Dobro jutro svima. Nastavljamo dalje s radom. Sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložena je dopuna dnevnog reda 10. sjednice s pet novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljan vam je elektroničkim putem. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakoni donese po hitnom postupku ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona pod točkom 1. predložene dopune znači to je točka Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 261? Ako nema primjedbi smatram da je prihvaćen prijedlog za provođenje hitnog postupka sukladno čl. 205. poslovnika. Kako sukladno čl. 225. st. 4. poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 10. sjednice. Danas krećemo sa: - Godišnjim izvješćem o državnim potporama za 2020.g. Podnositelj je RH na temelju čl. 17. Zakona o državnim potporama. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik podnositelja dodatno obrazložiti izvješće? Poštovani državni tajnik Stjepan Čuraj. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Pred nama je Godišnje izvješće o državnim potporama za 2020.g. koje je kako rečeno sukladno čl. 17. Zakona o državnim potporama izradilo Ministarstvo financija. Što se tiče samog izvješća ono sadrži analitički prikaz svih državnih potpora i potpora male vrijednosti dodijeljenih u RH u 2020.g. prikazano sukladno metodologiji prikazivanja državnih potpora u EU. Dakle, također izvješće pred vama uključuje i revidirane podatke za '18. i '19. U ovo izvješće uključeni su i podaci o svim državnim potporama i potporama male vrijednosti u sektoru poljoprivrede i ribarstva iako navedene potpore nisu predmet samog Zakona o državnim potporama. No s obzirom da je Ministarstvo poljoprivrede kao nadležno ministarstvo obvezno dostavljati navedene podatke Ministarstvu financija i ti su podaci obuhvaćeni ovim izvješćem kako bi se dobila još šira slika i obuhvatilo što više samih iznosa odnosno samih prikaza potpora. Dakle Ministarstvo financija u izvješću prikazuje isključivo podatke koji su davatelji potpora dostavili unosom u registar državnih potpora i potpora male vrijednosti. Naime, taj registar je ustanovljen od 1. siječnja 2017.g. kao jedinstvena elektronična baza podataka koja sadrži podatke o svim prijavljenim programima i pojedinačnim potporama. Što se tiče predmetnog izvješća kao i prethodnih godina prisutan je kontinuirani rast dodijeljenih državnih potpora te su navedene potpore u 2020.g. iznosile 21 milijarda 99,5 milijuna kuna što je povećanje od 40% u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje. Kad se malo ti podaci još razlože udio ukupnih dodijeljenih potpora promatra se promatrajući u odnosu na udio u BDP-u isti je u odnosno u '20.-toj godini je iznosio je 5,68% dok su po zaposlenom potpore iznosile 13.666,64 kuna, a po stanovniku u RH potpore su u 2020.g. iznosile 5.274,88 kuna i udio u ukupnim rashodima države to je iznosilo 20,72%. Što se tiče same dodjele potpora u 2020.g. jedan od najvećih utjecaja imala je i negativna problematika pandemije bolesti covid-19 koja se dijelom ogledala i na samu strukturu dodijeljenih potpora. Što se tiče samog općenito podjela i struktura, dakle potpore se dijele i prema instrumentima, prema razini i prema kategorijama. Što se tiče razina one mogu biti državne, regionalne, lokalne i ostale, što se tiče samih instrumenata one mogu biti putem subvencija i neposrednih subvencija kamata, također kroz porezna oslobođenja, izuzeća, oprost poreza, doprinosa i olakšica to je svojevrsni AA1, A2. Što se tiče potpora one mogu biti putem kapitalnih ulaganja, također mogu biti putem zajmova i putem izdanih jamstava, svaki od tih se još dijeli na različite podsekcije. Što se tiče samih kategorija, oni su horizontalne, sektorske ili regionalne. Što se tiče ove dvije glavne kategorije, kada govorimo o potpori poljoprivredi i ribarstvu i potpori industriji i uslugama. Što se tiče sektora poljoprivrede i ribarstva u 2020.g. dodijeljene su potpore u iznosu od 7 milijardi 679, 9 milijuna kuna što je povećanje preko jedne milijarde ili 15% u odnosu na 2019. Udio takvih potpora je 36,4, a u iznosu u BDP-u udio je 2,07%. Što se tiče potpora onog drugog dijela podjele industrije i uslugama, one su u 2020.g. iznosile 13 milijardi 419,6 milijuna kuna što je povećanje od preko 5 milijardi ili 60% u odnosu na 2019.g., a udio je onda preostalih 63,6%, a u BDP-u to iznosi 3,61%. Što se tiče samog sektora u sektoru industrije i usluga, tu su sektorske potpore, horizontalne potpore uključujući i regionalne i potpore na lokalnoj razini i također imamo tu i 1,6 nešto više od 1,6 milijardi potpora u odnosu na podrške gospodarstvu uslijed Covid-19 pandemije. Ukupne horizontalne potpore dodijeljene su u iznosu od 4,5 milijardi kuna. Što je povećanje od preko 2 milijarde ili 82,9% u odnosu na 2019. te čak možemo spomenuti i 150% u odnosu na 2018. Horizontalne potpore u užem smislu dakle ono što je možda naj ajmo reći out came od svih ovih potpora je tu najplodonosniji i najefektivniji je to su potpore za istraživanje i razvoj i inovacije za male i srednje poduzetnike, usavršavanje i kulturu dodijeljene su u iznosu od 2,5 milijardi malo više kuna. Regionalne potpore iznose su nešto malo ispod 1,2 milijarde kuna dok su potpore na lokalnoj razini bile 724 milijuna kuna. Udio tih potpora što se tiče u užem smislu, kao što sam rekao tih 2 nešto više od 2,5 milijarde kuna u BDP-u je iznosio 0,69%, a njihov udio u ukupnim dodijeljenim potporama je 2,2 12,2%. Regionalne potpore dodijeljene su u iznosu od milijardu i 199,8 miliona kuna što je povećanje od 313 miliona kuna ili 35,4% u odnosu na 2019., a udio u ukupnim potporama je 5,7%, a njihov udio u BDP-u je 0,32. I zadnja horizontalna što se tiče jedinica područne, lokalne i regionalne samouprave ukupno je dodijeljeno 724 miliona kuna. To je povećanje 3% više u odnosu na 2019., udio u ukupnim potporama 3,4, a njihov udio u BDP-u 0,19. Što se tiče sektorskih potpora, ukupne potpore posebnim sektorskim, posebnim sektorima dodijeljene su u iznosu od 7 milijardi 275,7 miliona kuna što je povećanje od milijardu i 346,6 miliona kuna ili 22,7% u odnosu na '19. Udio u ukupnim potporama je 34,5%. Njihov udio u sektoru industrije i usluga onog, one glavne podjele je 54,2%, a udio u BDP-u 1,96. Najveći dio potpora u posebnim sektorima odnosi se na zaštitu okoliša i očuvanje energije i to u iznosu od gotovo 2,4 milijarde kuna s udjelom od 32,7%. Nakon toga slijede potpore u sektoru prometa, potpore razvoju široko pojasnih mreža, usluge za javno radiotelevizijsko emitiranje, pa onda za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u teškoća, tu je nekih 392 miliona, sektor brodogradnje 238, poštanske usluge i sektor turizma zadnji. Što se tiče već spomenutog, potpora u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemini Covid-19 ovdje su samo obuhvaćeni podaci koji se računaju prema ovome Zakonu o potporama. Tu bi napomenio da pogotovo tijekom prvoga lockdowna potpore tada su imale horizontalni smisao odnosno bile su obuhvaćene kao horizontalne, kasnije ćemo prema privremenom okviru financiranja i programima iste prijavljivati ex post kroz određene i notifikacije prema komisiji i razgovoru kako i ostatak EU. Što se tiče '20. godine dakle prvi puta se dobivaju potpore za podrške gospodarstvu u pandemiji. One su dodijeljene ukupno u iznosu od milijardu 643,7 miliona kuna. Udio tih potpora u ukupnim je bio 7,8% pri čemu udio u sektoru industrije i usluga je 12,3%. Privremenim okvirom Europske komisije i to putem različitih programa davatelji navedenih potpora bili su u HABOR u iznosu od 1 zarez milijardu i 339 miliona kuna, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture 203 miliona kuna, HAMAG BICRO u iznosu 84 i Ministarstvo kulture i medija u iznosu od 16,1 milion kuna. Što se tiče potpore malih vrijednost odnosno de minimis potpora one su iznosile milijardu i 523 miliona zarez 1 milion kuna što je smanjenje od 274,2 miliona kuna ili 15,3% u odnosu na '19. godinu dok je znači udio tih potpora u BDP-u iznosio 0,41%. Dakle, osim kao što sam rekao prikazanih, potpora prikazanih u ovom izvješću u kontekstu sagledavanja gospodarskih okolnosti i teškoća uzrokovanih samom pandemijom potrebno je uzeti i sve one ostale potpore u obzir, dakle to ovih 1,6 kao što sam već rekao nisu jedine koje su bile s tim ciljem. One nužno nisu sadržavale elemente državne potpore ali su imale izravan ili neizravan utjecaj na poduzetnike kao što znamo poput očuvanja radnih mjesta i sve ostale probleme koje su imali uslijed pandemije bolesti. Naravno, još se tu treba uzeti i, u obzir i utjecaj prirodne katastrofe odnosno potresa koji nam se dogodio tako da zbilja 2020. godina je bila iznimna, iznimno izazovna. Mjere gospodarske politike temeljene na različitim oblicima državnih potpora bile su uvelike usmjerene različitim poticajima i saniranjem upravo navedenih šteta s ciljem očuvanja radnih mjesta, gospodarske infrastrukture što je evidentno utjecalo i na rast iznosa dodijeljenih potpora budući s obzirom na efekte samih potpora koje se mjere, nešto se vidi kratkoročno nešto je zbilja dugoročno možemo reći da su ove potpore u 2020. kada gledamo gospodarski rast u 2021. koji je iznad i onog nominalnog iz 2019. ne baznoga očigledno imale i svoj utjecaj i dale svoj danak. RH je pri tom koristila različite oblike dodjele potpora pri čemu se u najvećem dijelu oslanja na instrumente tzv. jamstvenih shema temeljem kojih su jamstva dodjeljivali kao što sam rekao HABAK, HABOR, HAMAG BICRO, Ministarstvo mora i Ministarstvo kulture, turizma itd. Također što se tiče samo neke perspektive za kraj, ovisno o tijeku oporavka gospodarstva same EU može se očekivati nastavak pristupa dodjele potpora koji se temelji na odrednicama utvrđenih kroz privremeni okvir, a pritom je za očekivati donošenje novih paketa pravila koji će biti usmjerena na tzv. postcovid razdoblje, ali i mjera koje će imati za cilj umanjenja negativnih gospodarskih posljedica uzrokovano promjenama cijene energenata i s njime povezanim poremećajima u opskrbnim lancima što je dodatno … [[Govornik se ne razumije]] usred ruske agresije i invazije na Ukrajini. Dakle buduće razdoblje jeste svojevrsna prilika u koju se kroz politiku državnih potpora može u značajnoj mjeri strukturirati sustav kako bi u konačnici pozitivno djelovao na cjelokupno hrvatsko gospodarstvo, te rast standarda. Zaključno, uvažavajući sve navedeno u ovom izvješću Vlada RH predlaže HS usvajanje ovogodišnjeg izvješća za potpore u 2020.. Zahvaljujem.
Evo imamo nekoliko replika, prva je poštovani zastupnik Zvonimir Troskot… [[Upadica iz klupe se ne razumije]] A pardon, izvolite uvaženi g. Grmoja. Nikola Grmoja, izvolite.
Hvala. Tražim stanku u ime Kluba Mosta kako bismo se konzultirali oko ove točke državnih potpora. Dakle, državni tajnik je ovdje iznio iznos od 5,86% BDP-a dakle koliko sam čuo kroz, koji je, koji je podijeljen kroz potpore, dakle tu se radi o ogromnom novcu i postavlja se pitanje je li to prava državna politika s obzirom da znamo kako se potpore dodjeljuju. Je li puno bolje ići u smjeru rasterećivanja naših građana, naših poduzetnika, naših poljoprivrednika odnosno u smjeru da im država manje uzima, a ne da država bude ta koja će dijeliti potpore i to po babi i stričevima. Pokazalo se i kroz ovu aferu dakle uhićenja ministra Horvata na koji način su se dijelile potpore. Imali smo situaciju da g. Pupovac, potpredsjednik vlade Milošević i Dragana Jeckov sređivaju potpore sebi bliskim poduzetnicima i to ne ljudima srpske nacionalnosti nego ljudima koji su bliski SDSS-u, pa su tako potpore dobili ne znam tvrtka za ukop u Dvoru na Uni, automehaničarska radnja s Trpinjske ceste, dakle tvrtke koje nisu udovoljavale kriterijima i koje ne bi prošle na natječaju. Vrijeme je da se sa ovakvom praksom prekine i sigurno ovo nije kao što kaže državni tajnik dobar put jer dijeliti potpore bez kriterija, a ne ići u smjeru rasterećenja sviju koji žele nešto u Hrvatskoj raditi i živjeti sigurno nije dobar put. Most će biti protiv takve politike jer ovo nije politika koja ide u smjeru razvoja nego politika koja pogoduje onima koji su bliski HDZ-u i SDSS-u.
Vrijeme. Odobravamo stanku, a shodno čl. 239.a. nastavljamo s radom. Prva replika poštovani zastupnik Zvonimir Troskot, izvolite.
Poštovani državni tajniče, nastavno na ovu stanku koju je iznio kolega Grmoja imam jedan upit. Zašto su 2020.g. iz vašeg izvještaja, dakle državne potpore dane Elektrocentru Petek, firmi Kreše Peteka? To je gospodin kojeg je USKOK teretio da je na Martinje 2019. u prostorije famoznoga Kluba Slavonskog 9 podmitio predsjednika uprave Janafa Dragana Kovačevića kako bi se toj istoj Petekovoj firmi omogućilo dobivanje unosnih poslova s Janafom. Da prevedem, novac koji je uplaćen u proračun RH od strane građana i poduzetnika, te je Ministarstvo financija i ne znam još koje ministarstvo, vjerojatno gospodarstva dalo taj novac po ko zna kojim kriterijima Kreši Peteku koji je taj novac onda iskoristio da bi u Slavonskoj 9 uplatio unosnu koruptivnu radnju kako bi dobio unosan posao, pa me sad interesira zbog čega se taj novac daje Kreši Peteku i koji su to kriteriji po kojim je ta osoba dobila taj, taj novac i jeste vi to iskontrolirali i kako je uopće moguće da takva osoba dobije takvu jednu državnu potporu?
Vrijeme. Odgovor.
Evo zahvaljujem. Kao što sam rekao uvodno, Ministarstvo financija vrši evidenciju svih potpora uvidom odnosno upisivanjem u registar od strane onih koji dodjeljuju i koji raspisuju programe. Mi ne vršimo nadzor, tako da ja nisam upoznat sa programom prema kojem su se pojedinačne tvrtke javile i prema kojem ministarstvu, mi samo bilježimo i vodimo brigu da se sve to registrira. Tako da sama provedba pojedinih potpora spada davatelju kojih je bilo u 2020. 25 različitih, dakle mahom ministarstava i drugih javnopravnih tijela.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovani državni tajniče, spomenuli ste horizontalne potpore u užem smislu u koje spadaju i potpore za zapošljavanje i usavršavanje za koje je dodijeljeno 342 milijuna kuna, a najvećim dijelom je preko mjera aktivne politike HZZ i to 270 milijuna kuna. Mislim da je tu potrebno naglasiti da je putem tih potpora na tržište rada uvedeno i zadržano 23.000 nezaposlenih osoba i još kad tome dodamo i korisnike iz prethodnog razdoblja radi se oko gotovo 50.000 korisnika tijekom 2020.g.. Usprkos, to je značaj broj usprkos tome što je bilo jedan prekid u provedbi mjera zbog korone od 3. do 7. mjeseca, ali su poslije nastavljene. Znači tu ulaze na tržište rada nezaposlene osobe koje su teže zapošljive, starije osobe, mladi do 29.g., žene, osobe s invaliditetom i slično i bitno je zadržati kontinuitet tih mjera. Hvala.
Odgovor.
Zahvaljujem. Mogu samo kratko nadopuniti da je puno više uloženo u ove mjere koje ste vi radili, a to je otprilike do kraja '21. bilo 12 milijardi kuna samo što je u sklopu Zakona o državnim potporama evidentirano ovih nešto više od 1,6 milijardi kuna. A što se tiče samih horizontalnih ono što sam napomenuo, tu samo bi volio izdvojiti da smo u istraživanje inovacije za 2020. izdvojili 1,4 milijarde kuna kao jedan od onih mjera koje sigurno će dati i daju pune efekte u narednim godinama.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Nikola Mažar. Mikrofon.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče, evo kao što ste rekli, povećanje potpora u svim smjerovima. Mislim da je prije svega Vlada RH time pokazala pravodobnu, snažnu i učinkovitu reakciju vezano ne samo za pandemiju covida-10 nego i sve ono što se trenutno događa na globalnoj pozornici svijeta. Mogu shvatiti da oporbi smeta što je 700.000 radnih mjesta spašeno što je preko 120.000 poduzetnika spašeno, ali dobro. Ono što mene zanima je da li i na koji način ćemo i kroz novu statističku podjelu RH, pravedniju podjelu RH ali i kroz NPOO ići u smjeru daljnjih povećanja upravo horizontalnih potpora koje na neki način stvaraju najbolju cost benefit za naše građane i poduzetnike i da li možete reći vezano i za pandemiju i potres da li će se nastaviti u tom smjeru?
Imamo povredu poslovnika, poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Dakle, povrijeđen je čl. 238., ne smeta oporbi bilo koje spašeno radno mjesto, oporbi smeta kriminal. I žalosno je da vama ne smeta kriminal i to da su ljudi koji nisu ispunjavali kriterije dobili potpore i poticaje, to je žalosno i zbog toga bi se svi trebali zamislit jer ste vi zastupnik vladajuće stranke koji odobrava kriminal.
Ovo je bila replika nije povreda poslovnika, dobivate opomenu. Sljedeća povreda poslovnika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući. Čl. 238., naime, kolega Mažar pogrešno navodi podatke. Nama nije krivo što je spašeno 70.000 mjesta, nama je krivo što nije spašeno milijun mjesta u tome je problem jer se potpore dodjeljuju na pogrešan način po pogrešnim kriterijima.
Dobro, i vi ste ovo iskoristili kao repliku, … imate opomenu. Odgovor, uvaženi državni tajniče izvolite.
Zahvaljujem. Dakle, same potpore dakle to moramo razumjeti da nisu jedino transferi nego su i jamstva porezni poticaj odnosno oslobođenja određenih poreznih davanja i naravno korištenje eu komponenti. Upravo tijekom '21. kroz NPOO će i biti dio sredstava koje će se tim putem dodjeljivati i predstavljati samu potporu koja će dodjeljivati poduzetnicima kao što znate koji obavljaju gospodarsku djelatnost tako da i Europska komisija je ovo predvidjela u covid i post covid, a sada i u ovoj energetskoj odnosno ukrajinskoj krizi odnosno agresiji Ruske Federacije kao potencijal za razvoj i očuvanje gospodarstva.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče. Vi ste jedan od onih predstavnika Vlade koji dolazi u sabor pred saborske zastupnike stvarno uvijek spreman i u principu poznaje sva ona izvješća i zakone koje ovdje treba predstaviti. Danas ste u svom uvodnom izlaganju rekli da je ovo analitičko izvješće, ako vam nije problem molim vas dajte mi pročitajte koliko je za male poduzetnike izdvojeno po županijama iz ovog izvješća. Bilo bi mi to interesantno da čujem, ali baš izvješće nemojte svoj dodatni papir nego iz izvješća, znači koliko je po županijama izdvojeno za male poduzetnike.
