Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici. Prije tri dana prošlo je točno pola godine, pola 2008. i ovo je vrijeme da na temelju dosadašnjih ostvarenja i okolnosti ponovno proanaliziramo i gospodarska kretanja i ekonomsku politiku. A upravo je proračun najbolji motiv da se to napravi, jer on je odraz i strateških ciljeva i politika Vlade te vam se stoga danas obraćam ja najprije, a onda ministar financija da bismo obrazložili rebalans proračuna za 2008. godinu. Odmah na početku želim istaknuti da se ovogodišnji rebalans donosi u izmijenjenim uvjetima međunarodnog poslovanja, međunarodnog okruženja koje je obilježio visok rast cijena nafte, hrane, ali i ostalih sirovina. Cijena nafte, dame i gospodo, kao što vi znamo u Hrvatskoj već je dosegla razinu pa i prešla u jednom određenom trenutku od 140 dolara po barelu, a prije samo tri godine bila je na razini od 40 dolara po barelu. Uz visok rast cijena svjetsko gospodarstvo ugrožava i financijska kriza čiji negativni efekti se odražavaju na gospodarski rast najvećih svjetskih gospodarstava. Svi smo svjesni stoga da se takva kretanja u određenom dijelu odražavaju i moraju se odraziti na male ili srednje ekonomije kao što je to Hrvatska. Moram posebno istaknuti da Vlada ovim pitanjima pristupa vrlo ozbiljno i tu želim zahvaliti svim koalicijskim partnerima u Vladi i u Saboru gdje smo suočeni s izazovima koji do sad nisu bili tu. '90.-tih su bili drugi izazovi, bili su možda i teži, apsolutno su bili teži, bili su izazovi očuvanja naše nezavisnosti i upravo stečene slobode, oslobađanja teritorija. Danas su evo ovi izazovi, ali mi nismo tu i ne treba puno tu "plakati" jer mi nismo jedini, cijela Europa se suočava pa i cijeli svijet sa istim problemima. Svakodnevno dakle pratimo kretanja u makroekonomskom okruženju i analiziramo ih da bismo bili spremni reagirati. Međutim htio bih naglasiti sljedeće, da unatoč tim nepovoljnim okolnostima iz okruženja i utjecajima da gospodarska aktivnost u Hrvatskoj i to je iznimno važna i dobra vijest da ekonomska aktivnost u Hrvatskoj raste. Na to upućuje gospodarski rast od preko 4% u prvom tromjesečju, točnije 4,3% ali i porast industrijske proizvodnje od 306% u prvih pet mjeseci te rast građevinske aktivnosti od čak 13,1% u prva četiri mjeseca. Nastavak rasta gospodarske aktivnosti praćen je i smanjenjem nezaposlenosti. Krajem svibnja je tako broj registriranih nezaposlenih osoba na međugodišnjoj razini smanjen za preko 30 tisuća ili 11,6%. Dakle ako uzmemo svibanj 2007. i svibanj 2008. onda je u Hrvatskoj registriranih nezaposlenih osoba manje za 30 tisuća. Navedena kretanja rezultirala su i boljim prikupljanjem prihoda proračuna. Naime i u 2008. nastavlja se trend koji smo započeli prije 4 godine, a to je rasta prihoda uvijek više nego kad je riječ o usporedbi s prošlom godinom. Stoga se rebalansom prihodi povećavaju za 2 i pol milijarde kuna, te iznose danas 118, ukoliko Sabor prihvati ovaj rebalans, 118 milijardi i 400 milijuna kuna. A to povećanje prihoda kroz rebalans želimo pažljivo i pomno usmjeriti na programe koji prvenstveno potiču daljnji rast gospodarstva, ali i smanjuju utjecaj globalnih kretanja kojih sam se maloprije dotaknuo, na životni standard našizh građana. Poštovane gospođe i gospodo zastupnici Hrvatskoga sabora, Vlada je prije svega odgovorna svojim građanima koji su joj dali povjerenje. Odgovorna je da u zadanim okvirima i zakonitostima tržišnog gospodarstva građanima omogući pristojan i kvalitetan životni standard. Stoga je važno prepoznati i suočiti se, kao što sam maloprije kazao, s izazovima i pronaći odgovore na ispravan način, a na dobrobit svih građana naše zemlje Republike Hrvatske. Bit ću sasvim otvoren i reći da je najveći izazov s kojim se danas suočavamo rast cijena u Hrvatskoj. Međutim, budući da to nije kao što sam maloprije spomenuo samo specifičnost Hrvatske već i cijelog okruženja, Europe i svijeta, to nas ne može amnestirati jer smo svi skupa u istom brodu, ali ne možemo se na to vaditi. Zbog toga je potrebno reći da smo fokusirani na rješenje toga problema i rješavanje tog problema, jer neće to biti rješenje nego rješavanje, znači trajni glagol. I ukratko ću reći koje smo mjere poduzeli, neke kratkoročne, neke dugoročne kako bismo olakšali građanima aktualnu situaciju. Rebalansom ovogodišnjeg proračuna koji vam danas predstavljamo osigurano je 600 milijuna kune potpore, odnosno 600 milijuna kuna za uvođenje strukturnih potpora stanovništvu i gospodarstvu radi smanjenja utjecaja rasta cijena energenata. Dio tog iznosa od 600 milijuna kuna iskorišten je kako ne bi došlo do povećanja cijene električne energije za kućanstva koja manje troše. Upravo je bit te borbe protiv rasta cijena s dugoročnim učinkom pažljiva i efikasna potrošnja. Siguran sam da se i svijet okreće, pa onda mora i Hrvatska prema alternativnim izvorima energije. To je započelo već prije stanovitog vremena zbog klimatskih promjena, ali rastom cijena taj proces će biti ubrzan i Hrvatska se mora pridružiti tom procesu. Došla je nova era u kojoj odgovornost prema okolišu i prirodnim bogatstvima na samom vrhu globalnih političkih prioriteta, ali jednako s time s tim prioritetima očuvanja okoliša je i dostupnost energije svakom, to je i ustavna kategorija u Hrvatskoj, dakle borba za, protiv tog velikog rasta cijena energenata i hrane. Ne moramo dakle, voditi, niti možemo voditi neku izoliranu politiku moramo biti dio svih tih kretanja i ja želim ovdje reći da naši resorni ministri sudjeluju vrlo aktivno u svim sastancima koje organizira Europska unija, kada je riječ upravo o ovim problemima u kojima se rješavaju pitanja od alternativne energije, obnovljivih izvora energije do očuvanja okoliša. Kada sam spomenuo ovih 600 milijuna strukturnih potpora, treba reći da smo i povećali osobni osnovni odbitak sa tisuću i 600 na tisuću i 800 kuna. Time se država odrekla dijela poreznih prihoda kako bi se povećao standard građana i dodatno ublažio utjecaj rasta cijena. Donesena je odluka o interventnoj potpori poljoprivrednicima i ribarima, korisnicima plavog dizela, kojima je predviđeno podmirenje razlike između maloprodajne cijene plavog dizela i 5 kuna po litri od 1. srpnja ove godine, pa do 1. siječnja 2009. Osim navedenih kratkoročnih mjera koje poduzimamo Vlada istovremeno radi i na dugoročnim mjerama obuzdavanja inflacije. Monetarna i fiskalna politika će komplementarnim djelovanjem smanjivati inflatorne pritiske i održavati stabilnost cijena i općenito makroekonomsku stabilnost. Makroekonomska stabilnost, dame i gospodo je upravo bila glavan odlika našeg gospodarstva u posljednjih nekoliko godina, a ja vas uvjeravam da će tako i biti, odnosno mi ćemo učiniti sve što se nas tiče, kao izvršne vlasti da to tako i bude. Kao najvažniju mjeru obuzdavanja inflacije na dugi rok, posebno bih istaknuo nastavak provođenja strukturnih reformi, koje će kroz povećanje efikasnosti hrvatskog gospodarstva rezultirati smanjenjem inflacije. Naravno, osim mjera, ali prije nego idem dalje i u ovoj prigodi ću reći ono što sam govorio nekoliko puta, bila je po meni nepotrebna rasprava, iako se može reći da nikad niti jedna rasprava nije nepotrebna i suvišna, dobro je uvijek čuti argumente, ali bojim se da to svako malo vremena iznova fokusiranje i pokušaj nametanja teme da se kuna devalvira ili da se ide u deprecijaciju kune, da nije dobro. Mi smo '93. pokrenuli onu jednu gospodarsku reformu, sjećamo se svi toga za vrijeme Valentićeve vlade i ta makroekonomska stabilnost koja je tada krenula i koja je tada započela, održana je i kroz vrijeme rata i ne vidim razloga da se ne održi i danas. Prema tome, bilo koji, bilo koja drugačija politika, osim ove koju vodi Hrvatska narodna banka koja je u tome apsolutno nezavisna i po svim zakonima, po Ustavu, po svim zakonima, ona ima pravo na svoju politiku, ali imamo i mi pravo komentirati. Mi iz Vlade podržavamo takvu politiku. Dakle, ne možemo biti za deprecijaciju kune, mislimo da bi to bilo katastrofalno, svi se sjećamo nešto malo stariji, mlađi se neće toga sjetiti, ali svi se sjećamo osamdesetih godina kada je inflacija u bivšoj državi Jugoslaviji iz mjeseca u mjesec išla prema gore i kada je zadaća zaposlenih u samoposluživanju, a bila samo da svaka tri dana lijepe nove cijene na mlijeko i na druge proizvode. Prema tome, takve odnose ne možemo dopustiti, zato puna potpora Hrvatskoj narodnoj banci u vođenu takve makroekonomske politike, a Vlada će svojom fiskalnom politikom pridonositi tome, pridonositi makroekonomskoj stabilnosti. Naravno osim ovih mjera proizašlih iz trenutne situacije, planiramo višak prihoda iskoristiti za razne programe daljeg povećanja konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Tako ćemo ovim rebalansom za programe potpora razvoja industrije izdvojiti dodatnih 138 milijuna kuna, te 200 milijuna kuna za programe regionalnog razvoja i to najvećim dijelom za ulaganje na područjima posebne državne skrbi i razvoju lokalnih jedinica, te za razvoj vodoopskrbnog sustava. Također za daljnji pojačani razvoj turizma osiguravamo dodatnih 32 milijuna kuna. Poticanje znanja izvrsnosti hrvatskoga društva, kontinuirano je među važnim prioritetima ove Vlade. Zašto se iz godine u godinu u proračunu sredstva povećavaju praktički i u prosjeku za više od 10% i na to možemo biti ponosni i ako želimo društvo znanja, onda je to jedini mogući put, dakle da se povećava godišnje. Ove godine u rebalansu uz ono što smo planirali u proračunu, dajemo još 334 milijuna kuna u taj sektor. Nadalje, za modernizaciju pravosudnog sustava, koja izravno utječe na stvaranje povoljnijeg poslovnog okruženja i veću pravnu sigurnost građana, predvidjeli smo dodatnih 50 milijuna kuna. Naravno, nastavit ćemo rješavanje pitanja dugova u zdravstvu, ali i stvoriti uvjete za bolje i efikasnije funkcioniranje tog važnog segmenta našeg društva. Rebalansom se izdvaja i to je još jedan poseban sektor ostavio sam ga praktički za kraj. Rebalansom se izdvaja milijarda kuna za obveze bolnica, te dodatnih 400 milijuna kuna za ostale rashode HZZO-a. Dame i gospodo imajući u vidu sve ovo o čemu sam govorio, ukupni rashodi su rebalansom povećani za 2 milijarde i 800 milijuna kuna, te iznose 121 milijardu 200 milijuna kuna. Iz toga proizlazi da je ukupni manjak državnog proračuna planiran u iznosu od 2,8 milijardi kuna ili preračunato u postotak 1,3% i to je deficit koji predlažemo do kraja godine i moram reći da u ovakvim okolnostima možemo biti zaista zadovoljni ovakvim razvojem i sređivanjem javnih financija. Na kraju želim istaknuti i još jednu novinu, koju predlažem u ovom rebalansu. Naime, u ovom rebalansu za 2008. po prvi put koristimo obuhvat opće države sukladno preporukama europske metodologije statistike javnih financija ESA 95. Ona između ostaloga naglasak stavlja i na točan obuhvat sektora države, ali i ostalih institucionalnih jedinica. Za ovaj rebalans, najznačajnija izmjena da HAC više nije obuhvat u opće države, a uvođenje i preporuka i usklađivanje sa ESA 95 metodologijom, nastavljamo naš put ka daljnjoj harmonizaciji s propisima i praksom Europske unije. Fiskalni deficit za 2008. prema toj europskoj metodologiji ovim rebalansom dakle iznosi ono što sam malo prije rekao 1,3%, što je 0,3% postotna boda manje nego što je bilo planirano proračunom za 2008. u tome reći da spadaju i lokalna samouprava, te izvanproračunski fondovi. I na kraju, gospođe i gospodo zastupnici Hrvatska sigurnim koracima ide prema naprijed, prema europskoj budućnosti. Na svakom putu ima izazova, ima problema, ima poteškoća, mi smo ih svjesni, ne umanjujemo ih, ali ih ne preuveličavamo, a posebno se ne bojimo tih problema i tih izazova. Kao što i aktualna situacija i dopustite samo dvije rečenice o aktualnoj situaciji, budući da je ovih dana tema … [[Govornik se ne razumije.]] referenduma i reakcije iz Europe prije svega predsjedavajućeg, Europske unije francuskog predsjednika Sarkozy, ali još nekih državnika da su pobudile interes hrvatske javnosti i ja pozdravljam taj interes i sigurno da smo svi skupa zabrinuti zašto nema i zašto nema jednodušnosti oko lisabonskog ugovora. Međutim, uvjeren sam da će Europska unija pronaći rješenje i riješiti i taj irski uzmimo navodno, ili pod navodnicima "irski problem", ali i ostali problemi koji će se eventualno naći pitanje zahtjeva češkog senata da ustavni sud Češke Republike da ocjenu kompatibilnosti lisabonskog ugovora sa češkim ustavom ili pitanje promulgacije poljskog predsjednika Zakona o ratifikaciji lisabonskog ugovora. Osobno ne sumnjam niti malo da će Europa pronaći rješenje, siguran sam da Irska želi Hrvatsku u Europskoj uniji, na nama je i mi ćemo to nastaviti i čuli ste ovih dana Vlada je ispunila sve ono što smo dogovorili Baroso i ja u ožujku a to je da ispunimo sva mjerila za otvaranje poglavlja do konca lipnja. Mi smo to učinili, očekujemo da će francusko predsjedanje već 25. ovoga mjeseca imati novu međuvladinu konferenciju, odnosno prvu za svog predsjedanja, ali jednu izvanrednu međuvladinu konferenciju na kojoj bi se otvorila nova poglavlja u pregovorima s Hrvatskom i u kojima i možda na koju bi se i zatvorilo poneko poglavlje. Na tome radimo, nastaviti ćemo voziti kada je riječ o europskom cilju našeg puta i europskom članstvu, nastaviti ćemo voziti u petoj brzini. Ja zahvaljujem Hrvatskom saboru i ovoj strani Sabora i oporbi na konstruktivnim prijedlozima i konstruktivnoj raspravi a posebno na nacionalnom konsenzusu oko pitanja ulaska u NATO i Europsku uniju. Međutim, da se vratim na ovu temu, evo ja sam rekao toliko. Molim da ministar financija još ukratko izvijesti o rebalansu. Hvala.
Hvala lijepa predsjedniku Vlade, gospodin ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici, evo pred vama se nalazi rebalans proračuna, rebalans proračuna koji možda nikada nije bio rađen u tako teškim uvjetima kao što je to danas iz razloga što se Hrvatska nikako ne može isključiti iz globalnih kretanja i okruženja u kojima se nalazi. I dozvolite mi s obzirom da je predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader rekao najvećim dijelom što su teme ovog i što želimo postići ovim rebalansom proračuna, da se osvrnem i na određene dileme koje su bile prilikom izrade ovoga proračuna a isto tako na određene preporuke trebalo bi napraviti ovo ili trebalo bi napraviti ono. Nemojmo samo reći da je cijena energenata nešto što inicira i glavni je uzrok inflacije. Isto tako velika je kriza na međunarodnom financijskom tržištu, itekako je promijenila zaduživanje i troškove zaduživanja. Zašto to govorim? Pa to govorim iz razloga što definitivno u ovom trenutku se potvrđuje politika ove Vlade od 2004. godine na čvrstoj fiskalnoj politici i politici koja teži ka tome da se državni proračun oravnoteži i da se smanji deficit praktički na nula posto. Jer da nismo to radili, da je deficit danas veći, financiranje toga deficita bi bilo izuzetno skupo. Isto tako kada neki predlažu da bi trebalo smanjiti pojedine porezne stope, onda to treba reći i hrvatskoj javnosti koliko to je. Jedan postotni pojas smanjenja PDV-a je milijardu i 600 milijuna kuna manje u državnom proračunu. Postavlja se jedno elementarno pitanje otkuda ih nadoknaditi. Ili deficitiom koji je u trenutku izuzetno skup jer cijena kapitala na svjetskom financijskom tržištu je vrlo visoka a plus toga sa tim povećanim deficitom šaljete jednu izuzetno negativnu poruku i međunarodnoj financijskoj javnosti a isto tako i domaćoj. Jer vjerujte mi kada razgovaram sa domaćim financijskim stručnjacima, čelnicima i naše centralne banke a isto tako i naših komercijalnih banaka uvijek je prvo pitanje ministre a koliki predlažete deficit. Tako je bilo pitanje i prilikom izrade proračuna takvo pitanje je i sada. I dozvolite da ovdje pred ovim Visokim domom također nešto kažem. A to je izmjena metodologije. Mi smo stekli uvjete za promjenu metodologije u onom trenutku kada smo završili stand by aranžman. Modificirana metodologija je potpisana sa MMF-om 2001. godine. I od tada ona nije mijenjana, bez obzira što netko kaže da je bilo ovako ili onako, ta metodologija od 2001. godine nije mijenjano. E sada 95. je statistika javnih financija onakova kakovu je koriste sve članice Europske unije. Mi već tri godine zajedno sa svojim pretpristupnim ekonomskim programom šaljemo i fiskalno izvješće i te tri godine smo morali paralelno raditi metodologijom modificiranom koju smo mi koristili a isto tako zbog usporedbe sa ostalim europskim zemljama i sa metodologijom … [[Govornik se ne razumije.]] 95. to nismo htjeli napraviti u 2007. godini iz jednostavnog razloga, nalazili smo se u izbornoj godini i ne bi bilo niti korektno niti pošteno, niti prema oporbi, a isto tako niti prema hrvatskoj javnosti ići sa izmjenom metodologije da se neke stvari ne mogu uspoređivati. Također to je bio razlog zašto smo po staroj metodologiji radili i računali deficit proračuna ili vodili statistiku javnih financija kako hoćete, prilikom predlaganja proračuna za 2008. godinu. Dakle, i u obrazloženju ovoga proračun smo naveli koliki bi deficit bio po staroj metodologiji, koliki je deficit po novoj metodologiji. I vidjeti ćete da on zbog različitog načina računjanja i evidentirana pojedinih prihoda rashoda, kako različit za centralnu državu, tako različiti za jedinice lokane samouprave. Jer jedince lokalne samouprave po ovoj novoj metodologiji imaju deficit 0,1% a po staroj metodologiji su imali deficit 0,3%. Zašto prijedlog da HAC i sutra da iziđu iz konsolidirane bilance države. Pa iz jednostavnog razloga u onom trenutku kada je dogovaran stand by aranžman 2001. godine željela se ograničiti potrošnja i na takav način se inzistiralo da HAC u tom trenutku uđe u konsolidiranu bilancu države. Ali u tom trenutku nismo imali niti autocestu prema Splitu, nismo imali niti završenu autocestu od Zagreba do Bregane i tamo od Broda prema Bajakovu. Danas su HAC je jedna tvrtka koja posluje po svim tržišnim uvjetima, ima preko 50% vlastitih prihoda i nema nikakove potrebe da bude u konsolidiranoj bilanci države. A da bude protuargument onima koji će reći da to nije tako, Hrvatske ceste su ostale u konsolidiranoj bilanci. Znate zašto? Iz jednostavnog razloga što nemaju vlastitih prihoda nego njihovi prihodi su isključivo vezani na proračunske prihode i na neka druga davanja koja plaćaju i građani Hrvatske i poduzeća. Dakle to je pokušaj da obrazložim da ESO 95 nije ništa drugo nego što ste i vi gospodo zastupnici radili u protekla 4 mjeseca, a to je donošenje niza zakona usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije. Tako je i ESO 95 metodologija koju koriste sve članice Europske unije. No da ne bi ispalo da želimo nešto mijenjati ili bilo šta pa da hrvatsku javnost ne obavijestimo ja ću ovdje otvoreno reći. Deficit po starom modelu bi bio 2%. Deficit po novom modelu je 1,3%. Deficit konsolidirane države bi po starom modelu bio 1, zapravo središnje države bi po starom modelu bio 1,3. Po novom modelu je 0,9%. Ako također pogledate na što su usmjerena sredstva tj. višak prihoda državnog proračuna onda ćete vidjeti da je pokušalo se pomoći u područjima u kojima je u ovom trenutku to najpotrebnije, ali istovremeno preko pola milijarde kuna je usmjereno i u gospodarstvo, poticaje, subvencije hrvatskom gospodarstvu. Također kad govorimo o tome da ako se smanje određeni porezi može se to naplatiti sa nekim novim porezima. Onda ono elementarno pitanje pogledajte kolika je cijena dionica na zagrebačkoj burzi danas, a kolika je bila prije nekoliko mjeseci. I automatski odgovor svima onima koji pričaju da bi se ubrali nekakvi veliki novci od poreza na kapitalnu dobit i tu bi se osnovica za izračunavanje itekako smanjila. Jer ne možete reći da dionice i INA-e i HT-a i nekih drugih tvrtki nisu danas daleko niže nego što su bile početkom ove ili krajem prošle godine. Pa onda lako je reći lakonski pa idemo uvesti ovaj porez pa onda ćemo moći smanjiti ovaj porez. To naprosto ne stoji. Kad stavite matematiku onda ćete vidjeti što je prava istina? Također ove naše strukturne potpore prije svega mi smo sa jednom već strukturnom potporom krenuli od 1.7. a to je subvencioniranje cijene električne energije hrvatskom građanstvu. S obzirom da nemamo niti jednog instrumenta da u ovom trenutku utvrdimo pravu socijalnu kartu bilo kojeg hrvatskog građanina mi smo zato išli sa Prijedlogom zakona o osobnom identifikacijskom broju jedinim instrumentom po kojem ćemo moći se i kvalitetno boriti protiv korupcije a isto tako i imati konačno socijalnu kartu hrvatskih građana a temeljem toga i voditi socijalnu politiku. Išli smo jedinom metodologijom koju u ovom trenutku ima nekakve referentne velične da možete temeljem toga reći ti su najugroženiji, dajmo njima pomoći. A to je potrošnja električne energije. Pa nemojmo stalno zatvarati oči pred životnim činjenicama. Idemo kad govorimo i o fiskalnoj politici pomoći, spustiti se u realni život i reći da je to to. Pa zar nije istina da nažalost oni koji imaju najmanje imaju najmanje potrošača u svom stanu. To je logična stvar. I druga stvar. Te podatke nije izmislilo niti Ministarstvo financija niti Ministarstvo gospodarstva. Dobili smo ih od HEP-a i normalna je stvar da u narednom razdoblju od onih 950 tisuća koji su u ovom trenutku registrirani da troše ispod 2000 kilovat sati godišnje ćemo pokušati i temeljem evidencija porezne uprave i temeljem nekih drugih evidencija isključiti one koji, a tu su i brojila i vikend kuća i niz drugih stambenih objekata ili garažnih objekata koji ne spadaju u tu kategoriju. Ali to ćemo napraviti. U sljedećih mjesec, dva dana ćemo to maksimalno napraviti. Ali je procjena da preko 40% najugroženijih građana Republike Hrvatske ili domaćinstava kako hoćete neće osjetiti poskupljenje električne energije isto kao što neće osjetiti ni poskupljenje ako se to dogodi eventualno nekog drugog energenta i zato upravo i predlažemo ovih 600 milijuna. Kad smo prije mjesec dana govorili o ovih 600 milijuna onda su se mnogi podsmijavali i govorili su: «Evo Vlada opet nešto obećava, a neće napraviti.» To je potvrda onoga što smo rekli prije mjesec dana kad smo tvrdili da smanjenje trošarina je djelovanje možda na tjedan, dva ili do prvog poskupljenja i da je to nešto što ide najviše u korist onima koji imaju najviše. Jer ne možemo također poreći jednu životnu činjenicu da onaj koji ima malo i malo se vozi i malo nažalost troši. Isto tako treba javno reći mi u ovom trenutku imamo pred sobom turističku sezonu. U Hrvatsku dolazi pa preko milijun ako ne i dva vozila turista. Zašto bi se oni vozili po subvencioniranom gorivu? Ili zašto bi netko tko vozi jahtu od nekoliko milijuna i može jednokratno natočiti tisuću i po i dvije tisuće litara benzina točio subvencionirani benzin. Svaka potpora koja nije selektivna nije dobra. A da bi imali selektivnu potporu morate raspolagati sa relevantnim pokazateljima. Ja se i ovom prilikom želim zahvaliti svim klubovima kako vladajućim tako i oporbenim na podršci Zakona za uvođenje osobnog identifikacijskog broja jer to je nešto što su pokušale neke vlade prije nas no to je nešto što će nam omogućiti s jedne strane da možemo voditi vrlo kvalitetnu socijalnu politiku a isto tako to je nešto što će nam omogućiti da još više zahvatimo sive ekonomije. Još na kraju dozvolite mi da nešto kažem. Često se čuje da posljedica većeg punjenja državnog proračuna je isključivo posljedica inflacije. To naprosto nije točno. Matematički zbrojite koliko je realni gospodarski rast, kolika je inflacija, koliko je povećan prihod u proračunu pa ćete vidjeti da to nije tako jer imate još jedan negativan efekat inflacije a sa povećanjem cijena one najugroženije skupine nažalost počinju i trošiti manje. Dakle dame i gospodo smatramo da je prijedlog ovog rebalansa državnog proračuna nešto najrealnije što se u ovom trenutku moglo potrošiti, predložiti. Svjesni činjenice stanja i u hrvatskom zdravstvu, svjesni činjenice i stanja u hrvatskoj brodogradnji, svjesni činjenice i da određenim socijalnim skupinama u Hrvatskoj pada standard dakle ovim mjerama se predlaže i pomoć hrvatskom gospodarstvu. Ovim mjerama se pomoć, predlaže i pomoć hrvatskom zdravstvu, a također i ovim mjerama se i ovim rebalansom proračuna se predlaže i pomoć najugroženijim skupinama hrvatskog društva. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Imamo ispravke netočnih navoda. Prvo je gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Netočan je navod da neki, neki neodgovorno predlažu smanjenje PDV-a. To nikad nisu predlagali neki. To je predlagao pa čak i obećavao HDZ. Premijer Sanader konkretno napisao u svoju jamstvenu karticu. U prošlom mandatu tvrdili ste da to ne možete učiniti zbog lošeg nasljeđa Račanove Vlade. A sada vjerojatno vam ne ostaje nikakva druga isprika nego da kažete da to ne možete učiniti zbog lošeg rada Sanaderove Vlade u prošlom mandatu.
Hvala. Ispravak gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Ispravio bih dva navoda ministra. Prvo da ovo nije posljedica inflacije porast prihoda proračuna. Dakle, više od milijardu i 300 kuna raste prihod od PDV-a. To sigurno nije zbog gospodarske aktivnosti, nego zbog porasta cijena proizvoda, pa samim time onda i obračuna PDV-a, a inače će PDV u ovoj godini u odnosu na realizaciju PDV-a u prošloj godini narasti za 5 milijardi kuna. Dakle, ove godine će cijene, PDV na cijene samo na porast cijena biti 5 milijardi veći. I drugo, što se tiče indeksa burze treba reći, dakle da je prije godinu dana burzovni indeks bio 3271 bod. Danas je on 3527. Dakle, sasvim sigurno u odnosu na recimo stanje od prošlog rebalansa cijene dionica su u prosjeku porasle barem 10% na Zagrebačkoj burzi.
Hvala. Nekoliko obavijesti dame i gospodo zastupnici. Sjednica Odbora za predstavke i pritužbe održat će se danas u 14,00 sati u dvorani Ivana Kukuljevića. Sjednica Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj održat će se danas u 13,30 sati u dvorani Stjepana Radića. 11. sjednica Odbora za lokalnu i područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora održat će se danas 3. srpnja, dakle četvrtak, ne srijeda u 13,30 sati u dvorani Eugena Kvaternika, 233. I 8. sjednica Odbora za zaštitu okoliša održat će se danas 3. srpnja, četvrtak u 11,30 sati. Mjesto održavanja ostaje nepromijenjeno. I još jedno. Sjednica Odbora za rad i socijalno partnerstvo održat će se danas u 13,30 sati u dvorani Janka Draškovića, 202. Odbori, izvješće odbora. Izvolite, predsjednik Odbora za financije i državni proračun Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani ministri u Vladi Republike Hrvatske, cijenjeni kolegice i kolege. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora raspravio je na 12. sjednici održanoj 2. srpnja 2008. godine Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 30. lipnja 2008. godine. Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora na temelju svoje nadležnosti iz članka 65. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravljao je o Prijedlogu izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu kao matično radno tijelo. U raspravi na odboru istaknuto je mišljenje člana odbora da predložene potpore stanovništvu i gospodarstvu u visini od 600 milijuna kuna neće postići očekivane efekte, jer subvencioniranje povećanja cijena električne energije na predloženi način kao i povećanje neoporezivog dijela dohotka neće bitno utjecati na povećanje standarda posebno onih kategorija stanovnika s nižim primanjima. Upozoreno je također da subvencioniranje obveza bolnica u iznosu od jedne milijarde kuna i 400 milijuna kuna namijenjenih za ostale rashode HZZO-a nisu pravi način za saniranje zdravstva u cjelini ukoliko se ne provedu konkretne reforme u zdravstvu. U svezi iznijetih stajališta u raspravi na odboru prevladalo je mišljenje da planirano povećanje prihoda od poreza na dodanu vrijednost od 1,3 milijarde kuna nije rezultat samo rasta cijena i boljeg, već i boljeg prikupljanja poreznih prihoda od strane državnih institucija, te sprječavanja porezne evazije. Osim toga, potpore stanovništvu i gospodarstvu za koje je osigurano 600 milijuna kuna u ovom trenutku su dobro usmjerene i služe ublažavanju pada standarda stanovništva. Predloženo subvencioniranje zdravstva je u ovom trenutku neophodna pretpostavka kojom se stvaraju preduvjeti za provođenje nužnih reformi u zdravstvu. Nakon provedene rasprave odbor je većinom glasova, 6 glasova za i 3 glasa protiv odlučio Hrvatskom saboru predložiti donošenje Izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu kao i sljedećih odluka. Odluke o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskih voda za 2008. godinu. Odluke o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskih cesta za 2008. godinu. Odluke o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2008. godinu. Odluke o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2008. godinu. I Odluke o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2008. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li drugi odbori? Ne. Otvaram raspravu. Nisam vidio. U ime Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb, gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovani gospodine predsjedniče, štovana gospodo ministri, kolegice i kolege. Odbor za zdravstvo raspravljao je da danas na svojoj 8. sjednici Prijedlog izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. Odbor je Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna raspravio kao zainteresirano radno tijelo. Članovi odbora u svojim raspravama istakli su sve pozitivne strane ovoga rebalansa koji je pokazao pozitivno gospodarsko kretanje unatoč teškim globalnim gospodarskim prilikama, što znači da je zadržao porast bruto domaćeg proizvoda po stopi od 4,5%, porast industrijske proizvodnje po stopi od 3,6%, nezaposlenost je i dalje ispod 10%, smanjeni broj nezaposlenih za dodatnih 30000 i uz sve to deficit proračuna zadržat je na razini od 2% po staroj definiciji, odnosno 1,3% po novoj što pokazuje da unatoč nepovoljnim gospodarskim okruženjima Vlada provodi dosljedno svoju zacrtanu politiku. Članovi odbora podržali su donošenje rebalansa proračuna, povećanje plana izvršenja na stavci Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi bila je posebna tema rasprave i članovi odbora su istakli da će sa ovim povećanjem biti olakšano poslovanje u sustavu zdravstva zbog postojećih dospjelih obveza bolnica prema dobavljačima i postojećih obveza HZZO-a prema zdravstvenim ustanovama i ljekarnama. Istakli su da je ovo privremeno rješenje, jer se dug zdravstva već godinama povećava uslijed poskupljenja i uvođenja novih lijekova, novih dijagnostičkih metoda, a na porast troškova u zdravstvu također utječu porast cijene energije, cijena hrane, porast cijena medicinskih proizvoda tako da je nesrazmjer prihoda i rashoda sve veći, a cijene zdravstvenih usluga se ne povećavaju istom dinamikom. Uz ovakvo stanje u zdravstvu istakli su tijekom rasprave članovi odbora, neophodno je pronaći nove izvore financiranja zdravstvenog sustava koje trebaju pratiti reformu cjelovitog sustava. Povećanje stavki na strani zdravstva omogućiti će vraćanje oko 500 milijuna kuna dugova bolnica, ali i novih 500 milijuna za novi sustav povećanja limita koje je uvelo ministarstvo na nov i kvalitetan način jer osim povećanja financija uvjetuje i promjenu u načinu raspolaganja navedenim novcem. Nakon opširne rasprave članovi odbora su odlučili predložiti Hrvatskom saboru za usvajanje Izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li predstavnici ostalih odbora? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a, gospodin zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovani ministri i predstavnici Vlade, cijenjeni kolegice i kolege. Općenito govoreći, državni proračuni su sustavi koje države upotrebljavaju da bi planirale i nadzirale svoje fiskalne poslove, odnosno državne prihode i izdatke. Čuveni ekonomist nobelovac Samuelson kaže da državni proračun ima tri temeljne i važne ekonomske svrhe. On je sredstvo pomoću kojega se društvena proizvodnja dijeli na privatnu i javnu potrošnju i investicije, on utječe na ponudu čimbenika proizvodnje poput rada i kapitala i treća svrha proračuna je fiskalna politika kojom se utječe na ključne makroekonomske ciljeve. Upravo uzimajući u obzir kretanja makroekonomskih i fiskalnih pokazatelja, Vlada Republike Hrvatske izradila je rebalans proračuna za 2008. godinu. Naime, početkom 2008. nastavljene su pozitivne tendencije u realnom sektoru gospodarstva te je industrijska proizvodnja u prvih 5 mjeseci porasla za 3,6% na međugodišnjoj razini, dok je realni rast prometa od trgovine na malo u prva 4 mjeseca iznosio 2,2%. Istodobno građevinski radovi povećani su za 10,2% u prvom tromjesečju ove godine, a pozitivne tendencije u realnom sektoru praćene su i s pozitivnim tendencijama na tržištu rada te je u svibnju 2008. godine ukupan broj nezaposlenih osoba na međugodišnjoj razini smanjen za 30 tisuća 589 ili 11,6%. Realni rast BDP-a je u 2007. godini iznosio 5,6%, dok se u 2008. zbog blagog usporavanja u odnosu na 2007. godini očekuje realni rast BDP-a u iznosu od 4,5%. Stoga je bilo očekivano da se u 2008. godini ukupni prihodi državnog proračuna ostvaruju više od planiranih te se rebalansom prihodi povećavaju za 2,5 milijarde kuna i iznose 118,4 milijarde kuna. Iz prijedloga Izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu razvidno je da se najveći porast prihoda očekuje od PDV-a i to u iznosu od milijardu 343 milijuna kuna, ali da se očekuje i vidljivi porast prihoda od doprinosa i to u iznosu od 649 milijuna kuna. Važna stavka očekivanog povećanja prihoda jest i od prihoda od imovine u iznosu 185 milijuna kuna, a posebice ohrabruje očekivani porast ukupnih prihoda državnog proračuna s osnovice poreza na dobit u iznosu 381 milijun kuna. No, i plan prihoda od poreza na dobit u iznosu od čak 10 milijardi kuna upućuje na neosporivu činjenicu da se u Hrvatskoj stvara pravni i ekonomski okvir za stalan razvoj poduzetništva i gospodarstva u cjelini. Povećanje ukupnih prihoda državnog proračuna za 2,5 milijarde kuna ovim se prijedlogom Izmjene i dopune Državnog proračuna pažljivo usmjerava na različite programe kojima se ponajprije potiče rast gospodarstva, a smanjuje negativan utjecaj globalnih kretanja na standard stanovništva. Ukupni rashodi državnog proračuna uvećani su rebalansom za 2,8 milijardi kuna i iznose 121,2 milijarde kuna. Višak prihoda nad planiranim prihodima ovim rebalansom iskoristiti će se u nekoliko područja s posebnim ciljevima. Za uvođenje strukturnih potpora stanovništvu i gospodarstvu radi smanjenja utjecaja rasta cijena energenata za što je izdvojeno 600 milijuna kuna i to 250 milijuna kuna subvencija i 350 milijuna kuna naknade građanima i kućanstvima. Za povećanje strateških robnih zaliha, što je s obzirom na negativna globalna kretanja lažan prioritet te se rebalansom za povećanje strateških robnih zaliha osigurava dodatnih 100 milijuna kuna. Za programe potpora razvoja industrije ovim rebalansom izdvojena su dodatnih 138 milijuna kuna i to za programe potpore razvoju prerađivačke industrije, odnosno tekstilne, kožne i obućarske. Za posebne programe poticanja poduzetništva u 2008. godini izdvaja se 48% više proračunskih sredstava u odnosu na prethodnu godinu, a proračun za 2008. godinu posebnu pozornost posvećuje razvoju izvozno orijentiranih poslovnih organizacija. Višak prihoda nad planiranim ovim rebalansom upotrijebiti će se i za programe regionalnog razvoja u iznosu od 200 milijuna kuna, a najvećim dijelom za ulaganje na područjima posebne državne skrbi i razvoj lokalnih jedinica te za razvoj vodoopskrbnog sustava. Ovim rebalansom i izmjenama Državnog proračuna za 2008. godinu osigurava se pojačani razvoj turizma s dodatnih 32 milijuna kuna dodanih na do sada već predviđenih 228 milijuna kuna. Poticanje znanja i izvrsnosti hrvatskog društva kontinuirano je i među važnim prioritetima Vlade Republike Hrvatske te se u tu svrhu iz godine u godinu u proračunu sredstva povećavaju za više od 10% godišnje. Ovim rebalansom u ovoj godini izdvajaju se dodatna 334 milijuna kuna za znanost, obrazovanje i šport od kojih se najviše dodatno izdvaja u informacijsku tehnologiju i visokoškolsko obrazovanje. U svrhu modernizacije i reforme pravosudnog sustava koja izravno utječe na stvaranje povoljnijeg poslovnog okružja i veću pravnu sigurnost građana, rebalansom je izdvojeno dodatnih 50 milijuna kuna. Financijske probleme u zdravstvu nužno je promatrati iz dva kuta. Iz kuta HZZO-a i problema dugovanja izravnim dobavljačima te iz kuta bolnica koje se financiraju iz proračuna, ali samostalno posluju i svoje obveze izravno podmiruju sa svojih poslovnih računa. Rebalansom se u 2007. godini, već su rješavane obveze HZZO-a te je izdvojeno dodatnih 1,7 milijardi kuna, a rebalansom u ovoj godini izdvaja se milijarda kuna za obveze bolnica te dodatnih 400 milijuna kuna za ostale rashode HZZO-a. Važno je istaknuti da se rebalansom za 2008. godinu po prvi put koristi obuhvat opće države sukladno preporukama europske metodologije, statistike javnih financija ESA 95, a najznačajnija izmjena je da prema tom obuhvatu HAC nije više u obuhvatu uopće države. Uvođenjem preporuka i usklađivanjem sa ESA 95 metodologijom, Vlada Republike Hrvatske nastavlja put ka daljnjoj harmonizaciji s propisima i praksom Europske unije. U konačnici fiskalni deficit za 2008. godinu prema toj europskoj metodologiji ovim rebalansom iznosi 1,3% BDP-a, a što je 0,3 postotna boda manje nego je bilo planirano proračunom za 2008. godinu. Dok je ukupni manjak državnog proračuna rebalansom 2008. planiran u iznosu 2,8 milijardi kuna. Mnogi se, a među njima i ekonomisti, često pitaju zar je nužan rebalans državnog proračuna, zar je nemoguće točno isplanirati ukupne prihode i rashode državnog proračuna. Da, rebalans je u pravilu nužan i nije moguće egzaktno isplanirati ukupne prihode i rashode državnog proračuna. A zašto je to tako slikovito objašnjava opet nobelovac ekonomist Sammelson koji kaže da ekonomija nije egzaktna znanost, ali je ipak više od umijeća. I stoga se ne može točno predvidjeti koliki će biti porast nacionalnog dohotka, kolika će biti inflacija ili stopa nezaposlenosti kao što ni meteorolog sa sigurnošću ne može predvidjeti kakvo će točno vrijeme biti idući tjedan. Međutim, iznimno važna je struktura rashoda državnog proračuna, a ovim rebalansom državnog proračuna za 2008. godinu Vlada Republike Hrvatske je brinula i o socijalnoj i razvojnoj sastavnici, jer su dodatna izdvajanja ponajviše izravno usmjerena u svrhu smanjivanja utjecaja negativnih globalnih kretanja na standard stanovništva i u programe koji izravno potiču rast gospodarstva, ali i u programe koji čine pretpostavke razvoja poduzetništva i nacionalne ekonomije u cjelini. Stoga klub HDZ-a podržava ovaj prijedlog Izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu i glasovat će za njegovo donošenje. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba SDP-a, gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine ministre, gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Unatoč tome što smo ovdje čuli i od premijera i od ministra financija, mi u klubu SDP-a, a jednako tako i građani to sve više osjećaju, vidimo da ustvari kroz ovaj rebalans neće biti bolje radnicima, neće biti bolje umirovljenicima jer im se ne osiguravaju veća sredstva za mirovine. Zdravstvo bez obzira na sredstva koja će dobiti je u izuzetno teškom stanju, gospodarstvo je u silaznoj putanji, a jedino što raste su cijene inflacija i iznos PDV-a koji se iz džepova građana prelijeva u kasu ministra financija. Kaže se da se u doba reformi teže živi, da su reforme bolne, ali neophodne. Međutim u Hrvatskoj niti se provode reforme, niti se dobro živi. Ne provodi se reforma državne uprave, ne provodi se reforma zdravstva niti socijalnog sustava, ne provodi se decentralizacija, nema restrukturiranja poljoprivrede, brodogradnje, nema restrukturiranja energetskog sektora, ne reformira se pravosuđe. Ali zato standard pada i građani žive sve lošije. Prošli tjedan objavljeno je istraživanje tvrtke Hendal koje govori da je gotovo petina hrvatskih građana u ovoj godini već osjetila bitno pogoršanje financijske situacije vlastitog kućanstva. Više od trećine građana tvrdi kako im je financijska situacija iz mjeseca u mjesec sve lošija, a pad životnog standarda najviše se osjeti na svakodnevnoj potrošnji, kaže se u istraživanju i dodaje da će u nastavku godine gotovo ¾ građana sve zarađeno potrošiti za dnevne potrebe, dakle za hranu i režije. To je nažalost slika Hrvatske kakvu crta HDZ-ova Vlada. To je slika koju ne može uljepšati niti jedan ministar svojim nastupima na televiziji ili podužim intervjuima u novinama. ministar financija hvali se kako se proračun dobro puni, međutim to nije posljedica niti suzbijanja sive ekonomije niti učinkovitije naplate poreza. Nažalost, stvarnost je mnogo drugačija od onoga što govori Vlada i ovaj rebalans koji je pred nama nije nažalost produkt niti gospodarskog rasta niti discipliniranja sive zone, već je to rezultat povećanja cijena a time i iznosa PDV-a koji naši građani svaki dan uplaćuju u državni proračun. Ne zaboravimo da prilikom svake kupovine 22% od na gotovo četvrtinu cijene uplaćujemo kao porez, pa tako kako rastu cijene tako se puni brže i ministrova kasa. A cijene ne da rastu nego u zadnje vrijeme divljaju bez kontrole i bez obzira na vaše povjerenstvo za kontrolu bure i kiše, kako smo ga u tom trenutku i nazvali. Pa i sama Vlada u svojem obrazloženju rebalansa na stranici 4. navela je, citiram: "… prihod od PDV-a bilježi najveći rast, od čega 13,3% zbog povećanja osobne potrošnje i inflacije." I tako je ministar Šuker prikupio još 1,3 milijarde kuna. U prosjeku svaki je hrvatski građanin u ministrovu kasu samo kroz PDV uplatio oko 10 tisuća kuna, a taj se iznos povećava iz dana u dan zajedno sa inflacijom. Ovaj rebalans ne donosi ništa novo. Ne donosi poboljšanja, nego samo u jednom dijelu krpa rupe koje su nastale zbog inflacije i to novcem koji je također u državnu kasu došao zbog inflacije. Zbog toga ovoj Vladi odgovara povećanje cijena jer puni proračun na račun siromašnih građana koji više od polovice svojih prihoda troše na hranu. U zadnja četiri mjeseca ove godine cijene hrane porasle su za 11%. Najavljuju se i nova poskupljenja do 15% s početkom jeseni, a službena inflacija je dosegla 6,4% što je najveća stopa inflacije u zadnjih osam godina odnosno od vremena HDZ-ove vladavine iz '90.-tih godina. Ekonomski analitičari kažu da je to tek početak i da je sa ovako dezorijentiranom i nekompetentnom Vladom koja nema nikakav gospodarski program nego samo manipulira građanima populističkim mjerama, daljnji rast inflacije neizbježan. Prema istraživanjima relevantnih institucija Hrvatska je prema kupovnoj moći od 2006. godine pala sa 27. na 29. mjesto. Potrošačka košarica je od početka godine porasla za 200 kuna, a prosječna plaća pala je za 100 kuna. Tako pod parolom "Idemo dalje" HDZ vodi Hrvatsku. Možda bi bolja parola za ovakvu Vladu bila da "Idemo dolje" jer ovako nešto Hrvatska već dugo nije doživjela, ovakav udar inflacije i pad standarda. Umjesto da se proizvodi, uvoz je sve veći, uvoz je dvostruko veći od izvoz, a vanjski dug prešao je 241 milijardu kuna. 2003. godine taj dug je iznosio 17,4 milijarde dolara. Da ministrici bude lakše računati, budući da je bila zabrinuta za budućnost hrvatskih građana u vrijeme kada je bila ovdje u oporbi, pa je govorila kako je svaki građanin i svaka hrvatska obitelj u ovoj zemlji zadužena negdje oko 29 tisuća kuna, evo ja ću joj pomoći pa možda sad kad je na vlasti svoju zabrinutost ponovno negdje za njom posegne, dakle sada su Hrvati zaduženi negdje oko 92 tisuće kuna. Međutim, kada se dug podijeli kao što ga je ona tada dijelila, 2003. godine gospođa Kosor bila je zabrinuta što je svako dijete, svaka novorođena beba, svaki građanin ove zemlje bio zadužen za 4 tisuće i 300 dolara. A danas je svaka novorođena beba, svaki građanin zadužen za 12 tisuća 246 dolara. Gospodo ova razlika je dug koji ste vi stvorili u zadnjih nekoliko godina. Taj dug raste svake godine za još 3 milijarde eura. Kao spasonosno rješenje za drastičan pad standarda, Vlada nudi tek povećanje neoporezivog dijela dohotka sa tisuću 600 na tisuću 800 kuna, od čega korist neće imati niti socijalno najugroženiji, nego oni iz više platnog razreda koji sada imaju visoke plaće i dobro žive. S druge stane, tom mjerom bit će zakinute baš one regije i jedinice lokalne samouprave, koje sada financijske loše stoje. Dakle, da rezultat te mjere bude pozitivan, one će još pogoršat situaciju. Socijalno ugroženima neće biti bolje, ali će gradovima i općinama sa skromnim proračunima biti još lošije nego danas. No što drugo i očekivati od ove Vlade, nego novi promašaj, novi usamljeni i nesuvisli potez kojim nastoje zamagliti svoju nesposobnost i pokazati lažnu socijalnu osjetljivost. Cijene benzina su porasle na gotovo 10 kuna. Od kada je gospodin Sanader predsjednik Vlade od 2003. godine, euro super poskupio je za 50%. Dizel je od 2003. poskupio za 80%, a plavi dizel čak 140%. Početkom ove godine cijena bezolovnog benzina, euro supera bila je 8 kuna, danas je 9,65. Razlika je 20%. Euro dizel je od studenog 2007. porastao sa 7,93 na 9,84 kune po litri, što je povećanje od 25%. Na sve to je gospodin Šuker naplatio PDV, a naplatio je i PDV na trošarinu. I eto kako ministar Šuker puni proračun. Cijena struje povećana je 24%, s tim da je vrlo malo onih koji poskupljenje neće osjetiti, jer troše manje od 2 tisuće kilovat sati godišnje. Sa sjednice Vlade smo čuli da je takvih 50% i danas smo ovdje pokušali još jedan puta čuli neistinu, a to je da većina ljudi u Hrvatskoj izbjeći poskupljenje, međutim o Institutu "Hrvoje Požar", samo 20% naših domaćinstva, odnosno naših građana imaju potrošnju ispod 2 tisuće kilovata. Na žalost četvrtina brojila otpada na vikendice, garaže, stubišta i druge prostorije gdje ljudi ne žive. Poskupljenje će dakle izbjeći ponajviše samci i ljudi koji su po cijele dane na poslu, pa ne troše struju kod kuće, a najviše će stradati višečlane obitelji koje godišnje u velikoj većini troše iznad 3 tisuće kilovat sati. Taj promašeni model, socijala preko električnog brojila koji uvodi HDZ-ova Vlada, a koji su do sada imele Albanija i Srbija, pa su ih napustile zbog kompliciranosti i neučinkovitosti, neće pomoći siromašnima i to je svima jasno, osim gospodinu Sanaderu i njegovoj Vladi. Dakle, najveći broj građana osjetit će znatno poskupljenje struje. Poskupljenje se htjelo prikriti izjavom da će Vlada Republike Hrvatske za tu kategoriju ljudi iz proračuna dati sredstva HEP-u i tako namiriti dugove. Doista je krajnje vrijeme da Vlada shvati da novac u proračunu nije privatna imovina, niti premijera Sanadera, niti ministra Šukera, već je novac hrvatskih građana. Dakle, dug HEP-u pokriti će građani iz svog džepa. Pitanje je zbog čega građani plaćaju račune HEP-u? da li zbog toga da dobiju struju ili zato da HEP financira nogometne klubove? Nekim nogometnim klubovima oprostili smo porezne dugove, ali građanima ne opraštamo ništa, ni lipu im ne opraštamo. I još nešto, da li neplaćena struja privatnih gospodarstvenika plaćena iz džepova građana? I je li točno da uvozimo struju po duplo većoj cijeni, nego što izvozimo nekim tvrtkama u Hercegovinu? S druge strane, energetski sustav u potpunosti je zapušten, infrastruktura je ne adekvatna i u nju se niša ne ulaže godinama, a upravo to bi trebalo biti strateško opredjeljenje Republike Hrvatske, jer energija kao i hrana ima strateški značaj u svakoj zemlji, osim izgleda u Hrvatskoj. Jer kod nas Vlada nije našla nikakav način da neutralizira ili bar ublaži šokove uzrokovane porastom cijena energije i hrane, dok po pitanju međunarodne razmjene stoji najlošije od 1999. godine. Kada smo u ovom Domu predložili interpelaciju o energetskom stanju u kojem smo htjeli otvoriti raspravu o tome da je Hrvatskoj potrebna energetska strategija, onda smo iz kluba HDZ-a čuli da predlažemo nevažne teme, kako bi smo opstruirali donošenje europskih zakona. Nedostatak energetske strategije plaćaju građani vrlo visokom cijenom struje, nafte i plina. Onaj tko smatra da je standard građana i njihov sve teži život nevažna tema, taj samo pokazuje koliko mu je stalo do njegovih građana. S punim pravom građani kažu, s Markovog trga ne vidi se naša sirotinja. Vidi se da građani teško žive i svaki dan sve teže, ali ovu Vlast to očigledno ne zanima. Zabrinjava i činjenica da su naši građani zaduženi do maksimuma. Trenutno dug iznosi 115 milijardi kuna, a građani se masovno počinju zaduživati i ulaze u minuse na tekućim računima, čak da bi kupovali najosnovnije životne namirnice, jer im plaće nisu dovoljne za preživljavanje. U zadnjih pola godine banke su povećale kamatne stope na sve kredite, a najavljuju se i nova povećanja. Iz toga nisu izuzeti stambeni krediti i pitanje koliko građana može podnijeti sve veći pritisak mjesečnih iznosa za kredite. Vladi su puna usta brige za natalitetnu politiku, a naše je pitanje koji će se mladi čovjek i mlada obitelj upustiti u kupovinu stana, kada kamate rastu iz dana u dan i kada su među najvišima u Europi. Tko će se upustiti u rizik, jer ne zna hoće li moći sutra otplaćivati kredit? Sve manje ljudi i to je već sada vidljivo. Treba podsjetiti da je ministar Šuker na samom početku svog ministarskog mandata smanjio porezne olakšice na stambene krediti. No po poznatom HDZ-ovom receptu obećanja su ostala samo obećanja, a ispunjeno nije ništa. Naše je pitanje, hoćete li barem nešto učiniti gospodine Šuker, kako biste olakšali mladim ljudima dolazak do prvog stana? Hoćete li zbog takvog dobrog punjenja proračuna preko leđa građana smanjiti PDV na neke proizvode, kao što je to u nekim europskim zemljama, kao što je klub SDP-a već predlagao i ublažiti pad standarda naših građana? Nekoliko kategorija stanovništva je najugroženija ovim poskupljenjima. Jedna kategorija su korisnici potpora socijalne skrbi. Od 2001. godine osnovica za socijalna davanja se nije mijenjala, dakle ona je tada povećana sa 350 na 400 kuna. Tako primjerice za četveročlanu obitelj stalna novčana pomoć može iznositi najviše tisuću 360 kuna. Ako potrošačka košarica košta skoro 6,5 tisuća kuna, onda je jasno da obitelji koje žive od socijalnih naknada, žive ispod ruba siromaštva. Socijalna naknada pokriva 21% potreba četveročlane obitelji, a to je Vlada u potpunosti zanemarila. Vlada je dakle zanemarila oko 115 tisuća korisnika socijalne pomoći kojima je pomoć potrebna odmah, a ne krajem godine kada su obećani, dakle socijalne naknade. Prije mjesec dana ovdje smo donijeli Zakon o minimalnoj plaći, oni koji su predlagali taj zakon moraju znati da su tri minimalne plaće dovoljne da bi se pokrila košarica za osnovne namirnice četveročlane obitelji. Najugroženija kategorija je sasvim sigurno i 900 tisuća umirovljenika koji imaju mirovinu manju od tisuću i 200 kuna. Dakle, ti ljudi preživljavaju sa 44 kune dnevno i nakon ovog proračuna ništa im neće biti bolje. Dakle, za sve ove kategorije hrvatskih građana, Vlada do sada nije učinila ništa, a ništa korisno nije predložila niti u ovom rebalansu proračuna. I ovim rebalansom proračuna Vlada pokazuje da nema viziju, nema strategiju niti gospodarskog niti društvenog razvitka Hrvatske nego luta i svojim nesnalaženjem vodi Hrvatsku u sve teža vremena u kojima će građanima biti sve teže preživljavati. Zemlje kojima je Hrvatska bila uzor postale su nam nedostižan cilj a sve zahvaljujući nesposobnoj i nekompetentnoj Vladi Ive Sanadera. U predizbornoj kampanji obećavali ste gospodo projekt 3 puta 7 a to su trebale biti stopa rasta od sedam posto, stopa nezaposlenosti od sedam posto i sedam najznačajnijih projekata. Od svega ostala vam je samo jedna sedmica a to je do kraja godine sedam posto inflacije. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo ispravaka netočnih navoda. Prvo je gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ja bih imao ispraviti 31 netočni navod, ali zbog vremena ću koliko stignem. Očito se radi o paralelnoj statistici. Krivo je rekla gospođa kolegica zastupnica. Gospodarstvo je u silaznoj putanji. Brojke pokazuju drugačije. Pokazuju unutar svjetske krize porast bruto nacionalnog dohotka, porast industrijske proizvodnje, porast u građevinarstvu itd., da zbog vremena ne nabrajam, biti će prilike u našim govorima. Svi pokazatelji su u uzlaznoj putanji. Republika Hrvatska ne provodi reforme, što ste gospodine ministre dobili kakvu nagradu? Oskara za najbolji film? Ne dobio je nagradu za državu koja najbolje provodi reforme. Kako sada najedanput ne provodi reforme. Netočno je i sljedeće. Da se na temelju PDV koji raste financira ovaj proračun a da je porast PDV-a zbog porasta inflacije, ne on je upravo visok zbog pada visoke ekonome protiv koje se ova Vlada bori već petu godinu. A netočno je da se vidi i po tome što je porast PDV-a novi plan u odnosu na stari povećan samo za 2,1% a to je daleko ispod stope inflacije, pa kolegice uzmite onda malo kalkulator. Također je netočno da je uvoz, a to ponavlja SDP već dugo, dvostruko veći od izvoza. Da, ako se računa samo izvoz robe onda je to 49%, ukupni izvoz hrvatski pokriva uvoz sa 78%.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, cijeli niz netočnih navoda je izrekla zastupnica pa na samom početku svoga izlaganja govoreći niti se provode reforme, niti se provodi reforma pravosuđa, niti se provodi restrukturiranje brodogradnje, što mi radimo ovdje u Saboru kada smo izglasali više od 70 europskih zakona i upravo to demantira da su reforme u tijeku. Što se tiče sive ekonomije PDV-a pa 30 tisuća više zaposlenih od prošlog svibnja do ovog svibnja također nešto o ovome govori. I da mi ne istekne vrijeme u vrijeme 2003. godine nafta je iznosila 36 dolara, danas je cijena nafte 140 dolara a nije toliko proporcionalno poskupjela cijena nafte odnosno goriva u Hrvatskoj. Prema tome, niz je netočnih navoda kojim se poslužila gospođa Opačić govoreći o svemu drugome a najmanje o rebalansu proračuna.
