Poštovane dame i gospodo, zastupnici, uvaženi gosti. Otvaram 17. sejdnicu Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, slijedi himna. [[INTONIRANJE HIMNE]] Srdačno pozdravljam sve nazočne zastupnike i goste. Iz Ureda predsjedatelja Vijeća ministara BiH dostavljena je obavijest da predsjedatelj, gospodin Zoran Tegeltija neće nazočiti sjednici zbog ranije preuzetih obveza. Odsutnost sa sjednice opravdali su zastupnici: Vlatko Glavaš, Ljubica Miljanović, Nenad Nešić, Obren Petrović, Dragan Bogdanić, Edita Đapo, Mirsad Kukuć, a kašnjenje je najavio zastupnik Šemsudin Dedić. Sjednici u ovom trenutku je nazočno 33 zastupnika i konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. Što se tiče izmjena dnevnog reda sjednice, napomenuću sljedeće, na dnevni red dodane su točke: Točka 4. Zahtjev zastupnika iz Kluba zastupnika SDA za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o javnim nabavama po hitnom postupku, u skladu sa članom 133. Poslovnika ovog Doma. Točka 5. Zahtjev zastupnika iz Kluba zastupnika SDA za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima po hitnom postupku, takođe u skladu s člankom 133. Poslovnika ovog Doma. Točka 21. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o readmisiji između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Islamske Republike Pakistan i Protokola između Ministarstva sigurnosti BiH i Ministarstva unutarnjih poslova Islamske Republike Pakistan o provedbi Sporazuma o readmisiji između Vijeća ministara BiH i Vlade Islamske Republike Pakistan. Točka 22. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Projekt javnog prijevoza Sarajevo – dio 3) između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj. Točka 23. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o grantu (Projekt vodosnabdjevanja Gradačac) između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj koji se odnosi na investicijski grant iz programa „Europski zajednički fond za Zapadni Balkan“. 2 Točka 24. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Ugovora o zajmu (Kreditna linija broj 2 Agenciji za osiguranje depozita Bosne i Hercegovine) između Bosne i Hercegovine i Europske banke za obnovu i razvoj i Točka 25. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske o međunarodnom drumskom prijevozu, potpisan 01. prosinca 2020. u Sarajevu. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Za raspravu se javio zastupnik Enver Bijedić, izvolite zastupniče.
Hvala. Ja sam iskoristio priliku, naravno neću raspravljati o dnevnom redu, ja bi želio da se vama, predsjedavajući i svim kolegicama i kolegama zaista izvinem zbog neprimjerenog ponašanja Tužilaštva Tuzlanskog kantona i što su na taj način nanijeli ogromnu štetu meni, a i ovom, ugledu ovoga Doma. Izvinjavam se, još jednom, svima vama.
Hvala zastupniku Bijediću. Zastupnik Damir Arnaut rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Predlažemo novu tačku dnevnog reda, dostavili smo i prijedlog u pisanoj formi i materijal odgovarajući u pisanoj formi. Dakle, na osnovu člana 71. Poslovnika predlažemo uvrštavanje nove tačke dnevnog reda – Informacija Agencije za javne nabavke BiH i Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH o neophodnim uslovima, preprekama i svim raspoloživim solucijama za hitnu nabavku vakcina protiv koronavirusa. Kako sam već rekao s odgovarajućim materijalom u pisanoj formi. Obrazloženje je vrlo jednostavno, u javnosti se svakodnevno pojavljuju oprečne informacije koje dolaze od najviših zvaničnika iz Vijeća ministara BiH i drugih institucija o dostatnosti trenutnog zakonskog okvira za potrebe nabavke vakcina direktno od proizvođača, uslovima koje je neophodno ispuniti, eventualnim potrebama izmjena jednog, drugog ili oba zakona, te drugim vezanim temama. Ovakva situacija stvara nedoumice u široj javnosti, povećava nepovjerenje građana u rad institucija i njihovu sposobnost da se bore sa pandemijom COVID-19, te produžava izolaciju BiH i njenih građana od ostatka regije i svijeta, uzimajući u obzir da je vakcinacija već uveliko počela u mnogim drugim državama, uključujući u našem susjedstvu. Istovremeno na osnovu člana 68. Poslovnika smo tražili sazivanje hitne sjednice Predstavničkog doma sa samo jednom tačkom dnevnog reda – Informacija Agencije za lijekove i Agencije za javne nabavke o ovim pitanjima. 3 Dakle, konkretno da dođu direktor Agencije za javne nabavke, da dođe direktor Agencije za lijekove, u roku od tri dana je neophodno sazvati tu sjednicu, hitnu i da ovdje svim poslanicima i pred očima javnosti kažu konkretno šta treba uraditi da bi različiti nivoi vlasti, ako je potrebno mogli nabaviti vakcine direktno od proizvođača. Mi smo zbog ove trakavice, koja trenutno traje u BiH, na svim nivoima vlasti sada u jednoj nedoumici šta je neophodno uraditi. Dakle, imamo ljude iz istih institucija, imamo predsjedavajućeg Vijeća ministara koji kaže da ne treba mijenjati nijedan zakon, imamo njegovu zamjenicu koja kaže da treba mijenjati zakon. Imamo situaciju u kojoj čak ljudi iz iste stranke daju oprečne informacije o ovim pitanjima. Niko nije pozvaniji od ova dva direktora, ove dvije institucije, da dođe i konkretno kaže šta je neophodno uraditi, da li išta treba mijenjati, ukoliko treba mijenjati šta i na koji način treba mijenjati, ukoliko ništa ne treba mijenjati, s obzirom da i te informacije imamo sa najviših nivoa, kako onda treba sprovesti te postupke, a sve s ciljem da građani BiH što prije dobiju vakcine. Dakle, ovdje je zahtjev za uvrštavanje tačke dnevnog reda, takođe istovremeno smo podnijeli i odvojeno, odvojen zahtjev za sazivanje hitne sjednice, a na kojoj bi se pojavili ovi direktori, je li, i iznijeli informacije u skladu i na osnovu onoga što proistekne iz ove tačke dnevnog reda, ako se ona danas uvrsti. Hvala.
Hvala. Zastupnik Saša Magazinović rasprava, izvolite.
Doprinos kratak obrazloženju za uvrštavanje ove tačke dnevnog reda, uz sve ovo što je kolega Arnaut rekao, još jedna važna stvar zbog koje bi ova tačka dnevnog reda trebala biti danas, a to je što ona može ponuditi odgovor ili odgovore na osnovu koji će biti donešena odluka da li će biti podnešena krivična prijava protiv predsjedavajućeg Vijeća ministara, ali i ministrice civilnih poslova, gospođe Gudeljević, jer ako neko u vremenu kada sve države u orkuženju nabavljaju vakcine i kada je u toku proces imunizacije ovdje javno govori da ne treba mijenjati zakone, a očigledno je to prepreka da se nabave vakcine, onda se postavlja pitanje da li tu ima elemenata krivične odgovornosti. Ako ministrica Gudeljević napravi zvanični akt u kome obrazlaže zašto se vakcine neće kupiti direktno time što navodi da fabrike, odnosno proizvođači nemaju
... zastupniče, molim Vas, pridržavajte se dnevnog reda, ako imate prijedlog za novu točku sa obrazloženjem. Izvolite.
Hoću predsjedavajuća, ja sam potpisnik ove tačke i obrazlažem zašto je važno da o njoj raspravljamo. 4 Dakle, ako ministrica Gudeljević pošalje akt u kome kaže da ne možemo nabavljati direktno od proizvođača zato što oni nemaju međunarodnopravni subjektivitet i ne može se sa njima zaključiti bilateralni sporazum, dakle to je dokument sa potpisom i pečatom – šta je ona nama rekla? Da to, da proizvođači nisu države, pa to mi znamo, ali ako je to obrazloženje onda se postavlja pitanje da li tu ima elemenata krivičnog djela, narušavanja, odnosno nanošenja štete po zdravlje stanovništva. Dakle, vi svi ovdje znate da se krivično djelov može napraviti kad nešto učinite, ali se krivično djelo može napraviti i nečinjenjem. Ovdje se ne čini ono što bi se trebalo učiniti da država kupi neophodne vakcine. Posljedice toga su katastrofalne, čak i smrtne i zbog toga se o ovome treba raspravljati. Jer ako ne mogu institucije izvršne i zakonodavne vlasti, može ovo pitanje riješiti pravosuđe, a kad dođu ove tačke dnevnog reda, koje je SDA predložio, ovaj razgovaraćemo i o ovim procedurama i zakonima.
Hvala. Konstatiram da ste zloupotrijebili poslovničke odredbe, prijedlog točke, koje ste i Vi potpisnik, je imala predlagatelja prije Vas. Zastupnik Dragan Mektić, rasprava, izvolite zastupniče.
Dobar dan svima. Pozdravljam kolege, kolegice, predstavnike Savjeta ministara, ako ih ima uopšte ovdje, nisam siguran i uvažene goste. Ja imam konkretnu dopunu dnevnog reda, imam je u pismenoj formi, to ću predati, ali želim prije toga da obrazložim ovu dopunu dnevnog reda. Ja sam na prošloj sjednici Predstavničkog doma predložio takođe jednu tačku dnevnog reda, koju ste vi kao Kolegij, po mom ličnom sudu, mišljenju i onom znanju koliko ja imam, nezakonito odbili, niste dozvolili da se o njoj glasa, uz obrazloženje da je sjednica legalno zakazana, što ja ni u jednom momentu nisam sporio, ali sam isto tako krajnje legalno, legitimno predložio i dopunu dnevnog reda i tražio da se o njoj izjašnjavamo. Vi pod obrazloženjem da je sjednica detaljno, legalno zakazana ne možete spriječiti poslanike da predlažu nove tačke dnevnog reda, odnosno ne možete spriječiti to da se o njima ovaj Dom ne izjašnjava. A govorio sam o tome, da su sjednice Predstavničkog doma postale potpuno besmislene, nepotrebne i da ustvari ništa ne odlučujemo od onoga za što smo nadležni, o čemu bi trebali raspravljati kao najviši organ vlasti u ovoj državi i kao zakonodavno tijelo. Mi nijedan ključni problem ne stavljamo na dnevni red koga tište naši građani, koji tište ovu sirotinju, koji tište ovaj narod, zbog čega narod bježi iz BiH i ovaj Predstavnički dom, da kažem tako, postaje besmislen. Da bih to potkrijepio nekim činjenicama, gledajte dnevnog reda, kaže: Tačka 14. Razmatranje poslaničke inicijative Vlatka Glavaša koja glasi: „Povodom velikog uspjeha košarkašica BiH na plasman, od plasmana na Eurobasket nakon 22 godine, predlažem nadležnom ministru u Savjetu ministara da ovaj uspjeh adekvatno valorizuje“. Šta mi predlažemo, šta imamo mi s time? Pa valjda ima ministar civilnih poslova, koji radi svoj posao i što se mi uopšte miješamo i predlažemo nešto ministru da uradi ili ne uradi. Tačka 16. Donošenje zaključka kojim Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od [[govornik se upozorava na vrijeme]] i medicinska sredstva, evo završavam, BiH 5
Upozoravam Vas da Vam je isteklo vrijeme, niste predložili u skladu sa Poslovnikom, bilo dopunu, bilo izmjenu dnevnog reda. Izvolite.
Da predložim tačku dnevnog reda.
Ne znam ja, to je Vaše, Vi ste se zbog toga javili.
Predlažem da se prekine zasjedanje 17. sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine i da se zasjedanje nastavi kad se steknu uslovi i na dnevnom redu nađu reformski zakoni i teme koje su od bitne za rješavanje EU integracija i ključnih problema naših građana.
Hvala lijepa. Zastupnik Mirko Šarović rasprava, izvolite.
Hvala. Koristimi priliku da vas sve pozdravim i da predložim novu tačku dnevnog reda u skladu sa članom 71. Poslovnika. Naime, javnosti je poznato da je BiH sa 01. januarom 2021. godine izgubila status najpovlaštenije nacije, zemlje u trgovini sa SAD i da je nakon niza godina taj status izgubljen, ozbirom na značaj tog statusa BiH predlažem da ovaj Dom traži od Savjeta ministara da u roku od sedam dana dostavi Predstavničkom domu detaljnu informaciju o razlozima zbog kojih je BiH izgubila status povlaštene države u izvozu roba u SAD od 01. januara i da mora plaćati pune carine, te mjerama koje su poduzete od strane Savjeta ministara BiH i Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, da BiH ostane uključena u ovaj specifični mehanizma zemalja korisnika koji im omogućava da putem carinskih olakšica postiču unapređenje izvoza i proizvodnju s tim da moraju zadovoljiti pojedine kriterijume kada je riječ o porijeklu. U obrazloženju možda samo da kažem da je sličan aranžman ili isti aranžman BiH imala sve do kraja 2017. godine, kada je taj višegodišnji aranžman istekao, no u pregovorima sa administracijom SAD taj mehanizam je ponovo uspostavljen početkom 2018. godine. Tako da smatram da, obzirom da od sada naši privrednici koji izvoze u SAD moraju plaćati dodatnu carinu, čini mi se, od 10% i da im je time poslovanje ugroženo ili nije konkurentno kao što je bilo do sada, mislim da je neophodno da se podnese kvalitetna informacija u roku od sedam dana. Mislim da se radi o hitnoj situaciji. Želim i ovom prilikom, obzirom da još ima vremena da kažem, da je na 16. sjednici, od 03. febrara, da su upućene tri inicijative u kojima smo tražili od Savjeta ministara da dostavi kvalitetnu, kredibilnu informaciju kada su u pitanju mjere Ruske Federacije i zabrana izvoza 6 krušaka u ovu zemlju, pitanja koja se odnose na ispunjavanje uslova za dalji izvoz pilećeg mesa, prerađevina od pilećeg mesa i jaja u EU, koji je ugrožen, kao i informacija koja se odnosi na mjere, odnosno sankcije koje je BiH dobila od Energetske zajednice takođe u decembru 2020. godine i mjere koje je poduzelo nadležno ministarstvo i Savjet ministara. Nismo dobili te informacije, molimo, obzirom da je protekao ovaj rok, da se i to ažurira. Hvala vam.
Hvala zastupniku. Zastupnik Nikola Lovrinović rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Pozdrav svim nazočnima u dvorani, prvi put se valjam. Dakle, ja bih raspravljao na temu prijedloga dopuna dnevnog reda oba ova, da ih uvjetno nazovemo, prijedloga. Naime, sad kod privrog prijedloga da imamo informaciju danas o ovome što su kolege zastupnici predložili, u istom prijedlogu ili kako su rekli u posebnom prijedlogu, izvanredna sjednica ili hitna, žurna,
Samo da Vas upozorim, opet u skladu sa Poslovnikom, ako imate novu točku za uvrštavanje Vi obrazložite, a nećemo rasprave ili kroz repliku ste mogli odgovoriti na nekakve točke, a ovako rasprava nije u skladu sa Poslovnikom.
Mislio sam na ovu prijedlog dnevnog reda.
Ne, ni na jednu, znači samo ukoliko imate novi prijedlog za dopunu dnevnog reda.
Nemam novi prijedlog.
Hvala zastupniče na razumijevanju i poštivanju Poslovnika. Ne vidim više prijavljenih u ovom trenutku, e sad vas molim da se izjasnimo o redoslijedu prijedloga za dopune dnevnog reda. Prvi za dopunu se javio zastupnik Arnaut u ime grupe predlagatelja nove točke dnevnog reda na današnju sjednicu, a ona glasi – Informacija Agencije za javne nabavke BiH i Agencije za lijekove i medicinska sredstva o neophodnim uvjetima, preprekama i svim raspoloživim solucijama za hitnu nabavku cjepiva protiv koronavirusa s odgovarajućim materijalom u pisanoj formi. 7 Molim vas da se izjasnimo, da li smo za to da uvrstimo prijedlog ove točke u današnju, današnji dnevni red sjednice. Od ukupno 34 nazočni – za 23, protiv 3, suzdržanih 8. Konstatiram da je Informacija Agencije za javne nabavke BiH i Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH o neophodnim uvjetima, preprekama i raspoloživim solucijama za hitnu nabavku cjepiva protiv koronavirusa s odgovarajućim materijalom na današnjoj sjednici u dnevnom redu. Sada vas molim istovremeno pošto je u istom prijedlogu, a od strane grupe zastupnika napravljano ovako, istovremeno na osnovu člana 68. tražimo sazivanje hitne sjednice Predstavničkog doma sa jednom točkom dnevnog reda – Informacija Agencije za javne nabavke i Agencije za lijekove i medicinska sredstva o neophodnim uvjetima, preprekama i svim raspoloživim solucijama za hitnu nabavku cjepiva protiv koronavirusa na kojima će direktori agencije pružiti sve relevantne i konkretne informacije u skladu sa zaključcima koji proisteknu tjekom rasprave o iznad predloženoj točki dnevnog reda. Molim vas da se izjasnite da li ste za sazivanje hitne sjednice u roku od tri dana. Od ukupno 33 nazočnih – za 25, protiv je 3, suzdržanih 5. Postoji opća, postoji entitetska većina u skladu sa izglasanom zaključkom sjednica će biti zakazana, danas je četvrtak, znači po istoj točki o kojoj danas raspravljamo će biti ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Hvala predsjedavajuća. Ja sam pogledao ovaj Zapisnik sa 16. sjednice i ovdje vidio da kaže – prisutno 41 poslanik, odustala je poslanica Mirjana Marinković-Lepić. 11 Imam primjedbu na to što i ja nisam prisustvovao toj sjednici, jer sam je napustio demonstrativno zbog toga što se ne slažem sa ovakvim načinom rada Predstavničkog doma, kao što ću i danas uradit pošto ste odbili moj prijedlog i zamolio sam tada i toga nema u Zapisniku ovdje, da mi se taj dan ne računa kao plaćeni radni dan zbog toga što nisam prisustvovao sjednici. Hvala.
Hvala. Zastupnik Branislav Borenović rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala. U Zapisniku je pod tačkama 24. i 25. jasno konstatovano da su usvojena tri zaključka koja obavezuju Savjet ministara da dostavi Predstavničkom domu u roku od 15 dana određene informacije. Mislim da je upravo ovaj Zapisnik pokazao da mi imamo u kontinuitetu jedan ignorantski odnos od strane Savjeta ministara. Ja želim da ponovo napomenem predsjedavajuće da smo mi na sjednici 03. februara jasno usvojili zaključak kojim od Savjeta ministara BiH tražimo da u roku od 15 dana dostavi Domu detaljnu informaciju o odluci Energetske zajednice da uvede sankcije BiH i aktivnostima koje je Savjet ministara preduzeo da do sankcija ne dođe i planu aktivnosti na ispunjavanju obaveza BiH kojim bi i kojim bi razlozi za uvođenje sankcija bili otklonjeni. U Zapisniku je jasno navedeno da je rok 15 dana, a mi evo na današnjoj sjednici, nisam se htio javljati jer je stvar u Zapisniku navedena, na dnevnom redu nemamo ovu informaciju. Takođe, nema danas ni informacije kojom smo obavezali Savjet ministara da u roku od 15 dana, a evo to je jasno navedeno i u ovom Zapisniku, da nam dostavi detaljnu informaciju o ispunjavanju obaveza BiH iz sporazuma sa EU o izvozu pilećeg mesa, prerađevina od pilećeg mesa i jaja za industrijsku preradu, kao i preduzetim mjerama da BiH ne ostane bez izvoznih dozvola u EU. I te informacije nedostaje, nema je danas na ovoj sjednici, a u Zapisniku je jasno konstatovano da je bila obaveza koju smo mi dali Savjetu ministara 15 dana da to uradi. I treći zaključak koji je donešen kroz tačku 26. na prethodnoj sjednici Predstavničkog doma, kojom se opet od Savjeta ministara traži da u roku od 15 dana dostavi Domu tj. nama detaljnu informaciju o odluci Federalne službe za veterinu i fitosanitarnu kontrolu Ruske Federacije da privremeno zabrani uvoz krušaka iz BiH, odnosno Republike Seprske, mjerama koje su preduzete nakon 21.12.2020. kada su ruski partneri upozorili institucije BiH na mogućnost uvođenja restriktivnih mjera, kao i o podacima o izvezenim količinama krušaka, jabuka u 2019. i u 2020. godini. I ovaj zaključak, koji je Dom usvojio na prethodnoj sjednici, što je evidentirano kroz ovaj Zapisnik, nije ispoštovan od strane Savjeta ministara BiH. Ovo je samo jedan u nizu desetina, vjerovatno i stotina zaključaka i odluka koje je donio Predstavnički dom kojim je obavezao Savjet ministara, a koji se ne provodi. I želio sam to da ponovo na određeni način apostrofiram, navedem kao jednu činjenicu koja se u kontinuitetu ponavlja kada je u pitanju rad ovog Predstavničkog doma. Hvala. 12
Hvala zastupniku. Ja sam pažljivo slušala što ste Vi iznosili i samo da Vas podsjetim da smo mi na točki 1. Usvajanje Zapisnika sa 16. sjednice Zastupničkog doma. Vi ste sami, uvaženi zastupniče, konstatirali da nemate primjedbi na Zapisnik, čitali ste određene zaključke koji su navedeni, vjerojatno u skladu sa stenogramom, ako ste imali primjedbu na Zapisnik mogli ste, sve ovo što ste Vi iznijeli nije primjedba na Zapisnik, ona se tiče nečeg drugog, realizacije zaključaka itd. Tako da bi Vas podsjetila da te primjedbe ne stoje. Što se tiče Zapisnika, uvaženog kolege Mektića, koji je iznio u pogledu ovaj nazočnosti zastupnika u datom trenutku, ja molim službe da u skladu sa stenogramom i prijavom budu uredno evidentirana nazočnost i kad je u pitanju ovaj Zapisnik. Evo, molim vas da u skladu sa ovim konstatacijama ćemo pristupiti kasnoje i usvajanju. Ako nema više prijavljenih, a ne vidim, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku dva, Ad. 2. Komentari na dobivene odgovore na zastupnička pitanja U skaldu sa člankom 170. Poslovnika do ove sjednice Doma pitanja i inicijative u pisanom obliku postavili su zastupnici: Damir Arnaut postavio deset pitanja i uputio jednu inicijativu; Saša Magazinović postavio jedno pitanje; Aida Baručija postavila osam pitanja; Predrag Kojović postavio dva pitanja i zatražio upućivanje požurnice za dostavu odgovora; Mirjana Marinković-Lepić postavila jedno pitanje. Inicijative Kolegiju Zastupničkog doma uputili su: Vlatko Glavaš, Damir Arnaut, Zukan Helez, zastupnici iz Kluba SDA i Mirjana Marinković-Lepić. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori: na pitanja Saše Magazinovića dostavljeno je 46 odgovora; na pitanja Mirjane Marinković-Lepić dostavljeno je 16 odgovora; na pitanja zastupnika Damira Arnauta dostavljeno je osam odgovora; na pitanja Zlatana Begića dostavljena su četiri odgovora; na pitanja Aide Baručije dostavljena su dva odgovora; na pitanja Šemsudina Mehmedovića dostavljena su dva odgovora. Po jedan odgovor dostavljen je na pitanje: Borjane Krišto, Dženana Đonlagića, Envera Bijedića, Adila Osmanovića, Nikole Lovrinovića, Sanje Vulić i zastupnika iz Kluba Naša stranka – Nezavisni blok. Ima li komentara na dobivene odgovore? Zastupnik Arnaut, imate riječ.