Dakle, ovo što pitati prije svega ja sam rekao uvodno da se potpore dijele i po kategorijama jedni su i putem jedinica lokalne samouprave dakle regionalne potpore to je sukladno metodologiji EU, dakle sve ono što vi sada aludirate da nema u izvješću da nije strukturirano mi pratimo metodologiju EU-a, a naravno da po upitu možemo odgovoriti i detaljnije, ali obvezni smo se držati same metodologije koja je sastavljena u izvješću.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Grozdana Perić.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Spomenuli ste i potpore male vrijednosti koje evo npr. sami Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova dodijelilo ukupno preko 69,4 milijuna kuna i tu se mora istaknuti da se vodilo računa upravo i o gradovima koji su na jedan način još uvijek nerazvijeni, to je i Vukovar i Knin i Benkovac, a ono što posebno je zanimljivo da je kroz te potpore dodijeljeno i oko 9 milijuna subvencija za one programe koje se odnose za otoke odnosno subvencioniranje otočnim poslodavcima za očuvanje radnih mjesta, što je itekako važno da bi se i zadržalo i očuvalo i to otočno stanovništvo.
Zahvaljujem. Ja bi mogao samo tu apsolutno dodati da smo svjesni da treba težiti programima, a ne samo de minimis znači jedan od uvjeta de minimis da iznos do 200.000 eura u tri godine pa sad s obzirom na taj iznos koliko to može stvarno doprinijeti. Sigurno kroz program i gdje su pojedini iznosi do milijardu i 800 milijuna po poduzetniku na razini EU određeni pragovi daje nam više operativnih mogućnosti, a samim time i više utjecaja i na pojedine regionalne potpore, ali prije svega i na potpore u cjelini. To bi trebalo biti jedan dugoročni cilj kroz svih ovih 25 različitih institucija koje su u 2020. donosile programe potpora. Zahvaljujem.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovani državni tajniče. Vi ste tajnik u Ministarstvu financija i ono što bi mene zanimalo s obzirom na sve mjere spominjali ste epidemiju koronavirusa, spominjali ste potpore kojima su se nastojale ublažiti negativne posljedice i zatvaranja i svih mjera koje smo imali i svega ostaloga, možete li dati nekakav svoj sud kao dužnosnik u Ministarstvu financija, koliki je utjecaj bio na ovaj rast cijena koji imamo sve ono što se kroz dvije godine činilo ne samo u Hrvatskoj nego u EU i svijetu? Dakle, jer imamo sada dojam kao da je ovaj rat u Ukrajini jedini odgovoran za rast cijena koji imamo, rast energenata, koliki je utjecaj svih onih mjera tiskanja novca u EU imalo utjecaj na rast cijena i sve ovo čemu svjedočimo?
Zahvaljujem. Odlična konstatacija i pitanje. Dakle, što se tiče trenutne inflacije ona je produkt više elemenata naravno kad je došla pandemija stala je potražnja, stali su logistički opskrbni lanci, u jednom trenutku kao da je netko u kratkom vremenu ponovo to uključio i više se nije moglo dovoljno logistički gledano opskrbiti poduzetnike, građanstvo i tu je došlo do rasta naravno cijena. Tu samo možemo uzeti primjer i onoga broda koji se popriječio koji je izazvao ogromne opskrbne poteškoće, ali naravno i cijena transporta pojedinog kontejnera. Nastavno na to projekcije su bile da će se ove godine kako se to bude normaliziralo smanjivati inflacija i došla ova energetska kriza koja je iz sasvim nekih drugih razloga ponukala samu inflaciju prije svega spekulativnih cijena jel cijena plina u njegovom istraživanju, transportu nije poskupila, ali spekulativno je otišla gore. Tako da ovo tiskanje što se radilo u smislu tako nazovimo tiskanje novaca odnosno osiguravanje mjera je prouzročilo da gospodarski rast izdigne [[Upadica: Vrijeme.]] se iznad te inflacije, međutim sad imamo drugi par rukavica s kojim se moramo boriti.
Gospodine Grmoja maska. Uvaženi zastupnik Marin Miletić, izvolite replika.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora gospodine Sanader. Poštovani državni tajniče, mobitel imate kod sebe pretpostavljam, mislim da su vam hakirane stranice, pa sad kad čujete odmah nazovite službe da reagiraju. Pričamo o potporama mikro, mala, srednja poduzeća. Koji god program kliknete državni tajniče slušajte sad ovo, kliknete npr. HAMAG BICRO kako do zajma ili jamstva, sad mi vas ovdje slušamo sve što govorite, a dobije ovu obavijest, citiram s vaših stranica. Obavještavamo sve poduzetnike da je zaključno s 31. srpnjem 2020. zbog iskorištenja sredstva privremeno obustavljano svo zaprimanje novih zahtjeva za ESIF, mikro zajam za obrtna sredstva. Prilikom nove akcije pravovremeno ćemo vas sve obavijestiti. Može li vaš komentar što se događa?
Dakle, ovdje pretpostavljam da se radi o stranicama HAMAG BICRO-a jel, da ste to tamo pročitali. To je bila mjera koju su se iskoristila sredstva vezano za ona ublažavanja same pandemije. To ne znači da su i sva druga obustavljena, pretpostavljam. Naravno što se tiče svakog pojedinog programa, tijelo koje ga raspisuje ono ovisi prije svega o samim sredstvima koje su za to predviđena. E sad zašto nije nešto ažurirano ili je to ja ne mogu u ime drugih kolega odgovarati. Slažem se da bi možda trebalo apdejtirati pojedine dalje. Ono što mi svakako očekujemo da se nastavi dalje kreditiranje i na tragu ovoga koje je bilo i doprinos HAMAG-a u ovom gospodarskom oporavku.
Imamo povredu Poslovnik, poštovani zastupnik Marin Miletić.
Ne koristim baš često ovu instituciju, ali moram državni tajniče. Dakle, koji god program kliknete, koji god program državni tajniče, znači ne pričamo samo o Covidu, koji god program kliknete dobijete da 2020. su potrošene pare i da nema novih para. A mi sad vas slušamo priče i bajke. Mi stalno slušamo neke bajke. Ispadne da živimo ne znam da smo ko Alisa u zemlji čudesa. Dakle, pa vas molim, evo ovdje apeliram na vas da nazovete svoje službe da ne manipuliraju sa hrvatskom javnosti i da [[Upadica: Vrijeme.]] riješe to.
Vi znate da ste ovo iskoristili kao repliku, dobivate opomenu. I dalje, slijedeća replika poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić.
Hvala vam lijepo. Pa evo s jedne strane možemo reći da je možda passe danas već pričati o potporama koje su dodijeljene 2020. no ipak dobro je da se razgovara s obzirom da su upravo u 2020. dodijeljene potpore u najvećem iznosu do sada, do, do tog perioda i znamo zbog kojeg razloga, naravno zbog utjecaja tj. zbog potpora gospodarstvu kao odgovor na pandemiju, no i tu evo treba naglasiti da su i te potpore znale često kasniti osobito u onim najtežim danima za, za ugostitelje. No evo ako pogledamo općenito pokazatelje drugih zemalja, članica EU, potpora, dodjela potpora strukturno su značajno drukčije nego one kod nas. Dakle, druge članice EU u većoj mjeri potiču istraživanje, inovacije, razvoj i zapošljavanje dok kod nas najveći dio kolača zapravo odlazi na poljoprivredu koja evo iz godine u godinu kopni, stagnira. Pa evo moje pitanje vama je kako zapravo vi pristupate kao davatelj potpore, kako pristupate izradi programa i zapravo naknadnom praćenju sektora [[Upadica: Vrijeme.]] koji je dobio potporu u daljnjem razvoju?
Mogu se s vama složiti i ja sam ovdje napomenio da što se tiče i nas kao Ministarstva financija koji evidentiramo sve ono što se dogodilo, ne pišem o programe, ne provodimo ih, da je ohrabrujući taj rast horizontalnih upravo što se tiče istraživanja, razvoj i inovacije. Oni idu i kroz subvencije i kroz određene se manifestiraju te potpore kroz određene porezne olakšice. Naravno ovo sva ove prijedlozi, ja ću napomenuti da za poljoprivredu je trećina svih potpora, poljoprivredu i ribarstvo je otišla većina svih potpora, ostalo je sve otišlo u industriju i usluge. Tako da taj omjer je donekle još i možda zadovoljavajući međutim ono što je najbitnije kod svake potpore su efekti i učinkovitost. Na tome možemo, koji su nekad kratkoročni, a nekad ako govorimo o ovoj Covid onda smo vidjeli kratkoročno da ljudi nisu dobivali otkaze i da smo tu donekle sačuvali gotovo sva radna mjesta, čak su se ona i povećala, ali i dugoročni koji se gleda u opstojnosti tih poduzeća, njihovom poslovanju i konačnici utjecaj na sam rast gospodarstva.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Nada Murganić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] naravno da podržavam potpore pogotovo one koje je vlada usmjerila prema očuvanju radnih mjesta, prema očuvanju našeg gospodarstva. Međutim, moje pitanje je sada usmjereno na nešto drugo. Hrvatska se opredijelila za ravnomjeran regionalni razvoj i mislim da postoji nekako u javnosti mišljenje da to i nije uvijek baš kod planiranja ovih programa i potpora ujednačeno. Naime, evo primjera radi Ministarstvo regionalnog razvoja u '20. godini dodjeljuje 260 milijuna subvencija temeljem programa dodjele potpora za održivu obnovu kulturne baštine, bilo je 22 subjekta od toga 21 su Slavonija, Baranja, Srijem, samo jedan je grad Split, da li je to iz programa razvoja Slavonije, Baranja, Srijem, a ako nije onda je zaista neravnoteža malo prevelika.
Zahvaljujem. Dakle, što se tiče samih, ja vam mogu ovdje, ovdje reći, ne mogu ući u strukturu pojedinog projekta koliko je neko favoriziran ili ne, mi te podatke ne vodimo na takav način, ja vam mogu samo govoriti o ukupnosti regionalnih potpora koje iznose gotovo 9% svih ili potpora na razini jedinica lokalne i područne odnosno regionalne samouprave koje su na razini 5,4. To je što se tiče njihovih programa koji one provode. Različite vrste potpora idu kroz različite vrste ministarstava, oni pišu programa što se tiče Ministarstva regionalnog, gospodarstva itd., tako da s te strane bi to moralo više kroz provedbena tijela doći do tog odgovora. Slažem se s vama da je ravnomjeran regionalan razvoj apsolutno jedna od osnova i ustavnih odredbi, naravno kad kažemo ravnomjeran to znači da potičemo druge koji su ispod da dođu u istu razinu.
I posljednja replika poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Hvala. Pa ukupan iznos dodijeljenih potpora iznosi 21 milijardu kuna. To je 5 Peljeških mostova. Stoga se opravdano i s razlogom pitamo koliko je od tog iznosa otišlo u koruptivne svrhe pogotovo imajući na umu sve afere, istrage i uhićenja. Dva su osnovna problema, nedovoljno jasni i precizni kriteriji u postupku dodjele, što s obzirom na sva različita tijela koja potpore i subvencije dodjeljuju nije niti čudno, a drugi problem je nedostatak transparentnosti u dodjeli. Stoga predlažem da Ministarstvo financija kad već ima registar u koji upisuje sve pojedinačne potpore taj registar učini javno dostupnim i to lako dostupnim na lako pretraživ način jer od ovog izvješća u kojem vi sumarno iznosite statističke podatke nema nitko apsolutno ništa. Hvala.
Dakle, što se, ako smijem, dakle što se tiče samih dodjela one apsolutno moraju biti javni, dakle programi i dodjele moraju biti objavljene od strane svakog pojedinog nadležnog tijela koje ga provodi, znači to moraju biti dostupne informacije po svakom ministarstvu i prije svega sama transparentnost je i određena na jedan način dodatno i kroz ovaj EU registar i ja vjerujem da na tragu ovoga je možda … [[Govornik se ne razumije]] kompilacija samih tih pojedinačno bi olakšala pretraživanje, ali to su javno dostupni podaci i mi ćemo svakako ako nije to dobro navedeno to i pokušati onda kompilirat da bude u svakom trenutku moguće. Ono što je problem toga što su efekti potpora i traju kroz mjesece odnosno ne samo efekti nego i sama dodjela i odlučivanja i nadzor istih od strane tijela koji raspisuju, tako da mi u ovaj registar kompiliramo sad tijekom ove godine za prošlu godinu sa svim efektima koji jesu odnosno sa svim autkomima dakle samih programa koji budu, tako da to teško mogu biti realni podaci što se tiče samog i registra, ali što se tiče samog onoga koji raspisuje apsolutno da.
Hvala državni tajniče. Samo napomena, nakon završetka ove točke bit će iznošenje stajališta, pa evo obavijest svima. Žele li izvjestitelji odbora uzet riječ? Ne žele. Onda otvaram raspravu, prvi za raspravu prijavljen je u ime Kluba zastupnika Mosta poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege i poštovani narode koji nas pratite putem ekrana. Prije nego što krenem htio bi samo postavit okvir u kojem ćemo danas raspravljat o ovoj temi i krenuo bi zapravo s jednom starom izrekom koja se može primijeniti na Vladu RH, naravno izreka tržišne ekonomije koja glasi, kada bi se zapravo Vladu RH poslalo u Saharu da njome upravlja nakon 5.g. u Sahari bismo imali nestašicu pijeska. Dakle, već je davno ekonomska praksa pokazala i dokazala kako visoka državna potrošnja, dakle visoki porezi, prekomjerno zaduživanje i inflacija dakle dovode zapravo do nezdrave, nekonkurentne i trome države, što je zapravo i slučaj kod nas jel gubimo na godišnjoj razini negdje oko 15 Peljeških mostova. Također ono što je okvir u kojem bismo htjeli dodatno postavit jest da zadnji popis u Hrvatskoj pokazuje da imamo porazne demografske podatke, što će dodatno utjecat na održivost i zdravstvenog i mirovinskog sustava, ali i na održivost države općenito. I državne potpore o kojima danas raspravljamo mi tvrdimo u Klubu Mosta su nepravedne, nemaju ekonomsku računicu i nemoralne su jer koče razvoj društva budući da Vlada RH zapravo uzima novac od onih koji su produktivni kako bi pomagala neproduktivne, korumpirane i one koji su državi bliske. Subjekti od države ne dobivaju zapravo državnu pomoć ili potporu, to je dakle prisilno oduzimanje novca kako od fizičke osobe tako od pravnih subjekata kroz recimo jednu od najviših stopa PDV-a u Europi, kroz recimo prekomjerno printanje novca koje je višestruko više bilo u zadnjih 10.g. od stope rasta BDP-a, kroz prekomjerno zaduživanje i možda čak i najveću korupciju u EU. Dakle, ono što je tu ključno zašto smatramo da su nepravedne, ekonomski neopravdane i nemoralne? Iz razloga što se daju dakle subjektima koji su bliski vlasti uz nejasne kriterije, uvijek praćeni aferama, nepostojeći kontrolni mehanizmi i to su zapravo oni poslovni subjekti kroz koje se pod navodnicima ulaže, a nemaju zapravo prinose i ajmo to sad vidjet na primjerima. Ono šta sam i pitao tajnika danas ovdje, može li mi netko objasnit zašto su državne potpore dane 2020.g. po ovom izvještaju ovdje firmi Kreše Peteka koji je usko 2019. na Martinje dakle njega su zapravo optužili dakle i teretili da je u prostorijama Slovenske 9 podmitio s tim, s tim državnim potporama koje dobiva predsjednika uprave Janafa kako bi dobio unosan posao i sad ajmo to prevest. Dakle, prisilno se oduzima novac od naših građana i poduzetnika, taj novac završava u proračunu da bi onda Ministarstvo financija ili Ministarstvo gospodarstva taj novac u obliku potpora dao osobi koja u Slovenskoj 9 daje mito kako bi dobila unosan posao. I na kraju građani i poduzetnici zapravo bivaju investitori jednog unosnog koruptivnog ulaganja. Znate koja je tu najveća žalost? Što se potvrđuje jedna stara arapska poslovica koja kaže, da je granica između civilizacije i barbarstva leži duboko zakopana u pijesku pustinje koje smo dotaknuli na početku ovog izlaganja. A znate šta je još žalosnije od svega toga? Da s Plenkovićem i ministrima ante portas ova Vlada davno nas je lansirala u koruptivno barbarstvo. Što se tiče samog gospodarstva, to je jako dobro detektirao kolega Miletić zajedno sa svojim timom, dakle HBOR je 2020.g. subvencionirao kamatu. Sad zamislite situaciju, mi subvencioniramo samo kamatu koja je na tržištu kapitala izrazito niska. S druge strane Italija je razvila odličan sveobuhvatni program potpore poduzećima kako mikro, tako malim, tako srednjim koja se zove Nuova SAbatini i cilj je olakšat pristup kreditima za poduzeća, povećat konkurentnost itd. i sad s jedne strane imate hrvatsku Vladu koja subvencionira kamate i s druge strane imate Italiju koja subvencionira apsolutno i glavnice i kamate kako bi u jednom trenutku talijansko gospodarstvo postalo što konkurentnije. I šta mislite koje će biti konkurentnije nakon svih ovih kriza, talijansko gospodarstvo ili hrvatsko gdje se subvencionira kamata ili gdje se subvencionira i glavnica i kamata? Dakle, ta mjera Nuova SAbatini dostupna je i za mala, mikro i srednja poduzeća za financiranje postrojenja, opreme, generacije 4.0., za financiranje hardvera, softvera i digitalizacije sustava nešto slično šta na nivou EU radi Estonija. E sad, kada se pogleda stranica country economy Italija ima tri puta veći BDP od Hrvatske, znači tri puta veći BDP, a kroz program Nuova Sabatini od 2022.