Hvala. Gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, vi bi trebali organizirati jednu posebnu raspravu za ispravak netočnih navoda kolegice Opačić. Ona je prije svega netočno rekla da Vlada ništa ne čini već vodi lažnu socijalnu osjetljivost. Što logično kroz ovaj populistički govor za zavođenje širokih narodnih masa je zgodno zvučalo. Teško je, sigurno da se danas teško živi i to nije sporno, ali da Vlada ništa ne čini, to je laž. Ja vjerujem da kolegica nema amneziju da se sjeti što su oni činili kada su bili na vlasti vezano uz socijalno mjere, a podsjetiti ću o tome sam govorio o tome, uveli trošarine, dodatno opteretili standard života, smanjili plaće, itd., ja ne bih mogao sada se sjetiti niti jednog pozitivnog pomaka koji je tada bio napravljen vezan uz zaštitu, socijalnu zaštitu radnika. Ali moram naglasiti da ne treba zaboraviti i minimalnu plaću i, pa i na kraju ona je sve to nabrojala.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospođa Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, pa evo kako je rekao kolega Kunst, ovo je bio politički govor, a predizborna kampanja nije još. Dakle, kolegica Opačić je rekla, čitav niz netočnih navoda. Između ostaloga rekla je da je ova Vlada nekompetentna, da je ovo još jedan nesuvisli promašaj, pa želim samo podsjetiti da očito čitamo drugačije podatke i ja ću zato opetovati. Industrijska proizvodnja za prva četiri mjeseca ove godine je porasla na 5.3, trgovina na malo za 2.2, standard, istina da je teško, da se teško živi, rekao je kolega Kunst, a zbog svega i zbog globalne situacije na svjetskom tržištu ali je ova plaća porasla, prosječna plaća je 7 tisuća 374 kune za prva četiri mjeseca, dakle, ipak je nešto i poraslo. A podsjetiti ću vas kolegice, ja pratim područje obrazovanja, u ovo vrijeme negdje 2003. godine za znanost je rebalansom smanjeno 119 milijuna kuna u vrijeme prošle, dakle vaše Vlade.
Hvala. Gospođa zastupnica Neda Klarić.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice ja bih imala zapravo i kolege naravno, ispraviti ću netočan navod zastupnice gospođe Opačić koja kaže netočno, naravno da će slabije financijski, slabije jedinice lokalne samouprave, no ovim biti zapravo još u težoj situaciji kako će socijalno ugroženi građani također će im biti njihov status teži. Ja bih upravo rekla suprotno da je izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave konkretno moj grad Šibenik ostvario veći prihod od u iznosu od 20 milijuna kuna što je značajnih 10% ukupnog proračuna. Samim time su moji građani socijalno ugroženi građani dobili iz proračuna grada Šibenika zahvaljujući ponovo ovom modelu 5 milijuna kuna plus ono što ministarstvo, odnosno država osigurava a na vama još jedanput ministre zdravstva gospodine Milinović hvala što ste riješili status opće bolnice u gradu Šibeniku i na području cijele županije, hvala lijepa.
Hvala. Ispravak gospodin Boris Matković.
Gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine ministre, uvažena kolegica Opačić je izrekla, rekao je naš predsjednik 31, ja sam ih zbrojio 34 netočna navoda, ali ja neću puno. Ona je kazala da ova Vlada nije sposobna i kompetentna i ne vodi računa o građanima. Uvažena kolegice Opačić, ova Vlada je kompetentna jer je ona kao prvo izraz volje većine hrvatskih birača i ja ne vidim da bi naši građani jer ih vi time vrijeđate izabrali nekoga tko nije sposoban. Dalje, očito je da se vi s time niste pomirili. Također, ova Vlada očito je istinita i istina vidi se to vodi računa o ravnomjernom razvoju, vodi računa o građanima, plaće su porasle. Istina je da ste vi održali jedan izuzetno narcisoidan politički … [[Govornik se ne razumije.]] SDP-a. a postavljam vam pitanje kako je … /Govornik je isključen./ [[Upadice se ne razumiju.]] ministar Šuker je dobio nagradu, svi to priznaju osim vas koji ste dežurni skeptici. Ostanite vi pri svom narcisoidnom pamfletu i dalje.
Hvala. Hvala. Gospodo i gospođe zastupnici mišljenje o sposobnosti ili nesposobnosti je, nije ispravak netočnog navoda nego različito mišljenje. Znači ispravak netočnog navoda je institut koji govori o tome da se po mogućnosti citira taj netočni navod koji se ispravlja i onda se kaže nije to tako nego ovako. Inače mislim da se trebamo svi na neki način izbjegavati ovo ispravke mišljenja jer ispravke mišljenja ne postoje u Poslovniku Hrvatskog sabora nego postoji ispravak netočnog navoda. Dakle nije ovo na adresu pojedinog zastupnika nego većine koja se upušta u komentiranje u, pod ispravkom netočnog navoda komentiranje mišljenja. Nije zabranjeno tvrditi da je netko nesposoban je li? Izvolite. Vi ste imali povredu Poslovnika i molim vas unaprijed to ovako upozoravam povreda Poslovnika isto tako je institut koji se točno mora locirati na određeni članak i kazati što je to povrijeđeno?
Povrijeđen je članak 210. Znači gospodin kolega Matković nije ispravio netočan navod nego je … [[Govornik se ne razumije.]] svoju ajmo to tako reći subjektivnu paušalnu ocjenu govora kolegice Opačić, a ja bih vam se ovim putem zahvalio što ste ga i vi svojom kritikom upozorili da to više ubuduće ne radi.
Hvala. Ovo je bilo upozorenje više-manje u većini zastupnika koji prelazi okvir ispravka netočnog navoda. I mislim da bi današnju raspravu i inače rasprave bile daleko sadržajnije i konkretnije kad bi svi o tome vodili računa. Evo hvala lijepa. Sada je na redu gospodin ministar Ivan Šuker. A sad molim gospodina Jarnjaka da me zamijeni.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pa ja sam kao ministar financija sretan nakon ovakve rasprave Kluba SDP-a jer ako želite nešto kritizirati onda morate ponuditi i kontra mjeru. Ako pričate o smanjenju poreza onda morate reći hrvatskim građanima ili da ćete im uvesti nove poreze ili da ćete im ukinuti određena prava ili ćete im povećati zaduženja. Dakle to su tri elementarne stvari koje su vezane za smanjenje poreza. No uvažena kolegice i zastupnice Opačić, prihodi državnog proračuna u 4 godine su povećani 40 milijardi kuna ali 40 milijardi kuna u odnosu na 78 koliko je bio zadnji proračun koalicijske Vlade. I sad mi recite po kojim to matematičkim vratolomijama kad je 4 godine inflacija bila ispod 3% je posljedica punjenja državnog proračuna u protekle 4 godine posljedica inflacije? Koje su to matematičke vratolomije ili formule? Neka mi to netko pojasni. To je posljedica onoga što vi niste uspjeli napraviti, a to je da umjesto da spriječite odlazak novaca u privatne džepove usmjerite ih prema državnom proračunu. Mi smo to napravili. I to je evidentno. Druga stvar. Kad govorimo recimo o poreznom opterećenju Institut za javne financije je sad izdao jedan dokument na temelju dugogodišnjeg istraživanja. Jasno je napisano da je Hrvatska zemlja sa, jedna od zemalja sa najnižim poreznim opterećenjem. Dakle to nije radio ni Šuker ni njegovi ljudi ni bilo tko iz HDZ-a. Radili su ljudi iz Instituta za javne financije, a kolega Linić i ostali koji se bave s ekonomijom dobro znaju čelne ljude i znaju da tamo ljudi baš nisu podložni bilo kakvim političkim utjecajima. Dakle oni su izdali to jedan stručni dokumenat i to su rekli. Što se tiče ovog proračuna ako već hoćete reći da posljedica punjenja proračuna je posljedica inflacije ali onda ajmo preći na rashodovnu stranu. Zar ono što troši država ne rastu cijene za to? Dakle i država je suočena sa troškovima porasta cijena i troškovima povećanja potrošnje. No porez na dohodak nije posljedica inflatornih kretanja. Prihodi od poreza na dohodak u prvih 6 mjeseci su veći 21% u odnosu na prošlu godinu. Ako imate prosječan rast plaća nekakvih 5,6% ali gospodo draga otkud onda ovih 14%-tnih poena većih prihoda. Otkuda? … [[Upadica se ne razumije.]] A ne. To je posljedica zahvaćanja dijela sive ekonomije, prestanka isplata plaća na, jedno na ruku, drugo ovako. Dakle imaju određeni rezultati s kojima bi mi kao hrvatski zastupnici i predstavnici hrvatske Vlade svi skupa trebali biti sretni. Svi bi trebali biti sretni. Inflacija nije samo hrvatski fenomen. Kad pogledate sve tranzicijske zemlje imaju veću inflaciju nego hrvatske. I uopće ne želim da mi to bude opravdanje ni meni ni bilo kome iz hrvatske Vlade da je to tako. Raste cijena energija na to. Ja bih bio sretan kad bi i Klub SDP-a i svi koji ovih dana kritiziraju vladinu mjeru ovakve subvencionirane električne energije, ponudili model po kojem bi se ta cijena mogla subvencionirati. Vrlo interesantno da gospoda iz «Hrvoja Požara», mi o tome već govorimo preko mjesec dana se nisu javili ni u HEP ni u Ministarstvo financija da oni imaju određene pokazatelje koji možda iniciraju na to ili upućuju na to da bi možda ova granica za subvencioniranje električne energije trebala biti drugačija. Ja ću vam reći otvoreno. Da su oni ponudili pokazatelje kojima 50% domaćinstava troši preko 2 i po tisuće kilovat sati mi bi išli sa prijedlogom da se sa 2 i po tisuće kilovat sati godišnje potrošnje sufinancira električna energija. Ja vam to ovdje otvoreno javno kažem. Mi smo išli na ovakav prijedlog zato što smo dobili podatke od HEP-a da je 47% potrošača ispod ovoga. I na kraju krajeva ta odluka Vlade ukoliko se i tijekom njene primjene pokaže da je to ovako pa ko da je problem predložiti dodatnu odluku. Imamo osigurane novce u proračunu 600 milijuna, a to je jasan pokazatelj da ozbiljno mislimo. Pa možemo i promijeniti tu granicu. Oprost duga sportašima. Očigledno netko nije pročitao Izmjene zakona o porezu na dohodak da je po prvi puta u povijesti u ovoj državi jasno definirano kako sportaši plaćaju porez i na svoja primanja i na svoje transfere. Po prvi puta. To je porezom na dohodak jasno definirano. To što to netko ne želi pročitati to je njegov problem. Ali ja sam to javno rekao i kod transfera Dinamovih nogometaša i kod svih. A što se tiče oprosta svi dobro znate kakve su to inspekcije bile i nek mi kaže koje je to Hajduk novce morao imati ili Dinamo da je u stvari napravio 280 milijuna poreznih davanja. Ti novci nisu oprošteni, nego su prenešeni na jedinice lokalne samouprave. Na jedinice za sve klubove u Republici Hrvatskoj od najmanjeg onoga da tako kažem oprostite mi na izrazu seoskog kluba do najvećeg hrvatskog kluba potpuno identičan model, potpuno identičan model. Zaduživanje. Gledajte, ako je dug krajem 2003. bio negdje 20 milijardi, ako je sad 30 i još nešto, onda mi nije jasno kako zaduženje po glavi stanovnika može otići sa 4000 na 12000 i još nešto. Hrvatska je u međuvremenu izgubila milijun, dva stanovnika. Međutim, kad pogledamo strukturu tog duga onda ćete vidjeti na ono na što Vlada može utjecati, a to je dug središnje države, da je njegov udio pao i u ukupnom vanjskom dugu sa nekakvih 35, 36 na nekakvih 21%. Druga stvar, propisna zaduživanja koja idu u potrošnju, međutim ne možemo govoriti o gospodarskom rastu i ograničiti zaduženja hrvatskih poduzeća koja žele kupiti novu, moderniju tehnologiju i napraviti nove hale. Mi ćemo slijedeće godine, ne mi, nego Državni zavod za statistiku morati napraviti jednu korekciju koju su radile sve tranzicijske zemlje, a to je korekcija bruto domaćeg proizvoda za udio sive ekonomije. A zašto? Zato što je bruto domaći proizvod referentna veličina temeljem kojih će Hrvatska i imati obaveze, a isto tako ostvarivati određena prava. Jer gledajte, sve zemlje koje su ušle u Europsku uniju u zadnjih nekoliko godina, tu prije svega mislim na onih 10 koje su ušle prije oko 4 godine su korigirale svoj bruto domaći proizvod u 10 do 20%. O istoj metodologiji EUROSTAT-a krajnje konzervantivnoj Hrvatska bi morala korigirati svoj bruto domaći proizvod između 16 i 20%. Kad se to napravi onda mnogi makro ekonomski pokazatelji će dobiti daleko bolju i daleko ljepšu sliku. Ali to nije, niti mi pada na kraj pameti reći da vanjska zaduženost nije latentna opasnosti da nad njom itekako moramo bdjeti i Središnja banka, a isto tako i Vlada Republike Hrvatske. No postoji sad jedno drugo pitanje što bi se dogodilo sa zaduživanjem da deficit nije smanjen na ovoliko koliko je smanjen? Deficit se može financirati samo iz dva izvora. Jedan je prodaja imovine, a drugi je zaduživanje vani. Gledajte, jedan postotni poen deficita je negdje preko 2 milijarde i 800 kuna. Koliki bi bio onda dug i koliko smanjenja PDV-a. Imali ste vi svoju priču sa 17%, mi svoju sa 20%. Mi smo pošteno priznali da to ne možemo napraviti, jer se ne može provoditi čvrsta politika. Ali smo isto tako smanjili stopu PDV-a. Ali, hajmo reći hrvatskim građanima koliko je dva postotna poena PDV-a manje. Preko 3 milijarde i 300, 3 milijarde i 400 u državnom proračunu. Međutim, i vama kao zastupnicima, a i sebi kao predstavnik Vlade ili prije svega nama svima kao građanima Republike Hrvatske koliko bi njih promijenilo cijene kad bi se stopa PDV-a smanjila 2%. Sjetite se kraja devedeset osme ili devete i uvođenja nulte stope PDV-a na kruh i mlijeko. Koliko je proizvođača smanjilo stopu ovoga. I na kraju gledajte, možemo mi sa ignoriranjem, sa podcjenjivanjem gledati na nagradu koju je Hrvatska dobila od Svjetske banke. Međutim, Hrvatska je uz tu nagradu dobila još jednu ocjenu ovih dana koja je na žalost prešućena, a to je da se Hrvatska financijski itekako dobro pripremila za ovaj šok koji je bio. To je službena ocjena Svjetske banke. I nemojmo biti kad nas kude između narodnih financijskih institucija, onda je to relevantno, a kada nas nagrađuju to nije relevantno. Hrvatska je, gospodo draga, top reforme u Europi i Hrvatska je druga reforme u svijetu sviđalo se to vama ili ne.
Zahvaljujem. Mi imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prva je uvažena zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodin Šuker je ustvrdio da se proračun ne puni pojačano zbog inflacije i da je to nešto što sam ja pogrešno rekla. Pa evo gospodine Šuker, ja samo čitam što ste vi napisali, a u vašem materijalu piše ja ću citirati: “Prihod od PDV-a bilježi najveći rast od čak 13,3% zbog povećanja osobne potrošnje i inflacije.“ To piše u vašem materijalu, a što se tiče opraštanja dugova nogometašima ja nisam govorila o nogometašima, nego o nogometnim klubovima i vi ste potvrdili da su njihovi dugovi prešli u dugove lokalne samouprave. A ja vas sad pitam gospodine Šuker hoćete li to učiniti i sa građanima? Imate građane koji su zbog kamata koje je Porezna uprava natukla na njihove temeljne dugove imaju tolike dugove da polako dižu ruku na sebe. A ja vas pitam hoćete li onda dugove opraštati i građanima ovako kao što ste prebacili nogometnim klubovima na lokalnu samoupravu. Prebacite tako i građanima, pa će i njima biti lakše.
Molim vas! Dajte držimo se ispravka netočnog navoda, a to ne podrazumijeva postavljanje pitanja. Drugi ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Ja bih ispravio netočni navod da su program mjera za subvenciju struje. Dakle, ovo nije program mjera za subvenciju struje, nego se subvencioniraju brojila. Jer nije važno koliko koje brojilo troši, nego je važno koliko onaj koji je vlasnik tog brojila može tu struju platiti. Dakle, onaj koji ima garažu i unutra parkira Mercedes ima brojilo, vjerojatno može platiti tih svojih 2000 kilovat sati. Ja sam bio pristojan i slušao sam! Jel? A ne oni koji tročlanoj i četveročlanoj obitelji koji na žalost imaju samo struju i ta im je struja više od 2000 kilovata. Inače, svaki gradski socijalni program je bolji od ovoga što u ovom trenutku nudi Vlada i moglo se sastaviti, dakle jedan nacionalni socijalni program koji bi išao za time da se subvencioniraju, dakle baš onima koji nemaju od kuda platiti. Uostalom, država ima jedan model drva za ogrjev koji se provodi, dakle koji ide preko Centara za socijalnu skrb. Moglo se i to koristiti. A što se tiče nogometa, nismo svi ravnopravni [[Upadica Jarnjak: Zahvaljujem, vrijeme je isteklo.]] Znate i sami, Belupo je platio sve svoje dugove i nema potrebe uopće da bilo koji porezni dug sa Belupa prelazi u vlasništvo jedinice lokalne samouprave.
Zahvaljujem. Ja bih molio… Ne možete dalje govoriti! Ja bih vas molio uvaženi zastupnici danas će biti duga rasprava. Pa držimo se temeljne odredbe Poslovnika, a to je vrijeme. Pa svaki vidite, pa nemojte to raditi. Molim vas! Idemo dalje. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, ispravljam netočni navod ministra da smo imali dvije priče. Naših 17% PDV-a i HDZ-ovih 22. Točno je da je HDZ zakon imao o smanjenju PDV-a na 20, a kad govorimo o priči od 17%, to je bila izvorna priča koja se promijenila, ako mogu … [[Govornik se ne razumije.]] u zakon koji se realizirao i to ne smanjenje PDV-a, nego smanjenje 2% doprinosa na zdravstvo, 2% na mirovinsko i direktno je efekat povećanje radničkih plaća, povećanje mirovina jer smo ocijenili da je to itekako važno. A ne samo rast mirovina i plaća nego i gospodarski rast jer je dio tog smanjenja otišao i gospodarstvenicima, prema tome priču o smanjenju PDV-a SDP je završio onako kako mi stalno vama predlažemo. Smanjite doprinose.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Netočno je gospodine ministre što ste ustvrdili da, evo mi s podcjenjivanjem gledamo na tu nagradu koju ste vi dobili. Vi ste s podcjenjivanjem gledali na tu nagradu i tako se o njoj izjašnjavali prošle godine kada ju niste dobili, nego ju je dobila Albanija.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Ispravio bih 2 netočna navoda. Prvi netočan navod je, pokušao bih možda pomoći ministru koji je rekao da nije od inflacije, odnosno nije od inflacije, odnosno nije od inflacije taj proračun narastao sa 70 na 110 milijardi i nešto kuna. Činjenica je da najviše od tih 40 milijardi kuna se od ministra odnosi na PDV koji je direktno posljedica rasta prihoda od PDV-a je posljedica inflacije, odnosno negativne platne bilance koju Hrvatska danas ima otprilike na razini 80 milijardi godišnje, a kad je 2003. odlazila koalicijska Vlada sa vlasti bila je otprilike šezdesetak milijardi. A druga stvar, mi ne gledamo s podcjenjivanjem na ovu nagradu koju ste vi dobili nego vam upravno suprotno čestitamo. Mi smo od 178 zemalja 97. na toj ljestvici, a vrlo smo dobro plasirani u zaštiti radnika gdje smo na 139. mjestu, u zaštiti investitora gdje smo 122. itd. od 178 zemalja na svijetu tako da na toj nagradi vam možemo čestitati.
Zahvaljujem. Očito da za vas ovaj apel ne važi pa idemo dalje sa raspravom. Ja bih ipak molio, dajte držite se vremena koje je propisao naš Poslovnik da ne moram upozoravat. U ime kluba IDS-a uvaženi zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni ministre, uvažena gospodo zastupnici. Mislio sam drugačije početi, ali kako biti korektan. Jasno, prilike su teške i u okruženju i u Hrvatskoj, zemlje u tranziciji smanjuju bruto društveni proizvod sa 8,5 negdje na 6,5%, zemlje najrazvijenije Europske unije sa 3,5 na 1,5%, Hrvatska sa 5,5 na 4,5%. Ali jasno, nije dovoljno samo reći prilike su teške, treba nešto poduzeti i to treba učiniti vlast, treba nešto predložiti, to treba valjda činiti opozicija, ali za sada ne vidim svjetlo na kraju tunela, a ono što svi znamo i što svi vidimo da će u ovoj zemlji biti teže. Ma teže će se živjeti. Ne samo u Hrvatskoj, živjeti će se teže i u našem susjedstvu i u Italiji i u Velikoj Britaniji i u Austriji i da ne nabrajam ostale zemlje. Teže će se znači privređivati. Općenito možemo reći da u ovoj zemlji slijedi jedna borba za golo preživljavanje, možda nikada teže. Bojim se isto tako da ne bi bilo puno bolje da je možda netko drugi na vlasti, ali danas je na vlasti HDZ i on je odgovoran za prilike u ovoj zemlji i to je zapravo bit, a prilike u ovoj zemlji danas nisu dobre i za to nema tko bito odgovoran do li HDZ-a. Pitanje je sad da li će opozicija biti korektna, ali HDZ nije bio nikada korektan i onda nemojte očekivati da vas netko hvali pa samim time to neću učiniti niti ja. Prvo, što se tiče ovog rebalansa državnog proračuna, prihodi se povećavaju za 2,5 milijarde kuna, rashodi za 2,8 milijardi kuna. To samo govori da je danas relativno, ajde da se našalim, relativno lako biti ministar financija u Republici Hrvatskoj, što kroz ovu centralizaciju to ni ne čudi. Najnezahvalniji resori u ovoj zemlji u ovom trenutku su ministar zdravstva, pravosuđa, gospodarstva, jasno policije. Jasno, nitko ne umanjuje značaj ni ministra financija ni financija kao resora, ali tu su se nekako stvari postavile i to je dobro. Drugo, prihodi rastu za 2,5 milijarde kuna. Možda je gospodin Mršić u pravu da će ti prihodi do kraja godine porasti čak 5 milijardi kuna i sad se postavlja sljedeće pitanje i to je zapravo bit. Ako želimo smanjiti cjenovni udar, zar ne bi stvarno bilo možda logično razmišljati o korekciji PDV-a, ali isključivo na hranu i ne mogu se složiti, kao što se nije složio ni Stazić, da je to neka provokacija ako to netko traži jer je to jasno predlagao i sam HDZ? Opća stopa od 22% utječe na to da prihodi proračuna rastu i mislim da ako želimo utjecati na cijelu lepezu poskupljenja, Hrvatska mora korigirati taj PDV na hranu. Istina, ovaj rebalans je potreban, ali i dalje sad najprije samo da kažem jednu ocjenu, se perfidno raspoređuju određena sredstva, politički se to dirigira, to je ono što boli, to je ono što vrijeđa, to je ono što omalovažava pa tako u ovom rebalansu proračuna čitam da opća bolnica u Puli, prije su bili namijenjeni prihodi u iznosu od 15,3 milijuna kuna, a sad se ti prihodi smanjuju za 7,2 milijuna kuna. Zašto se to radi? Vila Marija u Puli sa 11,2 milijuna kuna, prihodi idu na 8,2 milijuna kuna. Smanjuju se za 3 milijuna kuna. Sveučilište u Puli sa 4 milijuna kuna na 3 milijuna kuna. Ionako ti prostori koji možda najviše po stanovniku izdvajaju u državni proračun, nisu ništa dobili, a sad se ovim rebalansom i ti prihodi umanjuju. S druge strane, zašto je morao uslijediti ovaj rebalans? Nama je novac naprosto potreban i to iz godine u godinu potrebno nam je sve više i više novca jer su potrebe, recimo zdravstva iz godine u godinu sve veće, to vrijedi onda za socijalu, to vrijedi za školstvo, to vrijedi za mirovine, to vrijedi za branitelje, to vrijedi za Hrvatske Autoceste jer ako poskupi čelik na svjetskom tržištu 100%, onda je normalno da će i one bankine poskupiti kao što je normalno da će u cijenu benzina onaj koji izvodi te radove morati to na nekoga u konačnici prebaciti. Svi vidimo draže, više, a normalno opozicija predlaže smanjenje prihoda tj. tih poreskih izdvajanja. E sad da li je to moguće nekako pomiriti. Nije, nije to moguće pomiriti ako ne povećamo zaposlenost, ako ne povećamo taj bruto društveni proizvod, a baš nam on, taj bruto društveni proizvod opada iz godine u godinu. Planirani prihod proračuna iznosio je 115,9 milijardi kuna. sad je to 118,4 milijarde kuna. Rashodi će sa 118,4 milijarde kuna narasti na 121,2 milijarde kuna. Zanimljivo je da će novi način obračuna deficita dovesti do toga da će isti u Hrvatskoj iznositi 3,9 milijardi kuna ili 1,3% a prošle godine on je bio 2,3% tj. da se primjenjivao ovaj način obračuna bio bi negdje 1,6%. Znači, ajde idemo sad od onoga što je dobro u ovom rebalansu. Dobro je to da će deficit biti 1,3%, prihodi su veći za 2 i pol milijarde kuna pa konačno ja mislim i ta raspodjela od 2,8 milijarde kuna nije previše sporna osim što, još jedanput ću reći, gospodine ministre to umanjenje proračunskih prihoda za neke projekte u Istri naprosto nas vrijeđa. Idemo sada redom. 1,4 milijarde kuna ide za zdravstvo, točnije za pokriće gubitaka, prije svega općih bolnica u iznosu od 1 milijarde kuna, a 400 milijuna kuna ide za rashode Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranja, vjerojatno za nabavku tih lijekova ili podmirenje dugova. Time se ja mislim ispravljam jedan loš potez Vlade koja je predlagala da se prihod zdravstva smanji u odnosu na 2007. godinu. Tu dolazimo do 19,8 milijardi kuna za ministarstvo zdravstva. Ja bih čak bio sretniji da deficit zadržimo ove godine na lanjskih 1,6% i da iznos od 2,8 milijardi kuna dignemo na 3,6 milijardi kuna i da tih dodatnih recimo 600 ili 800 milijuna kuna usmjerimo zdravstvu. Ja neću reći da je stanje u zdravstvu, da je to zdravstvo bankrotiralo, ali u nekim općim bolnicama ispravnije je reći da su prilike naprosto katastrofalne, a sve zbog toga jer je Vlada štedjela tamo gdje nije smjela štedjeti, a to je upravo to zdravstvo. Da se razumijemo, sustav zdravstva mi na neki način potkopavamo i sami iznutra. Nigdje vjerojatno nije lakše doći do bolovanja nego u Hrvatskoj. nigdje nisu stope bolovanja u Europi veće nego u Hrvatskoj. Hrvatski građani 2007. bili su na bolovanju 30 milijuna dana. Znači negdje 61 tisuća ljudi dnevno je na bolovanjima. Tu jasno spadaju i rodiljni dopusti. Koliko to stoji Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje? 1,3 milijarde kuna. Ministarstvo znanosti dobit će 334 milijuna kuna što reći da će ministar sad raspolagati sa 12 milijardi kuna. ta sredstva idu za besplatne udžbenike, besplatan prijevoz, za veće plaće od svega 2,1%. 100 milijuna kuna ide za strateške rezerve, to je sigurno u redu. Ali IDS misli da bi trebalo ukinuti trošarine na naftne potrepštine tih 0,60 lipa je rast osnovne cijene kroz PDV znatno donosi proračunu. I kaže ministar, čini mi se da sam ga negdje jučer to pročitao, kaže na struji možemo voditi socijalnu politiku, na nafti nećemo voditi socijalnu politiku. Ministar regionalnog razvitka dobiva 200 milijuna kuna, ministar pravosuđa 50 milijuna kuna, ministar turizma još 32 milijuna kuna. Da li su znači ti izdaci sporni? Nisu, ali je sporna ova preraspodjela unutar tih ministarstava. Jasno je da svima treba novac. Konačno, što god mi mislili Hrvatska ne možemo mi reći da nije socijalna država, ako gotovo 90% svog kapaciteta proračunskog daje za te neke socijalne namjene, dobro plaća nije socijalna namjena, ali recimo za plaće, za zdravstvo, za socijalu, za branitelje itd. Nema države gdje na jednog umirovljenika imamo samo 1,4 radnika. A ako od tog broja oduzmemo one koji su na bolovanju i one koji rade u tim državnim tvrtkama, od zdravstva do policije, od obrane do carina, od školstva do Sabora, Vlade itd., mi de facto imamo omjer 1:1. Međutim, što je s druge strane loše u ovome proračunu? Rekoh, ne bi me smetalo da čak i sam novac koji se danas ovdje, o komu se govori, ide ka zdravstvu jer prilike u nekim općim bolnicama ponavljam su tragične, Šibenik, Pula itd., a naši ljudi ako nešto zaslužuju to je onda da im prilike u tim bolnicama budu da ne kažem časne, reći ću ljudske. Drugo je loše što taj vanjski dug galopira. Vanjski dug je danas gotovo 35 milijardi eura. Do kraja mandata ove Vlade taj vanjski dug narasti će na blizu 50 milijardi eura. To će biti negdje 75 milijardi dolara. I sad pustimo ovaj omjer između države koja svoj vanjski dug smanjuje, ali se opet mora zaduživati jasno u svijetu, ne doma jer su tamo sredstva jeftinija, poduzeća i banka. Drugo što treba reći isto tako, rast bruto društvenog proizvoda biti će manji nego 2007. Slijede teške godine, po onoj biblijskoj da nakon sedam relativno uspješnih godina mi se moramo pripremiti na sedam teških godina. Većina vanjskih kredita usmjerena je prema djelatnostima koje nisu izvozno orijentirane i to je dodatni problem i to se također može odraziti sutradan i na otplatu zajmova. S druge strane, usporen je rast zaduživanja domaćinstva koji inače je enorman, a to ponajprije zbog smanjenja ovih stambenih kredita, a to govori da rastu kamatne stope i da ljudi, poglavito mladi, sve teže u ovoj zemlji mogu doći do stana. Robni deficit se uporno povećava. Npr., razmjena između Kine i Hrvatske. Kina izvozi u Hrvatsku milijardu 600 milijuna dolara, mi izvozimo u Kinu svega 20 milijuna dolara. To je taj omjer 1:80. I ja vas uvjeravam da sa tim omjerom nisu zadovoljni niti ljudi u Kini. S druge strane, raduje da je npr. u Srbiji Hrvatska najveći ulagač iza Švicarske i zato dosta onoga skandiranja koje je bilo ovdje u Zagrebu "ubi, ubi Srbina" i nadam se da se to neće dogoditi u Umagu ako dole dođe Thompson protiv čega sam osobno. Dosta je jednom riječju tog primitivizma. Hrvatska je s druge strane na svega 55 prosjeka Europske unije kad je riječ o zaposlenosti, robe su iz Europe jasno koje dolaze ovdje skupe, jasno da nitko nije zadovoljan tim standardom zaposlenost je to je istina u Hrvatskoj u porastima, ali ta zaposlenost još uvijek je gotovo među najnižima u Europi. Istina nezaposlenost opada, traži se radnik više, pogotovo u ovoj sezoni, ali ja ponovo kao najveći hrvatski problem uz izvoz, manji bruto društveni proizvod cijene, odnosno inflaciju vidim rast ne plaćanja, tj. nelikvidnosti. Do 60 dana mi imamo tisuću 479 tvrtki koje duguju 575,7 milijuna kuna. Od 61 do 180 dana tisuću 386 tvrtki duguje 533 milijuna kuna. Od 181 do 360 dana tisuću 700 tvrtki duguje 660 milijuna kuna, a 20 tisuća i nešto tvrtki duguje preko 360 dana 12,5 milijardi kuna ukupno, to je preko 14,3 milijarde kuna. Postavlja se pitanje, što je činiti, tako više jasno ne može i zato mi se čini logično da se mora pomoći nekim tvrtkama, ali ne ovako kako recimo kako Hrvatska kani restrukturirati brodogradnju bez obzira što tih 14 milijardi kuna koliko je dano u brodogradnju od 2000. na ovamo je nešto što bi trebalo u najmanju ruku preispitati. Ne može ja ću reći sav teret tog restrukturiranja pasti na jedan "Uljanik" koji jedino pokriva se od tih 9,5% državnih subvencija, a sve ostale tvrtke de facto i dalje subvencionirati kažem u 100%-tnom iznosu broda kada gledamo sa prebijanjem gubitaka itd. Što se tiče Istre, rako sam par riječi, ali ću još jedanput reći, da ovo smanjenje tih određenih prilika, naprosto vrijeđa. Za kraj, život je jasno iz dana u dan sve teži, ljudi teže žive i postavlja se pitanje kako tim ljudima pomoći. Ja se vraćam na smanjene PDV-a na hranu. I za kraj još jedan detalj. Rok za plaćanje carine i PDV-a smanjen je gospodine ministre sa 30 na 10 dana, od dana uvoza uz primjenu carinske deklaracije. Od 01.07.2000. godine stupa na zakon o ovim izmjenama i dopunama Carinskog zakona, kojim su de facto u 10 dana mora platiti ili ocariniti robu, ali zbog toga što nismo izmijenili tarife, mi ćemo ili uvoznici će morati plaćati i PDV u roku od 10 dana… … [[Upadica se ne razumije.]] i bojim se da će to mnoge od njih naprosto ugasiti. I za kraj, pad burza uništava i prinose mirovina, svi obvezni mirovinski fondovi ove godine [[Upadica: Privedite kraju raspravu.]] bilježe pad. Jasno burza je vezana, ne znam uz svjetske trendove, našu inflaciju, Crobex je za 10,4% manji no što je bio [[Upadica: Hvala lijepa, gotova je vaša rasprava.]] i jednom riječju jasno je da će se u ovoj zemlji živjeti u narednim godinama teže. Pardon.
Uvaženi zastupniče. Nema pardon. Držite se Poslovnika koji smo sami izglasali. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine Kajine, netočan je vaš navod da je od svih poreza koje su ulazna strana proračuna najviše porastao porez na dodanu vrijednost ili PDV. Najviše je porastao porez na dobit i to je upravo posljedica pozitivnih gospodarskih kretanja. Porez na dobit je porastao u odnosu na 2007. više od PDV-a za 0,4 postotna poena, a u odnosu za plan za ovu godinu za 0,8 postotnih poena. Gospodine Kajin je krivo rekao da je država kriva za tragičnu situaciju, to je drugi netočan navod. … [[Upadica se ne razumije.]] Netočno ste rekli da je država kriva za loše poslovanje [[Upadica: Svađam se sa ministrom.]] u Općoj bolnici Šibenik i Pula. Molim produljenje od minute. Za loše poslovanje Opće bolnice Pula i Šibenik nije kriva država, nego menagment tih bolnica, jer zbog čega te bolnice troše po osiguraniku dvostruko više od nekih drugih općih bolnica uz iste uvjete poslovanja. Hvala.
Zahvaljujem. I naknadno tvrdi, a ja ću to uvažiti, uvaženi zastupnik Šime Lučin, ispravak netočnog navoda. Ali prije toga da kažem da obavještavam, da je sukladno članku 207. stavak 2. Poslovnika isteklo vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta u 10,00 sati 46 minuta. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Pa netočan je navod gospodina Kajina, da će restrukturiranje hrvatske brodogradnje pasti samo na leđa Pulskog "Uljanika". Na žalost neka brodogradilišta će proći mnogo gore. U svakom slučaju dobar dio brodograditelja u "Uljaniku" će zadržati svoja radna mjesta, na žalost u "Brodo-Trogiru" prema zadnjim najavama iz Vlade, očito nitko neće u brodogradilištu zadržati svoje rano mjesto. I nisam siguran baš da se ovdje radi o restrukturiranju brodogradnje, prije se radi o rasprodaji brodogradnje.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa raspravom po klubovima. U ime kluba SDS-a uvaženi zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ovaj prijedlog rebalansa proračuna, prema stajalištu kluba Samostalne demokratske Srpske stranke, prema onome što trenutno imamo predstavlja solidan pokušaj da se zakrpe najkrupnije rupe kojeg ovog trenutka imamo u državi. Uz to osim tog solidnog pokušaja da se zakrpe najkrupnije rupe i ovo što govori ministar financija gospodin Šuker, smanjenje deficita sa ovim tipom i ovakvim načinom rebalansa proračuna i opće politikom koju vodu je također nešto što smatramo dobrim efektom neovisno o tome na koji način se dolazi ili izračunava taj deficit. Međutim, to naravno nije razlog da neke stvari ne kažemo u vezi sa ovim što se zove krpljenjem rupa. Prvo što se tiče zdravstva, gdje je naravno s obzirom na potrebe zdravstva, sasvim jasno neophodno osigurati najveća sredstva koja je moguće u skladu sa prostorom koji punjenje proračuna omogućava. Dakle, milijardu i 400 milijuna kuna plus još unutrašnje preraspodjele unutar samoga proračuna. I to je nešto što u danim okolnostima predstavlja neku vrstu mjere, kojim se želi ugasiti požar koji tinja na različitim stranama kada je u pitanju ta važna djelatnost unutar društva. Međutim, za što odlazi najveći dio tih sredstava? To bih volio znati više nego što zapravo znam. A ono malo što znam ili što čujem me na neki način zabrinjava. Najveći dio tih sredstava ako govorim krivo, ministar Milinović ili ministar Šuker će me ispraviti ili drugi kolegice i kolege koji su ovdje od struke odlazi zapravo za lijekove i za potrebe koje u svezi s tim nastaju u bolnicama ili koje u svezi s tim nastaju u klinikama. I ako još znamo k tome, kao što sam jučer čuo, zahvaljujući jednoj kraćoj konzultaciji neka mi ne zamjere oni s kojima sam se konzultirao treći po rang listi lijek koji mi koristimo u državi praksiten. Onda se zapravo postavlja pitanje kojeg smisla ima to naše subvencioniranje ili taj naš pokušaj da zakrpimo tu vrstu rupa ako će na kraju platiti oni koji su najteži bolesnici i kojima država zapravo treba ako se odlučimo za reformu. Onaj tko treba tešku operaciju ili ona koja treba najteže oblike medicinskog tretmana i najzahtjevnije oblike medicinskog tretmana. Ako je dakle, to tako da mi nenamjerno, kažem nenamjerno zapravo idemo na ruku farmaceutskoj industriji i onima koji zapravo šire spektar potrošnje različite vrste medikamenata je li to način kako mi zapravo gasimo požar unutar našeg zdravstva. Ja bih neskromno govoreći kao netko tko nije stručnjak u tom području rekao meni kao laiku se čini da nije. Ako je problem praksiten onda je to problem druge vrste koja se treba na drugačiji način pozabaviti. Ako liječnike treba stimulirati u pogledu njihove plaće onda je bolje da ih država stimulira ako su bolnice državne nego da ih stimulira farmaceutska industrija. Naravno elementi poboljšanja socijalnog položaja ili socijalnih davanja koji se ovdje predviđaju posredstvom Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi jesu nešto što ovoga trenutka mi ne možemo izbjeći. Mi ne možemo reći previše u odnosu na takve mjere s obzirom na okolnosti o kojima su govorili i kolege iz SDP-a i gospodin Kajin iz IDS-a a uostalom i mi koji smo u vladajućoj koaliciji potpuno smo svjesni toga da te socijalne mjere ovoga trenutka naprosto ne mogu biti smanjene nego ne mogu biti smanjene nego moraju biti održavanje. Što se tiče školstva jasno je da izdvajanja, veća izdvajanja za plaće, veća izdvajanja iz knjige su nešto što je ovoga trenutka neophodno. Ali isto tako sasvim je jasno da to nije dovoljno za ono što imamo posebno u znanosti i visokom školstvu a to je da imamo novi režim za koji režim nemamo adekvatne uvjete, ni prostorne, ni kadrovske niti za to imamo adekvatnu opremu od knjiga pa do tehničkih sredstava ovisno o tome o kojoj visokoškolskoj ustanovi se radi. I iz toga razloga mi se čini da bi osim naravno nužnih zahtjeva kada je u pitanju osnovno školstvo, srednje školstvo, jednako tako visokoškolske ustanove i znanstvene institucije morale dobiti, a s obzirom na zahtjeve koji se od njih očekuju u bolonjskom procesu morale dobiti mnogo više prostora nego što su ga dobili u rebalansu ovoga proračuna. Jer nije smo posrijedi hoćemo li imati veći broj novaka, nije samo posrijedi hoćemo li imati veći broj istraživača nego je naravno i pitanje da li ćemo imati adekvatan prostor, da li ćemo imati adekvatne biblioteke i da li ćemo imati adekvatne razmjene u obrazovnom procesu sa drugim zemljama, sa drugim institucijama i sa drugim sveučilišnim kućama, ne samo u Hrvatskoj nego u našem okruženju i svijetu općenito, to je smisao bolonje. Mi nažalost takvih pretpostavki ukoliko ne dođu iz vana na osnovi neke incijative sami nemamo. Kao što je gospodin Kajin na neki način zavapio zbog Pulske bolnice, ja mogu kazati da je doista nepošteno kada je u pitanju raspodjela unutarnjih sredstava po pojedinim školama i obnovama pojedinih škola, neću ih sada imenovati jer svatko ima svoju potrebu i svatko pokušava zadovoljiti tu potrebu ali srednja Tehnička škola Nikola Tesla, nedavno sam je obišao sa svojim kolegama u Vukovaru, odnosno Borovu naselju je u takvom stanju da ja ne vjerujem da postoji takva škola, možda postoji nekakva bolnica u Zagrebu koja je u sličnom stanju, ali takva škola u Hrvatskoj naprosto ne postoji. I da ne postoje osjetljivosti da se u tako osjetljivom prostoru kao što je hrvatsko Podunavlje i u interetičkim odnosima i u političkim odnosima ne posveti pažnja toj školi to naprosto ne razumijem. A ta djeca i ti nastavnici unatoč takvom stanju a stanje je katastrofalno od sportske dvorane do pojedinih krila tih objekata do doma, koji je nedavno bio predmet interesa javnosti zbog incidenata. A ti učenici i nastavnici svejedno postižu izvrsne rezultate. Ista stvar naravno vrijedi i za IV. osnovnu školu Nikola Andrić u Vukovaru. I doista ne vidim nikakvog razloga zašto se odugovlači već nekoliko godina iznalaženje sredstava za te škole. A osigurava se za neke koje su sasvim sigurno u boljem stanju nego što je ova, jedna i druga. Ja samo znam da postoje škole u lošijem stanju u kojima nema nikoga, ni učenika, ni nastavnika, ni ljudi. Ali lošijih, u lošijem stanju nisam vidio. Kada je u pitanju regionalni razvoj sasvim je razumljivo da novo ministarstvo, Ministarstvo regionalnog razvoja koji je u prvom osiguranju proračunskih sredstava kao i Ministarstvo turizma nisu dobila adekvatan iznos sredstava, u rebalansu dobivaju povećana sredstva. Mi ćemo reći da niti za jedno ni za drugo, ni za regionalni razvoj ni za turizam to nije dovoljno, ali nešto više od 200 milijuna kuna za regionalni razvoj od ministra Čobankovića jeste značajno povećanje i ono bi se moralo osjetiti i u onim projektima koje to Ministarstvo nastoji implementirati. Posebno kada je u pitanju infrastruktura i naravno posebno kada su u pitanju projekti oživljavanja gospodarstva na područjima od posebne državne skrbi od istočne Slavonije pa do Dalmacije. Međutim mi ćemo i ovaj put potrošiti značajna sredstva za obnovu. Potrošit ćemo i za stambeno zbrinjavanje. A možda ih ne bismo trebali potrošili, žao mi je što to govorim ministru financija jer to nije njegova nadležnost ili što sluša ministar zdravstva, ni to ni njegova nadležnost međutim postoji po našoj slobodnoj procjeni velik broj stambenih jedinica u hrvatskim gradovima i hrvatskim naseljima koja se bespravno koriste. Ili koja se koriste bez ikakvog osnova. A mi ćemo za bivše nositelje stanarskog prava umjesto da naprosto napravimo reda kao što se napravilo u Osijeku gdje je pronađeno u prvoj provjeri 28 stanova koji se bespravno koriste ili u Kninu ne znam koliko, mi ćemo zato puniti državni proračun. Mi ćemo ispunjavati mjerila prema Europskoj uniji i tražiti, ne znam, 300 ili 400 milijuna samo u ovoj godini da bi se osiguralo ne znam koliko stotina stanova. A riječ je samo o tome da država treba funkcionirati. I tu gospodine ministre postoji ogroman rezervoar za uštedu i za efikasnost. Kao što s pravom kažete da je naplata poreza jedan od snažnih mehanizama za punjenje proračuna i osiguranje ovakvoga rebalansa, ali isto to vrijedi i za efikasnost države u različitim segmentima. Da ne trošimo tamo gdje ne trebamo trošiti, gdje smo već potrošili. I gdje država zapravo samo treba valjano gospodariti sa onim što je njezino. A toga ima jako mnogo. I to naravno ne vrijedi samo za ovaj težak problem stambenog zbrinjavanja nego vrijedi i posebno za pitanje pravosuđa i državne uprave. To nije tehničko pitanje prije svega pa da sad trebamo osigurati ni 50 ni 60 milijuna kuna za reformu pravosuđa ili za borbu protiv korupcije, usput USKOK baš i nije dobio previše kad je borba protiv korupcije koliko možemo vidjeti unutar Državnog odvjetništva. Nego se naprosto radi o tome da treba povećati profesionalnu etiku i etičnost i sudaca i državnih činovnika i naravno osigurati im u tom smislu adekvatna sredstva za rad kada je u pitanju i plaća i naravno kada su u pitanju uvjeti rada. To mi se čini gospodine ministre i meni kao članu koalicijske Vlade jedan resurs koji zapravo ne koristimo kako valja, a to je da zaustavimo potrošnju kao što je ova u zdravstvu gdje je ona neracionalna i da uspostavimo i gospodarimo s onim što imamo kao država da ne bismo trošili za ono što objektivno nema potrebe da trošimo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. I kao zadnji klub u ime Kluba HNS-a uvaženi zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, kolege i kolegice, ja bih prije rasprave iskoristio priliku da čestitam ministru Šukeru na priznanju i nagradi, stvarno iskreno čestitke. Vezano na današnju točku o kojoj raspravljamo a to je rebalans proračuna ili Izmjene i dopune državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. Možemo reći važno i bitno a to je da raspravljamo o dokumentu koji nam naslućuje koje su šanse naše države u budućnosti. Govorimo o dokumentu koji daje sliku nečega što je rezultat rada Vlade Republike Hrvatske a ujedno i daje projekciju i odgovore na mnoga pitanja a od kojih ću spomenuti samo neke. A to je u kom se pravcu razvija ova država, koje uvjete života ova država osigurava građanima ujedno i svojim poreznim obveznicima i da li Vlada kojoj su građani dali povjerenje da upravlja njihovom imovinom, radi svoj posao korektno i za građane prije svega korisno. Ja neću u ime Kluba HNS-a komentirati pojedine stavke proračunskog rebalansa ali želim izreći stav Hrvatske narodne stranke na rezultate Vlade Republike Hrvatske koji su mjerljivi i ovim rebalansom proračuna za 2008. godinu. Mi danas govorimo o rebalansu proračuna za 2008. godinu a koji govori da će se rasporediti 118,4 milijarde kuna novca građana Republike Hrvatske u proračunu. Samo punjenje državnog proračuna za prvih 6 mjeseci je relativno dobro i to je rezultiralo viškom proračuna u iznosu od 2 i pol milijarde kuna. Pri tome treba vrlo jasno reći da je to rezultat uglavnom rasta cijena posebno energenata te visoke osobne potrošnje naših građana. Na primjeru benzina cijene benzina euro supera koju fiksiramo na 10 kuna, 4,4 kune ide proizvođaču ili dobavljaču benzina, 1,2 kune ide na sve autoceste u Hrvatske a sve ostalo uključivo i PDV u proračun Republike Hrvatske što je rezultiralo za gotovo 4 milijarde proračunskog prihoda. Međutim ono što je ključno za reći, što je ključni problem rastom cijena i padom realnih plaća već se osjećaju učinci u slabljenju i usporenom rastu gospodarstva i rastu inflacije. Ovim rebalansom očekuje se realni rast bruto nacionalnog proizvoda od 4,5% što predstavlja usporavanje u odnosu na 2007. godinu kad je on iznosio 5,6%. To baš ne ukazuje na najavljenu i proklamiranu tzv. 5. brzinu u gospodarskom zamahu. Ovakav bruto nacionalni proizvod obrazlaže se nepovoljnim zbivanjima na svjetskom financijskom tržištu tipa kriza hipotekarnih kredita u Sjedinjenim Američkim Državama, veliki rast cijena nafte, ostalih energenata i sirovine. Projicirani prosječni međugodišnji rast cijena za 2008. godinu iznosi 5,9%. Pitamo se da li će tako i ostati jer će isti ovisiti o već spomenutoj cijeni energenata na koji se onda nadovezuje visoka cijena hrane na svjetskom tržištu. Podaci za prvo polugodište pokazuju da Vlada Republike Hrvatske nije provodila učinkovite mjere kojima bi ublažila šok sa cijenama energije i hrane. Hrvatska je potpuno nespremna dočekala krizu energije i hrane, cijena energije i hrane žrtvujući pri tome posebno standard svojih građana sa ispodprosječnim primanjima a tu moram posebno naglasiti umirovljenike i 60% zaposlenih građana. Vatrogasne mjere koje je Vlada Republike Hrvatske do sada poduzimala uglavnom se svode na održavanje standarda građana, uglavnom se ne svode na održavanje standarda građana nego na pokušaj krpanja standarda građana. No, na žalost ni te mjere ne daju optimizam najsiromašnijima i ne štite najsiromašnije, nego eventualno pružaju nešto srednjem i bogatom sloju naših građana. Mjere za subvenciju rasta struje niti povećanje neoporezivog dijela plaće neće pomoći najsiromašnijima i vrlo malo za najugroženijih cirka 115000 naših sugrađana korisnika socijalne pomoći koji primaju naknadu 400 kuna mjesečno i na koje mjere nemaju sadržajni učinak. Čini mi se da se inflacija približava na visinu od 7%. Činjenica da je inflacija 3 i pol puta veća nego 2003. godine, a s gotovo 50% generira prehrana i komunalne usluge. Za ¼ naših građana s natprosječnim primanjima učinak inflacije je na nivou. Govorim za one sa natprosječnim primanjima je na nivou 4 i pol posto, a za ¾ stanovništva je gotovo 10%. Moje je pitanje, da li ovaj rebalans proračuna daje dovoljnu mogućnost i kvalitetna rješenja u rješavanju takvih problema. Mi u Hrvatskoj narodnoj stranci tvrdimo da ne, jer da daje ne bi se osjećao identan umor naših građana od čekanja na bolja vremena i umor od tranzicije koja u Hrvatskoj traje već 18 godina sa stalno najavljivanim, ali još uvijek nerealiziranim promjenama. Nerealizirane promjene koje su se počele stvarati, koje su počele stvarati na žalost jednu kolektivnu letargiju i doslovce smanjivati pozitivni potencijal naših građana kojega sasvim sigurno oni imaju i koji je kod njih prisutan. Stanje u kojem se nalazi zemlja, a to pokazuje ovaj rebalans proračuna isključivo je posljedica nedostatka vizije i gospodarske strategije, nespremnosti i ne angažmana vlastitih resursa. Ključni sektori energetika, poljoprivreda svih ovih godina su potpuno zanemareni. Vlada nije pripremila niti jedan program za milijun hektara neiskorištene, neobrađene zemlje i potpuno smo nespremni za europske standarde. Jer da je pripremila bilo koji program sigurno danas ne bi govorili o milijun hektara neiskorištene i neobrađene zemlje. Činjenica da je ključni pokazatelj za prvo polugodište pokazuju da država nije pronašla učinkovite mjere kojima bi ublažila šok sa cijenama hrane i energije. Na primjer, u prva tri mjeseca 2008. godine uvezlo se u poljoprivrednu i prehrambenu industriju proizvoda i roba u iznosu od 585 milijuna dolara. Jedan podatak od jučer. Uvezeno je sad na friško 150 tona svježih svinjskih polovica i isti trenutak čim su ocarinjene prešle granicu, isti trenutak proizvođačima svinja je cijena po mesnoj jedinici pala sa 20 lipa na 17, isto trenutak. Jer imamo sustav? Nemamo. Reforma državne uprave, reforma zdravstva i socijalnog sustava, decentralizacija Hrvatske, restrukturiranje brodogradnje, poljoprivrede, restrukturiranje energetskog sustava i ostale nužne potrebne reformske zahvate bit će izuzetno teško ostvariti u uvjetima smanjivanja gospodarskih aktivnosti koje su na žalost realne i evidentne. Suštinski naša realna mogućnost rješiva je jedino snažnim gospodarstvom, rastom omogućenim strategijom investiranja i prepoznavanjem i korištenjem rezervi. Strateško investiranje u energiju, hranu, vodu, ekološke programe mora biti povezano uz povećanje ulaganja u obrazovanje. Najveći dio tih ulaganja moguće je realizirati kroz javno privatno partnerstvo bez uključivanja proračuna javnog duga, ali to moram posebno naglasiti uz dugoročno zaduživanje vlasništva nad sustavima i prirodnim resursima. Dakle, uz zadržavanje suvereniteta. Na ove činjenice i ovaj rebalans proračuna za 2008. godinu ne daju jasne odgovore na suštinske mjere osim vatrogasnih. Mi u klubu Hrvatske narodne stranke smatramo da je najveća rezerva naše države danas u sposobnosti upravljanja državom. Dakle, u promjeni načina rada Vlade Republike Hrvatske. Ja ne govorim o promjeni Vlade. Ja govorim o promjeni načina rada Vlade Republike Hrvatske. Ovom promjenom moguće je riješiti ne samo pitanje energije i hrane, strategiju gospodarskog razvoja, strategiju regionalnog razvoja, nego i svih ostalih potrebnih elemenata za izgradnju države, državi jednakih šansi za sve naše građane. Jedan od najslikovitijih primjera je izgradnja autocesta. U vrijeme koalicijske Vlade pridržavalo se rokova izgradnje, cijene i kvalitete. Danas imamo i to već u kontinuitetu od pet godina da nam su rokovi izgradnje dva puta duži, da nam je cijena po kilometru dva puta viša i da je izgrađena kilometraža dva puta manja. S tim da cijena gradnje je porasla sa 4 milijuna na 8 milijuna eura po kilometru, a iako su cijene materijala i rada porasle svega 15%. Činjenica da se iz godine u godinu temeljem makro ekonomskih perfomansi i realnog potencijala, zadržavanje sadašnjeg načina života i ritma potrošnje naših građana troši godišnje cirka 4 milijarde eura, ali 4 milijarde eura koje nadoknađujemo prodajom obiteljskog srebra. I postavlja se dugoročno ključno pitanje, koliko ćemo sačuvati realni suverenitet države rasprodajom obiteljskog srebra? Mi u Hrvatskoj narodnoj stranci smatramo da ovaj rebalans proračuna ne daje odgovor ni na to vrlo ključno i izuzetno važno pitanje. Budući da još uvijek Hrvatska jede pod navodnicima vlastitu budućnost, mi u Hrvatskoj narodnoj stranci nećemo podržati ovaj rebalans proračuna.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa štovani kolega je netočno naveo, citiram: “Vlada Republike Hrvatske je nespremno dočekala porast cijena energije i hrane na svjetskom tržištu.“ To naravno nije točno. Vlada je napravila kratkoročne i dugoročne mjere za koje je dobila pozitivnu ocjenu Međunarodnog foruma. Od karakteroloških mjera samo da podsjetim na povećanje neoporezivog dijela dohotka, da spomenem samo subvencije za gorivo, da spomenem samo subvencije za energiju, odnosno za plavi dizel. Da spomenem samo da i u ovom rebalansu proračuna za područje socijalne skrbi novih 156 milijuna kuna što je također u sklopu priprema za porast cijena na tržištu hrane i energenata. Od dugoročnih mjera samo da spomenem pad deficita državnog proračuna daljnjih koji je najvažnija dugoročna mjera. Kao što je rekao ministar danas jedan postotni poen bi značio 2,8 milijardi kuna rashoda više. Pad nezaposlenosti je također dugoročna mjera, porast industrijske proizvodnje itd. Prema tome, navod je potpuno kriv.
Drugi ispravak, gospodin zastupnik Željko Turk.
Gospodine predsjedavajući, koristim priliku da ispravim netočan navod kolege zastupnika kolege zastupnika citirajući konstataciju koju je rekao, između ostaloga smanjuje se gospodarska aktivnost. Netočno je da se smanjuje gospodarska aktivnost u ovoj državi, svi relevantni pokazatelji govore suprotno. Od realnog rasta sektora gospodarstva za nepunih 4% do 4 milijarde eura direktnih investicija u green field sustavu u Hrvatskoj u ovom momentu. U okviru poslovnih zona preko tristotinjak na velikom dijelu stvaraju se novi uvjeti za zapošljavanje i završavam time, tridesetak tisuća zaposlenih više, odnosno toliko smanjenje nezaposlenosti može biti samo posljedica gospodarskoga rasta. Hvala.
Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministri, kolegice i kolege zastupnici. Proračun je programski dokument koji jasno odražava strateško promišljanje Vlade i smjer kretanja države. Proračunom za 2008. godinu osigurava se kontinuitet u izgradnji Hrvatske kao zemlje gospodarskog razvoja i napretka, ujednačenog regionalnog razvoja, konkurentne snage, znanja i izvrsnosti, socijalne pravednosti i zemlje Europske unije. Tako i ove izmjene i dopune državnog proračuna predstavljaju kontinuitet i provođenje navedene politike Vlade Republike Hrvatske. Na početku treba istaknuti da su Izmjene i dopune proračuna za 2008. godinu donesene u makroekonomskom okruženju gdje su početkom 2008. godine nastavljena pozitivna kretanja u realnom sektoru gospodarstva pa je na primjer industrijska proizvodnja povećana u prvih 5 mjeseci za 3,6%. Ova povoljna kretanja praćena su i pozitivnim trendovima na tržištu rada pa je u svibnju 2008. godine ukupan broj registriranih nezaposlenih osoba na međugodišnjoj razini smanjen za 11,6%, odnosno 30 tisuća 589 manje nezaposlenih osoba, a ovdje želim naglasiti jednu vrlo važnu činjenicu da je upravo zahvaljujući naporima Vlade Republike Hrvatske u 2007. godini u Republici Hrvatskoj ostvarena povijesno najniža stopa anketne nezaposlenosti koja je iznosila 9,6%. Ove se godine očekuje i daljnje smanjenje stope nezaposlenosti. U iznimno teškoj situaciji, situaciji krize na svjetskim financijskim tržištima te situaciji visokog rasta cijene nafte i ostalih energenata u 2008. godini očekuje se realni rast bruto domaćeg proizvoda od 4,5%. Rebalans Državnog proračuna za 2008. godinu temelji se na planiranim makroekonomskim kretanjima u ostatku godine i dosadašnjem ostvarenju prihoda u 2008. godini. Prema novom planu ukupni prihodi za 2008. godinu iznose 118,4 milijarde kuna te se u odnosu na prošlu godinu povećavaju za 8,8% ili 9,6 milijardi kuna, a u odnosu na plan proračuna za 2008. godinu povećavaju se za 2,5 milijarde kuna. Ukupne prihode čine prihodi poslovanja koji su planirani u iznosu od 118,1 milijardu kuna, a u čijoj su strukturi najznačajniji porezni prihodi od 67,6 milijardi kuna te prihodi od prodaje nefinancijske imovine u iznosu od 357,4 milijuna kuna, čime su u odnosu na prvotni plan povećani za 51 milijun kuna. Navedeno povećanje prihoda se rebalansom proračuna usmjerava na programe koji prvenstveno potiču rast gospodarstva i ono što je iznimno važno, smanjuju utjecaj globalnih kretanja na standard stanovništva. Navesti ću ovdje samo neke mjere koje je u tom smjeru Vlada poduzela i koje se direktno reflektiraju u samom rebalansu proračuna za 2008. godinu. Izmjenama Zakona o porezu na dohodak povećava se neoporezivi dio dohotka sa tisuću 600 na tisuću 800 kuna, čime se smanjuje porezno opterećenje dohotka stanovništva i tako direktno povećava kupovna moć. S druge strane, obzirom da je ovaj, dakle porez na dohodak prihod jedinica lokalne i regionalne područne samouprave izmijenjen je i zakon o financiranju jedinica lokalne i područne regionalne samouprave te je državni proračun na taj način direktno financirao ovu mjeru smanjenja poreza na dohodak prema stanovništvu. Nadalje, u proračunu je predviđena i nova aktivnost koja se odnosi na strukturne potpore sektoru stanovništva i gospodarstva u iznosu od 600 milijuna kuna. Ove potpore imaju za cilj smanjenje utjecaja kretanja na globalnom tržištu koje se prvenstveno reflektiraju u rastu cijena. Ova je Vlada prepoznala važnost ulaganja u malo i srednje poduzetništvo jer je upravo taj segment generator gospodarskog rasta, povećanja zaposlenosti i konkurentnosti. Tako se za posebne programe poticanja malog i srednjeg poduzetništva u 2008. godini izdvaja čak 48% više proračunskih sredstava u odnosu na prethodnu godinu. Proračun za 2008. godinu posebnu pozornost posvećuje razvoju izvozno orijentiranih poduzeća, izdvajaju se značajna sredstva za izgradnju poduzetničke infrastrukture itd. Ovim je rebalansom, navedena se ulaganja nastavljaju provoditi, ali se izdvajaju i dodatna sredstva za programe potpora razvoja, prvenstveno prerađivačke industrije i to tekstilne, kožne, obućarske u skladu sa ciljevima koji su utvrđeni u dokumentu industrijska politika Republike Hrvatske u pripremi za članstvo u Europskoj uniji u iznosu od 138 milijuna kuna. Evo, ja sam se u svom izlaganju osvrnula na nekoliko bitnih točaka koji se naglašavaju u ovom rebalansu pa bih na kraju, dakle željela bih naglasiti da u potpunosti podržavam Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
… [[Govornik je naknadno uključen.]] štovana gospodo ministri, ovo je još jedan dobar proračun i ako ne politiziramo nego zaista gledamo pokazatelje, onda ćemo reći da je u globalnoj krizi uzrokovanoj hipotekarnim kreditima američkih banaka uzrok onoj cijeni nafte na tržištu svjetskom, uzrokovanoj cijeni hrane, uzrokovanoj sušnoj razdoblju u žitorodnim krajevima itd. Vlada Republike Hrvatske uspijeva taj udar izdržati i napraviti proračun koji je i dalje i socijalan i razvojni, uspijeva povećati bruto nacionalni dohodak, ne onim tempom kao prošle godine, ali slijedi turistička sezona i vjerujem u bolji rezultat na kraju godine. Što je najvažnije, indeks industrijske proizvodnje i dalje raste, za 3,6% što je temelj razvoja hrvatskog gospodarstva. Bruto nacionalni dohodak za 4,5%. Broj nezaposlenih je manji opet za 30-tak tisuća što ohrabruje i svakako doprinosi i gospodarskom i socijalnom napretku države. I što je najvažnije Vlada je uspjela ponovo smanjiti deficit državnog proračuna i na taj način pokazati da usprkos ovih teških uvjeta, globalnih uvjeta, uvjeta u regiji, okruženju i šire može provoditi svoju politiku stabilnog financiranja državnih prihoda i rashoda i s time dokazati ne samo da je dorasla svim Vladam asocijacija u koje želimo ući, nego da je i spremna sa vrlo čvrstom monetarnom politikom, vrlo čvrstom fiskalnom politikom podržati daljnji razvoj hrvatskoga gospodarstva. I to su pokazatelji koji trebaju ohrabriti i zbog njega su i prihodi ponovo veći. Ja bih ovdje iskoristio priliku pa ih upozorio možda na jednu nelogičnost koju mi često ističemo, a to je da je loša pokrivenost uvoza izvozom i da ona iznosi 49%. To naravno nije točno. Ako gledamo samo robni izvoz onda je to točno. Ali u ukupnom računu se gleda i izvoz usluga u kojima Hrvatska i to je dobro i pozitivno, nadmašuje izvoz roba. Isto tako gledaju se transferi. Kada sve to zbrojimo, onda je pokrivenost hrvatskog uvoza izvozom 87% i po tome spadamo u sam vrh zemalja u tranziciji. Da li treba tako gledati? Ja mislim da treba, jer ako bi gledali samo izvoz roba onda je najsiromašnija zemlja Grčka jer ona pokriva svoj uvoz sa izvozom roba samo 29%. Ali sa izvozom usluga pokriva preko 94%. Dakle, morali bi jedanput i tu već naći zajednički nazivnik, zajednički jezik, a ne ponavljati staru socijalističku floskulu da je izvoz samo izvoz roba. Obrnuto, danas je izvoz usluga puno važniji, kvalitetniji i stalniji i sigurniji od izvoza roba. Zahvaljujući takvoj politici prihodi su povećani kao što znamo na strani poreza. Ovdje sam već istaknuo u jednoj ispravci krivog navoda, ono što mene posebno veseli porez na dobit. Iako nam je stopa niska, porez na dobit u ukupnoj sumi sve je značajniji u prihodima i porez na dobit je ponovo porastao za 4% što znači da je aktivnost gospodarska itekako živa. Nadalje ističem poraste carina. Prihod od carina porastao je za 7,6%, doprinosi su ponovo porasli kako za zdravstvo tako i za mirovinsko. I ovdje bi trebalo reći nešto i na prigovor da treba smanjiti doprinose za zdravstvo i socijalnu skrb. Ja se s tim ne bih složio, jer imamo i vlastito iskustvo kada smo smanjivali za 2% doprinose za zdravstvo HZZO je ušao u težak dug i kredit jedne od banaka za preko 2 milijarde kuna. I zdravstvo i mirovine upravo proračun subvencionira, pa ako smanjuje tu stopu naravno da će povećati svoje subvencije pa ćemo preliti iz šupljega u prazno. Ja mislim da je potrebna reforma zdravstva, a ne smanjenje doprinosa i tek nakon reforme zdravstva i zamjene sredstava iz doprinosa drugim izvorima financiranja se može rasteretiti poslodavca i smanjiti doprinos za zdravstvo. Dakle doprinos za zdravstvo se može smanjiti, ali nakon reforme čitavog sustava financiranja. Na strani rashoda treba naravno, pogotovo mi koji volimo zdravstvo, treba se zahvaliti Vladi i istaknuti da je ponovo imala osjećaj za zdravlje i naravno kroz to život građana i građanki ove države, jer je preko polovine viška prihoda otišlo ponovo u zdravstvo. To je milijarda i 400 milijuna kuna. Naravno, treba pohvaliti i 600 milijuna kuna za subvenciju svih ovih nepovoljnih kretanja u energetici koje će itekako zbog globalne krize, ova injekcija će itekako smanjiti udar negativnih posljedica na život naših građana. Malo se spominjalo, ali više od 500 milijuna se ponovo ulijeva u gospodarstvo. I to je 73% više nego do sada, posebice kada se govori o najugroženijim dijelovima gospodarstava, kožarska i tekstilna industrija. Isto tako, možda se premalo ističe da je uz zdravstvo jako dobro prošla i socijalna skrb. Jer kad gledamo na strani socijalne skrbi povećani su prihodi u ovom proračunu i to će se osjetiti na standardu građana i to najugroženijih građana. Naime, prihodi su povećani za 156 milijuna kuna. Ja ću samo navesti neke od stavki. Doplatak za pomoći njegu je povećan za 3,9%, osobne invalidnine u odnosu na plan prethodni za 2008. 8,1%, pravo na status roditelja njegovatelja za čak 24,5% u odnosu na postojeći plan. Dakle to su sve značajnije podrške potencijalnom ugrožavanju socijalno najosjetljivijih slojeva u smislu pogoršanja njihovog standarda. I evo dolazimo na zdravstvo koje je sigurno u ovom proračunu tema koja će se najviše ovdje spominjati, jer smo opet milijardu i 400 milijuna kuna dali u zdravstvo s čime smo samo malo smanjili problem koji postoji. A problem u zdravstvu je sljedeći. Porast cijena usluga u zdravstvu je daleko veći od porasta bruto nacionalnog dohotka i od porasta postotka punjenja proračuna, ne u Hrvatskoj nego u svim zemljama Europe i naravno šire. Zašto je porast cijena u zdravstvu veći od porasta bruto nacionalnog dohotka i od porasta državnog proračuna? Zato jer su nove tehnologije koje žele poboljšati zdravlje građana izbacile i izbacuju iz godine u godinu sve skuplje lijekove, sve skuplje dijagnostičke metode, sve noviju i noviju opremu čija cijena raste po stopi od 10% godišnje. To ne može pratiti nijedan proračun i zato nijedno zdravstvo u Europi, osim hrvatskoga, nije financirano isključivo iz proračuna. I u ovom rebalansu smo vidjeli da postoji taj problem. Jednim dijelom smo ga, dobrim dijelom smo ga riješili sa milijardu i 400 milijuna, ali bojim se jako privremeno što ćemo vidjeti već do kraja godine jer na poskupljenje cijena lijekova i dijagnostičkih metoda ove godine će trebati dodati i poskupljenje energije i poskupljenje hrane i poskupljenje cijene materijalnih medicinskih rashoda u smislu medicinskih proizvoda i naravno povećanje cijene rada prema kolektivnom sporazumu. Ono što je dobro da se 500 milijuna od tih milijardu i 400 direktno ulijeva u dugove bolnica, a drugih 500 milijuna zapravo podmiruje povećanje limita koje je ministar u jednoj vrlo dobroj kombinaciji napravio, a to znači da je povećanje limita povezao uz savjesnije poslovanje, što znači i racionalnije poslovanje uprava znači bolnica, dakle povećao je limit, ali je to vezao i za kvalitetniji menagment. I ja vjerujem gospodine ministre da će prvi rezultati već krajem srpnja biti potpuno jasni i vidljivi, a isto tako će ministar imati tada potpuno opravdanje za smjenu pojedinih ravnatelja. Ja tvrdim da 10% ravnatelja ne vodi kvalitetno bolnice i zbog toga je desetak posto bolnica uvijek u teškoj dubiozi, a s druge strane imamo bolnice iste kategorije, istog ranga koje posluju sa usporedivo manjim gubitkom. Zato ova kombinacija injekcije 500 milijuna kuna u povećanje limita sa povećanom odgovornošću menagmenta je izvrsna kombinacija i dat će rezultate i vjerujem da je to najbolji uvod u predstojeću reformu. I zaključno možemo reći, podržavam ovaj proračun, ne samo što zato što je razvojni, ne samo zato što je socijalni, nego i zato što je Vlada pokazala da u vrlo teškim globalnim gospodarskim prilikama može zadržati Strategiju razvoja Hrvatske. Hvala.
Hvala. Nekoliko replika. Prva, gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Slušajući ovako gospodina Hebranga jednostavno ne možemo vjerovati, kao da živimo u nekoj drugoj zemlji. I tu se ne nastavlja jedna tradicija uvijek isprika i razloga zbog čega se negativni trendovi dešavaju kod nas, pa to je uvijek razlog naravno negdje drugdje, ne kod nas, nego u svijetu, hipotekarni krediti, cijene energenata itd. Ali gospodine Hebrang, da li u drugim europskim zemljama imaju iste takve uvjete kao i Hrvatska. Pa ako je tako, zbog čega onda u europskim zemljama je inflacija otprilike na 3,3%, a u Hrvatskoj 6,4%? Pa da li biste vi imali isti odgovor na inflaciju i od 12, i od 15, i od 25%, da je uvijek to razlog cijene energenata, odnosno hipotekarnih kredita iz Amerike. I druga stvar. Koliko je naše gospodarstvo konkurentno i koliko je situacija za gospodarstvo u Hrvatskoj povoljna, govori o tome da kontinuirano u zadnjih 5 godina negativna platna bilanca Hrvatske raste i u prvih 5 mjeseci ove godine imamo negativnu platnu bilancu od 27,9 milijardi kuna u odnosu na prošlu godinu, to je otprilike 4,9 milijardi kuna više. Toliko o tome koliko smo mi konkurentni i koliko ovaj proračun i ova Vlada stvara poslovno okružje povoljno za gospodarstvo. Hvala lijep.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Dragi kolega, ja sam čitao statistiku iz ove zemlje. Vi ste vidim pratili statistiku drugih zemalja, pa nije loše da ih onda malo usporedite. Ova je zemlja izašla iz desetgodišnjeg rata. Reći ćete, pa što onda, a ja ću reći, ne nije, jer u ovom proračunu preko 10% rashoda ide na sanaciju posljedica rata. Pribrojite to vašim susjedima čije ste analizirali državne proračune, pa ćete vidjeti da je Hrvatska napravila ogroman iskorak. Skupite si sve ove knjižice koje ste dobili, pa zbrojite sve izdatke za posljedice rata. Ne samo braniteljima, nego još uvijek i za ono što je i srušeno u ratu i za ono što je indirektna i direktna šteta, pa ćete vidjeti da 10% ovog proračuna još uvijek ide na štete, na ratne štete. Prema tome, kada uspoređujete susjede i nas, onda uspoređujte i našu nedavnu povijest, ako je se sjećate. Drugo, nije istina da inflacija u Hrvatskoj veća nego u drugim zemljama. Inflacija u Hrvatskoj je manja od tranzicijskih zemalja i od jednog dijela puno stabilnijih zemalja, kao što su neke naše susjedne, vi dobro znate na koje mislim. Prema tome, inflacija u Hrvatskoj nije iznad prosjeka zemalja u tranziciji. Naravno da je iznad Njemačke i Italije, ali bojim se da ni oni neće dugo tako. I treće što ste rekli. Krivi su nam neki drugi. Nisu nam krivi, nitko nam nije kriv. Kriva nam je samo nafta, koja je u vašem mandatu bila 5 puta bila jeftinija nego danas, a proračuna vam je bio 3 puta manji nego današnji. I zato hvalim ovu Vladu.
Sljedeća replika, gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Kolega Hebrang, ja se iskreno nadam da ste vi uspjeli ovim svojim govorom uvjeriti građane koji žive loše, da im je zapravo fenomenalno, jer je situacija takva da ne može biti bolja. To otprilike proizlazi iz vašeg govora i građani bi zapravo morali biti presretni što im cijene rastu svaki dan, što su im mogućnosti kupovina roba i usluga svakim danom sve manje i što im je život sve teži. Vaš govor cijeli zapravo predstavlja jedan oblik manipulacije odabira podataka, onih koji vama pašu i na temelju toga uljepšavanja slike stvarnosti koja zapravo nije takva. Primjerice, vi ističete da je prihodi od poreza na dobit da rastu 4%, ali ne kažete pri tome da je inflacija gotovo 7%, pa da su troškovi inflacije ne samo pojeli ovaj prihod od poreza na dobit, nego da je tu još u minus od gotovo 3%. Vi hvalite socijalne mjere Vlade kod povećanja cijene struje, a što ćete reći dalmatincima. Oni se griju na struju, jer nema plinofikacije toga područja. Oni nemaju drugi izbor. Oni će potrošiti daleko više od 2 tisuće kilovat sati, jer moraju, jer se moraju grijati. Pa kako ćete njima opravdati te navodno divne socijalne mjere Vlade kod povećanja cijene struje. Oni imaju samo dva izbora, ili da se smrzavaju ili da plaćaju 24% više. Ali to im onda treba reći. Recite im, nismo napravili plinofikaciju, što nas briga za vas, nemamo za vas rješenja, plaćajte. Kažete, inflacija u ovoj zemlji, kao u zemljama u tranziciji ili manja, pa nemojte s tim uspoređivati. Uspoređujte kolika je bila inflacija dok niste došli na vlast 2003. S tim uspoređujte, jer te manje stope inflacije su za građane bile značile bolji život.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Kolega Stazić zaista strašno mrzi brojeve i užasno ga vrijeđaju kada su pozitivne. U posljednjih 5 godina one koje su bile negativne u 4 godine prije toga. I tu vas ja potpuno razumije, ali brojka vam je ipak politički neutralna. I kada kažemo da ste vi ostavili iza sebe 7% deficita državnog proračuna, a da je svaki postotni poen 2,8 milijardi kuna i da zbog toga nismo mogli smanjivati PDV, jer smo morali nadoknaditi taj vaš dug koji ste napravili, onda to vas boli. Ali ja ne mogu tu ništa. Neće vas boliti još jako dugo, jer nećete imati priliku ponoviti te pogreške. Što se tiče omjera poreza na dobit i inflacije, porez na dobit raste neusporedivo brže nego što raste inflacija, pogledajte u ovom proračunu i to je dobro. Isto tako je dobro da neusporedivo brže od inflacije rastu još uvijek i plaće, pogledajte prosječnu plaću. Isto tako je dobro da je standard smanjen u odnosu na prošlu godinu, ali ni slučajno, ni približno onoliko koliko su smanjeni okolni uvjeti, makroekonomski, kada gledate koliko je porasla cijena goriva, koliko je porasla cijena hrane na svjetskom tržištu, onda ćete vidjeti da standard u Hrvatskoj nije porastao za taj postotak nego značajno manje. I Vlada upravo ima taj zadatak da gasi požar, ne može ugasiti svjetski požar ali može umanjiti požar na području Republike Hrvatske. A to što vas smeta što mi i u tako teškoj globalnoj krizi donosimo rebalans proračuna pozitivan i povećavamo stavke za razliku od vašeg rebalansa koji su smanjivali stavke ja vas razumijem i razumijem vašu duboku tugu.
Gospodin zastupnik Marin Jurjević, sljedeća replika.
Kolega Hebrang vi ste rekli kako ovaj rebalans posebno ide na ruku području socijalne skrbi. Vidite u ovoj sjednici je u proceduru uvršten Prijedlog zakona o doplatku za slijepe, dakle, na sljepoću kojeg je u proceduru dao Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Dobili smo mišljenje Vlade da se taj prijedlog odbacuje. Ja bih vam rekao da u Albaniji ovaj doplatak na sljepoću je 80 eura, u Srbiji 175 eura, u Bosni i Hercegovini 175 eura, Sloveniji 300 eura, Njemačkoj 500, Francuskoj 715 eura a u Hrvatskoj 38 ili 54 eura. Dakle, u rasponu od 280 do 400 kuna mjesečno. Ja sam se nadao da će se u ovom rebalansu naći 12 milijuna kuna koliko je potrebno mjesečno kako bi se ovim doplatkom unešto umanjio tragičan položaj u kojem se nalaze oni ljudi koji su slijepi. U Hrvatskoj bi tim prijedlogom zakona dakle bilo obuhvaćeno oko 550 ljudi. Dakle, ne radi se o toliko velikoj skupini ni o toliko velikom novcu da se ne bi to moglo po meni u ovom rebalansu naći pa da se taj prijedlog koji je upravo na ovoj sjednici ne prihvati u ovom Saboru. Kao što vidite ovaj rebalans ne ide na ruku socijalnoj skrbi, makar ne onima koji su najugroženiji po ovom kriteriju a to su slijepi ljudi.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Što se tiče socijalne skrbi, ona je dobila novih 156 milijuna kuna kolega, prema tome, definitivno je dobila a nije izgubila. Vi pokušajte sada skrenuti temu na jedno sentimentalno područje, pa ću vam i tu replicirati, dokazati da ste iznijeli krive podatke. Nije Vlada odbila dodatak na sljepoću zato jer ne bi imala osjećaj za ljude koji imaju teško oštećenje vida, nego zbog toga što je Vlada sukladno europskim smjernicama počela izradu strategije za sve teške invalide, za sve kategorije. I ne bi bilo dobro da se jedna kategorija izdvoji i rješava sa 120 i nešto milijuna kuna godišnje, koliko treba, a druge kategorije invalida da ostanu zapostavljene. Nije točno da je razlika kao što ste vi naveli u primanjima za osobe oštećenog vida između Hrvatske i Albanije i ostalih kako ste naveli u primanjima za osobe oštećenog vida između Hrvatske i Albanije i ostalih kako ste naveli jer u Hrvatskoj postoji nekoliko desetaka izvora iz kojih oni primaju, pa morate to sve zbrojiti. Oni primaju iz HZZO-a, oni primaju iz Fonda invalidskog osiguranja itd., kada to sve zbrojite onda je slika malo drugačija. I upravo zato treba standardizirati sve takve izdatke socijalne skrbi i Vlada to izrađuje i uskoro će izaći sa kompletnim jednim prijedlogom za takvo rješavanje. I ono što još možda treba reći da manipulacija podacima nikada nije dala politički uspjeh jer ovaj narod zna što su podaci, osjeća posljedice ovih brojki i zato mislim da ni ovakve manipulacije koje vi primjenjujete … … [[Upadica se ne čuje.]] možete mi dati riječ da govorim, molim vas? Kolega nije naviknuo na parlamentarnu disciplinu pa bi ga trebalo podučiti. Govorim vam da vaše manipulacije podacima neće pasti na plodno tlo, jer naši su građani, čitajte birači, itekako educirani i osjećaju i vide što se događa u zemljama u okolini, šta se događa u zemljama bivše Jugoslavije, šta se događa zemljama u tranziciji, a šta se događa u Hrvatskoj.
Gospođa zastupnica, Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, ja bih voljela biti ovako optimistična kao što je kolega Hebrang koji je govorio prije mene. I želim reći da i ja ali i svaki građanin i svaki član moga kluba veselimo se svakom napretku koji se dešava u Hrvatskoj jer kakvi bismo mi bili građani ove zemlje kada nas napredak ne bi veselio. Međutim, kako se čitaju određeni podaci, kako se s njima manipulira s jedne i s druge strane otom potom, i u tu polemiku ne bih ulazila. Pa ću se zato u svojoj raspravi orjentirati samo na ovaj rebalans, dakle, ne na ukupni proračun, jer o njemu smo raspravili onda kada je o tome bilo govora i držati se samo ovih podataka i cifri koje su izrečene i onih koje nisu izrečene kod obrazloženja ovoga rebalansa proračuna. Dakle, zašto kažem da me ovo ne veseli i da nemamo razloga za optimizam? Zato što cjelokupni prihodi najvećim dijelom povećanje prihoda, najvećim dijelom proizlaze iz poreza na dodanu vrijednost koji zapravo u najvećem iznosu su rezultat povećanja cijena. Zašto to kažem da je tako? Zato što vidimo da je promet u trgovini svega 2,2% veći. To znači da su naši građani toliko zaduženi da oni više ne mogu ostvarivati kroz kupovnu moć onakav rast prometa u trgovini kao što je to bio prethodnih godina. Vidi se i na našoj stopi rasta koja se planira od 4,5% i u kojoj još uvijek jedan dio ili jedan značajan dio zapravo učestuje i potrošnja kao što je to bilo i kada su bile visoke stope rasta BDP-a, znači da će i tu doći do usporavanja. Ako su građani u ovom trenutku, dakle, podatak negdje iz travnja bili zaduženi sa 115 milijardi kuna, onda je to izgleda gornja granica do koje se oni mogu zaduživati u odnosu na plaće. Dakle, kada bi ovi prihodi bili rezultat visoke stope rasta industrijske proizvodnje, a oni to nisu jer je rast svega 3,6%. I ne možemo se mi uspoređivati sa rastom ni industrije, ni BDP-a sa razvijenim zapadom jer smo mi na niskoj osnovici, naša osnovica je niska i mi trebamo visoke stope rasta. Mi trebamo ubrzanu industrijsku proizvodnju jer samo tako ćemo smanjiti one negativne efekte koje ima uvoz, pretjerani uvoz u odnosu na mogućnosti hrvatskog gospodarstva. Dakle, to su podaci koji su navedeni u obrazloženju dakle, kroz makroekonomski okvir. A što je ono što nije navedeno? Nedostaju nam podaci o javnom dugu. Ja neću reći da kao što je prije nekoliko godina bila ovdje rasprava o bankrotu, o «argentinskom» sindromu, o ne znam zaduženosti malog djeteta ali ću reći da je zabrinjavajuće stanje. Možemo mi reći da se dug središnje države smanjuje. I on se smanjuje, evo podatak je koji je sad nedavno objavljen na 80, nešto manje od 86 milijardi kuna da je smanjen za 400 milijuna kuna, a da su se jamstva povećala za 21,8% i sada iznose 17,28 milijardi kuna. Dobar dio, dobar dio tih jamstava može doći na naplatu državi. Ali je dug izvanproračunskih fondova iznosi 16,48 milijardi. To je, to su vam podaci Ministarstva financija i povećan je za 2,37 milijardi kuna. Dakle ipak mi moramo u cjelini gledati koliki nam je javni dug, koliki nam je unutrašnji dug, koliko nam je vanjski dug. U obrazloženju nema, nema ni govora kakva je naša vanjskotrgovinska bilanca. Naš deficit robne razmjene iz godine u godinu raste. Prošle godine smo završili sa 13 i pol milijardi kuna, dolara deficita. U ovoj godini ćemo tu negativnu tendenciju nastaviti barem po predviđanjima odnosno po onome kako se ostvaruje za prvih, u prvom kvartalu. Dakle sve su to podaci koji ne mogu imati osnove za optimizam. Ja se slažem da treba prebrojiti izvoz usluga. Tekuća bilanca nam je također loša. Mi godišnje ostvarujemo oko 3 milijarde dolara deficita tekuće bilance i to je u sljedećoj godini zapravo dug, zaduženje jer mi to ne pokrivamo iz vlastitih ekonomskih aktivnosti. Ono što zabrinjava jest to da mi nemamo dobra, mi ne predviđavamo šta nam se može desiti za 6 mjeseci, za godinu dana. Sredinom prošle godine guverner Hrvatske narodne banke najavio je rast inflacije. Naša Vlada čak je kritički reagirala na taj njegov istup. Dakle da smo se sredinom prošle godine počeli pripremati na rast inflacije, na visoke cijene energenata, da smo to činili početkom ove godine, da nismo čekali evo 6 mjeseci ili možda čak i više možda smo nešto mogli učiniti u pozitivnom smislu. Dakle treba predviđati događaje, to radi, to se radi u svakoj tvrtci. To se mora raditi i u državi. I pokušati preduhitriti neke trendove ako je to moguće i ako je to objektivno moguće. Ja znam da će ministar reći uvoz, visoki uvoz da to nema utjecaja na naplatu PDV-a. Ima. Jer se PDV naplati u trenutku uvoza. Otom potom što će se oni vratiti, to je tehnologija ali on će se kad se roba proda, kad se roba proda on će se naplatiti. On će se u trgovini naplatiti i da mi nemamo tako enormni uvoz i deficit u robnom prometu ne bismo imali niti ovakav rast PDV-a. I sada samo nekoliko rečenica što se to desilo sada u ovom rebalansu proračuna? Dakle od ovih prihoda od 2,4 milijarde kuna koliko planiramo više ubrati to je više od 50% se planira ubrati kroz naplatu PDV-a. Istovremeno zanimljiva je situacija da mi planiramo manje ubrati od trošarina na naftne derivate nego što smo to planirali početkom, ne početkom godine nego prije 3, prije 3 mjeseca kad smo donosili državni proračun. Šta to znači? To znači da će se smanjiti potrošnja goriva. Drugim riječima smanjit će se potrošnja goriva. Pa ali prihod od PDV-a se od početka godine do sada povećao u apsolutnom iznosu sigurno za pola kune po litri prodanog benzina jer je toliko rasla cijena. I gdje će završiti ti ovako veliki prihodi? Pa završit će u pokriću dugova koji nisu planirani u početnom proračunu. Dakle milijardu i 400 milijuna kuna dakle više nego što će se ubrati od PDV-a završit će u pokriću dugovanja u zdravstvu i to još uvijek nije dovoljno. Dakle nema ni govora da će to ići u nekakav razvojne projekte jer inflacija i rast cijena nikada ne završavaju u razvojnoj komponenti kao razvoj. A što se tiče ovih pomoći građanima mislim da bi pametnije bilo da se ona planiraju u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi kroz centre za socijalnu skrb, da se poveća osnovica za socijalna davanja koja se nije povećala već evo sedmu godinu i da onda na taj način budu usmjerena upravo onima kojima su ta sredstva najpotrebnija a ovako će završiti evo niti, u Vladi do kraja ne znaju gdje jer nisu sigurni da li je ovaj način pokrića ili subvencioniranja cijena električne energije dobar ili će se on mijenjati do kraja godine. Hvala lijepa.
Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. A ne mogu da ne ispravim bar nekoliko netočnih navoda jer ovo što je kolegica rekla ne stoji. Kažu da su ukupni dug države smanjen, ali su jamstva povećana. Ali treba gledati za što? Nije točno da su povećana. Indirektno nisu povećana jer su to jamstva koja su dana najvećim dijelom brodogradnji i što će se vratiti. To nisu jamstva koja su trajna kao što je dug trajni. Prema tome to su jamstva za proizvodnju i za tvrtke koje proizvode a nisu jamstva za privatne tvrtke kao što smo to imali priliku imati u mandatu jedne od prijašnjih vlada. Drugo što je netočno nismo se pripremili na porast cijena. Pa pripremamo se na porast cijena od prvog dana mandata HDZ-ove Vlade. Zamislite da se nismo pripremali, da smo ostavili deficit proračuna 7% kao što ste ga vi imali i da smo sad dočekali porast cijena s tim deficitom. Isto tako nije točno da se nismo pripremali jer smo podigli osnovicu socijalne skrbi sa 400 na 500 kuna. Isto tako smo povećali sad rebalansom sa 156 milijuna izdatke za socijalnu skrb. Dakle to su sve pripreme koje su dugoročne i koje su eto ipak hvala Bogu dale dobre rezultate.
Gospođa zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Voljela bih i ja dijeliti optimizam gospodina Hebranga no nažalost ja uvijek govorim u ime onih kojima su stvarno i prava i dostojanstvo na minimumu pa ću i danas. Inače, što se njih tiče, pogotovo slijepih osoba nema tu nikakve manipulacije brojki. Ono što je kolega Jurjević rekao stvarno je ne da je istina nego je jako, jako velika i teška i bolna istina. Nadam se da me kolega Kunst neće optužiti ispravkom netočnog navoda za zavođenje narodnih masa kao kolegicu Opačić kada je govorila u ime kluba, već ja ću govoriti o narodnim masama koje se podcjenjuju na razno razne načine, a počevši sa prevarama poput rebalansa državnog proračuna. Dakle, molim narodne mase da me odmah isprave ako se osjete zavedenim i uvedenim u političke spletke barem što se tiče mene. Dakle, ja ću odgovoriti u moje ime i ono što se tiče narodnih masa. Sa narodnih masa svoju raspravu ću usmjeriti na najveću manjinsku grupu, a to su osobe s invaliditetom. Prema ministru financija gospodinu Šukeru po ovoj formuli građani žive dobro, jer ne piše jedna brojka, nego sasvim druga, a što u konačnici običnog građanina nije uopće briga ni kako se rebalans piše, ni kako se obračunava. Mislim da njih zanima koliko su im prihodi mjesečno. A nije ga briga iz razloga što se mora svaki dan boriti za preživljavanje sebe i svoje obitelji. Gospodine ministre, već je rečeno da se ovaj proračun punio dobrano od PDV-a. Dakle, od istih ljudi kojima sada vraćate … [[Govornica se ne razumije.]] da bi lakše živjeli. A što to lakše znači? Kako čak i tako olakšano živjeti sa 1000 do 1600 kuna i sa ovih 200 kuna povećanja osobnih invalidnina ne možemo govoriti o povećanju standarda. Mislim da je to stvarno podcjenjivanje ove grupe hrvatskog građana i njihovog dostojanstva. Molim vas, objasnite kako osobu u invalidskim kolicima kojoj je potrebna pomoć druge osobe, a nema osobnog asistenta, jer nije ušla u pilot projekt osobnog asistenta živi sama i u idealnim je uvjetima, a koja ima stan ili kuću može preživjeti uz tako nisku invalidninu. Dakle, i pod pretpostavkom da spada u onu kategoriju koja će trošiti manje od 2000 kilovat sati struje godišnje njeni troškovi života mjesečno prelaze preko 4000 kuna. Najmanji režijski troškovi su 600 kuna. Plaćanje sata za pomoć u kući je od 25 kuna na sat pa na više. Većinu higijenskih i medicinskih preparata koji su nužni HZZO ne pokriva, a da još ništa nije kupljeno od prehrambenih i higijenskih potrepština. Mi smo jedna od prvih zemalja koja je ratificirala Konvenciju o pravima osoba sa invaliditetom i ta je konvencija na snazi od 3. svibnja ove godine. Nigdje u ovom rebalansu ne vidim sredstva koja bi trebala osigurati provedbu spomenute konvencije. Zar moramo čekati novi proračun za slijedeću godinu? Konvencija nije šareno perje kojima bi se kitili već je skup određenih pravila po kojima se države potpisnice moraju, odnosno obavezne su se ponašati. Kako će se ponašati majka koja je dobila status njegovateljice i skrbi o svom teško bolesnom djetetu 24 sata na dan, a država je njen rad procijenila 2200 kuna na mjesec, a ustanovi za još manji rad za to isto dijete, jer nema brige do brige roditelja daje oko 12000 kuna mjesečno. Osobe s invaliditetom ne uživaju ni minimum standarda života dostojnog čovjeka i vrijeme je da se napokon na tome nešto napravi. Cijeli sustav koji bi ovu kategoriju trebao štititi treba pogurati. Imamo mehanizme, načine, zakone, pa pokrenimo ih već jednom. Konvencija ide, ali mehanizam, ali očito je i vama gorivo preskupo da taj mehanizam pokrenete ili nemate ideje. Ni u prijedlogu proračuna u ovom rebalansu nisu osigurana sredstva za provedbu barem ključnih elemenata Konvencije o pravima osoba s invaliditetom počevši od prava na dostojanstveni život jer s primanjima koje osobe s invaliditetom imaju nemoguće je uopće živjeti, a kamoli si priuštiti luksuz dostojanstva. Hvala lijepa.
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Ljubica Lukačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja moram odreagirati na izlaganje kolegice Škulić. Dobro je napomenula kolegica Škulić da je Republika Hrvatska jedna od prvih zemalja koja je potpisala Konvenciju o pravima osoba sa invaliditetom. Konvencija je ove godine 3. svibnja stupila na snagu i Republika Hrvatska odnosno Vlada čini sve da se život i standard osoba sa invaliditetom podigne na najvišu moguću razinu. Danas je bilo dirljivo ovdje slušati mnoga izlaganja o povećanju socijalnih naknada. Ja moram reći da svi dobro znamo da se osnovica povećava ove godine. To vjerojatno neće biti u potpunosti dostatno, ali svi jako dobro znamo, pa i vi kolegice, da socijalna skrb u ovoj godini ide u reformu. Danas je ovdje rečeno da se socijalna skrb, da ne ide u reformu, odnosno da se ne vrši reforma. Znamo da Zakon o socijalnoj skrbi do ljeta slijedeće godine mora biti napravljen, te da smo tada u prilici da tako kažem izjednačiti mogućnosti osoba sa invaliditetom sa svim ostalim osobama i ja pozivam i kolegicu i da svi zajedno damo svoj maksimum. A ovo što Vlada sada čini hvale je vrijedno i samo se moramo sjetiti kako smo živjeli prije 10 godina. Govorim i za nas dvije kolegice. Mi to jako dobro znamo, a i za sve druge osobe sa invaliditetom.
Odgovor na repliku gospođa zastupnica Vesna Škulić.
Pa ovako kolegice Lukačić, ja se ne želim sjećati kako sam živjela prije 10 godina, nego želim osigurati život za one koji će živjeti u budućnosti, dakle za 10 godina. Želim njima osigurati dostojanstven život i mislim da je to u interesu i vas i mene. Neću stavljati svoj život da se o njemu govori kako sam živjela, kako nisam imala. Naravno i bila bih jako, jako tužna da sadašnja generacija živi kako smo vi i ja živjeli prije 10 godina. Međutim, da li Vlada stvarno radi sve? Ako je to sve po sistemu pilot projekata, radnih grupa i ostaloga, onda stvarno ako vi mislite da je to sve ja vam čestitam. Mislim da će i osobe s invaliditetom biti jako zadovoljne i da će svi živjeti jako, jako dobro u sretnoj budućnosti. Međutim, što se tiče izjednačavanja prava svih osoba sa invaliditetom mislim da je to Vlada već trebala davno, davno napraviti još negdje 2004. kako je predviđala Nacionalna strategija od 2003. do 2006. Na žalost, osim radne grupe koja je osnovana tada nije ništa napravljeno. Što se tiče socijalnih reformi one već idu nekoliko godina i non stop se osnivaju radne grupe koje su svrha samoj sebi. Isto tako kao i vladino povjerenstvo koje je u prvih 6 mjeseci ove godine potrošilo 200 kuna, onda toliko o njihovom radu i o drugim tijelima Vlade koja rade u korist osoba sa invaliditetom. Nažalost, ja ne bih htjela niti zbog dojma, niti političkog dojma polemizirati oko toga kako osobe s invaliditetom žive, a ja mislim da oni to najbolje znaju, a i vi i ja također jako, jako dobro znamo što znači živjeti od tisuću kuna, od 300 kuna i do najviše tisuću 600 kuna. Ako vi možete živjeti dostojanstveno i da svi vaši troškovi budu pokriveni, svaka vam čast.
Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, oba ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Pa evo, očito da mi danas sa ove dvije strane iščitavamo različito neke brojke, a ja ću na samom početku iskazati zadovoljstvo što je govoriti o ovom rebalansu proračuna koji bilježi rast. Evo, ja ću opetovati neke brojke radi pamćenja i bilježenja pa moram reći da su, evo već na samom početku 2008. godine, godine o kojoj govorimo povećana industrijska proizvodnja za 3,6%, građevinski radovi povećani u prvom tromjesečju za 10,2% što očito govori i o nekakvom ulaganju i u gospodarstvo i u razvoj. U prvih 4 mjeseca realan rast trgovine je povećan za 2,2%, samo prva četiri mjeseca su ove godine. Smanjena je nezaposlenost, dovelo je uopće do većih povećanja ovog rebalansa za 2,5 milijardi kuna, a kad gledamo u odnosu na 2007. godinu, već je proračun bio povećan za 9,6 milijardi kuna ili 8,8%. Dobro je da je Vlada prepoznala i usmjerila ovo povećanje u one segmente društva i one programe koji prije svega potiču i rast gospodarstva i regionalni razvoj. Ja dolazim iz jedne županije koja zaista očekuje pomoć, još uvijek pomoć, ovdje smo danas čuli da je 10% troškova još uvijek se odnosi za ratna oštećenja, dolazim iz županije koja je bila 52% obuhvaćena ratom u kojoj se svakim danom sve više ulaže u infrastrukturu i upravo u taj regionalni razvoj na posebnoj državnoj skrbi. Zato je ovih 200 milijuna kuna koje je dobilo ministarstvo za jačanje upravo ovog područja posebne državne skrbi i regionalnog razvoja izuzetno značajno. Svakako da i danas smo čuli su naši građani, a zbog ovih kretanja i povećanja cijena ugroženi, ali dobro da i ovim rebalansom Vlada pokušava smanjiti udar na standard građana i pokuša nizom mjera pomoći građanima da podnesu ovu situaciju. Povećan je osnovni odbitak. Nedavno smo raspravljali o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak i Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne regionalne samouprave, donesene su i ove potpore za ublažavanja rasta cijena energenata, a i podsjetiti ćemo se čitav niz obiteljskih potpora. I o njima moramo se prisjetiti i podsjetiti, jučer smo o rodiljnim naknadama i roditeljskim naknadama u poslijepodnevnim satima raspravljali i vidjeli smo da i one dosta koštaju državni proračun. Ne smijemo ni to zaboraviti. Svakako da treba i naročito podcrtati i dobro je da se u ovom rebalansu proračuna izdvojilo 138 milijuna kuna za poticanje poduzetništva malog i srednjeg i to potpore prerađivačkoj industriji, onoj najugroženijoj, tekstilnoj, drvno-prerađivačkoj industriji. Regionalni razvoj sam spomenula, a o turizmu koji je, evo upravo sad će doživjeti, ja mislim najveći uspon tijekom godine upravo u ovim ljetnim mjesecima i kao značajnoj gospodarskoj grani i tu je Vlada jedan komadić poticaja osjetila u ovom rebalansu. O ulaganju u zdravstvu govorio je i kolega Hebrang i nekoliko kolega pa ne bih govorila, ali ono na kraju čime se ja bavim cijelo svoje vrijeme, to je ulaganje u znanost i obrazovanje i ovim područjem. U 2008. godini kad smo donosili ovaj proračun vidjeli smo da je proračun na početku godine bio povećan za 8,7% ili 933 milijuna kuna. Ako pratimo povećanje proračuna od 2003. godine kad je proračun za obrazovanje iznosio oko 7 milijardi 785 milijuna kuna i ovaj usvojen u 2008. 11 milijardi 715 milijuna kuna i još sitno neću ni spominjati i ovih 334 milijuna ako dodamo ovim rebalansom onda ćemo vidjeti da se je proračun za obrazovanje i znanost sada će biti negdje više od 12 milijardi kuna. Sukladno politici ove Vlade i socijalnom partnerstvu sporazumima s plaćama za prosvjetare, ja ću tako popularno reći i potpisom 2006. s tri većinska sindikata kolektivnog ugovora osigurana su sredstva za porast plaća. No, normalno je da ni prosvjetari ni moji kolege nisu zadovoljni nikada i vjerojatno je taj porast plaća ne može biti odjednom, ali je on evidentan da su plaće u prosvjeti porasle. Ja bih bila zadovoljnija kad bi obu stavku koju ću sad pročitati prebacit mogli u Ministarstvo obrazovanja u plaće, a to je stavka od 22 milijuna i 500 tisuća kuna koja je, kolegice i kolege potrošena za obveze i to za nagodbe i samo kamate za neisplaćene regrese i smjenski rad po dugovanju od 2003. godine. I zahvalna sam još jedanput kolegicama i kolegama koji su pristali na nagodbu s ministarstvom i na taj način pridonijeli u državnom proračunu jer nije bilo kamata, nije bilo obračunatih kamata na te zakonske obveze koje 2003. godine, odnosno početkom 2004. dočekalo ovu Vladu i moram vam reći, dugovi još nisu svi vraćeni zato što ni sudski sporovi neki još nisu ni okončani pa će još biti dodatnih milijuna kuna na kamate i ovrhe. Kako smo prošle godine osigurali besplatne udžbenike za sve osnovnoškolce i za učenike prvih razreda srednje škole, tako je i ove godine potrebno povećati za ovu namjenu i ovim rebalansom to činimo, osigurana su sredstva i za javni međumjesni prijevoz učenika srednjih škola na području posebne državne skrbi za 30 milijuna kuna. Nadam se da će i ovim zakonom kojeg ćemo uskoro raspravljati posebnim zakonom o području od naročitog interesa ili posebne državne skrbi isto se poboljšati situacija jer ćemo još neke poticaje, vjerujem prihvatiti ovim zakonom. A kako je zanimljivo još jedno kad proučavate malo proračune od 2001., '02., '03. onda vidite da je za visoko obrazovanje, možda se to ne čini kad čitate proračun sada za ovu tekuću godinu, ali od 2003. do 2008. proračun za visoko obrazovanje porastao je za 65%. A u odnosu na 2007. godinu ovaj za ovu godinu za 8,8%. I kao što je vidljivo ako iščitavate proračun i prijedlog rebalansa za Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa onda vidite da se povećava i za izgradnju i opremanje školskih objekata i ulaganje u nastavnu opremu. Dakle nekako osigurana su sredstva u visini oko 65 milijuna kuna, možda ne dovoljno. Čini mi se kolega Pupovac je govorio da još uvijek trebamo puno ulagati, ali ako pogledate i drugo ministarstvo koje skrbi opet o ovom području od posebne državne skrbi, Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva i na njihovim stavkama imate isto tako stavaka koji se odnose na opremanju i izgradnju školskih objekata pa kad to sve spojite onda vidite da se zaista ulaže i u ovaj dio obrazovanja. Evo mislim da nikad neće biti dosta ulaganja u znanost i obrazovanje, ali da je ova Vlada, to moramo priznati, napravila upravo veliki iskorak u ovom području i da i svakim proračunom i svakim rebalansom proračuna sve više ulaže u područje obrazovanja i znanosti, prije svega kao temelja, kao posebnog interesa za Republiku Hrvatsku. Evo hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Govorite kolegice netočno da ogroman iznos ova država mora plaćati za regrese učinjene za vladavine 2000.-2003. Radi se o manjem iznosu u odnosu na onaj ogroman iznos svih onih bezakonja koja su se događale '90.-tih godina i koja se još uvijek vuku [[Upadica: Kolegice.]] I valjaju po našim sudovima sa ogromnim kamatama za neosnovano otpuštanje s radnog mjesta koje je za desetogodišnjicu suđenja od recimo glavnice od 34 tisuće izašlo u prosjeku od 600 do 700 tisuća kuna za kuće koje su češće nego ptice letjele u zrak '90.-tih godina.
To nije ispravak molim vas.
Za sve one naknade, to su ogromni iznosi.
Molim vas. To nije ispravak navoda.
Ja znam da vi ne želite o ovoj temi govoriti ali to Hrvatska skupo plaća i dan danas.
Kolegice molim vas. Tu tvrdnju nije izrekla gospođa Roksandić, pa niste mogli ni ispravljati. … [[Upadica se ne čuje.]] Niste mogli ispravljati. Niste mogli ispravljati neposto … Molim vas, niste mogli ispravljati nepostojeću tvrdnju. … [[Upadica se ne čuje.]] Replike. Gospodin zastupnik Ivo Josipović.
Pa mislim da je kolegica Roksandić zapravo ispravno detektirala da postoje potraživanja pojedinih zaposlenika u visokom obrazovanju i drugdje koje treba platiti. Oni su nastali u različitim periodima, ali znam da kolegica nije prava adresa da se nju pita, ali evo pitam pa posebno Vladu. A zašto ako je to jasno da se to mora platiti, da dug postoji, zašto se ne plati i ne izbjegnu se kamate i troškovi nego se uporno vode postupci kroz 4, 5 godina?
Ja o povratu duga nisam govorila u visokoj znanosti i ovome …
Dobro, ima li neki red tu … [[Govornik se ne razumije.]]
Joj, ispričavam se.
Izvolite, odgovor na repliku … [[Govornik se ne razumije.]]
Nisam govorila o nikakvoj … [[Govornik se ne razumije.]] u visokoj znanosti nego u srednjoškolskom i osnovnoškolskom obrazovanju, ali ću vam reći. Znate zašto je došlo do takvog odnosa i tih dugova i tražbina? Zato što su prosvjetni djelatnici istekom upravo roka u kojem su mogli podnijeti tužbu, a to je bilo negdje upravo u prosincu mjesecu 2003. kada nisu mogli više dobiti jer je nova Vlada stupila u mandat ovo dugove. A vi znate kad se donosio proračun 2004. da se je vlast preuzeta tek 2003. u prosincu dakle Vlada je imala privremeni proračun. U tom periodu Vlada nije mogla vratiti te silne dugove jer je do mjeseca ožujka, zajedno ste i vi i ja sjedili ovdje i Vlada je radila i donosila tek pravi proračun negdje početkom 2004. godine. Dakle nije imala sredstava za vraćanje duga. Vi isto tako znate da se u privremenom proračunu ta sredstva nisu mogla ni planirati. Kad se ušlo u sustav uopće proračuna u Ministarstvu znanosti onda je bilo vidljivo koliko je ostalo milijuna kuna nepodmirenih obveza, potpisanih ali potpisanih sa bivšim ministarstvom i sa sindikatima prema zaposlenicima u srednjim i osnovnim školama. To je razlog veliki zašto su ljudi odmah u prosincu tužili jer su znali da će morati dobiti to. I sudski postupci su kolega krenuli. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa Vlada je podmirila, ja imam te podatke, Vlada je podmirila dugove ali sada dolaze kamate.
Gospođa zastupnica Marija Lugarić, replika.
Poštovana kolegice Roksandić, ovaj proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja je ništa drugo nego jedna velika obmana i pokazatelj nesposobnosti ovog ministarstva. Sve povećanje od 334 milijuna kuna je nastalo iz nekoliko stavki. Prvo, iznos za plaće u osnovnim i srednjim školama, na visokim učilištima, školama i sveučilištu kao i za prijevoz učenika i besplatne udžbenike. Sve te obveze je Vlada znala u 3. mjesecu kad se donosio proračun. Sve to. Zašto to tada nije stavilo u proračun? Zato da bi se u rebalansu mogli hvaliti kako povećavamo sredstva. S druge strane, za preko 50 milijuna kuna su smanjene sve one bitne, suštinske promjene. Ja vam sad mogu čitati redom po redu stavku. Stručno usavršavanje nastavnika, razvoj odgojno-obrazovnog sustava, izrada kurikuluma, kapitalne investicije u školstvu manje za 23 milijuna kuna, izrada mreže programa u srednjem školstvu za 50% manje, projekt decentralizacije obrazovanja je 50% smanjenje u ovom rebalansu, raznih modela kurikuluma za srednje školstvo je minus gotovo milijun kuna, revizija postojećih izrada novih programa u srednjem školstvu 500 tisuća kuna, izravna kapitalna ulaganja u visokom školstvu minus 12 milijuna kuna u ovom rebalansu itd., itd. Ovaj rebalans je zapravo samo pokrivanje rupa koje nisu pokrivene kad se donosio proračun u 3. mjesecu. Zbrojite stavke za plaće, zbrojite stavke za prijevoz i udžbenike i dobijete 380 milijuna kuna. To je više od 334 milijuna kuna povećanja.
Odgovor na repliku. Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić.
Pa kolegice Lugarić nisam ni očekivala da ćete vi reći da ministarstvo dobro radi, ali vas moram podsjetiti jer zajedno dosta dugo pratimo ovo područje, moram vas zaista podsjetiti da ovih 334 milijuna i točno je što ste rekli, ja sam to ako ste pratili moje izlaganje upravo detektirala te pozicije. Ali ću vam reći zašto je došlo do smanjenja, a vi to isto tako vjerujem pretpostavljam znate, došlo je do smanjenja upravo zbog toga što je drugačija dinamika, dinamika izvršenja proračuna. Jer vi morate znati ovo je proračun koji je rađen na bazi evo ovih rezultata u prvih 5 mjeseci, sad je šesti, početak sedmog mjeseca, dakle vjerojatno na bazi podataka od prvih pet mjeseci to vidimo iz proračuna. Morate znati, da Zakon o javnoj nabavi da je strog, da neke stavke nisu izvršene u onom obimu u kojem bi trebale, upravo zbog nekih stvari koje su ovdje opravdane, a isto tako vam mogu reći i moram vas podsjetiti da ministarstvo koje dodaje pa i na plaće, kako što ste rekli dogovoreno je i ja sam to spomenula i na udžbenički standard i to sam spomenula i na … [[Govornik se ne razumije.]] i to sam spomenula, dakle je uvijek još uvijek dodao sredstva, 334 milijuna. Ali ću vas podsjetiti na 2003. godinu kada je ministarstvo oduzelo rebalansom 119 milijuna kuna sredstava obrazovanju.
Sljedeća replika, gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Gospođa Roksandić je opet ponovila praksu od gospodina Hebranga, a to da se vraća uvijek u neke retrogradne priče, ali kada se već vraća neka uzme omjere koji su se tada ulagali u znanost, visoko školstvo i osnovno školstvo i vidjet će tada da je tada postotno od proračuna bilo više ulaganja u to područje i druga stvar neka se pokuša prisjetiti razdoblja prije 2000., pa neka analizira koja je tada situacija bila sa plaćama djelatnika u obrazovanju i sve skupa situacija u školstvu. A kada ste malo prije odgovarali kolegi Jospoviću vezano uz plaće i obavezu koju država ima prema djelatnicima u školskom sustavu, ako već niste mogli 2004. u proračun staviti, imali ste proračun da vas podsjetim 2005., 2006., 2007. godine, znači mogli ste od tada 3 puta u proračunu ispraviti tu nepravdu i isplatiti ljudima ono što su trebali dobiti. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, gospođa zastupnica Ivanka Roksandić.
Pa evo hvala. Moram reći kolegi da me na neki način potakao da kaže da uvijek pričamo neke retrogradne priče. Znate kada govorite o proračunu i o ovakvim nekakvim problemima, onda uvijek se uspoređujete sa nekim, uvijek ima jedna godina prije, jedna iza, tri, četiri prije. Pa moramo onda neke stvari uvijek raditi kao usporedbu. To ste radili i vi evo u svojoj replici. A ja ću vas podsjetiti da je ova Vlada naslijeđene dugove i vraćala od 2004. godine, ja imam te podatke kolega, i moram vam reći da je za smjenski rad vraćeno 332 milijuna kuna u osnovnim školama. Za srednje škole 241 milijun, za visoko obrazovane ustanove i visoko obrazovanje, za neisplaćene božićnice u 2000. i 2001. godini. Znači mi smo 2004., 2005., 2006., pa čak i sedme vraćali taj dug, a ja kada sam govorila o ovom rebalansu kolega, govorila sam samo o kamatama. O kamatama koje su dospjele na ovom dugovanju koje je podmireno zbog sudskih troškova. I ne možemo tome izbjeći. I bit će još kamata, jer nisu sve gotove, sve ove tužbe nisu gotove, svi procesi nisu okončani. A to što se vi pozivate na '90.-tu godinu, dragi kolega, ja sam '90.-tih godina radila u školi i do 2000. godine sam radila. Dragi kolega, radila sam u ratnim uvjetima. I nemojte te godine devedesete nikada uspoređivati sa 2001., drugom, trećom, sedmom ili osmom. To su bili specifični uvjeti rada, barem u nekim područjima ove zemlje i nemojte to kolega stalno uspoređivati.
Gospodin zastupnik Gvozden Flego, replika.
Poštovana gospođo Roksandić, ja se bojim da ni vi niste potpuno zadovoljni sa radom ministarstva i kada bismo o tome osobno razgovarali, onda bi to izgledalo drugačije. Molim vas, nemojte zaboraviti kada govorite o kamatama i dugovima, zastupnicama i zastupnicima i hrvatskoj javnosti spomenuti da smo vam ostavili uistinu 257 milijun, a da ste zbog kamata i neplaćanja to povećali za 5 puta. To molim vas, nemojte zaboraviti. I drugo, da smo postigli dogovor sa sindikatima, da se bez kamata dugovi vrate, ako se vrate u prvoj polovici za šezdesetak milijuna kuna, dakle bez kamata i da niti to nije učinjeno, a to je također bio dio primopredajne dokumentacije. Treće, vi imate totalno neuređeno i obezglavljeno ministarstvo koje u 3 mjeseca mijenja proračunske stavke. S jedne strane od 100% na 20%, na 23%, na 25%. S druge strane imate stavke od 950%, od tisuću 60% itd., pa molim vas lijepo na sve to skupa smo upozoravali, na sve to skupa smo imali dosta slična stajališta sve do glasanja i sada imamo ovu situaciju koju imamo. Ja sam jako zadovoljan da proračun za obrazovanje raste više nego što raste državni proračun, ali sam strašno nezadovoljan s načinom na koji se troše sredstva o čemu ću kasnije govoriti detaljnije.
Odgovor na repliku, gospođa zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Flego, točno ste rekli da ste ostavili, da je ono ministarstvo ostavilo dug, samo ste krivu cifru rekli. Ostavilo je točno milijardu 158 milijuna kuna. To je točna brojaka. Ne kao što ste vi rekli 257. Imam točno izvađene brojke iz proračuna. Dakle, nije toliko malo, kao što vi tvrdite. I zato ću vam reći o tome jesam li ja zadovoljna sa radom ministarstva kao što ste rekli da smo se usuglasili, ne sjećam se, smo znam da ovo ministarstvo ulaže izuzetno velike napore da zaista provede sve reforme u obrazovanju i nikada nećemo biti, ja sam to rekla potpuno zadovoljni, jer se radi kao i u zdravstvu, u najosjetljivijim dijelovima ovoga društva koje se tiče svih građana, a to je obrazovanje djece i osobna zdravstvena zaštita, sebe samoga i obitelji. Dakle, to su dva zaista segmenta društva gdje smo mi najosjetljiviji. I tu ćemo svi mi uvijek imati bilo kakve primjedbe, ali ne možemo reći i ne možemo iskrivljivati istinu, da je taj dug bio manji. Vi ste potpisali, to je činjenica, to je stvarnost, kolektivne ugovore sa sindikatima. Niste niti jednu kunu regresa isplatiti, niti božičnice, ni smjenskog rada krajem godine, ali istina je da su ti dugovi ostali i da ih mi sada vraćamo.
I zadnja replika gospođa zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, evo ja, morala sam se javiti da repliciram i da dodam još poštovanoj kolegici Roksandić na njezino izlaganje. Kada čujemo s druge strane da nije potrebno komparirati sa onim što je prošlo, ja tvrdim i sigurna sam da naši građani trebaju se podsjetiti a i treba se podsjetiti i SDP kada su oni vodili državu i kada su oni određivali koliko treba poskupjeti HEP potrošačima električnu energiju. To je bila 2002. godina da vas podsjetim. Najavili ste poskupljenje 9%, ali prevarili ste hrvatski narod. Evo podataka. Poslali ste od HEP-a račune 80% poskupljenje. Čak niste ni to poskupljenje uskladili niti je odobrilo Vijeće za regulaciju. Niti oni nisu to odobrili. Prema tome, to vam je pokazatelj da vi danas govorite i podatak, da vi danas govorite toliko iz srca za socijalnu kategoriju a onda 2002. godine kada ste imali sve dozvoljeno, sve otvoreno, bez ikakvih zapreka vi niste apsolutno ni malo ugradili te socijalne komponente na 80% skuplju struju da je svima jasnije. A danas toliko govorite o socijalnoj komponenti. Upravo je ova Vlada pronašla model i ugradila tu socijalnu komponentu kako bi bilo lakše našim građanima izdržati ovo poskupljenje. Hvala vam lijepa.
Gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodo ministri, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Evo na početku, prvo da dam jedan prijedlog gospodin iz Ministarstva financija, s obzirom na inzistiranje kolega sa desne strane sabornice neka uvedu još jednu kolonu 2003. kod ovakvih materijala, tako da se mogu kvalitetnije pripremiti. A ja bih podsjetio da je 2000. zbilja bila krasna situacija u Hrvatskoj, gospodarstvo je cvjetalo, bili smo otvoreni Europskoj zajednici, svijetu, tako da dugova nije bilo, unutrašnji dug države uopće nije postojao, tako da jedna zbilja prekrasna situacija 2000. koju je HDZ tada ostavio koalicijskoj Vladi. Ali dobro, da se malo vratim na ovu temu. U svojem izlaganju ću reći zašto mislim da ovaj rebalans proračuna nije razvojan i zašto mislim da nije socijalan i pravedan. Kada govorimo o rebalansu proračuna ne govorimo tek samo o pobrojenim prihodima i rashodima države već govorimo o tome na način da li je takvo planiranje i izvršenje toga proračuna dovelo do boljeg ili lošijeg života naših građana. Da podsjetim donošenje ovoga proračuna najavljivalo se kao nevjerojatan poduhvat. Govorilo se o ekonomskom skoku, o velikim gospodarskim uspjesima što će biti rezultati ovoga proračuna. Najavljivali su se daljnji rekordi u gospodarskom rastu, nakon 5,6% prošle godine trebali smo skočiti na 7, 8%, barem se tako govorilo o kampanji Vlade koja je i donijela ovaj proračun. Posljedica prvih pola godine ovoga proračuna za 2008. godinu gospođe i gospodo je najniži gospodarski rast u posljednjih nekoliko godina koji je iznosio tek nekoliko postotnih poena, odnosno tek nešto preko 4%. Zato mislim da ovaj rebalans proračuna baš kao i proračun koji smo prihvatili početkom godine nije razvojan. Praksa, praksa nas na to svakim danom osvjedočuje, znači građani svakodnevno osjećaju posljedice toga proračuna u svakodnevnim poskupljenjima a gospodarstvo usporava svoj rast. Možda bi gospodarskog skoka i bilo da je proračun bio razvojan, da se više investiralo u obrazovanje i poticanje gospodarstva. Da podsjetimo prošli mjesec inflacija je iznosila 6,4% i najniži gospodarski rast 4,4% u proteklih nekoliko godina. Kakva su ostala gospodarska kretanja, odnosno gospodarska situacija koja je proizašla iz ovoga proračuna? Pad vrijednosti realne plaće se prvi puta desio jednom od proteklih mjeseci, znači građani su mogli manje kupiti za svoj novac nego što su mogli kupiti prije toga. Inflacija otprilike svaki mjesec zadnjih nekoliko mjeseci raste po stopi od 0,7 do 1% mjesečno a u inflaciji cijena prehrane sudjeluje protekli mjesec sa 50%. Pričamo o europskim trendovima i govorimo to da nas konstantno vanjski faktori utječu na lošu gospodarsku situaciju, na inflaciju u Hrvatskoj pa možemo pogledati malo i analizu kakva je situacija u Europskoj uniji. Europska inflacija, odnosno inflacija u Europskoj uniji iznosila je u travnju 3,6%, znači skoro 3 postotna poena nego šta je to bilo u Hrvatskoj. I pokazuje tedenciju smanjivanja. Još gore, kada gledamo stopu rasta, odnosno stopu rasta cijena u prehrambenoj industriji, Hrvatska je u godini dana imala tu stopu od 10,2%, znači našim građanima koji imaju najosnovnija primanja i koji moraju sa tim primanjima podmiriti troškove stanovanja hrane i najosnovnijih životnih potreba inflacija nije 6,4% nego je ona preko 10%. Hrana je u zadnjih godinu dana poskupjela preko 10%, točno 10,2%. I tu kada se kompariramo sa europskim zemljama daleko zaostajemo. Mogu reći recimo da u Portugalu je 3,2%, da sada ne nabrajam sve te europske zemlje, ali Hrvatska u tome odnosu sigurno zaostaje. I da ne spominjem još tu odnos i plaće koja je u tim zemljama a koja je u Hrvatskoj. U Hrvatskoj je 27% prosječne plaće zemalja Europske unije. Naravno, kada gledamo ovaj prijedlog rebalansa proračuna vidi se da se planiraju tih prihodi za 2,4 milijarde kuna veći nego što su bili planirani početkom godine. I moram napomenuti da ono što smo danas tijekom rasprave čuli, najveći dio tih prihoda ide iz inflacije, ide iz PDV-a na uvoz roba. Jer netko je već prije mene spomenuo mi smo imali negativnu platnu bilancu u prvih 5 mjeseci za 27 milijardi kuna šta je otprilike 4 do 5 milijardi kuna više nego protekle godine. Kada pogledamo koji je to apsolutni iznos na razini tih 5 mjeseci možemo reći da gotovo pola tog PDV-a se naplatilo iz te negativne, odnosno rasta negativne platne bilance, odnosno osobne potrošnje hrvatskih građana koji su taj PDV platili kroz kupovanje roba i usluga. Zašto, zašto na osnovu toga smatram da i ovaj rebalans nije niti socijalan niti pravedan? U obrazloženju rebalansa vidimo da su tu dvije mjere koje su predlagači stavili a to je prva da se povećava neoporezivi dio dohotka sa 1600 na 1800 kuna. Da vas podsjetim tu se radi o ovih famoznih 30 kuna na mjesec više hrvatskim građanima onima kojima najosnovnije najniža primanja što iznosi otprilike 0,6% prosječne neto plaće. Znači niti desetina inflacije koja je danas na djelu. I drugi je ovaj da će se subvencijama HEP-u pokušati utjecati na to da struja u određenim kućanstvima naraste. Naravno opet onima koji troše najmanje a to nisu sigurno oni koji imaju više djece, koji imaju veće obitelji nego oni koji su samci, koji troše manje energije. Zbog toga smatram da ovaj prijedlog nije pravedan jer smatram da, evo dat ću primjer, dat ću primjer pa i nas zastupnika. Nama će po promjeni ovog Zakona o porezu na dohodak plaća skočiti 250 kuna, a radniku sa 2000 kuna neto plaće samo 30 kuna. Tako da taj prijedlog ja ne mogu na taj način podržati. Druga stvar šta kada gledamo i planirane prihode od poreza na dohodak on je planiran samo u 54, znači samo 54 milijuna manje nego što je to bio početkom godine. To znači da nema apsolutno nikakve mjere. 54 milijuna, to znači da imat ćemo porez na dohodak otprilike na istoj razini kao što je bio na početku godine. Kakva je to onda mjera? Zbog čega se to onda uopće ističe u ovom prijedlogu rebalansa kada vidimo da je porez na dohodak povećano naplaćen i da nema potrebe to isticati kao neko dostignuće Vlade u smislu pomoći hrvatskim građanima. Drugo, smatram da osnovni problem i problem naše države i proračuna je velika potrošnja odnosno nedostatak reformi. Ne postoje strukturne reforme koje bi obuzdale državnu potrošnju. Prvenstveno tu mislim i na Ministarstvo zdravstva gdje vidimo da se iz ovog rebalansa milijardu i 400 tisuća kuna daje u to Ministarstvo što je otprilike povećanje u odnosu na početak godine odnosno na ono što je planirano otprilike nekih sa 18,4 milijarde na 19,8 milijardi. Znači povećanje od skoro 10-tak posto što govori da inflacija nije mogla utjecati na to povećanje pogotovo kada se uzima u obzir da najveći dio tog novca ide na ono šta, na one dugove koje smo ostvarili već prethodnih godina. Tako da nedostatak reformi utječe na to da ne možemo rasteretiti državni proračun i da ne možemo novac alocirati građanima i da ne možemo na kraju krajeva stvarati pogodni, pogodnije okružje za gospodarstvo odnosno za razvoj naše zemlje. I na kraju samo da kažem. Netko je rekao, čini mi se ministar da smo na, da smo mi iz SDP-a govorimo neke stvari oko proračuna da nismo ponudili rješenja. Jesmo, ponudili smo rješenja. Jedno od rješenja Izmjene Zakona od poreza na dohodak ste prihvatili djelomično. Sad iz ovih podataka vidimo da ste mogli prihvatiti ne 1800 nego 1900 kuna jer se porez na dohodak naplaćuje jako dobro. Predložili smo izmjene i dopirnosa na plaće odnosno iz plaće da se hrvatskim građanima poveća plaća za 300 kuna. Na ovoj sjednici Sabora imate naše konkretne zaključke kroz interpelacije iz Kluba SDP-a i mnoge druge stvari koje predlažemo konstantno. Tako da ne može se reći da mi ne predlažemo. To što vi prihvaćate ili ne prihvaćate je na savjest vas. I na kraju kada govorimo o nagradi koju smo dobili za «duing bussines» odnosno za poslovno okruženje i reforme koje su se desile u Hrvatskoj, moram spomenuti da ja čestitam na toj nagradi i svaki put kada napravimo unaprijed … [[Govornik se ne razumije.]] nekom području treba to pozdraviti, ali bih puno sretniji recimo [[Upadica: Dobro, hvala lijepa.]] da na toj istoj tablici na kojoj smo mi 97. ove godine da neke zemlje iz našeg okruženja kao što je Srbija ona je negdje 80 i neka. Znači kad se kompariramo, kad se kompariramo po tim kriterijima [[Upadica: Hvala lijepa kolega.]] čak po tim podacima smo [[Upadica: Hvala lijepa, molim vas.]] i slabiji od zemalja u našem okruženju kao što je i Srbija.
Ispravak netočnog navoda, zastupnik Krešo Filipović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja ću ispraviti samo jedan netočni navod koji je rekao gospodin Maras jer to naprosto nije istina. On je rekao da mjera Vlade po pitanju električne energije ustvari će biti više usmjerena prema bogatijim slojevima ovog društva, a znatno manje na siromašne slojeve. Točno je to da ipak u ovome društvu u Republici Hrvatskoj znatno manje općenito pa tako vjerujem i električne energije troše siromašni slojevi. Znači oni koji manje imaju. Dakle ova mjera će ipak dati svoga rezultata i ne radi se o promašenoj mjeri kako je ovdje rečeno.
Dvije replike. Prva gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Maras vidite ovo je danas ustvari cinizam politike različitog vremena. Vremena kad ste vi bili na vlasti i danas kada ste u oporbi. I interesantno je iz te vremenske distance slušati vas danas što govorite a vjerujem, vi se možda ne sjećate jer ste bili 6 godina mlađi ili 7 kad je koalicija na čelu s SDP-om bila na vlasti pa su bila druga vremena, vi ste spomenuli idilična vremena 2002. godine. Podsjetit ću vas da je to bilo vrijeme zamrznutih plaća. U tom vremenu zamrznutih plaća podsjetit ću vas da se je mijenjala tarifa sustava struje i to preko noći tako da se onom skupljom tarifom obuhvatilo 16 sati a 8 sati jeftinije od ranije što je bilo 20 sati jeftinije, 4 sata skuplje struje. Pa je bilo poskupljenje plina što je lančano izazvala, ta dva poskupljenja lančano su izazvala nova poskupljenja: kruha, mlijeka, … [[Govornik se ne razumije.]] , prijevoza, troškova stanovanja i tako dalje tako da su sva ta poskupljenja dodatno opteretila tada dvije trećine stanovništva koja su živjela na rubu socijalne izdržljivosti. Interesantna je činjenica da to poskupljenje je tada faktički djelovalo negdje, negdje nam je 6 do 7% su nam poskupjeli troškovi života u tom periodu. To je bilo nekih dvije i pol godine faktički vladavine tadašnje koalicije na čelu sa kažem SDP-om. Podsjetit ću vas jednu stvar negdje pod kraj mandata kada je vaš ministar financija dao nalog ostalim ministrima da ne poštuju kolektivne ugovore sindikatima pa kad govorim o ovom dugu koji je preko dvije milijarde prouzročen što nažalost i ja sam postavio tada pitanje na GSV-u nevjerojatno da netko može napraviti toliku štetu državi a da ne odgovara? I vaš ministar financija nikad nije odgovarao, a rekao je da se ne poštuju kolektivni ugovori prema radnicima. To je recimo distanca tog vremena samo da vas podsjetim, nemam više vremena inače bih vas još podsjetio na mnoge stvari.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Gospodine Kunst, ja se sjećam dobro vremena, bez obzira na 6 godina što sam bio mlađi. Nisam govorio o 2002. nego sam govorio naravno ironično o idiličnoj situaciji 2000. kada smo mi preuzeli odgovornost za upravljanje ovom zemljom, tako da malo ste trebali bolje čuti taj termin. A vi se isto tako vjerojatno sjećate i situacija iz prethodnog mandata ove Vlade kada ste vi bili sindikalac i govorili neke stvari koje treba Vlada promijeniti. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ja vas molim! I druga stvar, ovaj još jedan sistem na koji se dosta često zastupnici HDZ-a pozivaju. Znači, opet prošlo vrijeme od prije 7, 8 godina. Ali zbog čega niste promijenili te nepravedne tarife. Vi niste to promijenili. Imali ste mogućnost pet, šest godina to mijenjati. Pet, šest godina ste na vlasti. Niste promijenili, ali uvijek to kao argument ističete da je to bilo nešto nepošteno. Pa koliko vam treba da nepravdu ispravite gospodine Kunst? Recite? 10, 15 godina? Koliko? Recite koliko? Nikad. Možda nikad ne možete nepravdu ispraviti. A možda je nepravda, netko je to danas spomenuo da se ide sa poskupljenjem struje, a da HEP kao monopolist daje ogromne milijunske iznose sportskim klubovima. Zbog čega? Nekim klubovima. Zbog čega? Kakvo je to trčanje, s kim se on to bori, gdje on mora steći marketinšku prednost. A s druge strane se poskupljuje struja da hrvatski građani to iz svoga džepa plaćaju. Hvala lijepa.
Druga replika gospodin zastupnik Boris Matković.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, evo ga ja ću malo replicirati mom kolegi Marasu. Mi ćemo to lijepo, nećemo se mi prepirati. On je točno rekao da je inflacija u zemljama Europske unije bila 3,6% ali mala nadopuna s vaše strane bila bi možda učinkovitija za sve nas. E sad jeste li vi namjerno ispustili ili niste neke druge pokazatelje to već ne znam. Ali ste trebali kazati da je isto tako u posljednjih godinu dana u zemljama Europske unije hrana poskupjela u prosjeku za 7,1%, a to je znači dvostruko više od inflacije. Konkretno, u tom poskupljenju zemlje su različito prošle, ali mogli ste navesti recimo da je mlijeko u članicama Unije poskupjelo 15%, kruh i žitarice 10, meso 4,1, riba i riblji proizvodi 46,5%, čokolade i šećer 25, voće 39, povrće 34 itd. Uz to ja bih samo htio kazati još nešto kolega Maras, a to je da ova Vlada je ipak željela ublažiti mjere, stanje kod nas raznim mjerama kao što to rade u Europskoj uniji, pa i utvrditi uzroke. Pa je već donesen Zakon o minimalnoj plaći, povećan je neoporezivi dio plaće i mirovine, razrađen je model ublažavanja strujnog udara. Iduće godine zaživjet će osobni identifikacijski broj, pa ćemo znati kome je potrebna socijalna pomoć itd. Mislim da su to ipak mjere koje nešto znače. A na kraju apel i jednoj i lijevoj i desnoj strani s moje pozicije ako je malo moguće. Mislim, ja bih predložio hajmo na analizu što je bilo od '45. do '89. pa ćemo vidjeti šta ste vi napravili u to vrijeme nepravdu ispravili, a pustimo se toga. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ja to i govorim, Bože dragi! Pa šta se sad vi vraćate na neke.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Gordan Maras.
Gospodine Matković, evo iskreno ja sam okrenut prema budućnosti i ove priče mene, ne želim komparirati. Radi povijesti dobro je znati neke stvari naravno. Ali konstantno sa vaše strane sabornice idu ove usporedbe i vraćamo se na 2001., 2002. i 2003. Ali dobro kad ste me već pitali i kad ste rekli da sam ispustio reći koliko je rasla cijena prehrambenih proizvoda u Europskoj uniji. Činjenica 7,1%. A znate li vi koliko je rasla u Hrvatskoj? 10,2%. Je li to više od 7,1. Isto kao što je inflacija tri, četiri posto viša nego u Europskoj uniji. Znači, u Hrvatskoj je situacija puno lošija nego u Europskoj uniji i tu se pokazuje kako Vlada i kakve efekte imaju te mjere koje ona pokušava napraviti kako bi pomogla hrvatskim građanima. Znači, ja upravo zato to i govorim gospodine Matković zbog toga šta ja smatram da Vlada može napraviti i više i mislim da ne čini dovoljno. I to je bio moj rezon zbog čega sam to uopće spomenuo. Znači u Europi 7,1 u Hrvatskoj 10,2 s time da moramo uzeti u obzir da je ovih 10,2 u zadnjih godinu dana, a nastali su u zadnjih od nove godine do sada. Znači, u zadnjih pola godine je poskupilo 10%, a ne u zadnjih godinu dana. Realno će biti puno veći taj iznos kada se budu obračunali ukupno poskupljenje na razini godine.
Hvala. Jedna obavijest predsjednika. Amandmani do kraja rasprave na Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna. Gospodin zastupnik Nevio Šetić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministri, suradnice, uvažene zastupnice i zastupnici. Doista i ova rasprava to pokazuje kako kad se raspravlja o državnom proračunu ili rebalansu uvijek je to pogled svih nas, nas same i možemo izvlačiti ovakve ili onakve poglede, pa vidim da se jako teško dogovoriti oko dugova koji se stvore oko nakana kojih se činilo. Ali evo, to je jedna rasprava koja vuče u određene političke konfrontacije. Ja prepoznajem i u ovoj izmjeni i dopuni državnog proračuna jedan rast Hrvatske, modernizacije njenog društva i izgleda. A reći ću nešto što me posebno veseli i tu želim čestitati Ministarstvu financija koji je uspio stvoriti sustav statistiku javnih financija u Hrvatskoj uskladiti sa Europskom unijom, sa zemljama Europske unije. To je možda sitnica ovako i lako se izreče. Ali u praksi je to iznimno važno, ali još je važnije da sebe restrukturiramo na taj način da se odgovorno ponašamo i da sličimo sa zemljama tamo gdje Hrvatska danas, sutra želi biti i proces koji ostvarimo svi zajedno. Eto, to je jedna činjenica koja u ovom proračunu se jednostavno vidi i zrači iz njega i takva činjenica će se odnositi i na daljnje proračune. Jednu činjenicu koju ne možemo i ova rasprava je pokazala zaobići, a to su okolnosti u kojima se donosi ovaj rebalans i makroekonomska situacija ali i svjetske prilike koje ne treba zanemariti. One nam puno svima nama govore. Reći ću zašto. Činjenica je da ne samo cijena nafte koja je vrtoglavo narasla u posljednjih 6 mjeseci i malo više, ali i cijena sirovina, a osobito hrane. To je nešto što iznenađuje, ali to treba svima nama biti poruka da se drugačije odnosimo od državnih, javnih financija do osobnih jer to se odnosi na svakog od nas, od korištenja onih potencijala koje imamo u sebi da možemo i rasti iz sebe za sebe. To je jedna činjenica koju također treba hrvatskoj javnosti reći jer ne možemo živjeti pod staklenim zvonom, ne možemo biti izuzeti od toga i način i brzina kako se možemo prilagoditi također govori o nama. Isto tako želim reći da i to treba reći da Vlada doktora Ive Sanadera vodi jednu politiku i šalje jasnu poruku hrvatskoj javnosti ako deficit proračuna smanjuje i, dakle potrošnja na neki način staje i odnosno preispituje se koliko se može u što ulagati. To govori da i mi na sebe trebamo prenijeti takvu činjenicu jer onda će ovaj deficit koji je sada od 1,3%, a sa tendencijom gospođe i gospodo da bude 0, onda je to velika poruka hrvatskoj javnosti pa i svima nama da i sebe preispitamo o tome od osobnog do trgovačkih društava i svih skupa jer trebamo znati da se to izravno reflektira na svakoga od nas. Meni se čini da je to jedan važan moment i kada je riječ o ovako značajnom dokumentu kao što je proračun i iz kojeg se zrcali naša sudbina, onda o tome treba posebno voditi računa. To za hrvatsku javnost po meni ima dugoročno važnost tim više što se hrvatska Vlada odlučila da deficit ide prema 0. Isto tako, želim reći da ove katastrofične izjave koje smo i čuli danas da nisu baš takve, da makroekonomsko okruženje govori da s jedne strane nezaposlenost u zadnjoj godini pada, dakle i do dana današnjega, odnosno ranije razdoblje, a da s druge strane neke gospodarske aktivnosti osobito rastu. Činjenica je da je riječ o građevinarstvu, ali ni to nije loše, dakle imamo jedan prostor gdje Hrvatska ide brzim koracima. Naravno da je prostora i ulazimo u razdoblje kada turizam daje svoje efekte, a s druge strane i gospodarske aktivnosti rast je u prva 3 mjeseca bila 4,3% što omogućava realizaciju ovakvoga proračuna. Isto tako treba reći da je ovo ipak najveći proračun do sada što je Republika Hrvatska ikada imala, to je 118 i nešto više milijardi kuna. Dakle, taj rast je iz godine u godinu evidentan. Eto, imao sam potrebu nešto reći o tim makroekonomskim kretanjima i sad bih se nešto konkretnije osvrnuo na ovih 2,8 milijardi kuna o kojima raspravljamo najviše u rebalansu i koji doživljavam kao izravnu potporu možda onim najpotrebnijim. Jedan dio ide izravno u gospodarstvo, druge su strukturne potroška pomoći, čini mi se da na neki način i ojačavaju se oni dijelovi rada Vlade koji mogu najviše ponijeti naprijed, a s druge strane opet pomoći onima kojima je potreba najveća. Tako da pozdravljam i ovu činjenicu da će biti strukturne podrške oko 600 milijuna kuna gdje će se suportirati osobito ove okolnosti oko povećanja cijene električne energije i što će se odraziti i pomoći sa socijalnom osjetljivošću. O tome je već puno govoreno pa neću posebno govoriti, ali ovdje treba reći da na ovu dimenziju treba sagledati i podršku, odnosno subvenciju plavog dizela do kraja ove godine koja ide kao što je gdje su osobni odbici sa svih nas od tisuću 600 kuna sada na tisuću 800, što je važno za sve građane tako da činjenice govore da Vlada pokazuje tu jednu posebnu osjetljivost. Isto tako držim jednu realnost koju imamo, a to je velike potrebe za financiranje prilika u zdravstvu i osobito oko djelovanja naših bolnica i ono što je vezano uz lijekove. To je jedna posebna tema, ali Vlada nalazi rješenja i za tu problematiku i u to područje u ovom rebalansu se ulaže milijardu i 400 milijuna kuna, što je za svaku pohvalu. Ali s druge strane moramo biti svjesni da se to opet reflektira na svih nas i na veći standard i poboljšanju kvalitete zdravstvenih usluga. Isto tako treba reći da je jedan znatni dio ovog rebalansa namijenjen i za područje znanosti, obrazovanja i činjenica da, a to su već i druge kolege spomenule, a i to znamo da Vlada doktora Ive Sanadera sustavno povećava budžet, recimo Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa upravo svjesna da razvitak društva znanja i da je današnje društvo utemeljeno na znanju jer je to velika šansa za povećati standard svima da sustavno se u to područje ulaže, tako da će iz ovog rebalansa 334 milijuna kuna biti dato na raspolaganje Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa čime će se moći intervenirati u sva područja koliko sam vidio, odnosi se i na osnovno obrazovanje, na srednje obrazovanje, dakle na obvezno obrazovanje, ali jedan dio na visoko školsko obrazovanje, znanstveno-istraživačku djelatnost itd. Ja bih ovdje rekao i to je činjenica da proračun Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa godišnje raste sa više od 10%, što je u, eto ovih 5 godina bilo povećanje gotovo 80% ili čak i nešto više. I s druge strane treba reći da kad je riječ o obrazovanju da je jedno područje koje je iznimno zahtjevno kao ono što se odnosi na obvezno obrazovanje, a tako i na sve druge sektore. Ja sam ovdje razmišljajući za ovu raspravu, a znamo da se ne budemo vraćali tko je ostavio koliko duga, a znamo da je taj dug bio visok, htio bih reći da neke strukturne promjene nisu vezane samo uz novac kao što je implementacija ključnih kompetencija u obrazovanju prema standardima Europske unije, odnosno Vijeća Europe na kojima se radi negdje u zadnjih 5 godina, ali tu se može i s manjim novcima postići vidne promjene, osobite one što se odnosi i na vještine, na vrijednosti i na definiciju znanja i kroz te kompetencije kad gledam mislim da je ministarstvo za sada učinilo bitne iskorake i da radi kroz ovo što je zacrtano i danas kroz izradu kurikuluma za obvezno obrazovanje i u tom pogledu moderniziramo hrvatsko školstvo.
Privedite kraju raspravu. Vrijeme.
I na kraju želim reći zbog svih ovih razloga da podržavam i glasat ću za ovaj proračun. Hvala vam.
Zahvaljujem. I sad imamo jednu seriju replika, pa idemo redom. Prvi je uvaženi zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Ja i u ovoj replici, a i u raspravi ću biti doista konstruktivan, probat ću pomoći da ovo novaca što je došlo u proračun na pravedniji način bude raspodijeljeno. Dakle, 2 i pol milijarde je više zarađeno u tri mjeseca nego što se planiralo i mislilo da će se zaraditi prije tri mjeseca kad smo donosili proračun, jer to je tih 2 i pol milijarde. Drugo, cijelo vrijeme se tu pozivate na cijenu nafte na svjetskom tržištu. Ja vas želim podsjetiti da 20% nafte, a to je 7 milijuna barela se vadi u Hrvatskoj da se ona vadi svi troškovi kad se stavi i rente i sve živo je ispod 30 dolara i da u ovom trenutku dakle se na tih 7 milijuna barela zarađuje 100 dolara ili 700 milijuna dolara na godišnjoj razini puta četiri to je negdje 3 milijarde. Dakle imamo ovdje 2 i pol, imamo tamo 3 milijarde za koje ne znamo tko ih troši i tko zarađuje na toj nafti, a i kad imamo … [[Govornik se ne razumije.]] samo 2 i pol milijarde. Ja sam očekivao, a sada to predlažem jer moja očekivanja nisu ugrađena u proračun, da se od jeseni, od 1.9. uvede besplatno obrazovanje za sve srednjoškolce. Ja mislim da u 2 i pol milijarde se može naći novaca da svi srednjoškolci dobiju besplatne udžbenike i da svi srednjoškolci imaju besplatni prijevoz od kuće do škole, a ne da radimo diskriminaciju dakle da od jeseni ide 1. i 2. razred, a 3. i 4. će morati ponovno plaćati jer ćemo ponovno izgubiti 20% srednjoškolaca u ovoj generaciji. I drugo, predlažem sad je upisna groznica na fakultete, predlažem da se za 200% povećaju kvote upisa studenata na dodiplomske studije ili na preddiplomske studije na teret ministarstva, a ne da to ostane u kvoti kojoj je, a ova velikodušnost na diplomske studije praktično će ostati samo u onim okvirima u kojima je i prije financirano.
Zahvaljujem.
Dakle evo predlažem možda se može u te 2 i pol milijarde naći tih stotinjak milijuna.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Nevio Šetić. I opet ću zamoliti, držite se vremena koje je propisao Poslovnik. Hvala lijepa. Izvolite.
Evo zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Pa evo podsjetit ću vas da kada smo … [[Govornik se ne razumije.]] vodili da upravo smo preskočili dvije godine, upravo jer se dobro radilo i moglo se učiniti. A ovdje kad je riječ o obveznom obrazovanju za sve u srednjoj školi i financiranju ovih nekih potrebe, možda ovaj vaš prijedlog to se može razmotriti, ali čini mi se da on ide svojim tijekom i sljedeće četiri godine bi bilo moguće to realizirati. Možda će se i brže. A ovo oko vašeg izračuna oko nafte, tu mogu samo reći jednu tezu, od Kanade do Australije sam to vidio da obično socijaldemokrati ubrzano žele i brzo potrošiti ako su vreće pune, a ipak narodnjaci i demokršćani gledaju da treba ipak bolje raditi, dobro to podijeliti i dobro razmisliti. Tako da prihvaćam vašu repliku, treba dobro razmisliti, možda se mogu još bolje upotrijebiti ti novci.
Zahvaljujem. Replika, uvažena zastupnica i potpredsjednica Doma, Željka Antunović.
Hvala lijepo. Pa želim replicirati na dio izlaganja kolege Šetića gdje je govorio o makroekonomskim kretanjima kao činiteljima, pozitivnim činiteljima stabilizacije stanja javnih financija, otprilike tako. Ja mislim da je to potpuno pogrešna teza. Naprotiv, ja čak mislim da su makroekonomska kretanja takva koja ukazuju na čitav niz nedostataka u ponašanju države, u ponašanju Vlade kad govorimo o rashodovnoj strani. Ja mislim da visoka inflacija i nezadovoljavajuća stopa rasta bruto društvenog proizvoda značajno manja od one koja je planirana i koju je obećala Vlada da će ostvariti, da je u značajnoj mjeri uzrokovano upravo pomalo demagoškim načinom trošenja novca koji olako zbog inflacije i zbog velikog uvoza ulazi u državni proračun. Kad već taj novac ulazi bez zasluga koje proizlaze iz rasta gospodarstva u državni proračun, onda mislim da postoji puno racionalniji način trošenja tog novca. Evo maloprije ste se složili da bi se i taj novac koji se ulaže u obrazovanje mogao iskoristiti bolje, ali isto tako sigurno ćete se složiti da čitav niz velikih investicija iza kojih stoji država spadaju u kule kako narod kaže ni na nebu ni na zemlji. Spomenut ću samo jednu, spomenut ću onaj veliki projekt Pelješkog mosta u koji se navodno ulaže i ulaže se, a nevidljivi su radovi. Ali pitanje je koliko će taj ili slični projekti kojih ima imati stvarnog odraza, pozitivnog odraza na rast bruto društvenog proizvoda i mislim da se ovog trenutka suočavamo sa situacijom gdje nam je iz lošijih gospodarskih makroekonomskih kretanja rast proračuna kojeg ne znamo usmjeriti ili kojeg Vlada ne zna usmjeriti na najbolji način.
Zahvaljujem. I odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Nevio Šetić. Izvolite.
Pa eto samo bih nešto odgovorio, jer dijelom uvijek oko velikih investicija može biti podijeljenih mišljenja, ali je činjenica da je Hrvatska sa velikim investicijama osobito u cestogradnji povećala sigurno svoj standard i šansu za veći uspjeh. To bih rekao, a oko nekih projekata možemo uvijek imati različita mišljenja. Ja ne bih sad htio ovdje ponavljati neke makroekonomske vrijednosti, ali je činjenica da i onaj efekt koji će vam možda za 6 mjeseci, uvažena zastupnice, moći raspraviti kada i ova turistička godina prođe, onda ćemo vidjeti da i ti veliki objekti koji su sagrađeni su donijeli korist Hrvatskoj.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Ja bih želio zapravo replicirati kolegi na onaj dio njegovog izlaganja koji pomalo postaje papagajskim ponavljanjem se čini kao istina, a zapravo je riječ o zabludi. Teza da se promjenom poreza na dohodak, kao što ste rekli, građanima omogućava lakše podnošenje tereta poskupljenja posebno goriva i hrane je obična laž. To je neistina i tu neistinu znade i gospodin ministar Šuker. Institut za javne financije je objavio, ja vas upozoravam na tekst Ivice Urbana, 30. svibnja, zgodnu jednu simulaciju u kojoj se građane s obzirom na raspoloživi dohodak podijelilo u 5 kvintilnih skupina, 20% najsiromašnijih pa onih drugih i 20% najbogatijih. Evo ovako. Ako bi za 10% porasli troškovi benzina i grane, onda bi s ovim smanjenjem porezne obveze, onih 20% sirotinje dobilo 6 kuna, jer bi im se povećalo za 610 kuna za benzin i hranu, država ima dala 1%, 6 kuna. Onoj drugoj skupini bi država dala 55 kuna ili 7%, a znate koliko je ovoj petoj, najbogatijoj. Njima bi se povećala potrošnja za tisuću 055 kuna, jer više, bolje jedu i više troše, ali bi im država vratila 526 kuna ili 50%. Dakle, zaboravimo tu priču i nemojmo više u ovom Saboru pričati gluposti. Ni na koji način se ne kompenzira i ne smanjuje trošak koji sirotinja plaća. Uzeto joj je 610 kuna iz džepa, a vraća joj se 6 kuna. To je istina.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Nevio Šetić. Izvolite.
Pa ne bih se mogao složiti sa ovim izračunom. Nisam ni mislio kada sam analizirao, već samo pokazivao opća kretanja o tome, ali čini mi se da sa ovakvim izračunima ne možemo doći do rješenja. Ja sam htio ukazati da Vlada ima niz mjera kojima povećava standard, a u opće makro okruženju u svjetskim razmjerima na neke ne možemo utjecati. Država neće moći nikad svoje riješiti.
Zahvaljujem. Replika. Uvaženi zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Kolega Nevio, vi ste govorili o socijalnoj osjetljivosti ovog rebalansa. Vidite ja imam osjećaj inače iz ovih diskusija, kao da u Hrvatskoj postoje dvije stvarnosti. Jedna stvarnost počine kada uđete kroz vrata Sabora, zgrade Sabora, a druga kada izađete iz njih. Ovdje je izgleda zemlja dembelija itd., žive saborski zastupnici sa svojim brojkama, materijalima itd., a vani žive ljudi sa konkretnim sudbinama. A one kažu, da jednom dijelu naših građana ne malom, postaje nepodnošljivo i nemoguće živjeti dostojanstveno, da najviše rastu cijene prehrambenih proizvoda, da su one u košarici u ljestvici za 30% svih poskupljenja, da su prehrambeni proizvodi, da država na poskupljenju cijena zarađuje najviše, što ljudi teško mogu razumjeti, da samo na poskupljenju goriva na povećanju od PDV-a da na toj razlici država zaradi 32 milijuna kuna godišnje ili 384 milijuna, odnosno mjesečno, odnosno 384 milijuna kuna godišnje, da ljudi koji se moraju voziti, koji moraju živjeti, koji moraju plaćati struju, koji neki od njih vise na kontejnerima ne bi li se dočepali plastične boce, a prije mirovine su bili nastavnici. Dakle, iz vaše i moje struke, recimo to tako, da za njih postoji neka druga stvarnost o kojoj mi pričamo. I budemo li i dalje zatvarali oči i činili se da ne vidimo pravu sliku, nećemo daleko dogurati svi skupa. Jednostavno moramo prihvatiti da nije dobro. I ne valja uljepšavati stvari radi nečega što nikome na kraju krajeva ne koristi.
Zahvaljujem. Nema odgovora na repliku. I replika, uvažena zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine Šetiću potpuno su netočne vaše teze kojima govorite da će povećanjem proračuna za Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta se iznaći, će značiti dodatna sredstva kojim se imaju provesti brojni reformski potrebni projekti. Evo vam na primjeru samog sustava osnovnog školstva, to vam je možda najbliže bili ste državni tajnik za osnovno školstvo. Kada pogledate razred za osnovno školstvo vidite da se taj razred povećava za 2 milijuna kuna. I svi kažu super. 2 milijuna kuna više za osnovno školstvo. No međutim, onda idete gledati koje su stavke, i onda vidite da se stavke za plaće osnovno školskih nastavnika povećavaju za 26,3 milijuna kuna, a ukupno raste za 2. što znači da smo 24 milijuna kuna negdje uzeli i da se zapravo suštinski reformski sredstva smanjuju. I onda treba gledati gdje se to smanjuje. I onda nađete stavke. Izrada nacionalnih kurikuluma, milijun kuna manje, kapitalne investicije u školstvu 23 milijuna kuna manje, projekt reforme osnovnog obrazovanja, milijun i 500 tisuća kuna manje. I takvo vam je cijelo Ministarstvo znanosti i obrazovanja. Imate povećanje od 334 milijuna kuna, a kada zbrojite 5 najvećih stavke, plaće besplatnih udžbenici, prijevoz i gotovo 22 milijuna kuna koja ide za upravnu administraciju u ministarstvu, dođete do iznosa 380 milijuna kuna. I onda pitate gdje je 40. smanjilo se na ovim suštinskim i bitnim stavkama . I zato je vaša teza netočna.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Nevio Šetić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Ne mogu se s vašima gospođo zastupnice stajalištima složiti iz više razloga tim više što sam u svojoj raspravi dokazao da je Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa rastao najbrže od svih ministarstava, odnosno da je gotovo u 5 godina, gotovo 100% narastao. Drugo, evidentno je da Vlada doktora Ive Sanadera svake godine povećava sredstva, tako i ovim rebalansom smo još uvećali, onda ne može biti manjak na tome, nego je višak, a koje će stavke, što će se tretirati, što će se sve konkretno raditi, pa o tome odlučuje ministarstvo za svoje potrebe koje su mu tada najefikasnije, ali je evidentno da Vlada daje više novaca za obrazovanje i znanost.
Zahvaljujem. I u ime Vlade, uvaženi Ivan Šuker, ministar financija Vlade Republike Hrvatske.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pa ne bih sada htio da ispadne ovo dijeljenje nekakvih lekcija, no oni koji su radili sa proračunom i oko proračuna znaju da se i tijekom polovice godine, vidjeti da li će se neki projekti ostvariti ili neće ostvariti i nije rebalans proračuna samo raspodjela više ostvarenih prihoda, nego i preraspodjela određenih sredstava unutar ministarstava ili drugi proračunskih korisnika iz jednostavnog razloga što možda nekakvi kapitalni projekti ili neki drugi programi se ne mogu ostvariti u onom obimu u kojem su planirani iz milijun razloga. Možemo ih nabrajati od ishođenja dokumentacije, do niza drugih stvari. I kao što na početku godine korisnici državnog proračuna šalju zahtjeve temeljem svog rada i programa itd. tako i tijekom godine ga troše, pa ćete vidjeti da upravo iz toga razloga u novom prijedlogu Zakona o proračunu se uvodi jedan drugačiji način i formiranja i trošenja sredstava i da je se mogućnost za određene projekte se sredstva prenose u više godina iz razloga što je određene projekte nemoguće izvršiti u jednoj godini. I nije dobro možda i zbog hrvatske javnosti i na kraju krajeva svi mi ovdje radimo isti posto, svi smo u politici, netko u oporbi, netko na vlasti, kada ovako raspravljamo uvjeravamo nešto u sebe, kada bi negdje ovako izvan ovih prostora razgovarali vjerojatno bi se oko puno stvari složili da je to baš tako i da je to baš tako i da je netko u drugoj poziciji da bi vrlo teško izvršio neke stvari. Pa evo sama ova priča oko neoporezivog dijela poreza na dohodak, brojke i matematika su … [[Govornik se ne razumije.]] Porez na dohodak kod nas je proporcionalno oporezivanje. Međutim, vrlo interesantno je da nekako u isto vrijeme kada je Vlada slala svoj prijedlog oko povećanja neoporezivog dijela sa 1600 na 1800 milim da je Klub SDP-a imao nekakav prijedlog ili je neko od zastupnika iz Kluba SDP-a govorio oko povećanja neoporezivog dijela sa 1600 na 1900. Razlika je 100 kuna, nećemo sada analitički ulaziti u to. Međutim ja bih radije ušao u suštinu obrazloženja i onoga što je predložila Vlada i u suštinu obrazloženja onoga što je predložio Klub SDP-a, a obrazloženje je vrlo slično. Ali gledajte danas, u ovoj sabornici kada govorimo o tom povećanju neoporezivog dijela dijametralno suprotna priča. Ali kažem, kada smo predlagali zakonske prijedloge, onda ćete vidjeti da su obrazloženja zašto tražimo povećanja neoporezivog dijela poreza na dohodak, onda ćete vidjeti da je vrlo slično. Jer kao što Ministarstvo financija ima svoje stručnjake za porez, normalno da i vi imate u svojoj stranci ljude koji se bave tim poslom, a s obzirom na sustav poreza kakav je u Hrvatskoj, ne može biti tu puno različitih obrazloženja. Prema tome, to samo ukazuje koliko želimo zbog određenih političkih poena uvjeriti jedni druge u nešto. Međutim, ono što sam rekao i zadnji puta kada smo donosili proračun mi imamo dva velika strukturna problema, dva velika problema i što se tiče proračuna i što se tiče gospodarstva, to je zdravstvo i brodogradnja. Mi ćemo se danas opet prepucavati oko toga a kada riješimo te probleme onda ćemo daleko lakše razgovarati i o školstvu i o socijalnom programu. Međutim, ono što mene čudi, program školstva prije, ispričavam se što se vraćam na 2003. godinu je bio negdje oko 7 milijardi i 800, danas je 12 milijardi. Inflacija je, zanemarimo ovih zadnjih nekoliko mjeseci 6%, prosječno bila negdje te četiri godine oko 2,8%. Proračun za prosvjetu za znanje je porastao skoro, ne skoro nego porastao je 50%. I sada gledajte, nekada smo mi bili u oporbi, vi ste bili na vlasti. I vi ste nas tako zdušno uvjeravali da se sa tih 7 milijardi i 800 mogu čuda uvjeravati. Isto kao što danas nas zdušno uvjeravate da se sa 12 milijardi ne može ništa napraviti. Gledajte, oni troškovi koji su u školstvu, istina, mi smo omogućili zaposlenima i osnovnim i srednjim školama i na učilištima da im svake godine plaće rastu 6% što nije bio slučaj u koalicijskoj vlasti, to iziskuje jedan dio određeni dio troškova. Međutim, imaju neki troškovi koji su takvi kao, koji su postojali i u ono vrijeme, postoje i u ovo vrijeme, a inflacija ih nije baš toliko podigla. A to je matematika. Jer ne možemo reći da je 7 milijardi i 800 više od 12 milijardi. Možemo tako govoriti i o socijalnom programu. Međutim, ne možemo pobjeći od činjenice, tu smo se opet počeli prepucavati oko nekakvih starih dugova. U konačnici te dugove nismo uplatili mi koji sjedimo ovdje, jesmo kao u masi poreznih obveznika, platili su ih porezni obveznici Republike Hrvatske. Ali je istina da u sporazumu sa MMF-om, to je dokumenat, međunarodni dokumenat jasno stoji da će se ispregovarati sa sindikatima smanjenje plaće 10%, u prosjeku, da se neće isplatiti božićnice, da se neće isplatiti regres i da se neće isplatiti darovi za djecu. Stoji u dokumentu koji je Hrvatska država potpisala sa međunarodnim monetarnim fondom. I da će se to ispregovarati sa sindikatima. Ovo što sada kažem, stojim iza toga, i mogu dokumentirati hrvatskoj javnosti, ovaj dokument je i u Ministarstvu financija, ovaj dokument je i u Washingtonu međunarodnom monetarnom fondu. S toga osnova su nastale milijarde šteta koje su se morale izbaciti iz proračuna, u redu, platile su se, i ja o tome niti sam govorio ni kada je donošen proračun, niti sam govorio danas, niti namjeru o tome imam uopće govoriti više, to je završena priča to je … [[Govornik se ne razumije.]] Ali danas opet otvaramo priču i uvjeravamo sebe da nešto što je bilo da nije bilo, a imamo toliko problema koji su zajednički problemi. Problemi koji ne poznaju političku stranku, problemi koji ne poznaju političku opciju i problemi koji su tu. Možete pogledati u mojoj raspravi o proračunu 2001. godine kada je kolega Crkvenac predlagao da se izda milijardu i 700 milijuna obveznica, da se saniraju dugovi u zdravstvu. Ja sam otvoreno onda ovdje rekao daj Bože da nakon četiri godine tih milijardu i 700 se poveća. Zašto? Pa zato što nama ekonomisti koji ne razumijemo se previše u zdravstvo je jasno da ako ne poduzmete određene reforme, ako trošak samo raste, da će on biti takav da se ne može smanjiti dakle, može se samo smanjiti iznutra. I nažalost, situacija je takva, bila je na kraju 2003. i danas imamo iste probleme. Jesmo li ove protekle četiri godine kada smo raspravljali o rebalansima proračuna uvijek najveći dio sredstava izdvajali za krpanje ruba u zdravstvu. I za vrijeme koalicijske Vlade i za vrijeme ove naše Vlade u protekla četiri mandata, ista priča je u prvom rebalansu proračuna ove godine. Dakle, to je jedan naš zajednički problem koji niste uspjeli riješiti niti vi a vidite da i mi isto imamo problema s njim. Dakle, to je problem o kojem po meni možemo ga riješiti jedino jednim velikim političkim konsenzusom. I možemo mi danas uvjeravati jedni druge i sa desne i sa lijeve strane koliko god hoćemo, ali u dubini duše i jedni i drugi znamo što treba napraviti da to zdravstvo konačno stane na noge. Ista priča je i sa brodogradnjom. Gospodin Linić dobro zna kada je bila prva sanacija koliko se uložilo u sanaciju brodogradnje. Možemo podvući crtu od tada, vidjeti kakva je situacija danas, ista priča. Prema tome, dame i gospodo, ja sam rekao nakon rasprave kluba SDP-a da me ta rasprava veseli. Zašto? Zato što u principu nema suštinskih primjedbi na ovo. Nego imaju nekakvi pogledi i stavovi ali pogledi i stavovi koji su normalna stvar u jednoj političkoj demokraciji. Međutim, očigledno je da se optužujemo za neke stvari na koje mi naprosto ne možemo utjecati. Jer Hrvatska je zemlja otvorene ekonomije, mi smo jednom globalnom kretanju koje je takvo kakvo je, pa čak i tamo gdje smo svim onim naporima uspjeli izdvojiti jedan dio zajedničkih novaca, to su novci hrvatskog gospodarstva i hrvatskih građana predložili jednu strukturnu mjeru i umjesto da se borimo da do kraja godine ovaj ostatak novaca usmjerimo u nešto što je još kvalitetnije mi jedni druge uvjeravamo da to nije dobro. Pa dobro ako nije dobro ovako sa strujom što je trebalo napraviti sa strujom? Po kojem kriteriju? Da li po kriteriju dodjele socijalne pomoći nekoga tko ima tvrtku, ima nekoliko milijuna dobiti ali tvrtka nije na njega nego je dana na upravljanje odvjetničkom društvu što je bio vrlo moderan trend u pojedinim vremenima naše bliže povijesti i taj može normalno biti kao nekakav socijalni slučaj. Ali kada ovaj osobni identifikacijski broj profunkcionira onda će puno tih stvari ipak hrvatskoj javnosti dati do znanja tko i što ima u ovoj državi i tko stvarno zaslužuje pomoć i budite uvjereni po svim analizama koje smo radili mi i koje su radile međunarodne financijske institucije doći ćemo u poziciju da sa istom masom sredstava možemo itekako biti djelotvorni. Evo ja se ispričavam kao što sam se ispričavao na početku. Nije mi namjera držati nikome niti lekcije niti prodike, ali govorim sa pozicije ipak malo i drugačije kad morate razmišljati i o lijevoj i o desnoj strani proračuna i onda kad podvučete crtu ako deficit ode gore za 0,1% što nije tragedija ali šaljete izuzetno negativnu poruku. A kažem evo kolega Linić je imao 4 godine prilike pregovarati sa tim institucijama i dobro zna kako stežu i kako stišću pa prema tome na kraju krajeva svi smo u istom košu. Ja, uopće ne dvojimo to da nam je svima u interesu dobrobit ove države ali kažem dva akutna problema možemo riješiti jedino zajedno. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I sada imamo jednu seriju ispravaka. Pa prva je uvažena zastupnica i potpredsjednica Doma Željka Antunović. Izvolite.
Želim ispraviti dva netočna navoda. Prvi se odnosi na to da su prijedlozi SDP-a kad je riječ o oporezivanju dohotka odnosno neoporezivog dijela dohotka i ovog kojeg je predložila Vlada i realizirat će Vlada sličnija a da su rasprave dijametralno suprotne. Ne, radi se o naizgled istom prijedlogu ali naš je bio kombiniran sa promjenama u, koji se odnose na izdvajanja iz plaća i doprinosa i to su dvije različite stvari. Da ste prihvatili naš imalo bi efekta na povećanje plaća. I drugi je, ministre, drugi ispravak se odnosi na to ne trudimo se mi vas uvjeriti da 12 milijardi ne možete, da s 12 milijardi za obrazovanje ne možete ništa napraviti. Naprotiv, mi se trudimo da vam ukažemo na to da vi te novce potrošite a da s njima u konačnici ništa korisno ne napravite. To je mala razlika.
Hvala. Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]] Uvaženi zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Ja repliciram na odnosno ispravljam navod ministra Šukera da iz politikantskih pobuda smo mi ponudili promjene Zakona o porezu na dohodak. Impliciralo bi, to bi impliciralo da sam ja, da imam nešto protiv ovoga povećanja neoporezivog dijela kojeg ste vi donijeli. Ne. Riječ je samo o tome da se ne skriva istina i da se ne kaže da se tim zakonom ili tim smanjenjem poreznog opterećenja dobivaju efekti koji se ne dobivaju. Trebalo je kombinirati smanjenje porezne osnovice sa čitavim nizom mjera socijalne politike jer je pokazano, to su sva istraživanja dokazala u Hrvatskoj se loše cilja, loše se targetira kada je riječ o najsiromašnijim skupinama ljudi. Dakle to je netočan navod. Nije to nikakvi, riječ o politikanskim nakanama nego je riječ o potrebi da se kombinira taj zakon sa drugim mjerama.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala. Ispravljam dva netočna navoda. Netočno je gospodin ministar ustvrdio da evo mi kao nekakva zlokobna, doduše nije rekao zlokobna ali oporba tvrdimo da se sa 12 milijardi ništa ne može napraviti. To mi ne tvrdimo. Nego mi tvrdimo da takve novce treba upotrijebiti u nekakve razvojne projekte a ne u potrošnju i Vlada se treba prestati ponašati kao da Banski dvori leže na bušotinama nafte. To je jedno. Drugo, nije točno da mi moramo čekati iako smo svi naravno bili i izglasali Zakon o poreskom broju da konačno vidimo zaista koja nam je socijala, na to imamo i prigovore iz pa čak i od Svjetske banke da nedovoljno ciljamo upravo najpotrebitije skupine. Ono što smo mogli odmah napraviti to je također povodom, po osobnoj iskaznici označiti koji su to ljudi kojima je najpotrebnija naša pomoć? Ali Vlada očito dakle i sa onim ljudima koji imaju ovdje fiktivno prijavljeno prebivalište, koji samo služe kao glasačka mašinerija ne žele se uhvatiti u koštac upravo sa nekima koji manipuliraju takvim prebivalištem a onda crpe i sve one [[Upadica: Privedite kraju.]] donacije i dotacije na koje nemaju pravo.
Zahvaljujem. I uvaženi zastupnik Gvozden Flego. Izvolite.
Gospodine ministre nisam čuo ni premise a ni konkluziju da se sa 7 milijardi 800 može sve, a sa 12 milijardi ništa u obrazovanju. Nego ono u što mi vas pokušavamo uvjeriti je da se to Ministarstvo vodi vrlo loše, da se novci troše neracionalno. Da se jedne godine inzistira na jednom, druge godine na drugom. Da se glavinja i da nijedan od tri ključna projekta a to vam je državna matura, to vam je bolonjski proces, to su vam tehnologijski projekti nije napravljen nikakav iskorak i stoga je naše nastojanje da se novci kanaliziraju u druge stvari. Međutim proračun je takav da …
Šta vi ispravljate uvaženi zastupniče?
Ispravljam to da sa 12, tvrdimo da sa 12 milijardi ništa ne, se ne može ništa učiniti. Mi tvrdimo nešto drugo. A ne, dakle nikada nitko nije kazao da se sa 7 milijardi 800 moglo sve napraviti, a sa 12 milijardi ne može ništa napraviti. To su bile riječi gospodina ministra. Dakle mi tvrdimo nešto sasvim drugo.
Zahvaljujem [[Upadica: Molim.]] Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ispravljam kolegu Šukera vezano za izjavu da smo potpisali obavezu o zamrzavanju plaća. Potpisana je obveza o zamrzavanju plaća korisnika državnog proračuna. To je velika razlika jer korisnici državnog proračuna žive od novaca koje uplaćuju poreski obveznici. Prema tome to je bila ušteda a sve je to učinjeno zato da bi rasle plaće radnika. Da bi gospodarstvo podiglo stopu rasta. I zahvaljujući upravo toj mjeri imamo prosječni rast godišnji od skoro 7% realne plaće u gospodarstvu i imamo rast gospodarstva. I istina je žrtve svega toga bili su korisnici Državnog proračuna. Bili su korisnici. Znači ispravka je ministre nismo zamrznuli plaću nego samo korisnika Državnog proračuna. A to su velike razlike jer su plaće rasle 7%
Zahvaljujem. Time … … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Ministre ne možete. Idemo, pri kraju smo sa prijepodnevnim zasjedanjem. Nastavljamo u 15,00 sati. Prvi je na redu uvaženi zastupnik Rajko Ostojić, a onda iza njega uvaženi zastupnik Nenad Stazić i tako onda još 19. Želim vam dobar tek! … [[Govornik se ne razumije.]] i zasjedanjem. I prvi na redu kao što sam već rekao jeste uvaženi zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodo ministri i gospodine državni tajniče, dozvolite mi da ipak posebno pozdravim našeg ministra zdravstva, ne samo zbog liječke solidarnosti jer zbilja je ministar zdravstva cijelo jutro ovdje od pola 8 od prvog odbora do sada jasno je i zbog čega je nazočan. O 2,5 milijarde milijardu i 400 ide zdravstvu i definitivno kada se gleda čisto na tom pogledu definitivno je zdravstvo uzelo u rebalansu veći dio kolača. Ako gledamo … [[Govornik se ne razumije.]] ako gledamo što su napravili … [[Govornik se ne razumije.]] u ovome dijelu pripreme onda je zbilja ispalo već tada zdravstvo je dobitnik, zdravstvo je dobilo dosta, previše itd.. Osobno se ne volim vraćati u prošlost iz niza razloga a ja mislim da su dva ključna. Prvo prošlost ne možemo promijeniti, pričali ili ne pričali, prošlo je, prošlo je i jutrošnje prijepodne. Drugo, ovim našim uvjetima i našim sociokulturološkom okruženju prošlost nas najčešće osobito ako smo strasni i strastveni bolno dijeli i bolno svađa i nema potrebe. Osobito nema potrebe u lipnju ove godine. Stoga se ja neću vraćati u daleku prošlost nego ću se vratiti u samo zadnjih 5, 6 mjeseci. Dozvoliti ćete mi da to nije neka daleka prošlost. Dakle, siječanj do lipnja četiri dokumenta, sva četiri ste vi dobili, svi saborski zastupnici 6. saziva, to je izvršenje proračuna za 2007. godinu knjižica od 50 stranica. Proračun za 2008. veljača/ožujak ove godine, Prijedlog godišnjeg obračuna državnog proračuna za 2007. svibanj, 2008. i danas lipanj 2008. Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna. Četiri dokumenta iz ove godine. Dakle, ne tako daleka prošlost. Danas smo se svi složili da se činjenice, brojke, statistika nisu politički ogoljene, da su brojke politički neutralne, da je statistika u biti neumoljiva. I stoga, reći ću samo dvije premise. Na osnovu ova četiri dokumenta. Premisa iz veljače i ožujka ove godine da je HZZO u državnom proračunu bio u minusu 4,7%, odmah pohvaljujem ministra Šukera da je državni proračun rastao za točno takav postotak 4,7%, to je prva premisa iz ova četiri dokumenta. Druga premisa je da je državni proračun zbilja velik, 118 milijardi, ako gledamo BDP današnji koji je 278, ili 7, on se čini skoro 45 ili 46%, dakle, izrazito veliki proračun sa relativno skromnim BDP-om. I zaključak nije dobar ako budemo poštovali ovu pripremu … [[Govornik se ne razumije.]] doktora da je zdravstvo dobitnik. U biti je zaključak moj da je ovo u biti ispravljanje nepravde, ispravljane nepravde jer je samo zdravstvo u proračunu u ožujku i veljači ove godine išlo 4,7%, bilo je u minusu. I O.K, sada smo dobili, dobili smo 1,4 milijarde i zbog toga je moj zaključak, ovo je ispravljanje nepravde unatoč naporima koji su legitimni, … [[Govornik se ne razumije.]] doktora, liječnika, ne liječnika, nego … [[Govornik se ne razumije.]] doktora zdravstvo nije dobitnik. Meni je jako žao što ne mogu dijeliti zadovoljstvo kolege Flege pa i kolege … [[Govornik se ne razumije.]] koji je rekao da je vrlo zadovoljan da je proračun za znanost porastao sa 7,8 na 12 milijardi ali da isto tako nije zadovoljan kako se taj proračun troši. Ja ne mogu dijeliti to zadovoljstvo jer proračun za zdravstvo je prošle godine uz Ministarstvo policije bilo gubitnik. I stoga sada nije dobitnik i nije nam ministar Šuker udjelio milosrđe, ili Ministarstvo financija, ispričavam se što to idem na osobnu razinu, Ministarstvo financija, nego je to u biti ispravljanje nepravde. Ministarstvo zdravstva ili Ministarstvo zdravlja bi možda bio bolji naziv i socijalne skrbi se sastoji od dva dijela, pa prvo samo o nečemu što nerijetko zanemarujemo a to je socijalna skrb i onda lijepo molim na ovom prvom dokumentu iz siječnja, veljače, na stranici 38 pod Poglavljem socijalne osjetljive skupine stanovnika imate jedno poglavlje koje se zove osobe sa posebnim potrebama. Ne postoje tih potreba, ne postoje te osobe, odnosno svim mi u Saboru, svih 4,5 milijuna građana Hrvatske, svih 7 milijardi stanovnika diljem svijeta su osobe sa posebnim potrebama. Netko ih uspije realizirati netko ne. Ne postoje osobe sa posebnim potrebama, postoje osobe sa invaliditetom, njih ima nažalost dosta u Hrvatskoj a djeca sa poteškoćama u razvoju. Pa molim gospođu Lukačić koje sada nema da ubuduće u pisanim dokumentima a ova knjižica je inače sjajna, u pisanim dokumentima nemamo ovakvo poglavlje i ispada da su svih 4,5 milijuna građana Hrvatske u biti socijalna osjetljiva skupina stanovništva, ako ćemo poštovati što tu piše. Dakle, osobe sa invaliditetom i na tome pragu bih pohvalio jučerašnju odluku da se raspravlja i razvija program osobnih asistenata za daljnjih 300 i nešto naših građana, naših osoba sa posebnim invaliditetom. Ali isto tako žalost što nije prošao prijedlog saborskog odbora za ljudska prava i kolege Jurjevića da osobe, slabovidne osobe a njih je 4, 4,5 tisuće u Hrvatskoj da im ne možemo pružiti, da im ne možemo nadoknaditi sve ono što im je priroda na ovaj ili onaj način uskratila, uvjetno rečeno. A iznos je zbilja nevjerojatno mali. Vjerovali ili ne ovaj čas u Hrvatskoj samo 55 naših građana, slabovidnih osoba imaju svoje pase vodiče. Meni je drago da sam preko Udruge građana, dakle, ne ispred stranke, nego udruge građana koja je prošle godine uspjela skupiti sredstva za čak 10 pasa vodiča a školovanje pasa vodiča je točno 50 tisuća kuna mukotrpan posao koji traje dvije godine i u biti je šteta da ovako visoki dom nije našao razumijevanja odnosno Vlada za prijedlog saborskog odbora za ljudska prava. Ja molim da se o tome razmisli a danas je to vrlo lijepo poentirao i zamolio kolega Jurjević. Znači to je socijala, vrlo dobro osobe sa invaliditetom, vrlo dobro osobni asistenti, ovo nije dobro. Osobito ako gledamo i ove gramatičke greške koje su u 21. stoljeću nedopustive. Zdravstvo. Ispravljamo nepravdu, čestitam kolegi Milinoviću, on je tada bio potpredsjednik Sabora te je nakon tri mjeseca uspio posložiti bolnički sustav, ja danas sam mu rekao na odboru očekuje da će to dati rezultate i za ovu godinu. Mislim da je u pogledu … [[Govornik se ne razumije.]] krenuo dobro. Ali ipak ono što nas je on danas izvijestio ja ću sada citirati, u biti opet smo u dugovima skoro do grla. Naime, i kada riješimo sa ovim, financijskom injekcijom, bolnice će ostati doduše na tragu siječnja ove godine skoro milijardu i 700 kuna, HZZ-u dospjeli dugovi ima milijardu i 400 milijuna kuna pa će ukupno među 3 milijarde i 103 milijarde i 200 se dug okreće. I svi oni koji govore o sanaciji, nije to sanacija, sanatum latinski znači izlječenje, ovo je zalječenje, pacijent je na umoru, sustav je na umoru, ovo su infuzije, to nije sanacija, sanacija je izlječenje, ovo je jedno kratkotrajno … [[Govornik se ne razumije.]] zalječenje. Liste čekanja, bolna tema, mi smo danas puno govorili o saborskom odboru, ali najbolje vam je čitati novine, istraživačke novine, pokušali su prije nekoliko dana u Splitu, pokušali su naručiti, vidjeli su kolike su liste čekanja. Ravnatelj KBC-a Split … [[Govornik se ne razumije.]] kolega Marasović je odmah tu detektirao i on je rekao da će zaposliti nove liječnike. Ja podržavam kolegu Mrsića danas što je lijepo rekao za znanost i školstvo da se osobito obrati na medicini. Danas imamo nikada manje liječnjika, kurikulum se nije promijenio, a ljudski resursi su ono na što se medicinske sestre i liječnici i dalje ih upisujemo već deset godina isti broj, a imamo vjerovali ili ne ovaj čas 38 liječnika na fondu za zapošljavanje. Svega 38. Dio je otišao u farmaceutsku industriju dio vamo. I na kraju apeliram, okrenimo se standardizaciji opreme, okrenimo se kliničkim i dijagnostičkim smjernicama, okrenimo se informatizaciji zdravstva i to ministar Šuker jako dobro zna da je najbolje informatizirati zdravstvo, njemu će biti lakše, biti ćemo efikasniji, banke, svake banke godišnje ulažu u informatizaciju 6 do 8% a hrvatsko zdravstvo 0,3%. Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče.