Hvala predsjedavajuća. Dakle, komentiram odgovor Ministarstva sigurnosti BiH nakon niza pokušaja da dobijem odgovor od Granične policije BiH, nesupješnih pokušaja, odnosno eskiviranja odgovora konačno sam u usmenom obliku zatražio od ministra sigurnosti u sklopu čijeg ministarstva djeluje ta Granična policija, da mi dostavi odgovor na konkretna pitnja, ja se 13 zahvaljujem gospodinu Cikotiću što je to uradio, ovaj, izražavam znači zadovoljstvo tim odgovorom. I kad je u pitanju sam sadržaj tog odgovora imamo zaista katastrofalne podatke iz Granične policije BiH, u suštini ima, dobili smo informacije koje smo svi znali, ali sad su crno na bijelo i te informacije pokazuju da je u prošloj godini Granična policija BiH zaustavila ulazak 10 749 migranata iz Srbije i iz Crne Gore u BiH, a da je u istom periodu zaustavila izlazak iz BiH prema Republici Hrvatskoj čak 10 852 migranta. Znači, prema ovim informacijama Granična policija BiH efektivije štiti granicu Republike Hrvatske i interese Republike Hrvatske da im ne ulaze migranti, nego našu vanjsku granicu i naš interes da nam migranti ne ulaze u državu. Ovo je nešto što zaista zahtjeva odgovornost direktora Granične policije, jer oni u suštini služe da štite interese Republike Hrvatske i njihovu granicu da im migranti ne ulaze, a ne našu granicu da nama migranti ne ulaze. Hvala.
Hvala zastupniku.
Riječ ima uvažena predsjedavajuća, gospođa Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Evo ja bi prokomentirala pitanje koje je upućeno ministru sigurnosti, gospodinu Cikotiću i moram reći da uistinu nisam zadovoljna odgovorom, jednostavno iz razloga što nisam apsolutno dobila konkretan odgovor na pitanje koje sam postavila. Jednostavno iz ovog odgovora je dostavljeno, pisani odgovor kako bi se zadovoljila određena forma koja se traži Poslovnikom da se odgovori na zastupničko pitanje. Međutim, u dopisu koji mi je dostavljen pobrojano je da Ministarstvo sigurnosti samo prati neke trendove migracija, da rade na nekakvom prijedlogu informacija sa planom mjera i aktivnosti za upravljanje, da postoji nekakva radna skupina za izradu strategije u oblasti migracija i da Ministarstvo mjesečno prati i pravi informacije o stanju u oblasti, te na poseban način, što smo je, što smo zapravo svi upoznati, da je upravljanje migrantskom krizom jedan od 14 prioriteta ključnih iz Mišljenja Europske komisije i kao da niko od nas nije dosad to vidio. A o tome koje su konkretne mjere, kao što je pitanje i glasilo, ovaj, poduzete i kakav je rezultat poučan ili povučen nema niti riječi. A konkretne mjere konkretno u ovom slučaju bi bile, da li se pokrenula ova procedura uskalđivanja i prilagodbe Zakona o strancima, Pravilnika o registraciji biometrijskih karakteristika stranaca sa situacijom povećanog priliva ilegalnih migranata na teritoriji BiH, jer će nam se ... dovešćemo se u situaciju da upravo zbog ovog trajnog čuvanja, koje je u Pravilniku predviđeno, ovaj, biometrijskih podataka izlažemo se riziku da nam nakon pet godina budu vraćali na teritori BiH i kriminalce i teroriste i da ne nabrajam sve druge. Nadalje, konkretna mjera upravljanja migrantskom krizom bila bi i da se Zakon o strancima primjenjuje i Zakon o azili u svom meritumu, znači, kad su u pitanju ilegalni migranti ili da se pokrene procedura usvajanja pravilnika o unutarnjem ustrojstvu Granične policije kako bi se mogli osigurati zapravo nedostajući i ljudski i materijalni resursi, jer mnogo smo puta razgovarali na tu temu i na razini ovog Doma i naravno kroz razna povjerenstva. Sve ovo zapravo pobrojano su samo neke od konkretnih mjera upravljanja migrantskom krizom, koje su direktno u našoj i odnosno u vašoj nadležnosti kao resornog ministarstva, a kojima zapravo nije 14 bilo ni riječi u ovom odgovoru. Stoga ja što drugo mogu kazati na ovakav dostavljeni odgovor, da se jasno vidi koji je zapravo odnos i pristup prema ovom gorućem problemu, koji je prije svega za sve one koji žive u BiH pitanje sigurnosno, pa onda naravno i svako drugo. Hvala lijepo. Nema više prijavljenih pod ovom točkom dnevnog reda. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Razmatranje Zahtjeva zastupnika: Zlatana Begića, Mire Pekić, Zukana Heleza, Branislava Borenovića, Damira Arnauta, Dragana Mektića, Nade Mladine, Nermina Nikšića, Vlatka Glavaša, Predraga Kojovića, Aide Baručije, Saše Magazinovića, Dženana Đonlagića, Envera Bijedića, Nenada Nešića i Mirjane Marinković-Lepić za iniciranje glasovanja o rekonstrukciji Vijeća ministara BiH (smjena ministra pravde BiH), broj: 01-50-1-310/21 od 3. 2. 2021. Navedeni Zahtjev za iniciranje glasovanja o rekonstrukciji Vijeća ministara BiH, koji se odnosi na smjenu ministra pravde BiH Josipa Grubeše, u skladu sa člankom 153. stavak (4) Poslovnika dostavljen je 3. veljače 2020.(?) Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara, zastupnicima u Zastupničkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Podsjećam na odredbe članka 154. Poslovnika kojima je propisano da se prijedlog za glasovanje o nepovjerenju i rekonstrukciji Vijeća ministara obvezno uvrštava u dnevni red sjednice Doma nakon 20 dana, a najkasnije 30 dana od dana dostave Vijeću ministara BiH. Sad u skladu sa člankom 157. Poslovnika stavak (1) pozivam predstavnika predlagatelja da obrazloži prijedlog za rekonstrukciju Vijeća ministara. Zastupnik Arnaut, izvolite.
Hvala predsjedavajuća. Kao što vidite niz je predlagača, odnosno potpisnika ove incijative, ja ću kao predsjedavajući Privremene istražne komisije za stanje u pravosuđu u BiH obrazložiti dio koji se odnosi na nesaradnju ministra Grubeše sa istražnom komisijom, a moje kolege će takođe obrazložiti ovu inicijativu sa aspektra drugih pitanja. Privremena istražna komisija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama BiH djeluje od, konstituisana je u maju prošle godine i do danas je održala 26 sjednica, na kojima smo saslušali brojne svjedoke iz pravosuđa, iz Vijeća ministara BiH, iz agencija i direkcija na nivou BiH, entitetskih institucija itd. itd. Saslušali smo najviše zvaničnike iz navedenih institucija i do sada nismo imali situaciju potpunog odbijanja saradnje, imali smo određene opstrukcije, međutim u konačnici su se svi pojavili pred Komisijom. Prvi put smo, međutim, naišli na situaciju da dva puta zakazujemo termin koji je pozvani svjedok, odnosno predstavnici njegovog kabineta istakli kao prihvatljiv, dakle i datum i sat, međutim oba puta je pozvani svjedok nakon potvrde tih termina otkazao svjedočenje pred Komisijom. 15 Konkretno, Komisija je na svojoj 24. sjednici, održanoj 02.02.2021. godine, usvojila zaključak kojim se zbog toga traži smjena ministra pravde zbog loših rezultata rada i odbijanja saradnje sa Privremenom istražnom komisijom. Na 22. sjednici, koja je održana 11. januara 2021. godine, Komisija je odlučila da pozove ministra pravde BiH Josipa Grubešu da se pojavi na svjedočenju pred Komisijom na jednoj od narednih sjednica, te je u skladu sa našom ustaljenom praksom istovremeno zadužila sekretarijat istražne komisije da stup u kontakt sa ministrom s ciljem razmatranja najoptimalnijeg datuma za njegovo svjedočenje pred istražnom komisijom. E-mail korespondencije između sekretarijata Komisije i Kabineta gospodina Grubeše je u prilogu. Sekretarija istražne komisije je sa predstavnicima Kabineta ministra Grubeše usaglasio termin svjedočenja za 25. januar u 14,00 sati, ta korespondencija je takođe u prilogu, te je odmah nakon toga sazvana 23. sjednica istražen komisije za navedeni datum, a ministru je dostavljen i zvaničan poziv. Pola sata prije početka sjednica ministar Grubeša je obavijestio istražnu komisiju da nije u mogućnosti prisustvovati sjednic, ta korespondencija je također u prilogu. Vidio sam medijske izvještaje u kojima ministar Grubeša tvrdi da je taj dopis poslao tri dana ranije, njegov dopis zaista nosi datum od 22. januara, međutim pečat vrlo jasno pokazuje da je zaprimljen u Parlamentarnoj skupštini 25. januara, ja mislim da nijedna korespondencija ne putuje dva sprata, ne treba nijednoj korespondenciji četiri dana da pređe dva sprata u istoj zgradi. Dakle, definitivno je zaprimljeno pola sata prije početka sjednice. Istražna komisija je stoga na toj sjednici odlučila da ministra Grubešu pozove da se pojavi na svjedočenju pred istražnom komisijom dana 02.02. u 12,00 sati, a u skladu sa drugom pisanom obavijesti zaprimljenom iz Kabineta ministra Gruveše da mu navedeni datum odgovara. Ta korespondencija je takođe u prilogu, svi datumi su vrlo jasno vidljivi. Uprskos tome istražna komisija je zaprimila akt iz Kabineta ministra Grubeše da ministar nije u mogućnost prisustvovati svjedočenju sa obrazloženjem u kojem se navodi da – svjedočenje, citiram, otvoren citat, nije zakazano niti u jednom terminu koji smo Vam dostavili, zatvoren citat. A prilog pokazuje da je upravo svjedočenje zakazano na datum koji je Kabinet ministra Grubeše istakao eksplicitno kao prihvatljiv. S obzirom na sve navedeno Privremena istražna komisije usvojilja je zaključak kojim je konstatovano da nije ostvarena saradnja ministra pravde BiH sa istražnom komisijom, te drugi zaključak o potrebi smjene ministra. Kako sam već rekao, ovo moje izlaganje se ticalo ove saradnje sa Komisijom, koja je uzgred propisana eksplicitno Zakonom o parlamentarnom nadzoru, koji nalaže svim, osim eksplicitno izuzetim, institucijama na nivou BiH saradnju sa Parlamentarnom skupštinom BiH, uključujući i njenim istražnim tijelima i odbijanje saradnje je posebno ozbiljno kada dolazi od predstavnika izvršne vlasti koje imenuje ovaj Dom. Hvala.
Hvala. Zastupnik Zlatan Begić rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Poštovana predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici izvršne vlasti, predstavnici medija i administracije Parlamentarne skupštine, sve vas lijepo pozdravljam. 16 Ja bi volio da ova rasprava, koja će uslijediti, se ni na koji način ne shvata kao ad hominem napad na ličnost gospodina ministra Grubeše, niti na političku opciju iz koje gospodin Grubeša dolazi. Ja bih podsjetio da predstavnici izvršne vlasti, konkretno kada govorimo o Vijeću ministara, moraju dobiti podršku ovoga tijela da bi postali to što jesu. Ja sam jedan od zastupnika koji je glasao za aktuelni saziv Vijeća ministara, uključujući i to da na poziciju ministra pravde bude imenovan gospodin Josip Grubeša. Dakle, ne treba nikome posebno objašnjavati da ministre ne postavljaju stranke, one ih samo predlažu i da razlozi političke kulture i civilizacijske vrijednosti međusobne komunikacije među ljudima nalažu prvo da mi svi između sebe komuniciramo, a pogotovo kada je, kada su u pitanju dužnosnici izvršne vlasti, koji pored toga što su dužni sa stanovišta političke kulture da komuniciraju sa članovima organa koji su ih imenovali, izabrali, to predstavlja, dakle, njihovu obavezu. Naravno, svjesni smo mi svi da niti jedan pojedinca, niko od nas ovdje, pa niti gospodin Grubeša ne može sam riješiti teške probleme koji postoje u BiH, pogotovo kada je riječ o sistemu pravosuđa, ali svi zajedno imamo ključ da rješavamo te probleme, a da bismo ih rješavali moramo razgovarati. Ponavljam, to je stvar i političke kulture, razgovarati sa članovima organa koji su dali legitimitet i legalitet, naglašavam, nekome da obnaša neku izvršnu funkciju. I budite sigurni i evo ja to ovdje kažem, onoga momenta kada ministar iz Demokratske fronte se ne odazove pozivu bilo kojeg parlamentarnog tijela, koje ga je izabralo ili komisije ovoga tijela, nećete morat da čekate da neko od drugih političkih subjekata pokrene postupak njegove smjene, to ću učiniti ja, to će uraditi Klub zastupnika Demokratske fronte. Dakle, mi smo zemlja parlamentarne demokratije, gdje parlament bira vladu, da tako kažem, ja bi volio da postoji neki organ koji može nas parlamentarce pozvati na odgovornost, jer je istina da je ovdje svaka institucija doprinijela stanju u kojem se mi nalazimo. Nije ovdje kriva samo izvršna vlast, koju smo mi izabrali, i zakonodavna vlast nosi ogroman dio krivice zbog stanja u kojem se nalazimo i mi to dobro znamo. Postoje neki uzroci koji su duboko izvan institucija, al' glavni uzrok je nepostojanje komunikacije. Nažalost, nas, ne postoji organ koji nas članove zakonodavnog tijela može pozvati na odgovornost i tražiti našu smjenu, kao što smo mi u ovom slučaju uradili kada je riječ o gospodinu Grubeši, ministru pravde BiH. To mogu da urade jedino građani i ja ih pozivam da za dvije godine budu rigorozni u ocjenjivanju rada svakoga od nas. Kada je riječ o funkcionisanju istražne komisije, ja zbog toga doista ne mogu da razumijem ovaj potez gosodina Grubeše, neodazivanje na jedan razgovor. Ja vam moram reći, a to vam mogu potvrditi i svi ljudi koji su svjedočili pred ovom Komisijom, da je svaki razgovor proveden na visokom civilizacijskom nivou sa samo jednim ciljem da se dođe do identifikacije onih uzroka koji su problematični sa stanovišta popravljanja stanja u pravosuđu. Da pitamo ljude koji su problemi, imaju li kakvih blokada, da li možda neko koji pripada strankama u kojima se i sami nalazimo pravi neke probleme, blokira neke procese i time šteti procesu reforme ove izuzetno značajne oblasti. Tako da ne vidim razlog neodazivanja na poziv parlamentarnog tijela i opet ponavljam, pogotovo imajući u vidu da je ovo parlamentarno tijelo dalo i legalitet i legitimitet čitavom Vijeću ministara, uključujući i gospodina Grubešu, a ukoliko uzmemo u obzir sastav Privremene istražne komisije vidjećete da tu sjede i ljudi koji su svojim glasovima uspostavili, da tako kažemo, ovo Vijeće ministara. Zbog toga vas molim da ovaj današnji postupak razumijete i shvatite i u tome smislu. Dakle, stanje u pravosuđu je takvo kakvo je, to ne kažem ja, to kažu izvještaji relevantnih institucija, to kažu međunarodni zvaničnici, to kažu ljudi iz pravosuđa, koje smo saslušavali i to je alarm za sve nas, uključujući i zakonodavnu i izvršnu vlast i u tom pogledu svi moramo uraditi što možemo i dati sve od sebe da te procese odblokiramo, a najmanje što možemo je da razgovaramo, jer nije najveći problem ako imate problem, ali je veliki problem ako odbijate o problemu čak i da razgovarate. Dakle, 17 sjednice istražne komisije, Privremene istražne komisije nisu nikakav poligon za spaljivanje vještica, za mučenje ljudi, nego mjesto gdje na jedan civilizacijski način razgovaramo o problemu koji je problem svih građana i o kojima jednostavno moramo i trebamo razgovarati zbog toga, jer u ovoj zemlji obnašamo najviše funkcije. Dakle, rezultati samog Ministarstva su loši, ali su rezultati i drugih ministarstava također loši, loši su rezultati rada i ove Parlamentarne skupštine i to nam sve ukazuje na činjenicu da moramo početi prvo da razgovaramo, dakle moramo početi da razgovaramo o rješavanju problema, ako želimo doći do nekog boljeg sutra za građane ove zemlje. Ja vam se zahvaljujem, da ne bi prekoračio vrijeme, toliko sam imao da kažem ovoga puta.
Hvala zastupniku Begiću. Zastupnik Zukan Helez rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Dopredsjedavajući, predstavnici Vijeća ministara, ako ima neko, dame i gospodo zastupnici, evo, ja sam jedan od potpisnika za ovu smjenu, jedan od 16, je li, nas i član sam Privremene istražne komisije o radu pravosuđa. Evo, kao što smo vidjeli, ne morate nas opoziciju optuživat da nešto mi pokrećemo, kolega Zlatan Begić je dobro rekao, on dolazi iz stranke koja ima u sazivu Vijeća ministara jednog ministra, znači iz većine, nije zadovoljan, nisu zadovoljni i zašto bi mi iz opozicije bili zadovoljni, a ja ću obrazložit zbog čega smo to uradili. Kao što vam je poznato Privremena istražna komisija je imala puno problema dok se formirala, protiv je bio dugo Kolegij, pojedini zastupnici i mi smo to nekako, je li, da kažem tako, ovaj, progurali, dobili smo zeleno svjetlo da ispitamo aktere pravosuđa u BiH koji donose ključne odluke u tom sektoru. Moram da priznam da na početku smo odmah imali opstrukcije od predsjedavajućeg Vijeća ministara, gospodina Tegeltije, koji je pozvao sudije i tužioce da se ne odazovu na naš poziv, ali uz pomoć pojedinih ambasada i ambasadora to smo nekako prevazišli i moram da kažem od tih visokih funkcionera iz pravosuđa samo se nije odazvao Tegeltija i on je, kao što znate, podnio ostavku. Drugi čovjek koji je se nije odazvao je ministar Grubeša i svi ostali su se odazvali, evo i predsjedavajući Vijeća ministara, juče smo imali, ovaj, bio je saslušan na toj komisiji ili evo razgovarali smo, to saslušan nekako mi ružno, je li, zvuči. Podsjetiću takođe da su došli i predsjednik Suda BiH Debevec, da je saslušan i glavna tužiteljica, jest sa malo otpora, ali ipak je saslušana, ovaj, i svi ostali koga smo pozvali odazvali su se. Šta je razlog zašto se ministar nije odazvao, on ne prizna tu Komisiju, to je ad hok komisija i to je nekako jedna pionirska komisije koja je sasvim normalna u državama zapadne demokratije. Ono što meni više smeta kod ministra Grubeše i zbog čega sam za smjenu i zbog čega ću glasat za smjenu, a to je Zakon o Vijeću ministara kaže – da svaki zakon mora da dobije saglasnost od Ministarstva finansija i Ministarstva pravde. A pomenuti gospodin je na čelu Ministarstva pravde i naravno i pored toga mora da ide za, na Ured za evropske integracije, da dobije saglasnost i ovaj, tek tad može da dođe na Vijeće ministara. Imajući u obziru da većina ovih zakona iz 14 prioriteta upravo treba da predloži gospodin ili je trebao da predloži gospodin 18 Grubeša i nije to uradio. Tog gospodina će se pitat kad će i hoće li doći Zakon o VSTV-u, Zakon o sukobu interesa, Zakon o javnim nabavkama, izmjene Ustava BiH, Izborni zakon, sve to spada u ključnih 14 prioriteta koje su stavile pred domaće vlasti Evropska komisija i predstavnici EU. Ja više tom čovjeku ne vjerujem, imao je više od godinu dana da bar jedan zakon dostavi u proceduru iz seta ovih 14 prioriteta. Sve sam više ubjeđen da je taj ministar na daljinskom upravljaču pojedinih ljudi iz pojedinih hegemonističkih centara moći i nažalost to nam se dešava da pojedini ministri, zastupnici, imaju debele plate od ove države, a ponašaju se po definiciji kao paraziti, sisaju budžet ove države isto kao parazit što sisa krv domaćina, visoke plate, primanja i uništavaju tog svog na koga su se priključili kao paraziti i svojim blokadama zaustavljaju sve procese u BiH. Nešto me danas posebno zanima, zanima me kako će glasat zatupnici SDA. Želim da podsjetim javnost da SDA stalno luta od zagrljaja sa HDZ-om i SNSD-om, koji vrše opstrukcije u ovoj državi, pa se onda vrati građanskim strankama i kaže mi smo za građansku i multietničku BiH. Evo danas prilike da vidimo, znači, prošli put je bilo opravdanje kad smo glasali o nepovjerenju Vijeću ministara, bio je izgovor da ne bismo mogli novo formirati i tada sam rekao da to ne može biti izgovor, jer staro Vijeće ministara radi dok se novo ne formira. Danas ako glasate za smjenu čovjeka koji opstruira put BiH prema EU, ja ću vam vjerovat da ste za državu BiH, danas nema izgovora i ako se ne imenuje odma ovaj ministar, Vijeće ministara može radit, po zakonu zna se ko mijenja tog ministra. Također, želim da kažem da nije samo ministar Grubeša neko ko blokira ove procese, u ovoj državi se dešava da čovjeka dovedemo s traktora za predsjednika države, napravimo ga gospodinom i onda kaže jedva čekam da odu predstavnici međunarodne zajednice BiH bi se raspala za 24 sata. Evo želim jasno odavde i glasno da mu poručim, da i ja jedva, Mile, čeka da odu predstavnici međunarodne zajednice, da vidim gdje ćeš se ti zaustaviti. Puno je Mila pravilo paradržave od Mrkšića, Martića, Babića, pa danas ne zna se gdje su. I svima onima poručujem ko god bude pravio opstrukcije na putu BiH ka EU i radio o glavi ove države doće na smjenu pred ove zastupnike i neće se dobro proslaviti. Hvala lijepo.