-2026. uložit će negdje oko milijardu eura, negdje dva Pelješka mosta otprilike da možemo se kretat u nekim gabaritima. I sad za očekivanje je da će bar trećinu od toga novac hrvatska Vlada uložit u hrvatska poduzeća. Znate koja je činjenica? Upravo ovo što je dotaknuo kolega Miletić danas, kad dođete na stranicu HAMAG-Mikro i kliknete kako do zajmova i jamstava, nalazi vam se jedna crvena obavijest dakle obavezno to kliknite jer osoba koja ide po to misli da će doć do zajma ili do jamstva itamo vam kaže obavijest, dakle obavještavamo sve poduzetnike da zaključno sa 7. mjesecom 2020.g. obustavljamo zaprimanje novih zahtjeva, a nove aktivacije ćemo pravovremeno obavijestiti. Dakle, s jedne strane se priča da se tu nešto podupiru poduzeća, s druge strane ljudi ne mogu do novaca, a zemlje u našem okruženju itekako financiraju poduzeća. I onda si postavljam pitanje pa koga vi lažete? Nacionalna jamstva su isplaćena krajem 2020.g. 16 milijuna kuna, niti jamstva nisu išla u razvoj poduzeća. Dakle, vidimo i sami ona početna postavka Mosta dakle ove potpore niti su pravedne, niti su moralne, niti su ekonomski opravdane. Što se tiče same poljoprivrede nije problem što se toliko novaca ulaže u samu poljoprivredu, nije to problem. Znate šta je problem? Problem je što postoje tisuće ljudi koji fingiraju poduzetništvo i rad dok zapravo rade za subvenciju, znači oni rade za subvenciju, a ti ljudi bi zapravo mogli biti i korisni i produktivni za cijelo društvo kad bi se ti njihovi resursi usmjerili ka recimo nekim tržišno isplativim poslovima. Dok s druge strane pak dakle one tržišno isplative poslove kao što su šećerane primjerice, e njih ste ugasili skroz, njih ste skroz ugasili gdje je EU snažno tada regulirala tržište šećera i izazvala kaos. Zbog ograničenja proizvodnje šećera odnosno tih kvota došlo je do smanjenja u proizvodnji šećera kako u EU tako i u Hrvatskoj, dovelo je do pada proizvodnje, narušavanja tržišta i disbalansa u cijelom sektoru šećera gdje je pao interes proizvođača šećera. Od 2014.-2019. gotovo 10.000 nogometnih igrališta imamo manje proizvodnih površina šećerne repe u samo pet godina. Pa to je porezno. Pa šta ste napravili? Znači dvije tržišne intervencije, jedna na razini EU, druga na razini države gdje ste vi krenuli sa potporama od 2019.-2021.g. 60 milijuna kuna svake godine 20 milijuna kuna, a s druge strane znači jedna intervencija državna, druga državna intervencija i treća još oporezivanje. Pa šta dajete potporu u sektor koji ćete onda oporezivat na proizvode koje sadrže šećer? Pa to je ludost. Znači em što ste sa regulacijama razvalili cijelo tržište i industriju, em što ste stavili potpore koje se onda kasnije oporezivali. Dakle, čovjek kada gleda to sve sa strane dakle dođe jedna snažna slika maratonaca koji trče počasni krug, maratonaca koji nikako da ga otrče više u smislu slike uništenja hrvatskog gospodarstva. Maratonci Plenković sa svojim ministrima i pozadinskim igračima oni trubači to su ovi veliki igrači u EU šećerane, a pokojnici i pokojnice naše hrvatsko gospodarstvo i sektori koje brišete nevjerojatno i još dajete potpore pa onda oporezujete, osakatite, umrtvite i jednostavno pa ko može proizvoditi u takvim uvjetima. Dakle, ono što je vidljivo samo iz ovog svega što smo danas izlagali jest da su vladina rješenja problema ovih državnih potpora jednako loši kao i sam problem.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovanog zastupnika Antona Klimana.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Evo ispred nas je godišnje izvješće o državnim potporama za 2020.g., dakle godišnje izvješće o državnim potporama je izradilo Ministarstvo financija i ovo izvješće sadrži analitički prikaz svih državnih potpora, državnih potpora uopće i potpora male vrijednosti u RH u 2020.g. i prikazana je sukladno metodologiji prikazivanja državnih potpora u skladu sa pravilima u EU i koji uključuje revidirane potpore za 2018. i 2019.g.. Dakle, Ministarstvo financija u izvješću prikazuje isključivo podatke koje su davatelji potpora dostavili unosom u registar istih dakle državne potpore i potpore male vrijednosti. Naime, 1. siječnja 2017.g. ministarstvo je uspostavilo registar kao jedinstvenu elektroničnu bazu podataka koji sadrži podatke o svim prijavljenim programima i pojedinačnim potporama, te podatke o svim dodijeljenim državnim potporama i potporama male vrijednosti na području cijele države. Sukladno zakonskim propisima svi davatelji potpora u RH u obavezi su unositi sve podatke o dodijeljenim potporama u registar bez odgode odnosno odmah po dodjeli, te su isključivo davatelji potpora odgovorni za točnost i vjerodostojnost unesenih podataka u registar, dakle bilo je i razumljivo da državni tajnik nije mogao ni odgovoriti na neka konkretnija možda pitanja jer ministarstva i tijela državne, državne vlasti i agencije su ipak oni koji dodjeljuju te potpore, pa je bilo i razumljivo da nije možda mogao dati određene, određene odgovore na, na pitanja. Kao i u ranim razdobljima i u 2020.g. prisutan je kontinuirani rast dodijeljenih državnih potpora, te su navedene potpore u 2020.g. iznosile otprilike 21 milijardu i 100 milijuna kuna, što je povećanje za 40% u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje, što je sasvim logično s obzirom na prirodu, prirodu problema koju smo imali, a to je bila prisutnost u 2020.g. odnosno početak covid pandemije. Kada se, kada se ukupni udio dodijeljenih potpora promatra u odnosu na udio BDP-a isti je u 2020.g. iznosio 5,7% dok su potpore po zaposlenome iznosile 13.666,64 kune, a potpore po stanovniku u RH iznosile su 5.274,88 kuna, dok je udio u rashodima države iznosio 20,72%. Što se tiče same dodijele potpora u 2020.g. jedan od najvećih utjecaja imala je i negativna problematika pandemije bolesti covid-19 koja se dijelom ogledala i na samu strukturu dodijeljenih potpora. Vezano za strukturu potpora od ukupnog iznosa dodijeljenih potpora u 2020.g. na potporu u sektoru poljoprivrede i ribarstva odnosi se iznos od 7 milijardi i 679 milijuna kuna ili 36,4%, a potpore dodijeljene u sektoru industrija i usluga odnosi se 13 milijardi 419,6 milijuna kuna ili 63,6%. To jednostavno izlazi iz ove potrebe koju je, gdje je država izuzetno kvalitetno reagirala, a to su sve ove potpore koje smo bili svjesni i svjedoci dakle kada smo bili u jednoj od najvećih kriza uopće otkada je hrvatske države, dakle ove covid pandemije gdje je vlada izuzetno snažno, pravovremeno i kvalitetno istupila i dala potpore kako i poljoprivrednicima, isto tako i industriji i očuvanju radnih mjesta, dakle bilo je, bilo je zaista jedna, jedna velika, velika snažna akcija Vlade RH i uspjeli smo očuvati onu esenciju našeg gospodarstva i u poljoprivredi i u industrijskom sektoru i sektoru usluga i pripremiti se za 2021.g. kada smo odlično odradili turističku sezonu gdje smo si opet počeli dizati BDP, puniti kvalitetno proračun i to je dokaz da je vlada zaista razumjela što se dešava u Europi i u svijetu i kvalitetnim, kvalitetnim programima mi smo uspjeli to napravit. Zato se duboko ne slažem sa kolegama iz, iz Mosta da je, da su ove potpore promašene. Definitivno nisu, to se, to se pokazalo, to se pokazalo i u ovom razdoblju koje je iza nas i mislim da svaki dobronamjeran rekao bih racionalan i razuman čovjek može razumjeti da bez takvih potpora danas u ovoj situaciji hrvatsko gospodarstvo i šansa hrvatskog gospodarstva ne bi bila ovakva kakva je, a vidimo i sami što se danas događa na, na svjetskim tržištima kada smo jučer razgovarali o, o dakle smanjenju PDV-a i kada nam je proračun zdrav, kada smo uspjeli razumjeti sve što se događa oko nas i uspjeli smo dati jedan dobar prijedlog za smanjenje PDV-a. Isto tako u 2020.g. smo isto napravili jedan snažan iskorak i dobru, dobru, dobar posao odradili za hrvatsku državu i za hrvatske građane. Prema tome, ne stoji tvrdnja i ne mogu se apsolutno nikako složiti sa time da ove potpore su promašene i da definitivno ih treba ukinuti, ne potpore treba unaprijediti, dati im novi, novi smisao i potpore će sigurno i dalje biti jedan snažan impuls za hrvatsko, za hrvatsko gospodarstvo i za hrvatsku poljoprivredu jer bez toga apsolutno ne bi, ne bimo mogli računati na razvoj, na razvoj. Dakle, potpore su u najvećem dijelu dodijeljene putem subvencija i neposrednih subvencija, kamata s udjelom od 70,8%, putem kapitalnih ulaganja na koje se, na koje se odnosi udio od 10,4%, kroz porezna oslobođenja, izuzeća … [[Govornik se ne razumije]] poreza i doprinosa… [[Govornik se ne razumije]] koje se odnose na 7,9% dok kroz izdana jamstva dodijeljeno je 6,1% potpora, a kroz povoljne zajmove 4,2%. U 2020.g. su se po prvi put dodjeljivale potpore za podršku gospodarstvu u covid, u covid-19 pandemiji, tako da su u 2020.g. dodijeljene ukupno u iznosu od milijardu i 643,7 miliona kuna. Udio tih potpora u ukupno dodijeljenim potporama iznosi 7,8% pri čemu je udio u sektoru industrije i usluga iznosio 12,3% dok je njihov udio u BDP-u iznosio 0,44%. Navedene potpore odobrene su u skladu s privremenim okvirom Europske komisije i to rizičnih programa, a davitelji, a davatelji navedenih potpora bili su HABOR u iznosu od milijardu i 339 milijuna kuna, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture u iznosu do 23,7 miliona kuna, HAMAG BICRO u iznosu od 84 miliona kuna, Ministarstvo kulture od 16,1 milion kuna. Dakle, definitivno treba razumjeti zašto je ono crvenilo bilo na HAMAGU. Potpore su se u onom dijelu, u onom dijelu dakle potpora koje su bile namijenjene za Covid programe bile jednostavno razgrabljene odnosno bile su dane našim gospodarstvenicima koji su bili tada u velikom potporu i potrebi i jednostavno više novaca iz tih programa nije bilo. Prema tome, svakom razumnom tko pročita dosta, ne treba raditi od toga slučaj nego treba jednostavno uputiti možda se ažuriraju stranice, ali zna se što je bilo, koja je bila intencija tih potpora u onom trenutku. Prema tome, ovaj treba to sagledati bez nekakve zlobe i bez nekakvih aferaških primjesa u toj cijeloj priči. Znam pouzdano da HAMAG BICRO definitivno radi jako dobro svoj posao i ljudi koji rade u HAMAG BICRO-u su zaista velika potpora malom i srednjem gospodarstvu. I to treba, to treba naglasiti. I programi koji oni provode su zaista, zaista potrebni malom i srednjem gospodarstvu i poduzetnicima i oni koji su se susreli sa, sa ljudima koji rade u HAMAG BICRO-u imaju samo riječi hvale. Tako da evo to moramo definitivno reći sa ove govornice. Ono što je jako bitno reći da potpore trebaju se unaprjeđivati, treba im dati zaista smisao i dalje da budu velika potpora hrvatskom gospodarstvu, hrvatskoj poljoprivredi i ja mislim da bez takvih veliki dakle intervencija države prema poduzetnicima i prema našem gospodarstvu stanje našeg gospodarstva bi bilo puno, puno lošije nego je, nego što je danas. I mislim evo i potičem cijeli državni aparat da i dalje radi na tome, da se razvijaju programi i kroz HAMAG BICRO i kroz direktne državne potpore i subvencije i kroz HABOR, da se ti programi razviju tako da budu što dostupniji našim gospodarstvenicima, našim poljoprivrednicima i da možemo evo i u ovim zahtjevnim godinama koje su ispred nas dalje razvijati, dalje razvijati naše društvo, naše gospodarstvo na, na dakle korist svakom građaninu RH. U svakom slučaju Klub HDZ-a će podržati ovo izvješće za 2020. godinu. Hvala lijepa.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovanog zastupnika Branka Grčića.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom, poštovani Krešo, ovaj znači ova dilema koja se tu provodila potpore ili ne, potpuno pogrešna naravno. I tu se slažem s kolegom Klimanom, kolege iz MOST-a uvijek žele dramatizirati situaciju pa onda i u području potpora. Naime, potpore su legalan i potrebit instrument gospodarske politike koji zapravo pokušava popraviti nekakve tržišne nejednakosti i promijeniti tržišne uvjete u korist onih sektora, onih djelatnosti koje iznimno trebaju nekoj državi i njenim građanima. Ja ne mogu zamisliti prijevoz do, pomorski prijevoz do naših otoka bez subvencije toga prijevoza. Ja ne znam koliko bi ljudi uopće ostalo na otocima da plaćaju tržišnu cijenu prijevoza ovaj trajektima i drugim prijevoznim sredstvima, koliko bi firmi opstalo na otocima, kako bi uopće ti naši otoci funkcionirali. Ne mogu zamisliti funkcioniranje hrvatske poljoprivredne bez potpora zato što potporu primaju iz Fonda za poljoprivredu EU i poljoprivrednici u svim drugim zemljama članicama i kada bi neka zemlja bila izložena toj vrsti konkurencije sigurno da njena poljoprivreda ne bi, ne bi opstala. Prema tome, potpore su apsolutno potreban i legalan i legitiman instrument. Druga stvar je da li se potpore zloupotrebljavaju. Takvih slučajeva ima, mi smo toga svjesni i to je neko drugo pitanje. To je pitanje institucija koje trebaju prije svega trebaju kontrolirati korištenje potpora, njihovu učinkovitost, a s druge stane ako zaista ima tu i kriminala i prevara onda je to stvar trećih ja bih rekao institucija koje vidimo isto i u tom segmentu imamo određene pomake i u zadnje vrijeme i tu se pomalo mijenjaju stvari i čini mi se da se ozbiljnije pristupa i efikasnije pristupa sprječavanju takvih prijevara u različitim segmentima pružanja potpora i subvencija. No, ono što bih ja osim ovih brojki koje su danas ovdje spominjane posebno htio istaknuti u ovih nekoliko minuta jeste činjenica da smo mi suočeni sa vrlo ozbiljnim krizama, ne od jučer već, već 2 godine zapravo. Prije svega Covid kriza, a onda i kriza vezana za potrese koji su se dogodili u Zagrebu i Petrinji i okolici, a onda evo zadnjih 3-4 tjedna i ovim groznim ratom u Ukrajini dakle gdje smo direktno izloženi ne mi možda koji sjedimo ovdje ali naše tvrtke koje imaju ozbiljne poslovne odnose i značajan udio svoje realizacije kroz izvoz ne samo u Rusiju nego i Ukrajinu. Dakle, i jedna i druga situacija pogađa te tvrtke. Imali smo prilike ove dane slušati o slavonskobrodskom TEP, tu je Jadran galenski laboratorij, recimo AD Plastik, Sardina iz Postira, pa čak i jedan dio prodaje Podravke i mnogi drugih hrvatskih tvrtki koje posluju sa te 2 ili su poslovali dosada sa te 2 zemlje. Dakle, mi smo svjedoci činjenice da je vlada relativno dobro reagirala na Covid krizu možda ne vremenski, terminski ali ono što se događalo poslije je poprilično bilo izdašno i dalo je određene učinke. Vlada je relativno dobro reagirala i na, početkom ove godine na krizu koja je izazvana upravo tim globalnim poremećajima i dobavnih lanaca, posebno na tržištu energenata i taj paket od 5 milijardi kuna koje je, o kojemu smo jučer ovdje imali priliku raspravljati je nešto što je ocijenjeno dosta dobrim. Međutim, ono što sam čuo u ovih nekoliko zadnjih dana ili tjedana je ponavljanje priče o tom paketu od tih 5 milijardi kuna kao nešto što apsolvira i problem izazvan u zadnjih par tjedana ratom. No, to nije tako. Dakle, ono je bilo prilagođeno situaciji rastuće inflacije i svemu onome što je ta i takva inflacija proizvela ili je mogla proizvesti u narednim tjednima i mjesecima što je kažem još jednom apsolutno za pozdravit bilo, međutim to ne rješava ovaj novi problem. Novi problem traži nova rješenja. I bilo bi zaista loše ako bi vlada u ovom trenutku bagatelizirala taj novi nezahvalni položaj posebno je kažem ovih firmi koje sam naglasio, a i mnogih drugih koje su ili direktno, a čak i indirektno izložene utjecaju krize koja proizlazi iz ovog, ove agresije Rusije na Ukrajinu i tih sankcija koje su uslijedile. Prema tome očekujem, zaista očekujem od vlade, a vjerojatno će to biti i koordinirano sa Europskom komisijom da se pripremi paket mjera koje bi bile potpora svim firmama, hrvatskim firmama koje su direktno i indirektno, naglašavam ovo indirektno, dakle to su oni koji sudjeluju u dobavnim lancima za firme koje izvoze u, koji su izvozili dosada u Rusiju ili Ukrajinu. Ono što vidimo na ovom globalnom europskom nivou, uglavnom se sada ljudi pozivaju na neke već postojeće instrumente tipa onih famoznih 750 milijardi eura koji su bili otvorenih nekakvih kreditnih linija, koje nismo baš u Hrvatskoj vidjeli, ni osjetili, dakle to je bio rijetko korišteni instrument u Hrvatskoj. Dakle, informacije su da je tamo ostala još jedna značajna kvota novca koji se mjeri u stotinama milijardi eura i da bi to eventualno moglo biti okvir za pomoć u smislu reprograma određenih kredita i korištenja određenih povlastica za firme koje trebaju prebroditi na neki način ovu krizu i koje trebaju se, trebaju vrijeme da bi se preorijentirali na druga tržišta. Nešto slično onome što se događalo 2014. godine, ali tada u puno, puno manjem, puno manjem obimu s obzirom da su i sukob i sankcije nekako bili ja bih rekao ne toliko drastično, javno prisutni koliko je to danas, s pravom jer ova agresija je zaista sveopća i traži odgovor ne samo Ukrajine nego cijelog ja bih rekao civiliziranog i demokratskog, demokratskog svijeta. Upravo u takvim uvjetima se očekuje da će komisija, ali evo kažem i Vlada RH koja uvijek može i autonomno tome pristupiti vrlo brzo ponuditi određeni paket mjera za pomoć tim tvrtkama. I mi, evo barem mi iz SDP-a ćemo sigurno to pozdraviti, samo evo i molimo vas kao predstavnike vlade da budete efikasni u tom segmentu jer vrijeme prolazi, a ljudi vjerojatno osjećaju taj problem vrlo intenzivno, vrlo snažno i trebali bi znati kud priča ide i na što i s čime mogu računati. Evo, hvala vam lijepo.