Zahvaljujem i ja vama. Idemo dalje. I uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Svaki proračun je ogledalo Vlade, pa je zato svaka rasprava o proračunu zapravo rasprava o kvaliteti jedne Vlade. O tome da li je ona uspjela u onome zašto je izabrana, a izabrana je zato da poboljša život građana koji su je izabrali. Da li dakle u tome uspijeva ili ne uspijeva. Jutros je kolega Matković iz kluba HDZ-a izrekao jednu zanimljivu tezu. On je braneći Vladu rekao kako Vlada nije nesposobna jer su je izabrali građani, pa samim time što su je izabrali građani ona kao ne može biti nesposobna. Teza je dakako nelogična i zapravo bi je trebalo upotrijebiti u srednjoškolskom udžbeniku iz logike kao primjer pogrešnog logičkog zaključivanja. Stvari nisu naime tu u uzročno posljedičnoj vezi i izabrana Vlada može biti nesposobna, može biti čak i štetna za svoje građane. Da bi kolega Matković naime bio u pravu onda ni u jednoj demokratskoj zemlji ne bi mogla ni jedna Vlada biti nesposobna jer su sve demokratski izabrane, a kao što znamo imamo sposobnih i nesposobnih Vlada ili sposobnijih i nesposobnijih. Dakle, Vlada može biti izabrana zato što je primjerice prevarila građane davanjem lažnih obećanja. Nešto je obećala, a onda to ne izvršava. Zapravo je prevarila građane. Mislim da imamo ovdje primjer u Hrvatskoj, klasičan primjer upravo takve Vlade. Vlada je obećala bolji život građana, a život nije bolji. On je sve teži. Koji je glavni problem Hrvatske? Hrvatska ima mnogo problema, ali jedan je najvažniji. To je pad standarda građana. To priznaje i Vlada da standard građana pada. To je dakle nesporno. Oko toga valjda nećemo sada raspravljati. Što to znači? To znači da ljudi žive sve teže, da imaju sve manje, da su sve zaduženiji, da su sve nesigurniji u budućnost. U Hrvatskoj divljaju cijene, poskupljuje sve. Ali najviše poskupljuje ono čega se ljudi ne mogu odreći – hrana i energija. Kad je o hrani riječ onda moramo konstatirati da jedna polovina prihoda građana već sada otpada na hranu na puko preživljavanje. Jednu polovinu svoje zarade ljudi moraju potrošiti da bi imali što jesti. Slika je katastrofalna. Vladi ovakvo divljanje cijena paše, jer što su cijene više to je i više prihoda od PDV-a. Logika je ovdje jasna. Tu postoji uzročno posljedična veza. Vlada se pravda uvijek, eto nismo mi krivi takvo je okruženje, eto rastu u svijetu cijene nafte pa eto tako to utječe i na standard građana. Ali vidite, poskupilo je i jestivo ulje, a jestivo ulje se ne proizvodi od sirove nafte. Na dan izbora jestivo ulje je u Hrvatskoj koštalo 9 kuna, na dan parlamentarnih izbora. Sad mu je cijena između 12 i 16 kuna. Gdje je poljoprivredna politika? Šta radi ministar poljoprivrede? Imamo preko milijun hektara neobrađenog zemljišta. Gdje su te mjere koje bi to zemljište stavilo u funkciju, pa da se zasiju uljarice, pa da ne mora biti cijena sirovoga ulja 16 kuna. To je zadaća Vlade. To Vlada mora raditi, a ne se pravdati visokim cijenama nafte. Samo od početka ove godine potrošačka je košarica se povećala za 200 kuna, plaće su pale za 100 kuna. Kako će građani sve ovo plaćati? Što će oni jesti nastave li se ovi trendovi? Pa ne vidimo iz ovog proračuna da će oni biti prekinuti. Mnogi će u Hrvatskoj trpiti glad. Ima li Vlada odgovor? Da ga ima vidjeli bismo ga u ovom proračunu? Nema. Kako to da građani danas uspijevaju preživjeti u ovakvim okolnostima? Pa uspijevaju jer se zadužuju. Žive od minusa na bankovnim računima i na to plaćaju visoke kamate. Da toga nema oni ne bi mogli spojiti kraj s krajem. Energija, druga važna stavka. Poskupljuje benzin svakoga tjedna. Vlada se pravda raste svjetska cijena nafte. Ali ne objašnjava činjenicu da INA ¼ nafte crpi iz bušotina u Hrvatskoj. To je rudno bogatstvo ove zemlje. To je vlasništvo građana ove zemlje, a onda tu istu naftu koju crpi iz Hrvatske iz bušotina prodaje građanima kao da je Kuvajtska. Koncesije se nisu mijenjale još iz vremena Jugoslavije nisu povećavane. INA-u taj barel košta 16 dolara, a prodaje ga po 100. I sad građanima ove zemlje INA prodaje njihovo rudno bogatstvo kao da je uvezla. Naravno, kad se to proda građanima naplati se PDV i to ide ministru Šukeru. Da se povećaju cijene koncesije mogla bi se smanjiti cijena nafte ili benzina u Hrvatskoj. Ne radi se to. Ne zato što to ministar Šuker ne bi znao ili netko u Vladi. To nije u njihovom interesu, jer njih ne tiče se koliko će to građani plaćati. Njih se tiče da im se puni proračun preko PDV-a. Pa njima je u interesu da cijena barela nafte bude 200, 300 dolara. Što ih briga kako će to ljudi plaćati! Tko bude imao plaćat će i proračun će se puniti. Struja poskupjela 24%. Kaže se Vlada je donijela neke socijalne mjere, pa oni koji ne potroše više od 2000 kilovata godišnje ti neće plaćati, neće osjetiti ovo poskupljenje. ¼ brojila su vikendice i garaže, tamo su ta brojila. Ali oni najsiromašniji nemaju vikendice. Nemaju ni garaže, ni u njima skupe aute. Oni žive u svojim stanovima, moraju unutra svijetliti, moraju kuhati, moraju se grijati. Oni će potrošiti više od dvije i više od 3000 kilovata godišnje. Oni poskupljenje neće izbjeći. Znate tko neće osjetiti ovo poskupljenje struje? Neće osjetiti ljudi u okolici Vojnića u Dalmatinskoj zagori, u dijelovima Like jer oni struje ni nemaju. Tamo struje nema jer HEP-u se ne isplati njima dovesti struju, a možda nema ni novaca jer financira nogometne klubove pa eto, što ga briga za građane. To ova Vlada tolerira, a to ona mora objasniti građanima Vojnića, oni ovo ne mogu gledati, oni nemaju struje pa ni televizije da to gledaju. Osjetiti će Dalmacija koja se grije na struju jer nema plina jer se ne radi na plinofikaciji Dalmacije. Kako će oni potrošiti manje od 2 tisuće kilovata godišnje? Pad standarda je, dakle evidentan, to pokazuju brojke. To je rezultat rada ove Vlade. Nije ponudila bolji, lakši život nego skuplji i teži. I što ova garnitura bude dulje na vlasti to će život građana ove zemlje biti sve teži. Dug raste enormno. Kaže Vlada, ali dug države, to bi trebala biti briga Vlade, a ovo, to nije Vlada za to kriva što je uopće dug, što se zadužuju građani. Pa znam, ali Vlada nije jedno poduzeće pa da kaže, pa gledajte pa mi se kao poduzeće nismo zadužili, a što je ovo za drugo, što nas briga. A dug građana mora biti briga ove Vlade. Pa zašto se ti građani zadužuju? Iz obijesti, oni su obijesni pa se zadužuju, oni nemaju što jesti pa se zadužuju, oni žive na dug, a to bi trebala biti briga ove Vlade, ali nije jer ona kaže, pa što to nas briga za opći dug. Tko je najpogođeniji? Najpogođeniji su najsiromašniji koji žive od socijalne pomoći, imaju minimalne plaće, umirovljenici. Njih 900 tisuća ili 80% dnevno ima samo 44 kune.
Privedite kraju raspravu.
O njima ova Vlada ne brine. Hvala.
Hvala. U ime predlagatelja Vlade, ministar zdravstva. Pardon. Dva ispravka, moram reći da nisam upozoren. Najprije uvaženi zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa, kolega Stazić opet manipulira sa brojkama, a netočan navod koji, između ostalih navoda kojima je netočan glasi ovako: "Za vrijeme ove Vlade dogodio se pad standarda građana." I onda dalje na to nadovezuje druge neistine. Zbog toga ova Vlada nije kompetentna itd. Kolega Staziću, standard građana se mjeri egzaktnim brojkama. Egzaktne brojke se ovdje zovu bruto domaći proizvod po glavi stanovnika. To je egzaktno, slažete se? E pa da vam kažem sada što ste krivo rekli. Bruto domaći proizvod po glavi stanovnika 2004. godine je bio 48 tisuća, a 2008. 28 tisuća 202 kune. Prema tome, porast od dvadeset, trideset, od pedeset posto u 4 godine bruto domaćeg proizvoda govori suprotno vašem navodu, da standard raste i da je ova Vlada odgovorna.
Zahvaljujem. I uvaženi zastupnik Krešimir Gulić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, pa moram evo, ispraviti netočan navod gospodina Stazića, bilo ih je puno. Veli da je ova Vlada prevarila građane. Pa ja mislim da ova Vlada nije prevarila građane. Građani su to potvrdili da nisu prevareni na prošlim parlamentarnim izborima. Dobili smo još jedan mandat, a evo vama nisu ni nakon 4 godine oprostili jer ste ih prevarili. Hvala.
Zahvaljujem. Nastavljamo s pojedinačnom raspravom. Uvaženi zastupnik Davor Huška. Uvaženi ministar zdravstva u ime predlagatelja.
Poštovani potpredsjedniče, pa evo budući da je danas u nekoliko rasprava spomenuto zdravstvo i socijalna skrb pa evo koristim priliku da i ja kažem nekoliko riječi i ne smatram se nikakav pobjednik ovog rebalansa proračuna jer ako bi gledali u postotku Ministarstvo turizma je dobilo 22% povećanje svog proračuna, regionalni razvoj 9, 10%, moje ministarstvo oko 6%, ali u brojci od milijardu i 400 milijuna kuna uistinu izgleda da smo dobili i jesmo u toj brojci najveći dio kolača rebalansa proračuna. Mene veseli kao ministra zdravstva i socijalne skrbi da sazrijeva vrijeme i u ovom Saboru i razmišljanja i rekao bih u Hrvatskoj da je zdravstvo neophodno liječenje, da mislim da smo zajednički i na matičnim odborima i na mnogim raspravama ili preko javnih medija ili osobno došli do dijagnoze zdravstvenog sustava, ona je vrlo bitna za liječenje koje ste vi uvaženi zastupnik Ostojić spomenuo u svojoj raspravi. Milijarda i 400 milijuna kuna je možda gruba riječ, ali bačen novac ukoliko se ne pristupi ozbiljnoj, temeljitoj reformi zdravstvenog sustava i zato kažem da me veseli svi oni koji su danas spominjali zdravstvo i socijalnu skrb, nisu izostavili riječ reforma. Pa i gospođa Zgrebec u dopodnevnoj raspravi je rekla da ovih milijardu i 400 milijuna kuna rebalansa na stavci Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi ide za pokrivanje dugova što nije istina. Ja držim da i zdravstvo i socijalna skrb jedan dobar temelj i gospodarskog razvoja Republike Hrvatske, oko 500 milijuna kuna će ići uistinu na pokrivanje dugova u domeni zdravstva i socijalne skrbi, a 500 milijuna kuna ide na nove uvjete poslovanja bolničkog sustava, što ste vi u svojoj raspravi dobro percipirali. Što znači novi uvjeti poslovanja bolničkog sustava? Do 31.3. bolnički sustav je na mjesečnoj razini stvarao, generirao novih obveza od 100 milijuna kuna. Preneseno, što to znači kada sam spomenuo gospodarstvo. Imamo dio gospodarstva koji je naslonjen, dozvolite mi tako reći, pod navodnike na "zdravstveno tržište" ili na "bolničko tržište". Dakle, danas od 31.3. ili od 1.4. ako taj gospodarski sektor koji je naslonjen na bolnički sustav proda nečega 100, ne da će naplatiti 100, nego će naplatiti 110. Kroz taj način poslovanja, kroz te nove uvjete poslovanja smo rekli jasne kriterije ravnateljima, 65 ravnatelja koji će 31.7. položiti račun, ne o ničemu drugom nego tome kako su vodili svoj menadžment, odnosno kako su vodili svoju zdravstvenu ustanovu. Ja sam uvjeren da će većina njih pokazati da zna voditi zdravstveni sustav jer su dobili jasne kriterije i prema tim jasnim kriterijima naravno može se i odrediti i često puta ja govorim da ćemo izdignuti zdravstvo iz uskostranačkih interesa, da ćemo jasno reći zajedno, u ovom Saboru svi zajedno reći ovaj ravnatelj je dobar, ovaj ravnatelj nije dobar i tu nema odstupa. Onaj koji nije dobar od 31.7., ja imam zakonsku mogućnost, ako ga ne smijeni upravno vijeće ja imam zakonsku mogućnost da smijenim ravnatelja koji pokaže svojim poslovanjem u protekla četiri mjeseca da nije dobro funkcionirao, da nije dobar inzistirat ću na njegovoj smjeni. Slažem se s vama i ne vraćamo se u povijest. I ako ste primijetili da ja u četiri mjeseca, ajd neću reći nikako ali gotovo nikako nisam spominjao što je tko napravio u zdravstvenom sustavu i tko je kriv za ovo stanje. Usudim se reći da je sazrio vrijeme u Hrvatskoj da ja kao ministar zdravstva i socijalne skrbi koji pripadam najjačoj političkoj stranci u Hrvatskoj, HDZ-u, da jasno i ovdje rečem i Vlada SDP-a na čijem je čelu bio SDP nešto dobro napravila za zdravstveni sustav. I sve Vlade do sada su nešto napravile dobro za zdravstveni sustav, ali imali su i svojih grešaka. I držim i zato kažem da pokušamo, ja sam uvjeren i da dijelim vaše mišljenje da je to prioritet Hrvatske države da ga uzdignemo iz uskostranačkih interesa jer to je jedini način uspjeha. Uvaženi zastupnik čini mi se kolega Pupovac je govorio isto o zdravstvenom sustavu, o potrebi reforme zdravstvenog sustava i o promjeni politike cijene ili promjene politike lijekova. Vi danas imate po nekim istraživanjima između 400 i 500 eura po glavi stanovnika lijekova koji se bacaju. To ja imam u svojoj kući i nema u svojoj kući tko tako nešto u ladici nema, gdje od jedne kutije od 20 tableta izvađena jedna i ovih ostalih 10 prođe rok trajanja i baci se. Ali znate što upozorava? Postoje u Hrvatskoj ti svi lijekovi dakle lijek koji dobijete u ljekarni, ali ga morate platiti u cijelom iznosu. E takvih lijekova koji se plate se ne bacaju. Ti se upotrijebe maksimalno, a ovi lijekovi a mi smo jedina zemlja u Europskoj uniji, zapravo ja držim da smo već u Europskoj uniji, ali nijedna zemlja u Europskoj uniji nema potpuno besplatnu listu lijekova kao što to ima Hrvatska odnosno listu A koja je potpuno besplatna i listu B koja se nadoplatiti. I zato držim da ovih milijardu i 400 milijuna kuna ukoliko ne prionemo zajednički konsenzusom istinskoj reformi zdravstvenog sustava je uistinu sredstva koja su sredstva građana, sredstva ljudi koji plaćaju porez, bačena sredstva. A ja sam uvjeren, dragi prijatelji, da ta sredstva nisu bačena i da će nam poslužiti za stabilizaciju zdravstvenog sustava, a onda za istinsku reformu. I na kraju ne mogu se oteti dojmu i ne mogu prešutjeti kada netko govori o kolapsu zdravstvenog sustava. Možemo zajedno pročitati dokument Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo i Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. Ja kad sam ga otvorio nisam znao tko je radio tu studiju. Onda sam pogledao i ljudi koji su najpozvaniji ocijeniti bolnički sustav su pacijenti, ne ljudi koji imaju percepciju o zdravstvenom sustavu kakvu već imaju i koji ne koriste zdravstveni sustav. Najmeritorniji je onaj koji koristi taj zdravstveni sustav. Znate što oni kažu? Pacijenti kažu, ja sam onda rekao da to nije neka stranka radila tu studiju jer nisam vjerovao. 63% pacijenata koji koriste bolničku zdravstvenu zaštitu, 63% njih ocjenjuje tu zdravstvenu zaštitu sa ocjenom, vjerovali ili ne, odličan (5). 23 sa 4, 8 sa 3, samo 1% je nezadovoljno sa zdravstvenom uslugom u Republici Hrvatskoj. Svjetska zdravstvena organizacija nas svrstava u vodeće zemlje tranzicije, ali ono što nas opterećuje to je zapravo dobra zdravstvena zaštita, dobro organizirana zdravstvena zaštita, ali uz rastući deficit Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Ja mislim da reforma zdravstvenog sustava koja nam predstoji mora ići za izvorom novog financiranja, za racionalizacijom koja ne znači ukidanje prava. Reforma mora, kao što i u Ustavu kaže da je Republika Hrvatska socijalna država, reforma zdravstvenog sustava mora značiti i bolju dostupnost zdravstvenoj zaštiti onima kojima je potrebita. I u tom smislu pozdravljam sve one koji su govorili sve one koji su govorili o rebalansu proračuna, koji su spominjali zdravstvo, koji su u svojim raspravama senzibilizirali hrvatsku javnost na potrebitost reforme zdravstvenog sustava. A što se tiče liste čekanja, u Irskoj oko 3 tisuće eura izdvajaju po glavi stanovnika za zdravstveni sustav, mi negdje oko 600 eura. Njihove liste čekanja su 9 mjeseci, naše liste čekanja su 8 mjeseci. Uzmimo susjednu Sloveniju koja ima isto tako duže liste čekanja nego što su to u Hrvatskoj. Nisu liste čekanja specifikum Hrvatske, ali jesu jedan od segmenata u zdravstvenom sustavu koji bi mogli dijelom, a nikada potpuno riješiti predstojećom reformom zdravstvenog sustava. Evo, hvala.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Da ispravim prvo netočne navode da samo Hrvatska … Ispričavam se, čujete me? Ispričavam se, prvo je dakle netočan navod da samo Hrvatska ima listu lijekova A i B. Niz zemalja ima, samo se drugačije zove, osobito područja središnje jugoistočne Europe gdje Hrvatska pripada, kao što ste vi rekli, već stoljećima. Od Njemačke, Austrije itd. Samo se zove drugačije. U pravu ste, Hrvatska izgleda, naši građani izdvajaju 600 eura po glavi stanovnika za razliku od Slovenije i Češke, ali netočna je tvrdnja da 400 eura po glavi se baca. To je jedna proizvoljna studija koja je potpuno znanstveno neutemeljena i to bih preporučio da provjerite i da više ne baratate sa tom brojkom. Treće, knjižica je sjajna Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo. Samo su dvije ankete rađene u zdravstvu dobre. Profesor Hebrang je bio ministar zdravstva, profesorica … [[Govornik se ne razumije.]] njen zamjenik. Ove zadnje ankete koja se sad navodi smo se odrekli jer je bila neznanstvena, ne utemeljena, nestručna. Liste čekanja su nažalost svugdje velike, ali zadatak administracije gospodine ministre da detektirate kad je lista čekanja uska i da je poboljšate.
Zahvaljujem. I konačno evo dolazi na red, uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, gospodo ministre, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. … [[Govornik se ne razumije.]] bio rebalans proračuna za 2008. godinu, fokusirat ću se na sredstva usmjerena u regionalni razvoj, jer kao čelnik grada, te stanovnik ratom stradalog područja zapadne Slavonije sa kojeg dolazim, posebno sam zainteresiran za taj segment proračuna. No prije svega želim izraziti zadovoljstvo predloženim rebalansom, jer u ovim turbulentnim gospodarskim i socijalnim vremenima ne samo u Hrvatskoj, nego u Europi i cijelom svijetu, hrvatska Vlada i Ministarstvo financija uspijeva raspoloživim i to povećanim proračunskim prihodima usmjeriti značajan dio sredstava za ublažavanje rasta cijena. To je sada pomoć kućanstvima i građanima onim najosjetljivijim socijalnim kategorijama, što je upravo i bila izrečena ne tako davno preporuka vodećih ekonomista svjetske banke. Značajan dio usmjerava se u industrijsku proizvodnju, gospodarstvo i to najkritičnije grane tekstilne i kožarske industrije, te u sanaciju dalje poticajnih razvoja poduzetništva, povećanje strateških zaliha i sanaciju zdravstva o čemu smo upravo čuli obrazloženje i ministra zdravstva. Upravo takvo promišljanje o raspodjeli proračunskih sredstava ulijeva dozu optimizma i nama ovdje, barem na ovoj strani sabornice i građanima Hrvatske da će ova globalna kriza i prijeteća recesija u svijetu i u Europi što bezbolnije prijeći preko Hrvatske. Uz svu navedenu problematiku ovim rebalansom nisu zaboravljena ratom zaboravljena područja, otoci, manje razvijena područja Republike Hrvatske, područja posebne državne skrbi. I dalje su aktivni posebni programi regionalnog razvoja, te što su sredstva u protekle 4 godine dvostruko povećana u proračunu Republike Hrvatske. Pa tako danas država izdvaja 2 milijarde kuna za programe Fonda regionalnog razvoja, obnovu i razvoj vodoopskrbnog sustava, razvoj otoka, područja posebne državne skrbi i brdsko-planinska područja, te ostale programe regionalnog razvoja. Pri tome je značajno spomenuti da su ulaganja u razvoj hrvatskih otoka gotovo dvostruko veća u 2008. godini u odnosu na 2004. godinu, pri čemu su samo u odnosu na 2007. godinu porasla za 30%. Bilježi se više nego dvostruki rast u odnosu na 2004. godinu, također programa za područje posebne državne skrbi i brdsko-planinska područja. Osnovni cilj je naravno brži razvoj tih područja, povećanje kvalitete života stanovništva, kako bi se potaknula demografska obnova u tim krajevima, a njihovo gospodarstvo ujednačilo sa razinom ostalih dijelova Hrvatske. Rebalansom se dodatno ulaže u ravnomjeran razvoj, te predviđeno ulaganje od 200 milijuna kuna u programe regionalnog razvoja, povratka prognanika, izbjeglica, raseljenih osoba, razvoj te obnovu i izgradnju vodoopskrbnih sustava, zaštitu voda i mora od zagađenja i druge. No nije samo to ulaganje u regionalni razvoj, iako je tako direktno nazvano područje od posebne državne skrbi, ratom stradalih područja otoka, nego tu su na ratom stradalih područjima posebno izuzetno značajna ulaganja osim ovih direktnih, primjerice u zdravstvu o čemu je bilo govora, bolnice, Vukovaru, Gospiću, Pakracu niz drugih ratom stradalim područjima. Vodoopskrbu koju svojim rebalansom povećava za 45 milijuna kuna i odnosi se u najvećem dijelu upravo na manje razvijena područja Republike Hrvatske u osnovno, srednje školstvo, a veseli i najava ulaganja što će regulirati Zakon o područjima posebne državne skrbi iz državnog proračuna u dječje vrtiće na područjima posebne državne skrbi u suradnji sa jedinicama lokalne samouprave. Tu je i naravno cijeli niz drugih projekata, kroz Ministarstvo regionalnog razvoja i kroz druga resorna ministarstva koja teže i kreću prema najugroženijim dijelovima Hrvatske. Na žalost, za područja posebne državne skrbi, brdsko-planinska područja i otoke potrebna su daleko veća sredstva i od ovih planiranih, ali vesele trendovi povećanja sredstava iz godine u godinu, kao i promišljanje Vlade Republike Hrvatske da od svakog povećanja proračunskih prihoda značajan iznos ide prema slabije razvijenim regijama i krajevima Republike Hrvatske. To bi u što kraćem roku trebalo dovesti do ciljeva zacrtanih Strategijom regionalnog razvoja, a to je ravnomjerni razvoj cijele Republike Hrvatske, podjednaki uvjeti za življenje svih stanovnika Lijepe naše. Upravo zbog svega navedenog, podržat ću ovaj rebalans proračuna. Hvala.
Zahvaljujem. Nastavljamo dalje. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Kratko bih replicirao kolegi koji je govorio o potrebi ravnomjernog razvoja i spomenuo bih da sam prilikom donošenja proračuna za 2008. godinu, bili su kasni noćni sati, ali se sjećam što sam rekao, spomenuo da su mnoge stavke koje se tiču baš hrvatskih otoka bili jednake ili nešto čak koji postotak i manje nego prošle 2007. godine. Tako da ono što se u ovome rebalansu, mijenja se ustvari prihvaća većima mojih amandmana koje sam podnio, jer sam jednostavno upućivao u tome da su neka sredstva nedovoljna zbog poskupljenja, radi se primjerice o subvencijama i tome slično, tako da evo mogu reći, skrb tu u svakom slučaju postoji, neki projekti su dobri, neki projekti su manje dobri, ali još uvijek nedovoljni da bi bili s time zadovoljni. Tako da se možemo više ipak biti zadovoljni s nekim drugim dijelovima države s otocima nešto manje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče. Prvo zahvaljujem se kolegi na replici i drago mi je da napokon dijelimo mišljenje, evo lijeva i desna strana daje potreban ravnomjerni razvoj Hrvatske što premijer govori evo i u ovom mandatu i teži se tome kroz povećana sredstva u proračunu. Dokaz su upravo ova sredstva koja su planirana, da stavkama regionalnog razvoja, da ih ponovno ne nabrajam i za otoke i za brdsko-planinska područja, i za područja posebne državne skrbi. Sjećamo se u ne tako davnoj predizbornoj kampanji da su nas pojedine stranke koje su danas zastupljene ovdje u Saboru sa većim brojem zastupnika plašile ukidanjem Zakona o područjima od posebne državne skrbi, Zakona o brdsko-planinskim područjima. Evo Hrvatska demokratska zajednica i na ovaj način dokazuje i materijalom koji imamo u pripremi Zakona o PPDS-u područjima posebne državne skrbi, da i dalje skrbi upravo o tom dijelu Republike Hrvatske, o otocima, o brdsko-planinskim područjima i zasigurno sa rastom prihoda koji se očekuje naredne godine, 3 i pol našeg mandata, da će značajna sredstva biti usmjerena upravo u to područje Republike Hrvatske, da ćemo doći blizu što ravnomjernijeg razvoja svih dijelova Hrvatske i Zagreba, i Primorja, i Dalmacije, Slavonije i dijelova Zagreba, evo što kolegica kaže koji ne žive baš najsjajnije.
Nastavljamo sa uvaženim zastupnikom Zvonimir Mršić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče i poštovani ministri. Dugo sam se pitao što znači jedna uzrečica sada znam kada vam "sjekira padne u med", gledajte kako se zadovoljno ministar Šuker danas tu sjedi, kako gladi svoj brk, jer je evo u tri mjeseca uspio prihodovati državnom proračunu 2,5 milijarde više. Mi smo prije manje od tri mjeseca donijeli državni proračun, tada smo govorili o realnom planiranju, govorili smo o realnim prihodima, govorili smo i sagledavali smo sve pa čak i tržište nekretnina, hipotekarnih kredita u Americi i realno to gledali i onda se dogodilo čudo da smo samo u tri mjeseca prihodovali 2.5 milijarde kuna više. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa ne znam, onda ja imam krivi proračun. Je li, ali dobro. Onda se znači ne povećava za 2.5 milijarde sada, ja sam mislio da se sada povećava za 2.5 milijarde, ali dakle, ni krivi ni dužni evo imamo tu sreću, dužni jesmo, imamo tu sreću da se doista državni proračun povećava za 2.5 milijarde kuna ovim rebalansom, on se povećao puno više izvornim proračunom, je li, i to se povećava milijardu i 300 milijuna kuna na stavki PDV-a i negdje 180 milijuna kuna na stavci carina. Dodajmo još tu neke trošarine, ali recimo milijardu i pol kuna je dakle, izravno povećanje s osnova potrošnje i povećanje cijena i povećanja uvoza. I O.K., to sada, ja neću ulaziti u ovu drugu stranu koje to posljedice ima, ali kada već taj novac imamo onda je dobro se pitati kako ga investirati da bi nam u budućnosti se osigurali drugačija struktura prihoda, dakle, ne naplata carina i ne naplata PDV-a, prije svega na carine. Ovaj rebalans proračuna ima u rashodovnom dijelu možemo grupirati u tri smjera. Prvo je dakle, možemo reći sanacija, zalječenje, krpanje dugova ili ne znam što u zdravstvu i to je najveći iznos. Drugo je 700 milijuna kuna koje bi trebale biti, ublažiti socijalne mjere, ali mi danas još nismo čuli osim subvencije brojeva što će se sa tih 700 milijuna kuna ustvari napraviti. I misli da niti Vlada u ovom trenutku dakle, nema sustav mjera koji je izrađen za tih 700 milijuna kuna i ostalo se dijeli po principu političko redistributivnog proračuna. Dakle, ostalo ide u ministarstva i fondove gdje se neće na transparentniji način ta sredstva dodijeljivati, nego će se koristiti prije svega politička diskrecija da bi se ti novci dodjeljivali tamo gdje imamo podobne lokalne samouprave. Mi smo i danas suočeni sa jednom takvom ucjenom ili opstrukcijom gdje se korigira vlast u zagrebačkoj županiji zato jer su koalicijski partneri HSS-a navodno rekli da neće moći provoditi svoje projekte, odnosno neće moći dobiti novac iz državnog proračuna ako ne izbace SDP iz vlasti. I tako će se očito i na jesen događati. Da bi se to moglo događati mora se napraviti ova korekcija u državnom proračunu i očito će onda na kraju doći i nagrada kroz to da se dakle ucjenjuje građane za promjenu političke volje sa njihovim novcem koji su oni uplatili u državni proračun. Naravno da ja se pitam kako je bilo moguće tako planirati i onda sada raditi takvu ponovnu redistribuciju. Jer primjerice ja sam osobno predlagao nekoliko amandmana na plan Hrvatskih cesta, nisu prihvaćeni, a sada vidimo da se, recimo od jedanput će tri puta više napraviti cesta na otocima nego što se planiralo napraviti prije tri mjeseca. Jer se za 300% povećava stavka izgradnja prometne infrastrukture na otocima. Ili se tada nije znalo ili se sada događa čudo. Ali teško da se u tri mjeseca može dakle riješiti imovinsko pravni odnosi, riješiti projekti, isprojektirati, raspisati natječaj da bi se sada dakle, za nekih 200 i nešto milijuna povećala stavka izgradnja prometne infrastrukture na otocima. Ista stvar je izgradnja i rekonstrukcija državnih cesta, ista stvar je sa izgradnjom spojnih cesta na autoceste i tu se povećavaju stavke i tu smo od jedanput vidjeli da nam ta značajna povećanja trebaju. Ali gle čuda, stavka županijske uprave uprave za ceste se ne povećava. Iako je koalicijskim sporazumom rečeno da se to mora povećati za 70%. To bi trebalo, to bi trebalo ići na županijske uprave za ceste, pa bi onda županije to samostalno time raspolagali. Ali se to ne želi očito učiniti, nego se želi imati novac u Hrvatskim cestama i onaj tko može doći uopće do direktora Hrvatskih cesta jer neki mogu, neki ne mogu, ti će dobiti lovu i njemu će se asfaltirati, ovi drugi to naravno da neće dobiti, treba li uopće reći da su sljedeće godine lokalni izbori. Ista stvar je sa Hrvatskim vodama. U Hrvatskim vodama u trenutku donošenja proračuna bivalo je popis ugovora za Vladu i kanalizaciju duplo više nego što su bile proračunske stavke, ja sam osobno na to upozoravao, tada se reklo, ne, ne biti će dosta. Sada odjedanput se vidi da nema dosta. Čak i ovo što je sada povećano u Hrvatskim vodama neće biti dosta za ono što je već ugovoreno, za ono što je već ugovoreno, a da ne govorimo o tome da postoje planovi. Jer kako je moguće u dva ili tri mjeseca, osmisliti ili napraviti investiciju od ne znam, 60, 70 milijuna kuna, pa treba riješiti ponovno imovinsko pravne odnose, treba napraviti projekte, treba ispisati natječaj za izvođače, itd., itd. Ako se to radi sada onda se neće stići. Ako se radilo prilikom donošenja proračuna, onda je netko to znao, a naravno da je u tome prešutio. Danas, pripremajući se za ovu raspravu ja sam preslušao što su kolege iz vladajuće, danas vladajuće stranke govorili u predizbornoj kampanji, pa sam onda išao čitati proračun, pa sam onda opet išao slušati predizborne emisije, pa opet čitati proračun. Ne mogu vjerovati, ništa od toga što su govorili nema u proračunu. Ništa od toga što se obećavalo nema u proračunu. A primjerice kolege su obećavale, neki su i visoki Vladini dužnosnici da će se početi graditi pruga Drugi kolosjek Dugo Selo-Vrbovec-Križevci u proljeće ove godine, obećavali javno, ima tonski zapis. Obećali su da će se graditi brza cesta … [[Govornik se ne razumije.]] - Križevci-Vojakovački … [[Govornik se ne razumije.]] u proljeće ove godine, tek je nedavno ugovoren izrada glavnog projekta. Nema ga uopće u proračunu za ovo jel'? Inače ono što je predviđeno u financijskom planu Hrvatskih cesta za ovu godinu za izgradnju brzih cesta nije dosta za ono što je, što su Hrvatske ceste ugovorile u ovoj godini. I neće im biti dosta jer će vjerojatno morati to platiti. Dalje. Šta je sa Svitanjem? Ministar zdravstva ovdje. Ja sam podnio amandman. Amandman je ubačen. Sad nedavno je poslao pismo i rekao je: «Ići ćemo graditi.» Ja sam mislio da je u proračunu. Nema Svitanja u proračunu. Kako ćemo sagraditi Svitanje koje je odluka Vlade Republike Hrvatske da se svitanje mora sagraditi. To je dom za djecu bez odgovarajuće obiteljske skrbi. Što je sa obrtničkom školom u Koprivnici koja je isto bila obećana da će se početi graditi? Što je sa Podravskom magistralom gdje čak nakon dvije godine otkad je donesena odluka Vlade nije uopće napravljena još niti studija isplativosti toga projekta a kamoli da se počelo graditi sa time. Zašto mislim da je ovo političko redistributivni ponovno proračun? Zato jer smo recimo mi u gradu dobili 23. prosinca 2007. godine ovakvu obavijest. Kaže: «Izvješćujemo vas da projektom izgradnje poduzetničke zone u jedinicama lokalne i područne samouprave za 2007. godinu nismo bili u mogućnosti udovoljiti vašem zahtjevu za poduzetničku zonu zbog nedostatka sredstava.» 23. prosinca 2007. godine. I kaže: «Javite se na natječaj 2008.». Javili smo se. Čekamo opet čestitku za Božić da nam se ponovno kaže da nismo dobili sredstva za poduzetničku zonu. Visoki vladini dužnosnici su išli po prošćenjima za dane općine i govorili kako će neke poduzetničke zone dobiti novac i prije nego što je natječaj u Ministarstvu gospodarstva za poduzetničke zone raspisan. I doista mislim da se ide sve ka tome da bude politički redistributivan. I još jednu rečenicu ako mi dozvolite. Ja ću dati odluku o socijalnom zbrinjavanju građana grada Koprivnice ministre vama da vidite kako se može napraviti subvencioniranje određenih energenata i ostalih komunalnih i drugih usluga građanima a da doista onda to bude onima koji nemaju s čime platiti a ne onima koji imaju brojila sa malo potrošenih kilovat sati. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ispravljam netočan navod da je proračun donesen prije 3 mjeseca. Hrvatski sabor na sjednici održanoj 5. ožujka 2008. godine donio je Državni proračun Republike Hrvatske za 2008. godinu. A ako mogu dodati vjerujem da bi i ministar Šuker a i svi mi ovdje zastupnici bili sretni kad bi svaka 4 mjeseca išli u rebalans i povećavali prihode i rashode za ovakav iznos sa dvije i po milijarde kuna. Hvala [[Upadice se ne razumiju.]]
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine, gospodo ministri, kolegice i kolege. Pa želim jasno reći kolegi Mršiću budući komuniciramo po pitanju Dječjeg doma Svitanje. Komuniciramo budući iz iste izborne jedinice dolazimo i sukladno odgovoru ministra zdravstva, vama to znamo dobro da je Ministarstvo zdravstva odgovorilo da dječji dom Svitanje ide u gradnju, ali s tim da grad Koprivnica osigura naravno mjesto, lokaciju i infrastrukturu a da, i da se imenuje povjerenstvo i baš danas smo glede toga komunicirali da bi to povjerenstvo tijekom drugog tjedna trebalo krenuti sa gospodinom ravnateljem dječjeg doma Svitanje i svima nama pa da taj projekat ostvarimo. Ali pozivam se dakle na dokument koji je došao na vašu adresu temeljem vašeg zastupničkog pitanja. Evo toliko. Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Zvonimir Mršić.
Dakle kolega Milinković ja doista pretpostavljam da ste pročitatli dopis jel'? U tom dopisu piše da grad nešto mora napraviti a da će u državnom proračunu se osigurati sredstva za izgradnju. Ja bih vas molio, vas i ministra zdravstva, ja sam neupućen, možda ne znam čitati ali evo dajte mi pokažite gdje u proračunu piše izgradnja dječjeg doma Svitanje u Koprivnici? Ajde mi to pokažite. Inače je odluka Vlade u 20. lipnja 2006. godine u Koprivnici bila da će do 1.1.2009. biti sagrađen dom. Da će, i da će se vratiti, dom je fizički odnosno politički vraćen, fizički još, još nije. Ja sam podnio amandman na proračun. On je odbijen. Ja sam očekivao nakon pisma ministra da će doista to ovdje biti i da će se najesen taj dom početi graditi. Nema ovdje u ovome, u ovome proračunu. Osim ako mi netko ne kažem gdje ima. Inače proračun jest donesen 5. ožujka. Danas je 2. srpnja. Dakle niti malo više od 3 mjeseca. A niti 4. Malo više od 3, a niti 4.
Zahvaljujem. Odgovor kratki ministar Milinović. Izvolite.
Evo uvaženi potpredsjedniče Sabora … [[Govornik se ne razumije.]] usput da vam odgovorim na dječji dom Svitanje. Mi smo u fazi imenovanja povjerenstva. Čekamo već preko dva mjeseca da županija i grad imenuju ljude u to povjerenstvo koje će imati zadatak donošenja projekta a osigurati sredstva u državnom proračunu ove godine nema nikakvog smisla jer ni projekt nije gotov za dječji dom i evo upravo sam danas dobio čini mi se predstavnike grada i županije i osnovat ćemo povjerenstvo i sredstva za dječji dom Svitanje će biti osigurana i u idućoj godini odnosno idućem proračunu. Ove godine nema smisla da ga osiguramo.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Zvonimir Mršić.
Nije točno da ste dobili danas predstavnike. Dobili ste ih 1.6. 1.6 vam je došao dopis sa povratnicom. Možda je veliko ministarstvo pa dugo putuje unutar ministarstva. Ali ja ću vam, ja ću vam faksirati povratnicu. Dobili ste, 18. svibnja ste zatražili da vam se dostavi osobe i dobili ste 1.6. ste dobili dopis sa osobama koje predlažemo mi tamo. Ja ne vidim razloga zašto ne biste osigurali sredstva? Mi smo centar za socijalnu skrb po istom principu napravili. Dakle negdje u svibnju smo dogovorili da ćemo … … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, samo malo. Pa dozvolite mi da kažem. Dakle u svibnju smo dogovorili da će se raditi. 1.9. je bio glavni projekt i građevinska dozvola na stolu i ako postoji politička volja i novaca onda će se to i graditi. Prema tome ako grad treba napraviti projekt mi ćemo ga napraviti do 1.9. samo mi recite gdje piše izgradnja ja vas molim.
Zahvaljujem. Idemo dalje s pojedinačnom raspravom. Sada je na redu uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministri, kolegice i kolege. Hrvatska nedvojbeno ulazi u razdoblje krize. Hrvatsku su pritisnuli grdni i gadni problemi. U zemlji divljaju cijene, u Hrvatskoj sve poskupljuje samo ljudski životi sve jeftiniji su. To sve naravno izaziva već sada i jedno masovno nezadovoljstvo građana. Iz Bruxellesa blokada pristupnih fondova i odgađanje pregovora sa sve neugodnijim porukama. I očito evo ulazak u Europsku uniju pretvorio se u teško mučenje s još uvijek neizvjesnim ishodom i zato se eto sada spasonosna nada polaže u NATO. Svi ti problemi koji izgledaju nama danas i žele se prikazati gotovo kao prirodna nepogoda, kao elementarna nepogoda problemi su koji nisu stigli niti neočekivano, niti nenajavljeno. Guverner Hrvatske narodne banke gospodin Željko Rohatinski još je tijekom izbora javnost pokušao alarmirati najavom da Hrvatskoj prijeti stampedo inflacije. Upozorio je da će inflacija u ovoj godini premašiti 5%, a evo sada je blizu 7%. Dakle, upozoravao je na ozbiljnost situacije. Ali Vlada to nije čula kao glas upozorenja, nego dapače kritizirala je kritičara. I meni uopće nije nikako jasno čemu taj snažan otpor prema istini i dokle nas to dovodi i dokle nas je to uopće i dovelo. Vlada dakle to nije čula kao glas upozorenja, nego je nastavila sa još pojačanim trošenjem proračunskog novca. I kao što rekoh, kao da Banski dvori leže na naftnim bušotinama. Kritički se ukazivalo i na nekompetentno i problematično korištenje EU fondova. Međutim, zaista odgovorna Vlada ne može se stalno pozivati na neku bivšu Vladu. Dobro, to može tražiti. Znači, da nema ni jedan drugi argument ako traži argumente u nečemu što je prošlo i ne može kao Poncije Pilat prati ruke i odgovornost stalno prebacivati na druge – krivo je globalno tržište, kriv je načelnik ili gradonačelnik na vlasti ako dolazi od oporbe, kriva je bivša vlast, pa još ona vlast iza te vlasti i tako. Svi su krivi samo vlast nije kriva. Zašto tako? Zašto tako vlast se odnosi? Zašto ima tako malo samopouzdanja u sebe postavlja se pitanje? Međutim, dakle takva opravdanja umjesto da se ponude rješenja danas zvuče isprazno, danas zvuče ispraznije nego inače. Sve jasnije je da uzroci ove krize leže u reformskoj podkapacitiranosti same Vlade. Strani analitičari upozoravaju vrlo ozbiljno da kod nas nije provedena niti još jedna jedina ozbiljna reforma. Hrvatska Vlada eto tako maršira uvijek, a u petoj i šestoj brzini galopira jedino inflacija. Glavno korijenje, bujanje te inflacije nije dotaknuto i tu se pronalazi sposobnost, odnosno tu Vlada mora pokazati svoju sposobnost, odnosno svoja prava rješenja. Pokazati otpor toj inflaciji, a ne otpor istini. Očito eto, da sve će to dovesti i već sada dovodi do erozije gospodarskog sustava. Osnivanje samog povjerenstva za praćenje cijena, pa ma što to značilo željela je u stvari Vlada dobiti samo na vremenu umjesto da odmah pronalazi hitne mjere, ali jednako tako i da iznalazi sustavna rješenja. I tako uvjeriti javnost kako zabrinutost za pad standarda, da za zabrinutost za pad standarda nema razloga kao ni razloga za sindikalne prijetnje. Vlada je često naglasila u zadnje vrijeme i upravo u tom vremenu pozivala i okupljala gospodarstvenike i na taj način javnosti zorno željela pokazati tko je u stvari glavni krivac, čak pozivajući neke gospodarstvenike da snize cijene i time dodatno sama sebe poniziti. Ovo je definitivno gospodo iz Vlade vrijeme polaganja računa. Ovo je vrijeme naplate onih starih dugova, a i ovih dugova koji stalno pristižu. Jednostavno više iluzionistički trikovi ne pale. Skupo su nas koštali. Uloga politike nije da skriva istinu od građana, nego da govori najveću istinu, najveću i najneugodniju, a ne da muti narod i smiruje ga nekakvim mandarinskim jezikom. Cijena magle zaista već se sada vidi da je najskuplja. Inflacija dakle ne prijeti samo našoj ekonomskoj, nego sigurno i političkoj stabilnosti. Vidimo kakav ćemo uskoro dobiti ovdje, zapravo već je uvršten u dnevni red odricanje Hrvatske i to kazneno-pravne jurisdikcije za strane državljane. To ne radi vlast koja je sigurna u sebe koja ima stabilnu ekonomiju u kojoj cvjeta napredak. Nitko ozbiljan u stvari ipak ne može osporiti da je inflacija velikim dijelom i uvezena i stigla je sa uvoznom robom, a osobito s energentima. Međutim, naša proizvodnja je niska. To je ono što je zabrinjavajuće, nedovoljna je, a administracija nam je neučinkovita. Prema tome, tu leži odgovornost vlasti, a odgovornost vlasti leži i za ponašanje građana, a ne obrnuto. Jer, vlast je davala lažni sjaj. Vlast je davala upravo i građanima tu jednu ocjenu, iluziju o bogatstvu, o politici kako je to isplativo. I sad ti računi dolaze na naplatu i oni sada novcem isisanih prvenstveno iz gospodarstva i investirane i nahranjene brojne političke i investicijske megalomanije, a računi ma koliko se vješto prikrivali evo stižu na naplatu. Najnovije istraživanje pokazuje upravo kako se živi u Hrvatskoj, da ¾ kućanstva u Hrvatskoj ne mogu pokriti osnovne troškove. I zaludu vi možete brojke pokazivati ovako ili onako. Ovo je egzaktno istraživanje. Prosječno kućanstvo raspolagalo je koncem 2007. godine mjesečno sa 6370 kuna, a najnovija analiza kretanja prihoda i troškova zaključno s prošlom godinom pokazuje upravo kako je na pragu siromaštvo upravo za ovu ogromnu većinu naših stanovništva. Cijena struje pogoditi će najviše gotovo one najsiromašnije, Dalmaciju koja se najviše grije na struju. Evo, o tome govore i najnoviji podaci gdje se tvrdi kako čak 42,5% struje visokog napona troši se upravo u Dalmaciji. I upravo sada ove mjere potpuno su neadekvatne da bi ublažile ovaj socijalni udar. Naime, kakva je to socijalna politika koja vodi računa o potrošnji brojila, a ne vodi ni računa o vlasniku tog brojila. Mi subvencioniramo brojilo, apstraktno brojilo, a ne ljude, ne vidimo ljude u tome i nije gospodine ministre, ovdje smo svi unisono, jednoglasno izglasali Zakon o poreskom broju, ali mi i već sada možemo nešto učiniti. Nama su na dotacijama i na socijali ljudi koji su oslobođeni poreza, a trebali plaćati državi a ne država njima. I kako onda voditi pravednu politiku? Prema tome, vrijeme je zaista ozbiljno da bi Vlada konačno trebala pronalaziti, kažem sustavna rješenja, a ne odrađivati nekakav provizorij koji se konstruira za jednu masovnu konzumaciju onih poznatih "Potemkinovih sela".
Hvala. Imamo repliku, gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa, evo i kolegica je dilemu tu, a i danas je nekoliko puta bilo istaknuta dilema kako da ne subvencioniramo brojilo, nego kako da subvencioniramo građane koji doista nemaju iz čega platiti. Dakle, dosta gradova u Hrvatskoj ima odluke o socijalnom zbrinjavanju građana i ti gradovi imaju model i sistem kako dolaze do građana, odnosno kako građani dolaze do njih da bi subvencionirali određene troškove stanovanja. Primjerice, grad Koprivnica ima tu odluku, on subvencionira troškove stanovanja, pomoć u prehrani, pomoć i njegu u kući, troškove obrazovanja djece i mladeži, jednokratne pomoći ima i podmirenje pogrebnih troškova. Između ostalog subvencionira i električnu energiju. Ne oni koji malo potroše, nego oni koji nemaju za platiti ono što potroše i u našoj gradskoj odluci je tako da, dakle imamo socijalni cenzus, a onda smo rekli da za samce i dvočlanu obitelj mjesečno subvencioniramo do 150 kilovat sati, a za višečlanu obitelj do 200 kilovat sati bez obzira koliko, dakle godišnje oni potrošili. Mi tu onda motiviramo da budu racionalni u tome. … [[Upadica se ne razumije.]] Do 150 kilovata mi subvencioniramo, plaćamo im u potpunosti. Što nisam ograničen? Dakle, grad u potpunosti podmiruje trošak za 150 kilovat sati za samca ili za dvočlanu obitelj, a ako on potroši više od toga, onda će morati platiti, a bez obzira na to koliko on potrošio, prema tome mi ne subvencioniramo brojilo nego subvencioniramo doista ljude koji nemaju od čega platiti. Ista stvar je i sa vodom, odvodnjom, odvozom kućnog smeća, plina itd., itd. Dakle, utvrdili smo koliko je cenzus po članu domaćinstva mjesečno, koliko će grad plaćati ili sufinancirati, a ne da kažemo da oni koji malo troše po brojilu da oni imaju manju cijenu struje ili da manje plaćaju.
Hvala. Stvarno ne treba se izravno dobacivati jer po Poslovniku nije zabranjeno govoriti neistinu. Možete govoriti što hoćete, razumijete? Samo ne treba vrijeđati se uzajamno. Netko će tvrditi jedno, a netko drugo, to nema veze. To je sastavni dio … [[Govornik se ne razumije.]] Imamo jedan ispravak netočnog navoda, gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Evo, gospodine predsjedniče, imam 3 ispravka. Prvo, naša draga kolegica Ingrid je rekla da Vlada ne provodi sustavna rješenja. Sustavna rješenja ove Vlade su temeljena na gospodarskom programu kojeg ste imali prilike prije 3 godine pročitati, o njemu raspravljati i ono se dosljedno provodi. Iz ovog netočnog navoda proizlazi i sljedeći netočan navod, da je ovaj proračun baziran na "Potemkinovim selima". "Potemkinova sela" su bila ona kad dirnete kulisu pa se sruši. Ovo nije kulisa, ovo je posljedica sustavnog rada. Gospodarski pokazatelji koji iza ovog stoje su čvrsti zidovi, a ne kulise "Potemkinovih sela". I na kraju, rekli ste, naravno netočno da Vlada ne provodi politiku reformi. Ne znam što je onda gospodin ministar Šuker dobio od Svjetske banke u Americi. Dobio je priznanje za vrhunsko provođenje reformi. Znači da se svjetska banka zabunila. Ja između svjetske banke i Ingrid biram Ingrid, pa molim gospodine ministre, idite vratite to priznanje u Washington, ono je nepravedno.
Hvala. Gospodin Dragan Kovačević. Izvolite gospodine Kovačeviću.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, naime evo, isto tako jedan prilog raspravi. Smatram da je ovaj rebalans proračuna potvrda da fiskalna politika države itekako respektira gospodarsku situaciju u okružju i sve ove krize o kojima smo govorili. Znači od energetske, financijske do drastičnog poskupljenja hrane. Da su rashodi države i u ovom rebalansu planirani i dalje vrlo odgovorno i vrlo respektivno da je i ovim rebalansom u odnosu na planirani proračun za 2008. također se išlo na smanjenje deficita i sad je planiran na godišnjoj razini od 1,3%. Mislim da je to dobra poruka i u psihološkom smislu, dakle štedi država, dakle to je jasna poruka i svima ostalima. U situaciji kad povećanje cijena hrane i energenata čine dodatni inflacijski pritisak, fiskalna politika države i monetarna politika HNB-a trebaju s jedne strane biti respektivne, prije svega prema javnoj potrošnji i potrošnji kućanstava, a s druge strane, te dvije politike trebaju biti poticajne za razvoj gospodarstva, poduzetništva i povećanje zaposlenosti jer nema razvoja bez nove zaposlenosti. Ohrabruje zato podatak koji smo imali da je nezaposlenost ove godine, dakle u odnosu na ista razdoblja prošle smanjena za 30 tisuća, odnosno više od 11%. Ima danas u Hrvatskoj i onih ekonomskih stručnjaka koji zagovaraju snažnije zaduživanje države, povećanje deficita kao jedan od modela koji bi povećao potrošnju, posebice investicijsku, no u uvjetima povećane inflacije, inflacijskih pritisaka sa neizvjesnim globalnim gospodarskim kretanjima, proračun mora biti na tragu obuzdavanja državne potrošnje i još snažnije kontrole rashoda i smanjenja deficita. Naime, sigurno je da državna potrošnja može generirati i potražnju, može generirati i gospodarski rast, ali isto tako u ovoj situaciji i povećati inflaciju. I ako je birati, apsolutno sam za ovaj model, dakle ovakvog proračuna. Dakle, da bi očuvali makroekonomsku stabilnost i smanjili inflacijski pritisak, znači držali inflaciju koliko je god moguće pod nadzorom, prije svega očekujemo i od Hrvatske narodne banke, dakle da uz postojeće ojača mehanizme restriktivne politike, dakle prije svega se to odnosi na smanjenje kreditne ekspanzije, na plasman banaka i ono što to vuče za sobom dakle inozemno zaduživanje. Također, da politikom tečaja očuva stabilnost kune i također ublaži inflacijske učinke. S druge strane vezano uz tiskovnu politiku, mi smo ove godine planirali rast bruto društvenog proizvoda od 4,5% i proračunski deficit od 1,3%, rekli bi oprezno i odgovorno. No neovisno o tome prema prijedlogu državnoga proračuna za 2008. godinu vjerujući i znajući da nas jedino puna zaposlenost vodi u gospodarski razvoj i prosperitet, osigurano je gotovo 2 milijarde kuna poticajnih sredstava za razvoj poduzetništva od stimulacije izvoza, od poticanja proizvodnje i povećanja konkurentnosti. To je negdje oko 400 milijuna kuna više nego lani, a 100% više nego 2004. godine. I u ovom rebalansu od ove 2,6 milijardi kuna povećanih rashoda, dakle sa 114 na 117 milijardi kuna, 138 milijuna kuna bit će uloženo u industrijsku politiku Republike Hrvatske kao pripreme za članstvo u Europskoj uniji, odnosno povećanje konkurentnosti i tu prije svega na subvencije za prerađivačku industriju koja stoji najgore, najteže, dakle tekstilnu, kožarsku i obućarsku. Također, ovaj rebalans proračuna odgovor je i na sve težu situaciju pojedinih socijalnih kategorija, što je opet posljedica poskupljenja energenata, komunalnih usluga i poskupljenja hrane i vidimo da i ovdje u tih 2 milijarde 600, planirano 600 milijuna kuna koje bi trebale ići kao strukturne potpore stanovništvu i gospodarstvu. I treba jasno kazati, dakle da je ovaj proračun u ovako složenoj gospodarskoj situaciji i okružju, ne bi bio konzistentan, ne bi mogao biti racionalan niti održiv, da Ministarstvo financija i Vlada nisu već od 2004. godine žestoko krenuli u konsolidaciju proračuna i ono što znamo popularno kazati u sređivanje državnih financija. To znači da se u ovakvoj situaciji možemo priuštiti deficit od 2,3%, unatoč inflacijskim pritiscima. To je prije svega rezultat jer imamo sređene državne financije. Isto tako, evo bio je tu i ministar zdravstva, s obzirom da sam i u Upravnom vijeću Kliničke bolnice Osijek, s obzirom da dvije, tri godine pratimo kao članovi upravnoga vijeća i poslovanje, ono što je svakako za pozdraviti, dakle ovu milijardu i 400 milijuna, a posebice ovaj dio kojim se kaže, da jedan dio ide u podmirenje dugova i obveza, ali drugi dio ide u strukturne reforme u zdravstvo, odnosno u reforme gdje prije svega je akcent na racionalizaciji i gdje su svi ravnatelji, dakle kao menageri preuzeli obvezu dakle da će izvršiti racionalizaciju poslovanje i da je to vezano i na neki način i za njihovo održavanje na tim funkcijama. Prema tome bit će prilike, znači da se nakon 31.07. da se napravi i podvuče crta, napravi bilanca stanja i da se vide gdje su to poduzeti ti maksimalni napori da se poslovanje u bolnicama racionalizira i gdje isto tako treba preispitati, znači i ove kvote koje su odobrene prema HZZO-u, no svakako siguran iskorak i vjerujem da će to donijeti dobre rezultate. Evo na kraju mogu samo reći da podupirem ovaj proračun, prije svega, jer mislim da je to u ovoj situaciji gospodarskog okružja, inflacijskih pritisaka itd. najodrživija i najstabilnija varijanta.