Zastupnik Jasmin Emrić rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Uz uvažavanje ministra pravde BiH i uz uvažavanje njegovih ranije preuzeti obaveza, ja se želim pridružiti kolegicama i kolegama koji su podnijeli ovu inicijativu za smjenu ministra pravde, te na osnovu navedenih informacija, priloženih akata i činjenica smatram da je predložena inicijativa potpuno opravdana. Sagledavajući navode iz predložene inicijative, te uzimajući u obzir važnost rada Privremene istražne komisije, koju je imenovao ovaj uvaženi Dom, smatram nedopustivim da ministar pravde BiH u ovom aktualnom trenutku javne i transparentne diskusije o stanju u pravosuđu izbjegava razgovor ili svjedočenje pred Privremenom istražnom komisijom. Ministar pravde BiH ili prvi čovjek pravde BiH ima obavezu i odgovornost da cjelokupnoj bosanskohercegovačkoj javnosti podnese informaciju o stanju u pravosuđu i pravosudnim institucijama, on nema pravo da tu svoju obavezu izbjegava, niti da umanjuje važnost prijeke potrebe unapređenja i nastavka reforme sektora pravde u BiH. Ministar pravde BiH u izvršavanju svojih obaveza i dužnosti mora surađivati sa zakonodavnim organima, te izvršavati odluke i zaključke Parlamentarne skupštine, odnosno u konkretnom 19 slučaju mora poštovati činjenicu da je Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH imenovao Privremenu istražnu komisiju za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama. Ministar pravde se morao odazvati pozivu ove istražne komisije radi svjedočenja i prezentiranja dostignuća u dosadašnjoj reformi pravosudnog sektora. Ministar pravde BiH je morao naći vrijeme da istražnoj komisiji predoči sve razloge zastoja i prepreke kojima se usporava i relativizira reforma sektora pravde. Pa tko će drugi, ako neće prvi čovjek pravde dati istražnoj komisiji informacije i podatke o realizaciji Akcijskog plana za provođenje Stretegije za reformu sektora pravde u periodu od 2014. do 2018. godine. Podsjećam, da je Vijeće ministara BiH 08. septembra 2015. godine usvojilo Strategiju za reformu sektora pravde za period 2014-2018. Ima li išta važnije od toga da ministar pravde svojim svjedočenjem upozna istražnu komisiju o stepenu provođenja te Strategije? Koji su to ranije, koje su to ranije preuzete obaveze za ministra važnije od toga da ministar pravde upozna istražnu komisiju o postignuću usvojene vizije za sektor pravde u BiH? Šta je to ministru pravde važnije i koje to ranije preuzete obaveze njega sputavaju da istražnoj komisiji prezentira postignuti nivo efikasnosti, efektivnosti i koordinacije sistema pravde u BiH? Šta je to važnije ministru pravde od njegove obaveze i odgovornosti da prati provođenje usvojene Strategije, da o tome informira javnost, te da pred istražnom komisijom posvjedloči o uspjesima ili neuspjeloj reformi sektora pravde u proteklih pet godina? Moje mišljenje je da je ministar pravde BiH morao, morao naći bar sat vremena da istražnoj komisiji prezentira postignuća u petogodišnjem periodu u najvažnijim oblastima reforme sektora pravde, te dati sljedeće odgovore, za pravosuđe – šta je urađeno na jačanju i održavanju nezavisnosti, odgovornosti, efikasnosti, profesionalnosti i usklađenost pravosudnog sistema koji osigurava vladavinu prava u BiH? Za izvršenje krivičnih sankcija – šta je urađeno na usklađivanju sistema izvršenja krivičnih sankcija u BiH, koji poštujući europske standarde osigurava human i zakonit tretman i efektivnu resocijalizaciju u zatvorima BiH? Za pristup pravdi – šta je urađeno na unapređenju sistema međunarodne pravne pomoći i uspostavljanju, jačanju i održavanju sistema i procesa kojima se garantira jednak pristup pravdi? Za podršku ekonomskom razvoju – koja su postignuća u definiranju i provođenju mjera kojima će sektor pravde doprinijeti stvaranju povoljnijeg okruženja za održivi ekonomski razvoj BiH? I konačno za sektor pravde – da li je sektor pravde koordiniran, dobro rukovođen i odgovoran sektor, kako je to postavljeno kao strateški cilj koji je trebalo postići u periodu implementacije Strategije za reformu sektora pravde u periodu od 2014-2018. godine? Sve ovo navedeno je ono o čemu je trebao svjedočiti ministar pravde BiH i podijeliti informacije o dostignutom nivou reformi u ovih pet najvažnijih oblasti u sektoru pravde. Kako ćemo vratiti povjerenje u pravosuđe i pravosudne institucije, ako ministar pravde ne surađuje? Kako ćemo utvrditi istinito, objektivno i kompletno stanje u pravosudnim institucijama ukoliko prvi čovjek pravde nije spreman na transparentan dijalog i komunikaciju s Predstavničkim domom? Mene stvarno zanima, zašto se ministar pravde plaši izaći pred Privremenu istražnu komisiju, čega se on ustvari ima bojati, da li je to možda neugodnost zbog stručne nekompetentnotsti i nedostatka autoriteta u pravnoj struci ili nespremnost i svjesno političko izbjegavanje suradnje. Što god da jeste, ne može se opravdati umanjivanje značaja i uloge Privremene istražne komisije za utvrđivanje stanja u pravosudnim institucijama, niti je dopustivo da ministar pravde ruši ugled te funkcije ignoriranjem odluka Predstavničkog doma. Zbog nemara i latentnog izbjegavanja obaveza i dužnosti ministar pravde BiH zaslužuje smjenu, a što zbog nedostatka političkog kapaciteta u Parlamentarnoj skupštini BiH do iste neće doći to nije naša odgovornosto. Naša odgovornost je da zagovaramo i radimo na provođenju reformi u sektoru pravde, te da učinimo efektivnijim uloge i odgovornosti najvažnijih institucija 20 u sektoru pravde u BiH s ciljem postizanja efektivnijeg, transparentnijeg i odgovornijeg sistema pravde. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Dakle, referiram se na ono što su rekli gospodin Zukan Helez i gospodin Emrić. Naime, nije moje, a to gospodine Helez znate, da ja nešto štitim i branim kolege iz Kluga SDA, ali ste rekli jednu rečenicu, koja evo, ne znam što, hoće li se oni referirati ili neće, ali imam potrebu da kažem i da reagiram na to kad ste rekli da su oni u zagrljaju HDZ-a i SNSD-a. Dakle, ja bi rekao da oni nisu ni u čijem zagrljaju, nego su dio parlamentarne većine i kao i mi najodgovorniji za ono što se događa ovdje i ja se nadam da će se tako i danas ponašati. Kad je u pitanju gospodin Emrić i njegovo navođenje puno stvari, ja bih rekao sljedeće, dakle, da je on neke stvari, ne neke nego većinu stvari netačno izrekao, a to ću kasnije u raspravi još dodatno obrazložiti, međutim da se ne stekne pogrešan dojam u javnosti o svemu onome što je on govorio za ministra i njegov rad. Dakle, ministar Grubeša, kao i drugi ministri, kao Vijeće ministara, podnose izvješće ovome Domu i to je on uvijek činio i dosad i svake godine. Dakle, mi pod, pri podnošenju tih izvješća imamo načina i mogućnosti da raspravimo o svemu, o svim pitanjima koja ste Vi rekli i on je, po meni, upravo radio časnu stvar braneći neovisnost pravosuđa, što vam se nije odazvao, jer je ovo povjerenstvo protuzakonito formirano. Dakle, vi ste istražno povjerenstvo koje saslušava, šteta je što su vam se odazvali i tužiteljica glavna, o tom ću kasnije i predsjednik Suda. Dakle, nemate pravo, sva ova tijela podnose izvješća ovome Domu i drugom domu i tada možemo o svemu raspravljati i razgovarati. Dakle, vi tražite, ko ste vi, ko ste vi o tom ću kasnije, nego to povjerenstvo, dakle, razna pitanja, sve to u ovom izvješću stoji, stoji u drugim izvješćima koja ću također u raspravi spomenuti kasnije kad se budemo javio. Prema tome, netočno govorite da ministar to ne poštuje, ministar je, po meni, upravo branio neovisnost pravosuđa na ovakav način, šteta je što to nisu učinili glavna tužiteljica i predsjednik Suda, dakle oni su imali pravo da odbiju...pritisak na neovisnost rada pravosuđa, po meni.
Hvala. Zastupnik Zlatan Begić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Poštovana predsjedavajuća, poštovane kolegice i kolege, ispravka krivog navoda tiče se toga da članovi Privremene istražne komisije sudjeluju u nekoj nelegalnoj ili možda čak ilegalnoj aktivnosti, upravo to znače navodi uvaženog kolege Lovrinovića. Ja nikada u životu, a vjerujem niti kolege članovi ove Komisije nismo učestvovali, dakle, tvrdim za sebe, ali i za ove ljude, nismo učestvovali ni u kakvim nelegalnim aktivnostima. Aktivnosti parlamentarnog tijela, koje je izabrano u skladu sa Poslovnikom, nikako se ne mogu smatrati nelegalnim, niti 21 se ovo tijelo može smatrati nelegalnim i ja sam na početku zamolio da se uzdržimo od teških riječi. Teške riječi nam zamagljuju problem, pod broj jedan, nedostatka komunikacije, koju moramo da imamo na svim nivoima i na nivou parlamentarnih tijela i na nivou Predstavničkog doma i na nivou izvršne vlasti i na nivou političkih subjekata i na nivou nas pojedinaca i smatram da u tom smislu članovi Privremene istražne komisije zaslužuju izvinjenje, jer su ovo preteške kvalifikacije da smo mi dio nekog nezakonitog tijela koje provodi nezakonite aktivnosti. Druga stvar, ja bih želio da vam skrenem na pažnju, ja bih volio pošto su sjednice Komisije otvorene za javnost, da svi zastupnici dođu i da slušaju šta se tamo govori, ta izvješća koja mi dobijamo uglavnom ne sadrže ono što jeste problem pravosuđa i zbog toga je ovo Privremeno istražno povjerenstvo i formirano, upravo zbog onoga što ne piše u izvješćima. Hvala lijepo.
Zastupnik Zukan Helez, ispravak krivog navoda, izvolite.
Ma moja ispravka krivog navoda odnosi se na dva dijela kolege Lovrinovića koje je iznosio. To da ste u zagrljaju sa SDA govori i to što ih Vi branite, ovdje imamo izuzetno pametnih ljudi u Klubu SDA i mogli su kazat, ja neću glasat zato što dolazi iz HDZ-a, ovaj, ministar Grubeša, nego zato što za godinu i nešto nijedan zakon iz njegovog ministarstva nije došao, ovaj, na dnevni red ovog Parlamenta. To je razlog, ako to nije alarm, ako ste se vi svi složili ili ne znam i građani BiH da ovaj nerad aminujete, ja ne mogu to gledat i to je jedini razlog. A to Vaše oko rada komisije, pa pazite za Vas je nelegalan američki ambasador, za Vas su nelegalne SAD, za Vas je nelegalan njemački ambasador, Njemačka država, za Vas je nelegalan ambasador Velike Britanije i Velika Britanija, za Vas je nelegalan ovaj Parlament, za Vas je komisija nelegalna, predsjednik Suda BiH nelegalan, znači samo Vi legalni. Malo se zapitatje šta je sa Vama, gospodine Lovrinoviću, čitav svijet nelegalan, samo Vi legalni. Hvala lijepo.
Zastupnik Nermin Nikšić, ispravak krivog navoda, zastupniče imate riječ.
Zahvaljujem. Pa gospodin Lovrinović se ustvari i sam na kraju ogradio, iako je nekoliko puta ponovi da smatra da je ovo uticaj na neovisnost pravosuđa i da nisu trebali glavna tužiteljica i pedsjednik Suda da se odazove, na kraju se ogradio pa je rekao po mom mišljenju, što, je li, onda i ovaj, ali upravo činjenica da su se odazvali i glavna tužiteljica i predsjednik Suda bi ustvari moglo pokazati da oni misle da je Komisija legalna i da su bili dužni da se odazovu i da daju odgovarajuće informacije. Hvala.
Zastupnik Jasmin Emrić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče. 22
Zahvaljujem. Kako ministar pravde BiH doživljava svoju ulogu, ja to ne znam i kako se on miješa u svoj posao ni to ne znam, jer ga ne vidim, slabo je vidljiva njegova prisutnosti i njegovo zalaganje za poticanje reformi u sektoru pravde, to je moj opći dojam, ali sam isto tako rekao da mi nije jasno zašto se nije pojavio pred istražnom komisijom, jer trebao je sve reći, trebao je reći i to, ako je to njegov stav, da za njega ova Privremena istražna komisija nije tijelo kojemu on ima bilo što kazati. Ali ja sam podsjetio da postoje strateški dokumenti koje je usvojilo Vijeće ministara, a koje je potpisao i ministar pravde BiH, Strategija za reformu sektora pravde, za petogodišnji period, odnosno period 2014-2018. to je jasno propisana uloga ministra pravde i Ministarstva pravde kao koordinirajućeg tijela za proces reformi u sektoru pravde. I on je, na kraju krajeva, trebao reći svoj stav Privremenoj istražnoj komisiji o cjelokupnom viđenju ovog stanja u pravosuđu, ali to je izbjegao, ja uopće ne vidim razlog zašto. Mogao je kao i svi drugi izvršiti tu svoju obavezu, koliko bi tu bilo koristi ne znam, ali svakako bi bilo važno da se prvi čovjek pravde pojavio i pred Privremenom istražnom komisijom koja vodi samo razgovore, informativne razgovore koji bi svima nama trebali pomoći za daljnje procese i za nastavak reformi u sektoru pravde. Hvala.
Zastupnik Nikola Lovrinović, ispravak krivog navoda, izvolite.
Dakle, svi kolege koji su se očitovali na moju intervenciju su, po meni, pogrešno me razumjeli ili su htjeli tako razumjeti. Dakle, nisam ja rekao nelegalan nego protuzakonit posao radi. Legalno su izabrani po Poslovniku jel' to Poslovnik omogućava, a protuzakonito jer ja mislim da se izravno vrši pritisak na pravosuđe na ovaj način i nije prvi put da Parlament, ovaj Zastupnički dom donosi takve odluke i dalje. A gospodine, ovaj i Begiću i evo ostale kolege, dakle, zašto bi ministar ili bilo tko od ovih ljudi koji podnose nama godišnja izvješća podnosio vama izvješća, tom povjerenstvu, pa onda vi nama to kao prepričavali, pa kaže trebalo nam je doći pa reći, pa ćemo mi pričati, pa nek dođe pred Dom pa nek priča. Ima izvješće koje se podnosi godišnje o njemu iznese sve što je potrebno, ako nešto ne treba imaju zaključci, imaju zahtjevi i traži se od ministra, od suda, od pravosuđa, od tužiteljstva, od svakoga drugoga. Dakle, ja nisam rekao da je nelegalno Amiričko veleposlanstvo ili bilo ko, što ste Vi, gospodine Helez nazvali, nego je nelegalan pritisak, ako je takav kako ste Vi prepričavali, da je to, imali ste potporu, imali ste ovo, dakle, to je onda pritisak na ovaj Parlament, taman da je ne znam čije veleposlanstvo. Prema tome, to je pritisak, to je nelegalno, al' oni legalno rade svoj posao, to se mene ne tiče, dakle, ali ne može neko ovome Parlamentu i od njega tražiti kako da se ponaša i može imat stav o nečemu, ali podupirati, izravno tražit da ovaj Parlament, Vijeće ministara radi po nečijem nalogu, pa gdje to ima u suverenoj državi, pa taman da je ne znam čiji veleposlanik. To ste Vi rekli, nisam ja rekao, ja nisam rekao da oni rade nelegalan posao, oni su veleposlanici i ovdje rade. Znači ovo, da mi imamo tužiteljstvo koje se zove istražno povjerenstvo i ono vodi saslušanja optuženih, predsjednika Suda, ministra, tužitelja, oni ih saslušavaju, samo ne znam, dakle, ko će presudit, ko će presudit, dakle, još ću ja se kasnije uključivat, da vidimo ko će presuditi, šta ste vi to ispitivali, koga ste ispitivali, po kojim kterijima, da vidimo šta ćete 23 podnijeti u ovom izvješću ovom Domu, e to ja govorim, dakle, to je, po meni, izravan pritisak i zbog toga čestitam, ali bi volio čestitati tužiteljici i predsjedniku Suda da vam se nisu odazvali. Imali su pravo da se ne odazovu, ništa im ne možete, oni su neovisni, podnose vam izvješće, izvolite raspravljajte o izvješćima, izvolite promijnite zakone [[govornik se upozorava na vrijeme]] promijenimo zakone, pa onda pričajmo...a ne, dakle, samo da bi neko neku popularnost stekao u javnosti kako se on brine tobože za pravni sustav u BiH. Hvala lijepo.
Zastupnik Zlatan Begić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsejdavajuća. Dijelom ispravka krivog navoda, a dijelom da pokušam dati i neki odgovor. Presudiće narod, presudiće vrijeme, presudiće istorija u pogledu toga ko je šta radio i zbog čega je ko šta radio. Dakle, ja još jednom želim da ponovim, da Privremena istražna komisija je formirana odlukom ovoga tijela i da to nije nikavko tužilaštvo, to nije nikakvo tužilaštvo i tu nema optuženih i branilaca, to je jedan forum, jedno mjesto gdje se na visokom civilizacijskom nivou raspravlja o problemima koji objektivno postoje. To što grupe i pojedinci ne da ne žele da čuju, nego svjesno ignorišu tu vrstu problema i to već godinama, to je sad druga stvar i uključujući i motove zbog čega se to radi. Dakle, ja želim da ponovim da i to može da posvjedoči svaka osoba koja je bila pred Privremenom istražnom komisijom, da je komunikacija vođena na visokom civilizacijskom nivou i da smo tu saznali mnoge stvari koje se ne pojavljuju u zvaničnim izvješćima i upravo to i jeste problem, nije problem ono što dođe u izvješću, problem je u onome čega nema u izvješću. Kad je riječ o pritisku na pravosuđe, svi mi ovdje, uključujući i nadležne institucije izvršne vlasti, uključujući i građane ove zemlje, trabamo i moramo vršiti pritisak, konstantan pritisak na onaj dio pravosuđa koji je kvaran, koji je loš. To je naša obaveza, ako ništa zbog budućih generacija. Hvala lijepa.
Zastupnik Branislav Borenović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Hvala. Pa mislim da kolega Lovrinović je ipak malo pretjerao, da ne koristim drugu riječ i dao jednu vrstu svog doživljaja i komentara na odluku ovog parlamentarnog doma, Parlament je odlučio da formira Privremenu istražnu komisiju i to moramo da poštujemo svi, kao što je i Parlament odlučio da izabere Savjet ministara, što takođe treba da poštujemo svi i da se čuvamo riječi koje ne stoje. Ako je protivzakonit ili protivzakonita Privremena istražna komisija onda bi ja trebao da na baz tog kažem da je protivzakonit i Savjet ministara, što nije, kao što nije protivzakonita Privremena istražna komisija, koja je dobila mandat od ovog Parlamenta da otvori jednu vrlo ozbiljnu, tešku, složenu temu, koja je prisutna godinama i pokazuje nam da imamo izuzetno loše stanje u pravosudnom sistemu ove zemlje. To je, na kraju krajeva to je naša i obaveza, to je naša i obaveza te neke, tog nekog parlamentarnog nadzora i pokazalo se, bar ja lično iz svog ličnog iskustva kao parlamentarac u Narodnoj skupštini Republike Srpske i ovdje u Parlamentu BiH, sam imao priliku tada u Anketnom odboru, koji je otvorio isto tako jednu vrlo osjetljivu, složenu temu i uspio je u tom svom radu, što ne sumnjam da će uspjeti i 24 ova Privremena istražna komisija i vjerujte kada budete čuli određene stvari u izvještaju koji će se, ja sam ubjeđen pojaviti vrlo brzo, koliko je bila značajna i dobra odluka Parlamenta da formira Privremenu istražnu komisiju. Samim našim radom mi smo otvorili prostor da ljudi iz pravosuđa progovore o nekim temama o kojima nikad nisu smjeli da kažu ili nisu željeli da kažu, ja sam bio šokiran nekim činjenicama u samom pravosuđu, a posebno šokiran određenim radnjama, koruptivnim radnjama koje su se dešavale u jednom periodu [[govornik se upozorava na vrijeme]] koji je iza nas, a o tome ćemo govoriti vjerovatno nekom drugom prilikom.
Hvala. Zastupnica Mirjana Marinković-Lepić rasprava, izvolite zastupnice.