Slijedi rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata, poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege, evo samo da još jedanput podcrtam ono što je i sam tajnik rekao. Ovo izvješće ne sadrži analitiku potpora u cijelosti. U jednom dijelu imamo analitiku izraženu, međutim iz te analitike teško možemo nešto iščitati i iz te analitike možemo teško napraviti nekakve analize. Zato sam i pitao gospodina tajnika za neke podatke da li ih on zna s obzirom da uvijek dolazi ovdje spreman za ovu govornicu, međutim rekao je da tih podataka unutra nema jer se izvješće priprema na drugačiji način odnosno po EU preporukama. Međutim, tko nas sprječava, tko nas sprječava da uz to izvješće napravimo dodatak ili privitak ili neki drugi dokumenat u kojem ćemo imati sve ono što nam je potrebno da bismo mogli napraviti analize i da bismo nakon toga mogli o tome normalno razgovarati. Što nama znači trenutno ovdje podatak koliko iznose potpore po jednom zaposlenom ili koliko iznose potpore po jednom, … po jednom zaposlenom na nivou Hrvatske, a potpore je dobilo nekoliko stotina poduzetnika. Taj podatak nam znači apsolutno ništa. Što vam znači podatak koliko je potpore podijeljeno po jednom stanovniku kad taj stanovnik to ne osjeća, kad on to ne vidi? Takvi nam podaci ne govore apsolutno ništa i u redu. Ukoliko to traži EU onda pripremite izvješće takvo za EU, pripremite izvješće tako i da za nas, ali molim vas za sljedeći put ako je to moguće da nam pripremite izvješće koje će sadržavati i ostale podatke koji su nam relevantni da bismo mogli donositi nekakve zaključke, da bismo mogli napraviti analize, bez toga izvještavanje nema smisla. O tome smo već govorili puno puta i ovo je prvi puta da pred nas dolazi izvješće iz Ministarstva financija iz kojega možemo gotovo ništa ili jako malo iščitati, prvi puta. Ministar Marić je uvijek bio transparentan, uvijek nam je ovdje jasno iznosio podatke, jasno nam je govorio što i kako se novac dijeli. Ovaj puta to ne možemo vidjeti. Znamo da ovo nisu podaci vezani samo za Ministarstvo financija, međutim u samom izvješću piše da je specijalno za te potrebe napravljen informacijski sustav u koji se unose ti podaci. I ako imate informacijski sustav ne možemo ni nitko reći kad su jedanput podaci digitalno uneseni odnosno digitalno obuhvaćeni da ne možemo dobiti te podatke u bilo kojem obliku, pa makar to izvješće imali i tisuću strana dajte nam ga u digitalnom obliku, dajte nam tablice u digitalnom obliku i mi ćemo si to pogledati. Pošaljite nam, ne trebate čak niti slati na CD-ovima, pošaljite nam to u mailu, stavite bilo gdje, ali to moramo vidjeti. Ovdje se spomenulo da potpore nisu promašene. Ne znamo da li su promašene jer ne znamo koji su efekti. Ovo je izvješće došlo na Vladu u studenom prošle godine, znači godinu dana nakon što su se potpore podijelile došlo je izvješće na Vladu. Da li se imalo vremena razgovarati o efektima? U jednom dijelu da, slažem se sa tajnikom, vjerojatno će efekti biti dugoročni pa je nemoguće sve to obuhvatiti, ali ono što je moguće obuhvatiti, ajmo to obuhvatiti da možemo o tome nakon toga normalno razgovarati i na kraju krajeva djelovati na te poduzetnike da i poljoprivrednike sve ostale koji su potpore dobili da te potpore koriste u odnosu u koji su ih zapravo i primili. Netko je ovdje rekao iz redova vladajućih da je ovdje rečeno da potpore treba ukinuti, oni koji su to rekli su gadno pogriješili. Ove potpore se ne smiju ukidati jer bez tih potpora naši poduzetnici, naši poljoprivrednici će biti potpuno nekonkurentni na tržištu i to ne samo na europskom tržištu nego će biti nekonkurentni i na hrvatskom tržištu. I opet će se povećavati uvoz, a naši će poduzetnici propadati, pogotovo poljoprivrednici. Kasnije ću u svom pojedinačnom govoru reći nešto o potporama vezano za poljoprivredu. Trebamo li razgovarati o tome da se promijeni možda način dodjela potpore, način praćenja, način izvještavanja? Sigurno da. I nije to razlog i ne smije biti razlog nekakvo skrivanje iza eu preporuka za izvještavanje. Nemojmo zaboraviti da možda eu preporuke i jesu vezane za zemlje u kojima nema toliko korupcija, u kojima nema toliko kriminala. Nemojte zaboraviti da je ministar prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine uhićen u sklopu istrage malverzacija sa dijelom državnih potpora, da je potpredsjednik Vlade pod istragom zbog malverzacije sa dijelom državnih potpora. Prema tome, ti su nam podaci potrebni, potrebna nam je transparentnost. Postavio je neko pitanje, ima li kriminala i prijevara. Ima ih sigurno, da ih nema ne bi bile ove istrage, ne bi bilo optuženih. Ali to je samo jedan dio, to je samo vrh ledene sante. Transparentnost nam je izuzetno važna zbog toga što znamo što se dešava. Zašto je problem da se navede u izvještaju ili u dodatku izvještaja tko je primio potporu, koliko je primio, za koju svrhu, koliko je primio, koja je bila namjena? Ono što je interesantno, posebno nam je interesantno to je otpis poreznih obveza. Kome su otpisane porezne obveze, u kojem iznosu, kojih je 10 najvećih poduzetnika kojima su te porezne obveze otpisane? Kome su otpisane kamate? To su nam interesantni podaci koje unutra nemamo i do kojih ne možemo doći. Rekao je tajnik možemo poslati sad upit u ministarstvo pa ćemo možda dobiti nekakav odgovor. Pitanje dal ćemo ga dobiti, iako moram priznati što sam već rekao i ranije, ministar Marić je uvijek bio korektan prema nama i uvijek smo dobivali izvješća i odgovore iz ministarstva redovito i korektno. Ali to nam je sad prekasno, da su ti podaci bili u sklopu ovog izvještaja danas bismo o tim podacima razgovarali i ne bismo onda nagađali kao tu neki kolege da li je neki poduzetnik koji je prevario državu i prevario ostale poduzetnike dobio potpore ili nije dobio potpore nego bismo imali točan podatak. Jesu li ove potpore vezane uz pandemiju dobre? Sigurno jesu, ali postavljam pitanje da li je netko nakon toga napravio kontrolu tko je te potpore dobio? Jesu li ih možda dobili poduzetnici koji su u vrijeme pandemije radili, a dobili su potpore zbog toga što ne rade, pa su nakon svih onih mogućih zabrana napisali račune za onih 5, 6 mjeseci kad je bilo navodno onemogućeno da oni rade? A to se lako utvrdi imate više načina kako se to može utvrditi, ali to nitko nije istraživao i nikoga to ne interesira. Da li je netko provjerio koliko je poduzetnika, kada se čulo, prijavilo ovoga svoje zaposlenike tek onda kad su čuli da će dobiti potpore od države, a da su do onda bili nezaposleni, pa se onda zbog toga priča o tome da je došlo do povećanja u vrijeme pandemije. To je, to su veliki problemi. I ono pitanje koje se postavlja to su efekti i učinkovitost, tko ih je mjerio, što je izmjerio, što je dobio, to nemamo i ne znamo. U redu, slažem se sa gospodinom tajnikom, vjerojatno ćemo te podatke dobiti naknadno kad će biti svi podaci dostupni. Teško je uočiti postoji li favorizacija po regijama. Drago mi je da je kolegica primijetila iz vladajućih redova da je u jednom dijelu favorizacija vezana za kulturu bila za Slavoniju. Da li je to stvarna favorizacija ili se slučajno desila to ne znamo, možemo samo nagađati. I da nije ona postavila to pitanje, ja bi ga postavio. Tako da ne trebate nju gledati ja bi to pitanje postavio. I da li postoji favorizacija po jedinicama lokalne samouprave? Isto ne znamo. Zašto? Zbog toga jer nemao podatke koliko je potpora dobiveno po jedinicama lokalne samouprave i za koje namjene. Hvala lijepo.
Slijedi rasprava, pojedinačne rasprave, prva je poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Prije nego što krenem na meritum moram se osvrnuti na situaciju u sabornici danas. Mi imamo raspravu o dodjeli državnih potpora i to za 2020. godinu. Ta se rasprava odvija u trenutku kada je jedan ministar već bio uhićen, a potpredsjednik vlade je pod sumnjom da je vršio različite malverzacije s dodjelom državnih sredstava i pogodovao time određenim poduzetnicima. U toj situaciji da od 16 klubova mi imamo tek četvrtinu klubova koja raspravlja o načinu trošenja državnih sredstava je neviđena sramota. A ta je sramota prvenstveno oporbena jer oporba je ovdje treba stajati u redu da proziva vladajuće čiju smjenu navodno zaziva čak i prijevremene izbore i da dokaže povodom ovog izvješća i na temelju ovog izvješća što sve ne valja s državnim potporama, gdje su sve propusti u sustavu, a da bismo onda imali pravo kao oni koji dokazuju u praksi da doista zaslužuju svoju državnu plaću prozivati vladajuće zbog malverzacija s državnim potporama koje nisu iznimka u pogledu ovih ministara nego su postali i standardna praksa. Da li da danas govorim o Josipi Rimac? Da li danas da govorim o Darku Horvatu? Da li možda da se osvrnem na slučaj Miloševića koji još nije službeno pod istragom i postavim pitanje što je s vašim najdražim koalicijskim partnerom Miloradom Pupovcem i njegovom konstatacijom koja kaže da parafraziram da se ne može prozivati pripadnike nacionalnih manjina zbog sumnjive dodjele sredstava jer oni samo rade svoj posao pa za njih valjda zakoni ne vrijede. Ja ne znam gdje prije početi kada govorimo o dodjeli sredstava koje se odnose na državne potpore, a oporbe nigdje. Je li to zato što se računa da ovo neće biti toliko medijski popraćeno jer imamo jedan oporbeni sastanak zajedno s vladajućima oko trenutne ukrajinske krize. Pa nije li ono to što je upravo vlada i htjela, da se stvori dojam isključivo izvanrednog stanja tako da sva korupcija, klijentelizam i sve ostalo padne u drugi plan. Pa ja ću ovim putem onda čestitati oporbi, većini oporbe, svaka čast onima koji jesu tu i koji su održali rasprave, što je vladi pomogla u tome planu i što je oporba zanemarila ne samo svoj posao nego i ključna pitanja koja muče Hrvatsku, a tiču se korupcije o kojoj svi tako volimo govorili ali možda kada su svjetla reflektora više usmjerena na ovu saborsku pozornicu. A sada ću se osvrnuti konkretno na izvješće o čemu ću više govoriti i u završnom obraćanju jer meni eto nedostaje vremena za sve ono što bih htjela istaknuti, a važno je povodom ovog izvješća. Prvo, vrlo konkretno oko metodologije samog izvješća. Kako je moguće da imamo izvješće u kojem ključno pitanje koje nas zanima je svakako tko je dobio državne potpore, a naravno voljeli bismo vidjeti i način na koji su ih dobili i nekakvo praćenje procesa toga tko je sve posljedično i optužen zbog malverzacija s tim potporama. I u tom dijelu mi imao metodologiju kaosa koja je vjerojatno jer nemamo razloga misliti drugačije, razlog ili izlika da se neke spomene, a neke preskoči. Naime, u nekim dijelovima vi imate nabrojane neke korisnike programa, ni po kojem kriteriju ne znate zašto su samo neki korisnici programa navedeni koji su dobili državne potpore, a za neke druge državne potpore imate nabrojane sve. Tko to odlučio da će pikirati neke, a tko je to preskočio u ovom izvješću koje bi nam trebalo dati sve podatke o onima koji su dobili državne potpore? Na temelju kojih kriterija? Metodologija mora biti transparentna da bi izvješće bilo suvislo i moglo biti prihvaćeno u najvažnijem i najozbiljnije domu u Hrvatskoj, Hrvatskom saboru. Drugo što saznajem, evo samo površnim pogledom na one koji su dobili ove potpore, vi imate tvrtke koje se pojavljuju na više tih istih potpora. Pa imate primjerice tvrtke koje su dosta i poznate po nekim pogodovanjima i prozivane više puta i sa bivšim gradonačelnikom povezane, gradonačelnikom glavnog grada Milanom Bandićem, tvrtka obitelji Šelendić koja dobiva jednu potporu, pa dobiva drugu potporu itd. Na temelju kojih kriterija i kako je to moguće? I ono ključno na što bi se htjela osvrnuti, a nažalost vremena mi ponestaje, ali zato ću imati priliku u završnom obraćanju je veza između državne subvencije i financijske uspješnosti poduzeća, ono što u Hrvatskoj prijeko potrebno da bi se uopće vidjelo kako dodjeljujemo potpore, a dodjeljujemo iz da bi [[Upadica: Vrijeme.]] spasili poduzeća, a ne da bi pomogli tržišno uspješnim poduzećima.
Slijede replike, prva je poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovana kolegice Selak Raspudić, dotaknuli ste neke teme važne za gospodarstvo pa me zanima, evo siguran sam da ste i to vidjeli u izvještaju kako su i određena sredstva bila isplaćena firmi Kreše Peteka. I onda su ti novci koje je Krešo Petek dobio na račun svoje firme u Slovenskoj 9 dakle iskorišteni za dobivanje unosnih poslova i korupcije predsjednika Uprave Janafa. Evo čisto me interesira kako to komentirate da u službenom izvještaju iz 2020.g. je navedena firma i osoba koju USKOK tretira i za koruptivne radnje dakle da su dobili novce s kojim su onda platili mogućnost da bi dobili taj unosan posao gdje su zapravo naši građani i poduzetnici postali investitori koruptivnih radnja u Slovenskoj 9, evo?
Odgovor.
Da, puno je takvih primjera ja sam tek započela s navođenjem nekih i slažem se da je ovaj baš možda i najzorniji koji prikazuje što se događa u praski s državnim potporama. Kada spomenute u Hrvatskoj državne potpore nitko ne misli da ćemo raditi ono što bi trebala biti intencija državnih potpora, a to je razvijati vlastito gospodarstvo kroz poticanje onih poduzetnika koji imaju ne samo dobru prođu na tržištu nego su i potencijalno iskoristivi u budućnosti u smislu toga da će dati još veći doprinos RH. A ono što mi otkrivamo i čak u službenim izvješćima i sada oporba ponavljam ne stoji u redu da proziva vladajuće da je riječ o onim istim imenima koja su uključena u sve moguće potencijalno koruptivne i koruptivne radnje i malverzacije koje se odnose na dodjeljivanje državnih sredstava e da bi se nekome privatno pogodovalo. Državne potpore de facto jednako je biznis HDZ-a u kojem on potpomaže vlastitu [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] internu klijentelu.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Nikola Grmoja.
Hvala. Poštovana kolegice Selak Raspudić, ne radi se samo o biznisu HDZ-a, radi se i o biznisu SDSS-a i ostalih koalicijskih partnera, samo da stvar bude gora za najzastupljeniju hrvatsku stranku u saboru HDZ, HDZ-ovci nekad i mogu završiti u zatvoru, a SDSS-ovci očito ne mogu i po meni je skandalozno da na to pristaju kolege iz HDZ-a. Čujem da je na sastanku vladajuće koalicije Milorad Pupovac ustvrdio da Ustav je zapravo njima omogućio da štite interese pripadnika nacionalnih manjina pa time i članova SDSS-a i da onda za njih ne trebaju vrijediti ni zakoni, pa smo vidjeli da su potpore dobivale, a to sam rekao već, automehaničarske radnje s Trpinjske ceste, tvrtka za ukop iz Dvoran na Uni, a evo HDZ-ovci to toleriraju. Što mislite o tome?
Odgovor.
Svakako je glavna deviza HDZ-a sve za glasačku ruku SDSS-a, glasačku ruku SDSS-a nizašto. Ne samo da se kriteriji preskaču kada govorimo o natječajima, potporama i ostalo kada su te ruke potrebne da bi održale tanku vladajuću trgovačku koaliciju koja je ovime dobila puni smisao svog kolokvijalnog naziva nego se čak, a to sam i javno govorila u HS-u trguje s hrvatskim državljanstvom u HS-u putem zakonskih izmjena kako bi se ostvarile želje i potrebe najdražeg koalicijskog partnera, a sve naravno na teret hrvatskih građana. E pa to su građani birali, a nadam se da ćemo se svi zajedno do idućih izbora opametiti.
Gospodin Grmoja molim vas stavite masku. Nino Raspudić sljedeća replika.
Primjer potpredsjednika Vlade Miloševića i činjenica da nije uhićen, a potpuno je nejasno zašto je uhićen Horvat, a ne i Milošević jer je jasno da postoje dokazi da može utjecati na istragu najbolje govori dokle smo kao država došli. Citirat ću vam točne riječi spominjali ste ih u parafrazi g. Pupovca dakle on je nakon sastanka vladajuće koalicije rekao citiram „Ovakvim shvaćanjem protuzakonitog djelovanja zastupnike nacionalnih manjina ograničava se u obavljanju njihove ustavne dužnosti i brige za pripadnike nacionalnih manjina.“ Ovakvim shvaćanjem protuzakonitog djelovanja, pa nešto je ili zakonito ili nije zakonito. Dakle, dotle ide taj cinizam i besramnost da g. Pupovac izravno govori kako za neke ljude u Hrvatskoj ne bi trebali vrijediti zakoni i propisi. Pa mi se vraćamo na vrijem prije Francuske revolucije, na feudalizam se vraćamo gdje postoje različiti staleži u društvu i sa plemstvo, svećenstvo postoje posebni zakoni, a posebni zakoni će biti za treći stalež ili za raj [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ja mislim da nikakav daljnji komentar nije potreban.
Odgovor.
Da, on je tom svojom izjavom samo potvrdio i javno obrazložio ono što u praksi postoji odavno u hrvatskom prostoru, a to je da ne postoje zakoni kao nedvosmisleni propisi na papiru koje bi svi trebali slijediti nego postoji nekakvo bajkovito umijeće tumačenja koje je podložno političkoj volji vladajuće strukture. I ono što je najgore u tome svemu kada govorimo o g. Miloševiću je jedna čini mi se nesvijest o vlastitim djelima. dakle, činjenica da se s ministarstvom pregovara i dobija informacije o tome koje neovisno o kriterijima natječaja dobio potpore za svoje djelovanje je do sad prije nego što je ovdje javno prozvana smatrana normalno i to je ono što g. Pupovac želi reći, da čemu se mi čudimo da to [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] treba biti praksa, da nisu zakoni tu da [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] ih se držimo ko pijan plota, ta nam je vjerojatno dobro poznata, a njemu ponajviše.
Sljedeća replika poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovana zastupnice. Mislim da niste bili u onom dijelu rasprave kad smo govorili o samom izvještaju i kad sam postavio to pitanje odmah u replici poštovanom tajniku pa sam dobio odgovor da se zapravo radi o eu metodologiji. Međutim, tko nas sprječava da uz tu metodologiju koja mora biti zadovoljena prema EU ili ne znam prema kome, dodamo još ono što ja nama bitno da podaci budu transparentni, da znamo što se dešava, kad se dešava i zbog čega se dešava, tko je što dobio. Nemamo pojma tko je dobio, koliko je dobio, zašto je dobio nigdje ništa ne piše, ali imamo podatak o tome koliko je novaca podijeljeno po jednom zaposlenoj u RH, koliko je novaca podijeljeno po jednom stanovniku u RH. Što to nama znači? A novac je otišao ko zna kome i ko zna u koje svrhe.
Slažem se s vama kolega Pavić i ne samo to pa to je cinično, a graniči s bezobzirnim dostavljati nam podatke koji su djelomično u pukom navođenju transparentni jer se odnose na sve korisnike potpore koji su barem nabrojani, a u drugom dijelu po nama nepoznatom kriteriju, nema ovdje fus note, nema ovdje objašnjenja, izdvojeni neki korisnici potpora. Nikakav problem nije ako se već ne želi opterećivati samo izvješće, a ne vidim problema. Imamo izvještaje različitih pravobranitelja i pravobraniteljica koji su po 300 stranica veliki da imamo dodatak, aneks uz ovo izvješće gdje ćemo nabrojati sve korisnike koji su dobili potpore, a po mogućnosti dati neke detaljnije podatke da ne moram ja sam ili bilo ko drugi guglati i istraživati tko stoji iza određene firme. Međutim, naravno očito to njima nije u interesu, puno je jednostavnije ovako dati nekakve apstraktne statističke podatke [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] koji će zamagliti sadržaj samog izvješća.
Sljedeća replika poštovana zastupnica Nada Murganić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice zastupnice Selak Raspudić. Ja razumijem i poštujem vaš stil i izričaj žučno raspravljate, pogotovo kada se obrušavate na Vladu, HDZ i na vladajuće i na to nemam zaista nikakvu primjedbu. Međutim, mislim da možda olako pozivate i prozivate ljude, kažete da su tri člana Vlade optuženi, a nisu optuženi. Pozivate i vi i vaše kolege iz vašeg kluba na uhićenje imenom i prezimenom pojedinih bilo zastupnika, … vlade ili ljudi. Naime, u slučaju da se dokaže suprotno da su zaista nevini, da li ćete isto tako žučljivo se ispričati? Naravno da nećete, kao što ni mnogi koji su pod sa medijskom hajkom uništili živote i Heraku i Rončeviću i Polančecu i mnogima drugima, mislim da bi se toga mi ovdje trebali libiti.
Imamo povredu poslovnika, poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Čl. 238. omalovažavanje zastupnika i njihove inteligencije. Hoćete li se vi ispričati od Ive Sanadera pa nadalje? Hoćete li se vi ispričati ako Horvat bude pravomoćno presuđen, ako Gabrijela Žalac bude pravomoćno presuđena? Jasno je govoreno o tome da ljudi protiv kojih se vode istrage mogu utjecati na svjedoke, uništavati moguće dokazne materijale, dakle rečeno je to, konkretno ja sam to rekao zašto je uhićen Horvat, a nije uhićen Milošević iz perspektive interesa istrage, ja ne vidim nikakvu razliku u tim slučajevima.
Ovo je bila replika pa dobivate opomenu. Odgovor na repliku, izvolite.