Hvala. Replika, gospodin Marin Jurjević. Izvolite.
Kolega Kovačević vi ste rekli da nema razloga bez nove zaposlenosti s čim bi se ja mogao složiti, ali kako onda objasniti da u ovom rebalansu u stavci ulaganja u deficitarna zanimanja od predviđenih 2 milijuna i 700 tisuća, što je izuzetno malo, sada se otkida, uzima, smanjuje za milijuna kuna. Znači li to da se orijentiramo na uvoz radne snage deficitarnih zanimanja, da li je to nekakva nova politika hrvatske Vlade, pošto je o tome dosta bilo riječi. Vi ste isto tako kazali kolega, da je ovaj rebalans odgovor na sve težu situaciju socijalno ugroženih skupina, a ovdje je dosta danas govornika reklo, kako upravo poskupljenje goriva pospješuje sve vrste i akcelerira sve vrste poskupljenja. A vidite kod nas u ovom trenutku što se goriva tiče, jeftiniji su Slovenija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Češka, Estonija, Grčka, Irska, Letonija, Litva, Mađarska, Poljska, Švicarska, pa se ja pitam kako to da ove zemlje u rasponu od tranzicijskih do veoma razvijenih, uspijevaju imati manje cijene goriva, a hrvatska Vlada nema, a konstatirali smo da se isto tako iz tog poskupljenja preko PDV-a puni proračun. I jedna stvar koja je za mene ovako mali i kao kuriozitet zanimljiva. Imate predviđena sredstva za duhovnu pomoć u zatvorskom sustavu. Ona su iznosila 350 tisuća kuna, što ćete se složiti da nije puno. Znate koliko se ukida ovim rebalansom? 340 tisuća kuna. I ostaje 10 tisuća kuna za predviđenih sredstava za predviđenih sredstava za duhovnu pomoć u zatvorskom sustavu. … [[Upadica se ne razumije.]] Sada zaključite što hoćete ili su ljudi duševno mirni jedino kada su u zatvorima, pa treba tu pomoć povećati onima izvan zatvora ili ne znam o čemu se radi.
Govori gospodin Kovačević.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Naime, nije dobro govoriti o pojedinoj stavci, nego o cjelokupnoj gospodarskoj politici. Dakle, trenutno u Republici Hrvatskoj kada smo govorili o problemima nezaposlenosti, tada smo, nismo govorili samo o broju, nego i o strukturi nezaposlenosti koja je ako se promatraju pojedine naše županije i naše regije, zapravo najveći problem. Dakle, zaposleni u ovom trenutku moraju odgovoriti na izazove novih tehnologija, novih tržišta, novih potreba pri zapošljavanju i mislim da je ispravna apsolutno politika kada govorimo da će se naše gospodarstvo temeljiti na društvu znanja. Dakle, ne znanja kao nekakvog elitizma, nego znanja u funkciji razvoja gospodarstva. Dakle, znanja koje će biti primjenjivo. Znanje koje će imati i vještine. I ako promatramo najuspješnije tvrtke u svijetu ne znam od Hewit Pacarda, ako promatramo Silicijsku dolinu itd. jedino što ide u prilog njihovom ogromnom profitu to je znanje. Znanje postaje komparativna prednost jedne ekonomije, jedne nacije i mislimo da upravo ovi programi koje provodi i Ministarstvo gospodarstva i Ministarstvo znanosti, dakle i na prekvalifikaciji i na dodatnom obrazovanju, na cjeloživotnom obrazovanju itd., da su to dugoročno jedino moguće isplative mjere i da moramo za potrebe novih tržišta radne snage dakle prilagoditi i naše nezaposlene. Također, ponovno ću istaknuti ovaj podatak. Dakle, 2 milijarde kuna odlazi u poticanje zapošljavanja. Znači, od toga da idemo na povećanje konkurentnosti… …/Predsjednik: Hvala./… … od toga da potičemo izvoz. Prema tome, radi se o jednoj konzistentnoj politici koja je strukturirana.
Hvala. Imamo još jednu repliku. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Kovačević, sa dobrim dijelom rasprave vaše bih se složio, ali se nikako ne mogu složiti sa time da je rebalans ovog proračuna ono što je, jedino što je Vlada mogla učiniti i najbolje što je mogla učiniti kako bi pomogla hrvatskim građanima. Tih 2 i pol milijarde kuna smo mogli iskoristiti na puno bolji način. Recimo smanjenjem doprinosa iz plaća i tako nominalno povećati plaće hrvatskim radnicima za određeni iznos. S druge strane, ova mjera koju Vlada će subvencionirati oko struje mi se čini apsolutno nelogična s obzirom da zbilja neće biti moguće razlučiti da li i neće doći do onih kojima je to najpotrebnije. Mogli ste isto tako predložiti mjeru subvencije INA-i za cijenu goriva benzina. Tko potroši manje od 50 litara mjesečno, da plaća manju cijenu benzina. Ja hoću reći koliko je to besmislena mjera. Naravno da to nije moguće niti kod INA-e, a čini mi se da nije moguće i da neće polučiti nikakav efekt niti kod HEP-a. Zato kažem da ste mogli socijalnim i drugim mjerama, poreznim rasterećenjima pomoći hrvatskim građanima, a ne ovako gdje veliki dio onih kojima nije ta pomoć potrebna oni će je ostvariti. Zato mislim da ta mjera sa HEP-om nema nikakvog smisla.
Hvala. Gospođa zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre, ministri, kolegice i kolege. Uvodno ne mogu ne reći, odnosno ponoviti da je proračun za 2008. donesen početkom ožujka, a već eto samo nakon 3 mjeseca, dakle potkraj svibnja došlo se do spoznaje o potrebi njegove izmjene. Izvjesno je da se svakodnevnica mijenja, da je okruženje dinamično, iako bi zapravo bilo bolje da se ne mijenja, jer se na žalost redovno mijenja na gore. Ali u ovom konkretnom slučaju ipak se nameće pitanje realnosti planiranja državnih financijaša. Prilično neozbiljno za najvažniji financijski dokument jedne države mijenjati ga u roku od tri mjeseca. No, da kažemo što se predlaže ovim rebalansom. Predloženim izmjenama proračun se povećava s prvobitno planiranih 115,6 milijardi na novih 118 milijardi ili za 2,4 milijarde kuna. A na temelju čega se planiraju ovakvi proračunski prihodi? Na temelju makro ekonomskih pokazatelja za prvih pet ovogodišnjih mjeseci i njihove procjene do kraja godine. Pa kakva su to makro ekonomska kretanja da su pobudila takav optimizam? Pa evo, stopa rasta industrijske proizvodnje u prvih pet ovogodišnjih mjeseci iznosi 3,6% a realni rast bruto domaćeg proizvoda za cijelu 2008. procjenjuje se na 4,5% što je 1,1 postotni poen sporije od rasta bruto domaćeg proizvoda u prethodnoj 2007. godini. S druge strane, stopa inflacije, mjerenje rasta potrošačkih cijena već je u lipnju iznosila preko 6% ili da budemo sasvim precizni 6,4%. U srpnju se procjenjuje negdje na oko 7%, a do konca godine ako bude rasla sadašnjim tempom mogla bi dostići što naravno ne želimo i dvocifrenu stopu. Usporedbe radi u isto vrijeme 2007. godine imali smo potpuno oprečna kretanja. Dakle, imali smo gospodarski rast od 7%, a inflacija je bila 3%. No, unatoč tome što se gospodarski rast usporava državna kasa se puni sve bolje što je zapravo u suštini kontradiktorno. U čemu je kvaka? Velikim dijelom u inflaciji iako gospodine ministre to ne želite priznati, odnosno negirate, jer više cijene nose više prometne poreze. Dakle, viša inflacija je viši prihod od PDV-a i jasno punija državna kasa. I najveći dio zapravo očekivanog povećanja proračuna od naprijed spomenute 2,4 milijarde kuna planira se ostvariti upravo od prometnog poreza, dakle od PDV-a a koji i inače predstavlja najznačajniju prihodovnu stavku državnog budžeta s udjelom od oko 45%. Dakle, prihodi od PDV-a planiraju se povećati za dodatnih 1,3 milijardu kuna u odnosu na prvobitni plan postavljen za 2008. godinu. Daljnjih 380 milijuna kuna planira se ostvariti od poreza na dobit pri čemu treba upozoriti da su prihodi od poreza na dobit u 2008. godini akontirani temeljem ostvarene dobiti u 2007. s tim da znamo da je dobit u 2007. ostvarena uvjetima visokog gospodarskog rasta. U 2008. gospodarski rast, rekla sam, to je znatno niži i pitanje je kako će biti ostvarena dobit i što se to zapravo predloženim rebalansom prelijeva u potrošnju. U što to država planira zapravo utrošiti dodatne prihode? Prema riječima predlagača rebalansom očekivana sredstva usmjerit će su u programe, citiram: “koji potiču rast gospodarstva i smanjuju negativni utjecaj globalnih kretanja prvenstveno rasta cijena energenata i hrane na standard građana“. U tom smislu daleko najveći dio novo planiranih sredstava ili točnije 1,4 milijarde kuna namijenjen je zdravstvu. Dakle, bolnicama i Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje. Daljnjih 334 milijuna kuna predviđena su za poticanje znanja i izvrsnosti hrvatskog društva ma što to značilo. 200 milijuna predviđeno je za regionalni razvoj, a 138 milijuna za poticanje uspješnosti gospodarstva što je nama koji dolazimo iz sjeverozapadne Hrvatske izuzetno važno obzirom da se ta sredstva planiraju usmjeriti u potpore tekstilnoj, kožnoj i obućarskoj industriji koje su u izuzetno teškoj situaciji, a velim recimo u Međimurju i Zagorju još uvijek imaju vrlo veliki značaj u ukupnom gospodarstvu. Ukupno 600 milijuna kuna osigurano je na poziciji Ministarstva financija za potpore gospodarstvu i građanima radi ublažavanja cjenovnog udara, prvenstveno energenata. Nažalost, čuli smo ne jednom danas ni mjera sufinanciranja potrošene struje, a naročito povećanje osobnog odbitka s tisuću 600 na tisuću 800 kuna, neće pomoći najpotrebnijima, najsiromašnijima, već upravo suprotno. Više će doprinijeti onima s većim plaćama, ali će zato povećanje neoporezivog dijela dohotka čak i unatoč zakonskom povećanju udjela općina, gradova i županija u prihodima od poreza na dohodak imati za posljedicu regionalno prelijevanje prihoda. Više će dobiti bogatije regije, a manje siromašnije i tu zapravo na vidjelo probija licemjerje vladinih mjera usmjerenih ka zaštiti standarda hrvatskih građana, pritisnuti vremenom eskalirajuće inflacije. Ako je proračun instrument ostvarivanja politike vladajuće koalicije, a on to zasigurno jest, tada se na žalost mora reći da ta politika ne ide u prilog hrvatskim građanima jer u uređenim zapadnoeuropskim zemljama rast cijena energenata ublažava se direktnim socijalnim transferima najsiromašnijima. Naravno, pretpostavka za realizaciju takve politike je identifikacija siromašnih, a to pak je nemoguće bez sređenog registra socijalnih primanja. Dakle, više je nego jasno da je poduzetim mjerama država prvenstveno zaštitila sebe, a ne građane jer proračun se puni i za državu krize nema, ali kao što reče jedan uvaženi hrvatski ekonomist, te mjere su samo vladine pokazne vježbe. Slab pokušaj da se pokaže socijalna osjetljivost i kompenzira cjenovni udar na standard građana. Doista, točno je da su to vatrogasne mjere, evo i uvaženi zastupnik, nema ga, gospodin Andrija Hebrang isto je rekao da ovim mjerama Vlada zapravo gasi požar. Dakle, te vatrogasne mjere nemaju veze sa stvaranjem uvjeta za veći gospodarski rast koji jedini može osigurati i viši standard hrvatskih građana ili da budem slikovita, reći ću ove mjere su samo zapravo još jedna zakrpa na hlačama prosjaka.
Hvala. Gospodin zastupnik Krešimir Gulić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, poštovani ministre. Evo ja bih se osvrnuo s par riječi na ovaj rebalans proračuna i ja se ne bih složio s kolegicom da Vlada gasi i da je vatrogasac. Je, Vlada je kupila nove kanadere i helikoptere za ne daj Bože požare, ali sigurno ne treba gasiti državni proračun. Svjesni smo da svaka rasprava o proračunu ili izmjena proračuna izaziva znatiželju i pozornost svih onih koji očekuju po vlastitoj ili osobnoj procjeni velika očekivanja i izmjene tih proračuna. Isto tako, svjesni smo da državni proračun mora voditi računa o okruženju, ali i stabilnosti unutar državnih financija. Današnja hrvatska Vlada o tome vodi računa, a što se vidi iz predloženog, evo rebalansa koji u odnosu na 2007. bilježi povećanje od 9,6 milijardi ili 8,8% dok je u planu za 2008. povećanje od evo, ovih 2,5 milijarde. Vidjeli smo iz priloženog gdje Vlada planira potrošiti, utrošiti ovaj višak sredstava od 2,5 milijarde, pa da sad velim, evo to su potpore stanovništvima i gospodarstvu od 600 milijuna, Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa od 334, Ministarstvu pravosuđa 50 jer smo imali neki dan raspravu o sjedištima sudova gdje će se ta sredstva osigurati, evo ovim rebalansom, Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi, to je … [[Govornik se ne razumije.]] najviši milijardu i 400 i isto tako Ministarstvu regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva od 200 milijuna kuna. Ulaganje u regionalni razvoj je ulaganje u infrastrukturu jer ja velim kad se ulaže u regionalni razvoj da je to, evo izgradnja vodovoda, odvodnje, izgradnja cesta i sve ono što ja mislim da bitno za razvoj i gradova i općina i županija, a na taj način mislim da se uvelike i poboljšava standard tih građana koji žive upravo u tim jedinicama lokalne samouprave. Moram se ovdje osvrnuti i na prošlotjednu raspravu gdje je bilo rečeno, bio je Zakon o brdsko-planinskom području, pa smo evo tu imali jednu raspravu. Bilo je tu rečeno da novim zakonom se uništavaju te jedinice lokalne samouprave. Ja se s tim ne mogu složiti jer dolazim iz takve jedne jedinice. Nije znači uništavanje jedinica koje su imale status brdsko-planinskog područja ako se ukida 25% onih olakšica poreznih u 2011. godini za naše poduzetnike, ako i dalje znamo da sve te jedinice zadržavaju sve one beneficije koje su i do sad imale, a to su znači povrat kompletnog povrata poreza po godišnjoj prijavi gdje država izdvaja nekakvih 550 milijuna godišnje. Te jedinice zadržavaju beneficije ono porez od dohotka kompletan je, evo od tih jedinica. Isto tako znamo da ima masu beneficija uvoza strojeva bez carine pa su beneficije kod poljoprivrednika, konkretno znam kod mljekara i drugih grana koje imaju velike beneficije jer su na tom području. Znači niz drugih beneficija i povlastica ostaje na tim područjima, znači ta područja nisu obeštećena, evo novim Zakonom o brdsko-planinskom području. Porez na dohodak je prihod, znamo jedinica lokalnih samouprava i tu je isto bilo puno rečeno o tome da novim zakonom se puno izgubilo. Ja i dalje tvrdim, evo bilo je tu i danas rečeno u nekoliko navrata da te jedinice su ostvarile, većina jedinica osim 2, 3 grada veće prihode od 10, čak do 30%. Ostvarivanjem tih prihoda mislim da uveliko mi možemo i rješavati i neke socijalne potrebe i probleme koje imamo u svojim općinama i gradovima ako imamo i veće prihode. Evo, kolegica Klarić je rekla da je ona 20 milijuna veći proračun imala za 2007. i da je 5 milijuna dala u socijalne potrebe. Pa ja isto to mogu reći, evo u svojoj općini imali smo prihode veće za isto nekakvih 5, 6 milijuna kuna i ta sredstva smo uložili na neki način u infrastrukturu koji je osnovni preduvjet za razvoj, a znači onda i za bolji standard građana, ali smo uložili u subvencije. Na primjer ZET je poskupio, svi znamo početkom godine, ne znam 27%, mi evo, moji u Bistri nismo povisili cijenu ZET-a jer smo mogli reći, evo to vam je Bandić napravio, nego smo prihvatili povećanje cijene ZET-a na teret proračuna i na trošak proračuna, nismo građane opteretili sa novom cijenom. Vrtić, ekonomska cijena je išla gore. Realno je da i cijene druge rastu, mi smo taj teret povećanja ekonomske cijene vrtića uzeli na teret općine, isto tako i vodu, da ne nabrajam niz drugih problema koje smo uzeli, znači nismo tražili od građana i povećavali cijene. Moram reći nešto o socijalnim davanjima. Mislim da ova Vlada vodi brigu o socijalnim davanjima. A kad govorimo o socijalnim davanjima masu put je ovdje danas rečeno da imamo da maltene sirotinje ne znam 50%, da su ljudi gladni. Rečeno je masu, danas kad sam slušal tu evo neke kolege iz opozicije da evo prijeti nam glad i kriza, da ćemo, ne znam, izvanredno stanje. Sigurno da je teško. Da ima obitelji koje teško žive i sa malim primanjima pogotovo gdje su djeca u obitelji. Ali ja vam mogu reći primjera nekoliko jer radim evo u lokalnoj samoupravi već jako dugo. Da imate, mi financiramo Crveni križ, hranu kakti nemoćnima i bolesnima. Onda imate slučaj di sam išo provjeravati imovinsko stanje tih pojedinih ljudi. Dođete da taj kojega općina hrani njega i njegovu mamu ima vrijednost nekretnina oko 250 tisuća EUR-a. I onda mu ja lijepo predložim: Gospodine ne možemo vas više hraniti preko Crvenog križa. Molimo vas da evo ako ste spremni tu imovinu prepisati na općinu pa ćemo mi imati brigu … [[Govornik se ne razumije.]] vas dok ste živi i sahraniti vas i vašu mamu. «Je» veli: «Ne bi ja to, imam ja brata. Ja bi to bratu dal.» Znači treba, ovo upravo taj, ovaj osobni identifikacijski broj kojega ćemo dobiti mislim da bude riješio masu tih stvari jer masu njih pokloni zemlju svojoj djeci onda dođe na Centar za socijalnu skrb i traži socijalnu pomoć. Ja vam govorim u Bistri kod mene nema ni gladnih, nema ni žednih, nema ni onog kome je zima, tko je bez krova nad glavom jer smo napravili reda i utvrdili da takvih socijalnih problema nema puno, a evo u percepciji javnost se stvara takva da ima jako puno gladnih i nemoćnih. Vjerujem da ima nekih ali sigurno ne toliko koliko se priča. Što se tiče PDV-a, ja moram tu reći, govori se da treba smanjiti PDV. Pa ne znam to su moja osobna razmišljanja. PDV, ja mislim da najviše proračun pune s PDV-om oni koji najviše troše. Onaj … [[Govornik se ne razumije.]] nema, malo troši i malo plaća PDV-a. Znači po tome najviše PDV-a plaćaju oni bogati koji puno troše, koji puno grade, koji puno ulažu. Ti puni proračun državni sa tim PDV-om. Evo država je i Vlada je taj PDV kojega je uprihodovala evo upravo ga vraća na neki način u socijalna davanja i ublažavanje evo ovih nažalost udara kojih imamo poskupljenja struje, energenata, nafte ne možemo izbjeći jer nažalost tak je na svjetskom tržištu. Pa evo isto je rečeno bilo da ovaj proračun nije razvojni, da je to vatrogasni, ne znam kakav. Već je bilo rečeno ako ste vi gospodo iz opozicije sa 75 milijardi 2004. sve mogli napraviti onda mislim da i ova Vlada sa 118 milijardi može isto napraviti puno više i sigurno puno više toga zadovoljiti nego kaj ste mogli vi sa svojih 75. Isto se spominje i uspoređuje se tu naša, naša država sa nekim državama u okruženju. Mene to osobno smeta jer mislim da moramo priznati svi jedni drugima da nijedna država u tranziciji a ima ih i … [[Govornik se ne razumije.]] mislim da desetak čak država članica Europske unije pokazuje statistika da mi imamo čak bolji standard od 10 država članica Europske unije. Da ne nabrajam Rumunjska, Bugarska, Estonija i ne znam koje, a nisu imali rata. Mi smo imali rat nažalost koji je prije 13 godina završio i dan danas osjećamo njegove posljedice. Da ne velim da su, mislim da su negdje troškovi negdje oko 10% proračuna. Pa to je ljudi moji, to su novci da Hrvatska te novce nije morala ulagati u obnovu, u povratak, u branitelje, u nažalost na sve ono koje su bile posljedice tog rata ja vjerujem da bi danas bili sigurno puno dalje i od nekih o kojima ste vi malo prije govorili. Evo mislim da je ovaj proračun razvojan. Mislim da ovim rebalansom Vlada pokazuje da dobro radi. I zbog svega evo prije navedenog podržat ću donošenje rebalansa proračuna. Hvala.
Hvala. Replika gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
Kolega ja se vama čudim. Ja vama repliciram sad zbog toga što ste tvrdili u ovoj raspravi o proračunu da nedavne izmjene Zakona o brdsko-planinskim područjima neće naštetiti stanovnicima u tim područjima. Znači pazite. Plaćali su porez na dobit 75% od prihoda od poreza na dobit. Sad će morati plaćati, uplaćivati … [[Govornik se ne razumije.]] Znači neće imati onu olakšicu od 25%. I sad vi tvrdite da je to što će oni morati u državnu kasu plaćati više da je to za njih bolje. Vi to tvrdite građanima s tih područja. Drugo. Vaš cinizam što se tiče ovih najsiromašnijih me zaprepastio. Vi kažete nije točno što Stazić sad govori da zapravo ljudi nemaju što jesti, da su gladni kad oni eto dolaze po socijalnu pomoć a zapravo imaju 250 tisuća EUR-a vlastite imovine. Pa šta vi kažete tim građanima? Šta je? Gladni ste. Pa prodajte stan pa ćete imati šta jesti. Šta će vam stan? To je vaša poruka građanima ove zemlje. To je vaš odgovor na našu zabrinutost za siromaštvo. Nek sve rasprodaju samo da bi mogli se najesti. Pa to im je i premijer Sanader rekao. Hvala Bogu imate još šta jesti. I to je za vas super. Bolje ni ne zaslužujete. To je vaša poruka tim građanima. Ovom cinizmu u Hrvatskom saboru kakav sam sad od vas čuo ja se uistinu nisam mogao nadati.
… [[Govornik nije uključen.]]
E gospodin Stazić koliko sam ja čuo cinizma pa evo nisam replicirao. Moram vam odgovoriti. Vi, ja nisam rekao da treba netko prodati stan ili kuću da bi mogao biti sit. Ali ja vam govorim o tome da imam građana koji imaju 10 gradilišta oko svoje kuće i zemljišta, on ga ne bi prodao. Kad ga pitam da li hoće da ga, da općina uzme brigu na njega, da uredno živi, da mu osigura ogrjev, struju i sve ono što mu treba za normalan život onda neće jer ima brata kojemu će to ostaviti. Pa sam rekao nek ga taj brat hrani i nek mu onda on daje to sve što mu treba. A što se tiče ovih 25% gospodine Staziću 25% novim zakonom se predviđa da se ukida olakšica za poduzetnike 2011. godine. To ne znači da se ukidaju olakšice u brdsko-planinskom području za porez, za, na dohodak plaću, sve one povrat poreza, poljoprivrednicima beneficije i masu druge beneficija, uvoza strojeva bez carina i tako dalje. Samo se ukida to a ovo sve drugo i dalje ostaje olakšica koje će i dalje općine i gradovi koji imaju taj status koristiti. … [[Upadica se ne razumije.]]
Replika gospodin Marin Jurjević. Izvolite.
Kolega moja replika se odnosi također na onaj vaš dio kojim ste govorili, u kojem ste govorili o najsiromašnijima. Dok ste vi govorili javio mi se jedan građanin. Ja ću vam reći [[Upadice se ne razumiju.]] Tako je, tako je, otišao sam tamo i javio se na mobitel. On je govorio o svojoj rodbini. Dakle konkretno pa pokušajte to uklopiti u tu vašu šemu ili shemu kako hoćete. Dakle u mjestu Sitno Donje odakle je Nediljko Mihanović, bivši predsjednik Sabora, pa svi znate gdje je to, živi i gospođa Nediljka Uvoda koja ima 96 godina, gluhonijema je, otac joj je poginuo u Austro-ugarskoj vojsci kao Hrvat, ono što ona prima mjesečno je 600 kuna. I javio se taj građanin, revoltirani građanin, tamo da to kaže javno ja to govorim jest da je ime i prezime, pa uklopite to u tu vašu shemu o tome kako neki iskorištavaju benovalentnost države koja tako je osjetljiva, tako je i s ovim rebalansom ustvari reagirala na tu socijalnu ugroženost pojedinaca. Ovo govorim upravo zbog tona cinizma koji sam i ja osjetio u vašem govoru, a sigurno je ovaj građanin koji se javio i njegovo ime možete dobiti, mislim da ne biste mislili da izmišljam, žena je živa, živi gdje živi, rekao sam vam gdje je, tko je i što je. Gluhonijema, 96 godina, jedino izgleda ratno siroče nekoga tko je poginuo u Prvom Svjetskom ratu, a da je živo, 600 kuna mjesečno. Pa zamislite kako ona to preživljava, čitajući ovaj proračun i slušajući vas.
Pa moram evo odgovoriti na repliku gospodinu. Pa ja sam evo kao načelnik jedne općine, samo da vam velim primjer,, socijalno sam jako osjetljiv i pomažem siromašnima i nemoćnima. Konkretno izgradio sam evo prošle godine 3 kuće upravo siromasima koji to nisu mogli. I svakome pokušavam pomoći da ima krov nad glavnom i da mu nije zima i da nije gladan, ali sam vam dao primjer, upravo da ima i takvih ljudi koji koriste sve te beneficije, koji na veliko prodaju zemlju i onda dođu u Centar za socijalnu skrb i traži pomoć. Ja ne velim da su svi takvi, ali ima i takvih koji to rade gospodine Jurjeviću. Ima takvih koje podjele zemlju djeci i onda dođu u centar i traže pomoć i takvih ima. Ja vam govorim iz iskustva, jer sam načelnik jedne općine koji to doživljava svakodnevno i traže pomoć, a istovremeno imaju nekretnine i gradilišta itd. Ja ne velim da proda kuću, da proda ono gdje živi, ali ako imaš 5 gradilišta, a tražiš pomoć od države, oprosti, pa daj jednom probaj. Pa u Njemačkoj ja vjerujem da to tako ne možete dobiti socijalnu pomoć niti bilo kakva davanja, ni bilo kakve privilegije dok imate neke nekretnine, a ne bi htjeli prodat. To sam ja htio reći, ako ste me shvatili, očito da me niste.
Hvala. Gospodin zastupnik Gvozden Flego. Izvolite.
Naime, u današnje vrijeme politička zajednica i njezina uspješnost se mjeri količinom i načinom na koji se brine za svoju budućnost, a to zapravo danas znači koliko i kako ulaže u znanstveno istraživanje i obrazovanje. Kada bi bilo samo o tome koliko, onda bismo mogli biti relativno zadovoljni, jer ovaj proračun raste sasvim pristojnom dinamikom. Međutim, i kao što je rekla gospođa Roksandić i kao što je rekao gospodin Šetić, riječ je o tome kako se koriste ova sredstva i ne bismo li istim sredstvima mogli postići bolje ciljeve i bolje rezultate. Mene brine, a na momente i straši, užasna količina oscilacija gotovo da bi ih nazvao glavinjanja kojima se rukovodi Ministarstvo znanosti i obrazovanja i športa u načinu funkcioniranja i odabiru svojih prioriteta, što se vidi i kroz proračun. Tokom rasprave sam naveo i neke podatke, pa ću ih sada ponoviti. Za zdravstvene i veterinarske usluge predviđa se povećanje od tisuću i 60%, za doktorske studije i stipendije predviđa se povećanje od 957%, Agencija za obrazovanje treba rasti sa 183,5%, a besplatni udžbenici sa 214%. Čak i kada bi te brojke izražavale određene potrebe, onda se postavlja pitanje kako to nismo znali prije 4 mjeseca i kako nismo htjeli čuti neke argumente o tome koji su bili izrečeni u vrijeme kada smo donosili proračun. To tim više što, manje-više sadašnja ekipa ima četverogodišnje iskustvo u planiranju i zapravo donijela određene strategijske dokumente za koje bojim se ili o kojima bojim se ne vodi previše brige. Uz ovih 334 milijuna kuna za koliko raste proračun Ministarstva znanosti i obrazovanja, još se vrši unutarnja raspodjela za preko 80 milijuna, tako da je cjelokupni rebalans ili bolje rečeno cjelokupna promjena na razini 3,5, a ne cijela 2,85%. Ono što mene brine jest da padaju određene stavke za koje nam se činilo da su strategijske. Investicijska izdavanja su na razini 81,55% onoga što je bilo planirano prije 4 mjeseca, reforma osnovnog obrazovanja kao da je tobože završena, je spala na 23,7%, a izrada kurikula sekundarnog obrazovanja, dakle srednjoškolskog obrazovanja je pala na 68%. Ne znam što se to dogodilo u protekla 4 mjeseca, da bi bile dopuštene i da bi bile opravdane ove oscilacije. Treće, opće je poznato da cjelokupno obrazovanje, počiva, orijentira se i raste sa visokim obrazovanjima pogotovo poslije diplomskim studijima. Visoko obrazovanje također raste što je pozitivno, ali raste manje od postotka porasta proračuna obrazovanja, cjelokupnog ministarstva. Ono raste za 2,55% u odnosu na 2,85% ministarstva. Posebno je zabrinjavajuće da oda dolaska ove Vlade i prethodne Vlade, najproduktivnije sveučilište, najstarije sveučilište i sveučilište koje proizvodi gotovo 80% znanstveno istraživačkih radova i najveći broj patenata u zemlji, Zagrebačko sveučilište iz kojeg su izrasla u proteklih 30 godina sva ostala sveučilišta i koje dan danas servisira mnoga sveučilišta u Hrvatskoj. Raste za polovicu iznosa za koju rastu ostala sveučilišta, dakle Zagrebačko sveučilište raste 1,26 %, Riječko sveučilište 2,35, Osječko 2,13%, Dubrovačko 2,58, Zadarsko i Pulsko su na razini porasta ministarstva, a Splitsko sveučilište gle čuda konstantno raste iznad prosjeka ovoga puta 2,92%. Možda je to opravdano, ali bi bilo dobro u slučaju opravdanosti doznati razloge te opravdanosti. Znanost također raste manje od porasta proračuna ministarstva ali cijena ili troškovi pridruživanja Europske unije u znanosti rastu za 42 posto, 42 i pol posto kao da to nismo znali prije 4 mjeseca. Kapitalna ulaganja padaju za 4 i pol posto u odnosu na planirana. A ono što je ključno za znanstveno-istraživačku djelatnost to je zapravo izdavačka djelatnost s jedne strane i nabavka inozemnih časopisa pada za više od 10%. U godini kada se uvodi zakonska obaveza licenciranja ravnatelja iznosi za usavršavanje ravnatelja također padaju za 28% i tako dalje. Stoga se meni čini da su ovi elementi proračuna izrazito kontradiktorni u odnosu na strategijske dokumente koje je donosio i ovaj Dom kao uostalom koje je donosila Vlada. I dapače smatram da će neke od ovih promjena nas udaljiti od proklamiranog cilja društva znanja a ne ga približiti. I stoga mi se čini da su, da je dio ovih promjena dakle neučinkovit. Tim više izražavam nezadovoljstvo i zabrinutost što se povećanja proračuna koriste za neprimarne ili nestrategijske svrhe. Što se stavke na strategijskim, oprostite iznosi na strategijskim stavkama smanjuju i stoga mi se zapravo čini da niti amandmani ovome ne mogu pomoći pa ih ja neću ni pisati. Hvala vam lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege. Velika većina nazočnih u ovom Visokom domu je sigurno sudjelovala u kreiranju raspravama i donošenju proračuna na raznim razinama od općina, gradova, županija naravno i državnog proračuna. I svi smo svjesni koliko treba umješnosti i snage naravno i kompromisa uložiti glede, prilikom toga donošenja. Ali isto tako smo svi sudjelovali naravno u izmjenama i dopunama proračuna na tim razinama i sa mnogim kolegama sam komunicirao i rekli su da je to uvijek, najčešće glede smanjenja prihoda u tim sredinama. A evo mi danas hvala Bogu imamo mogućnost povećanja prihoda i to za dvije i po milijarde i onda čujem: «Nije dobro.» Pa kako nije dobro? Mora biti. To mi nekako nešto ne štima. Puno toga je danas rečeno u raspravama glede preraspodjela po pojedinim ministarstvima tako a meni dozvolite da svaku naravno pozdravljam od ovih strukturnih potpora 600 milijuna, ali mi dozvolite samo da se na 2 područja posebno osvrnem a to je Ministarstvo regionalnog razvoja, šumskog i vodnog gospodarstva gdje je 200 milijuna kuna namijenjeno za dakle jedinice od posebne državne skrbi i za vodoopskrbu. Potrebito je reći da je vodoopskrba temeljna civilizacijska tekovina i ono da sigurno i ovaj program Vlade 2008. do 2011. vodovod za svako kućanstvo sigurno da nema potrebe, posebnog komentara nema potrebe i da to vodoopskrba doprinosi kvaliteti življenja u svakoj sredini. Ali ja želim podvući još jednu stvar, doprinosi i zdravstvenoj zaštiti. Naime nepotrebno je govoriti da nije danas vrijeme da djeca piju i nitrite i nitrate i ne daj Bože kakva druga još štetne tvari tako da vjerujem sigurno da će ovo u tom dijelu doprinijeti. Glede Ministarstva zdravstva i spomenutih milijardu i 400 milijuna kuna svakako je potrebito reći da ulaganje u zdravlje nije bačen novac. To je ulaganje u budućnost države, u gospodarstvo, u demografsku obnovu i svekoliki razvitak. Sigurno je puno rađeno na tom području od strategije razvitka zdravstva 2006. do 2011. pa nacionalni preventivni program. Potrebito je to spomenuti na ovom mjestu od mama dijagnostike, od otkrivanja karcinoma dojke. Od otkrivanja karcinoma debelog crijeva, dijabetesa a i naravno intervencijske kardiologije. Sigurno su te stvari doprinijele da naša zemlja zauzima prema mjerilima Svjetske zdravstvene organizacije vrlo visoko mjesto glede dostupnosti i kvalitete zdravstvene zaštite. I u programu Vlade 2008. do 2011. stoji kao temeljni cilj konsolidacija zdravstvenog sustava. A mjere provedbe su poznato je da su to podmiriti dospjele obveze HZZO-a i svih ustanova u Republici Hrvatskoj. Osigurati sredstva za pokrivanje dospjelih obveza, zdravstvenih ustanova starijih od 180 dana i osigurati isplatu dakle naknade bolovanja i porodiljske dopuste. I evo sada uistinu jednog velikog koraka u tom smjeru konsolidacije. Dakle 60% od ovoga, ovih sredstava u rebalansu je gotovo ide za ministarstvo, za područje Ministarstva zdravsta. Milijardu smo čuli za bolnički sustav. 500 milijuna znači za ove proračune bolničke, nove limite. To smo danas više puta čuli od gospodina ministra. I naravno 500 milijuna za sanaciju. 400 za Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje glede izvršenja obveza prema ljekarnama i zdravstvenim ustanovama. Naravno čuli smo danas i na Aktualnom prijepodnevu gospodina ministra da nije sigurno da s ovim neće biti izliječen zdravstveni sustav. Ali smo čuli isto tako jedan poziv vrlo jasan da u tom, da je ovo jedan dobar korak ka reformi zdravstva i da su u tom dijelu svi pozvani da sudjeluju u toj reformi zdravstva. Svi, dakle naravno od onih djelatnika koji daju svoj doprinos uistinu marno radeći na svim područjima ali naravno i svih nas ovdje ali i onih korisnika od korisnika zdravstvenih usluga. Naime prije kratkog vremena u raspravi ovdje o duhanskim proizvodima smo imali prilike čuti: «Zbog posljedica pušenja u, troši se iz zdravstvenog proračuna dvije milijarde kuna.» Dvije milijarde kuna zbog posljedica pušenja. Dakle sigurno da u tom dijelu treba i na tom dijelu napraviti edukaciji i pohvalno što je ministarstvo, što Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje na tom području radi određene aktivnosti. Evo glede konkretno Fonda skupih lijekova koje je sada, dosta je bilo aktualno ovih dana. Usput budi rečeno da je za 50 milijuna povećan Fond skupih lijekova i tako dalje. Pa u tom dijelu svakako da treba pristupiti ovu, ovome koraku ka reformi zdravstva i u tom dijelu treba reći «da» rebalansu, ali treba reći i «da» nepušenju. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Nevenka Marinović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, kolegice i kolege. Makroekonomski pokazatelji govore o povoljnim kretanjima u realnom sektoru gospodarstva od rasta industrijske proizvodnje, prometa od trgovine na malo koja je u porastu, rasta građevinskih radova očekuje se za 2008. godinu i realni rast bruto domaćeg proizvoda od 4 i po posto ali i smanjenje nezaposlenosti. Sve je to dovelo do povećanja ukupnih prihoda državnog proračuna za dvije i po milijarde kuna. Višak prihoda nad planiranim Vlada Republike Hrvatske ovim prijedlogom rebalansa predlaže usmjeriti na uvođenje strukturnih potpora stanovništvu i gospodarstvu a radi smanjivanja utjecaja rasta cijena energenata na povećanje strateških robnih zaliha, na potporu razvoju industrije. Znači dodatnih 138 milijuna za programe regionalnog razvoja 200 milijuna, za pojačani razvoj turizma, ali i za poticanje znanja i izvrsnosti hrvatskog društva, modernizaciju pravosudnog sustava u cilju stvaranja boljeg i poslovnog okruženja, ali i veće pravne sigurnosti i građana i ulagača za što je osigurano dodatnih 500 milijuna kuna i vrlo značajna sredstva za zdravstvo od 1,7 milijardi kuna. Vlada Republike Hrvatske u okviru ovih sredstava je pronašla dodatna sredstva za programe regionalnog razvoja i tako potvrdila svoju opredijeljenost za ujednačavanje regionalnog razvoja u Republici Hrvatskoj i to jačanjem slabijih. Ja ću govoriti samo o ovom segmentu i pokušati analizom upravo ovog dijela ulaganja u regionalni razvoj, znači ovih 200 milijuna kuna dati pregled rebalansa za ovo područje. Znači, za programe regionalnog razvoja izdvojeno je dakle dodatnih 200 milijuna kuna i to za ulaganja na području od posebne državne skrbi i razvoju lokalnih jedinica, ali i za razvoj vodoopskrbnih sustava kao preduvjet bilo kojeg razvoja. Znači, dodatna sredstva idu, ali onako kako je to Vlada i predvidjela, znači i strategijama i programima na kapitalne projekte, na usklađivanje propisa Republike Hrvatske sa propisima Europske unije, ali i na usluge promidžbe i informiranja o Europskoj uniji. Također ide u programe integralnog razvoja lokalne zajednice i tu je povećanje značajno. Znači, od planiranog za 52% odnosno za vrlo značajnih 92 milijuna kuna. Također sredstva idu u programe povratka prognanika još uvijek, iako to neki zaboravljaju. Znači, izbjeglica i raseljenih osoba povećanje je u odnosu na planirane 10%. Također ide na stambeno zbrinjavanje izvan područja od posebne državne skrbi, ali i na izgradnju objekata društvene namjene, gdje povećanje iznosi 4 i pol posto. Za programe socijalno-ekonomskog oporavka područja od posebne državne skrbi iz programa zajma Svjetske banke također se povećava naša komponenta za tri puta, a to je dobro jer se radi o kapitalnim pomoćima jedinicama lokalne samouprave, o donacijama u novcu, pomoći poljoprivrednicima i obrtnicima, malom i srednjem poduzetništvu, razminiranju. Ali već kad sam ovdje kod razminiranja spomenut ću da se i sredstva na pozicijama Hrvatskog centra za razminiranje povećavaju za dodatnih 20 milijuna kuna. Također u okviru ovih sredstava izdvajaju se dodatna sredstva za razvoj sustava vodoopskrbe. Povećanje je od 39%. Dobro je da su dodatna sredstva usmjerena upravo na ovo područje, jer je izgradnja ovih sustava na PDS-u preduvjet bilo kakvog razvoja, posebno gospodarskog. Spomenut ću samo da na području Zadarske županije u onim sredinama gdje su bili riješeni infrastrukturni projekti, odnosno vodoopskrba imamo izuzetno vrijedne poslovne zone i u Poličniku i u Stankovcima. Tamo gdje ne, tamo razvoj ide puno sporije. Spomenut ću također ovdje da i danas jedan velik dio Zadarske županije nema vodu. Zaleđe Zadra, Biograda, Benkovca, ali i drugi prsten zadarskih otoka također je bez vode. Dio ovih dodatnih sredstava ide i na ta područja i na sustav Dalmacije i na zapadni pravac, vodovodizaciju prema Viru, ali i nastavak otočnog pravca. Također se povećava i pomoć jedinicama lokalne i regionalne samouprave za vodovodne i odvodne sustave. Raste također sa 10 na 47 milijuna kuna. Sredstva su usmjerena i na zaštitu, ova dodatna su usmjerena i na zaštitu voda i mora od zagađenja za 20%. Povećava se i domaća komponenta u projektu zaštite Jadranskog mora, odnosno u projektu Jadran. I evo, ovo je samo jedan dio sredstava koji Vlada Republike Hrvatske rebalansom osigurava i putem Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva upućuje na područja od posebne državne skrbi u cilju gospodarskog oporavka i razvoja. Značajan dio ostalih sredstava koja su predviđena proračunom, znači osiguranih rebalansom zdravstvo, socijala, školstvo, strukturne potpore gospodarstvu, turizmu osjetit će žitelji i na području od posebne državne skrbi uz prethodno napravljene regionalne operativne programe, osnovane razvojne agencije i postojeću poduzetničku infrastrukturu ovakva dodatna sredstva dat će sigurno dobre rezultate i biti dobar poticaj, odnosno doprinijet će približavanju ovih područja razvijenima što je i konačan cilj Vladinog programa i regionalnog razvoja. Vlada Republike Hrvatske također jača mehanizme kako bi osigurala još učinkovitije trošenje raspoloživih sredstava za potporu područjima s razvojnim poteškoćama i ovaj rebalans je potvrda dosljednosti Vlade Republike Hrvatske i odgovornosti prema regionalnom razvoju i žiteljima na području od posebne državne skrbi. Jer, čim ima mogućnost dio dodatnih sredstava upućuje upravo na ova područja. Stoga ću podržati ovaj prijedlog rebalansa.
Hvala. Gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, štovani gospodine ministre. Poznato je da politička teorija govori o tome da je proračun elementarni instrument ostvarivanja programskih opredjeljenja neke političke vlasti. Međutim, mijenjanje proračunskih stavki od 100 pa do 7 i pol tisuća posto, pazite 7 i pol tisuća posto u ovom prijedlogu rebalansa proračuna ukazuje ili na apsolutni nedostatak planiranja ili na nekompetentnost. Jer kako je moguće da svega 3 i pol mjeseca ili 4 mjeseca od donošenja proračuna kojeg smo donijeli u Hrvatskom saboru se ukazuje potreba da se neke stavke mijenjaju za tako fantastične iznose. Ako je zaista točno da je proračun odraz političkih programa i predizbornih obećanja i politika zapitajmo se kako je u sferi političkih ideja moguće tako fantastično osciliranje i fluktuiranje. Zanimljiva je pak i struktura punjenja proračuna koja na žalost nije rezultat gospodarskog rasta već inflacije, porasta cijena energenata prvenstveno. Spomenimo samo PDV od nafte, uvoza tuđe robe i to pretežno na kredite koje odobravaju tuđe banke. Između ostaloga je interesantno da Vlada planira povećati punjenje proračuna i rasprodajom evo citiram iz ovog dokumenta: “imovine i prirodnih bogatstava“, jer je za 350% planirano povećanja prihoda od prodaje prirodnih bogatstava u toj glavi. Dakle, postavlja se pitanje kakva to prirodna bogatstva Vlada prodaje i što će budućim generacijama ostati u nasljeđe tim više što su se već pojavili neki dokumenti Svjetske banke koji predviđaju da negdje godine 2030. hrvatski građani će biti vlasnici svega 25 do 30% ozemlja, dakle hrvatske zemlje i to u većinom u gradovima i nacionalnim parkovima. Eto, i ovaj rebalans proračuna ubrzava klizanje hrvatske imovine kapitala i cjelokupnog gospodarstva u vlasništvo stranih banaka i kompanija, a ubrzava i klizanje Republike Hrvatske u financijsku prezaduženost i država se zaista ponaša kao pijani bogataš jer na primjer u proračunu je predviđeno i povećanje kamata za odobrene, a nerealizirane kredite za 962%. Kakva je to poruka? Važno je da se krediti uzmu, onda ćemo plaćati kamate, a na njihovu realizaciju ne trebamo ni misliti. Ako se gleda stavka koja se odnosi na primljene zajmove od banaka, a ponavljam koje su u stranom vlasništvu i ostalih financijskih institucija izvan javnog sektora, ona se povećava sa 75 milijuna kuna na fantastičnih 5 milijardi 652 milijuna 800 tisuća kuna, što je povećanje od nevjerojatnih 7 tisuća 531,1%. Podsjetimo se da MMF u svom nedavnom izvještaju piše kako je vrijeme da vlade zemalja jugoistočne Europe, uključujući i Republiku Hrvatsku, zaustave pregrijavanje u dizanju kredita u stranim bankama, zaustave deficite, vanjski dug, posudbe u stranim valutama kako bi smanjili opasnost od financijske krize. Međutim, samo ovih nekoliko primjera ukazuju zapravo da rebalans proračuna naprosto ubrzava put u financijsku krizu u Republici Hrvatskoj i već ionako ogromnu prezaduženost. Da Vlada i sama intuitivno shvaća da nešto nije u redu sa funkcioniranjem države i kreiranjem pravnog i gospodarskog okruženja koje bi djelovalo na dobrobit građana i na gospodarski rast svjedoči i činjenica da je ovim rebalansom za HITRORez predviđeno povećano izdavanje od čak 500%. Kako to da Vlada prije 4 mjeseca nije znala da su naši zakoni i propisi prekomplicirani i da HITRORez treba unaprijediti, nego ga eto vraća u život iz gotovo stanja eutanazije ovim rebalansom proračuna. Zašto to nije planirano prije 4 mjeseca? Uglavnom, činjenica jest da se ovim rebalansom ne planiraju novi projekti nego se alimentiraju troškovi koji su bili poznati i proljetos kada se proračun i pripremao. I ovakvih nekoliko primjera ogromnih fluktuacija između stavki planiranih u proračun koji smo mi usvojili i stavki predloženih ovim rebalansom ukazuje kao što rekoh na katastrofalno ili nikakvo planiranje ili možda čak na indolenciju i nedostatak vizije. Ovaj proračun nije reformski i nije usmjeren na gospodarski rast, a nažalost nema niti bitnije socijalne komponente. Naime, u Hrvatskoj pada industrijska proizvodnja, cvjeta crno tržište kapitala i usluga koje je naprosto alimentirano pravnom nesigurnošću, raste uvoz, cijene divljaju, energenti postaju nedostupni sve širem sloju stanovnika, poskupljuje hrana, inflacija se povećava tako da sada iznosi na godišnjoj razini 6,4% sa trendom rasta, plaće stagniraju, zaduženje raste, životni standard pada, a pada i bruto društveni proizvod koji također ima lošu strukturu. Ovim proračunom Vlada kani povećati državni dug, državnu potrošnju i golemi disbalans plaćanja prema inozemstvu. Usprkos tome što država ubire neočekivano visoke porezne prihode na osnovu uvoza skupih energenata i hrane i prodaja ostatka ostataka državnih kompanija kao i na prodaju privatnih nekretnina strancima, Vlada ne zna iskoristiti taj fiskalni prihod za radikalni zaokret u poreznoj i razvojnoj politici. Hrvatski građani su zaduženi do maksimuma a u Hrvatskoj se, eto niti dobro živi, niti se provode reforme koje bi vodile boljitku cijelog društva. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda. Gospodin zastupnik Dragan Kovačević.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, ispravio bih 2 navoda koliko sam si uspio evidentirati. Naime, prvo ova teza da program i ideje pokazuju ogromno političko fluktuiranje oscilacije indeksi 7 tisuća itd. Naime, to nije točno. Gospodarska politika i politika ove Vlade dobila je potporu na zadnjim izborima. Ta politika ima svoj kontinuitet i ovaj proračun najbolje govori o tom kontinuitetu jer upravo fiskalna politika, dakle je u funkciji očuvanja makroekonomske stabilnosti i povećanja zaposlenosti. I druga stvar koju ste kazali, a nije sigurno točna, dakle da se država ponaša kao, ili Vlada kao pijani bogataš. Dakle, upravo vas demantira ovaj proračun gdje smo uspjeli deficit dotjerati do 1,3%, prema tome kao država ne potičemo potrošnju nego u ovoj situaciji pokušavamo maksimalno ublažiti inflacijski pritisak.
Gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Kad su u ponedjeljak sa sjednice Vlade došle prve vijesti o tome da je Vlada usvojila rebalans proračuna o tome što se u tome, u njemu nalazi, ja sam se, moram priznati iskreno poveselila. Na vijestima je bilo kako sektor znanosti i obrazovanja dobiva 334 milijuna kuna kao je ostvaren višak poreznih prihoda i kako će se to raspodijeliti između ostalog i eto u ovom ne baš bezazlenom iznosu i za obrazovanje i znanost. Moram priznati ta moja sreća je bila kratkoga vijeka do jučer, odnosno do jutros, dok nisam detaljno izanalizirala taj cijeli proračun, odnosno rebalans proračuna za područje odgoja i obrazovanja i znanosti, dok nisam zapravo shvatila da na pet stavki koje se povećavaju, koje iznose ukupno 380 milijuna kuna, zapravo iza njih slijedi više od stotinjak onih supsticionalnih stavki koje su bitne za funkcioniranje samog sustava za bitne promjene, za bitne reforme u sustavu, za bitna unapređenja se zapravo nisu smanjila za više od 50 milijuna kuna. To bi se valjda u narodu reklo ono, veliki promet, mala zarada. Izgleda sve jako dobro, no međutim u konačnici za ono što je bitno, za ono što je važno nismo dobili ništa. Kako to izgleda? Koja su sredstva povećana? Za upravu i administraciju Ministarstvo znanosti sredstva su povećana za 13,4 milijuna kuna, za razvoj informacijske strukture ministarstva sredstva su povećana za 8,6 milijuna kuna, za plaće nastavnika u osnovnim školama sredstva su povećana za 26,3 milijuna kuna, za plaće u srednjim školama 14,3, prijevoz učenika 39 milijuna kuna i besplatni udžbenici 160 milijuna kuna. Uz to jedna dodatna napomena koju mnogi brojni kolege do sada. Prije 3 ili 4 mjeseca kada smo donosili državni proračun za 2008. godinu znali smo točno ili su ovi u ministarstvu trebali znati, koliko će koštati prijevoz učenika, koliko će koštati udžbenici i koliko će biti potreban iznosi za plaće. Ništa se u posljednja 3 mjeseca promijenilo nije, osim što nam iz Vlade, odnosno iz ministarstva priznali da onda nisu dobro planirali. Neki naše kolege, ja osobno smo na proračun pisali amandmane upravo na te stavke govoreći da sredstava nisu dostatna. Dobivali smo uvjerenja uz odbijanje naših amandmana da je planirano i više nego što je dovoljno. Niti 3 mjeseca kasnije dobivali potvrdu da zapravo Vlada nije dobro planirala i da je zapravo u poslu koji radi zapravo nesposobna. Ono što je zanimljivo u ovom proračunu je da rastu sredstva to nitko do sada nije primijetio, 52 milijuna kuna za šport i to uglavnom za olimpijski šport. Mi smo imali prije neko vrijeme ovdje raspravu o izvješću Olimpijskog odbora gdje smo se negdje usuglasili da treba smanjiti financijska izdvajanja za ovaj profesionalni sport, javna proračunska, a da ako ih ima viška sredstava treba ići u rekreativni sport. Mi tu pričamo, usvajamo izvješća, konsenzusom se nešto slažemo, Vlada kao da nas ne čuje. Za plaće na svim sveučilištima sredstva rastu za 40 milijuna kuna i ono što evo jedina možda stvar koja je nova, koja se eto možda nije znala, a trebala je se znati prije 3 godine, a ne prije 3 mjeseca to su ova sredstva od 30 milijuna kuna koja su povećana za potpore za drugi stupanj u Bolonjskom procesu. Na uštrb svega toga koja se sredstva smanjuju i zašto sam rekla da proračun podsjeća na ono, veliki promet, mala zarada, subvencioniranje kamata za stanove učitelja smanjuje se za milijun kuna, stručno usavršavanje i izobrazbu učitelja minus 400 tisuća kuna, u razdjelu osnovnog školstva, razvoj odgojno obrazovnog sustava minus 23 milijuna kuna sveukupno, točno tih 23 milijuna kuna su kapitale investicije u školstvu, dakle što je sa školo gradnjom, što je s jednom smjenom, pojma nemamo 23 milijuna kuna se smanjuju kapitalna izdvajanja. Izrada nacionalnog kurikuluma smanjuje se gotovo za milijun kuna, projekt reforme osnovnog školstva smanjuje se milijun i pol kuna. Milijun i 500 tisuća kuna. Jesu li to bitne stavke? Jesu. Treba li ih povećavati? Treba. Da li se povećaju? Ne. Što nam Vlada predlaže? Njihovo smanjenje. U srednjem školstvu za gotovo 50% se smanjuju sredstava za izradu mreže programa i za izradu srednjih škola, za izradu projekta decentralizacije obrazovanja, za projekte obrazovanja odraslih kao da nemamo gotovo 40% stanovnika koji imaju samo osnovnu školu ili niti osnovu školu, pružanje stručnih usluga u sustavu srednjeg školstva isto za 50%, razvoj modela kurikuluma za srednje školstvo 650 tisuća kuna, revizija postojećih izrada novih programa u sustavu pola milijuna kuna manje. To je sad vezano uz ove upise, gdje nam se djeca žale da upisuju programe koje uopće više za zanimanja koja ne postoje, ali ne naše ministarstvo nama pola milijuna kuna manje za reviziju nastavnih programa. Sufinanciranje programa cjeloživotnog učenja, isto pola milijuna kuna minusa. U visoko školstvu, kamate za stanove za znanstvene novake, asistente minus, kapitalna ulaganja i izgradnja u visoko obrazovanju minus 11 cijelih 800 tisuća kuna. Danas, sutra imate prosvjede studenata, jer jedan jedini studenski kredit nije izgrađen, osim Rijeke koja je bila pokrenuta dvije tisuće i neke godine, nije izgrađen, a mi naša Vlada nama poručuje da nama je znanje bitno i zato smanjujemo za skoro 12 milijuna kuna sredstva za kapitalna ulaganja i izgradnju u visokom školstvu. Izravna kapitalna ulaganja u javnim institutima minus 3 milijuna kuna, sredstva za Nacionalnu sveučilišnu knjižnicu minus jedan milijun kuna, računalno komunikacijske infrastrukture u visokim učilištima minus 2 milijuna kuna. Tehnologijsko istraživački razvojne djelatnosti minus 2 milijuna kuna, razvojna znanja temeljenih malih i srednjih trgovačkih društava minus 1,1 milijun kuna, za bilateralnu i multilateralnu znanstveno obrazovanu i tehničku suradnju minus 2 milijuna kuna. U Agenciji za obrazovanje odraslih razvoj obrazovanja odraslih minus milijun kuna, ulaganje u deficitarna zanimanja minus milijun kuna, u Agenciji za strukovno obrazovanje iako se radi o sektoru koji treba najviše reformi, Sektor strukovnog obrazovanja minus 2,5 milijuna kuna, programi projekti znanstveno istraživačke djelatnosti minus 1,5 milijuna kuna, Nacionalni centar za vanjsko djelovanje, to mi je možda najdraža stavka ukupno ima 3 milijuna kuna manje, a stavka koja se zove Pripreme za državnu maturu i nacionalni ispiti 1 milijun kuna manje. Pa nama su prije dva mjeseca djeca izašla na cestu, jer projekt državne mature nije pripremljen i ministarstvo je to priznalo i odgodilo maturu. Što nam Vlada predlaže, 1 milijun kuna minus na stavci pripreme za državnu maturu. Pa da je idealna situacija se ne može smanjivati, a ne kada i Vlada priznaje i zna da nije idealno. Agencija za odgoj i obrazovanje, za stručno usavršavanje učitelja i nastavnika minus 307 tisuća kuna, za usavršavanje ravnatelja minus 236 tisuća kuna. Dok istovremeno ćemo drugi tjedan dobiti novi Zakon o školstvu koji predviđa i licenciranje i nastavnika i ravnatelja i drugačiji način stručnog usavršavanja i druge obveze, ali ne mi sredstva smanjujemo. Sve ove bitne stvari koje sam izgovorila, to nisu moje interpretacije, ja sam vam samo čitala direktno brojke koje nam je Vlada predložila u proračun. I tih, kada u tom svjetlu pogledate tih 334 milijuna kuna povećanja za obrazovanje, onda vidite da su zapravo u ovim bitnim reformskim stvarima ta sredstva manja za oko šezdesetak milijuna kuna. Ponavljam, rastu, mislim ne rastu plaće, nego plaće ostaju kako jesu prema onom sporazumu koje su bile, ali obzirom da nisu bile dovoljno planirane plaće, prijevoz učenika, besplatni udžbenici, sve ostalo minus, minus, minus. I ovo sam izgovorila samo neke od važnih i većih stavki. Jedan naš kolega kada smo raspravljali o tome, jučer među sobom, rekao je da ministarstvo funkcionira na način da zapravo financira i plaća samo hladni pogon. Ovaj proračun je čista potvrda te teze. A da i stvar bude bolja niti taj hladni pogon ne funkcionira. Jer da hladni pogon funkcionira onda djeca ne bi morala protestirati da im se odgodi državna matura, studenti ne bi protestirali radi Bologne ili danas i sutra zbog smještaja u studentske domove. I da ne pričamo još što se skriva ispod vrha tog velikog ledenjaka. Prema tome ja ne mogu podržati ovaj rebalans proračuna. On nije usmjeren ka tome da Hrvatska postane zemlja znanja. O tome sam govorila kad je, smo donosili državni proračun da društvo znanja, ekonomije bazirane na znanju su bitno više od … [[Govornica se ne razumije.]] novaca u hladni pogon koji «by the way» u Hrvatskoj niti ne funkcionira. I drugo, imala sam namjeru podnijeti nekoliko amandmana na rebalans ovoga proračuna posebno ove stavke substancijalne koje se smanjuje no međutim iskustveno učenje s ovom Vladom kaže da se to apsolutno sve odbija bilo opravdano ili neopravdano. Naravno za njih su svi ti naši amandmani potpuno neopravdani iako vidimo u rebalansima da 90% tih stvari kasnije prihvate jer naprosto su nužnost jer mi ipak oporbeni zastupnici posebno koji pratimo neka područja ipak nismo takve neznalice kao što nam se pokušava prikazati iz Ministarstva. I stoga moja završna rečenica. Ako zaista želimo postati društvo znanja, ako zaista želimo postati država znanja onda se trebamo i strateški opredjeliti na ulaganje obrazovanje i to ne samo da gomilamo, gomilamo, gomilamo pa onda od te šume ne vidimo drveće već je u samoj strukturi financijskih izdvajanja mora se vidjeti jasna tendencija i jasan put kamo ta sredstva idu i koje se zapravo reforme i promjene vode. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Nevio Šetić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođe i gospodo, gospodine ministre ja moram ispraviti jedan navod gospođe Lugarić koja kaže da je veliki promet mala zarada. Nismo dobili ništa za ono što je bitno u obrazovanju. Sve je minus, minus i minus. Pa ovakav pristup moram ispraviti jer u najmanju ruku dobili smo 334 milijuna kuna što nije baš ni malo je li. A s druge strane želim reći da smo dobili u ovih 5 godina od kada Hrvatska demokratska zajednica predvodi formiranje proračuna, dobili smo od nekih 7 i po milijardi na 12 i po milijardi. Znači i taj dobitak treba pribrojiti. Zato držim da na ovako formalistički pristup je nemoguće dobiti jasnu viziju kao što je gospođa rekla.