Ja sam članica Privremene istražne komisije, ali nisam poslanica koja je glasala za Vijeće ministara, pa ni za ministra o kojem danas govorimo i moram reći da se ispostavilo sve ono zbog čega ja nisam glasala, da je, da su razlozi bili zaista dobri, a nisam glasala zbog afera koje su se vezivale za pojedine ministre, odnosno tada kandidate, za, zbog nekompetencija ljudi koji su predloženi u Vijeća ministara i treći razlog je bio nepoštivanje Zakona o ravnopravnosti spolova. Dakle, kada govorimo o radu ministra Grubeš, ja bih rekla da je i ovdje u njegovom slučaju nekompetencija jedan od razloga zbog kojih danas raspravljamo o njegovj smjeni, jer mene zaista niko ne može ubijediti da profesor latinskog može obavljati funkciju ministra pravde i ja bih rekla da je ovo već drugi njegov neuspješan mandat, jer da je i prvi bio uspješan vjerovatno ne bismo danas raspravljali o njegovoj smjeni i možda čak ne bi bilo ni ove Komisije za istraživanje stanja u pravosuđu, jer bismo vjerovatno dosad, za sedam godina ili šest koliko je on na toj funkciji, neke stvari ipak riješili. Ja bih samo rekla gospodinu još Lovrinoviću, da je, da smo mi legalni i zakoniti, jel' legalno i zakonito je ustvari jedno te isto, mogao bi mu to gospodin Grubeša objasnit odakle vodi korjen riječi legalnost, legalitet itd. Ono na šta bih se ja još osvrnula, jer ovdje se jako puno govorilo, dakle, o njegovom odnosu prema istražnoj komisiji, ja se ne bih ponavljala, govorilo se i o tome da nemamo, dakle, reformskih zakona na stolu, odnosno u dnevnom redu naših sjednica. Ja bi govorila o tome da se ministar Grubeša nije proslavio, da tako kažem, ni na poziciji rukovodioca organa kojim rukovodi, dakle, ni na poziciji ministra u smislu, dakle, rukovodne funkcije nad ministarstvom koju obavlja, na ministarstvo na čijem je čelu. Ja bih podsjetila da smo ovdje razmatrali i izvještaj o izvršenoj reviziji institucija BiH, a posebno sa naglaskom na izvještaje onih institucija koji su dobili mišljenje, znači, sa rezervom, odnosno mišljenje sa skretanjem pažnje. Ja moram reći da je jedan od tih, jedna od tih institucija i Ministarstvo pravde, što je posebno pogubno obzirom da Ministarstvo pravde treba da bude primjer drugim ministarstvima i drugim institucijama kako se ustvari poštuju zakoni i u tom smislu mislim takođe da je ministar, dakle, u rukovođenju ministarstvom takođe pokazao svoju, pa ja bih rekla, nesposobnost. Dakle, ja bih samo podsjetila da je mišljenje revizorsko dato sa rezervom, citiram – zbog utvrđenih nepravilnosti u primjeni Zakona o državnoj službi u institucijama BiH i Zakona o 25 radu u institucijama BiH, a u vezi sa internim premještajima u periodu probnog rada, obavljanjem poslova drugog radnog mjesa i ocjenjivanja državnih službenika. Ja bih rekla da ovi zakoni za one koji rade u državnoj službi, a evo ja sam radila četiri godine i zato meritorno o tome mogu govoriti, predstavljaju abecedu nekih propisa koji se moraju savladati da biste bili, znači, uspješan rukovodilac. Iz ovoga proizilazi da to nije slučaj, jer se zloupotrebljavao institut rezervnih lista, zloupotrebljavao je se institut internih premještaja, zatim institut obavljanja poslova odsutnog zaposlenika, odnosno drugog radnog mjesta itd. Takođe u tom izvještaju stoji da ministar nije realizovao preporuke iz pethodnog izvještaja, dakle, iz izvještaja za 2018. godinu, da je od 13 preporuka šest nerealizovano, četiri realizovane i za samo tri je realizacija u toku. Takođe u izvještaju se navodi da se nisu dovoljno obrazlagali, odnosno da se nisu dokumentovali troškovi telefona preko utvrđenih iznosa, zatim da je za ove, obavljanje poslova drugog radnog mjesta upitan i pravni osnov i sa stanovišta angažmana i sa stanovišta odobrene naknade itd. Dakle, ovdje se radi o stvarima koje zaista predstavljaju jednu abecedu i kad je u pitanju, dakle, neko pravničko poznavanje, ali i kad je u pitanju rukovođenje organom kojim se rukovodi. Ali ono što je mene začudilo, evo više od ovih propusta, je očitovanje ministra Grubeše na nacrt izvještaja o reviziji, gdje on kaže – da rukovodstvo institucije u 2019. nije postupalo u skladu sa Zakonom o internoj reviziji institucija usljed greške u kolanju pošte, zamislite, znači to je opravdanje, pa je došlo do kasnog potpisivanja plana interne revizije. Zatim, da Ministarstvo, pazite ovo, nije uopšte vršilo ocjenjivanje državnih službenika za tu godinu, što je obaveza prema Zakonu o državnoj službi i podzakonskim aktima, zbog komplikovane procedure kretanja pošte unutar Ministarstva pravde. Dakle, mene su ove ustvari konstatacije frapirale, a frapirala me je i mogla bih reći drskost ministra koji u svom odgovoru kaže – da Ured za reviziju nije kvalifikovano da daje ocjene i da tumači propise, govoreći o propisima o državnoj službi, niti je to nadležnost Ureda. Dakle, ja sam se opredijelila da govorim o ovom dijelu zato što sam vrlo iscrpno pročitala izvještaj o reviziji i bila članica Komisija za budžet i finansije koja je saslušavala ministra i nije nas ni na koji način ubjedio da, niti ima opravdanja za ono što ustvari nije uradio u 2019. godini, odnosno što je loše uradio. I da ja bih se složila sa gospodinom Lovrinovićem samo u tome da mi zaista dobijamo izvještaje, ali razlikujemo se po tome kako ih čitamo i kako za njih glasamo. Dakle, za izvještaje koje dostavlja ministar Grubeša do sada ja ne bih glasala i nisam. I kad smo već kod izvještaja onda iz tih izvještaja, znači ovo je izvještaj ministra o radu za 2019. godinu, pa evo samo par napomena. Nije bilo sastanaka u vezi sa usklađivanjem zakonodavstva BiH sa pravnim nasljeđem EU. Zatim, konstatuje se da zakoni koji bi ustvari predstavljali reformske zakone nisu usvojeni, tek je tad bilo u začetku formiranje grupe radi izrade Zakona o VSTV-u. Dakle i sami ovi izvještaji nama pokazuju ustvari da se tu radi o jednom velikom neradu, nesposobnost, a evo kolege su navele ovdje i neke možda i druge razloge, jer nije svejedno, dakle, ko je u čijem zagrljaju, to ja moram reći i mi svi vidimo ko je u čijem zagrljaju, a evo vidim da ministra Grubešu brane i ljudi sa crne liste, mislim ja zaista ne bi bila ponosna da budem u njihovom zagrljaju, pa evo nam se već najavljuje hoće li proći ili neće proći, ali naš zadatak je da ovdje javnosti ustvari kažemo i pokažemo rad, odnosno nerad ministra pravde.
Zastupnik Branislav Borenović rasprava, izvolite zatupniče. 26
Hvala. Pa kao što su rekli uvažene kolege, činjenica da jedina osoba koja se nije odazvala na poziv Privremene istražne komisije, a potvrdila je svoj dolazaka, je ministar pravde u Savjetu ministara BiH i tačno je da su Privremenoj istražnoj komisiji na razgovore pristupili svi ključni ljudi koji su nam mogli dati određene odgovore na prevazilaženje, prije svega, stanja u pravosudnom sistemu BiH i bili su ključni ljudi iz sudova i iz tužilaštava, ali bi je i prvi čovjek Savjeta ministara BiH upravo juče, što mislim da samo po sebi potvrđuje koliko je bio opravdan razlog za formiranje Privremene istražne komisije upravo od ovog Predstavničkog doma. Ja mislim da je krajnje neprimjereno, neodogovorno i jedna vrlo loša poruka koja dolazi od osobe iz izvršne vlasti ove zemlje, da se ne pojavi, da se ne odazove na poziv jedne važne parlamentarne komisije, posebno ako imamo u obzir činjenicu da je to dogovoreno upravo sa ministrom pravde i da je upravo ministar pravde ponudio termine koje smo mi prihvatili za jedan, po nama, potreban, neophodan razgovor i to jeste jedan od razloga da poslanici reaguju. Šta će drugo uraditi poslanici nego da reaguju zahtjevom za rekonstrukciju Savjeta ministara, ako imamo takav jedan negacijski odnos ministra pravde prema Predstavničkom domu, prema Parlamentu, prema građanima koji su birali svoje predstavnike upravo u ovaj Parlament. Ja sam jedan od potpisnika ovog Zahtjeva i dodatno ću ga ojačati sa još nekoliko vrlo važnih činjenica koje se tiču ne samo Privremene istražne komisije, nego i samog Predstavničkog doma i određenih odluka koje smo donosili u prethodnom periodu ovdje u ovom Predstavničkom domu. Danas je 17. sjednica, prethodnih 15 sjednica su se desile u mandatu aktuelnog Savjeta ministara, koji vodi gospodin Tegeltija, u kojem se nalazi i ministar pravde Grubeša i u tih 15 sjednica u nešto više od godinu dana smo mnogo puta raspravljali, nažalost najmanje o materijalima koji su dolazili iz Savjeta ministara, a mnogo više o nekim drugim materijalima, pokazalo se da poslanici u ovom Domu imaju kapacitet da i sami predlože određene dokumente koji su važni za parlamentarizam u ovoj zemlji. Ali imali smo mnogo zaključaka, mnogo inicijativa koje su donešene kvalifikovano većinom, pa čak dosta puta i jednoglasno, upravo ovdje i koji se tiču, koji su ustvari obavezujući bili za Savjet ministara BiH, vi znate da ja stalno insistiram na tome, jer šta je veći značaj za Parlament od onoga ako nešto usvojimo ovdje, zbog čega smo se i na kraju krajeva i okupili, ako to ne provede ona strana koju smo zadužili da to uradi, a imamo mnogo primjera za neprovođenje odluka upravo ovog Parlamenta. Neću govoriti o zahtjevima za izmjene i dopune Zakona o visokom sudskom i tužilačkom savjetu, mislim da ih je bilo najmanje pet, imam ih sve ovdje, da ne trošim vaše vrijeme, o tome su govorile kolege, najmanje pet puta je ovaj Parlament donosio zaključak ili inicijativu da Savjet ministara u roku ili od tri mjeseca ili bez definisanja roka dostavi Domu izmjene i dopune Zakona o VSTS-u i sa čak određenim preporukama i to smo usvajali ovdje, još uvijek nemamo izmjena i dopuna Zakona o VSTS-u, što je bila obaveza u tim zaključcima Ministarstva pravde i Savjeta ministara BiH, 16.01.2020. godine, znači prije više od godinu dana, Parlament je donio zaključak koji glasi: Zadužuje se Vijeće ministara da zbog katastrofalnih posljedica u oblasti vladavine prava u BiH, koje su prvenstveno prouzrokovane efikasnošću rada tužilaštava u BiH, što prije u parlamentarnu proceduru uputi zakonska rješenja koja će se prvenstveno odnositi na vraćanje instituta supsidijarnog tužioca u naše pozitivno zakonodavstvo i da se nosioci pravosudnih funkcija učine odgovornim za zloupotrebu u vršenju službene dužnosti. 27 Znači, prije više od godinu dana mi smo zadužili Savjet ministara, a juče je predsjedavajući rekao da je to u nadležnosti Ministarstva pravde, da nam dostavi određena rješenja po našem zaključku koji je usvojen ovdje. Više od godinu dana, ništa se nije desilo, Savjet ministara i ministar pravde urpavo ovako razmišlja o tom našem zaključku. Na 8. sjednici, 15.05. smo usvojili zaključak kojim se zadužuje Ministarstvo pravde i Savjet ministara BiH da na osnovu alanize izvještaja stručnjaka o pitanju vladavine prava u BiH izradi i dostavi Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH na usvojanja akcioni plan otklanjanja nedostataka u oblasti vladavine prava, provođenje preporuka i mjera sadržanih u izvještaju stručnjaka o pitanju vladavine prava u BiH, od 05.12.2019. godine, broj, itd. itd. Koliko je vremena prošlo, nema nikakve reakcije, nema nikakvog odgovora, nema nikakvog prijedloga od strane Ministarstva pravde i Savjeta ministara prema Domu koji je donio ovakav zaključak. Još jedan koji nam govori šta Savjet ministara i šta izvršna vlast generalno misli o nama, a moja je obaveza da reagujem, ako drugi neće. Idemo dalje, jedan zaključak koji možda najbolje oslikava potpuno ignorantski odnos izvršne vlasti prema zakonodavnoj vlasti, potpuno ignorantski i njega sam ostavio da ustvari podvučemo zašto je ovaj Zahtjev ne samo validan, ne samo opravdan, nego i potreban u ovom momentu. Ako hoćemo i to govorim zbog vas kolege iz vladajuće koalicije, da stvari maksimalno uozbiljite, mi smo na 3. sjednici, tog 16. januara 2020. godine, znači, prije više od godinu dana donijeli jedan zaključak jednoglasno, svi ste u tom učestvovali, 39 poslanika, pazite, svi koji su bili prisutni u sali, koji se tiče prijedloga uvažene kolegice Alma Čolo, koji je proizašao čak iz mišljenja Ustavnopravne komisije, kojim se traži od Vijeća minstara dostavljanje informacija o tome koliko je za posljednjih pet godina isplaćeno novca iz budžeta institucija BiH za troškove advokata u krivičnim i drugim postupcima, odnosno za naknade štete zbog boravka u pritvoru lica lišenih slobode koja su u krivičnom postupku pravosnažno oslobođena optužbe, te kliko je isplaćeno novca na osnovu presuda Ustavnog suda BiH i Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu za naknade zbog povrede člana 6. Evropske konvencije o ljudskim pravima i osnovnim slobodama. Znači, mi nismo dobili više od godinu dana spisak troškova koji su isplaćeni advokatima za određene postupke za koji smo glasali svi, jednoglasno i Vi, kolega Lovrinoviću i ja kao Vaš kolege u ovom Parlamentu i svi, 39 – od čega iz Federacije 26, iz Republike Srpske 13. I sve sam ovo pitao juče predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, gospodina Tegeltiju, zašto Savjet ministara ne vrši svoju osnovnu dužnost i obavezu da dostavlja po zahtjevima Predstavničkog doma ona informacije i one stvari na osnovu zaključaka koji su usvojeni. I rekao je gospodin Tegeltija, sasvim iskreno, znate ministri u svojim resorima su dosta samostalni u donošenju određenih odluka, samim tim nose i određenu odgovornost i ja kao predsjedavajući Savjeta ministara ću vidjeti šta se dešava, ali ne mogu da utičem u rad bilo kojeg ministra i način kako je to opisano određenim pravilima, određenim obavezama i pravima koje ima svaki ministar u svom rosoru. I zato mislim da je upravo današnji Zahtjev za rekonstrukciju Savjeta ministara potpuno logičan slijed događaja koji su se desili u prethodnih više od godinu dana i ja očekujem da ćemo danas donijeti odluku i pokazati da niti jedan pojedinac ne smije biti, a posebno ako dolazi iz izvršne vlasti, iznad ovog Parlamenta koji mu je određenu obavezu [[govornik se upozorava na vrijeme]] imao zahtjev prema njemu. Hvala.
Zastupnica Aida Baručija rasprava, izvolite zastupnice. 28
Hvala predsjedavajuća, pozdravljam sve prisutne. Kolege su objasnile suštinu Zahtjeva, ja ću se kratko osvrnuti na nekoliko činjenica. Tromost u obavljanja funkcija iz okvira Vaših nadležnosti, ministre, posebno se ogleda u činjenici prolongiranja puštanja džravnog zatovra u funkciju. Kamen temeljac je postavljen 2006. godine i radovi na izgradnji počeli 2014. otvoren koncem 2020. godine, a Vi ministar od 2015. godine. U Vašem ministarstvu smatraju da kašnjenje u realizaciji projekta proizvelo je značajnu materijalnu štetu BiH, a utjecalo je i na gubitak kredibiliteta BiH u očima donatora. Prema informaciji o činjenicama i okolnostima prolongiranja roka početka rada zatvora, koja je predočena na sjednici Vijeća ministara u julu 2018. godine, osam mjeseci zastoja BiH koštalo je 3,7 miliona eura. I sami ste izjavili da mjesečni gubici, zbog toga što zatvor nije otvoren, procjenjuju se na oko 530.000 KM, iako kompleks nije, zatvora, nije nastanjen, odnosno u njega nisu smješteni pritvorenici i zatvorenici, cjelokupni sustava je u funkciji i radi, nužno je paljenje grijanja, hlađenja, ventilacije, nadzornog sustava, fizičkog osiguranja, održavanja zatvora, ovo su Vaše riječi. Pored navedenih troškova tu su još i troškovi boravka pritvorenika i zatvorenika Suda BiH po entitetskim krivično-popravnim ustanovama u iznosu od 40 maraka dnevno po zatvoreniku. Vaš nerad je budžet BiH oštetio sa preko sto miliona, 10 miliona eura, pardon. Pročitaću iz revizorskog izvještaja, pošto je i sa rezervom i sa skretanjem pažnje, ovdje vam se skreće pažnja da usvajanje Odluke o prestanku rada Jedinice za implementaciju Projekta izgradnje Zavoda, Upravnog odbora i Nadzornog odbora bez prethodnog izvršenja kontrole financijskih poslova Jedinice od strane nadzornog odbora. Dakle, nešto ste zatvorili prije no što se izvršila financijska procjena. Dalje, u ministarstvu na kojem ste Vi čelu, iz vjerovatno Vama poznatog razloga, zapelo je nekoliko zakona koji su dio 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije, o tome su i neke od kolega govorili. Donošenje ovih zakona je ključno za približavanje naše zemlje EU, dakle i u tom segmentu ste kočničar procesa. Šef Delegacije EU u BiH i specijalni predstavnik EU u BiH Džon Satler je prije nekoliko dana izjavio – Nije nikakva tajna da nisam nimalo zadovoljan dinamikom rješavanja 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije, među kojima su i Zakon o javnim nabavkama, Zakon o sprječavanju sukoba interesa, mi već gotovo tri godine razgovaramo na ovu temu, jedina stvar kojom sam posebno nezadovoljan i što bi trebalo biti prioritet bh. političarima je zadovoljstvo građana, oni žele da vide BiH u EU, a 14 prioriteta je spisak njihovih zadataka kako bi se to ostvarilo i ovom prilikom pozivam sve dužnosnike da ubrzaju ove procese. Evo vam primjer Zakon o sukobu interesa, tri godine pričamo na tu temu i prije nekoliko dana smo vidjeli jedan novi nacrt ovog Zakona koji je uputilo Ministarstvo pravde, koji ne ispunjava minimum uslova. Mi smo vrlo jasno naglasili šta je to minimum uslova, da bi ovaj propis bio prihvatljiv, želimo da građani uživaju najbolje ...EU, zakon mora definisati šta je to što je političarima dozvoljeno i koja su to ograničenja kada je u pitanju političko djelovanje, to su osnovni koncepti i sukoba interesa. Ministre, tri godine ste radili na zakonu na, na Nacrtu zakona o sukobu interesa i od šefa Delegacije EU, gospodina Satlera dobili ocjenu jedan. Mislim da ste ostavku sami trebali podnijeti, jer iz svega navedenog se jasno vidi da niste kompetentni za obavljanje funkcije koju obnašate. Hvala. 29
Zastupnik Adil Osmanović rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Uvaženi podpredsjedavajući, kolegice i kolege poslanici, članovi Vijeća ministara. Dozvolite da na ovu temu, rekonstrukcija Vijeća ministara, iznesem stav Kluba poslanika SDA. Mi smo sačekali da vidimo koje će argumente iznijeti potpisnici ove inicijative, pa da onda izađemo sa našim stavom, što bi kazali, glede tog. Svjedoci smo da u zadnjih tri, četiri mjeseca smo imali nekoliko inicijativa za rekonstrukcijom Vijeća ministara, a 11.01. na 15. sjednici Zastupničkog doma imali smo inicijativu za smjenu Vijeća ministara. Klub poslanika SDA ne bježi, naprotiv, dobro dođu ovakve inicijative da na jedan argumentiran način uvijek ističemo, vodeći računa da se sačuva dignitet ovog Doma i svakog poslanika i ministra, iznesemo sva nezadovoljstva, sve kritike na jedan argumentiran način, jer time sigurno vršimo jedan demokratski pritisak na Vijeće ministara da bržim tempom radi, prije svega na onome što mi od njega očekujemo, a to je donošenje i predlaganje mnogih zakona, jer nerad Vijeća ministara na određen način zaustavlja i rad ovog Zastupničkog doma. Mi smo na 15. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine, koja je održana 11.01. iznijeli naš stav, Vijeće ministara ne radi dobro, ono radi usporeno, očekujem od Vijeća ministara da, kao što kaza, da se uozbilji, prije svega da radi na izradi zakona koje od nas očekuju građani i Evropska komisija, onih 14 prioriteta i dali smo rok, iza toga zaista stojimo, da ukoliko se stvari ne promijene da će Klub poslanika SDA donijeti konačnu odluku kad je u pitanju Vijeće ministara polovinom ove godine. Poznajem kolegu Josipa Grubešu, moram biti iskren, iznenađen sam zašto se nije odazvao na ovaj poziv ove Komisije, poznajem ga kao odgovornog ministra, predanog u svom poslu i očekivao sam da u skladu sa Poslovnikom se obrati ovdje Zastupničkom domu PSBiH i da određena objašnjenja i pojašnjenja zašto je tako povukao taj potez. Iskoristiću priliku da dam nekoliko odgovora na diskusiju mog kolege Heleza i na prozivanje mog kolege Lovrinovića u pogledu SDA. Kolega Helez je rekao da je u nekom zagrljaju SDA i HDZ. Kolega Helez, mi smo bili zajedno u Vladi Federacije BiH u periodu 2011–2015. godina, da uptrijebim taj izraz, kada smo bili u zagrljaju SDA i SDP, tada nije bilo HDZ-a, vi ste čak tada pokrenuli jednu inicijativu, umalo da je i završite, da istisnete SDA iz Vlade Federacije BiH, a da uđete u čvrst zagrljaj sa HDZ-om. Sjećamo se dobro onih medijskih priloga, razgovora tadašnjeg premijera, mog kolege Nikšića i sekretara SDP-a i njegovog razgovora sa predsjednikom Kluba HDZ-a u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije BiH, kada se ozbiljno razgovaralo da HDZ i SDP uđu u Vladu Federacije BiH. Ovo govorim iz razloga što SDA nema obaveze ni prema kome, mi povlačimo poteze u ovisnosti od situacije i političkih mogućnosti koje su u datom momentu nam na raspolaganju. Nemamo mi našto posebno razloga da branimo ministra Grubešu, pogotovo ako imamo saznanje da je Vijeće ministara BiH, na svojoj sjednici 16.12.2020. godine, glasalo, ja bih rekao, čak da se pokrene inicijativa za smjenu ministrice vanjskih poslova Bisere Turković, ministri iz HDZ-a, pa i kolega Grubeša je glasao za to. Bilo bi sad za očekivati da i mi glasamo za smjenu ministra Grubeše, ali mi želimo da razgovaramo hladne, da vodimo politiku hladne glave, u ovom momentu ne želimo da destabiliziramo Vijeće ministara, želimo da rade odgovorno svoj posao u skladu sa Ustavom i zakonom i da se uozbilje, da zaista počnu raditi na zakonima koje mi ovdje dugo i predugo od njih očekujemo. Hvala. 30
Hvala. Zastupnica Sanja, Zukan Helez, oprostite zastupničke, ispravka krivog navoda. Izvolite.
Gospodine Osmanoviću, Vi stalno govorite da smo mi htjeli nekad sa HDZ-om, a nikad otišli nismo, a vi 30 godina čekate, u zagrljaju ste s HDZ-om i čekate da HDZ pokrene promjenu zakona, da HDZ, vi ste strpljivi, vi hladne glave. Dok vi hladite glavu, gospodine Osmanoviću, ode omladina iz ove države, smrznuće vam se glava skroz, 30 godina vi hladite glavu, 30 godina grlite se s HDZ-om, a stalno govorite, vi ste htjeli nekad s HDZ-om. Recite jedanput istinu, mi nismo za evropske integracije, pa više cijenim ove ljude neke koji kažu tako je, tako je naš stav, nećemo zbog tog i zbog tog i tačno je da ste bili i sa nama u zagrljaju. Ja sam rekao u svojoj diskusiji, vi malo se zagrlite sa građanskim strankama, pa onda obmanjujete javnost da ste vi za građansku državu, a onda zgrabite HDZ i SNSD i kažete dobro je ovo, polako, hladne glave, dok to nadođe itd. Gospodine Osmanoviću, prazna BiH dok se vi hladite, vi ste toliko zabili glavu u snijeg da ne vadite tu glavu iz snijega. Prazni gradovi, prazne škole, pusta BiH, bar da se prehladite jedanput pa da kažete ne možemo više. Hvala lijepo.
Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, nepridržavanje dnevnog reda.
... greškom, greška.