Znači mislim postavili ste mi pitanje pa ste onda i sami dali odgovor pa ne znam koja je bila svrha ovoga. Ali doista vam ne zavidim kada se nalazite u situaciji da morate braniti neobranjivo. Ja vas neću pitati hoćete li se vi ispričati ukoliko se pokaže točnim da su optužbe opravdane, što je puno češće bio slučaj nego ovo što vi pokušavate stvoriti dojam da jeste, nego hoćete li onda preuzeti odgovornost, ali ne verbalnu za ovo što se dogodilo i raspisati prijevremene izbore što je minimum koji naši građani zaslužuju da bi dali odgovor na svu korupciju koju im je HDZ priuštio? A što se tiče ostalog prozivanja ministara ili potpredsjednika Vlade, ja sam bila vrlo precizna, rekla sam jedan je uhićen, a drugi trenutno još uvijek nije uhićen i javno je optužen odnosno postoje poruke koje ga uvlače u cijeli slučaj, a on ih nikad nije eksplicitno demantirao.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče s kolegom. U Godišnjem izvješću o državnim potporama za 2020.g. osvrnut ću se na potpore za zapošljavanje koje su 2020.g. putem subvencija dodijeljene u iznosu od 341 milijun kuna, što predstavlja povećanje za 25,3% u odnosu na 2019.g. Udio potpora za zapošljavanje u ukupno dodijeljenim potporama u RH iznosi 1,6%. davatelji potpora za zapošljavanje u 2020.g. bili su HZZ u iznosu od gotovo 270 milijuna kuna i Zavod za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom u iznosu od 73 milijuna kuna. U 2020.g. dodijeljene su i potpore male vrijednosti za zapošljavanje i to u ukupnom iznosu od 399 milijuna kuna te ako im se pribroje i potpore male vrijednosti, potpore za zapošljavanje ukupno su iznosile 740 milijuna kuna. Potpore male vrijednosti tijekom 2020.g. dodjeljivali su HZZ, Zavod za vještačenje, Ministarstvo hrvatskih branitelja i Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU. Potpore za usavršavanje kao dio potpora za zapošljavanje dodijeljene su u iznosu od 4,2 milijuna kuna i HZZ je jedini davatelj potpora za usavršavanje. U nastavku ću pokušati obrazložiti kako su konkretno utrošena ta sredstva za potpore koje je dodjeljivao HZZ. Znači ta sredstva su utrošena i distribuirana kroz paket mjera aktivne politike zapošljavanja koji sadrže sedam osnovnih mjera potpore za zapošljavanje, potpore za usavršavanje, potpore za samozapošljavanje, obrazovanje i osposobljavanje, javni radovi, potpore za očuvanje radnih mjesta i stalni sezonac. Kad to konkretiziramo kroz osobe u program reaktivne politike zapošljavanja iz nadležnosti HZZ tijekom 2020. godine novo uključeno je 23.245 osoba i to 11.267 muškaraca ili 48,3% i 11.978 žena ili 51,7%. Sredstva su isplaćivanja i korisnicima uključenim tijekom 2019. godine kojima su ugovorne obveze trajale u 2020. godini tako da je tijekom 2020. godine bilo ukupno 43.900 korisnika mjera dok ih je prethodne godine bilo 66.900 što znači da je u odnosu na 2019. godinu taj broj bio manji za 13.681 osobu, a razlog smanjenju je i činjenica da je zbog pojave pandemije Covida-19 te aktiviranja mjera potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom privremeno u razdoblju od ožujka do svibnja 2020. godine obustavljena provedba dijela programa potpore mjera aktivne politike zapošljavanja. Znači istodobno s tim obustavljanjem uvedene su potpore za očuvanje radnih mjesta u djelatnostima pogođenima korona virusom koje su se odnosile na poslodavce pogođene negativnim učincima pandemije, koja su se uz određena prilagođavanja uvjeta subvencioniranja provodila čitavu 2020. godinu. Poslodavci su podnosili zahtjeve za dodjeljivanjem potpora za radnike prema kriterijima za pojedine mjere i mjesece tako da je isti poslodavac mogao zahtjev podnesti u više navrata. Tako je za 2020. godinu ukupno zaprimljeno 225.390 zahtjeva poslodavaca. Potpore su tako, potpore za očuvanje radnih mjesta znači isplaćene su na ime 109.431 poslodavca kod kojih je ukupno obuhvaćeno 697.126 radina. Za sve ovo utrošeno je odnosno ukupno su isplaćene 7 milijardi 703 milijuna kuna 685 tisuća i 673 kune. S obzirom na područja djelatnosti poslodavaca koji su koristili potpore za očuvanje radnih mjesta najviše ih je bilo u djelatnostima prerađivačke industrije, pružanja smještaja, pripreme i usluživanja hrane te trgovine na veliko i malo. Ove 3 djelatnosti koristile su gotovo 60% iznosa potpora. Posebnost rješenja u potpori, potpora bilo je što je zavod u ovom projektu implementirao niz inovativnih digitalnih usluga koje su kasnije i [[Upadica: Vrijeme.]] postavljene kao standard za sve HZZO-ove usluge.
Prva replika poštovana zastupnica Nada Murganić.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Poštovana kolegice evo posebno bi htjela naglasiti potpore koje ste i vi istakli sada u, vlade, koje su usmjerene na, za vrijeme Covid krize koje su usmjerene na očuvanje radnih mjesta, gospodarstava, općenito gospodarstvenika i iznosile su 11,5 milijardi. Međutim, treba naglasiti da su one i nastavljene i da dosada je ukupan iznos iznosi 18 milijardi. U raspravi kolega Pavić je postavio pitanje da li se i na koji način vrše kontrole tih potpora, radi li na čelu upravo jednog velikog zavoda za zapošljavanje i sigurno ima, i u to vrijeme imate informacija kako i na koji način su se vršile kontrole tih potpora odnosno da li su bile namjenski korištene.
Hvala kolegice Murganić, da kao što ste rekli na početku, potpore za očuvanje radnih mjesta koje su uvedene odmah nakon proglašenje krize korona virusom u 3. mjesecu 2020. godine su uvedene jako brzo i već su se u, u 4. mjesecu isplaćivani iznosi potpora za, za 3. mjesec. Što se tiče, da oni su nastavljeni i tijekom 2021. godine, nastavljeni su i 2020., čak i sada su jedan dio natječaja je aktivan jer poslodavci iz određenih djelatnosti se mogu prijaviti. A što se tiče kontrole naravno da je bila kontrola jer bila je kontrola i zahtjeva da li poslodavci imaju pravo na, na dodjelu potpora, a kao i izvršenje onih koji su dobili te potpore. Naravno da nije moglo se dogoditi da se netko zaposli osobu da bi ostvario potporu jer je u uvjetima jasno bilo definirano kada je morala biti zaposlena osoba [[Upadica: Vrijeme.]] a kada je morao biti registriran poslodavac koji obavlja djelatnost.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Poštovana kolegice kada govorimo o državnim potporama nažalost zbog svih loših ne samo prošlih nego i sadašnjih iskustava najčešće govorimo i o malverzacijama pa i čekamo epilog ovih sadašnjih procesa protiv vaših donedavno aktualnih ministara, a i aktualnog potpredsjednika vlade. U tom smislu pitala bih vas za vaše tumačenje jedne poruke Ane Mandac, tadašnje pomoćnice ministra gospodarstva, znamo da su mnoge potpore vezane upravo uz ministra gospodarstva i općenito uz Ministarstvo gospodarstva. Ona kaže ovako, Ana Mandac, ministar će me zadaviti, a Aladrović na to ogovara, ne brini ništa Lidija će biti riješena. Pa evo da li to doista ministri u HDZ-ovoj vladi dave one koji nisu spremni pogodovati određenim interesnim strukturama i umjesto natječaja dodjeljivati potpore ili poslove [[Upadica: Vrijeme.]] u sukladno nekakvim dogovorima ispod žita.
Odgovor.
Hvala kolegice Selak, da ovaj pitate me za poruke, to je vjerojatno nešto što ste vidjeli u medijima, vidjela sam i ja. Meni to samo govori o razini komunikacije osobe koja uopće može bilo čak i svom kolegi, a kamoli nadređenom napisati takvu poruku. Ja osobno to nikad ne bi napisala i ne prihvaćam takav način komunikacije jer vjerujem da svi mi koji radimo na bilo kojim radnim mjestima moramo znati i imati pravila i poslovna dopisivanja i razgovaranja i to sigurno nije prihvatljiv način komunikacije. Ono što sam se ja htjela osvrnuti to su mjere za poticanje zapošljavanja i upravo su što se tiče transparentnosti i otvorenosti potpore za očuvanje radnih mjesta bilo je značajno što je popis svih korisnika bio i još uvijek vjerujem da je objavljen na mrežnim stranicama HZZ-a. Znači svaki građanin je mogao otvoriti taj popis i vidjeti tko i koliko sredstava dobiva i vjerujem [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] da i svi ostali trebaju ić tim putem.
Povreda poslovnika poštovana Marija Selak Raspudić.
Čl. 238. omalovažavanje saborskih zastupnika. Ja ću samo ovdje na tragu izrečenog javnog postaviti pitanje. Je li neprimjereno poslati poruku da će ministar zadaviti ili nekog službenika dovesti u poziciju da mu se radi o glavi ako neće pristati na malverzacije s potporama ili zapošljavanjima sukladno preporuci određenog ministra, a mimo važećim pravilima, zakonima i natječajima RH?
Vi ste ovo iskoristili za repliku pa dobivate opomenu. Sljedeća replika poštovana zastupnica Branka Juričev Martinčev.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče, poštovana kolegice Pocrnić Radošević. Vi ste svoju raspravu bazirali na potporama za zapošljavanje i potporama za očuvanje radnih mjesta. Ja bih rekla da su i sve ostale potpore bit je njihova zapošljavanju i očuvanju radnih mjesta. Npr. potpore turizmu u 2020. možemo vidjeti da su bile znatno niže nego ranijih godina i jasno je da Ministarstvo turizma nije moglo dodjeljivati sredstva za poticaja za uspjeh programa financiranja privatnih iznajmljivača i sl. jer se radilo o jednoj pandemijskoj godini. Al upravo zato turistički sektor je u velikoj mjeri dobio sredstva za očuvanje radnih mjesta jer kako znamo da je u turizmu ključ uspjeha upravo čovjek iznimno je bilo bitno zadržati sve te radnike i da nije bilo ovih potpora i pomoći Vlade to bi sigurno izostalo. Molim vas primjere iz vaše županije gdje se isto putem drugih potpora očuvala su radna mjesta [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] i zapošljava…
Odgovor.
Hvala na replici poštovana kolegice Juričev Martinčev. Spomenuli ste potpora za očuvanje radnih mjesta i da svi smo svjesni da su one dobrodošle svim sektorima i spomenula sam da su upravo tri djelatnosti koje su najviše koristile iznose potpora su bile između njih je bila i pružanje smještaja pripreme i usluživanje hrane sa 19,4% ukupno utrošenih potpora i u tu djelatnost spada najveći broj poslodavaca iz djelatnosti turizma i sigurno da su njima ove potpore dobrodošle da zadrže radnu snagu, da zadrže svoje poslovanje i da uđemo u turističku sezonu i 2020. i 2021.g. sa zadržanim radnicima i sa zadržanim poslodavcima, tako da vjerujem da će se taj dio ulaganja u turizam nastaviti i kroz dodjelu ostalih potpora. Hvala.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala. Kao što je rekla kolegica SElak RAspudić ja sam očekivao da će ova tema izazvati puno veći interes oporbe, ali zapravo se sad i pokazuje koji su pravi oporbeni klubovi ovdje u HS-u. To su Socijaldemokrati, to je Domovinski pokret, to je Most ovog ostatka dakle SDP i Možemo njih nema u raspravi, vidim sada nakon ove prozivke kolegice Selak Raspudić dotrčala je kolegica Kekin brzo prijaviti Sandru Benčić da završno nešto kaže uime kluba umjesto da cijelo jutro upozorimo i javnost, a i da podsjetimo vladajuće što su radili kroz državne potpore, na koji način su dodjeljivali novac po babi i po stričevima, da tu nije bilo nikakvih kriterija i da bi zapravo, iako je kolega Pavić rekao ne bi bilo dobro ukinuti potpore. Ja se slažem da ne bi bilo dobro kada bi se potpore dodjeljivale onima koji su to stvarno zaslužili, ali ako imam situaciju da povlašteni dobivaju potpore onda je puno bolje ići u smjeru rasterećenja prema našim poduzetnicima, micanja tih nepotrebnih nameta kojima su oni izloženi u njihovom poslovanju nego da država njima svima uzima novac, a onda onima koji su bliski ili HDZ-u ili SDSS-u taj novac dijeli, tako da u tom smislu sam mislio da je bolje onda ići u rasterećenje. Evo jučer sam ovdje imao slobodan govor i upozorio sam na činjenicu da natječaj Ministarstva regionalnog razvoja koji je bio namijenjen poduzetnicima u Petrinji je poništen, iako je natječaj okončan, a obrazloženje je da je bilo previše prijava ili da se sredstva neće iskoristiti. A neke od tih ljudi su uložili znatna sredstva za te male poduzetnike su to znatna sredstva, ne znam od 20-ak tisuća kuna za projektnu dokumentaciju. A isto tako u govoru sam rekao da je nova petrinjska gradonačelnica povećala prirez, nije ga povećala nego ga je nanovo uvela i ona me optužila da lažem. Dakle ne znam koja je razlika što sam rekao da je prirez uvećan, nije uvećan nego ga je ona ponovno uvela i ona me nazvala na svojoj facebook stranici lažovom. Ali ono što je problem da ti ljudi ne shvaćaju da, kaže ona treba joj novac za obnovu Petrinje, ona treba novac izvući iz Vlade jer postoji sad određeni sentimenti prema Banovini i prema Petrinji, a prirez ne vraćati nego ga ukinuti kao što je napravio Grad Sinj koji nema prireza kako bi zadržala poduzetnike u Petrinji. A možda kada se Petrinja obnovi, znamo da sada to nije realno, možda privući neke nove poduzetnike da dođu raditi i onda i živjeti u Petrinji da ljudi ostaju tamo živjeti. Evo i tu je ono što mi zagovaramo i što je zapravo politika Mosta veće porezno rasterećenje jer kada država dijeli onda obično to ide po ovakvim kriterijima, a da država manje uzima možda bi dakle poduzetnicima našim poljoprivrednicima i svima ostalima bilo lakše. Iako se slažem da za neke grane je potrebna i ovakva, ovakva potpora ali onda to mora biti pravedno ovaj i na temelju određenih kriterija. Vidimo da to ovdje nije slučaj. I ovo je skandalozno, dakle da mi nemamo sad ovu situaciju u Ukrajini i ovaj dojam rata koji se stvara kao da smo mi, rat jest u Europi, ali Hrvatska hvala Bogu nije još uvijek u ratu, nastoji se proizvesti to umjetno nekakvo ratno stanje kako bi sve ove afere vladajućih pale u drugi plan, kako se ne bi govorilo o našim stvarnim problemima, naših građana. To je rast cijena hrane, rast cijena energenata, rast cijena plavog dizela, repromaterijala što je sve udar na naše poljoprivrednike. Mi ćemo o tim temama govoriti i evo drago mi je da nismo jedini i da u sabornici postoje klubovi koji na to upozoravaju. Dakle, evo Socijaldemokrati, Domovinski pokret i svi ostali koji su sudjelovali u ovoj raspravi i koji su bili na ovoj važnoj temi državnih potpora prisutni u Hrvatskom saboru.
Prva replika, poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
S obzirom da se radi o državnim potporama za 2020. godinu i s obzirom da se radi o državnim potporama imajući u vidu aktualnu političku domaću situaciju ovo je trebala biti i mogla biti rasprava o smjeni ministara. Rasprava o prijevremenim izborima. I dok je jedan dio oporbe koji sebe voli nazivati i kititi riječju oporba, pogotovo progresivno oporbom zaspao na ovoj temi znate li tko je bio svjestan kakva je točka na dnevnom redu? Tko je vodio računa da ovo može postati rasprava o potrebnoj i opravdanoj smjeni ministara u vladi? Andrej Plenković i njegov tim. Pa ću ja ovim putem javno čestitati Andreju Plenkoviću što je stavio svoj sastanak u isto vrijeme, skrenuo medijsku pažnju i nadigrao dio oporbe koja nema pravo na taj naziv jer nije bila budna u ključnim temama i u ključnom trenutku. Netko je znao, a netko nije vodio računa i sada eto [[Upadica: Vrijeme.]] imamo raspravu kakvu imamo.
Odgovor.
Slažem se, slažem se da je Plenković ovim nadigrao dio opozicije, ali to ne znači da opozicija ne postoji. Kao što sam rekao tu su kolege iz drugih političkih stranaka, iz drugih klubova, dakle ako ne radi o strankama i evo ja mislim koliko god je on pokušao maknuti fokus sa ovih problema u kojima se nalazi njegova vlada, u kojima se nalazi potpredsjednik vlade Milošević, u kojima se nalazi ministar Aladrović i ministar Čorić, u tome nije uspio. Ja se nadam da neće uspjeti u još nečemu u čemu mu asistiraju SDP i Možemo, a to je onemogućavanje rasprave o opozivu te trojice vladinih dužnosnika i nadam se da ćemo evo ako ne danas onda već u ponedjeljak imati dovoljan broj potpisa kako bismo inicirali raspravu o toj temi i onda mu ni sastanak u vladi neće pomoći.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Poštovani kolega Grmoja, mi s pravom raspravljamo o kriminalu, o lopovluku u samo nekoliko tjedana nešto ministara je provučeno kroz zatvor, nešto je optuženo, neke terete prvi suradnici, izlaze dokumenti u javnost. Međutim, kad raščistimo sve to ja se nadam da ćemo mi doći do tog dana kad nećemo raspravljati o kriminalu nego samoj smislenosti zakona i prijedloga. Pa kad govorimo o potporama kod nas još uvijek nije jasno što je sa praćenjem i valorizacijom dugoročnom tih potpora, koje rezultate daje. Jesu li potpore neka vrsta socijalne pomoći ili jedan kratkotrajni razvojni poticaj kako bi oni koji ih primaju postali zdrav poslovni subjekt i konkurentni na tržištu jer mi imamo poslovne subjekte koji cijeli poslovni vijek su na potporama. Pa kako to nazvati? Kad ćemo konačno izaći iz socijalizma ili crony kapitalizma što je sada naša stvarnost i dobiti istinsko slobodno tržište. Dakle, da li je potpora smislena intervencija ili sredstvo političke kontrole i stvaranja ovisnika [[Upadica: Vrijeme.]] ili nagrađivanje svoje klijentele.
Mogu li? Dakle, apsolutno se slažem, ne samo da nemamo valorizacije učinaka pojedinih potpora da vidimo gdje zapravo i u koje subjekte se isplati ulagati i u koje grane industrije se isplati ulagati, gdje u poljoprivredi se isplati ulagati jer mi znamo sami da mi imamo zapravo grla stoke na koju se dodjeljuju poticaju, a da se ljudi uopće time ovaj ne bave i pitanje je koliko, koliko je to fiktivno. Dakle, imamo i takvih situacija i to nam ljudi s terena svjedoče. Dakle, ima potpuno nekontrolirano ta stoka ovaj ruši i usjeve i sve ostalo imali smo i situaciju u dolini Neretve, ozbiljno, dakle ljudi o tome ne skrbe na pravi način nego samo izvlače poticaje na to. Tako da to je definitivno jedan ogroman problem i mi definitivno nemamo tržišno, tržišno gospodarstvo nego crony kapitalizam u kojem, u kojem klijentela profitira, a ne ulaže se tamo gdje bi se trebalo ulagati.
Slijedeća replika poštovani zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani kolega Grmoja dotaknuli ste jednu važnu tematiku, a to je poduzetništvo u Hrvatskoj. I danas je kolega Miletić također dotaknuto da ovaj novac koji zapravo odlazi u Slovensku 9 primjerice na račune tvrtke kao što je firma gospodina Peteka zapravo izostaje na stranicama recimo HAMAG mikro gdje poduzetnici kada se i hoće prijaviti za određene zajmove za određena jamstva njima stoji poruka da od 2020. godine jednostavno su obustavljena plaćanja svim poduzetnicima kako mikro, tako malim, tako srednjim, ali s druge strane mi vidimo da taj novac preko alternativnog Ministarstva financija ko što je Slovenska 9 ipak dođe do određenih poduzetnika kako Peteka, tako Miloševića pa evo i direktora Pupovca. Dakle, taj novac opet dođe do … [[Govornik se ne razumije.]] a ljudi i građani pa poduzetnici registrirani nažalost jednostavno evo ne mogu doći do sredstava.