I gospođa zastupnica … što mi govorite? Kakvi su to znakovi sada? … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo hvala što ste mi dali riječ. I ja ću isto ispraviti netočan navod prije svega ovaj veliki promet, mala zarada, minus, minus, minus. Ali ću isto tako reći kolegice Lugarić netočno je da su oduzeta sredstva na razvojnim stavkama. Ona su preraspodijeljena. Jer kad bi bila oduzeta onda ih ne bi bilo ovdje a ovdje upravo jesu i to zbog dinamike izvršenja proračuna. Podsjetit ću vas da je za škologradnju i opremanje školskih objekata ovdje osigurano oko 65 i po milijuna kuna, a o tome i o državnoj maturi nemam vremena ali pogledajte ima jedna nova stavka koja se zove registar za državnu maturu koja košta tri milijuna kuna u Nacionalnom centru za vanjsko vrednovanje. Dakle ima i nekih novina.
Replika gospodin zastupnik Gvozden Flego.
Meni se čini kolegice Lugarić da ste cijeli niz elemenata uvidjeli. Uostalom ja se u velikom broju slučajeva s vama slažem. Ono u čemu se ne slažem je da nismo izgradili niti jedan studentski krevet. 1963. godine smo rekonstruirali dom u Šarengradskoj i sagradili smo 65 ili 67 novih kreveta tako da bih to želio ispraviti. A što se ostaloga tiče mislim vi ćete znati vjerojatno objasniti kolegicama i kolegama u čemu su učinili propuste.
U Šarengradskoj 1963.? [[Upadica: 2003.]] 1963. u Šarengradskoj [[Upadice se ne razumiju.]] Pa ja sam bio u Šarengradskoj 1963. … [[Upadica se ne razumije.]] Znam, ali ja kažem ja sam bio u Šarengradskoj u studentskom domu 1963 [[Upadica: Ako sam rekao 1963. onda]] Ne, ne. Niste vi rekli. Ja sad to ovako usput. Odgovor na repliku gospođa Marija Lugarić. … [[Upadica se ne razumije.]] Da.
Poštovani kolega Flego, nažalost ti studenti i ti domovi koji se, na kraju ispostavilo da potpredsjednik Šeks u njemu bio 1963. nije bio rekonstruiran do 2003. Ovi mnogi drugi koji su građeni u to vrijeme ili kasnije još uvijek nisu rekonstruirani. Pa zato ovi studenti između ostalog … /Govornica je isključena./ [[Upadica: Tko?]] Netko, kolega iz HDZ-a kojem se ne sviđa ovo što pričam [[Upadica: Nemojte to odmah. Nemojte tako odmah olako suditi.]] pa su vrlo … [[Govornici govore uglas, ne razumije se.]] Molim? [[Upadica: Nemojte olako optuživati.]] Ja ni na koji način ne optužujem olako i drago mi je da zapravo reakcije koje su bile na moj istup su na neki način potvrdile teze da se radi zapravo o velikom prometu a maloj zaradi.
Gospodin zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući i gospodine ministre. Zadnjih 15-tak godina sudjelujem u stvaranju proračuna ili kroz izvršnu ili zakonodavnu vlast u raznim nivoima lokalne samouprave i gotovo da se ne sjećam niti jedne od sjednica a da se oporba i oni koji vladaju suglasili oko prijedloga usvajanja ili rebalansa proračuna pa svakako i ova današnja sjednica je potvrda te i takove teze. No definitivno i neosporna je činjenica da svjetski tokovi vezani uz stanje vrlo rado spominjemo energente i hranu nepobitno i kvalitativno i kvantitativno određuje tijek velikog broja proračuna država kako u Europi tako i u čitavome svijetu. Čuli smo puno kako kvalitetnih i manje kvalitetnih izjava i komentara vezanih na aktualno stanje stvari pa čak i ova zadnja koja se tiče na inflaciji, inflacije u Europi koja je spomenuta od pojedinih kolega da je sada trenutno ne apostrofiram u jednom dijelu nije točna jer je jučerašnja informacija o inflaciji u Njemačkoj 4%, a spominjali smo 3 uoš nešto prije, prije nekoliko sati. To zapravo znači da ova, ovi trendovi u svjetskoj energetici su nešto što zabrinjava čitavi svijet pa svakako da onda ni ova naša mala država i napaćena država nije od toga izuzeta. Sama činjenica da u okviru takovog stanja a jasno je i svjesni smo da kad govorimo o ukupnom standardu života zaostajemo za Europom i činimo napore kako bismo sustigli tu Europu što je prije i kvalitetno moguće onda na ovu današnju temu i na ovaj proračun i rebalans koji je ovako postavljen možemo izraziti zadovoljstvo, jer on sa jedne strane odražava realno stanje hrvatske privrede, a sa druge strane stvara sve da pretpostavke za daljnji razvoj. A da je tome tako činjenica je da realni sektor gospodarstva i dalje raste kao i veliki dio svih makroekonomskih pokazatelja koji o tome govori, a da ih ja sada posebice ne ponavljam jer oni nisu potrebni. Možda ću se samo osvrnuti na jednu sinergiju djelovanja različitih čimbenika državnog proračuna koji čine jedno zajedništvo, a kada je riječ upravo ono što nam je jedan od temeljnih ciljeva, a to je povećanje hrvatskog BDP-a, odnosno temeljem toga i ukupno kvalitetnijih uvjeta života i standarda. Činjenica je da veliki dio mjera hrvatske države su upravo usmjerene prema povećavanju proizvodnje, jačanju privrednih aktivnosti, te temeljem toga i kvalitativnih pomaka u svakodnevnom životu. Činjenica da je broj od 30000 ljudi vezanih na kvalitetni pomak u zapošljavanju nešto što je činjenično stanje. Do njega je na neki određeni način moralo doći. Imajući tu sreću ili nesreću da istovremeno radim u lokalnoj samoupravi sa velikom dozom kvalificiranošću mogu reći, da sve one mjere koje su vezane kroz mjere ove države doprinose upravo tom daljnjem povećavanju zaposlenosti. Mi smo imali jednu temu prije 2 dana vezano na slobodne zone, ali je činjenica da u našoj Hrvatskoj državi je ovoga momenta je ili izrađene ili su u raznim fazama izradba, a vjerujem negdje otprilike oko 3 stotina gospodarskih zona različitih namjena, različite kvalifikacijske i ine strukture od proizvodnje, usluga, trgovina i slično. Usuđujem se reći da su upravo velikim dijelom lokalne samouprave kojima je hrvatska Vlada potencirana mjerama i odlukama počev od odluke o dodjeli zemljišta, počev od sufinanciranja prostornih i inih projekata, a istovremeno stavljajući prostorno-plansku regulativu u nove zakonske okvire stvarala ili stvara i danas nužne preduvjete kako bismo gospodarstvo digli na nove noge, na zdrav put i na nešto što u 21. stoljeću čini zapravo cjeloviti pristup. Točno je da veliki dio hrvatskog gospodarstva posebice tekstilna, kožarska industrija, a iz koje i sam potječem kao radno intenzivne industrije u suvremenoj, prije svega europskoj privredi nemaju kvalitativne pomake ka novim iskoracima sa velikim zaradama. Jer svi mi manje-više znamo što je to radno intenzivna djelatnost i zato pozdravljam mjeru upravo kroz mjere Vlade koje dodatno potiču upravo ulaganje u ove naše grane koje su tradicionalno u teškoj situaciji i vjerujem svakako da će i ova mjera iznaći određene kvalitativne pomake. Reći ću nadalje, da u okviru kako novih tehnologija, novih pristupa i više sam nego siguran da će u vremenu koje je pred nama upravo nove poslovne i gospodarske zone biti generator razvoja koje na prostorima kako čine iskorak u zapošljavanju mladih ljudi, a isto tako i mogućnosti prekvalifikacije. Tome je bitno reći, da upravo i to je nešto što je pred svima nama kao bitan zadatak upravo sustav školovanja, edukacija i prekvalifikacija postojećih kadrova, te nova saznanja koja su primjerena za tehnologije 21. stoljeća su bitan preduvjet da bismo naše gospodarstvo i našu privredu digli na još veći nivo i neki način ju što je moguće kvalitativnije dovodi do nivo same Europe i razvijenih europskih zemalja. Kada govorim upravo o ovom dijelu potpora stanovništvo posebno dakle mogu pohvaliti dio mjera koji idu u smjeru subvencija upravo socijalno najugroženijem dijelu hrvatskoga stanovništva. Ja ovdje mogu reći da je veliki dio lokalnih jedinica, gradova i općina na isti način svojim mjerama nadopunjuje te aktivnosti kako bismo ukupno kao Hrvatska država iskazali svoju osjetljivost prema najugroženijem dijelu hrvatskoga stanovništva na svim nivoima i razinama odlučivanja. Dame i gospodo, s obzirom da smo u velikom dijelu u dosadašnjem tijeku rasprave rekli ono što smatram da je ili bilo bitno ili ono što smo sa pozicije kako oporbe ili vladajućih okvalificirali stanje stvari ja samo mogu zaključiti da ću ovakav prijedlog proračuna, izmjena proračuna za 2008. godinu prihvatiti i podržati. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre, kolegice i kolege zastupnici. Pa raspravljati o izmjenama i dopunama proračuna o rebalansu uvijek je rasprava o Vladinoj ukupnoj gospodarskoj i socijalnoj politici, a to je i prilika i obveza svakog zastupnika da pred građanima iznese svoju ocjenu trendova kretanja u gospodarskom i socijalnom stanju države i društva referirajući se na obećanja Vlade, na očekivanja građana i na realne mogućnosti društva. Cilj, racionalan cilj svake odgovorne politike, posebno gospodarske politike je bolji životni standard građana, a za ocjenu te politike gospodarske potrebno je promatrati duži period i trendove, a ne samo statističke trenutne podatke. Naravno, potrebno je vidjeti otkud dolazimo i kako smo prošli kroz tu povijest. Da bih to ilustrirao, dozvolite mi da u svoju raspravu uključim citat privatizacijskog globalizacijskog gospodarskog obrasca koji je izrekao ništa manje nego nobelovac Edward Prescot, a vas i građane molim da pokušate kroz asocijaciju prepoznati o kojoj državi se radi i o kojoj politici. On kaže: “Temelj takvog obrasca je podmićivanje političara koji inozemnim tvrtkama prepuštaju telekomunikacije, nacionalne naftne kompanije, energetske pogone, gospodarenje ostalim vitalnim infrastrukturama, te se o tome uvijek radi u tajnim ugovorima. Usporedno s tim procesom otvara se tržište kapitala što znači da se najčešće i najjače prodaju nacionalne banke, nakon toga države su prisiljene prijeći na tržište cijena, a političari to sve mogu naplatiti kroz svoje račune u stranim bankama. Rasprodaja nacionalnog bogatstva vodi u osiromašenje stanovništva, a političari najčešće samo obećavaju. Ja ne znam na što me to podsjeća, ali sasvim sigurno građani znaju na što ih to asocira, na koju državu i na koju politiku. Ako je riječ o samom proračunu, cijeli dan i to u tekstu obrazloženja rebalansa proračuna makroekonomski okvir, tablica samo se navode selektivni makroekonomski podaci koji su pozitivni za vladu, a u tim podacima nema najvažnijih pokazatelja za gradove. Rast troškova života i pad životnog standarda, rast inflacije do 6 ili 8%, ekonomska nesigurnost građana, vanjski dug države, javni dug države itd. Je li to perspektiva hrvatskih građana koja im daje za pravo da ocjene da Vlada zemlju vodi u dobrom smjeru? Ja mislim da nije. Ako ovim ekonomskim pokazateljima koje je Vlada nama iznijela selektivno dodamo da je životni standard u padu, to građane ne treba uvjeravati, oni to najbolje znaju i najbolje osjećaju, da je socijalna nesnošljivost ili socijalna ugroženost velikog dijela građana i to ih ne treba uvjeravati, ali da je socijalna neosjetljivost vlasti također ne treba ih uvjeravati. Mnoge zemlje u Europi sa boljom ekonomskom situacijom i manjim socijalnim pritiskom osnivaju stožere pri svojim vladama kako bi zaštitile kratkoročnim i dugoročnim mjerama standard svojih građana. Bilo da se radi o udaru na taj standard kroz cijenu energenata ili hrane. Kod nas je još izraženiji taj udar jer ne zaboravimo koliko broj građana Republike Hrvatske živi sa prosječnom mirovinom, oko 900 tisuća živi sa prosječnom mirovinom koja ne može pokriti ni jednu četvrtinu košare sindikalne za četveročlanu obitelj. O vanjskom dugu Vlada ništa ne govori. Bojim se da je, da ne budem zvao prorok, da šutnja o vanjskom dugu ne dovede nas u situaciju 1999. godine kad će doći do negativnog rasta bruto domaćeg proizvoda i ne mogućnosti zaduživanja na međunarodnom financijskom tržištu. Ako pametan čovjek razmišlja, on ne vodi brigu o trenutnoj situaciji nego što ga čeka, a u obrazloženju naše Vlade, ne da se ne vodi briga što nas čeka, niti se ne kazuje kakva je situacija trenutno, ponavljam da je tablica iz makroekonomskog okvira potpuno selektivna. Ona skriva stvarno stanje stvari. Mi nemamo pravo pred građanima skrivati da je trend pada životnog standarda svaki mjesec sve više i više, da je sindikalna tzv. košarica sve skuplja, a da Vlada ne nudi niti perspektivu kako će riješiti taj problem. Kod nas je i dalje na sceni uvozna politika. Uvozna politika i krediti potrošnje. Mi izravno radimo u korist bogatih vlasnika banaka, ne vodeći brigu o tome da će jednog dana sasvim sigurno doći na naplatu takva politika dok još imamo što prodati. Ali to je neracionalna ekonomska politika. Na kraju još jedanput bih htio spomenuti i upozoriti na neodrživost socijalnih mjera i na njihovu neefikasnost kad je riječ o poskupljenju energije, posebno struje. Mjere su socijalne apsolutno neosjetljive i necjelovite. One ne pogađaju pravu namjeru jer neće olakšati socijalnu situaciju onima na koje se pozivamo, a to su najsiromašniji. Naime, ove mjere pogoduju samo samačkim obiteljima … [[Govornik se ne razumije.]] ili obiteljima od dva člana koji u pravilu rade i jedu u menzi gdje rade. Vlada bi trebala i morala iznaći dugoročne mjere za zaštitu životnog standarda kad je u pitanju posebno energija jer tu nema zamjenski ili mogućnosti da se sama obitelj ili građanin snađe. Drugim riječima, ovakva mjera ili ovakve mjere Vlade Republike Hrvatske govore da Vlada ne nespremno dočekala ono što je znala da dolazi već nekoliko godina, udar cijena energije i cijena hrane u tom okviru zaista je nemoguće prihvatiti ovakav rebalans proračuna bez obzira je li on porastao za 2,5 milijarde kuna iz naplate PDV-a ili smanjenja sive ekonomije ili porasta proizvodnje. On ne pogađa smisao politike, a to je zaštita životnog standarda građana i bez takve politike ni jedna Vlada ne može računati podršku građana. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Ocjenjujem da je proračun instrument ekonomske politike i da zaista kao jedan od važnih instrumenata može imati ogroman utjecaj na društvena kretanja u Republici Hrvatskoj. I naravno da bi instrument pravilno upotrijebili onda je važno znati i kvalitetno procijeniti makroekonomski okvir ili okruženje. I ubiti kad promatramo u tome se dio nas iz opozicije, znači SDP i razlike od prijedloga i, ja bih rekao ocjena koja je dala hrvatska Vlada i koja je ovdje pred nama. Bitna razlika u toj ocjeni makroekonomskog okvira je što Vlada smatra da su pozitivna kretanja u sektoru gospodarstva i to je bitna ocjena da biste znali kako ćete koristiti instrument, a to je proračun. Kad govorim o SDP-u ocjenjujući 6 mjeseci koje je proteklo u ovoj godini, ipak ne možemo se složiti sa takvom ocjenom. Smatramo da u toj ocjeni je moralo biti navedeno da je neugodno niža stopa gospodarskog rasta nego što je to bila prošlu godinu ili pad te stope gospodarskog rasta u odnosu na kretanja u nekoliko zadnjih godina. Pogotovo je važna stopa gospodarskog rasta ako je ovako visok rast inflacije u 6 mjeseci i imamo zaista inflaciju koju očekujemo na godišnjoj razini od 8%, boriti se protiv te inflacije itekako je važna stopa gospodarskog rasta, a mi imamo nižu nego proteklih. Prema tome, ocjena nije dobro stanje u sektoru gospodarstva. Također je važno napomenuti da imamo dvostruki manji izvoz roba i usluga nego što imamo uvoz, što znači nedovoljna vlastita proizvodnja, nažalost preveliki uvoz i ona najgora ocjena na inflaciju značajno utječe hrana i energetika, a mi moramo navesti enormni uvoz energetike. Uvoz hrane, prema tome tamo gdje su najjači inflatorni udari, mi imamo najveći uvoz. Sve su to podaci koji ne možemo reći da se ne slažemo. Svi se slažemo, ali to ono da li je onda moguća ocjena sektor gospodarstva je u redu. Nije. I u tome kao SDP-ovci pokušavamo naći razloga da rečemo da je ipak sam rebalans proračuna možda trebao izgledati i nešto drukčiji nego što ovdje govorimo. Neću ovdje spomenuti niti problem enormnog vanjskog duga jer to nije karakteristika, ja bih rekao ovih 6 mjeseci, to je nasljeđe od ranije, ali je evidentno da i on ima utjecaja na ocjenu stanja u gospodarstvu. Također kad govorimo o gospodarskom rastu, nije samo problem taj niže ostvarenje nego proteklih godina, nego i struktura u kojoj govori da je problem tog postojećeg rasta da je previše okrenut potrošnji, a premalo investicijama, premalo projektima iz razvoja. I naravno kad ovako pristupimo analizi makroekonomskog okvira, to je razlog da imamo prijedlog rebalansa od strane Vlade u kojemu višak koji se pojavljuje i pretpostavlja u odnosu na originalni proračun da će do kraja godine biti oko 2,5 milijarde s jedne strane po osnovi PDV-a, s druge strane po osnovi rasta doprinosa, da se samo preraspodjeljuje u, ja bih rekao nepokrivene stavke po osnovu osnovnog proračuna jer dobrim dijelom zdravstvo je, eto rak rana koja nije bila dovoljno kvalitetno pokrivena niti kod samog prijedloga proračuna i usvajanja proračuna. A s obzirom da mi kao SDP-ovci ocjenjujemo da je sektor gospodarstva problematičan, smatrali smo da trebalo bi nešto, već kad pod takvo ocjenjujemo stanje u 6 mjeseci bitno promijeniti na uštedama u proračunu, bitno poduzeti sve da se pomogne gospodarstvu da kroz veću stopu rasta, da kroz investicije pokuša dignuti gospodarstvo, pokuša dignuti stopu gospodarskog rasta, zaustaviti uvoz, povećati izvoz i da se polako okrenemo energetskoj bilanci. I toga ne vidimo u proračunu, zato ocjenjujemo, izvinjavam se, rebalansom proračuna, zato ocjenjujemo da nije kvalitetno sagledano stanje i ocjena gospodarstva pa nema ni kvalitetnih rješenja u ovom prijedlogu rebalansa. Naravno, ostaje pitanje koje se postavlja u SDP-u, od kuda? Pa je to razlog da mi ocjenjujemo i neke dosadašnje aktivnosti Vlade i temeljne dokumente da nisu bili dovoljno kvalitetni. Tu posebno ističem hrvatsku izvoznu ofenzivu gdje smo mi morali dobiti podatke, a što je to ona polučila kao projekt vladin, da se pokuša kroz izvoz, ja bih rekao smanjiti na neki način uvoz i roba i hrane i energetike, a s druge strane da se kroz taj akcijski program pokuša rebalans između uvoza i izvoza roba i usluga na neki način umanjiti. Nemamo analize, nemamo efekata, ali je evidentno da deficiti po robnoj razmjeni su sve veći i veći na teret hrvatske platne bilance. I naravno, ponovo želim istaknuti, jedan od nedostataka početkom siječnja mjeseca, imali smo vladin program za četverogodišnje mandatno razdoblje, najveći nedostatak vladinog programa je bila energetski pogled na Hrvatsku naredne 4 godine jer jednostavno po tom dokumentu Vlade sve je bačeno na uvoz plina, nafte, derivata i struje, sve i tako transportne puteve riješiti da se na neki način prepreke u uvozu otklone i to je bio najveći nedostatak jer nismo se okrenuli vlastitim energetskim izvorima, nismo se okrenuli mogućnosti stvaranja, ja bih rekao pretpostavki za investiranje u vlastite energetske izvore. I dapače, najgori, ja bih rekao poruku koju je premijer Sanader poslao, to je bilo da ćemo negdje na jesen dobiti napokon energetsku politiku Republike Hrvatske, što, ja bih rekao je previše kasno kad ocjenjujemo ovako teško stanje u prvih 6 mjeseci koju imamo u Republici Hrvatskoj. Naravno, po nama fali još i dubinskih razgovora i analiza sa gospodarstvenicima da gospodarstvenike poslušamo a što to treba učiniti u tim fiskalnim mjerama, u tim politikama da bi pojačali izvoz, smanjili uvoz da bi hrvatsko gospodarstvo bilo konkurentno. I evidentno da možda smo se mogli SDP-u ismijavati u veljači mjesecu oko prijedloga kako smanjiti doprinose u plaći ali vidimo da i gospodarstvenici sve više ocjenjuju da smo nekonkurentni zbog visokih stopa doprinosa u isplati plaća pa je u biti rad uzrok nekonkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Ali evo previše sam se zadržao kao čovjek iz ekonomije na makroekonomskom okviru a ono osnovno što građanin dobiva sa ovim rebalansom? Postavimo si to pitanje. Da li imamo uopće procjenu hoće li rasti realna plaća? Mi SDP-ovci velimo ne. Po prvi puta nećemo imati. 2006. smo imali svega blizu 1%. Ovo će biti rekord. Nećemo niti to imati. Inflacija je tako velika da ovaj rebalans proračuna ne osigurava realni rast plaća. Hoćemo li govoriti o mirovinama? Teško će zadržati 40%-tno učešće u prosječnoj plaći i vjerojatno neće osigurati niti 50% ja bih rekao potrebnih troškova za normalno proživljavanje. Problem zdravstva će i nadalje se gomilati i pored ovih ja bih rekao uplaćenih sredstava. Znači kad govorimo o građaninu koji će se morati pitati što mu to donosi rebalans proračuna mislim da je kod njega situacija i gore nego kod gospodarstvenika. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Davor Huška.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo ispravio bih netočan navod kolege Linića koji govori da nema povećanog ulaganja u gospodarstvo. Upravo suprotno. Programima poticanja poduzetništva u 2008. godini izdvaja se 48% više proračunskih sredstava više u odnosu na prethodnu godinu. Da ne uspoređujem sa nekim ranijim razdobljima da se ne vraćamo u prošlost koliki bi to tek onda postotak bio. Također posebna pozornost posvećuje se razvoju izvozno orijentiranih poduzeća. Izdvajaju se značajna sredstva i za poduzetničku infrastrukturu. Dalje poticanje poduzetničkih zona. Povezivanje poduzetništva i istraživačke djelatnosti pa u programe poticanja poduzetništva, ulaganje u 2008. u odnosu na 2004. godinu 2 puta su veća. Mislim da to dovoljno govori uz dodatnih 138 milijuna kuna koja se ulažu u industriju, tekstilnu, kožnu, obućarsku rebalansom iz ovih povećanih sredstava. Hvala.
Zahvaljujem. Idemo dalje s pojedinačnom raspravom. Na redu je uvaženi zastupnik Marin Brkarić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Evo ja ću kratko nešto reći o samom Prijedlogu izmjena i dopuna proračuna, državnog proračuna za 2008. godinu s razloga što je vidljivo da iz ovih izmjena proizlazi rast prihoda, činjenica od dvije i pol milijarde kuna. Činjenica da ovaj rast prihoda nije vezan sa gospodarskim rastom nego sa rastom cijena upravo s razloga što je milijarda i 300 milijuna dodatnih prihoda u proračunu rezultat poreza na dodanu vrijednost ali evo to je jedan od razloga što su prihodi planirani za dvije i pol milijarde veći. Svakako bilo bi puno bolje da je to rezultat gospodarskog rasta, izvoza i svega ostalog što bi bilo korisno da se dešava no normalno je da smo pod utjecajem svjetske energetske krize. Evo i danas je objavljen podatak da je cijena barela nafte 146 dolara na svjetskom tržištu i da će ta cijena rasti. Pa evo ja ću dati moj prijedlog s obzirom da je ministar financija rekao da bi bilo dobro iz opozicije da se dobiju prijedlozi. Ali evo već je taj prijedlog i izrečen. Mislim da bi bilo dobro razmisliti o smanjenju PDV-a na hranu prije svega s razloga što tim smanjenjem PDV-a na hranu se može utjecati na smanjenje osnovnih prehrambenih artikala, možemo reći sindikalne košarice. A s druge strane može se zaustaviti rast cijena koje će normalno rasti pod utjecajem rasta cijena energenata tako da evo to je jedna od mjera koja, a koju je i premijer gospodin Sanader prihvatio kao jednu od mjera koju će Vlada razmotriti na Aktualnom satu kad je postavljeno takvo pitanje. Drugo što mogu u ovom rebalansu proračuna podržati jeste usmjeravanje milijardu i 400 milijuna kuna prema zdravstvu za sanaciju zdravstva s obzirom da je zdravstvo da tako kažemo bilo u financijskom kolapsu i ova makar djelomična sanacija zdravstvenog sustava svakako dat će jedan prostor da uz provođenje reformi u zdravstvu svakako dođemo do nekog rješenja s time što je i u zdravstvu znamo od 1.4. povećani su limiti bolnicama što isto ocjenjujem dobrim jer po prvi puta dobar dio i općih bolnica i kliničkih bolnica posluje bez stvaranja gubitaka a osobno držim da te limite normalno nakon protega ovog perioda do 1.8. treba preispitati, korigirati. Znači mislim da zdravstveni sustav uz reforme ja bih rekao i primarne i sekundarne i tercijarne zdravstvene zaštite može poslovati pozitivno. Normalno ukoliko te reforme ne učinimo suočit ćemo se sa nekim novim sanacijama jer znamo da su te sanacije već više puta provedene. Reforma nije i onda se dešavaju takvi propusti. I treće što bih naglasio jeste šesto milijuna kuna koji su usmjereni ka subvenciji cijena električne energije. Osobno držim da predloženi model dvije tisuće kilovat sati nije socijalno pravedan. Nije pravedan, vjerojatno ne treba obrazlagati ali jednočlana, jednočlano kućanstvo će spast pod te kriterije u odnosu kome možda nije potrebna ovakva da tako kažemo podrška ili neplaćanje većeg, veće cijene a četveročlana, peteročlana porodica ili kućanstvo će s obzirom na i brojnost kućanstva kojem je potrebna takva subvencija neće je moći ostvariti. I moja sugestija je i predlažem da se usmjere ta sredstva prema općinama i gradovima. Već je rečeno općine i gradovi imaju svoje socijalne programe. Ja neću govoriti o njima jer su razrađeni točno kriteriji kako se vrše potpore. Imaju registar korisnika socijalne zaštite koji je izrađen zajedno sa centrima za socijalnu skrb i mislim da na taj način upravo kroz općine i gradove se može znači lokalnu samoupravu na najkvalitetniji način i najpravičnije ili najpravednije dati potpora onim građanima kojima je takva potpora i u subvenciji električne energije potrebna. Isto tako, može se razmisliti i o izmjeni Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne samouprave i preusmjeriti dio poreza na dohodak prema općinama i gradovima upravo sa ovom namjerom znači usmjeravanja prema socijalnim programima čime bi se država rasteretila ovog dijela da intervenira i te intervencije često možda nisu socijalno pravedne upravo sa tih 2000 kilovat sati. I na kraju ono što bi se isto na neki način založio je da se ravnomjernije regionalno rasporede sredstva iz proračunskih potpora kreću iz državnog proračuna, jer svakako me žalosti u ovom rebalansu proračuna da su ionako skromna sredstva koja su bila usmjerena proračunom, znači osnovnim proračunom prema Istarskoj županiji umanjena. Umanjeno je 3 milijuna za Dom za psihički oboljele osobe u Puli bez obrazloženja. Umanjeno je 7 milijuna i 200000 kuna za izradu projektne dokumentacije bolnice u Puli i umanjeno je milijun kuna od 4 milijuna kuna najmlađem sveučilištu u Republici Hrvatskoj, znači Sveučilištu u Puli upravo za projekte studentskog standarda. Jednostavno čini mi se da su ovo loše poruke ovog rebalansa prema Istri. Mi ćemo nastojati, možda su i greške kod izrade proračuna. Mi ćemo nastojati amandmanima ovo izmijeniti, odnosno vratiti na one financijske veličine koje su bile u osnovnom proračunu. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Kolega je spominjao socijalnu pravdu i sasvim je uočljivo da se danas dosta spominjala ta sintagma socijalna pravda kada smo govorili o ovom rebalansu. Sasvim se slažem da ovaj način subvencioniranja oko električne energije nije socijalno pravedan. Ispast će još da kažnjavamo višečlane obitelji, obitelji sa više djece. Mislim da drugi kriteriji moraju biti. Oni će morati trošiti električnu energiju. Često se spominjala Dalmacija, zima u Dalmaciji, grijanje sa električnom energijom. Nemojte povezivati natalitet, porast nataliteta u Dalmaciji time što se nemaju ljudi čime grijati da budem sarkastičan. Zaista dajte, pokušajte u Vladi još jedanput razmisliti o tome da li na ovaj način dovodite višečlane familije, familije sa više djece u jednu diskriminirajuću poziciju. I još jedna stvar mi nije jasna. Ovdje ima u ovome rebalansu program organiziranja višenamjenske helikopterske službe sa milijun kuna koje je predviđeno smanjuje se za 500000 kuna. Zatim sustav uspostave organiziranja višenamjenske helikopterske službe također sa predviđenih milijun kuna smanjuje se za 500000 kuna. Dakle, za ovaj program vezan za helikopterske službe i njihovu višenamjensku dakle namjenu smanjuje se za milijun. Mislim da je to teško razumljivo, zaista je teško razumljivo kao što su teško razumljive mnoge stvari ovdje. Još jedanput apeliram na predlagatelja da prije svega razmisli o socijalnoj osjetljivosti u ovim prijedlozima koji su se ovdje našli jer se može desiti da zaista na riječima se svi zalažemo za demografsku obnovu što više djece i tome slično, a onda te familije dođu na najžešće udare. Ionako košarica ne može pokriti niti 80% potreba.
Privedite kraju. Hvala lijepa. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Marin Brkarić. Izvolite.
Vrlo kratko. Evo, ja sam govorio o socijalnom programu, odnosno o nekom novom modelu, jer i ministar rekao bit će rezerviranih ovih 600 milijuna kuna u državnom proračunu o modelu raspodjele ili načina možemo normalno razgovarati ili razgovarat će Vlada, ali zasigurno i saborski zastupnici. Apsolutno jesam da se na tragu socijalnih programa općina i gradova, na gradu registra koji postoji u svakoj općini i gradu koji je izrađen posebno osobama kojima je potrebna pomoć ide u raspodjelu tih sredstava, jer će upravo onda doći onima koji su doista socijalno najugroženiji i oni neće osjetiti ovaj cjenovni udar da ga tako nazovemo, strujni udar, a ovaj model možda nije, ne možda, nego sigurno nije pravičan. O ovom drugom dijelu ja nisam govorio, znači oko helikopterske službe ostavljam. Ona je zasigurno potrebna.
Zahvaljujem. Idemo prema kraju sa pojedinačnom raspravom. I ostao nam je još uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Šećer na kraju. Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege zastupnici. Evo, ja mislim da je gospodin ministar danas ovdje evo cijeli dan na čemu mu hvala. Prvo čestitka na onoj nagradi koju je dobio u Americi i njegovim suradnicima također koji su sasvim sigurno doprinijeli da je ta nagrada došla u da kažem naše hrvatske ruke. Sasvim sigurno kada se razgovara o rebalansu onda treba reći da postoji i izraz ekonomski, ja nisam ekonomist, pa neka mi ne zamjere ljudi koji su u struci. Postoji i debalans. Međutim, kada govorimo o rebalansu onda u svakom slučaju kao što vidimo i iz priloženoga radi se o preraspodjeli da kažem jednoga viška koji je nastao iz viška poreza prije svega, a temeljem zapravo inflacije osobito inflacije koja je potaknuta cijenom energenata. Da bi proučio sve ono u što je preraspodijeljen da kažem ili ova knjiga, da bi je proučio ovih 315 stranica bilo je premalo vremena za to. Za vrijeme dakle dan, dva kako su ovi materijali stigli u naše ruke ili na klupe, tako da neke stvari je teško zapravo vidjeti. Ali moram reći da sam vidio ovdje da također kao što je zamijetio kolega iz IDS-a da postoji jedan pomalo neravnomjeran odnos između regija, pa kao primjer tome moram reći neravnomjeran odnos između regija pa kao primjere tome moram reći da, netko je već naveo o tome da je u stavci izgradnje cesta na otocima uloženo dakle dodatnih nekih 100 milijuna kuna, a u, kod Ministarstva regionalnog razvoja imamo jednu stavku gdje je povećanje od 277%, to je PPN Donja Neretva. U svakom slučaju je dobro što u 21. stoljeću napokon u Ministarstvu regionalnog razvoja se brine, u proračunu postoji izražena briga i za vodoopskrbu koja je zapravo civilizacijsko dostignuće a negdje oko Krista ili poslije iz doba Krista jel'. Ali u svakom slučaju i odvodnja i dakle uz vodoopskrbu koja bi trebala ići paralelno. Najveći dio ovoga da kažem viška koji je nastao načinom na koji sam rekao je dodijeljen Ministarstvu zdravstva koje je kako smo vidjeli u raspravama u proračunu na početku ove godine ili prije par mjeseci, za koje se smatralo da će nedostajati sredstava za izvršenje sveg onoga o čemu naše zdravstvo i služba socijalne skrbi danas brinu. Ja bih, ne bio volio da ova sredstva koja će biti uložena u zdravstvo ne donesu neke promjene u zdravstvu da ne bi bilo zdravstvo poput brodogradnje da se non-stop ulažu novci a ili kako se to kaže u brodogradnji restrukturiranje a da to bude zapravo vreća bez dna. Naime smatram da je u zdravstvu potrebna korjenita reforma, korjenita reforma kojom će se definitivno urediti svi odnosi i kako to, kako to izgleda i u drugim zemljama zapadne Europe i uljuđenim zemljama u Europskoj uniji. Kad se govori o socijalnim tenzijama i o problemima stanovništva onda ne smijemo zaboraviti da će ova inflacija koja je sad po, službeno negdje oko 7% potaknuti i rast kamata. Vi znate da je evo i u novinama napisano da je uz dug državi da postoje i dugovi pravnih i fizičkih osoba, zaduživanja kod komercijalnih banaka. Tako na primjer grad Zagreb je dužan milijardu EUR-a. Bili smo oko 7 milijardi kuna. Grad Rijeka 100 milijuna EUR-a da ne govorimo dalje o našim gradovima. Šta će se dogoditi ukoliko komercijalne banke povećaju kamatnu stopu temeljem ugovora kojeg po tzv. fluktuirajućoj kamati, o kamatnoj stopi vezanoj uz švicarski franak ili EURO? Hoće li naši ljudi moći vraćati te kamate u drugačijem iznosu nego što je bilo kada su ugovori skopljeni? Uz sve ovo povišica, povećanje cijene električne energije ide i to da je ovih dana najavljeno da je Hrvatska zapravo, da je Hrvatska iscrpila da kažem struju koju je dobivala putem ugovora sa Bosnom i Hercegovinom. Dakle ugovor koji je bio s Bosnom i Hercegovinom ističe u lipnju, istekao je krajem lipnja ove godine. A temeljem uloženih, uloženog kapitala u izgradnju termoenergetskih i ostalih postrojenja u Tuzli i tako dalje. Nije li to u svezi, nije li ta činjenica u svezi povećanja cijene električne energije kod nas u Hrvatskoj? Ja ne ulazim u to kako će, ne da ne ulazim, svakako da me interesira da se pomogne onim najsiromašnijima da lakše prevladaju taj udar na svoj standard kada dođe do povećanja cijene električne energije. Je li to ovaj put kako je ministar naveo da ima podatke iz HEP-a da 47% građana udovoljava onih dvije i po tisuće kilovata ili je način kako neki … [[Govornik se ne razumije.]] jedinice lokalne uprave i samouprave imaju točnije podatke o tome kome to treba pomoći u tom smislu teško je sada o tome ocijeniti. Ali u svakom slučaju treba raspraviti pa možda vidjeti koji je bolji model? Kao što je rekao i kolega ovdje regionalac moj i mi ćemo najvjerojatnije uložiti određene amandmane u svezi nekih stvari koje kod nas u Slavoniji i Baranji, a evo vidite čitao sam i ova tzv. vanproračunska sredstva gdje se vidi da na primjer sredstva koja su predviđena za županijske uprave za ceste ostaju i dalje na 240 milijuna kuna. Dakle bez obzira na povećanje cijene energenata i svega ostaloga dakle 240 milijuna kuna je predviđeno za «žuceve» ajde da tako kažem, županijske uprave za ceste. I ni kune više. Doduše ni kune manje. A pitam se je li to dovoljno s obzirom na ulogu županijskih uprava za ceste u našim sredinama? U svakom slučaju kada govorimo o cijeni, o cijenama i inflaciji onda govorimo o tome da je u Republici Hrvatskoj inflacija dostiže nekih blizu 7% a kažu hrana 10,2% međutim kada bi upitali naše domaćice koje idu u špeceraj ja sam uvjeren da bi one izjavile da je to daleko više od ovoga iako su brojke i statistika neumoljive ali su i rastezljivi pojmovi. U svakom slučaju da bi, da polako dolazimo i do ove prijedloga ili činjenice ili razmišljanja o tome da PDV na hranu možda se donekle dakle smanji kako bi zapravo na tom, u tom segmentu koji je naj zapravo potrebniji i najosjetljiviji donekle ublažili socijalno stanje odnosno stanje socijale u Republici Hrvatskoj. Evo mi ćemo napisati još neke amandmane pa ćemo dalje još to … [[Govornik se ne razumije.]] u svezi izvršenja proračuna i izmjena i dopuna Državnog proračuna za 2008. godinu pa ćemo još malo razmisliti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku. Uvaženi zastupnik Luka Denona. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, pa uvaženi kolega čuo sam u vašem izlaganju da se, da ste zabrinuti za ravnomjerni ili ravnomjerniji razvoj svih krajeva u Hrvatskoj. Pa evo ja vas uvjeravam da nemate, nemojte se brinuti. Imamo vremena. Budući da je, su prihodi državnog proračuna koje u ovom trenutku rebalansiramo povećani kao što piše u obrazloženju s razloga što se prihod od PDV-a da sad ne seciramo do kraja u prvih 5 mjeseci ove godine i kao što očekuje ova Vlada da će u kretanju turističke potrošnje, osobne potrošnje i inflacije do kraja godine također, a nećemo očito smanjiti inflaciju, a nećemo također očito povećati ili smanjiti cijenu hrane, a nećemo i to je očito ovim rebalansom jer takvih mjera u proračunu nema smanjiti uvoz energenata. Znači, i do kraja godine unatoč vjeri da je ministarstvo ovaj puta dobro projiciralo i projiciralo koliki će taj prihod biti siguran sam da ćemo i na kraju godine još jedanput imati rebalans, pa onda evo možda dođemo i mi iz lokalnih krajeva sa svojim idejama negdje do Vlade, pa da onda i te novce podijelimo ne u potrošnju, nego u razvoj regionalnih krajeva.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovani kolega. Ovo zapravo i nije replika, nego samo mislim da ste afirmativno govorili o onome što sam ja govorio. Hvala vam lijepo.
Time smo završili raspravu. Želi li predstavnik Vlade uzeti riječ? Da. Uvaženi ministar financija Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Dozvolite mi prije svega da vam se zahvalim na raspravi i ako mogu skromno zaključiti ono što smo ovdje danas raspravili. Puno je bilo prijedloga da se poveća rashodovna strana proračuna. Iz mnogih diskusija je to bilo. Bilo je prijedloga i naravno da razmišljamo o tome da sredimo gospodarstvo. Međutim, najgora poruka koju bi u ovom trenutku mogli poslati i domaćoj javnosti i svjetskoj financijskoj javnosti bi bila povećanje potrošnje, tj. povećanje deficita. Kao što mnogi govore da je rast kamata slijedeća opasnost koja nas može zadesiti na jesen, a onda možete misliti pod kakvim uvjetima bi se država mogla zadužiti da financira taj deficit, a u konačnici te kamate opet plaćaju porezni obveznici. To je opet opterećenje i građana i hrvatskog gospodarstva, jer gledajte u ovom trenutku plaćamo 5 milijardi kuna godišnje kamata, a to su troškovi deficita iz prethodnih godina. I vjerujte bez obzira da i po pojedinim afinitetima saborskih zastupnika tako je bila i rasprava na kraju krajeva među nama kolegama ministrima. Normalno da je svaki ministar htio u svom ministarstvu napraviti nešto više i vjerujte da nema ljepše stvari za ministra financija, nego kad bude u poziciji da temeljem i dobrih makro ekonomskih pokazatelja i dobrog punjenja proračuna može predložiti neko porezno smanjenje. To je valjda nešto najljepše što se ministru financija može dogoditi da ima uredan proračun i da može predložiti rasterećenje proračuna. Zato mi vjerujte, dame i gospodo, kolegice i kolege, da je ovo nešto što je realno u ovom trenutku se može napraviti. Ja otvoreno već četiri godine iz ove govornice govorim da su doprinosi to što najviše opterećuje gospodarstvo, što najviše opterećuje cijenu rada i što najviše smanjuje konkurentnost hrvatskog gospodarstva. Međutim, istovremeno danas smo ovdje razgovarali i o problemima zdravstva, a te probleme zdravstva ili ćemo financirati iz doprinosa ili ćemo financirati iz nekih poreznih prihoda ili ćemo morati povećati deficit. Treće mogućnosti nema. U ovom trenutku već mirovinski doprinos niti približno ne pokriva troškove mirovina. Dakle, ne možemo govoriti o povećanju mirovina, a govoriti istovremeno o smanjenju mirovinskog. Moramo opet nadomjestiti to od nekuda. No međutim, sad se postavlja jedno realno pitanje da li u ovom trenutku se to može napraviti? Da li bi u ovom trenutku podizanje deficita za 1%, 0,5% ovo govorim ovako aproksimativno bila dobra poruka. Da li bi povećanje potrošnje u ovom trenutku bila dobra poruka i hrvatskoj javnosti i gospodarstvenicima i financijskom svijetu sigurno ne bi bila dobra. Mi smo prije 2 godine dogovorili politiku plaća i sa državama i sa sindikatima državnih službenika i javnih službi gdje smo definirali povećanje godišnje osnovice 6%. Prema tome, ja znam da to s obzirom na situaciju koja je nije dovoljno. Ali ponavljam, loše poruke mogu nas daleko skuplje koštati, mogu dalekosežno navesti teške posljedice Hrvatskoj i hrvatskom gospodarstvu nego što to možda mislimo u ovom trenutku. Ali ponavljam, kad iz rashodovne strane državnog proračuna izuzmete kamate i kad stavite samo deficit središnje države, onda ćete vidjeti da u ovom trenutku hrvatskog gospodarstvo i hrvatski građani sa plaćanjem svojih poreza u potpunosti financiraju troškove Hrvatske države. Ali ovih 5 milijardi kamata, a to su troškovi zaduživanja iz prethodnih godina naprosto jedu taj višak prihoda i možete misliti da nije vođena ovakva čvrsta fiskalna politika koliki bi ti troškovi bili danas. Ne želim uopće govoriti o tome koliki je tko imao deficit. Svatko je u trenutku kad je bio na vlasti razmišljao najgospodarskije što je mogao i rashode i prihode planirao sukladno postojećim mogućnostima. Ja se iskreno nadam da će ova kriza malo i jenjati i da će iako mnogi financijski stručnjaci na žalost proriču da će ona dosta dugo trajati. Ali da će već uvjeti za slaganje proračuna za 2009. biti bar nešto bolji nego što su sada. Hvala vam još jedan puta na konstruktivnoj raspravi. Jedan dio vaših prijedloga i primjedbi sigurno da ćemo razmotriti prilikom izrade fiskalnih projekcija u slijedeće tri godine, a fiskalne projekcije su osnov i za izradu proračuna za slijedeću godinu, a i projekcija za dvije godine, pa kao što ste i sami vidjeli, a o tome ćemo otprilike raspravljati kad budemo raspravljali o Zakonu o proračunu, o tome kako proračun u budućnosti treba izgledati, pa ćete vidjeti da smo tu otišli korak naprijed i da ćemo onda moći raspravljati o nekim drugim parametrima o tome kako Vlada i pojedina ministarstva i korisnici državnog proračuna. Još jedanput hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kad se za to steknu uvjeti.
Dame i gospodo zastupnici, predlažem da pređemo na - Prijedlog izmjene i dopune Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu kao i sljedećih odluka: Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih voda za 2008. godinu, Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskih cesta za 2008. godinu, Odluke o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Državne agencije za osiguranje štetnih uloga i sanaciju banaka za 2008. godinu, Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2008. godinu, Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2008. godinu. Rasprava je zaključena. Pregled amandmana podijeljen vam je na klupe. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o amandmanima. Ministar financija, gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo.
Ovako, idemo 1, amandman Odbora za zakonodavstvo.
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio prijedloga. 2, zastupnika Zvonimira Mršića na članak 3.
Vlada ne prihvaća iz dva razloga. Jedno je što smatramo da su predložena sredstva dostatna, a druga stvar kad bi se prihvatio amandman zastupnika Mršića, ovaj amandman znači automatski i gašenje sigurnosno obavještajne agencije jer praktički s ovim predloženim amandmanom se ukidaju potpuno sredstva. I taj amandman iz jednog razloga dakle što su predviđena sredstva dostatna, a s druge strane smatramo da je nerazumno što se tiče SOA-e i Vlada ga ne može prihvatiti.
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa ja bih želio konstatirati dakle da na povećanju proračuna od 2 i pol milijarde kuna nema niti kune da se povećaju sredstva za lokalnu samoupravu i za decentralizirane funkcije lokalne samouprave. Ispada eto da benzin raste, cijena benzina raste državi, ali lokalnoj samoupravi i školama primjerice ne raste. Ili da će cijena struje ili da je cijena struje porasla državi i građanima, ali da školama, bolnicama, domovima umirovljenika ta cijena struje nije porasla. Dakle, očito je na kraju pri konačnom obračunu o proračunu uvijek moji amandmani jesu akceptirani, dakle uvijek je izvršenje onakvo otprilike kao što sam ja tražio, ali mislim da je dobro konstatirati dakle da od 2 i pol milijarde kuna više u državnom proračunu nema niti kune za lokalnu samoupravu. Odustajem od amandmana.
Hvala. Ovaj amandman je povučen. Gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, u ime kluba predlažem glasovanje rukom o amandmanima radi brzine.
Hvala. Idemo na 3. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Vlada ne prihvaća iz razloga što smatra da su sredstva predviđa u državnom proračunu planirana u skladu sa zakonom. I druga stvar, ovaj amandman uopće ne akceptira da su prihodi od poreza na dohodak u prvih šest mjeseci bilježe međugodišnji rast od 21, bez obzira što je najveći dio povrata poreza na dohodak izvršen upravo u 5. i 6. mjesecu, tako da prihodi s osnova poreza na dohodak u drugom dijelu godine će biti daleko značajniji. I smatramo dakle da su predviđena sredstva dostatna i da zbog toga ne prihvaćamo ovaj amandman.
Hvala. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Ja ne znam što je trebalo gospodinu ministru da sada spominje prihode poreza na dohodak kada i on jako dobro zna da je recimo županija Istarska na porezu na dobit izgubila 27 milijuna kuna, a ovo je amandman koji se tiče uređenja općinske zgrade u Općini Lanišću. E sada, koliko je taj porez na dohodak pripomogao njihovim proračunskim prihodima u sredini koja broji ne više 400 stanovnika, znači možda ima u radnom odnosu negdje oko 150 ili 200 ljudi, o tome drugom prilikom, ali i ako je ovdje riječ o nekom povećanju od 21% znači radi se o tek nekoliko tisuća kuna. Općina Lanišće je najveća općina teritorijalno gledano jasno u županiji Istarskoj, rekao bih da broji svega 400-tinjak ljudi, dobna granica je gotovo 60 godina. To je općina bez neke značajnije industrije, bez obzira da svi oni koji žele mogu raditi i rade. To je općina koja je prošla jednu strašnu kalvariju za vrijeme 2. svjetskog rata, što je nakon 2. svjetskog rata bio jedan od razloga da se brojka od 3 tisuće i 500 stanovnika ne prepolovi, nego svede na svega 400-tinjak ljudi koji u ovom trenutku gore žive. I ako toj općini nismo spremni pomoći u županiji Istarskoj odnosno državi Hrvatskoj, onda mi ćemo za godinu, dvije ili tri naprosto bilježiti i daljnji pad stanovnika, a to će dovesti u pitanje i bivstvovanje građana na tom prostoru. Imajući sve to na umu, imajući u vjeri želju ministarstva da pomogne ovakvim sredinama, a maloprije smo razgovarali o područjima od posebne državne skrbi, a Općina Lanišće je upravo to, područje od posebne državne skrbi, mislim da će zastupnici prihvatiti ovaj amandman i dati nam potporu za jednu i općinu koja po proračunskim kapacitetima je zasigurno jedna od najsiromašnijih u Republici Hrvatskoj. Mi tražimo znači 500 tisuća kuna za uređenje općinske zgrade u Općini Lanišće i molim zastupnike da glasuju za taj amandman i da nam daju podršku.
Hvala. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 4. amandman gospođe zastupnice Marije Lugarić? Izvolite.
Vlada ne prihvaća iz dva razloga. Jedan je što su sredstva koja su osigurana na poziciji Međunarodni sporazumi-Sveta stolica-RH osigurani u točnom iznosu koliko se predviđa tim sporazumom, a drugi što nije predloženo sa koje stavke bi se to skinulo nego je rečeno proporcionalno. S obzirom da imate puno stavki kod različitih proračunskih korisnika, sluge, promidžbe, informiranju, da ne možete prema nekakvom slobodnom nahođenju skidati svakom novce, morate predložiti.
Hvala. Gospođa Marija Lugarić. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre, ako su točno sredstva planirana, planirana su negdje u razini prošlogodišnjih sredstava. Kako je onda moguće da u prošlogodišnjem proračunu 35% sredstava, dakle od 305 milijuna kuna, 107 milijuna kuna je iz proračunske zalihe dano Rimokatoličkoj crkvi. Kako se ne bi dogodilo da opet Vlada pred izbore i u tehničkom mandatu zapravo, na zatvorenim sjednicama vlade netransparentno dodjeljuju sredstva koja su prema članku 45. Zakona o proračunu namijenjena za financiranje rashoda pri otklanjanju posljedice elementarnih nepogoda, epidemija, ekoloških nesreća ili izvanrednih događaj koji mogu ugroziti okoliš i ostalih nepredvidiv nesreća, a crkva nije elementarna nepogoda, mislim da se tu možemo složiti, ja samo tražim da se sredstva povećaju na razinu onih koliko je potrošeno lani. Ni više, ni manje, jer se međunarodni ugovori trebaju poštivati i mislim da kao i kod svih drugih stavki u proračunu, tako i ovaj treba imati planirana sredstva sukladno, ako ništa drugo onom koliko je potrebno za provedbu i onome koliko je potrošeno u prošloj proračunskoj godini. Suprotno tome, dakle ako to ne prihvatite opet će Vlada na zatvorenim sjednicama Vlade, dodjeljivati sredstva netransparentno i suprotno Zakonu o proračunu. Hvala lijepa. I molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. U ime Ministarstva kulture, državni tajnik gospodin Šikić. 5. amandman Kluba zastupnika IDS-a. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kulture u skladu sa Zakonom o financiranju javnih potreba u kulturi, raspisuje javni poziv za financiranje programa. Plijevljene programe vrednuje vijeće za pojedine djelatnosti u skladu sa Zakonom o kulturnim vijećima. Navedeni program obnove starogradske jezgre u Gračišću nije prijavljen na raspisani poziv, pa ga Ministarstvo kulture nije moglo ni vrednovati.
Hvala. U ime IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin.
Nije prijavljena možda strategija naprosto o jednom novom, nazovimo ga to tako, proračunu, pa ne vidim razloga zbog čega jednu takvu zastupničku inicijativu koju možete smatrati prijavom ne bi prihvatili. Gračišće je, pardon Gračišće, Gračišće je u Sloveniji, to mi je malo bliže po dijalektu i sve. Gračišće je gradić koji nije zapostavila ni županija Istarska, tvrdim ni Republika Hrvatska, ali bez obzira na sve to jedan gradić izuzetne ljepote, kulture, brdsko-planinsko područje i mislim da bi jedna ovakva investicija pripomoglo atraktivnosti te sredine. Utoliko zastupnike razumljivo molim da podrže ovaj amandman, glasanjem za isto.
Hvala. Tko je za ovaj amandman … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 6. amandman istog kluba IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program je prijavljen na raspisani poziv i ministarstvo je u skladu sa financijskim mogućnostima osiguralo 250 tisuća kuna za obnovu crkve sv. Stjepana u Oprtlji.
Hvala. Zastupnik Damir Kajin.
Meni je drago da ministarstvo osiguralo određena sredstva, razumljivo da su to neznatna. Željeli smo vjerovati da ćete pripomoći sa značajnijim financijskim tim kapacitetima, ali eto zahvaljujemo se na tih 250 tisuća kuna. Povlačimo amandman, ali želimo vas držati za riječ, da ćete i ubuduće taj projekat uredno pratiti.
Hvala. Amandman je povučen. 7. amandman istog kluba IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Navedeni program je prijavljen na raspisani poziv i ministarstvo je u skladu s financijskim mogućnostima osiguralo 800 tisuća kuna za sanaciju Motovljinskih zidina.
Gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Ništa. Meni je drago da se eto napreduje i u tom pravcu, da se te zidine saniraju. Govoriti o Motovunu, Dubrovniku jedne središnje Istre ili 'ajde recimo kontinentalne Hrvatske nije potrebno. 800 tisuća kuna su neznatna sredstva, ona dobro dođu. Evo ja se zahvaljujem i na njima. U tom smislu i povlačimo amandman. Ali želimo vjerovati da ćemo zajedno u suradnji sa županijom i tom općinom u brdsko-planinskom području te županije jednostavno nastaviti sanaciju onoga što je možda najprepoznatljiviji dio Motovuna.
Hvala. Je li povučen amandman? [[Upadica: Je, je.]] Hvala. Amandman je povučen. Ministarstvo regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva. Državni tajnik Milivoj Mikulić u ime ministarstva. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče.
8. amandman Kluba zastupnika SDS-a.