A greška, oprostite. Zastupnica Aida Baručija, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Pa ja bih samo da repliciram gospodinu Adilu. Kaže – pozivam Vijeće ministara da se uozbilji. Znači, vi ste ih pustili da ove dvije godine budu neozbiljni. Pa kažete da je ministar predan svom poslu, pa ste iznenađeni što se nije javio. Zašto tu izjavu niste potkrijepili nijednim primjerom njegovog dobrog i odgovornog djelovanja. Ne želite destabilizirati Vijeće ministara. Puštate Vijeću ministara da destabilizira državu. Toliko.
Zastupnik Adil Osmanović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Kolega Helez, to što ste Vi iznijeli moglo se to malo ljepše, ljepšim rječnikom kazati, ali to je Vaš način diskutiranja. Da neko govori o SNSD-u i HDZ-u na takav način, pa može Naša stranka ili neke druge stranke koje nikad nisu bile u vlasti sa njima, ja bi razumio, pa vi ste, kolega Helez, u periodu 2012–2015. godina u Vijeću ministara – s kim ste bili? S HDZ-om 31 i SNSD-om, pa vam je SDA smetala, pa ste je istisnuli, smjenili tada ministra sigurnosti, ministra odbrane itd. Prema tome vodite računa, kad neke stvari kritikujete ili kritizirate vodite računa o vašoj političkoj povijesti, istoriji, s kim ste bili, kako ste bili i na koji način ste vodili politiku. Što se tiče SDA, da, i Vi priznajete, bili smo u zagrljaju 2011–2015. i mi smo htjeli opet 2018. godine da budemo sa vama, nešto ste se prepali, ne znam šta je, nešto se prepali i nešto hoćete, nećete itd. Prema tome, ovo ističem samo zato, mi nemamo obaveze ni prema kom političkom subjektu, gledamo s kim možemo u datom momentu izvući najviše benefite po državu i po građane. Hvala.
Hvala. Zastupnik Predrag Kojović, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Obraćam se gospodinu Adilu Osmanoviću, tri su, po meni, ja vidim tri su najveća izazova koja su se postavila pred ovo Vijeće ministara u ovom periodu, pandemija kovida, migrantska kriza i nabavka vakcina. Gospodin Osmanović kaže, ne želi da destabilizira, skreće, kako bih rekao, pažnju, troši energiju Vijeće ministara na ove pokušaje da ih se smjeni. Jeste Vi, gospodine Osmanoviću, zadovoljni načinom na koji se Vijeće ministara nosi i sa jednom od ovih kriza, migrantska, pandemija i nabavka vakcina? Koja tačno bi aktivnost nestala, prestala i bila destabilizirana ukoliko bi ovo Vijeće ministara bilo smjenjeno? Eto ako mi samo to možete odgovoriti. Hvala.
Hvala lijepa. Vraćamo se na rasprave, zastupnica Sanja Vulić. Zukan Helez je treći ispravak, nemate na to poslovnički pravo. Izvolite zastupnice.
Hvala gospođo Krišto. Odmah ću reći da ja neću glasati za smjenu gospodina Josipa Grubeše, jer smatram da ova država ima puno većih problema nego što su sve ove kritike upućene ka Josipu Grubeši. Tokom ove rasprave meni je mnogo spornija diskusija Zukana Heleza, koja čak vrijeđa Srbe. Sramno je i uvrjedljivo govoriti da su Srbi došli na traktorima, Srbi su vrijedan i čestit narod, izuzetno vrijedan narod i da rade i na traktorima. Od Heleza smo čuli da je ovo država i Save i Vase i Milorada i Bakira i Stipe, ali naglašavam, samo po mjeri skrojenoj u Dejtonu. Srbi nisu došli na traktorima, već žive ovdje vijekovima, Vaše riječi doprinose uništavanju BiH i nemojte se čuditi što je BiH sve manje, kad ne poštujete mišljenje svakog konstitutivnog naroda i njegovih legitimno izabranih predstavnika. U nedostatku lidera u Vašoj stranci i entitetu, Vaša pažnja je usmjerena ka predsjedniku Dodiku. Vi niste ni glasač, ni stanovnik Republike Srpske 32 i samim tim se, samim tim nemate šta da se bavite bilo kakvim pitanjima koja dolaze iz Republike Srpske, usmjerite energiju na vlastitu stranku i entitet. I na kraju ću samo reći, neko je čestit i ponosan i na traktoru, a neko je nepristojan i nedostojan i u Parlamentu. Hvala.
Zastupnik Zukan Helez, povreda Poslovnika.
Uvažena predsjedavajuća, ja ne znam kako ste dopustili, ovo nije bila diskusija, ovo je bila ispravka krivog ili nešto drugo, ona nijednog momenta nije rekla o tačci dnevnog reda. Ona je branila i misli da je Milorad Dodik svi Srbi, Bože sačuvaj
Vi, molim Vas da se referirate, koje poslovničke odredbe su prekršene.
Nije se držala Poslovnika.
To nije, to je ispravak krivog navoda, uzimam Vam riječ. Zastupnik Nikola Lovrinović rasprava, izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsjedavajuća. Krenuo bi od ovog zadnjeg što je gospodin Helez govorio i nije prvi put i nije samo on, znači, nekakav je, navika vam svima dali ste HDZ-u, otišli ste s HDZ-om, eto nek vam bude HDZ. Gospodine Helez, HDZ je legalna parlamentarna stranka, registrirana po zakonu i legitimni predstavnik hrvatskog naroda. Jesmo li to mi sotone možda? Ustanite pa recite da smo sotone, pokrenite postupak zabrane našeg rada. Ja ne znam šta Vi hoćete, pa izvolite pokrenite, dakle, mi smo parlamentarna stranka, registrirana po zakonu ove države, na izborima dobijemo mandat koji dobijemo od naših glasača i to je to i prođite se toga. Dakle, što ste to vi bolji SDP od HDZ-a? Mislite da ste bolji. Bili ste, evo, rekao vam je gospodin Adil Osmanović, pa vidjeli smo šta ste napravili. A što se tiče gospođe Lepić, moram iskoristiti dio ove svoje rasprave i za to, jer sam rekao da ću govoriti i o ovome. Znači, ja govorim i referišem se na rad ovoga Povjerenstva, iako će nadam se ono biti tema kad bude podnijelo izvješće nekad, je li, u petom, šestom mjesecu, a i zato što je očito da iz svih predlagača materijala i potpisnika to bio glavni razlog za pokretanje smjene gospodina ministra, jer se nije odazvao Povjerenstvu. Što ne može biti razlog, a mogao je biti napisan u izvješću, pa možda da iz rasprave proistekne da je to tako, jer ja se opet vraćam, podnosi nam se izvješća i od njega i od svih institucija. Osim toga o pravosuđu imamo Pribeovo izvješće, imamo Izvješće sudinice Korner, dakle mogli smo raspravljati o svemu i svačemu, pa onda donositi nekakve zaključke, između ostalih i pokretanje smjene ministra. Međutim, zato što se nije pozvao ili odazvao ovome istražnom povjerenstvu, koko se ružno po meni zove, ovaj, eto oni se pokreću, pokreću postupak, dakle, njegove smjene. Ja očekujem, možda čak i prije tog izvješća ili u samom tom izvješću kako je ovo istražno 33 povjerenstvo pokrenulo rad i radi, koliko ja imam informacije, da će ono na kraju svog rada ili prije toga predložiti smjene suca BiH, tužitelja BiH, pa ne znam evo, dakle, Povjerenstvo uzima sebi ta prava, ono je istražno povjerenstvo. Zapamtio sam rečenicu gospodina Heleza, koji je rekao za glavnu tužiteljicu – ipak je saslušana glavna tužiteljica, ipak je saslušana glavna tužiteljica. Pa je li to moguće, saslušana? E sad, dakle, kad dođemo na to izvješće i kad nam bude nekada predstavljeno, ja ću moliti kolege da nam kažu, dakle, šta ste to vi saslušavali, kako ste odabirali sugovornike, pravosuđe nije samo Sud BiH i Tužiteljstvo, pravosuđe je od kantona, općinskih sudova itd. da vidim jeste li njih pozvali. Šta ste to tamo pitali te ljude, po kojem planu i programu ste to radili, ko vam je, ko vas je ovlastio da ta pitanja kažete? I na konkretne predmete gospođe Lepić i gospodinu Borenoviću, ja nasam nikad rekao da je nelegalno imenovano, jer ima poslovnička mogućnost da se imenuje povjerenstvo, ja sam rekao u procesnim radnjama, koliko imam ovog trenutka informaciju, a i sami ste o tome govoril, ste radili protuzakonito. Dakle, govorili ste o koruptivnim radnjama konkretnim koje ćete navesti u izvješću, dakle, je li to rade sud i tužiteljstov ili to radi ovo Povjerenstvo ili ovaj Parlament, je li to mi isljeđujem sudije, tužitelje. A s druge strane, dakle, podsjetiću vas da je HDZ, ja mislim čak i jedina stranka, evo ispričaću se onome ako me uvjeri u drugačije, u zadnjih šest godina bio politički subjekt koji je protiv izvješća svih podnesenih izvješća u Parlamentarnoj skupštini, znači, Suda, Pravosuđa, VSTV-a bio, jedini politički subjekt koji je stalno glasovao protiv. Dakle, uvijek smo upozoravali zadnjih šest godina da nešto nije u redu, da nešto nije u redu. Međutim, mnogi koji su danas i u Povjerenstvu, koji isljeđuju sudije i tužitelje, tada su podržavali ta izvješća, iz njima znanih razloga, mnogi koji sad sjede u tom ... odnosno njihovi predstavnici. Dakle, ja ne vidim razloga i načina da se ovako radi, o radu Povjerenstva ćemo valjda razgovarati kada dođe njihovo izvješće. Ja mislim da nema nikakvog razloga i ničim nas niste uvjerili osim što se ministar nije odazvao, valjda će on na kraju ove sjednice imati razloga i načina da kaže svoje, svoj stav o svemu tome, da to nije razlog za pokretanje njegove smjene. Mnogi razlozi koje je gospodin Adil Osmanović izrekao ovdje stoje, da smo glasovali nekoliko puta o svemu tome i da za to ovog trenutka nisu se stekli uvjeti, parlamentarna većina ima problema, o tome sam govorio na prošloj sjednici, ja se nadam i rekao sam jednu rečenicu i tada, da je možda ona prošla sjednica krenula u pravom smjeru, da će doista parlamentarna većina preuzeti da vlada ovom državom, preuzeti, ondnosno vladit ovom državom. Dakle, ona je pozvana, ona je naravno i odgovorna zajedno sa Vijećem ministara, ali i da ćemo, dakle, naći načina da riješimo pitanja, doduše jednu godinu dana nismo ni Parlament, ni Vijeće ministara radili, dakle propuštena je, ne bi se tome vraćao, ali mi naravno nećemo podržati ovo, ovaj prijedlog, niti ovu inicijativu, nadamo se da ćemo, dakle, pokazat se ponovo da smo parlamentarna većina, da smo odgovorni, ali i da ćemo tražiti rješenja za sva pitanja koja su ovog trenutka pred ovim Parlamentom i pred Vijećem ministara. Hvala lijepo.
Hvala. Zastupnik Damir Arnaut, povreda Poslovnika, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Gospodin Lovrinović je upravo najavio nešto što je potpuno protivno članu 157. Poslovnika Predstavničkog doma, gospodin Lovrinović je rekao da se nada da će ministar 34 Grubeša nakon rasprave iznijeti svoj stav. Član 157. kaže jasno da predlagač ima pravo i dužnost na sjednici Doma obrazložiti prijedlog za izglasavanje nepovjerenja ili rekonstrukciju Vijeća ministara, što sam ja uradio, a onda kaže Vijeće ministara ima pravo odgovoriti i iznijeti svoj stav nakon čega se otvara rasprava. Ne može gospodin Grubeša iznijeti svoj stav, a da vi prije toga zatvorite raspravu. Dakle, ako gospodin Grubeša smatra da treba iznijeti svoj stav, onda je to podložno raspravi, a ja zaista molim da se ovdje dosljedno primjeni član 157. stav (2) ako je imao namjeru, mislim da je sasvim u redu da se ministru da prilika, ali ne može se rasprava zatvorit, a onda tek da se on izjašnjava. Rasprava će se nastaviti nakon njegovog izlaganja, član 157. stav (2) je vrlo jasan. Hvala.
Zloupotrijebili ste, u ovom trenutku se niste pozvali, znači nije bilo nikakve povrede, nismo došli do te situacije, samo da Vas upozorim kao zastupnika, da Poslovnik tumači netko drugi. Hvala lijepa na razumijevanju. Ispravak krivog navoda Branislav Borenović, izvolite.
Pa evo morao sam reagovati, kolega Lovrinović je to tako rekao kao da mi tamo mučimo ljude, vjerujte gospodine Lovrinoviću da bi trebalo da pitate i sudije i tužioce koji su većinski sami pitali da dođu i da razgovaraju sa parlamentarcima, jel' su osjetili potrebu, a radi se, mislim da je bilo preko 50 ljudi iz različitih sfera, da kažem, javnog života i najveći dio njih se sam javio i rekao - mi hoćemo da vam kažemo kako mi vidimo situaciju i kako vidimo rješenja. Zaista pretjerujete i imali ste priliku da budete čak i dio ovo Privremene istražne komisije, čekali smo na vas u skladu sa zaključkom Parlamenta iz te 2019. godine, da u nekom roku od sedam dana dostavite prijedlog vašeg poslaničkog kluba za učešće u radu Privremene istražne komisije i žao mi je što ne učestvujete u radu Privremene istražne komisije, jer bi u tom slučaju sigurno, siguran sam ne biste imali ovakve kvalifikacije koje ne stoje, koje zaista ne stoje. Imali biste priliku da čujete, a nadam se da ćete pročitati izvještaj, koji će biti stenogramski dostupan svima vama, i da vidite šta su to govorili prvenstveno nosioci javnih funkcija kad je u pitanju pravosuđe, o tome šta je to potrebno uraditi i onda ćete moći da sagledate čitavu tu sliku na potpuno drugačiji način i da može izaći se s nekim zaključcima i zato Vas molim da ne izlazite sa nečim što ne stoji. Privremena istražna komisija, parlamentarno tijelo ozbiljno je radilo svoj posao, održalo 25, 26 sjednica, razgovaralo sa mnogim ljudima i došlo do vrlo, vrlo važnih saznanja koji će pomoći nadam se i vama u donošenju adekvatne odluke kad izvještaj bude ovdje u Predstavničkom domu.
Hvala. Zastupnik Jasmin Emrić, ispravak krivog navoda. 35
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Kolega Lovrinović je rekao da se nada da će postojeća većina u Parlamentu konačno početi vladati ovom državom. Pa vi, kolega Lovrinoviću, već vladate ovom državom, vaše je Vijeće ministara, vaši su ministri i vi vladate ovom državom. Vi ste trebali reći da očekujete da će vaša vladavina konačno imati rezultate vladanja ovom državom i to je prava konstatacija. A što se tiče benefita vlasti, vi njih koristite, to je svima očigledno, a najviše na očigled svih građana ove države. Hvala.
Predsjedavajuća, gospođa Borjana Krišto, ima riječ.
Hvala lijepo kolegi zamjeniku. Evo, pažljivo sam slušala sve ovo što nam se nalazi na dnevnom redu oko rekonstrukcije Vijeća ministara, u konkretnom slučaju smjene ministra pravde, gospodina Josipa Grubeše. Kada pogledamo iniciranje, znači, glasanja o rekonstrukciji Vijeća ministara u smislu konkretne ove smjene, proceduralno postoji prijedlog određenog broja zastupnika koji je u skladu sa Poslovnikom i naravno u skladu sa istim se i našao na sjednici dnevnog reda u skladu, znači, sa Poslovnikom Zastupničkog doma. Ako pogledamo materijal, o kojem su svi ovdje danas govorili, na kojem se temelji Zahtjev za smjenu, onda je jasno da se temelji na zaključku koje je usvojila skupina zastupnika koji sebe nazivaju Privremenim istražnim povjerenstvom. Ja ću podsjetit takođe, iako se vodila rasprava kroz sve ovo, da je Poslovnikom Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine precizno definirano formiranje i imenovanje povjerenstava od toga koliko članova broje, do proporcionalne zastupljenosti sukladno i veličini klubova, od entitetske zastupljenosti, do zastupljenosti konstitutivnih naroda i u rukovodstvima, a i u samim povjerenstvima. Svako neka izvuče zaključak i pouku za sebe, a napose neka vidi da li ovaj zaključak kojem je ovo Povjerenstvo pristupilo i formiralo ima zakonsko utemeljenje i u kakvom zakonu za rad po nadležnim ili po pitanjima za koje su oni sebe sami odredili nadležnim. Znači, još jednom ću ponoviti, podcrtat, ma koliko to nekom smetalo ili paralo uši, da je ovo Povjerenstvo formirano i konstituirano sukladno, protivno odnosno Poslovniku i zahvaljujući, sve ću nas podsjetiti, nekoj vrsti pričuvne koalicije, ne znam kako to drugačije nazvati, znači, usvojili smo zaključak na sjednici našeg Doma, u kojoj su, najbleže rečeno, frizirane pojedine odredbe Poslovnika, kako bi vjerojatno neko dobio prostora za nekakvu priču ili mikrofon za populizam neki, pa možda i neke druge stvari, sudjelovanje u povjerenstvu, a i neke druge koje se ja u ovom trenutku ne osudim kazati ili unijeti, jer ne znam uistinu pozadinu. Zato ne bi nikad željela i kad smo na razini kluba o ovome razgovarali, sudjelovati u priči i utvrđivat napose odgovornost nečiju, ako za to nemamo utemeljenje ili ako nismo imenovani u skladu sa zakonom. Evo, uzvimajući sve u obzir danas na dnevnom redu, znači, imamo Zahtjev za smjenu ministra i kao opravdan razlog se navodi njegovo nepojavljivanje na određenom terminu, ne znam svjedočenja, kako je to trebalo biti, pred skupinom zastupnika, jer je tobože netko zaključio da ministar pravde loše radi ili ne radi dobro svoj posao. Da se ne bi krivo razumjeli danas ovdje, mi smo svi politički predstavnici, pa i ministar, odnosno članovi Vijeća 36 ministara i nadam se da nitko ne spori da mi ne trebamo ili da nije legitimno raspravljati i o radu Vijeća ministara i pojedinog ministra i zamjenika ili da možemo svi zajedno reći, jer smo imali već podobro rasprava o rekonstrukcijama pojedinih ministara, zamjenika, pa i cijelog Vijeća ministara, da Vijeće ministara može raditi ili treba raditi bolje itd. ali za takvu raspravu je osnova, kao što je netko od kolega kazao, izvješće o radu Vijeća ministara, čiji su, naravno, sastavni dio i materijal pojedinih ministarstava, znači izvješća o radu svakog ministarstva, koje se redovno podnosi ovom Domu i o kojemu mi raspravljamo. Što danas, evo, iz ove rasprave vidimo da, naravno, nije slučaj, to je slučaj kao i na prethodnim domovima, ja ću uzet slobodno za situaciju, jer sam pratila, danas sam vidjela da se neki koriste, ali evo nismo, rekli smo da je, sve je danas pridržavanje dnevnog reda kroz ovu temu, pa su neki raspravljali kroz ovo o izvješću, revizorskim izvješćima. Ako treba snositi bilo koji rukovoditelj tijela uprave odgovornost po izvješću revizije, revizija to podnosi nadležnoj instituciji koja utvrđuje odgovornost, najmanje smo mi to gospodo, mi to možemo ovdje kroz političku odgovornost ukazati itd. da postoje propusti kako bi se propratilo ili učinilo nekakav napredak, iskorak, kao što kaže uvažena kolegica, kako bi drugima poslali primjer kako treba poštovati zakone i usklađivat, odnosno poštivat institucije, ali to ovdje nije slučaj. Znači, jedini slučaj, ako hoćemo kazati, kako bi trebala BiH funkcionirat, kakav bi naš odnos trebao biti prema njoj, a tako i prema njenim institucijama, u ovom slučaju i Vijeća ministara i u ovom uvaženom Domu, jeste da poštujemo i Ustav i zakone koje smo donijeli i zakone koje donosimo moraju imati ustavno utemeljenje sve dok ne kažemo ili ne promijenimo postojeći Ustav BiH. Sigurna sam, zaključiću, da i ovo Vijeće ministara, pa i pojedini ministri, pa i ovaj, sigurno ima prostora da rade više i bolje, ali me naprosto čudi činjenica da netko bazira svoj rad zbog nepoštivanja ili nedolaska ministra na određeno istražno povjerenstvo na neki sastanak. Ja pitam sve ovdje vas – koju ulogu ministar ima kad je u pitanju pravosuđe? On je između ostalog rukovoditelj organa uprave ili tijela uprave i dio izvršne vlasti kao član Vijeća ministara i ima istu ulogu u skladu s onim nadležnostima koje ima Ministarstvo pravde u pogledu predlaganja prema Vijeću ministara i znači u konačnici zajedno s nama donošenja određenih zakona kad je u pitanju oblast pravosuđa. Oblast pravosuđa ministara nema nikakvu nadležnost ni kad je u pitanju pravosudna uprava, ima obvezu da u proračunu predloži ovdje u ovom Domu koji donosi proračunska sredstva. Stoga, ja još jednom, na neki način i danas nisam imala priliku, ali ovdje se javno zahvaljujem, pozdravljam ministra, bez obzira koliko neko govorio o njegovoj kompetentnosti ili nekompetentnotsti, da se uistinu drži nadležnosti koje ima i kao rukovoditelj tijela uprava i kao član izvršne vlasti, odnosno Vijeća ministara BiH i da samo u skladu s tim ovlastima sve drugo, znači, mogu reći da može odgovarati i on kao svi drugi i podnijeti političku odgovornost i ovdje bilo smjena ovog ministra ili nekog drugo, može biti pod broj jedan i isključivo politička, a nikako odgovornost koja bi se utvrdila na ovom što je danas ovdje izneseno. Hvala vam lijepa. Zasatupnik Damir Arnaut, ispravak krivog navoda.