Pa ja mislim da uopće nije bitno što piše na kojoj stranici, bitno je da se nalazite na Pupovčevom popisu. Dakle, ako dospijete na onaj Pupovčev popis koji je inicijalno imao, koliko, 14 tvrtki, onda je smanjen na 7 jer nije moglo sve proći, onda ćete dobiti, tako da nikakve obavijest na bilokakvim web stranicama nisu potrebne. Pa ja često kući imam situaciju da mi žena koja je diplomirala 2006. kaže i ne može nikako dobiti punu stanicu u svojoj struci, kaže da će se učlaniti u SDSS, da dobije, ja je pitam pa što se ne učlaniš u HDZ, ona kaže ma to je kaže mala bara puna krokodila, u SDSS-u je lakše se progurati na ovaj popis od 6. Tako da evo, ne znam, ako osvane negdje naslov da se Grmojina žena upisala u SDSS, nemojte se čuditi.
Slijedeća replika, poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, spomenuli ste ovaj sastanak u Vladi, ja se nadam da bez obzira na teme koje su tamo u Vladi, da će interes javnosti i interes medija baš za ovu tu raspravu s obzirom da se radi o 12% državnog proračuna. Tu se ne radi o jednoj kunu nego se radi o 12% državnog proračuna. Znači to nije malo. A drugo, htio bi vas samo ispraviti, ja sam rekao da jesam za potpore i smatram da trebamo dati potpore ali moraju biti transparentne, moramo promijeniti metodologiju dodjela potpora, praćenja potpora, izvještavanja o tim potporama jer ovakvo izvještavanje nema smisla. Mi moramo nakon svakog izvještaja nešto naučiti, ako iz izvještaja nismo ništa naučili, ako nemamo nakon toga kontrolne točke, takvo izvještavanje nema smisla. A mi nakon ovog izvještaja ne znamo ništa. I nismo naučili ništa.
Odgovor.
Apsolutno se slažem, kolega Paviću i shvatio sam dakle što ste željeli reći oko potpora, ni ja nemam ništa protiv potpora posebno ako su one, a to je govorio kolega Raspudić valorizirane, ako znamo koji je učinak tih potpora, ako su dodijeljene na temelju kriterija, ako su kad su se dodjeljivale, ako je razmatrano gdje Hrvatska treba ulagati, kakvu korist generalno ima cjelokupno društvo od toga. Dakle, apsolutno tu imamo isti stav. Ali ako takav slučaj nije, a vidimo da nije, da se potpore dodjeljuju na način dakle da morate biti na određenom popisu, na određenom spisku, onda je pitanje smislenosti takvih potpora i je li bolje onda ići u određena rasterećenja kako bismo potaknuli dakle poslovanje i pokretanje biznisa.
Slijedi pojedinačna rasprava poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Evo još jedan mali osvrt na ovo izvješće sa malo drugačije točke stajališta. Naime, prvo bi se osvrnuo na primjedbu kolegice da sam rekao da nije bilo kontrole a da je kontrole zapravo su postojalo, to je bio odgovor da su kontrole postojale, znači kontrola koja je bila u Zavodu za zapošljavanje je jedna kontrola a kontrola koja se trebala obaviti na terenu je druga kontrola. Bojim se da inspekcijske službe tu kontrolu nisu obavile, odnosno nisu obavile inspekciju i da su zbog toga neki lovili u mutnom. Ja ne želim govoriti o poduzećima koja su to radila, navodno su radila da znam točno, da sam siguran 100%, rekao bi ti su radili i prijavio bi ih, međutim, to su samo bile naznake od onih koji su upoznati sa situacijom u tim poduzećima, tako da o tome više ne bi govorio, nadam se da će u uočenom razdoblju kad se dodjeljuje bilokoja potpora biti i drugačija kontrola i drugačiji nadzor. Osvrnut ću se malo na potpore u poljoprivredi i skrenuti pozornost što se dešava našim malim poljoprivrednicima, OPG-ovima. Veliki broj OPG-ova je dobio koncesiju nad zemljom, na zemlju koja je bila u državnom vlasništvu. Oni su tim količinama zemljišta prilagodili i uzgoj stoke odnosno nakon toga proizvodnju mlijeka. Nakon toga, na taj isti teritorij, dolaze veliki „igrači“ i gube pravo na to zemljište i u slijedećem periodu mali OPG-ovi više ne dobivaju koncesiju nad tim zemljištem. Što se dešava sa tim OPG-om? Uzeli su kredite, zadužili se, uzeli su neki od njih i potpore koji su bili naivni i nakon toga, možda neki i ne propadaju ali većina njih propada. Što se dešava sa ljudima? Vidjeli smo iz primjera Slavonije kada je rekla tu ministrica za ovom govornicom da je u Slavoniju uloženo u 3 godine 20 milijardi kuna a istovremeno je bilo iseljeno 70 000 ljudi. Nisu se oni iselili zbog toga što im je bilo lijepo nego zbog toga što više nisu mogli funkcionirati. Da vam kažem jedan drugi primjer. Uvjeti koji su za potpore u poljoprivredi su zavisno od vrsta potpora koje su uzimane. Ako uzimate potporu odnosno naknadu za hektar obradive površine, to je negdje u prosjeku 3000 po hektaru. Ako uzimate za stoku, znači uzimate za kravu koja daje mlijeko znači za mliječne krave, to je otprilike negdje oko 2500 kuna po jednoj kravi. E sad, ako uzmete još dodatne potpore, ove potpore su bespovratne, nema tu problema, ali ako uzmete potpore u kojima se obvežete da ćete nakon toga imati isti broj stoke u stajama npr. da govorimo 30 krava, onda poljoprivrednik mora imati te krave nakon 5 godina i tokom tih 5 godina u svojoj staji. I što se dešava? Nažalost, kad se krave tele, nisu uvijek ženski telići, ima tu i muških pa se to mora prodati i sad dolazimo do problema zato što se moraju kupovati junice koje su iz uvoza, a ako se malo raspitate na Veterinarskom fakultetu onda te junice u staji naprave kaos. Zašto? Jer se razbole i ostale, ostala stoka koja je u toj staji i to je masovna pojava u Hrvatskoj. Zašto? Zato jer treba 3.g. da se takva stoka prilagodi uvjetima života u Hrvatskoj, znači 3 generacije, 3 generacije nakon toga je to tek taman i sad si zamislite u kojoj su situaciji poljoprivrednici koji zbog toga ne mogu uzeti poticaj, treba im, žele se proširiti, nisu sigurni dal će dobiti koncesiju ponovo u slijedećem periodu za zemljište koje su već dobili od države, ne znaju dal mogu širiti proizvodnju, a ljudi moji znamo da zapravo budućnost poljoprivrede počiva na njima, svi su veliki propali, svi su veliki propali i kombinati il su prešli u tuđe ruke i sad imamo sa njima problema.
Prva replika poštovana zastupnica Marija Selak Raspudić.
Uvaženi kolega Pavić, u zaključku izvješća za 2020.g. možemo pronaći vrlo zanimljivu konstataciju. Kaže da ovo izvješće ukazuje na činjenicu da su davatelji potpora većinu potpora dodjeljivali temeljem odobrenih programa potpora, a sve manje se potpore dodjeljuju na ad hoc osnovi pojedinačnim korisnicima. Dodjela potpora temeljem programa potpora doprinosi transparentnosti i predvidivosti dodjele potpora, te smanjenja diskrecijske ovlasti davatelja potpora. Ja ne znam kako vi ovo tumačite, ali ja sam iz ovoga iščitala slijedeće. Prvo, u dodjeli potpora postoji i javno je dokumentirana diskrecijska ovlast davatelja potpora koja nastavlja postojati iako u manjoj mjeri i mogućnost dodjeljivanja na ad hoc osnovi pojedinačnim korisnicima u RH uz sve malverzacije koje imamo, kako to tumačite?
Pa mogu se samo nastaviti na onaj svoj dio rasprave vezano za to gdje smatram, gdje sam rekao da smatram da potpore moraju postojati, da moramo davati potpore, čak štoviše ako se mene pita treba davati i veće potpore, ali procedure, postupci, način davanja potpora, nakon toga praćenje korištenja tih potpora, nakon toga izvještavanje o tim potporama mora biti transparentno. Naime, imamo istrage, evo neki su ministri pod istragama baš zbog tih potpora, zbog tog prava koje su oni koristili da bi dali nekome potpore. Uopće ne smatram, ja nisam taj koji će njima suditi i ne smatram da su oni možda čak i bili zlonamjerni, međutim očito nešto nije bilo dobro, negdje su pogriješili. Zašto su pogriješili? Zato što su imali preveliku slobodu. Da je ta sloboda malo ograničena propisima da moraju postupati po nekakvim procedurama onda se to ne bi dešavalo, onda bismo imali sasvim drugačiju situaciju u Hrvatskoj i onda bi svaki od onih koji traži potporu znao što ga nakon dobitka te potpore očekuje.
Slijedeća replika poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala. Poštovani kolega, u vašem izlaganju ispred kluba spomenuli ste, izrazili ste sumnju u transparentnost dodjela potpora gdje otvoreno insinuirate da su pojedinci zapošljavali osobe da bi za njih koristili mjere. Kad već spominjete konkretne primjere, a to se odnosilo na potpore za očuvanje radnih mjesta onda bi bilo dobro možda da pročitate provedbene upute gdje je napisano koji se uvjeti moraju poštivati, kada su osobe trebale biti zaposlene, kada su poslodavci trebali biti registrirani i svi ostali uvjeti koji su bili potrebni da bi pojedini poslodavac dobio potrebna sredstva potpore. Znači nisu se ona dijelila šakom i kapom nego su se dijelila prema točno određenim kriterijima. Na taj način vi podcjenjujete 500 radnika Zavoda za zapošljavanje koji su svakodnevno već 2.g. rade na, na dokumentaciji, prikupljaju je, a isto tako i traže povrate ukoliko se utvrdi da je u tijeku provedbe došlo do nepravilnosti. Hvala.
Drago mi je da ste rekli ovu zadnju rečenicu, znači tražiti povrate ukoliko je došlo do nepravilnosti, znači još uvijek provode kontrole. Nemojte reći da ništa nisam pročitao jer sam pročitao jako detaljno i jako dobro poznajem propise, vjerujte mi, puno bolje, puno bolje nego mnogi, da sam to rekao u svojoj ovoga raspravi u ime kluba rekao sam i iza toga stojim. Rekao sam isto tako maloprije u svojoj raspravi da sam siguran u ona imena i nazive firmi koje su bile spomenute od nekih ljudi sa kojima smo razgovarali, mnogih ljudi, ne nekih nego mnogih ljudi s kojima smo razgovarali, kako se radi i što se radi i kakve su radnici dobivali potpore i nakon toga ih vraćali vlasnicima. Da je inspekcija bila na terenu to bi bilo drugačije i onda bi radnik dobio svoj novac. Na kraju krajeva pitam vas zbog čega ste dali novac vlasniku, a ne radniku direktno, gdje je problem, nego se moralo isplaćivati najprije poslodavcu, poslodavac radniku, a onda radnik iz svog džepa vraća poslom ponovo poslodavcu, o čemu razgovaramo?
Povreda Poslovnika poštovana zastupnica.
Hvala. Evo, poštovani kolega kako ste sada i na mjestu predsjednika Odbora za rad i mirovinski sustav mislim da ćete morat uć malo dublje u tu tematiku i zaista bi voljela vidjeti vaš model isplate da država isplaćuje radnicima plaće mimo poslodavaca kod kojih su zaposleni.
To nisu plaće to su naknade.
Molim vas.
Vjerujte mi da, da taj model ne postoji i nije sukladan nijednom pozitivnom propisu u ovoj državi.
Ovo ste iskoristili kao repliku, pa dobivate opomenu. Slijedeća replika poštovani zastupnik Nino Raspudić.
Poštovani kolega Pavić, slažem se sa svime što ste govorili, ali ono što treba imati u vidu je da onako kakva je politika potpora bila do sada čini se već srednjoročno da čine više štete nego koristi jer kod nas se ako uzmemo primjer poljoprivrede pojavljuje jedna izopačena logika gdje umjesto da politika potpora prati stanje ekonomske stvarnosti i prepoznaje što je strateški interes Hrvatske bilo ekonomski bilo demografski i povremeno daje pogurancije određenim ekonomskim subjektima kod nas se dogodilo obrnuto, a to je da imamo lovce na potpore i da umjesto da struktura potpora slijedi ekonomsku stvarnost i potrebe, da sve više ekonomska stvarnost počinje slijediti strukturu potpora i njoj se prilagođavati, što je vrlo opasna pojava i već srednjoročno iznimno štetna. Dakle, nama je potrebna potpuna promjena paradigme promišljanja i osmišljavanja, prije svega valoriziranju rezultata potpore.
Odgovor.
Tako je. Bez toga jednostavno ne možemo razgovarati o potporama i da li imaju smisla ukoliko ne postoji prava valorizacija kontrola analiza onoga što se postiglo. Jednostavno ne možemo tome odgovoriti. Čuli smo ovdje koliko su novci pojedinci dobili od države za pašnjake u Dalmaciji. Efekat nula. Nula. Koliko su dobili novaca za veliki broj stoke po sistemu jedna krava-jedno tele? Ogromne količine. Što se desilo? I dalje imamo uvoz iz inozemstva. Jesmo li postali samostalni? Jesmo li postali samodostatni? Nismo. Ali kad govorimo o problemima, onda nas se proziva da ne poznajemo problematiku, onda nam se govori da ne znamo, da nismo pročitali. Ali to nikud ne vodi. Krenimo samo od toga da treba biti samokritičan pa tek nakon toga kritizirati ostale.
Vrijeme. Slijedeća replika poštovana zastupnica Marina Opačak Bilić.
Hvala lijepo. Pa evo kolega, dobro je da ste spomenuli ono što sam ja zapravo pitala uvodno državnog tajnika i nisam dobila odgovor, ali vjerujem da će biti prilike, da će gospodin državni tajnik uzet završnu riječ. Spomenuli ste zapravo kontrolu i svo naknadno praćenje dodijeljenih sredstava. Dakle, konkretno u poljoprivredi, spomenulo st ovaj primjer gdje netko uzme poticaj pa za godinu dana više nema tu zemlju i evo, slažem se s vama da doista trebamo u većoj mjeri dakle pratiti da li ta dodijeljena sredstva stvaraju nove vrijednosti ili samo stagniraju. Dakle, evo dodatno vaš komentar, možemo li zapravo učinit više kao država upravo u tom naknadnom analiziranju praćenju, da li dodijeljena stvaraju prave vrijednosti? Hvala.
Odgovor.
Hvala vam, kolegice. Evo samo da vam napomene, ja sam 28 godina, 28 godina sam radio na izgradnji informacijskih sustava za ovu državu i znamo koliko registara ima, znam s kojim podacima raspolažemo. Da li se ti podaci redovito ažuriraju, da li se oni redovito unose, da li se nakon toga nemaju … [[Govornik se ne razumije.]] analize, stvarno to ne znam, to ne mogu znati jer nisam na položaju koji mi to dozvoljava. Mogu postaviti pitanje sad zastupničko pa dobiti odgovor al to mi ništa ne znači. AL ako sve one registre koje smo postavili, za koje smo dali veliki novac kroz 30 godina samostalnosti, ako samo njih održavamo, onda možemo doći do svih tih podataka i možemo dobiti konkretne analize. I ne možemo mi nitko reći da nismo mogli dobiti danas analitiku iz bilokoje excel tablice, iz bilokoje baze podataka sa jednim jednostavnim upitom ukoliko postoji informacijski sistem u kojem sve piše. A to je bilo rečeno i to čak piše u izvješću da postoji. I nakon toga dobijemo izvješće koje je apsolutno nečitljivo.
Vrijeme. Slijede završne rasprave, prva je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovane zastupnice Anite Pocrnić Radošević.
Hvala, potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Ministarstvo financija je temeljem podataka davatelja potpora unesenih u registar državnih potpora i potpora malih vrijednosti do srpnja 2021. izradilo Godišnje izvješće o državnim potporama na području RH koje su predmet današnje rasprave. Za točnost i vjerodostojnost potporama unesenim u registar, isključivo su odgovorni davatelji potpora koji su obvezni unositi podatke o potporama odmah po dodjeli. Izvješće za 2020. godinu ukazuje na činjenicu da su davatelji potpora većinu potpora dodjeljivali temeljem odobrenih programa a sve manje se potpore dodjeljuju na … [[Govornik se ne razumije.]] osnovi pojedinačnim korisnicima isto se odnosi i na potpore male vrijednosti. I to je dobro jer dodjela potpora temeljem programa doprinosi transparentnosti te smanjenje diskrecijske ovlasti davatelja potpora. I nadalje je potrebno ustrajati na takvoj dodjeli a davatelje se mora usmjeriti na izradu programa potpora a samo iznimno na dodjelu pojedinačnih potpora jer jedino na taj način RH može u budućem razdoblju ostale države članice EU u pogledu udjela potpora u BDP-u i strukture potpora u kojoj će prevladavati horizontalne potpore, potpore za horizontalne ciljeve i regionalni razvitak prema sektorskim potporama. Ovo izvješće pokazuje kontinuiran rast dodijeljenih potpora pa je tako od ukupnog iznosa na potpore u poljoprivredi i ribarstvu se odnosi 36,4% dok se na sektoru industrije i usluga odnosi 63,6%. U 2020. godini bilježi se po prvi put i dodjela podrške gospodarstvu u COVID-19 pandemiji što predstavlja 7,8% svih dodijeljenih potpora. Isto tako nakon nekoliko godina ponovno su se dodjeljivale potpore za razvoj široko-pojasnog interneta, što je značajno, i dalje se bilježi rast horizontalnih potpora iako one rastu u puno manjem opsegu u odnosu na sektorske potpore. Unutar sektorskih potpora, bilježi se rast potpora za zaštitu okoliša i očuvanja energije, potpore sektoru prometa te potpora za sanaciju i restrukturiranje poduzetnika u teškoćama dok se manje potpora dodijelilo poštanskim uslugama, sektoru brodogradnje, uslugama za javno, radijsko i televizijsko emitiranje te sektoru turizma. Unutar horizontalnih potpora, uključujući regionalne potpore i potpore na lokalnoj razini, dodijeljenih tijekom predmetne 2020. godine, bilježi se rast regionalnih potpora, potpora na lokalnoj razini, potpora za istraživanje i razvoj i inovacije, potpore malim i srednjim poduzetnicima, za kulturu te za zapošljavanje, dok je jedino dodijeljeno manje potpora za usavšravanje. Također velikom broju poduzetnika su dodijeljene i potpore za suzbijanje negativnih učinaka pandemije, RH je pri tom koristila različite oblike dodjele potpora pri čemu se u najvećem dijelu oslanjala na instrumente tzv. jamstvenih shema temeljem kojih su jamstva dodjeljivali HBOR, HAMAG, Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture, Ministarstvo kulture i medija, Ministarstvo turizma i sporta. Na taj način je hrvatskim poduzetnicima pružena mogućnost lakšeg pristupa financijskim sredstvima s ciljem umanjivanja teškoća s likvidnosti i održavanja poslovanja u vrlo turbulentnom okruženju. Uzimajući u obzir prikazano u ovom izvješću i kratki osvrt na nedavna kretanja ovog trenutka može se ustvrditi kako će naredna razdoblja karakterizirat pojačani intenzitet dodjele potpora, a sve do oporavka gospodarstava EU. Buduće razdoblje i je svojevrsna prilika u kojoj se kroz politiku državnih potpora može značajno strukturirati sustav koji će u konačnici pozitivno djelovati na hrvatsko gospodarstvo. Slijedom navedenog Klub zastupnika HDZ-a će podržati navedeno godišnje izvješće o državnim potporama za 2020.g.. Hvala.
Slijedi, slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika Mosta poštovane zastupnice Marije Selak Raspudić.