Dakle, amandman se ne prihvaća. Uz obrazloženje da predmetni podprojekt nije od strane jedinice lokalne samouprave nominiran za realizaciju po ovom projektu. Naime, po programu integralnog razvoja lokalne zajednice.
Gospodin zastupnik Damir Kajin.
Ja se ne slažem da jedna zaobilaznica oko Novigrada nešto što je, to je dominantno u interesu jedne lokane sredine, ali da to mora biti isključivo posao lokalne sredine, a kada je riječ o Istri i financiranje od strane lokalne sredine, upravo suprotno držim da bi već sada trebalo razmišljati da se krene u gradnju te zaobilaznice, tim više što ide gradnja ceste od Novigrada prema Pontafortonu i gore dalje prema Buzetu. Sredstva koja predlažemo zapravo od 15 milijuna kuna na proračun Hrvatskih cesta ili na kapacitete proračuna Republike Hrvatske nisu onakva da im se može izići u susret i u toliko molim zastupnike da svojim glasom za, podrže ovaj projekt.
Hvala. Dajem na glasovanje ovaj prijedlog amandmana. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 9. Kluba zastupnika, također IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Uz objašnjenje da je za program integralnog razvoja lokalne zajednice grad Buzet nominirao tri podprojekta, među kojima je i rekonstrukciju komunalne infrastrukture stare jezgre grada u vrijednosti od 3 milijuna kuna. U nastavku provođenja programa do kraja 2010. godine kako je planirano završiti ovaj program, jedinica za provedbu projekta s predstavnicima grada Buzeta analizirat će nominirane zahtjeve i razmotriti mogućnost uključenja, kao i vrijeme provedbe tog podprojekta.
Hvala. Gospdin zastupnik Kajin.
Da. Sada smo čuli od državnog tajnika da će razmotriti jednu ovakvu inicijativu kada recimo lokalna samouprava nešto nije nominirala, onda se jasno to ne prihvaća. Ti amandmane se odbija. U ovom konkretnom slučaju grad Buzet je nominirao te projekte, ali opet se ne prihvaća. Ja bih se usudio reći, da nikada od '90.-te godine na ovamo grad Buzet iz državnog proračuna nije dobio. Niti jedne kune nismo dobili. Kanalizacija u starom gradu Buzetu nadovezuje se ili naslanja se na onu iz rimskog vremena odnosno venecijanskog doba, vrijeme za jednu temeljitu rekonstrukciju. U zadnjih ne znam petnaestak godina samo jedan prsten kanalizacije je iskopan oko Buzeta i sada bi to normalno trebalo spojiti na ovu mrežu unutar tog staroga grada. Želim vjerovati da kada ministarstvo nema sluha za ovu inicijativu a ponavljam da od 90. godine grad Buzet iz državnog proračuna nije dobio ni jedne kune onda želim vjerovati da će zastupnici svojim glasom za podržati ovu nasušnu potrebu građana buzetštine.
Hvala. Dajem ovaj amandman na glasovanje kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 10. istog kluba IDS-a.
Amandman se ne prihvaća jer sredstva iz državnog proračuna s tražene pozicije ne financira se izgradnja sekundarne vodovodne mreže.
Hvala. U ime kluba gospodin Kajin. Izvolite. Gospodin Brkarić, izvolite.
Evo, ja bih rekao samo par riječi. Činjenica je da u Ministarstvu regionalnog razvoja se nalaze gotovo svi regionalni vodovodi u Republici Hrvatskoj, znači regionalni vodovodi po županijama i činjenica je da se vodovod, znači regionalni vodovod u Istarskoj županiji ne tretira na isti način. Ovo područje znači izgradnja vodovoda ili vodovodne mreže glavnog cjevovoda na području Svete Marine pa prema Ravnima zasigurno je magistralni, nije sekundarni nego magistralni cjevovod i mislimo da je ja bih rekao pod podjednakim uvjetima potrebno sufinancirati jer ne radi se o cjelovitoj. Znači, tražimo samo sufinanciranje vodovodne mreže odnosno izgradnje magistralnog vodovoda od Svete Marine do Ravni uz potporu svakako i općine Raša i Istarske županije. Predlažem da glasamo o predloženom amandmanu.
Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. 11, istog kluba IDS-a.
Dakle, stajalište je jednako. Amandman se ne prihvaća uz objašnjenje da je za vodospremu Plomin 2 izgrađen idejni projekt i u tijeku je postupak ishođenja lokacijske dozvole. Po ishodovanju građevinske dozvole projekt će biti razmotren za sufinanciranje.
Gospodin zastupnik Marin Brkarić. Izvolite.
Evo, ja se zahvaljujem. Svakako, nužno je, radi se o općini Kršan i drago će nam biti da se ministarstvo zajedno sa Hrvatskim vodama uključi u ovaj projekt. Činjenica je da je u postupku ishođenje lokacijske dozvole i vjerujemo da će se u ovom dijelu godine, znači do konca godine ishoditi građevna dozvola i vjerujemo isto tako da će ministarstvo zajedno sa Hrvatskim vodama sufinancirati ovaj projekt s obzirom da je sama općina isfinancirala projekt izgradnje vodovoda u iznosu od 26 milijuna kuna, znači puno više nego što su mogućnosti te općine a izgradnja vodospreme Plomin i isto tako vodovoda u pravcu Kršan na neki način u mnogome bi se pomogli općini Kršan koja nema fiskalni kapacitet da može sama isfinancirati naznačenu investiciju. Evo, ja povlačim amandman s obzirom na vaše riječi da ćete pomoći.
Hvala. Ovaj amandman je povučen. Hvala lijepa državnom tajniku. U ime Ministarstva mora, prometa i infrastrukture državni tajnik Željko Tufekčić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče.
12, Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Naime, željeznička infrastruktura gradi se, održava i osuvremenjuje temeljem Nacionalnog programa željezničke infrastrukture kojeg je usvojio Hrvatski sabor a sredstva za provedbu ovog programa planirana su u proračunu za 2008. na četiri pozicije. U sklopu ovog nacionalnog programa planirana su sredstva za pripremu i gradnju tunela za povezivanje mreže željezničke pruge Istre s ostatkom mreže željezničkih pruga u Republici Hrvatskoj.
Hvala. U ime kluba IDS-a gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Mi ovim amandmanom jasno tražimo da se krene u izradu ove projektne dokumentacije za željeznički tunel Istra-Ćićarija ili Istra-Učka svejedno kako ćemo to nazivati sa spojnim prugama od Lupoglava tamo prema Matuljima i zato predlažemo da se ove godine osigura iznos od 20 milijuna kuna. Naprosto, gradnja tog tunela omogućila bi da se i željeznicom Istriani integriraju s Hrvatskom, stvorili bi se preduvjeti da se u što kraćem vremenskom periodu a ukoliko osiguramo ta sredstva izgradi ta komunikacija koja je od ogromnog značenja za Županiju istarsku ali tvrdim daleko veća za Hrvatske željeznice jer bi se preko tog tunela iste u cijelosti mogle integrirati u Europu i držim da bi dobar dio tereta od Barcelone pa preko juga Francuske, sjevera Italije mogli preko Hrvatske transportirati dalje za srednjo-europske ili istočne države Europe. Ako ima novaca u državnom proračunu za gradnju jednoga mosta preko Pelješca e onda draga moja gospodo treba biti novaca i za gradnju željezničkog tunela Učka ili Ćićarija. 1993. godine pokojni hrvatski predsjednik Franjo Tuđman postavio je kamen temeljac. U međuvremenu svi su zaboravili gdje se to uopće polagalo, što se tamo u međuvremenu zbivalo nitko ne zna. Ali ono što svi jako dobro sa tim kamenom temeljcem ali i ono što svi mi jako dobro znamo da od te 1993. na tom željezničkom povezivanju Istre s Primorsko-goranskom županijom odnosno Hrvatskim željeznicama nije učinjeno ništa. Jedini smo prostor u Republici Hrvatskoj koji de facto zaobilazno uspostavlja željeznički prijevoz sa Hrvatskom preko Slovenije. To je jedno neizdrživo stanje i ako želite pomoći najdinamičnijom hrvatskom gospodarstvu onda je i gradnja te željezničke infrastrukture nužna i njome je trebalo početi jučer a ne ne znam neke imaginarne 2010., 2011. ili 2015. godine.
Hvala. Stavljam ovaj amandman na glasovanje. Tko je za? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 13, amandman zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Jednako kao i u prethodnom amandmanu problematika rješavanja željezničko-cestovnih prijelaza obrađena je u sklopu Nacionalnog programa željezničke infrastrukture sa planiranih 315 milijuna kuna za razdoblje od 5 godina. Jednako tako određena sredstva za iste namjene planirana su i u financijskim planovima Hrvatskih cesta.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Dakle ja sam tražio 20 milijuna kuna da se denivelira željezničko-cestovni prijelaz na cesti D-22 Sveti Ivan Žabno – Križevci. To je dakle državna cesta gdje brojni Križevčani svaki dan po 40 puta moraju stati pred rampu ne bi li mogli savladati tu prepreku. Ovo je moj osmi amandman odnosno 8 puta pišem isti amandman i 8 puta dobivam slično obrazloženje. Dakle ja bih doista molio da se konačno kaže kad će to biti? Da li će biti 2013. ili prije? Ja moram reći da su sjećanja iz predizborne kampanje jako svježa i vaše stranačke kolege su obećavale da će se ovo početi graditi ovog proljeća. Proljeće je prošlo. Mi smo zakoračili u ljeto, a vi im evo ne obećavate niti kraj godine. Vi im obećavate tek 2013. godinu. Ja povlačim ovaj amandman ali još jedanput upozoravam dakle da petu godinu obećavate isto a da im obećavate da će biti gotovo tek za 5 godina.
Hvala. Ovaj amandman je povučen. 14. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća. Naime luka Rabac je sukladno Zakonu o morskim lukama i pomorskom dobru razvrstana kao luka od županijskog značaja te bi financiranje prvenstveno trebalo biti osigurano iz županijskog proračuna odnosno iz državnog bi se moglo osigurati samo dio sufinanciranja za navedenu investiciju. Jednako tako lučka uprava Rabac očitovala se Ministarstvu u prioritetima za 2008. godinu te je u prioritetu istaknula izgradnja, se izgradnja luke, obalnog zida u luci Bristova i za što je Ministarstvo osiguralo sredstva i radovi na predmetnoj investiciji se privode kraju.
Hvala. U ime Kluba gospodin zastupnik Marin Brkarić. Izvolite.
Evo vrlo kratko. Činjenica je da je županija i grad Labin zajednički su financirali izgradnju obalnog zida odnosno samog da tako kažemo početka ili korijena lukobrana. Uložili su značajna sredstva i činjenica je da želimo nastaviti sa ovom investicijom i svakako tražimo suport Ministarstva. Isto tako naznačio bih da je to jedina luka iako luka županijskog značaja koja je na istočnoj obali Istre, a nezaštićena je. Nezaštićena normalno od valova znači sigurnost je to kako za domaći živalj tako i za strana plovila koja koriste tu luku. Tako da evo molim da Ministarstvo daje jedan suport znači u sufinanciranju zajedničke izgradnje lukobrana i povlači amandman u uvjerenju da će Ministarstvo ovo što je rečeno i prihvatiti.
Hvala. Ovaj amandman je povučen. 15. amandman Kluba zastupnika IDS-a, također izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Jednako kao i u prethodnom amandmanu luka Pula je luka od županijskog značaja pa bi trebala biti financirana iz županijskog proračuna međutim ministarstvo je ocjenjujući značaj ovog projekta iskazalo spremnost za sudjelovanje u njegovom financiranju, ali uz uvjet izrade tripartitnog sporazuma u kojem bi se uz ministarstvo u financiranju sudjelovali Istarska županija i grad Pula a nositelj predmetnog projekta bila bi nadležna lučka uprava Pula.
Hvala. Gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Ma šta reći? Grad, ne podržavam sigurno ovo obrazloženje. Grad Pula je iznimno važan industrijski grad u Republici Hrvatskoj. Svi Istru doživljavate turističkom destinacijom ali prva gospodarska grana u Istri je isključivo industrija. Naš, samo izvoz grada Pule veći je od cjelokupnog izvoza recimo Primorsko-Goranske županije. Ostavljate nas bez željeznice, bez luka, bez saniranog lukobrana. Sada se kaže da je taj lukobran od županijskog značaja. OK. I tako možemo tretirati te odnose. Ali kada je 1870. i neke taj lukobran gradila Austro-Ugarska monarhija to je bila najznačajnija, najveća investicija u to vrijeme njihova proračuna. I sada kako jedna županija Istarska koja ima proračun 230 milijuna kuna, a kroz porez, kroz stope poreza na dobit koji je sada centraliziran, smanjili ste nam prihode za 27 milijuna kuna može ući u sunaciju jednoga tako za Pulu, za Istru, za Hrvatsku značajnog projekta. Jednostavno nema ni grad Pula ni županija Istarska tog financijskog kapaciteta da može realizirati taj sadržaj. Jednom riječju ne možete gospodo Istri samo uzimati a ništa ne vraćati. Ja mislim da je netko, da bi netko morao shvatiti da se naprosto ti prostori od kojih jasno povijest imamo svi i mi koji dolje živimo i oni koji ubiru prihode u državni proračun ne mogu razvijati samo sa autonomnim sredstvima. Mi bi mogli kada bi taj odnos između, u prihodima između države i lokalne samouprave bio 86% u korist lokalne samouprave, 14% od države ali danas je situacija obrnuta. I ona je postala neizdrživa. Ja vas molim da taj izuzetno značajan projekt za Istru, za Hrvatsku da se u to uključite i da pripomognete i gradonačelniku i ljudima u Županiji Istarskoj. I molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 16. amandman zastupnika Zvonimira Mršića?
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je u nacionalnom programu željezničke infrastrukture za razdoblje 2008-2012. su stvorene određene pretpostavke za razvoj na javnoj željezničkoj infrastrukturi za uvođenje i efikasan razvoj intermodalnog transporta kao nesumnjivo optimalnog vida prijevoza roba. Istim programom željezničke infrastrukture predviđena su inicijalna sredstva za poticanje daljnjeg razvoja kombiniranog transporta. Izgradnja konkretnih logističkih dijelova tog sustava kao što su terminali, industrijski kolosijeci i tako dalje koji nisu javna željeznička infrastrukutra trebaju biti predmet posebnog programa temeljem kojeg će se formirati kompletan sustav takvih logističkih centara i lokacija u državi te utvrditi način financiranja njihove izgradnje temeljen na općoj politici daljnjeg razvitka gospodarstva i prijevoza roba u državi i njenom okruženju.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić.
Povlačim.
Amandman je povučen. Idemo na 16, na 17. amandman istog zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća. Naime za sanaciju praonice u Botovu u tijeku je izrada izvedbene dokumentacije a realizacija projekta planirana je financijskim sredstvima namijenjenim za realizaciju nacionalnog programa željezničke infrastrukture.
Gospodin Zvonimir Mršić. Izvolite.
Dakle ovo je moj, osmi puta isti amandman dajem i osmi puta mi istu stvar govorite jel'. Dakle ni danas mi niste rekli kada će početi sanacija praonice vagona u Botovu? Bilo je nekoliko mojih zastupničkih pitanja. Uvijek je bilo da će to biti te godine. Te godine su prošle. Danas još uvijek nemamo dakle niti projektnu dokumentaciju. Mene zanima kad će početi sanacija praonice teretnih vagona u Botovu i garancija tomu je da imamo i proračunsku stavku. Očito nema proračunske stavke, pa to neće biti ove godine, onda dajte jasno to i recite građanima. Dakle, niti ove godine neće biti sanirana praonica teretnih vagona u Botovu. Povlačim amandman.
Hvala. Amandman je povuče. 18. amandman istog zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća iz razloga što je za gospodarenje, a što uključuje izgradnju i rekonstrukciju predmetnih dionica državnih cesta su nadležne temeljem članka 54. Zakona o javnim cestama Hrvatske ceste. Za navedenu cestu projektiranje je u tijeku i vjerojatno će biti uključeno u narednom četverogodišnjem planu Hrvatskih cesta.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić.
E sad ja nisam nešto razumio. Dakle, potpredsjednik Vlade je rekao da će se brza cesta Gradec – Križevci – Koprivnica – Gola počet graditi ovog proljeća. Vi sad tvrdite da je tek projektiranje u tijeku i da će možda vjerojatno biti uključeno u slijedeće razdoblje. Ja bih molio da se unutar Vlade dogovorite da li hoće, kad hoće i kako će, a molim vas da se o ovom amandmanu izjasnimo glasanjem, jer ja tražim da se napokon osigura i proračunska stavka, a ne da svake godine budemo suočeni samo sa obećanjima. Mi se više državnom cestom od Vrbovca do Koprivnice ne vozimo cestom, nego se vozimo oranjem. To više nije dostojno da se uopće zove državna cesta, posebno ne za ovaj intenzitet prometa koji se trenutno tom cestom odvija. A vaše objašnjenje da će možda vjerojatno biti uključeno to tek u naredno četverogodišnje razdoblje. Mislim da nije zadovoljavajući odgovor, a posebice nije u skladu s onim što se još uvijek nama priča sa skupova HDZ-a, a to je da maltene samo trebamo otići na gradilište i pogledati gdje su bageri. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 19. amandman istog zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao u prethodnom amandmanu. Znači, traženo je u nadležnosti Hrvatskih cesta i bit će razmotreno u narednom četverogodišnjem programu.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić.
Ja bih vas želio podsjetiti da je 20. lipnja 2006. godine održana sjednica Vlade i da na toj sjednici Vlada donese zaključak da će se izraditi studija isplativosti izgradnje podravske magistrale u profilu brze ceste izvan koridora naselja. Prema tome, vaše objašnjenje nije sukladno zaključku Vlade koji je donesen na sjednici u Koprivnici. Trebala je biti već odavno gotova studija i trebalo je već odavno osigurati proračunsku stavku za izgradnju podravske magistrale. Podravska magistrala je trenutno cesta smrti u Hrvatskoj i ja mislim da dakle su i ljudi koji žive uz rijeku Dravu od Varaždina do Osijeka i nastavno do Vukovara i Iloka zaslužili da imaju brzu cestu izvan koridora naselja, ne samo da imaju neki ili dva grada, a to ili 3 grada Varaždin, Virovitica i Osijek dijelom obilaznice. Prema tome, ja vas molim da kad razmatrate amandmane pogledate što je Vlada prije toga donijela, a donijela je zaključak da se ovo mora uključiti u proračun, pa stoga tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 20. amandman istog zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje je jednako kao u prethodna dva amandmana. Znači, u nadležnosti je Hrvatskih cesta i bit će razmotreno u narednom četverogodišnjem programu Hrvatskih cesta.
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Ovaj amandman je povučen. 21. amandman, ali molim sada gospodina Želimira Janjića, državnog tajnika. Hvala lijepa. 21. amandman zastupnika također Zvonimira Mršića. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Amandman broj 21. zastupnika Zvonimira Mršića se ne prihvaća, jer je iznos na poziciji aktivnost 578004 odgoj i naobrazba djece s teškoćama u razvoju dostatan za financiranje planiranih programa i aktivnosti za 2008. godinu. Osim toga, tamo gdje predlažete smanjenje nikako se ne može prihvatiti smanjenje financiranja sa te aktivnosti, a to je poticanje programa javnih potreba športa Hrvatskog olimpijskog odbora, jer je nužno ulaganje u pripremu za Olimpijadu.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić.
Dakle, ja sam amandmanom tražio da se od 2 i pol milijarde kuna koliko i je povećanje državnog proračuna svega 2 milijuna kuna izdvoji za obrazovanje djece s poteškoćama u razvoju. Sasvim sigurno da 8 milijuna kuna neće biti dostatno zato jer to nije bilo niti prošle godine dostatno i očito je da sva ova silna poskupljenja koja su već nastupila i koja će u budućnosti nastupiti se neće odnositi na obrazovanje. Vjerojatno je odluka Vlade da škole ne plaćaju više cijene struje, više cijene ostalih energenata, niti hrana, niti ništa njima neće poskupiti. Žao mi je dakle da se nije od 2 i pol milijarde kuna moglo pronaći 2 milijuna za djecu s poteškoćama u razvoju. Povlačim amandman.
Hvala. Ovaj amandman je povučen. 22. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
22. amandman Kluba zastupnika IDS-a ne prihvaćamo iz razloga što je Vlada Republike Hrvatske iz tekuće pričuve proračuna za 2008. godinu već osigurala milijun kuna za troškove projektiranja nove građevine navedene škole. U trenutku kada grada Grad Pula koji je osnivač ove škole ishodi građevnu dozvolu za školu Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa će razmotriti moguće sufinanciranje ovoga objekta.
Hvala. Klub IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Gospodine državni tajniče, ja ne znam da li ste primijetili što ste rekli da ćete razmotriti financiranje tog objekta, a ne da ćete financirati taj objekt. Pa ne mislite valjda da se jedna do temelja izgorjela škola može sagraditi sa milijun kuna. Pa sad to jesu, hajde neka inicijalna sredstva da bi se došlo do projekta. Ovih dana će ta projektna dokumentacija biti gotova, ali treba što je moguće prije krenuti u realizaciju te osnovne škole koja je 26. veljače 2008. do temelja izgorjela. Riječ je o školi “Veli vrh“ u Puli koju pohađa preko 4 stotine učenika u 16 razrednih odjeljenja. Škola je izgrađena početkom osamdesetih godina i to onog montažnog tipa kao da se gradi od kartona i normalno kada je došlo do požara ona je u cijelosti izgorjela. Ja vas doista molim, ne da razmotrite mogućnost da li ćete pomoći ovoj školi, nego da u, ali sada opet kako kada nemamo rebalansa proračuna i ako se u rebalansu ne osiguraju ta sredstva znači da se odmah uđe u sufinanciranje sa gradom i sa Županijom istarskom. Ako idemo u realizaciju tog sadržaja projekta … [[Govornik se ne razumije.]] potrebnog gradu Puli u drugoj polovici ove godine. Znači, sav teret pada na grad Pulu, na Županiju istarsku i pitanje je kakav je odnos centralne vlasti prema Županiji istarskoj, da li će gradnja te škole biti zastupljena i proračunskim sredstvima u proračunu za 2009. godinu. Utoliko, ja doista molim sve zastupnike iz redova većine i opozicije, poglavito molim zastupnike iz Istre da svojim glasom za podrže gradnju osnovne škole u Veli Vrh u Pusli. Mi tražimo 30 milijuna kuna, to je otprilike 50% potrebnih sredstava, ali to je minimum sa kojim bi država trebala pratiti jedan ovakav sadržaj. Šta se dereš? Ha?
Hvala. Hvala lijepa. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala, nije dobio potrebnu većinu. 23. amandman gospodina zastupnika Zvonimira Mršića.
23. amandman zastupnika Zvonimira Mršića Vlada ne prihvaća jer se obveza financiranja, izgradnje školsko sportskih dvorana na području Koprivničko-križevačke županije kao i u drugim prostorima, nakon izmjena i dopuna Zakona o osnovnom i srednjem školstvu iz 2001. godine nalazi na županijskom proračunu i proračunu grada Koprivnice kao osnivača osnovnih škola. Inače, nedostatna sredstva za ove namjene koje do razine minimalnoga financijskog standarda koji utvrđuje Vlada Republike Hrvatske po donošenju proračuna ako ne može osigurati lokalna uprava i samouprava osigurava Republika Hrvatska putem potpore i pomoći iz državnoga proračuna, odnosno tzv. Fonda izravnanja.
Hvala. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić.
Pa ovo je djelomično točno što vi govorite, međutim, Vlada Republike Hrvatske u nekim gradovima izravno financira izgradnju nekih dvorana. Osim dvorana koje idu po javno privatnom partnerstvu, najmanje dvije dvorane se financiraju izravno iz državnog proračuna, to je dvorana u Zadru i dvorana u Osijeku. Prema tome, ja ne vidim nikakvog razloga ako se može najmanje dva grada u Hrvatskoj graditi dvorane, izravno, protuzakonito kao što vi tvrdite, zašto se ne bi moglo osigurati 10 milijuna kuna da bi se pomoglo izgradnju nekoliko dvorana na području Koprivničko-križevačke županije, dio njih je u izgradnji, kao što je primjerice dvorana u Novigradu podravskom koja se ne može dovršiti zato što ima nedostatnih sredstava a Ministarstvo ne želi pomoći ovako kao što ste vi rekli jer nije izvršilo taj transfer. Dakle, očito nismo svi jednaki i ravnopravni u Hrvatskoj, negdje se grade dvorane a negdje nema čak niti 10 milijuna da se sagradi više dvorana. I ja ću odustati od ovoga amandmana jer nema svrhe.
Hvala, ovaj amandman je povućen. 24. amandman istog zastupnika.
Amandman 24. zastupnika Zvonimira Mršića se ne prihvaća jer iznos na poziciji adaptacija školskih prostora radi dostupnosti djeci i mladeži sa invaliditetom je dostatan za financiranje planiranih ulaganja za 2008. godinu. Inače Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa u duljem vremenskom razdoblju provodi ovakav vid ulaganja tako da svake godine sufinancira ugradnju dizala i rampi za invalide u 20 do 30 osnovnih i srednjih škola godišnje. Sukladno zahtjevima škola i njihovim osnivačima. Pored navedenog iznosa u državnom proračunu osnivači također osiguravaju jednaka sredstva onima koja su osigurana u državnom proračunu.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić.
Dakle, ja ću obrazložiti 24. i 25. amandman jer su slični. Radi se o tome da sam zatražio da se od 2,5 milijarde kuna koliko će se više ubrati od PDV-a, izdvoji 700 tisuća kuna više za ugradnju liftova i rješavanje arhitektonskih, arhitektonskih barijera u osnovnim i srednjim školama i da se djeci sa poteškoćama u razvoju i osobama sa invaliditetom omogući dostupno obrazovanje. Sa predviđenih 300 tisuća kuna za otklanjanje arhitektonskih barijera možete otkloniti 4 ili 5 barijera a za 700 tisuća za liftove možete ugraditi 3 lifta, ako dodate tome još toliko od osnivača onda je to 7 liftova godišnje. Ja sam smatrao i još uvijek smatram, da od 2,5 milijarde kuna se može izdvojiti da ove godine imamo duplo više liftova nego što ste vi predvidjeli, ali očito su neki drugi prioriteti, nisu prioriteti da učinimo naše škole dostupnima. Odnosno vjerojatno ćemo naše škole dostupnima učiniti do 2024. godine. Nema nikakvog razloga da dižemo ruke za ovo, ovdje ne postoji politička volja da se od ogromnog novca izdvoji dio novca za osobe sa invaliditetom u obrazovanju.
Hvala. Dakle, amandman 24, 25. i 26. su povućeni. Hvala lijepa [[Upadica: Ne 26.]] 27. amandman istog zastupnika Zvonimira Mršića.
Amandman broj 27. zastupnika Zvonimira Mršića se također ne prihvaća, jer se obveza financiranja izgradnje obratničke škole u Koprivnici nakon Izmjena i dopuna Zakona o srednjem školstvu također nalazi u županijskom proračunu, dakle, kapitalna ulaganja koja su decentralizirana. Inače kao što sam prethodno rekkao ukoliko su nedostatna sredstva za minimalni financijski standard iz Državnoga proračuna se intervenira iz tzv. fonda izravnanja.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić.
Povlaćim.
Ovaj amandman je povućen. 28. amandman Kluba zastupnika HNS-a.
Amandman broj 28. Kluba zastupnika HNS-a se ne prihvaća jer Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa u okviru kapitalnoga projekta K580015 izgradnja obrtno tehničke škole Split, već provodi izgradnju dvorane na koju se amandman odnosi, podsjetiti ću da se radi o iznosu od 7 milijuna kuna koliko je dostatno u ovoj godini.
U ime HNS-a, gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Žao mi je što moram reći da se ne slažemo sa obrazloženjem, naime, ovo je problem kojega ministarstvo nije u stanju riješiti već punih 7 godina. I suprotno svim odlukama ljudi koji žive na tom području, ali interesima šest škola u koje ide 6 tisuća djece na silu se želi na jedan prostor koji nema prostorno planskim dokumentima nikakve uvjete za izgradnju škole ugurati iz grada škole, iz grada športske dvorane, na uštrp postojećih sportskih terena. Dakle, 6 tisuća djece treba ovaj teren sačuvan sa sportskom dvoranom a ne na tome mjestu obrtno tehničku školu. Prema tome, ako je 7 godina u državnom proračunu bilo predviđeno i imati sredstva za izgradnju sportske dvorane za potrebe 6 srednjih škola nemamo nikakvoga razloga da se sada cijela stvar odgađa do daljnjega uvrštavanjem obrtničko tehničke škole koja se ionako ne može tamo izgraditi. Molimo da se glasuje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 29. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
29. amandman Kluba zastupnika IDS-a se ne prihvaća. Jer je financiranje ovih dvorana prije svega obveza proračuna lokalne uprave i samouprave. Još jedan puta ću podsjetiti, dakle izmjenama i dopunama zakona iz 2001. godine, točno od 1. srpnja 2001. godine kapitalna ulaganja prelaze na osnivače, a ukoliko nemaju dostatnih sredstava, onda iz Fonda poravnanja se namiruje do punoga iznosa. Ja ću ovdje također reći da Republika Hrvatska ima razumijevanja za potrebe lokalne uprave i samouprave kada sredstva nisu dostatna za izgradnju brojnih objekata i u ovome dijelu pa tako putem zajma EIB2, dakle Europske investicijske banke Ministarstvo regionalnog razvoja, šumskog i vodnog gospodarstva provodi ulaganje u izgradnju u više od 100 školsko-športskih dvorana. U ovome trenutku program EIB2 je zatvoren i ne može se širiti.
Hvala. Gospodin Marin Brkarić. Izvolite, u ime kluba.
Evo, vrlo kratko, mi nismo zadovoljni normalno sa obrazloženjem, mi ne tražimo financiranje, radi se o školsko-športskoj dvorani u cijelosti, nego zajedničko financiranje ministarstva zajedno sa županijom i općinom Kršan, a razlog zašto tražimo jeste da je to općina u kojoj nema ni jedne školsko-športske dvorane uz dvije osnovne škole i više područnih škola i takav projekt je nužan i potreban, izrađena je projektna dokumentacija ishođena lokacijska dozvola i svakako molimo da se prihvati bar sufinanciranje, ja bih rekao, ne financiranje u cijelosti, znači zajedničko financiranje tog jednog projekta. Molim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije prihvaćen, nije dobio potrebitu većinu. 30. amandman istog kluba IDS-a?
Amandman 30. Kluba zastupnika IDS-a ne prihvaća se uz isto obrazloženje, možda jasnoće radi da kažem. Dakle, obzirom da se iz državnoga proračuna ne može graditi, nego iz proračuna osnivača gradova kada je riječ o osnovnim školama i županija i gradu Zagrebu kada je riječ o srednjim školama, ali svi ovi zajmovi koje smo do sada imali od CEB-a pa do zadnjega EIB-a2 i zajma Svjetske banke, dakle obzirom da se radi o međudržavnim ugovorima, onda iz tih sredstava može. Ukoliko se ubuduće otvore nove mogućnosti, naravno da će i ta mogućnost biti otvorena, u ovome trenutku ne.
Hvala, u ime kluba IDS-a, gospodin zastupnik Brkarić.
Pa vrlo kratko, obrazloženje bi bilo isto kao i ranije i moje, radi se o isto školsko-športskoj dvorani srednje škole u Pazinu, sjedištu županije. Svakako mi, ako ništa drugo očekujemo zajedničko financiranje između nas, grada Pazina, Istarske županije, odnosno i samog ministarstva. U tom pravcu ja povlačim amandman.
Hvala lijepo. Ovaj je amandman povućen. 31. amandman gospodina zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
31. amandman zastupnika Zvonimira Mršića se ne prihvaća jer se u skladu s potpisanim ugovorom o gradnji i dinamici financiranja planirana sredstva dostatna za izgradnju dvorane u planiranom roku. Tako će spomenuta dvorana biti spremna za prijem sudionika svjetskog rukometnog prvenstva u Hrvatskoj.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić.
Dakle, bilo bi mi draže da ste mi rekli koju zakonsku osnovu ste koristili uopće da ugovorite izgradnju ove dvorane jer vam to Zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju priječi. Ali inače, potpisali ste dakle ugovor da će dvorana u Osijeku, Gradski vrt biti gotova do 20. studenog ove godine i da će ukupni iznos biti 163 milijuna 504 tisuće itd. plus još izgradnja pristupnih cesta, kanalizacija, javne rasvjete i ostalog u iznosu od 7 milijuna. Rok plaćanja je 60 dana po dostavljenim privremenim situacijama. 90 milijuna kuna vam ne može nikako biti dosta da platite 170 milijuna kuna i ovdje ili morate prihvatiti moj amandman ili vi tvrdite da dvorana neće biti gotova u roku ili nećete ispoštivati ugovor kojeg ste potpisali. Dakle, potpisali ste ugovor na 163 milijuna kuna, rok plaćanja je 60 dana po dostavljenoj situaciji privremenoj, a to ne možete nikako platiti sa 90 milijuna kuna. Tražim da se o ovom amandmanu glasa.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebitu većinu. 32. amandman istog zastupnika, gospodina Zvonimira Mršića.
32. amandman zastupnika Zvonimira Mršića se ne prihvaća jer su u Državnom proračunu za 2008. godinu osigurana sredstva za prehranu i smještaj studenata. Podsjetiti ću da se ta sredstva osiguravaju u okviru sveučilišta, a uprava za visoku naobrazbu će prema pravilniku o poboljšanju studentskoga standarda izvidjeti mogućnost novih stavaka u objektu za prehranu i smještaj studenata na rečeni način
Hvala. Gospodine Zvonimiru Mršiću.
Povlačim.
Povučen amandman. Hvala. 33. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
33. amandman Kluba zastupnika IDS-a se ne prihvaća jer su planirana sredstva usuglašena i dostatna za financiranje redovitoga poslovanja našega sveučilišta u Puli.
Hvala. U ime IDS-a, gospodin zastupnik Marin Brkarić. Izvolite.
Pa evo, ja ne bih mogao prihvatiti ovo obrazloženje s obzirom da smo upravo u kontaktu sa Sveučilištem Juraj Dobrila u Puli konstatirali da su sredstva nedostatna, znači sredstva su nedostatna, ona se smanjuju u odnosu na prošlu 2007. godinu što smo i rekli u obrazloženju. Znači smanjuju se na postotak od 24%, znači troškovi energije koji su prošle 2007. godine iznosili 302 tisuće 665 tisuća kuna, to je stvarno utrošena energija, ove godine planirana je na 74 tisuće 823, što je indeks 24%. Uz to što je sveučilište otvorilo i novih 3 tisuće i stavilo u funkcije novih 3 tisuće metara kvadratnih površine, tako da ne vidim razloga zašto su sredstva manja nego utrošena sredstva u 2007. ne računajući povećanje energenata i sve ostalo što je potrebno. Molim da se glasuje o amandmanu i da se, ja bih rekao ovo ispravi.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebitu većinu. 34. amandman isto kluba IDS-a.
Amandman 34. Kluba zastupnika IDS-a ne prihvaća se uz isto obrazloženje.
Mislim, ja moram ponoviti isto obrazloženje, radi se isto o troškovima 2007. Ja vjerujem da se radi možda o nekoj grešci u ministarstvu, ali radi se o utrošenim sredstvima za komunalne usluge u 2007. godini. Ova sredstva su smanjena za 74%, znači nemoguće je utrošiti u 2008. manje nego u 2007. godini i mislim da je nužno to ispraviti. Molim glasanje amandmana.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala, nije dobio potrebitu većinu. 35. amandman zastupnika gospodina Zvonimira Mršića.
35 amandman zastupnika Zvonimira Mršića se ne prihvaća. Naime, sredstva za poticanje izgradnje objekata studentskog standarda osiguravaju se putem stavaka proračuna koja se odnose na kapitalna ulaganja svakoga pojedinoga sveučilišta. U okviru planiranih sredstava i odobrenih za kapitalne projekte svako pojedino sveučilište će donijeti odgovarajuće odluke. Amandman se odbija jer u bitnom pretpostavlja da je već osnovano i postoji sveučilište u Koprivnici kao zasebna visokoškolska ustanova. Budući da pretpostavljeno nije točno, tako se ne mogu niti planirati sredstva za ove namjene.
Gospodin zastupnik Mršić izvolite.
Ja bih samo htio skrenuti pozornost vama državni tajniče, jer ste predstavnik Vlade. Dakle grad Koprivnica je prije više od godinu dana zatražio da se vojarna koja više nije u funkciji dodijeli gradu Koprivnici i da se tu pristupi osnivanju sveučilišta. Na žalost niti godinu dana nakon našeg zahtjeva nismo dobili nikakav odgovor na naš zahtjev. Očito da je nekome interes tamo da bude ambrozija i štakornjak a ne sveučilište, pa tako ćemo pričekati neko drugo vrijeme, ali neće nas to oduprijeti da od Koprivnice napravimo grad znanja. Povući ćemo ovaj amandman. Nema volje za tim da se potiče obrazovanje iz državnog proračuna u Koprivnici.
Ovaj amandman je povučen. 36 amandman Kluba zastupnika IDS-a.
36 amandman zastupnika kluba IDS-a se ne prihvaća jer su za dodijeljeni prostor bivše vojarne osigurana sredstva za adaptaciju studentskog doma i restorana te za projektiranje ostalih potrebnih i pratećih sadržaja.
Hvala. U ime kluba gospodin Brkarić.
Pa vrlo kratko. Činjenica je da su sredstva u proračunu za poslovne objekte Sveučilišta Pula bila planirana na 4 milijuna kuna i sada se smanjuju rebalansom proračuna, a znamo da rebalans je u rastu za milijun kuna. Znači za poslovne objekte sveučilišta u Puli manje se izdvaja sredstava, odnosno smanjuje se od 4 milijuna na 3 milijuna kuna, znači milijun kuna manje uz sve ono što sam naprijed rekao, znači smanjuju se sredstva i za energente i za studentski standard i za komunalne naknade u odnosu čak na ono što je utrošeno u 2007. godini što ovom sveučilištu nećemo omogućiti normalno poslovanje. Ja predlažem da, odnosno molim da se glasa o amandmanu i da se prihvati upravo na način kako smo mi predložili, znači da sredstva ostaju na istoj razini kao što su bila u proračunu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 37 isto kluba IDS-a.
37 amandman Kluba zastupnika IDS-a se ne prihvaća iz razloga što su planirana sredstva dostatna za pokriće postojećih ugovornih obveza koje proistječu iz programa kapitalnih ulaganja na sveučilištu … [[Ne razumije se.]] u Puli. Tako je 2007. godine za kapitalna ulaganja na Sveučilištu u Puli uloženo 8 milijuna i 928 tisuća kuna. Po definiranju sljedećih koraka ulaganja u razvoj sveučilišta, naravno Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa će predlagati i osiguranje dostatnih sredstava.
Hvala. Gospodin Brkarić izvolite.
Vrlo kratko. Obrazloženje je isto. Činjenica je da je Županija istarska namijenila dio prostora Opće bolnice Pula, starih objekata za smještaj sveučilišta i ta sredstva bila bi nužna. Činjenica je da ovim prijedlogom kojeg ste vi sada rekli znači ili prijedlogom rebalansa proračuna, sredstva se i na toj poziciji smanjuju. Znači u odnosu na 4 milijuna smanjujete ih na 3. Ja molim glasanje o amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem državnom tajniku. Molim ministra Darka Milinovića. Gospodin ministar Darko Milinović u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi. 38 amandman Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća jer je Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi povećana osnovica za socijalne naknade sa 400 na 500 kuna s početkom primjene od 1. studenoga ove godine.
Hvala. U ime kluba, gospođa zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Naime mi predlažemo da se zamijene sredstva koja su namijenjena za sanaciju povećanja cijena energetike, ali i ukupnog rasta cijena u ovoj godini koja su planirana u Ministarstvu financija u iznosu od 350 milijuna kuna. Mislim ovo koje se odnosi na stavci koja se odnosi samo na transfere građanima. Mislimo da je pametnije i bolje i racionalnije da se ona planiraju u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi i da se kroz centre socijalne skrbi ona usmjeri obiteljima slabijeg imovinskog stanja, a ne da se transferiraju trgovačkim društvima npr. za subvencije za električnu energiju koja će se davati po potrošnji, a ne po imovinskom stanju obitelji. O tome se negativno izjasnila i Svjetska banka. Mislimo da bi ovo bilo racionalnije i da bi polučilo svrhu. Zato tražim da glasamo o ovom amandmanu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman koji Vlada ne prihvaća? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 39 amandman zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
Amandman se ne prihvaća, jer nisu obavljene potrebne predradnje koje jamče realno opravdano za uvrštenjem. Naime zgrada koja se nudi po cijeni od 1500 eura po kvadratnom metru je neprihvatljiva za Ministarstvo zdravstva, jer Ministarstvo zdravstva nove zgrade radi po cijeni od 600 do 900 eura. Mi smo u procesu pregovaranja oko cijene i zbog toga nije uvršteno u proračun.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić.
Dakle radi se o kupnji prostora za Centar za socijalnu skrb u Križevcima. Ovo su 2 milijuna, to su sredstva koja bi trebala biti dostatna, zato jer se u pregovorima sa građevinskom tvrtkom "Radnik" iz Križevaca koji je gradio taj prostor, taj prostor radio sukladno potrebama Centra za socijalnu skrb Križevci. Ja dozvoljavam da treba obaviti dodatne pregovore i zaštititi interes javnog novca, ali ja mislim da vam je dostatno šest mjeseci do nove godine da te pregovore obavite i da ove godine platite "Radniku" zato jer je on taj prostor napravio još sredinom prošle godine što znači da prije svega godinu i pol dana i dvije godine će čekati na novac što i nije tako veliki problem. Veći je problem što ljudi koji rade u Centru za socijalnu skrb u Križevcima rade u potpuno neadekvatnim uvjetima, a novi prostor je zakaparen i samo treba dakle sklopiti ugovor i kupiti taj prostor. Ja predlažem da stavka ostane, a da vi u pregovorima, da pregovore okončate do nove godine, pa to je valjda dosta ne. Odustajem.
Ovaj amandman je povučen. 40 amandman zastupnika Josipa Leke, Nenada Stazića, Brune Kurelića i zastupnice Milanke Opačić.
Amandman se ne prihvaća jer su na poziciji K618364 već stvorene ugovorne obveze.
Hvala. U ime zastupnika gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
Cijenjeni ministre, nakon glasanja u ovom Saboru bit će nastavljena rasprava o Zakonu o područjima od posebne državne skrbi. Ovaj naš amandman tiče se upravo tog područja. U Općini Vojnić u Širokoj Rijeci, ne znam koliko vam je poznato, djeluje dom za starije i nemoćne osobe, jedini na području općine i okolnih naselja. To je područje od posebne državne skrbi, tamo mnogi nemaju struju, većina nema vodovod, nema adekvatnih cesta, nema ambulante, nema trgovine, nema ničega. Prvi takav dom, sličan dom je u Karlovcu, 40 km dalje. S ovim sredstvima koja nisu velika, 256 tisuća kuna … [[Govornik se ne razumije.]] moglo bi se 20 osoba s ovog područja smjestiti u taj dom u Širokoj Rijeci. Evo mi smo slušali kod obrazloženja ovog Zakona o područjima od posebne državne skrbi kako Vlada ulaže posebnu brigu u ta područja. Evo vam prilike da pokažete tu brigu. Prihvatite ovaj amandman, inače će ono što je rečeno u ime vlade i ovo što su govorili vaši kolege HDZ-ovci braneći taj zakon biti obična prazna priča. Sa 256 tisuća kuna možete pomoći da se smjesti 20 starijih, nemoćnih, bolesnih osoba s područja Vojnića. Hoćete li to učiniti ili nećete? Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 41. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća jer je i obveza dijelom i obveza Istarske županije podmiren u prosincu 2007. godine gdje su preostala sredstva u iznosu od 8 milijuna i 200 tisuća kuna dostatna za podmirenje preostalih obveza ministarstva u koje su uključene i preostale obveze Istarske županije za koje ista u svom proračunu nije osigurala sredstva.
Hvala. U ime IDS-a gospodin zastupnik Brkarić. Izvolite.
Evo, vrlo kratko, radi se o Domu za psihički oboljele osobe "Villa Maria" u Puli čiji je osnivač Republika Hrvatska i činjenica je da smo zajednički i grad Pula i Istarska županija i ministarstvo financirali ovu zgradu. Ministar je rekao da će sredstva biti dostatna. Ukoliko će biti dostatna mi povlačimo amandman.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? A povlačite? Ovaj amandman je povučen. Hvala lijepa. 42, Kluba zastupnika IDS-a također.
Amandman se ne prihvaća jer nisu obavljene potrebne predradnje koje jamče realnu opravdanost za uvrštenjem, nije gotov projekt.
Hvala. Gospodin zastupnik Damir Kajin.
Mislim, ja ne znam što može biti realnije i opravdanije od gradnje doma za starije i nemoćne osobe u Umagu. To je grad koji nema tog doma za stare i nemoćne osobe, realizacija je upravo u tijeku, počelo se graditi, radi se o iskopima za temelje i tome slično. I ja doista jedno ovakvo obrazloženje ne mogu shvatiti, ne mogu pojmiti, ne mogu razumjeti i molim zastupnike da svojim glasom "za" podrže gradnju doma za starije i nemoćne osobe u Umagu.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. 43, gospodina zastupnika Zvonimira Mršića. Izvolite.
43. jel? Amandman se ne prihvaća jer nisu obavljene potrebne predradnje koje jamče realizaciju projekta.
Hvala. Gospodin zastupnik Mršić.
Da li bi … [[Upadica se ne čuje.]] da jesu onda bi dobili novce. Dobro. Povlačim.
Ovaj amandman je povučen. 44. amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se ne prihvaća budući da u 2008. godini neće biti moguće isporučiti izvedbeno-projektnu dokumentaciju te su stoga dostatna sredstva koja su predviđena.
Ako mi je do nekog amandmana stalo onda nam je stalo do sredstva za Opću bolnicu u Puli. Naime, izvorno u proračunu za tu namjenu bilo je osigurano 15,3 milijuna kuna, na kraju je došlo 7,2 milijuna kuna. Jednom riječju, "uzeli" ste nam 7 milijuna 760 tisuća 344 kune. Zašto? Zato jer dokumentacija nije gotova pa ćemo taj novac sa 7,2 milijuna kuna moći eto isfinancirati. Ali, zašto nam uzimate tih skoro 8 milijuna kuna? ako želite, ako imate dobre namjere gospodine ministre onda usmjerite taj novac od tih 8 milijuna kuna koji ostaje na tu stavku za nabavku nekog CT-a, nekog rendgena, neke druge opreme, uredimo hlađenje, uredimo klimu u toj općoj bolnici, uredimo jednu operacijsku salu. U rebalansu proračuna za ovu godinu smanjeno je županiji Istarskoj 12 milijuna kuna u odnosu na izvorna sredstva koja su bila osigurana proračunom za ovu godinu. 48 milijuna kuna sveli ste na 36 milijuna kuna. Kaže mi maloprije gospodine Šetić, pa za Osnovnu školu "Veli vrh" premijer je rekao ja svima vama ovdje vjerujem na riječ, pogotovo vjerujem na riječ našim ministrima, premijeru, ali povjerovat ću im samo kada nešto konkretno brojkom bude precizirano u državnom proračunu. Znači svima vjerujem na riječ, ali ovaj amandman je primjer da ubuduće budem obazriv, sumnjičav i nadasve skeptičan, jer i kad imamo 15 milijuna kuna početkom godine, to krajem godine ili sredinom može se pretvoriti u 7 milijuna kuna, a do kraja godine i u još neku manju cifru. Ja znam gospoda koja su na vlasti imaju vlast, mogu raditi što hoće, ne dokle hoće, ali mandat imaju, to ja poštujem, to i respektiram, ali jednostavno ne mogu odobriti i shvatiti ovo ponašanje da se cifra od 15 milijuna kuna sredinom godine može pretvoriti u 7,2 milijuna kuna. Utoliko molim vas da gospodo zastupnici da glasom "za" potvrdite ovaj amandman Kluba zastupnika IDS-a.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Zahvaljujem ministru. U ime Ministarstva pravosuđa gospodin državni tajnik Dražen Bošnjaković. Imamo amandman 45. zastupnika gospodina Zvonimira Mršića. Izvolite.
Vlada ne prihvaća ovaj amandman. Naprosto, kao što i sami znate nemamo ove godine ugovorene takve radove da bismo takav iznos utrošili. Međutim, moram ipak reći doista problem smještaja naših službi u Koprivnici postoji i jedan je od većih u Republici Hrvatskoj. Imamo sud gdje ne možemo smjestiti sve službe, neke su u županijskoj zgradi, neke su u zakupljenom prostoru. I u sljedećem razdoblju sasvim sigurno Koprivnica će imati bilancirana sredstva za izgradnju ove nove zgrade ili jednog aneksa i nakon što donesemo, ja vjerujem da ćemo donest, poslije ovoga Zakona o novoj mreži sudova, jedna od prvih mojih aktivnosti je dolazak u Koprivnicu, jer jedno od rješenja koje su naši ljudi u ministarstvu predložili uključuje i određene čestice u vlasništvu grada Koprivnice. Tako da ćemo se vrlo brzo, vrlo brzo ćemo se naći na terenu gdje ćemo raspraviti i ta ponuđena rješenja. Evo, toliko.
Hvala. Gospodin Zvonimir Mršić.
Pa ja ne mogu biti zadovoljan ovim obrazloženjem, zato što je ovo osmi puta da ja dajem amandman i osmi puta kažete da razumijete stanje. Suci u Koprivnici gotovo diktiraju presude na hodniku, jer nema takvih uvjeta da normalno rade, a sada ako donesete ovu mrežu sudova, onda ćete protu prirodnim činom spojiti sud u Đurđevcu sa sudom u Koprivnici. Dakle, em nema se gdje raditi u Koprivnici, a sada ćete još spojiti sud iz Đurđevca. Ako nema projekata da bi se gradilo, dajte onda neku manju stavku da ove godine uđe u taj proračun, pa da se počne projektirati, jer tek razmišljati to znači da će možda biti gotovo za jedno četiri, pet godina, a to je nešto što je potpuno neprihvatljivo. Evo, ja apeliram, povlačim amandman. Ali moj apel ostaje uvijek u zraku, zato jer nikada se u sljedećem proračunu to ne vidi u realizaciji, iako nas Ministarstvo pravosuđa strašno razumije [[Upadica: Osma sreća.]]
Hvala. Ovaj amandman je povučen. Molim gospodina ministra financija Ivana Šukera. 46. je amandman, zastupnika Ante Kotromanovića. Izvolite.
Amandman koji je uvijek najteži, to je HCR. Dakle, Vlada je povećala za 20 milijuna planirana sredstva i nažalost ne možemo prihvatiti vaš amandman.
Gospodin zastupnik Kotromanović.
Cjenjeniji ministre, znamo sve probleme u razminiranju, ja sam jako žalostan što ne možemo još prihvatiti ovih 20-ak milijuna. Ja se bojim da ćemo za nekoliko mjeseci imati ponovo štrajk pirotehničara, a vidjeli ste ovih dana, ljudi su štrajkali, ali nisu imali ni plaću, nisu dobili. Ja smatram da razminiranje nacionalni interes Republike Hrvatske i da moramo poduzeti sve, naprosto sve skupa, da to jednom stavimo ad acta. Neki dan sam čitao izjavu od potpredsjednice Vlade Đurđe Adlešić, da je moguće ubrzati razminiranje i da bi se moglo završiti do 2010. godine. Ja ne znam kako? Jedino da uvezemo 10 tisuća malih zelenih svemiraca koji će besplatno jesti mine. Mislim to ovoga, ali očito je da je apsolutno nepoznavanje situacije na terenu. Ja molim posebno kolege zastupnike sa područja posebne državne skrbi da i oni shvate taj problem. Em smo pogođeni razaranjima, uništavanjima toga područja, em još imamo toliko mina da ne znamo kada ćemo to razminirati. Ja bih volio ako ništa drugo bar iduću proračunsku godinu da shvatimo ozbiljnost ovoga, pa da osiguramo dovoljno sredstava da više ne govorimo o razminiranju na način na koji govorimo. Meni je drago što je došlo sada do povećanja od dvadesetak milijuna, to pozdravljam i to će na jedan način ugasiti vatru. Ali ministre, evo ja vas molim da iduću godinu da vidimo što možemo napraviti i da osiguramo, kažem neka trajni oblik rješenja za razminiranje humanitarno u Hrvatskoj. Evo, ja mislim da nema potrebe da glasamo o tome, ali nadam se da ćemo razumjeti ove probleme.
Ovaj amandman je povučen. 47. amandman Odbora za zakonodavstvo.
Vlada prihvaća.
Ovaj amandman postaje sastavni dio prijedloga. Sada, dame i gospodo zastupnici, molim da vidimo kakvo je s kvorumom najprije, da se uključimo, da uzmemo ključiće. Molim uključimo se. Molim, rezultat? Uključilo se 103 zastupnika. Dakle, imamo kvorum za odlučivanje. Dajem na glasovanje Prijedlog izmjena i dopuna državnog proračuna Republke Hrvatske za 2008. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? 80 glasova za, ništa suzdržanih, 40 protiv, je prihvaćen izmjena i dopuna državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu, zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Sada ćemo sukladno članku 24. Zakona o proračunu odlučivati o suglasnostima na financijske planove izvan proračunskih korisnika. Prvo, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskih plana Hrvatskih voda za 2008. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Nešto nije u redu? Što rade? Evo ja ne mogu glasovati. Ne prima, ne. Izvolite. Hvala. Dok se ne popravi situacija oko ovih funkcioniranja ovog sustava, ja molim da prihvatimo prijedlog gospodina Kajina. Dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskih voda za 2008. godinu. Tko je za, molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je prihvaćena odluka. 81 za, protiv 43, jedan suzdržan. Dakle, odluka o davanju suglasnosti. Je li popravljeno? Je. To smo riješili. Odluka o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskog plana Hrvatskih cesta za 2008. godinu. Imamo jedan amandman zastupnika Zvonimira Mršića. Molim da se gospodin Željko Tufekčić državni tajnik da se izjasni o amandmanu.
Amandman se ne prihvaća. Iznos sredstava za … [[Govornik se ne razumije.]] županijskih uprava za ceste definiran je programom građenja i održavanja javnih cesta za razdoblje 2005.-2008. a to je upravo iznos od 240 milijuna kuna.
Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Dakle, mi smo početkom ove godine imali ovdje predstavljanje nove Vlade i usvajanje programa Vlade. Ovaj amandman je doslovno prepisana stavka iz programa Vlade. I ja ne znam kako vi sad možete reći da nečim se neće usvojiti program Vlade. A program Vlade je rekao da će se za 70% na godišnjoj razini povećati iznos s transfera prema županijskim upravama za ceste jer od 2003. godine taj iznos nije dignut za 240 milijuna kuna. Dakle, pet godina već je 240 milijuna kuna u apsolutnom iznosu. Za iznos inflacije nije podignut transfer za županijske uprave za ceste i to je bio jedan od uvjeta HSS-a u sklapanju koalicijskog sporazuma da onda je to pretočeno i u program Vlade. Prema tome, ovdje se sada glasajući o ovom amandmanu glasuje o tome hoće li Vlada provoditi svoj program koji je usvojila vladajuća većina ili ne. Ili je dovoljno kao i europske zakone usvojiti zakon a onda nećemo provoditi ga. Prema tome, ja tražim da se o ovom amandmanu glasa … [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] ovdje se ne glasa o novcima, ovdje se glasa o tome da li vladajuća većina je spremna provoditi program koji je izglasala ili je to mrtvo slovo na papiru. Tražim glasanje.
Hvala. Tko je za ovaj amandman? Hvala. Nije dobio potrebitu većinu. Dajem odluku na glasovanje. Molim, uključimo se. Glasujmo.
Čemu uopće program Vlade? Čemu Vlada?
Uključimo se. Glasujmo, molim vas. Rezultat? Ova je odluka prihvaćena većinom glasova 80 za, 42 protiv i 5 suzdržanih. Prelazimo na Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka za 2008. godinu. Molim, uključimo se. Glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova za, 35 protiv i 8 suzdržanih prihvaćena ova odluka. Četvrto, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost za 2008. godinu. Molim, uključimo se. Glasujmo. Rezultat? Odluka je prihvaćena većinom glasova 80 za, 41 protiv i 4 suzdržana. Peto, dajem na glasovanje Odluku o davanju suglasnosti na izmjene i dopune Financijskog plana Hrvatskog fonda za privatizaciju za 2008. godinu. Molim, uključimo se. Glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 79 glasova, 37 protiv i 4 suzdržana prihvaćena ova odluka. Odbor za zakonodavstvo predlaže Saboru slijedeći zaključak: "Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskoga sabora da zajedno s predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta izmjena i dopuna. … [[Upadica se ne čuje.]] Glasnije? "Ovlašćuje se Stručna služba Hrvatskoga sabora da zajedno sa predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu i izmjena i dopuna financijskih planova prije njihove objave u "Narodnim novinama"." Molim, uključimo se i glasujmo o tome, o Odboru za zakonodavstvo, o prijedlogu. Rezultat? Ova je odluka usvojena većinom glasova sa 114 glasova za i 6 protiv, i 6 suzdržanih. Hvala.
I idemo na drugu točku dnevnog reda, a to je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 130 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 184. Poslovnika zajedno s Prijedlogom državnog proračuna podnosi se i Konačni prijedlog zakona o izvršavanju državnog proračuna. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za zakonodavstvo, Odbor za razvoj i obnovu, Odbor za pomorstvo, promet i veze i Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Izvješća ste primili na sjednice. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Zahvaljujem, nema potrebe kaže ministar financija Ivan Šuker. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne javlja se nitko, prema tome znači ne žele. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Uvaženi zastupnik Zvonimir Mršić. Nema ga. Zaključujem raspravu. Glasovati ćemo kad se za to steknu uvjeti. Time završavamo današnje zasjedanje. Sutra ujutro nastavljamo u 9 i 30 sa sljedećom točkom a to je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 110. Hvala vam lijepa i laku noć.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2008. godinu. Molim, uključimo se. Glasujmo. Rezultat? Ovaj je zakon prihvaćen većinom glasova sa 79 glasova za, 43 protiv i 5 suzdržanih. Dame i gospodo zastupnici, dobro jutro svima! Nastavljamo sa sjednicom i započinjemo sa točkom dnevnog reda - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori u poljoprivredi, ribarstvu i šumarstvu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 110 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske, a kod utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj, Odbor za razvoj i obnovu. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu i ruralni razvoj. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državni tajni u Ministarstvu poljoprivrede i ribarstva i ruralnog razvoja, gospodin Krešimir Kuterovac. Izvolite.