Hvala Vama, predsjedavajuća. Vidite, Vi o komisiji koju je formirao Predstavnički dom u skladu sa Poslovnikom i Zakonom o parlamentarnom nadzoru, Vi i svako drugi možete govoriti samo kao o Privremenoj istražnoj komisiji Predstavničkog doma, a ne grupi poslanika koja sebe naziva. Vi ovim ne poštujete ni zakone, ni Poslovnik, a time ni Ustav ove zemlje, jer je Poslovnik sastavni dio Ustava BiH, uspostava Poslovnika je propisana Ustavom BiH. E sad vidite već nešto, kad već 37 govorite o tome kako je koja komisija konstituisana, je li u skladu s Poslovnikom ili nije. Poslovnik član 30. jasno nalaže da sve komisije obavezno su sastavljene od 2/3 članova iz Federacije i 1/3 iz Republike Srpske i mi smo kod uspostave ove istražne komisije poduzeli najveće moguće napore da to ispoštujemo i ispoštovali smo, do 8 članova – 3 iz Republike Srpske, 5 je iz Federacije. Poslovnik kaže da privremene komisije mogu imati do devet članova. E sad vidite ovako, kad su privremene komisije u pitanju, trenutno u ovom Domu djeluje ili je nedavno okončalo svoj rad pet privremenih komisija koje nisu ispunile, čije imenovanje, odnosno sastav nije ispunio član 30. stav (2), odnosno ovu entitetsku obavezu. Imate komisiju za, Privremenu komisiju za imenovanje dirktora Agencije za zaštitu ličnih podataka tri iz Federacije, tri iz RS-a, pola pola. Hoćete li osporit legalnost imenovanja direktora Agencije? Komisija, privremena, za imenovanje generalnog revizora i nije sve u korist Republike Srpske, evo Komisija za imenovanje [[govornik se upozoravna na vrijeme]] pet iz Federacije, jedan iz RS-a. Ured za razmatranje žalbi tri iz Federacije [[govornik se upozorava na vrijeme]] iz RS-a, zamjenik direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka tri iz Federacije, tri iz [[govornik se upozorava na vrijeme]] Tražim pauzu 15 minuta u ime kluba.
Dajem pauzu od 15 minuta, na zahtjev Kluba Naša stranka. Znači, vidimo se u 15:30, ali evo ja predlažem kolegama, pošto je 15:00 sata, da napravimo pauzu za ručak, znači vidimo se ovdje u 16:00 sati. [[PAUZA]] Poštovane zastupnice i zastupnici nastavljamo sa sjednicom, imamo kvorum. Zastupnik Branislav Borenović, povreda Poslovnika, izvolite zastupniče.
Hvala. Vi znate da se ja rijetko javljam za povredu Poslovnika, ali zaista sam osjetio potrebu da reagujem vezano za član 79. Poslovnika o radu Predstavničkog doma koji se tiče mjera u slučaju nepoštivanja rada ili Poslovnika, stav (5) pod nepoštivanjem reda podrazumijeva se vrijeđanje poslanika i ostalih prisutnih. Uvažena predsjedavajuća, Vi dobro znate da lično i ja, ali i najveći broj kolega pokušava da u ovom Parlamentu se drži određenog Kodeksa ponašanja i pravila, Vi ste u svom obraćanju nekoliko puta spomenuli tamo neki poslanici, tamo neka grupa, neka skupina, kao da smo mi neki odmetnici, kao da mi ne pripadamo ovom Parlamentu. Vjerujte da sam lično ja to doživeo kao uvredu. Mi smo poslanici sa jednakim pravima i obavezama, koji u skladu sa ovim Poslovnikom izvršavamo svoju poslaničku obavezu i osam poslanika je sasvim legitimno, u skladu sa Poslovnikom, dobilo priliku da kroz Privremenu istražnu komisiju, onako kako je Parlament odlučio, radi svoj posao i mi nikako nismo neki ili neka skupina, kako ste Vi to uradili i ja očekujem da se, ako ništa drugo, Vi nama ispričate, jer mislim da to nije dobro, posebno ako biramo riječi i ako na jedan potpuno kulturan način se odnosimo prema svim 38 drugim kolegama. Nisam očekivao od Vas da ćete tako se odnositi prema poslanicima koji dolaze iz određenih političkih partija i ja se iskreno nadam da se to više neće ponoviti. Hvala.
Evo, konstatiram da ste zloupotrijebili poslovničku odredbu, ako ste to imali kazati, znači, to ste morali kazati na drugi način, poslovnička odredba glede rada ovog Doma nije povrijeđena. Ja ostajem kod svih navoda iznesenih u raspravi. A za povredu Poslovnika javio se Damir Arnaut.
Hvala. Predsjedavajuća, prema članu 83. stav (2) bili ste mi obavezni dati riječ da obrazložim zahtjev za pauzu, pa ću evo to sad uraditi. Znači, tražio sam pauzu jer ste udarali po zvonu dok sam iznosio podatke o svim komisijama koje je Dom imenovao ne poštujući jasno odredbu Poslovnika o ravnomjernoj entitetskoj zastupljenosti, pa sam u jednom trenutku pomislio da je nešto netačno sa mojim podacima. Međutim, tokom pauze sam sve opet provjerio i prema zvaničnim podacima Sekretarijata Parlamenta ovaj Dom je prekršio entitetski omjer kod čak pet komisija, Komisije za imenovanje direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka, Komisije za imenovanje generalnog revizora, Komsije za ....
Upozoravam zastupnika nije ispravka krivog navoda, nego povreda Poslovnika o radu Parlamenta.
Obrazlažem pauzu, bili ste mi obavezni dati
Tako je, dobili ste sad riječi i rekli ste imate pravo da obrazložite razloge koje ste tražili za stanku.
Pa evo obrazlažem, ako možete samo pustiti me da završim obrazlaganje, Ured za razmatranje žalbi, Komisija za imenovanje zamjenika direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka i Komisija za imenovanje
Upozoravam Vas još jednom, imate drugu opomenu, nemojte da idemo u skladu sa Poslovnikom. Izvolite obrazložite razloge traženja stanke. 39
Pa obrazlažem pauzu, sad sam Vam rekao, znači konsultovao sam se sa ovim podacima i sad izlažem te podatke. Šta Vam nije jasno oko ovoga obrazloženja?
Nije, ovdje nema potrebe obrazlagati neke podatke koji se konkretno odnose na raspravu, oduzimam Vam riječ.
Ah, znači po Vašem mišljenju nema potrebe da ja obrazlažem, je li?
Oduzimam Vam riječ, jer ste zloupotrijebili poslovničku odredbu. Zastupnica Snježana Novaković-Bursać rasprava, izvolite zastupnice.
Uvažena predsjedavajuća, hvala lijepo. Vrlo kratko ću u ime Kluba SNSD-a reći nekoliko riječi o tački dnevnog reda, dakle, o Zahtjevu za smjenu gospodina Grubeše, ministra pravde u Savjetu ministara. Dakle, SNSD se prema ovoj inicijativi odnosi na način i ako mi je žao, na način da se prvo procjenjuje od koga je ona došla, a naravno i razlozi. Meni je žao što ću morati da govorim u ovom trenutku o radu te komisije, ad hok, koja jeste osnovana u skladu, jeste osnovana u Predstavničkom domu, ali je, ovo nema veze ni sa jednim personalnim, ni sa jednim imenom, ni sa jednom osobom koja je u tom radu učestvuje, u radu te komisije učestvuje, ali ja mislim da se zaista kad pogledate cijelu sliku i važnost pravosuđa i ukupno i našu svu ustavnu organizaciju itd. ipak radi o jednoj neozbiljnoj priči koja je imala neku ideju da se bavi preozbiljnim ili ozbiljnim pitanjima kakvo je pravosuđe. Dakle, žao mi je što su neki posalnici svojim kapacitetom omogućili upravo ovo što vidimo danas cijeli dan, jedan dobar mikrofon opoziciji ili opozicionim partijama, kojima je naravno to, mislim, zgodno došlo, dobro došlo imaju odličan mikrofon ovdje u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine putem kojeg govore i evo ... i naglas ću reći ono što mi svi znamo i na koncu poslije sve te priče, saslušanja ili već kako oni to nazivaju sve, naravno da neće napraviti ništa. Zašto neće napraviti ništa? Zato što se nisu, nije moguće tako kao što vi mislite, da se popravlja ovakav, ovako neuređen sistem ili ovako nakaradno postavljen sistem na koji evo SNSD upozorava ravno, pa evo mislim 11 godina snažno. Znači, radi se o pravosudnom sistemu koji je na hibridan način u ovoj zemlji skrojen, za kojeg mi svi odlično znamo da je prilično neutemeljen u stavu i mislimo da ono što ste vi pokušali da nekako napravite i iscenirate na onoj nekakvoj hitnoj sjednici, sazvanoj čini mi se u ljeto 2019. godine ... pitanje je moje bilo – je li vama stvarno trebalo devet, deset godina da shvatite kako pravosuđe u ovoj zemlji ne valja? Kojom brzinom procesuirate informacije, ako je vama devet godina trebalo da shvatite kako je pravosuđe, ne valja, kako ne produkuje odgovarajuće rezultate koji bi trebali da idu u pravcu osiguranja pravne sigurnosti građana, privrednih subjekata i uopšte, ovaj, uspostavljanja odgovarajućih odnosa u ovoj zemlji, naravno u kapacitetu u kojem je ono u, ovaj, postavljeno u ustavnom i pravnom sistemu. 40 Dakle, mi smatramo da, opet kažem uz dužno poštovanje personalno ... određenim članovima te komisije, ne sumnjam čak ni u dobru volju, da je sav efekat ovog vašeg rada, nažalost, vrlo vjerovatno ili gotovo sigurno bez neke perspektive za nekim uspjehom. Prema tome, tako se ... određujemo imajući na umu za ukupan efekat i rad te komisije, tako i prema ovom Zahtjevu, naravno nećemo ga podržati, zato što smatramo da raforma pravosudnog sistema i unapređenje, stvarno unapređenje sisteme mora da bude cjelovito. Ne možete vi, zamislite, meni je neshvatljivo da ste vi sebi dozvolili da na bazi nekih, bilo čijih priča i bilo kakvih saslušanja i bilo kakvog, ko vama dođe tamo nešto da priča, da ste vi zamislili da odatle počinje reforma. Meni je to neshvatljivo, vjerujte kolege. Znači, reforma pravosudnog sistema, po našem mišljenju, treba da se vrati na ono mjesto gdje i jeste, to su ministarstva pravde, to su odgovarajući poslanički kapaciteti u odgovarajućim predstavničkim tijelima shodno nivoima gdje se nalaze te nadležnost, a prije svega toga stvarna politička volja. Bez toga i bez htjenja da se sistemski pristupi ovom problemu da se ono presloži na, da bude stvarno zasnovano na ustavnim principima, na realinim temeljima, da ne bude opet plod nečijeg ili nekakvog eksperimenta, mi kao SNSD nismo spremni u tome učestvovati. Bilo kakav, evo saću i ovo reći, ovdje je najviše bilo kao priče, je li VSTS, ja ne vjerujem, personalno, ni u jedno tijelo u ovoj zemlji koje samo sebe treba da kontroliše, pa će ono biti do te mjere nezavisno i autoregulaciono nastrojeno da će moći zaista da produkuje nekakve, ne znam, nezavisne tužioce, nezavisne, ja u to ne vjerujem, imam pravo da ne vjerujem, dosta smo imali toga u prošlosti, ne vjerujem ni u jedno, personalno, rješenje ako je osoba A, ako je osoba B, pa ona će C biti možda najbolja, ne vjerujem. Vjerujem u kontrolu, vjerujem u nadzor, vjerujem u smještanje odgovornosti, obaveza i odgovornosti tamo gdje treba da pripada, a to u kontekstu pravosuđa zahtjeva puno širu reformu od ove, oprostite na izrazu, igrarije, koju ovdje priređujete evo koliko vidim 26 sjednica, uz dužno poštovanje, personalno, vašim nekim željama i htjenjima. Shodno tome svemu, ovaj, nećemo podržati, naravno, smjenu ministra pravde, jer ono ništa neće kao takva smjena riješiti, a jako ćemo podržati ako neko u ovoj zemlji bude zaista htio da radi na stvarnoj reformi pravosuđa, al' cjelovito i otklanjajući sve ono što se u praksi ovog neuspjelog eksperimenta nazvanom raforma pravosuđa u BiH pokazalo nakaradnim, nakaradnim i kontraproduktivnim po pravnu zaštitu i sigurnost građana i svih nas koji ovdje živimo. Hvala lijepo.
Hvala zastupnice. Zastupnik Dragan Mektić rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Prije svega mislim da Vi kao predsjedavajuća trebate promijeniti svoje ponašanje, Vi ste počeli se, počeli galamiti ovdje na nas, Vi ste digli vrlo, vrlo oštar ton prema pojedinim poslanicima ovdje i mi smo došli, što se tiče Vas, u određenu fazu drila i to na današnjoj sjednici ide od samog početka ove sjednice. Prvo sam ja imao neugodnosti kod predlaganja jedne tačke dnevnog reda, gdje ste me osporili, iako u članu 72. Poslovnika kaže da svaki poslanik ima pravo predlagati izmjene, dopune dnevnog reda i da će se Dom izjašnjavati po redu kako su podnošene, podnošeni ti prijedlozi. Al' evo na stranu to, ja ne znam možda Vi imate nekih privatnih problema, ali to nekako morate pokušati ostaviti izvan ovog Doma, ja ne želim, prije 41 svega, i ne dozvoljavam da se ovdje takvim tonom, galamom, vikom, prijetnjom obraćate nama ovdje poslanicima. Ja kad je u pitanju ova istražna komisija ne mogu da shvatim neke stvari, da ovaj Dom i ovaj Parlament izglasa jedan ovakav anketni odbor ili istražnu komisiju, što nije uopšte neuobičajeno u parlamentarnom životu, ne mislim ovdje u BiH, već izvan BiH i da onda, evo, kako vidim ovdje osporava se to, a posebno ste to Vi osporavali, tamo neki ljudi, tamo neka skupina, tamo neka odmetnuta grupa ili tako ovaj slično nečemu. Ja koliko znam, legalno, legitimno je podnesene inicijativa za formiranje ovakve jedne grupe, da smo dobili potrebnu većinu u ovom Parlamentu i koliko se meni čini, da ste Vi potpisali tu odluku, nisam sad tačno siguran, i svi smo dobili odluku u kojoj se osniva i pojedinačno navedeni ti članovi. Pa šta vi hoćete sad od nas? Šta je problem, u čemu? Ali pošto je ovaj Dom već davno izgubio bilo kakvi dignitet, pošto je ovo postalo jedno neozbiljno prelo, ja sebi dozvoljavam isto tako da se ponašam u skladu sa svim ovim, da budem neozbiljan, da budem neodgovoran i kao što smo sad provocirani, posebno sa ove dole govornice, da budem i provokativan tako. Ja mislim da je vas prepalo i da ste se vi prepali onih saznanja do kojih je došla ova Komisija. Gospođi Snežani da kažem, nije ovo komisija zadužena za reformu pravosuđa, niti se mi u ovoj Komisiji bavimo reformom pravosuđa, niti se imamo bavit, nek se bavi Ministarstvo pravde, nek se bavi ko god misli da je nadležan, imamo Strukturalni dijalog koji je počeo sa radom 2011. godine, pa vidili smo dokle je došao itd. Naša je uloga da utvrdimo stanje u pravosuđu, koje ne valja, da vidimo šta su to anomalije, koji su to problemi, zašto pravosuđe nije funkcionalno, zašto nema vladavine prava, pravne države u ovoj državi i zašto svi propadamo zbog toga i nema nas, mi nismo ozbiljna država, mi nismo država osim što imamo Ustav i po Ustavu i na papiru, u faktičnom smislu nismo država, ne funkcionišemo tako. I ja mislim da je ključni problem što smo mi došli do šokantnih saznanja kroz rad ove Komisije. Gospodo, a do tih šokantnih saznanja smo došli tako što su nam ključne anomalije pravosudnog sistema kroz saslušanje dali nosioci pravosudnih funkcija, dakle, sudije i tužioci. Pa ćete se frapirati, pa ćete se šokirati kad budete čuli za neke stvari šta se radi u pravosuđu i u pravosudnom sistemu, a evo samo jedan primjer da vam naveden, nemam potrebu da vam eboliram, elaboriram dobićete izvještaj. Sudija suda, Osnovnog suda iz Brčkog gospodin Nedeljko Tabaković kaže, vi znate da postoji CMS sistem koji određuje i dodjeljuje predmete pojedinim sudijama, kaže predsjednik suda kad dobije jedan predmet osjetljiv koji treba da riješi onako kako je on zamislio, zovne IT tehničara i iz sistema isključi sve i jednog sudiju, ostavi samo tog podobnog sudiju i nakon dva minuta, kad predmet dodijeli tom svom podobnom sudiji, uključi, vrati sve sudije u sistem. I ima gorih stvari od toga, imate gorih stvari u Tužilaštvu BiH, koji neće da koristi uopšte CMS sisteme, neće, pravilnik ima, ne koristi nego nasumice dodjeljuje predmete podobnim tužiocima. Zato imamo slučaj, recimo, da pojedine osobe imaju svog tužioca, kao npr. direktor Obavještajne-bezbjednosne agencije Osmanagić ima četiri istrage, sve četiri mu vodi Oleg Čavka. I da, hoćete da vam još nabrojim ljudi koji sve i jednu istragu mu vodi jedan tužilac, a zašto, neće primjenjuje CMS sistem i ja mislim da ste vi na neki način došli do saznanja o tome i da je sada frka, kuku lele šta sad, kako kad to sve izađe na vidjelo. Međutim, mi smo to sve, te anomalije koje su nam govorile sudije i tužioci, dostavili Uredu disciplinskog tužioca i to će, dragi moji poslanici, biti vrlo teško zaustaviti sada i još koliko god hoćete stvari. I ne bavimo se, Snježana, reformom pravosuđa, nego ovim anomalijama kako je moguće, a da vam ne govorim da, recimo, u Tužilaštvu BiH prvo zaposlenje, dakle, nekome u pravničkoj karijeri bude tužilac Tužilaštva BiH, iako je rečeno da za tužioca BiH mora imati najmanje pet godina iskustva kao nosioc pravosudne funkcije u BiH. I nismo mi mislili ministra Grubešu, ni tjerati 42 da vrši reformu, ni od njega tražiti da se bavi pravosudnim sistemom, odnosno Sudom i Tužilaštvom, već smo mislili da kao resorni ministar nam kaže zašto nema novog Zakona o VSTV-u, kad je sve ijedan tužilac, sve ijedan sudija rekao da je ključ problema u Zakonu o VSTV-u i da ne nabrajam još dalje šta su govorili da treba [[govornik se upozorava na vrijeme]] VSTV da se uradi itd. Da [[govornik se upozorava na vrijeme]] ministrom Grubešom dajte ključna, životni je problem novi Zakon o VSTV-u [[govornik se upozorava na vrijeme]] pa znao sam, znao sam da Vi drilujete, ne znam, ne znam, te morate privatne probleme nekako nastojat ostaviti to van ove parlamentarne sale i pustite to, Vi ste prvi među jednakim i ništa više ovdje [[govornik se upozorava na vrijeme]] uzeli za pravo ovdje da maltretirate poslanike.
Upozoravam Vas da je isteklo vrijeme. Hvala Vam lijepa. Zastupnik Nenad Stevandić rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Ma moram priznati da na ovoj tači se zaista moglo svašta čuti, pa i ovo što je kolega Mektić govorio, kao direktno zainteresovana strana, jer je istovremeno u istražnoj komisiji i optužen od onih koje će saslušavati kao u istražnoj komisiji i svaki pogled i moj i Vaš je apsolutno ličan. Vidio sam vrlo pristojnu diskusiju gospodina Begića, nevjerovatna vrijeđanja gospodina Heleza, kojega Vi niste upozorili, targetiranje ličnosti funkcionera Republike Srpske, bespotrebno ružnim riječima. I ono što treba da, o čemu treba da budemo objektivni ima Parlament, naravno, pravo da formira bilo kakvu istražnu komisiju, koliko je to dobro ili korektno sudićemo kasnije, ali evo da budem iskren i čak i u američkom Ustavu i u američkoj praksi, čak i kad se sudija Vrhovnog suda zahtjeva njegov opoziv, Kongres je tužioc, a Senat je sudija, znači može to i u Americi, a mora postojati konkrenta stvar, konkretan problem da je neko napravio neko krivično djelo, sumnju i to da bi se parlament sa tim, ovaj, bavio. A mi ovdje imamo hajku koja nema veze sa pojedinačnim slučajem ili zamislite kada bi u toj Americi, koja nam je mnogima primjer, da kažemo, funkcionisanja Ustava i sudstva, kad bi poslanik koji tuži ili kongresmen koji tuži sudija rekao da mu je to savjetovao neko iz Meksičke ili Kineske ambasade, da li bi to bila priča o suverenitetu ili upravo delegitimisanju vlastitih institucija koje predstavljate. Ajde da sad, ovaj, odemo do kraja u ovom paradoksu, da kažemo, ajmo sad pozvati i onu trojicu stranih sudija u Ustavnom sudu, pa da ja, recimo, kao poslanik pitam gospođu sudinicu iz Makedonije – kako je ona glasala da je 9. januar problematičan kao vjerski praznik u Republici Srpskoj, a nije Ilindan problematičan u Makedoniji, u njenoj zemlji gdje je Ilindan nacionali i vjerski praznik? Možemo mi mnogo paradoksa da ovdje navedemo, al' mi treba da znamo da Parlament mora imati nešto konkretno zašto se uhvati, pa da onda o tome raspravlja, a da nemamo direktno zainteresovane ljude za svoje slučajeve ili političke harange koje se koriste, hajde da budem iskren, u direktne marketinške svrhe, jer ništa nećemo popraviti s ovim što smo danas se brukala pričajući sve i svašta, to veze sa temom nema, usput spominjući mnoge riječi nedostojne narodnih poslanika itd. I ono što bih, da ne pomislite da ovo govorim kao neko ko pripada etablišmentu, zamjerio kolegama poslanicima iz SDA, to je ta jedna vrsta iskrenosti u vladajućoj koaliciji. Stalno nešto koketiramo te igraćemo jednu igru oko CIK-a i onda navučete, mo vas iz opozicije, ne mi, nego SDA i onda vi pohrlite da delegitimišete članove CIK-a koji bi trebali da budu izabrani u vladajućoj koaliciji, pa onda vi iz jednog entiteta, iz Republike Srpske izaberete članove CIK-a koji pripadaju našoj opoziciji, a SDA-u ostavite da ima članove CIK-a koje su ... i to sve radimo u ovome Parlamentu. 43 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ovaj, to ne, to je apsolutno tema za oni koje nešto znaju, razumiju, a ko ne zna taj dobacuje. To je takođe pravosudna i CIK je institucija koja presuđuje. Vi, gospodine Mektiću, prvo se naučite da ne dobacijete. Eto, ...
Upozoravam zastupnike da ne dobacuju i da ne ometaju druge zastupnike koji imaju riječi. Izvolite, zastupniče Stevandić, izvolite.
I Vama sam jednom rekao da obezbijedite red, da opominjete ljude kao što Zukan Helez radi vrijeđanje nepotrebno itd.
Ja se ispričavam, ovdje se često puta i ne čuje, znate, ja se trudim da vi čujete mene, ali evo ako neko ima da mi kaže iz bliže, nekad i ne čujem što je neko rekao, ja se ispričavam unaprijed. Izvolite, imate riječ.