Ovo je i službeno dan kada je progresivna oporba postala toliko progresivna da se počela ponašati kao vlast, pa je odlučila preskočiti rasprave o državnim potporama koje bi mogle biti inkriminirajuće za sadašnju vlast odnosno aktualne ministre i potpredsjednike vlade. Ja im na tome čestitam, kao što i čestitam premijeru Plenkoviću što je pametnim izborom tajminga sastanka pokušao skrenuti pozornost javnosti s ove iznimno važne rasprave o tome kako se troše naši novci i kako se pogoduje određenim pojedincima u trošenju tih istih novaca. No isto tako ću spomenuti da postoje oni koji jesu oporba i koji jesu budni i u ovoj raspravi, pa sve da je prati ijedan čovjek na televiziji i koji će dati svoj doprinos ne samo u konstruktivnoj i opravdanoj kritici načina dodjele sredstava i netransparentnosti ovog izvješća nego postoje oni ovdje koji su spremni učiti, osobno sam i proučila jedan doktorski rad na temu dodjele državnih potpora i ovdje ću se na temelju istraživanja koje je jedna djevojka morala provesti o dodjeli državnih potpora od 2005. do 2015.g. osvrnuti na ključne zaključke oko toga što bi trebalo unaprijediti u RH u dodjeli državnih potpora na temelju znanstvene metodologije da bismo opravdali i njihovu dodjelu i da bi one postale učinkovite. Dakle, ono što je ključno je problem toga da u RH još uvijek ne postoji konzistentna i dugoročno održiva industrijska politika koja promovira rast konkurentnih i tržišno održivih poduzeća, a u najvećoj se mjeri provodi subvencijama oko 70%, jamstvima oko 18%, dok se u EU više koriste porezna oslobođenja, oprost poreza, doprinosa i olakšica i to je put kojim Hrvatska treba ići. To bi se moglo postići daljnjim intenzivnijim citiram usmjeravanjem subvencija u horizontalne ciljeve, ali k malim i srednjim poduzećima, te praćenjem učinkovitosti dodijeljenih subvencija. Rezultati predmetnog istraživanja doktorata na temu državnih subvencija i financijske uspješnosti poduzeća u RH pokazali su i potvrdili da su dosadašnje politike dodjela državnih subvencija nisu polučile rezultatom, pogotovo kod specifičnih skupina poduzetnika, te da bi se mjerenjem učinaka državnih potpora mogli pridonijeti u strukturiranju optimalne politike državnih potpora i subvencija prema sektorskoj pripadnosti, veličini i obliku vlasništva poduzeća. Istraživanje je također pokazalo da je udio subvencija i ovo je jako važno, u ukupnim prihodima poduzetnika u korelaciji s određenom sektorskom pripadnošću i da ti sektori i tu dolazimo do najvećeg problema, ostvaruju manje prihode iz redovnog poslovanja, pretežito su to poduzeća u državnom vlasništvu ili u vlasništvu jedinica lokalne i regionalne samouprave. Istraživanje je pokazalo da je oko 40% subvencija, 10-godišnje dodjeljivanje potpora isplaćeno djelatnostima prijevoza, skladištenja i telekomunikacija u kojima su javna poduzeća kao Hrvatske željeznice, znamo koliko su one uspješne, Jadrolinija i Croatia airlines. Ono što se može zaključit je da država pretjerano podupire javna poduzeća, ali gdje je problem? Cilj nije poboljšanje usluga javnih poduzeća već odgoda restrukturiranja tih poduzeća koja sa sobom donose neminovno i bolne rezove, gotovo pola od ukupno dodijeljenih subvencija bilo je usmjereno na spašavanje javnih poduzeća, a državne potpore su tu da ostvare pa možda i nepravednu tržišnu prednost onome kome su dodijeljene da bi mi zbog toga imali rast gospodarstva, a ne da spašavaju gubitaše. Na što mi trošimo naš novac i vrtimo se u začaranom krugu gubitaka i onemogućavamo rast hrvatskog gospodarstva. Dakle ponovit ću još jednom, postoje oni koji su spremni raditi u HS i postoje oni koji su spremni čitati, učiti i nuditi prijedloge kako da se unaprijedi sustav državnih potpora, ali i opravdano kritizirati njihovu dosadašnju dodjelu. Kada dođu prijevremeni izbori, a doći će izbori ima onih koji će biti spremni ponuditi politike puno bolje od ovih dosadašnjih.
Slijedi završna rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka poštovane zastupnice Sandre Benčić.
Zahvaljujem se. Kao prvo želim istaknuti u pogledu ovog izvještaja ali i drugih izvještaja koji tematiziraju način raspodjele i dodjele javnih sredstava i u ovom izvješću nedostaje analiza učinaka te raspodjele takvih sredstava. Dakle mi ne znamo šta smo time postigli i toga u ovom izvještaju nema, mi znamo koliko gdje je čega raspodijeljeno, po kojim sektorima, koliko lokalna razina također financira ali ne znamo što time postižemo. I ne razumijemo uopće na temelju čega bi išli u reformu tog sustava ako ne znamo šta smo ovime načinom koji sada imamo postigli. Ja ću se koncentrirati danas na potpore u poljoprivredi međutim prije toga želim reći jednu stvar na konto ovog što je kolegica Selak govorila. U određenim sektorima, u određenim sektorima kao što je primjerice sektor javnih usluga, posebice javnog prijevoza, bez javnih subvencija, ne postoji taj sektor. Dakle, on ne postoji. odnosno kada bi građani plaćali komercijalnu cijenu javnog prijevoza, tada se nitko javnim prijevozom ne bi koristio. Dat ću vam samo jedan primjer. Politika ukidanja subvencija za javni prijevoz u ruralnim sredinama je dovela do toga i prepuštanja toga tržištu, tamo su to prepustili tržištu u mnogima ruralnim dijelovima Hrvatske je dovela do toga da ljudi nemaju nikakav javni prijevoz, nikakav, a da zapravo ono što se plaća privatnicima je više nego da se uspostavi bilokakav oblik javnog prijevoza. Tako da jednostavno neki sektori bez javne potpore ne mogu to ni u Hrvatskoj tako, dakle to je u cijeloj EU, na cijelom svijetu, dakle zna se da određeni sektori bez javnog subvencioniranja ne mogu opstati. Međutim način na koji se dodjeljuje sredstva primjerice u području poljoprivrede je za nas poguban, poguban je za poljoprivredu i poguban je za politiku hrane koju nota bene, niti nemamo. Dakle, svake godine se lome koplja oko toga da li je taj sustav koji pogoduje najvećim tvrtkama i da li je on ujedno i najviše pravedan, naročito kad su u pitanju izravna plaćanja a to su ona plaćanja u poljoprivredi koje daju potpore po površini i vezane potpore stočarstvu i ratarstvu. Gotovo 1/3 tih plaćanja 2020. godine od ukupno 7 milijardi kuna je dobilo 6,5% najvećih gospodarstava. Dakle, da ponovimo. Mi smo dakle 2020. godine u poljoprivredi raspodijelili sredstva na način da je 20 poljoprivrednih gospodarstava u Hrvatskoj u prosjeku primilo 546 puta veće potpore od prosječnog poljoprivrednog gospodarstva a gotovo 70 000 poljoprivrednih gospodarstava nije dobilo nikakvu potporu. I kako shema ide? Određena povlaštena poljoprivredna gospodarstva ili industrije dobivaju u zakup ogromne količine državnog zemljišta, mnogi ni ne plaćaju taj zakup a na konto tog poljoprivrednog zemljišta i tih površina dobivaju izravna plaćanja. Pa tako evo ću vam reći da je primjerice u 2020. godini Belje plus dakle u sastavu Fortenove odnosno konkretno u vlasništvu od gotovo 51% ruskih banaka, iz fondova EU-a, i nacionalnog proračuna, dobilo ukupno 108 milijuna kuna potpora. 108 milijuna kuna. Nakon toga ide Novi Agrar d.o.o., Vupik plus, 32 milijuna kuna. Dakle, mi dajemo potpore velikoj industriji u proizvodnji hrane u stranom vlasništvu iz nacionalnog proračuna dok istovremeno, jučer sam se sastala sa dvoje mladih ljudi koji su se vratili iz Kanade i pokrenuli OPG ovdje, koji nikako ne mogu dobiti potporu jer su prvo bili premali, onda su se javili za mlade poljoprivrednike ali ste vi kasnili s natječajem pa su im izašle one 2 godine otkad su ga osnovali, kasnili ste s natječajem jer vam je ministrica bila uhićena pa se moralo pomaknut za 3 tjedna natječaj, za 1 dan, za 1 dan im je izmakla i ta potpora, pitanje da li bi ju i dobili, sad su malo preveliki i nikad neće doći na zelenu granu. Istovremeno gledaju sve one oko sebe koji su dobili državnu zemlju, koji su naravno prijatelji HDZ-a i koji dobivaju milijunske potpore a ne proizvode ništa odnosno učinak te proizvodnje je nikakav. Hvala.
Vrijeme. Povreda Poslovnika, poštovana Marija Selak Raspudić.
Čl. 238., dakle nitko nije rekao da javnim poduzećima ne treba pomoći međutim postoji razlika između pomoći u smislu dodjele sredstava i spašavanja gubitaša javnih poduzeća koje služi tek odjeli njihovog nužnog restrukturiranja. To je rupa bez dna i to je bacanja novaca. Kolegicu Benčić oko javnog prijevoza ću držati riječ kada bude na dnevnom redu poskupljenje ZET-ovih karata.
Ovo je bila replika a ne povreda Poslovnika, dobivate opomenu. I završna rasprava u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata poštovanog zastupnika Željka Pavića.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege, tajniče. Evo još je jedna kolegica za govornicom potvrdila ono što sam rekao maloprije a to je da je upitno što i kako sa tim potporama. I to je jako upitno. Ako netko dobiva 500 puta više potpora nego prosječno poljoprivredno gospodarstvo, u poljoprivredi govorim, onda je to stvarno žalosno. I onda što se još ispostavi? O tome smo već bili govorili baš ove brojke smo već jedanput bili tu iznosili, kad smo govorili o tome da je baš Vupik plus i Belje plus, da su dobili zapravo jako puno novaca, da nisu u hrvatskom vlasništvu, da dobivaju potporu da bi radili ono što oni hoće, kako hoće, kad hoće i prodavali svoje proizvode tamo gdje hoće. Pitanje je da li je to smisao potpora u RH. Da li je smisao da pomažemo velike koji nakon toga rade što i kako hoće ili je smisao da pomognemo male poljoprivrednike, mala poljoprivredna gospodarstva koja nas stvarno hrane i prehranjuju. Da li je smisao da im pomognemo da plasiraju svoje proizvode na naše tržište, da taj proizvod dođe što prije na naš stol. O tome smo govorili prije neki dan kad smo imali raspravu o hrani. Prema tome, trebamo voditi računa o svemu tome i trebamo naše poljoprivrednike pomagati na pravi način. Ove brojke su stvarno impozantne, kad vi gledate 20 milijardi kuna je podijeljeno, to je puno novaca, to je 12% državnog proračuna, ali kud je taj novac otišao, kako je utrošen, o tome sam već govorio u svojoj raspravi ranije, spomenuo sam jedan dio. Mi imamo toliko inflacijskih sustava, toliko podataka prikupljamo da je to nešto nevjerojatno. Potrošili smo novaca na informatizaciju milijarde kuna, milijarde kuna smo potrošili na informatizaciju, a danas ne možemo dobiti jedno smisleno izvješće na temelju kojeg bismo mogli dobit nekakvo, mogli donijeti nekakve smislene zaključke. I ono što sam govorio prije, ako na temelju izvješća ne možemo ništa zaključiti, ne možemo ništa naučiti, onda to izvješće jednostavno nema smisla. Zato apeliram na uvaženog tajnika ako nije problem molim vas pošaljite nam dodatak sa ovim analitikama koliko je dodijeljeno kojem poduzetniku, koliko je dodijeljeno kojem poljoprivrednom gospodarstvu, koliko je dodijeljeno po županijama, koliko je dodijeljeno po JLS, zašto baš to, da li ima smisla da se negdje daje potpora za nešto što nema opstanak, koja se politika vodi, u kojem se smjeru usmjerava pojedino područje ili pojedina regija ili pojedina lokalna samouprava, jel postoje takve politike? Ako postoje, pa ajmo onda tamo i usmjeriti naše potpore, ako to dijelimo kapom i šakom onda od toga nema svrhe i ne samo da ih podijelimo nego nakon toga ne možemo doznati tko je što dobio odnosno možemo, nije da ne možemo dobiti, ali da biste dobili te podatke trebate pretraživati podatke na 10-tak, 20, 50-tak sajtova gdje postoje nekakve tablice, to onda zbrajati i oduzimati da biste došli do nekakvih podataka, a to je zapravo smisao ovog izvješća. U ovom izvješću je trebalo biti sve sadržano. Ukoliko ne može zbog EU metodologije onda postoji drugi način da se to napravi, a to je nekakav dodatak, nekakav aneks tom izvještaju. I sad kaže tajnik možemo dobiti te podatke ako postavimo zastupničko pitanje. Možemo, al će to pitanje odnosno ti podaci biti dostupni meni nakon toga, a ne svima nama. Mi bismo trebali o tim podacima razgovarati. Mi bismo trebali nakon toga donijeti zaključak ljudi gledajte potpore za pojedinu granu imaju smisla u Međimurju, ali nemaju smisla u Lici i obrnuto, a na temelju ovog izvješća ne možemo zaključiti apsolutno ništa, ali imamo podatak koliko je novaca podijeljeno po jednom zaposlenom i koliko je novaca podijeljeno po jednom stanovniku u RH. E, to nam jako puno znači, sa time smo dobili informaciju sa kojom možemo nakon toga stvarno donijeti zaključke koji će nam pomoći da slijedeći puta donesemo kvalitetne odluke za dodjelu potpora. Ja apeliram da to izvješće ili dopunite ili da nam na neki način drugi dostavite podatke ili ako ne drugačije postavit ćemo zastupničko pitanje, pa vas molim da nam to, te podatke dostavite. Hvala.
U ime predlagatelja državni tajnik Stjepan Čuraj.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Inače kada ovdje i za ovom govornicom završno imam uvijek pobrojim rasprave što se tiče i resora koje spada pod Ministarstvom financija, ovdje nažalost ovdje se radi o daleko daleko više resora koje mi ovdje predstavljamo u pogledu statističkog pregleda i onda ću se samo pokušati osvrnuti na ono što je uistinu u našoj ingerenciji. Sami, ali mogu samo kratki dat osvrt na par iznešenih ovdje i pitanja i upita dakle apsolutno se možemo složiti da sami smisao i cilj potpora nije nešto što je a priori loše, što, nešto što ne treba i to je dapače nešto što je kao svojevrsni … [[Govorni se ne razumije]] prisutni i u EU i diljem svijeta. Ono što je bitno i tu se možemo isto složiti kako mi to koristimo i s kojim efektom jel sami cilj potpore je svakako potpora samom gospodarstvu, ali da ne dolazi do distorzije, da ne dolazi do remećenja tržišnih, tržišnog natjecanja. Jasni kriteriji bi trebali i postoje prema svakom onome ko raspisuje programe kada govorimo o njihovim diskrecijama, to znači upravo kad govorimo o kriterijima za raspisivanje programa za dodjelu određenih potpora. Također kod svakog dodjele javnog novca ima obveza podnošenja i istih izvješća. Ovim putem apsolutno svako tijelo koje je nadležno za dodjelu određenih sredstava putem različitih vrsta potpora, kao ili kategorija kao što smo govorili bilo sektorskih, bilo da su to regionalne ili JLS, bilo da su to horizontalne koje su zapravo najpoželjnije i mi smo u ovom izvješću to i naveli su na njima da prikupe izvješće za svaki javni utrošeni novac, za svaku kunu svih građana RH koja je otišla s određenim ciljem i da se to valorizira, evalorizira i dalje na temelju tih pridobivenih podataka razmatra daljnja propisivanja daljnjih programa. To je u ingerenciji svakog onoga koji to donosi i to je nešto što se svi možemo složiti da trebalo bi tako biti i sad što se tiče metodologije njihovih objava na njihovim stranicama to je ono što prilikom svakog tijela koje je raspisivao treba donijeti i obrazložiti kod donošenja novog programa ili ponavljanja staroga zašto ga donosi, s kojim ciljem, a to uvijek i bude. Tu možemo nešto djelat. Što se tiče ovog dijela, sad bilo je tu više spominjanja tijekom rasprave i od uvaženog zastupnika Grčića vezano za neke aktualne teme, inflacije, energetske krize, mi smo sigurno i od strane što se tiče Ministarstva financija pravodobno djelovali i kad je bilo pitanje Sberbanke što nije situacija u Austriji, nije situacija u Mađarskoj, pa sada i spomenutog Đuro Đaković termoenergetskih postrojenja, među prvima smo izašli, iznašli rješenja kako da tvrtka može nastaviti poslovanje uz … [[Govornik se ne razumije.]] primjenu svih smisla mjera. Također i novi problem energetskog rješenja na temelju kojeg smo mi kao odnosno kojeg je vlada izašla sa mjerama koje zapravo će biti i u fazi su jednog …/Govornik govori stranim jezikom./… dakle privremene, privremenog okvira koji je na tragu upravo onog što smo napravili. Sve to ide i bit će dio potpora u ovoj godini, bio je dio potpora u prošloj godini i Covid i ova energetska kriza i to je ono što su smjerovi potpora. Dakle, kada zaškripi svi viču država uskoči, generalno dogodi se da kažu država svima dijeli sve i svega. Ne možemo uvijek imati i jedno i drugo, ali moramo točno znati zašto, kako i gdje. E sada, dolazimo do ovog dijela što je uvažena i zastupnica Opačak Bilić isto govorila. Mi ćemo pokušati na razini ministarstva tražiti od svih provedbenih tijela da dostave određene podatke i paralelno s obzirom da ovo zbilja se radi o EU metodologiji i tu ne smijemo imati odstupanja jer se oni moraju mečirati i komparirati sa ostatkom EU dodatno imati popis svih onih koji su ostvarili bilo koju kunu iz javnih novaca, to objaviti na linku, na našoj stranici i u izvješću navesti. Po određenim kriterijima vidjeti koliko nam sustav omogućava, ako ne doraditi ga zasebno da dobijemo i te dodatne određene podatke. Ja ne vidim tu osobno nikaki problem da se to napravi iako to morate znati da će biti tisuće jel ovo nije samo ovdje što su navedeni u materijalu, navedene su tvrtke u ovom materijalu, pogotovo one koje se odnose na de minimis, ali tu ulaze i kroz HABOR i kroz HAMAG i kroz niz drugih mjera koje smo rekli koje idu u instrumentima potpore i subvencijom i oprostom određenih poreznih aktivnosti i zajmovima i jamstvima pa u konačnici i ulaganjem u vlasnički kapital. Neke koje se perpetuiraju koje su izdane 2010., 2013., dakle to će biti tisuće. Ja vas onda molim samo da ne kažete da zatrpavanjem tisućama tim želimo nekoga sakriti tko je baš dobio ove godine. Samo, jel to se znalo događati, dakle sama razdioba ne možemo mi niti ulaziti tko je šta, gdje, niti u vlasničke strukture, niti razloge, to rade pojedina tijela oni znaju kad raspišu program, raspišu kriterije po kojim kriterijima su iste dodjeljivanje. Tako da ja kažem osobno ne vidim taj problem, ali onda imamo tu i druge neke reperkusije, ali dan smo ovdje sada izašli sa 7, 8, 9, 10, 15 tisuća različitih imena tvrtka ne znam koliko bi to moglo od šume nekoliko razbrati drvo. Što se tiče nekih pojedinačnih drugih, manja više kažem ne mogu, niti znam, niti sam upućen u pojedine resore zašto i kako su dodjeljivali. Svakako cilj mora biti naveden kod raspisivanja svakog programa, mora biti jasno elaboriran, šta je metoda, šta je cilj i koji … [[Govornik se ne razumijem.]] mi želimo od svakog programa i potpore i mi ih samo razlikujemo da li su pojedinačne. A to znači kad imate povjerljivu tvrtku koji je interes države ili kada su horizontalne znači jednake za sve dostupne ili ako su sektorske opet po pojedinim dijelovima. Evo, zahvaljujem.