Dobro, zato Mektić galami, mi njega čujemo. Ovako, da budemo iskreni, da ne igramo nikakve igre, vlast podnosi teret i sa njom ide među narod i vidi hoće li ostati vlast ili izgubiti izbore. Opozicija traži bolja rješenja, bolje ljude, nudi ono što ona misli da treba i takođe se bori i onda se nalazimo u ovome Parlamentu. Mi to ovdje nemamo i onda se svi kao čudimo, biće sledeća tačka dnevnog reda, pa ćete vidjeti kakav je to tek rašomon, onda se svi čudimo kao šta nam se dešava, ne valja ovaj sudija, ne valja CIK, ne valja to. Pa mi ovdje treba da funkcionišemo ono što je vlast kao vlast da se dogovaramo, da ne podmećemo jednima, drugima i to je činjenica da to opozicija je dobro primijetila više puta. Ali i vi ste gospodo uvučeni u sve to i vi ste u tom blatu, ako je do koljena vlast i vi ste do koljena. Prema tome, svi mi ovdje nosimo neku vrstu odgovornosti, vlast veću, opozicija manju, a ono što nam nedostaje, nedostaje nam iskrenosti da ne bi, evo, četiri sata se bavili marketingom i demagogijom i politikanstvom, umjesto da smo se negdje i prije ovoga sastanka sve lijepo dogovorili. Eto, to je ono što smatram da je potrebno reći.
Hvala lijepa. Zastupnik Dragan Mektić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče. 44
Moj krivi navod odnosi se na diskusiju gospodina Stevandića. Vi ste, gospodine Stevandiću totalno zalutali u ovoj temi i ovoj stvari, a dobacivao sam zato što ovo više nije postao ozbiljan Dom i što ovdje radi ko šta hoće i kako hoće. Pa pominjete slučaj Senata i američku praksu, koji su ovlašteni da ispituju pojedinačne slučajeve, pa ste pomenuli da pitamu tu sudinicu u Ustavnom sudu Makedonije, zašto je glasal, ono kad je u pitanju 9. januar, nije Ilindan itd. Ma mi se ne, niste nam dali ovlaštenje da se bavimo konkretnim slučajevima, mi ne smijemo da diramo u nezavisnost i autonomiju tužilaca, ajte nam to dajte, proširite nam ovlaštenja radićemo i to. Ali, gospodine Stevandiću, pa shvatite Vi da je u 2019. godini podignuta optužnica za visoku korupciju za čitavu godinu od 370, osamdeset tužilaca u BiH samo u jednom slučaju, pa hajte recite je li to normalno. Ako je normalno, onda će i za mene biti to ok, sve super, idemo guramo, ne treba nam ništa, al' pobrkali ste što naš narod kaže, počeli ste pominjati pojedinačne, konkretne slučajeve. Mi ne smijemo da se bavimo, niti se bavimo ijednim problemom, mi se bavimo anomalijama, nedostacima zakona, zloupotrebama zakona koji nisu dovoljno definisali određene stvari itd. itd. Zato Vam kažem, zalutali ste i to što ste potrošili vremena ničemu nije koristilo ovdje.
Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Cijenjeni kolega Mektiću, neznanje ne opravdava, ja sam rekao da se i u drugim parlamentima i u Senatu može pozivati na odgovornost i sudija, čak i Vrhovnog suda kada se radi o slučaju gdje je on nešto prekršio, tada je Senat sudija, a Kongres tužioc. Što se Vas tiče, Vi ste zainteresovano lice, Vi ste pobrkali optuženičku klupu na kojoj sjedite zbog upravo te korupcije koja je zbog Vas napravila optužnicu i poslaničku klupu gdje biste istraživali te tužioce i sudije koji protiv Vas vode postupak, to je problem, to je problem, to je ono što je pobrkano, to je ono što nema nikakvog smisla, to je ono što uništava dignitet i pravosuđa i ovoga Parlamenta. Vi možete da pokušate da budete neka zvijezda koja će da ljude napada, targetira, ja neću, ja ću Vas uvažiti kao poslanika, neću Vas uvrijediti, imate pravo da radite to što radite, nemojte vrijeđati druge i pričati, ja svoje vrijeme trošim onako kako sam zaslužio, kako su moji birači mi dali za pravo i zastupam interese onih koji su me ovdje izabrali, ne vrijeđajući ni Vas, niti bilo kojeg drugog kolegu. A ono što je paradoks je to da se Vi predstavljate kao zvijezda ovoga procesa, kao zvijezda tog, da kažemo, reformatorskog vala u pravosuđu, a istovremeno ste na optuženičkoj klupi i treba da Vi sudite tim ljudima koji treba da sude Vama, to je paradoks, to je ono što je pobrkano. Ja nisam htio da Vam kažem ništa ružno i nisam zaslužio da se Vi tako ponašate prema meni i vrijeđate i moju ličnosti i vrijeme koje trošim i narod kojim pripadam, to nije u redu.
Hvala. Zastupnica Aida Baručija, nepridržavanje utvrđenog dnevnog reda, izvolite zastupnice. 45
Ove diskusije su daleko odmakle od naše tačke dnevnog reda, to je – Razmatranje Zahtjeva o smjeni gospodina Grubeše. Stoga vas molim da se pridržavamo dnevnog reda i da završavamo ovakav način komuniciranja i diskusija.
Samo da upozorim uvaženu zastupnicu, ovo nisu bile rasprave, ovo su bile ispravke krivih navoda, gdje su se ljudi referirali na stavove koji su izneseni u tjeku rasprava, pa je naravno dođe do ovdje. Svako od zastupnika se poziva i ja još jednom pozivam da rasprave budu u skladu sa Poslovnikom i uz pridržavanje dnevnog reda, ako će svako vodit računa o tome i biti neko ko će biti pozvan da li je to utvrđivanje dnevnog reda, to nas nigdje neće dovesti, a napose utiče na dignitet ovog Parlamenta, pa pozivam svakog da da svoj doprinos u cilju zaštite digniteta i ugleda ovog visokog Doma. Hvala vam lijepa. Zastupnik Dragan Mektić, ispravak krivog navoda, izvolite.
Djelimično Vama ispravka krivog navoda, a drugi dio Nenadu Stevandiću. Kad govorite o dignitetu ovog Doma, digniteta nema. Nema, mi smo jedna, kako Vi rekoste dole za govornicom, jedna skupina, jedna družina koja nako malti praznu slamu i rezultat, šta je rezultat svega toga, našeg ništa, jedno veliko ništa, svaki dan sve gore i gore itd. itd. al' ajd neću da pričam, evo, neću o tome. Stavandiću, još dalje ste sad zalutali, kažete – da ja sudim sistemu, da sudim tužiocima i sudijama, a ja se nalazim na optuženičkoj klupi, tako ste rekli. Ma ne sudimo nikome, Vi ne možete da shvatite, ja ne znam u čemu je problem, ne vjerujem da ne možete da shvatite to, vjerovatno negdje neki drugi problem ima, ovaj, ne možete da shvatite mi hoćemo da vidimo šta su problemi u sistemu, u sistemu. A to već kad govorite da sam ja na optuženičkoj klupi, maloprije sam Vam govorio, nekorištenju tog CMS sistema u Tužilaštvu, pa jedna osoba, isti tužilac joj četiri puta. Ja imam osam istraga, sve ijedna, imam svog tužioca, jedna ženska tužilac i ja s njom liježem i ustajem, žena ... Pa čekajte čovječe, je li Vama to normalno da bude jedan tužilac zadužen samo za mene u Tužilaštvu BiH. Pa osam predmeta, pa pazite diplomu moju koju, pet godina, ja '89. diplomirao u Zagrebu, još je predmet istrage. Vi [[govornik se upozorava na vrijeme]] a to [[govornik se upozorava na vrijeme]] samo još jednu rečenicu, to što je to tako, što ja imam osam [[govornik se upozorava na vrijeme]] indirektno ste i vi krivi, zato što kontrolišete pravosuđe, e to je problem što postoji politička kontrola nad pravosuđem i pravosuđe je podpalo pod političku kontrolu.
Zastupnica Snježana Novaković-Bursać, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Hvala gospođo predsjedavajuća. U ovoj ispravci krivog navoda ću se zaista osvrnuti na nekoliko povreda poslanika, odnosno u nekoliko navrata, kada je zaista gospodin Mektić na vrlo neprimjeren način kršio 46 direktno Poslovnik 79. i Vama inplicirajući nekakve stvari. Znam da ste u neugodnoj situaciji kada kao predsjedavajuća morate da to radite, ali nekakav način vi u Kolegijumu morate naći da se zaštitite od ovako neprimjerenih ispada. Započeću ovu svoju, znači sad drugi dio ispravka krivog navoda, ustvari ću se složiti sa gospodinom Mektićem, kada kaže da ovo nije postao, da je ovo postao neozbiljan Dom. Ja bi se tu, gospodine Mektiću, složila s Vama, a mislim da je postao zaista neozbiljan kad je dozvolio u jednom trenutku da osoba, recimo, Vaših performansi i kvaliteta postane ministar bezbjednosti, pa ajde i poslanik, to Vas je narod izabrao, a onda u jednom trenutku i poslanik i ministar, nevjerovatno. Što se tiče tih problema, Vi kažete problemi su u sistemu. Pa nisu problemi u sistemu, sistem je problem onakav kakav je postavljen, e sad kad ste Vi malo došli u kombinaciju, znači, kada je više postalo preočito kada ste previše, ajde da kažem, jasnih tragova ostavili svog činjenja, pa kad ste se malo našli predmetom toga istog sistema, ...ovaj, e onda naravno ne valja. Drugo, to što imate odgovarajućih problema, mislim to, to ste sami napravili, molim lijepo, i druge stvari što radite i čega se sve hvatate, nije da se ne zna. Dakle, u dijelu se slažem, zaista gubi ovaj Dom dignitet, čak i u ovom dijelu kada ste, kada je Vas izabrao da se baš eto od svih ovdje, eto nekih ljudi Vi se bavite, molim lijepo, ovaj, utvrđivanjem problema, pa kažete ovdje prelimo. Pa gospodine, ovaj, pet godina ste obavljali funkciju ministra bezbjednosti i sad ste Vi saznali, je li da, od nekog tamo, ovaj, da ne valja CMS sistem, pa svak živ u ovoj državi zna. Ali opet ponavljam, nije problem što je nešto sad dio tog sistema ne valja, ne valja sistem ovog pravosuđa. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Nenad Stevandić, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče.
Pa ja, kolega Mektiću, Vama želim da tamo gdje niste krivi budete oslobođeni, to bi bilo normalno za pravosuđe, znate. Al' isto tako Vas molim da ne vrijeđate ljude i da ne govorite za žene tužioce, da ne koristite taj prefiks žene, jer to vrijeđa i žene. Vi se ponašate kao u kafani, šta Vam god padne na pamet kažete. Vi ste ovdje rekli da Vi ustajete i liježete s nekim tužiocem, to je kontekst koji sebi ne može dozvoliti narodni poslanik i neko ko je bio ministar, ni u kafanskoj varijanti, a ne u Parlamentu. Mi gubimo dignitet zato što ljudi poput Vas vrijeđaju, koriste neprimjerne, neprimjeran rječnik, mi zato gubimo dignitet i ja ću ga izgubiti raspravljajući s Vama. Iskreno mi je žao što se s Vama raspravljam, ja Vam želim dobro zdravlje, ali dajte obuzdajte se, nemojte to raditi u Parlamentu, nema nikakvog smisla. Mene ste bespotrebno pet, šest puta uvrijedili, ja Vam opraštam cijeneći Vašu situaciju, ali ste uvrijedili sve žene i govorite o tužiocima kao o nekom o kom liježete i osvanete, to nema nikakvog smisla, to nije, to nije ni za kafane, a kamo li za Parlament. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ma govorim ja da se uopšte prefiks žene koristi u takvom kontekstu, pitajte bilo koje udruženje, pa će vam reći da je to uvreda, ali ja razumijem da Vi to možda ne razumijete. 47
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih, zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Pošto na početku nije želio, ali evo vidim nema od Vijeća ministara, da li ministar pravde se želi obratiti? Izvolite ministre, ministar pravde Josip Grubeša.
Hvala lijepa. Poštovana predsjedavajuća, uvaženi članovi Kolegija, poštovane zastupnice i zastupnici, dame i gospodo. Pažljivo sam slušao diskusije uvaženih zastupnika, naravno podnositelja inicijative za moju smjenu u kojima iznose razloge opravdanosti inicijative, kao i diskusije drugih zastupnika u kojima su se mogli čuti neki drugi tonovi i neka druga stajališta. Sve u svemu pro et kontra, kakva i treba da bude parlamentarna demokracija, na određene neumjesne diskreditacije i neskrivene netrpeljivosti na moj račun, koje se već od ranije po otrcanoj matrici odašalju sa određenih pozicija u ovom visokom Domu, nemam namjeru komentirati, ali bi napokon isti ti trebali postati svjesni da takvom retorikom omalovažavaju dignitet i ugled ovog Doma i to više govori o njima i njihovoj etici i poimanju zastupničkog digniteta, nego o meni i mojem znanju i vještinama. U svakoj suvremenoj parlamentarnoj demokraciji ovakve inicijative su legitiman čin kojim je dana mogućnost preispitivanja učinkovitosti i s tim u vezi i pitanje odgovornosti nositelja izvršne vlasti. U takvom diskursu i promatram ovu inicijativu, pa se ne mogu oteti utisku da su osim njenog neupitnog pravnog utemeljenja izostali ozbiljni i vjerodostojni pokazatelji koji bi je bar donekle opravdali. Kao jedan od krucijalnih razloga za pokretanje ove procedure se navodi moje navodno neodazivanje pozivu istražnog povjerenstva. To naprosto nije točno, jer se lako i nedvosmisleno iz pisane korespodencije mog Ureda sa službom u Parlamentu može utvrditi prava istina, a to je da sam poradi ranije preuzetih obaveza bio sprječen da se odazovem tom pozivu u zakazano vrijeme i sasvim opravdano očekivao novi termin istražnog povjerenstva. Izgleda da to nekom nije odgovaralo i da su planovi i namjere bile sasvim drugačije. Nevješto i loše skrojen scenari po kome su na brzu ruku i gotovo istog trena iz istražnog povjerenstva u medije plasirane netočne informacije o mom neodazivanju. Kada smo već kod istražnog povjerenstva, osnovanog ad hok za istraživanje stanja u pravosuđu, ne mogu da ne primijetim da u istom nema nijednog pripadnika hrvatskog naroda, što odudara od ustavnih i drugih zakonskih i podzakonskih principa jednakopravnosti i zastupljenosti, ali i obaveza koja proizlaze iz istih. Zašto je to tako odgovor treba potražiti kod kreatora ove i ovakve politike. Zar je moguće da se nije poštovao Poslovnik ovog visokog Doma kada se formiralo ovo Povjerenstvo. Možda je to sve bilo dio planiranog scenarija i sračunate medijske hajke, nužno se postavlja pitanje, ali i postoji opradana bojazan, da se takvim nelegitimnim presedanima pokušava uvesti neka nova praksa i kreiraju kvazipravila po kojima se može raditi i odlučivati bez jednog konstitutivnog naroda. Da li je ovo prvi korak u izbacivanju Hrvata iz tijela vlasti, života i na kraju odlučivanja unutar BiH? Ipak kako su to pitanja iz resora ovog vosokog Doma, zadržao bi se samo na ovoj opaski. Prozivati me kao odgovornog za stanje u pravosuđu je čista demagogija i kada ne bih imao u vidu profesionalni portfolio nekih od potpisnika inicijative, mislio bih da je to 48 elementarno nepoznavanje stvari koje reguliraju ovo područje. Ovako to je puki populizam, koji se prezentira javnosti sa namjerom da se ovakvim i sličnim predstavama zabavi javnost i tako neke mnogo bitnije i životnije teme stave u drugi plan. Javnosti radi iznijeću ukratko što su nadležnosti Ministarstva pravde i mene kao ministra u ovom kontekstu i zbog čega je jasno da je ovo jedna u nizu već viđenih predstava iskonstruiranih iz nekih sarajevskih kafana. Parlamentarna skupština usvojila je reformske zakone, koji su u potpunosti odvojili pravosuđe od izvršne vlasti, za razliku od drugačijih rješenja u zemljama regije i Europe, te samim tim Ministarstvo pravde ne možemo gledati kao instituciju pravosuđa. Kada govorimo o stanju u pravosuđu, nisam upoznat da je povjerenstvo o kojem govorimo napravilo ili tražilo od pravosudnih institucija da im se dostavi analiza stanja u pravosuđu kroz prikaz broja predmeta, starost predmeta od trenutka formiranja do završetka, naravno za završene, odnosno status predmeta i razloge zašto nije završeno, ako nešto nije završeno. Ministar pravde nema nadležnost tražiti takvu analizu, ali bi i samo na osnovu te analize mogao dati svoj sud da li smatram da je rad pravosuđa adekvatan. Odsustvo svake odgovornosti za rad i funkcioniranje pravosuđa dokazuje i činjenica da je propisima čak uvjetovano da Ministarstvo pravde BiH ne može samostalno predlagati izmjene zakona koje reguliraju rad pravosuđa, bez da se o tome ne konzultira sa VSTV-om. Ministarstvo pravde na čijem sam čelu i u ovom složenim vremenima opterećenim i otežanim uvjetima rada, uvjetovanim pandemijom COVID-19 je radilo i radi na izradi prijedloga zakonskih akata iz svoje nadležnosti, bez obzira na izazove koje je ova situacija nametnula. Naime, tjekom pandemijske 2020. godine Parlamentarna skupština je iz nadležnosti Ministarstva pravde razmatrala Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o upravnim sporovima, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudskim taksama, Zako o izmjenama i dopunama Zakona o plaćama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama, Zakon o dopunama Zakona o prekršajima i dalje je u proceduri Prijedlog zakona o privremenim mjerama u radu pravosudnih i drugih oragana BiH za vrijeme stanja prirodne ili druge nesreće na teritoriju BiH utvrđen na Vijeću ministara na početku pandemije i do kojeg danas Parlamentarna skupština nije usvojila. Pored toga, u 2020. godini je konačno stavljen u funkciju državni zatvor, nakon četiri godine od početka radova i mnogih prepreka, te je završena rekonstrukcija objekta zgrade Tužiteljstva BiH. Ovo je jasan pokazatelj da prigovori iznijeti na račun moga nerada ili Ministarstva pravde BiH nisu na mjestu, jer smo bez obzira na epidemiju i mjere za sprječavanje širenja zaraze ipak radili i pripremali propise, da ne govorim druge stvari koje smo radili od onlajn sastanaka, priprema strategije i akcijskih planova. Samo Vijeće ministara je tjekom 2020. godine imalo 22 redovne i 40 vanrednih sjednica. Na kraju bi naglasio da je brzina u donošenju zakona u suprotnosti i obrnutoj proporciji sa njegovim kvalitetom i provodljivošću. Mi smo zemlja sa brojnom zakonskom regulativom, koja se pokazala kao ne baš dobra, pa je to razlog više da se učimo na greškama iz prošlosti i rad na pripremi zakonskih projekata ostavimo ekspertima u nekom realnom vremenu, a zakonodavna vlast će imati priliku da ih razmatra i o njima se izjašnjava. Evidentno je da nema nikakvog realnog pokazatelja o odsustvu kvaliteta u mom radu, bez obzira koji od argumenata stavite u kontekst i istinski pogledate što je Ministarstvo pravde uradilo u 2020. godini, ali i godinama prije, osim pukog navođenja mojih stručnih zvanja, bez da iskreno razgovaramo o mojim postignućima i sposobnostima. Mislim da je ovo godina, da je ova godina mogla početi i razgovorima o bitnijim temama i svakako mislim da predstava u kojoj me se gura kao glavnog aktera, bez da je itko iz vladajuće većine pisao scenari, nije vrijedna pažnje i gledanja. Hvala. 49
Hvala lijepa ministru. Evo budući da smo i zaključili raspravu, ali evo uvaženi zastupnik Dženan Đonlagić se javio, on nije sudjelovao ni kroz replike, pa izvolite uvaženi zastupniče.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Dakle, niko u sali nije čuo da ste zaključili raspravu, ne znam zašto to potencirate. Dakle, niste mogli zaključiti raspravu prije obraćanja resornog ministra, dakle, rasprava još nije zaključena. Nakon obraćanja resornog ministra, gdje se čula jedna bahatost u tonu i načinu obraćanja i upotrebi neprikladnih pojmova, navešću samo dva, da se prijedlog ovaj pravi iz sarajevskih kafana, pod znacima navoda, izbacivanje Hrvata itd. U ime Kluba DF-a tražim petnaestominutnu pauzu zbog dodatnih konsultacija. Hvala.
Dajem pauzu od 15 minuta. Znači, sad je 17:10 vidimo se ovdje u 17:30 najkasnije. [[PAUZA]] Poštovane zastupnice i zastupnici, ja vas pozivam da zauzmete mjesta i da nastavimo sa radom ovog Doma. Pozivam zastupnika Đonlagića da nam obrazloži razloge traženja stanke. Izvolite zastupniče.
Pa ja sam to već u prijedlogu traženja pauze kazao o čemu se radi zbog potrebnih dodatnih konstulatacija nakon što sam čuo izlaganje i diskusiju ministra Grubeše, koji je koristio vrlo bahate i neprkladne tonove i naveo sam dva primjera, dvije ilustracije – sarajevskih kafana i izbacivanje Hrvata iz vlasti. Mislim da je to bilo jako neprikladno, nepotrebno, nesmotreno. U BiH ima jako finih i lijepih mjesta, kako on kaže kafana, a sarajevske zaista imaju poseban šmek i duh i zaista su lijepo mjesto, a u međuvremenu u pauzi smo skoknuli do par sarajevskih kafana da vidimo šta i kako dalje.