Imamo jednu repliku, poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče jasno je da vi ovo izvješće ste napravili na temelju unosa u registar, a podatke u registar unose tijela koja i dodjeljuju potpore. Znači tu se radi o 21 milijardi kuna u 2020. godini i dodijeljenih iz različitih izvora i različitih razina od ministarstva, gradova, općina, županija. I naravno najveći, ono što se danas najviše spominje to je ta transparentnost i način dodjele, pa možda ne bi bilo loše eto poslušati sugestije i pokušati u iduće izvješće i staviti koji su to poslodavci, a naročito koji su to programi bili. A to bi vi trebali tražiti od davatelja potpora pa da se eto transparentno i jasno svima pojasni koji su to poslodavci dobili potpore jer i ovaj način kada se u nekim mjerama je dobilo 500 poslodavaca, a desetak ih je napisano u ovom izvješću što i njih stavlja u nepovoljan položaj jer ima ih puno više koji su dobili te potpore. Hvala.
Zahvaljujem da, upravo …
Izvolite, gospon Pavić.
Evo, samo bi htio se zahvaliti i kolegici i poštovanom tajniku što ste prihvatili naše sugestije. Da se to, analiza napravi, da nam se to dostavi i ono što kažem to može biti i u elektronskom obliku uopće nije problem samo da možemo na tim podacima raditi analizu. Ispričavam se.
Dobro, bila je to povreda. Izvolite odgovor državni tajniče.
Zahvaljujem, ovo je benigna ovaj povreda Poslovnika. Dapače, da, naravno prije svega mi moramo ovdje govoriti o kompilaciji. Ti podaci svi postoje. Oni su javno već objavljeni. Svako tijelo je dužno objaviti na svojim stranicama i, i kod provedbe raspisivanja natječaja i rezultate natječaja i sa jasnim ciljevima i svim onim metodologijama koje će se uzimati u obzir kod ocjenjivanja i dodjele svih sredstava. Ovdje govorimo da se jednostavno to kompilira na jednom mjestu. Mi možemo to jednostavno sabrati i sve te linkove, za sve objave staviti pod jednu kapu možda evo upravo uz registar sami koji takav ne prepoznaje taj način iako kažem opet imamo, ulazimo tu u jednu opasnost šume podataka koje opet nećemo moći jasno razaznati i s te strane vidjet ćemo kako ćemo to probati metodološki napraviti. Ono što bi volio zaključno reći da moramo paziti da tisuće i tisuće onih koji su vrijedno, pošteno dobili određeno, napravili nešto ne potpadnu pod neku sumnju radi možda pojedinih par izuzetaka koji su bili … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Vrijeme, zahvaljujem državni tajniče, ovim smo iscrpili raspravu, zaključujem raspravu, glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba Socijaldemokrata poštovane zastupnice Marine Opačak Bilić.
Hvala vam potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo s obzirom na velik broj zaposlenika u tvrtci Đuro Đaković TEP koji su ovih dana u velikoj neizvjesnosti i kojim se evo dobar dio njih zapravo obratili ja ću se danas osvrnuti na pitanje poslovanja upravo te tvrtke, tvrtke Đuro Đaković termoenergetska postrojenja iz Slavonskog broja Boda koja znamo da ima veliki značaj i za naš grad Slavonski Brod i za županiju Brodsko-posavsku, a u kojoj je direktno je trenutno zaposleno više od 870 ljudi dok kroz nju djeluje i radi još više od 150 kooperanata i vanjskih djelatnika. Naime, tvrtka je jedna od rijetkih koja se može klasificirati kao respektabilna i zasigurno je lider u svojoj branši, u proizvodnji opreme za kotlovnice i za elektrane, a s prihodima većim od 500 milijuna kuna u 2020. godini bila je i najveća tvrtka u županiji. Naime, iako u tvrtci rade naši građani tvrtka posluje i svoj prihod ostvaruje isključivo na području EU. Iza tog poduzeća stoji ruski vlasnik i ona se trenutno našla pod sankcijama sukladno situaciji s ruskom agresijom na Ukrajinu. Naime, nekakvo rješenje se najavljuje već danima, no mi ga još uvijek nemamo. Znamo naravno da se i vlada i sam ministar uključio i posvetio oko pronalaska rješenja kako daljnje poslovanje i isplata plaća ne bi bile upitne i evo ja se zahvaljujem u ime svih onih čija egzistencija o tome ovisi no ipak apeliram da se s tim mjerama izađe što prije i da se zapravo umiri zaposlenike jer još uvijek nemamo konkretne informacije o samom ishodu situacije. A one su najavljene, evo već cijeli tjedan se najavljuju da će biti svaki dan evo danas sutra, čak smo i jučer tijekom jučerašnjeg dana ovdje u sabornici čuli od ministra da će one tijekom jučerašnjeg dana biti najavljene, no evo prateći vijesti još danas, čak i danas ih još uvijek nema. Svi se zapravo evo nadamo da će se u konačnici uspješno uspjeti razdvojit poslovanje tvrtke od pitanja vlasništva jer tvrtka eko kao što sam rekla djeluje kao europska ovdje plaća porez, ovdje zapošljava radnike, to je jedna likvidna firma koja je dosada pozitivno poslovala i ona doista može i mora nastaviti funkcionirati bez blokiranih računa i mora joj se omogućiti nastavak poslovanja i izvršavanja njenih obveza. Kao što sam rekla radi se o gotovo 1.000 zaposlenih, to je 1.000 povezanih obitelji, dakle preko 3.000 sudbina. To je velik, velik broj, značajan i za Slavonski Brod i za županiju, općenito i za Hrvatsku i nužno je upravo zbog tog promptno reagirati i tim ljudima čim prije dati informaciju o dogovorenim mjerama i jednostavno evo ublažit njihovu neizvjesnost i ne samo njihovu nego i neizvjesnost poslovnih partnera. Situacija koja se događa u Ukrajini naravno da je za svaku osudu i mi iz Kluba Socijaldemokrata podržavamo sve sankcije koje su dogovorene na razini EU, a koje su usmjerene prema agresoru. No, kao što jednako tako dajemo podršku sankcijama, jednako tako ukazujemo i na iznimno bitne poslovne subjekte o čijoj gospodarskoj aktivnosti ovisi veliki broj hrvatskih građana koji evo zaslužuju sigurnost, zaslužuju isplatu svoje pošteno zarađene plaće i ne zaslužuju neizvjesnost što im donosi novi mjesec. Evo, ovom prilikom pozivam i sve kolege zastupnike iz naše županije da zajednički ukažemo na potrebu pronalaska ubrzanog rješenja za daljnje poslovanje tvrtke Đuro Đaković termoenergetska postrojenja te da svi skupa apeliramo na ministra Marića i na vladu da evo čim prije ponude rješenja koja su u suglasnosti s institucijama EU. Hvala.
Ante Prkačin … [[Upadica: Ne razumije se.]] dobro. Sjednicu nastavljamo u srijedu 23. ožujka u 9 i 30 iznošenjem stajališta klubova. Ugodan vam ostatak dana i vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 12,37 SATI. Slijedeće je iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovane zastupnice Marijane.
Zahvaljujem. Poštovane kolegice i kolege, ja ću danas ovdje pročitati otvoreno pismo koje su predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, ministru znanosti Radovanu Fuchsu, HS uputili cijenjeni hrvatski znanstvenici, njih 69, povodom rasprave o Zakonu o hrvatskoj zakladi. Tijekom rasprave izneseno je više netočnosti o dosadašnjem radu zaklade, što ih je potaknulo na obraćanje jer je izrečeno kako je rad zaklade bio opterećen sukobom interesa, pristranim vrednovanjem, nemogućnošću prigovora, izostankom završnih izvještaja, te slabom prilagodljivošću. Evo ovdje sada citiram njihovo pismo. U radu zaklade sudjelovali smo kao neovisni stručnjaci u panelima za vrednovanje po pojedinim područjima znanosti pri čemu su osnovne zadaće panela bile procjenjivanje projektnih prijedloga, te osiguravanje provedbe njihovog vrednovanja. Naš rad u panelima je bio volonterski, svaki je panelist objavio značajan broj znanstvenih radova citiranih u najrelevantnijim znanstvenim bazama, pa su tako paneli formirani od uglednih hrvatskih znanstvenika i na temelju njihovih znanstvenih postignuća. Mnogi od nas dobitnici su državne nagrade za znanost i drugih najviših nacionalnih nagrada, većina nas je provela niz godina na usavršavanju na prestižnim institucijama u inozemstvu poput Sveučilišta Harvard, Instituta Max Planck i slično, te smo dobro upućeni u međunarodne standarde i način funkcioniranja znanosti u najboljim sustavima. Također mnogi od nas su kao recenzenti i panelisti radili za ugledne međunarodne institucije poput … [[Govornik se ne razumije]] i drugi, te su evaluirali projekte najprestižnijih europskih programa kao što je Obzor 20, 20 i slično. Članovi panela zaklade postali smo nakon što su uspješno vrednovani naši projekti, pa smo tako upoznali proceduru i kao prijavitelji projekata i kao panelisti. Budući da smo sudjelovali i sudjelujemo u radu zaklade imamo potrebu reagirati na netočnosti iznesene tijekom saborske rasprave. Zbog ograničenja vremena smo ću kazati njihove primjedbe na stavku pristrano vrednovanje. Po zaprimljenim projektima panelisti koji nisu bili u sukobu interesa procjenjivali su znanstvenu kvalitetu prijavitelja i njegovog projekta. U panelima je bilo ovisno o znanstvenom području i do 10-tak stručnjaka iz relevantnih znanstvenih polja. Prijavitelji projekata ocjenjivani su primarno po objavljenim znanstvenim publikacijama tj. po kvaliteti časopisa u kojima su objavljivali radove i doprinosu predlagatelja na tim radovima. Odluka o upućivanju na recenziju i donošenja i donošena je na temelju znanstvene izvrsnosti kandidata i projektnog prijedloga. Svaki je panelist sukladno temi projekta predložio dva ili više potencijalnih međunarodnih recenzenata zbog slabog odaziva međunarodnih recenzenata koji nisu mogli biti honorirani za recenziranje zamolba za recenzijom slana je na nekoliko stručnjaka, prve dvije pristigle recenzije bile su temelj za donošenje preporuke o financiranju projekta. Kad su dobivene oprečne ocjene međunarodnih stručnjaka prije odluke panela tražilo se mišljenje dodatnog trećeg recenzenta. Takav način recenziranja uobičajen je u sličnim međunarodnim institucijama, te uvažava najviše znanstvene standarde. Prijedlog novog Zakona o zakladi unosi sustavne izmjene u funkcioniranje rada zaklade čime se narušava neovisnost ključne institucije koja financira hrvatsku znanost od izvršne vlasti. Neovisnost od politike je međutim osnovni princip funkcioniranja sličnih zaklada u znanstveno najrazvijenijim zemljama. Mišljenja smo da članove upravnog odbora kao i do sada treba imenovati sabor na prijedlog ključnih znanstvenih institucija RH. Imenovanje treba biti prema kriterijima znanstvene izvrsnosti koji vrijede u znanstveno najrazvijenijim zemljama svijeta, a to u novom prijedlogu zakona nije precizno razrađeno. U saborskoj raspravi posebno nas je zabrinula izjava prema kojoj se prijedlozi svih projekata ne moraju nužno međunarodno recenzirati. To bi značilo uvođenje iznimno loše prakse koju treba svakako izbjeći jer može biti uvod u netransparentnost dodjele financijskih sredstava za znanost u RH. Stoga vas pozivamo da novim Zakonom o zakladi osigurate samostalnost i kontinuitet djelovanja zaklade bez političkog utjecaja i to osiguravajući način odabira članova upravnog odbora i svih stručnih tijela zaklade isključivo prema visokim kriterijima znanstvene izvrsnosti ravnajući se prema standardima znanstveno najrazvijenijih zemalja. I drugo zadržavajući međunarodno recenziranje projekata kao obavezan dio selekcijskog postupka. Novim prijedlogom zakona kojim se rad zaklade stavlja pod nadzor politike, a kriterij znanstvene izvrsnosti kod izbora stručnih tijela jasno izborom ne spominju znači veliki korak natrag [[Upadica: Vrijeme.]] pa apeliramo da se korak ne napravi. Hvala.
Slijedi iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Mosta poštovanog zastupnika Nino Raspudić.
Kolegice i kolege, sve ovo što se događa oko nas iz dana u dan potvrđuje nanovo da živimo u za umna vremena. Vremena apsurda i paradoksa. Možete li vjerovati da prije mjesec dana glavni lik našeg apsurda kaže da se možemo nasaditi na trepavice a da on neće smijeniti nijednog svog ministra a da mu onda dva dana nakon toga ministar završi u zatvoru? Možete li vjerovati da usred rata Rusije i Ukrajine jedan od najgrlatijih podržavatelja Ukrajine stavlja na mjesto ministra lika do guše upetljanog sa sumnjivim ruskim kapitalom? Pa nakon što 2 godine nakon potresa ništa nije napravljeno u Zagrebu ni na Banovini, za ministra graditeljstva stavlja lika koji 7 godina nije uspio pokrenuti s mrtve točke vlastiti projekt … [[Govornik se ne razumije.]] oko kojeg je sada nota bene, u nerješivom sukobu interesa. Možete li vjerovati da mu drugi ministar na razini školskog kriminala kad ukradu djeca test razrednici pa se okoriste, namješta okolo zaposlenje? Jel vam pojmljivo da 2022. njegov najbliži partner, notorni HDZ-ovac istočnog obreda, otvoreno i besramno kaže kako za njegove ljude ne bi trebali vrijediti zakoni RH, braneći potpredsjednika Vlade za kojeg nije jasno zašto odmah nije uhićen u paketu sa ministrom graditeljstva? Možete li vjerovati da sovjetska letjelica veličina MIG-a preleti 3 članice NATO pakta bez ikakve reakcije i padne na glavne grad članice NATO-a i EU-a a da prva reakcija Vlade dođe tek nakon 12 sati i to da najprije govore da je to bio samo incident isti oni za koje je spominjanje jajeta teška teroristička ugroza, a da bi poslije mijenjali priču. Možete li vjerovati da se predsjednik vlade i ministar obrane nadvijaju i slikaju nad rupetinom nastalom padom letjelice, a samo nekoliko sati kasnije se evakuira prvi paviljon obližnjeg studentskog doma i priopćava javnosti kako je letjelica nosila eksploziv? Možete li vjerovati da glavni tajnik NATO-a prije 3 dana kaže kako je dron pao izvan Zagreba i nije nosio eksploziv, e da bi ga naš premijer na munjevito sazvanoj tiskovnoj konferenciji demantirao oko eksploziva, ali ne i oko tvrdnje da je Dom Stjepan Radić izvan Zagreba? Možete li vjerovati da zbog svega ovoga nitko još nije dao ostavku i nitko nije odgovarao? Nije čudo što su u vremenima koja su prethodila svjetskim ratovima nastajala avangarda za umno pjesništvo i poetika apsurda jer kako drugačije koncipirati za umnu stvarnost oko nas? Pa evo kao posvetu Daniilu Harmsu parafrazirat ću ga u hrvatskom kontekstu 2022. ovako. Teško je bilo što o Banožiću reći onome tko ništa ne zna o njemu. Banožić je veliki ministar obrane. Napoleon je po veličini manji od Banožića, Bizmark je u usporedbi s Banožićem mačji kašalj, a Jelačić, Borojević i Gotovina su jednostavno nule u usporedbi s Banožićem, a i svi drugi ljudi su u usporedbi s Banožićem nule, samo u usporedbi s Plenkovićem nula je i sam Banožić. Zato bolje da ja vama nešto kažem o Plenkoviću nego što govorim o Banožiću, ali Plenković je toliko velik da se o njemu ne smije ništa govoriti i zato ću ipak govoriti o Banožiću, ali poslije Plenkovića nekako je ponižavajuće govoriti o Banožiću, a o Plenkoviću se ne smije. Zato bolje da ja ni o kome ništa ne govorim.
I kako sam najavio idemo na iznošenje stajališta. Prvi za iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a prijavljena je uvažena zastupnica Anita Pocrnić Radošević.
Hvala, hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice i kolege u današnjoj raspravi govorit ću o uspostavi sustava vaučera za obrazovanje zaposlenih i nezaposlenih osoba. U okviru Nacionalnog plana oporavka i otpornosti, Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike i HZZZ-a početkom travnja će započeti s provedbom obrazovanja putem sustava vaučera kao novog modela za stjecanje vještina zaposlenih i nezaposlenih osoba sukladno potrebama gospodarstva. Razvijanje vještina nužno je kako bi se radno sposobnim građanima RH omogućili prilagođavanje brzim tehnološkim, društvenim i ekonomskim promjenama, što je osnova za dugoročnu konkurentnost hrvatskog gospodarstva kroz osiguranje kvalificirane radne snage. Vaučer je financijski instrument dodjele javnih sredstava za obrazovanje odraslih koji će osigurati konkurentnost na tržištu rada nezaposlenim i zaposlenim osobama koje zbog nedostatka vještina ne mogu pronaći zaposlenje ili onima koji trebaju dodatno obrazovanje kako bi zadržali postojeći posao zbog uvođenja novih tehnologija ili prelaska na zelenu proizvodnju i gospodarstvo ili razmišljaju o promjeni karijere. Cilj je omogućiti veće sudjelovanje nezaposlenih i zaposlenih osoba u cjeloživotnom obrazovanju s naglaskom na stjecanje vještina povezanih sa zelenom i digitalnom tranzicijom a poslodavcima osigurati kvalitetnu radnu snagu. Prema mišljenju stručnjaka, najveći potencijal zatvaranje zelenih poslova su energetika, strojarstvo, elektrotehnika i računarstvo, graditeljstvo, poljoprivreda, prehrana, promet i turizam. Da bi se stvorili uvjeti za uspostavu sustavu vaučera koja se predviđa za 1. travnja, napravljeni su već neki preduvjeti koje ću sada navesti. To je donesene su izmjene i dopune Zakona o Hrvatskom kvalifikacijskom okviru, ukinuta su sektorska vijeća, Ministarstvo rada je nadležno za formalno i stručno vrednovanje standarda zanimanja. Donesen je pravilnik o registru HKO-a, donesena je metodologija za izradu standarda zanimanja skupova kompetencija koja je objavljena na portalu HKO-a. Također, uspostavljeno je Povjerenstvo za stručno vrednovanje zahtjeva za upis standarda zanimanja iz skupova kompetencija koje okuplja stručnjake iz područja rada, tržišta rada, obrazovanja i profiliranja kompetencija te gospodarstva. Temeljem Zakona o obrazovanju odraslih, Agencija za strukovno obrazovanje odraslih je dostavila Ministarstvu rada metodologiju za izradu programa obrazovanja odraslih za stjecanje mikrokvalifikacija, djelomičnih i cjelovitih kvalifikacija, što je ključni dokument za izradu obrazovanih programa za dodjelu vaučera. Metodologija je također javno objavljena na stranicama Agencije za strukovno obrazovanje odraslih. Također donesen je Zakon o obrazovanju odraslih kojim se čl. 17. propisuju formalni i neformalni programi obrazovanja za stjecanje kompetencija potrebnih za rad. Uvodi se program stjecanja mikrokvalifikacija što je podloga za kraće obrazovne programe. U Registru HKO-a ukupno je upisano 244 standardna zanimanja sa oko 2000 skupova kompetencija, što je podloga za izradu standarda kvalifikacija i skupova ishoda učenja. Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike je već u suradnji sa poslodavcima te analizom upisanih standarda zanimanja i njima pripadajućih skupova kompetencija, definiran je popis od 60 deficitarnih vještina s naglaskom na digitalne i zelene vještine. također objavljen je javni poziv za iskaz interes za izradu skupova ishoda učenja i obrazovnih programa koji je dostupan na stranicama Ministarstva rada. Ovim pozivom traži se prijava interesa ustanova za obrazovanje odraslih, regionalnih centara kompetentnosti i svi zainteresiranih za izradu skupova ishoda učenja i obrazovanih programa s ciljem provedbe vaučer sustava za stjecanje vještina zaposlenih i nezaposlenih osoba a sukladno sektorima odnosno skupovima kompetencija. Prijavitelji se pozivaju da predlažu skupove kompetencija, vještine koji nisu na navedenom popisu a tražene su na tržištu rada s naglaskom na zelene i digitalne vještine. Javni poziv za iskaz interesa bit će dostupan kontinuirano te će se vještine, skupovi i kompetencija za koje je potrebno izraditi obrazovne programe, ažurirati redovno. Hvala.