Zahvaljujem. Zastupnica Mira Pekić, rasprava. 50
Hvala. Pa evo želim sve da vas pozdravim na početku. Nisam se javljala za riječ za sve ovo vrijeme dok su moje kolege se javljale i za riječ i za ispravku krivog navoda i za repliku, ja sam ćutala, jel' stvarno sam poznata kao neko ko ima debele živce i sluša i uči. Ovo što smo, i hvala gospodinu Đonlagiću na ovih 15 minuta, pa bilo je dovoljno da se malo saberemo, da kažemo i da ne ostavimo ovo Vaše izlaganje za kraj, nije dobro da u ovom Predstavničkom domu na kraju saslušamo Vas kao ministra iz Savjeta ministara. Potpuno nedopustiv način, obratili ste se nama poslanicima na potpuno nedopustiv način, nas je birao narod u BiH, mene u Republici Srpskoj, a Vas je izabrala Vaša politička partija, ali bez obzira na to Vi ste ministar u Savjetu ministara, Vi ste i moj ministar i ja hoću tako i da Vas posmatram i do ovog momenta, dok ste Vi, dok niste izašli za ovu govornicu tako sam i posmatrala. Smatram da sve ono što mi, članovi Privremene istražne komisije potpuno legitimno izabrani u ovom Domu imamo pravo da kažemo, da napišemo i da tražimo, s pravom možemo da prenesemo u ovaj Predstavnički dom i da tražimo do Vas i Savjeta ministara. Privremena istražna komisija nije neka družba Pere Kvržice ili ne znam ja, neka virtualna organizacija, to je Privremena istražna komisija i bavi se utvrđivanjem stanja u pravosuđu i znate šta je bio okidač da se ta Komisija, da ta Komisija krene sa radom, znamo svi, ne moram da pričam, kasno je. Ali mislim da i s tim ću da završim, neću ja dugo, rekli ste da nismo vrijedni ni pažnje, ni gledanja, ova inicijativa naša, na kraju kad ste završavali. Oprostite, mislim da svaka riječ koju mi kažemo ovdje je vrijedna pažnje i svaka riječ ima svoju težinu i sve razloge koje su moje kolege naveli nisu čak ni svi članovi Privremene istražne komisije, svi imaju neki razlog zašto nisu zadovoljni radom ministra pravde u Savjetu ministara, čak i na ovom zadnjem razgovoru, ja to zovem razgovori, to nisu saslušanja, piše u Poslovniku saslušanja, to nije ni blizu saslušanja kako se to tumači, to su razgovori sa svim relevantnim činiocima u pravosuđu. Mi smo pozivali od gospodina Branka Perića, do gospodina, ne znam, Milana Blagojevića, članova VSTS-a itd. i smatram da to što ste završili sa tim da nismo vrijedni pažnje, a ni gledanja, bez obzira kako se ovo završi, nemojte više nikad upotrjebljavati to prema, ja Vas molim, Vi ste mlad čovjek, nemojte to upotrjebljavati prema poslanicima, čak mi je bilo drago, evo, kad je moja koleginica Krišto malo povisila glas na kolegu Mektića, pa nekad i treba malo povisit glas, evo, da se našalim, na neke, ali Vi ste potpuno na nedopustiv način se obratili poslanicima, a razlog je nešto na što mi imamo pravo. Molim Vas da se ubuduće tako ne obraćate, mi imamo pravo da komentarišemo rad, imamo pravo da tražimo, Vaše je, vi ste izvršna vlast, Vaše je da radite ono što se traži od Vas, ono što je zakonom i Ustavom predviđeno. Hvala.
Hvala lijepa. Predrag Kožul, ispravak krivog navoda, ali prije samo što ne, kažem, evo opaska na stav zastupnice, ja na nikoga nisam povisila glas, pričam sasvim dovoljno da bi me zastupnici kao nekoga ko vodi ovu sjednicu dobro čuli, ništa više. Hvala Vam lijepa. Predrag Kožul, ispravak krivog navoda, izvolite zastupniče. 51
Pa ja bih volio da, kad govorimo u ovoj dvorani da smo dosljedni, da nismo pomalo i licemjerni. Dakle, ovdje je čitav dan u ovoj raspravi bilo uvreda, na različite adrese i na adrese ministra o kojem danas raspravljamo. Dakle, bez namjere da budem advokat ili da pravdam bilo što, moram vas upozoriti i na to, bilo bi dobro da smo uvijek jednako osjetljivi na sve neprikladne i neprimjerene riječi u ovoj dvorani, a vidim da je se, ovaj, ovakva rekacija uslijedila tek na kraju, nakon ovog zadnjeg obraćanja.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. A sada vas pozivam da se u skladu sa člankom 158. stavak (1) Poslovnika odmah izjasnimo i glasujemo o prijedlogu za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH, smjena ministra pravde BiH, gospodina Josipa Grubeše. Od ukupno 32 nazočna – za 14, protiv 17, 1 suzdržan. Ne postoji opća većina. Konstatiram da nismo prihvatili prijedlog za rekonstrukciju Vijeća ministara BiH, te da nije smjenjen ministar pravde, gospodin Josip Grubeša. Kroz ovu raspravu nije bilo drugih prijedloga, tako da smo zaključili točku 3. Prelazimo na točku četiri, Ad. 4. Zahtjev zastupnika iz Kluba zastupnika SDA za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o javnim nabavama po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-489/21 od 24. 2. 2021. Prijedlog zakona ste sa zahtjevom za hitni postupak ste dobili. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Zastupnica Alma Čolo, izvlite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Klub SDA je predložio ovaj Zakon po hitnom postupku, jer su ispunjeni uslovi iz člana 133. Poslovnika, da se radi o visokom stepenu hitnosti, a takođe Zakon je formuliran na jednostavan način. Poslovnik ne predviđa ispunjenje oba uslova kumulativno, ali u ovom slučaju su oba uslova ispunjena, tako da predlažemo da Zakon ide po hitnom postpuku. Hvala. 52
Hvala Vam. Vidjela sam, je li zastupnik Magazinović, odustao je?
/nije uključen mikrofon/
Molim?
/nije uključen mikrofon/
Tako je. Znači nema više prijavljenih. Sad vas molim da se izjasnimo, odnosno glasamo o zahtjevu za hitni postupak. Od ukupno 32 nazočna – za 29, nema protiv, suzdržana 3. Postoji opća, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo usvojili da se Prijedlog zakona o javnim nabavama razmatra po hitnom postupku. Sada otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o javnim nabavkama, koji je evo usvojen po hitnom postupku. Zastupnik Saša Magazinović rasprava, izvolite zastupniče.
Vrlo kratko, ovo je neophodna izmjena Zakona i sve ono što smo do sada mogli čuti od predsjedavajućeg Vijeća ministara, citiram – meni su rekli da ne treba mijenjati zakone. Da bi se direktno lijek nabavljao treba očigledno. Žao mi je što ovo ne dolazi od Vijeća ministara, gospođa Bisera Turković, koja dolazi iz stranke koja je predložila ovaj, ove izmjene Zakona, je zamjenica predsjedavajućeg Vijeća ministara i mnogo bi ozbiljnije kao država izgledali da ovaj, ovim procesom upravlja Vijeće ministara. Oni očigledno imaju neku svoju agendu i u redu je i da to predlože zastupnici, mada to je jedna potpuno druga situacija u odnosu na onu koja je trebala biti. Ohrabren sam, takođe, ali to je iduća tačka dnevnog reda o kojoj ću govoriti, jer jučer je izgledalo da je vlast, u koju spada naravno i Klub poslanika SDA, zaboravila izmjene Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima, što jedno bez drugog neće otvoriti mogućnost nabavke. Ali ukoliko danas usvojimo ova dva zakona i ukoliko ih potvrdi Dom naroda, ja mislim da je onda Parlament po ko zna koji put uradio posao Vijeća ministara.
Ne vidim više prijavljenih. Zastupnik Predrag Kojović, naknadno, da li želite? Izvolite. 53
Zahvaljujem predsjedavajuća. Samo sam htio da, ako je moguće od Kluba SDA da dobijem, kako bih rekao, jedno objašnjenje. Prije par sati je u zgradi Predsjedništva BiH održan sastanak, ja bih rekao, čelnika, najviših čelnika izvršne vlasti iz oba entiteta i Vijeća ministara, uključujući i članove Predsjedništva, kao najviši organ vlasti. Na tom sastanku gospodin Džaferović iz SDA, član Predsjedništva BiH, je, kaže, upitao – da li je potrebno mijenjati neke zakone kako bismo omogućili uvoz i nabavku vakcina? I na tom sastanku, znači, najviših čelnika izvršne vlasti, mu je rečeno da ne treba, to možete pročitati tu izjavu i u medijima. Osim što otvara bezbroj pitanja, da li ljudi koji vode ovu zemlju poznaju zakone po kojima treba da ih vode, kažu da ne treba mijenjati to, a Klub zastupnika SDA u državnom parlamentu zna i misli drugačije ili je ova izjava gospodina Džaferovića netačna i ljudi koji su tamo bili u zgradi Predsjedništva ne znaju ono što Klub SDA u državnom parlamentu zna. Pa samo bih volio da mi se objasni, da li trebamo mijenjati zakone, jer neki ljudi iz iste stranke na najvišim funkcijama kažu da ne treba.
Hvala zastupniku Kojoviću. Samo da podsjetim, mi vodimo trenutno raspravu o hitnosti Prijedloga ovog zakona, pa evo molim i uvažene zastupnike da se pridržavaju, znači, Poslovnika. Zastupnica Alma Čolo rasprava, izvolite zastupnice.
/nije uključen mikrofon/
A ja, tako je, e dobro je, dobro je ok. Isprika, e sad imamo raspravu ovako, Nenad Stevandić. Alma Čolo je, ali je stavljena druga po redoslijedu, tako da. Nenad Stevandić, izvolite imate riječ zastupniče.
Hvala lijepo. Pa vrlo zanimljiva stvar je što je, ovo što je rekao kolege Kojović. Nažalost, tačno je i jedno i drugo, da se lijekovi mogu uvoziti i ako se promijeni zakon i ako se ne promijeni. Ja ću vam pročitati, bavim se ovim dobrih mjesec dana, ovaj, i neću da kažem da sam ekspert, ali što se kaže u sitna slova i zareze sam proučio sve mogućnosti. Znači, član 66. nadležna entitetska ministarstva i Odjel za zdravstvo Brčko distrikta mogu odobriti uvoz lijekova koji nisu dobili dozvolu za stavljanje lijeka u promet u sljedećim slučajevima: hotno potrebnog uvoza ograničeno količina lijekova koji nemaju dozvolu za stavljanje u promet, a neophodni su za zaštitu zdravlja stanovništva na prijedlog zdravstvene ustanove, znači svaka bolnica bi mogla. I sedam, izuzetno propisanog ... stava (3) ovog člana – ako Savjet ministara BiH proglasi vanredno stanje na zajednički prijedlog entitetskih ministarstava zdravstva i Odjela za zdravstvo Brčko distrikta, Agencija može odobriti uvoz lijekova koji nisu dobili dozvolu za stavljanje u promet, ako su takvi lijekovi neophodni za prevenciju, odnosno otklanjanje posljedica takvog stanja. 54 Na osnovu ovih članova ostaje samo jednu stvar nejasno, zašto Federalno ministarstvo zdravlja nije postupilo isto kao Ministarstvo zdravlja Republike Srpske i nabavilo vakcinu po istom principu, jer smo mi bez izmjene zakona, i Republika Srpska je u BiH, znači, nabavili vakcine po članu 66. koji predviđa izuzeće, da kažemo, odnosno interventnog i hitnog uvoza. Taj član 38. o kome sam vam pričao i hvala vam što ste iz druga puta mi to podržali, biće opet riječi o tome, je upotrijebljen i u ovom slučaju i možda sutra ako AstraZeneka, ovaj, nam odobri deo, da kažemo, preko svojih rezervi i ponovo ćemo morati taj član 38. Znači, moguće je, ovaj, i tu su u pravu i gospodin Tegeltija, koji je rekao da se ne mora mijenjati da bi se uvoz lijekova bio, jer postoje konkretni dokazi Ministarstvo zdravlja Republike Srpske je dalo dozvolu o hitnoj nabavci i vakcine su već uvezene, a da mi nismo promijenili zakon, to su činjenice. E sad, da je ne bih tjerao mak na konac, ja sam jutros na Proširenom kolegiju, gdje ste i vi bili, saglasan i sa ovim izmjenom zakona, da ne bi neko rekao da mi bilo čime, ovaj, potičemo opstrukciju ili da imamo nešto protiv da se ubrza, ja sam za to da se ubrza, zato sam ranije i govorio o članu 38. Znači, suštinski zaista nije potrebno mijenjati zakona da bi se uvezle vakcine, ako imamo, da kažemo, kredibilnog uvoznika itd. itd. Ono što jeste zaista problem, da ovdje postoji mnogo, mnogo stvari koje su van i pravnog i ljudskog i svega i sve što se dešava u EU, je sramota EU, ne samo nas koji smo to sad najteže podnijeli. Evo iskoristiću ovu priliku da na idućoj tački ću govoriti o tim problemima, da kažem da je danas takođe na ovom sastanku, koji ste Vi naveli, prihvaćena donacija Srbije, koju je ponudio gospodin Vučić, od 5 hiljada doza za zdravstvene radnike u Federaciji, mislim da i to treba biti zabilježeno i da se i na tome treba zahvaliti. Mi smo ovaj prvi segment koji smo, ovaj, vakcinisali zdravstvenih radnika vakcinisali sa onim, onim kontigentom o kome sam vam pričao, koji je DHL distribuirao na, dovezao na, kako se zove, Aerodrom Sarajevo i moram da vam kažem da zista postoje ti problemi u hladnom lancu koji su bili vezani za informaciju da je zbog toga Fajzer otkazao, ali da oni nemaju, znači, uporišta u odluci da se BiH uskrate vakcine, bilo da su Fajzerove ili neke druge, jer su sve pretpostavke ispunjene. Naš problem je što svi hoće da zarade, ja ću vam reći da je DHL za tih početnih dvije hiljade vakcina, odnosno hiljadu doza koje su sletile na Aerodrom Sarajevo iz Moskve fakturisao 32 hiljade maraka. To je sramota i te kompanije i evropske solidarnosti, znači, svi pokušavaju ovdje da se ugrade, da zarade i ako bi Republika Srpska sad radila sa DHL-om ovaj transport to bi izašlo na 6.400.000 maraka za 400 hiljada doza, na svu sreću drugačije smo to smislili, pa će imati kamioni sa ovim hladnim lancem i .. da se otvara u Banja Luci, gdje dođe, znači, našli smo načina. To vam govorim samo zato da na tome neko mora da radi, znači iz Ministarstva zdravlja federalnog ili iz Brčko distrikta mora neko sa tim da se bavi, mora neko da zna na koji način će se dati garancija. Jest Federacija kasnila nekih šest, sedam dana u upalti onih garantnih sredstava za Kovaks, ali ni to nije bio razlog jer su sredstva kasnije prihvaćena i nemojte da mi zato što je Kovaks zaista uradio nečastan posao i kasnije to nastavio sa pričom da Fajzer nam ne daje zato što mi u našoj teritoriji nemamo osiguranje hladnog landa, što je neistina. Tretiraju nas kao nekoga ko nije dovoljno sposoban da nađe prijatelje, da nađe novac, da nađe kompanije, što su mnoge druge zemlje uradile, a mi smo tu negdje u ravni sa Crnom Gorom, Albanijom ili ne znam tako. Znači, nažalost, to je stvarnost u kojoj mi živimo i kako nas drugi posmatraju. Na svu sreću u Republici Srpskoj postojala su ta neka prijateljstva, koja su iskorištene i hvala i tim ljudima i Dušku Peroviću u Moskvi, koji je predstavnik Republike Srpske, ja se ne bi ljutio i da je bilo ko predstavnik, ne znam, Republike Srpske u Britaniji ili rekao sam danas kolegi Zvizdiću, da je on neke svoje bilateralne ranije poznanstva. Emirati su prvi, da kažemo, vakcinisani kineskom vakcinom od maja do sedmog mjeseca i da smo imali neki kontakt možda smo mogli navući nešto od Emirata. Znači, svako je mogao da se uključi, njagora je stvar da se 55 oko toga svađamo i da uđemo u ovu spiralu demagogije. Ponavljam, moglo se nabaviti i bez ovoga Zakona, ali ću glasati za ovaj Zakon, jer ne želim da iko pomisli da bilo čime želim da doprinesem da se ovaj proces uspori, odnosno da on se i sa tog načina, da kažemo, učini prohodnijim. Ako Bog da, mi ćemo zakasniti mjesec dana kao BiH, kao entitet ... koji mjesec i dvadeset i do šestog, sedmog mjeseca ćemo proći tih nekih 20% stanovnika, kako god bude bilo, al' nemojte da ovo bude opet neki razlog da se zakrvimo ovdje oko toga, radi se zaista o gubitku objektivno mjesec dana, ali nismo tu sami krivi i objektivno su nas tretirali veoma loše i to je evropska sramota, jer i Evropa neće dobro proći ako se mi ne vakcinišemo. Imunološka slika Evrope ne može bez BiH, ne može ni bez Crne Gore, znači ona mora biti kompletna, znači, ne može se tu po segmentu, ovaj. Ovo sam samo htio da vam kažem da može i bez zakona, ali mora se na ovome problemu raditi, jer i kad i ovaj Zakon usvojimo, ako se ne bude radilo na ovome problemu opet neće biti vakcina.
Hvala lijepa. Zastupnica Alma Čolo rasprava, ovdje na monitoru stoji treća, ne to je bila maloprije rasprava pod zahtjevom za hitni, sad izvolite o Zakonu.
Pa ja bih htjela da odgovorim na ovo pitanje naš klub je procijenio da bi dobro bilo u Zakonu o javnim nabavkama predvidjeti posebnu odredbu koja će propisati izuzeće od postupka javnih nabavki za nabavku sredstava za imunizaciju, pogotovo u situaciji kada se radi o proglešenju vanrednog stanja ili stanja teške nesreće ili postoji opasnost od brzog širenja zarazne bolesti. Tako da bismo otklonili sve eventualne dileme, a Zakon o javnim nabavkama je zakon koji je donesen 2014. godine i nije predviđao ovakvu situaciju, mi smo predložili ovakvu jednu odredbu koja će stvoriti prostor i relaksirati ustvari taj neki strah koji postoji kod onih koji treba da nabave sredstva za imunizaciju.
Hvala lijepo zastupnici. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku pet, Ad. 5. Zahtjev zastupnika iz Kluba zastupnika SDA za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima po hitnom postupku, u skladu s člankom 133. Poslovnika, broj: 01-02-1-4987/21 od 25. 2. 2021. Prijedlog zakona sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku dobili smo danas. Otvaram raspravu o zahtjevu za hitni postupak. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. 56 Molim vas da se izjasnimo o zahtjevu za hitni postupak. Od ukupno 33 nazočna – za 30, protiv nema, suzdržana 3. Konstatiram da imamo opću i entitetsku većinu i da smo usvojili zahtjev da Prijedlog zakona o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima razmatramo po hitnom postupku. Sada otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Zastupnik Nermin Nikšić rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem. Vrlo ću kratko, dakle, drago mi je da smo i da bar pokušavamo odblokirati ovaj proces i žao mi je da nismo ranije bili u prilici i da bez obzira na sve ove nabavke o kojima je i kolega Stevandić govorio, nekako mi to ispadne kao da se uzdamo u nečiju sadaku, pa zavisimo od poklona, čast onome što je nabavljeno, iako su to minimalne količine. Drago mi je da Vijeće ministara pokušava ili da ga bar mi pokušamo uvući u to da uradi tu koordinacionu, taj koordinacioni posao i omogući nabavku vakcina za građane. A zamolio bi predlagača da malo razmislimo, poučeni ovim iskustvom koga su, ovaj, zmije ujedale i guštera se boji, da ne dođemo ponovo u situaciju da nam, kao što su respiratore nabavljale firme koje se bave proizvodnjom malina i turističke zajednice, da kroz, da malo preciziramo ovu zadnju rečenicu. Dakle – Da Agencija može nabavljati sredstva za imunizaciju i liječenje zaraznih bolesti kroz direktne ugovorne odnose sa proizvođačem lijekova, te iste uvoziti u BiH putem i kroz saradnju sa pravnim osobama koje su od Agencije pribavile dozvolu za promet lijekova. Vi znate da je i Srebrena malina dobila dozvolu, kad su već došli respiratori, pa da ovdje umjesto „pribavile dozvolu“ kažemo „koje su već registrovane za nabavku lijekova“ da izbjegnemo svaku eventualnost da će sutra opet se neko naknadno registrovati za obavljanje promete lijekova. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnik Adil Osmanović rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala predsjedavajuća. Meni je drago da je prisutno jedno opće raspoloženje da se izmjene i dopune ova dva zakona, Zakon o javnim nabavkama da se izmjeni i Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima, nailazi na razumijevanje svih ovdje poslanika u Predstavničkom domu PSBiH. Ovaj Zakon, izmjene zakona ne treba posmatrati ni sa pozicije pozicije ili opozicije, niti sa pozicije jednog, drugog entiteta ili kantona, njega treba posmatrati samo kako da sustignemo druge države koje su korak ispred nas, da omogućimo institucijama države BiH i entitetskim vladama direktno nabavku vakcina od proizvođača, što bi u mnogome olakšalo i ubrzalo proceduru nabavke, te bi učinilo znatno transparentnijim ovo. Sve zemlje, pa i EU sigurno kad su se susrele sa pandemijom su pristupile izmjeni legislative, evo to čini i BiH. Imamo nekih uvjeravanja da su se i sa postojećim Zakonom o javnim nabavkama mogle neke stvari raditi, ali 57 ovdje, kao što sam rekao, u potpunosti olakšavamo direktne kontakte Vijeća ministara, entitetskih, kantonalnih vlada sa proizvođačima vakcina i drago mi je da na takav način posmatramo ove prijedloge. Hvala.
Hvala zastupniku. Za ispravak krivog navoda, zastupnik Damir Arnaut. Izvolite.
Hvala. Vidite, mislim da ovo što je gospodin Kojović pitao nije, izostao je odgovor predlagača i uzimajući u obzir da je gospodin Džaferović, koji je ovdje bio predsjedavajući Ustavnopravne komisije dugi niz godina, imamo medijske izvještaje sa ovog sastanka u Predsjedništvu koji je danas održan, gdje kaže – Džaferović je na sastanku predlagao i da se hitno izmjene zakoni ukoliko je to potrebno da bi vakcine stigle, međutim, rečeno je da to ne treba. E sad vidite ovdje, znači, jednu disonansu između ovoga što govori bošnjački član Predsjedništva, koji je, kako kažem, već ovdje bio predsjedavajući Ustavnopravne komisije i ovoga što nudi Klub SDA. Eventualno ukoliko vam je potrebna pauza da to usaglasite, ali mislim da ovo zahtjeva odgovor, ne samo da zaslužuje odgovor, nego zahtjeva odgovor. Jer ako gospodin Džaferović ima ta viđenja, ovo sutra dođe u Vijeće ministara i kažu nije trebalo, jednostavno dajte ono usaglasite se, izađite sa konkretnim stavom prema zastupnicima po ovom pitanju. Hvala.
Zastupnik Saša Magazinović rasprava, izvolite zastupniče.
Kao i na prethodnom zakonu, dakle, isti komentari, s tim da ovo što je moj kolega iz kluga Nikšić rekao, mislim da se u okviru tehničke korekcije koja je dozvoljena, je li, na ovoj hitnoj proceduri može ove dvije riječi korigovati i to je sasvim sigurno nešto što će biti za nas prihvatljivo. Ukoliko danas usvojimo, a evo sve su intencije da hoćemo, ova dva zakona, onda smatram da je i biću slobodan to reći bez, ovo što kolega Osmanović kaže, isticanja pozicije i opozicije, ko je pravio pritisak, ko je pisao rješenje, da je Parlament, pa i usvajanjem onih inicijativa kolege Zvizdića zaista pokazao mnogo veću ozbiljnost nego izvršna vlast, što, nažalost, nije nešto s čim bi se trebali hvaliti, ali ja imam potrebu da to istaknem. Ukoliko usvojimo ova dva zakona, onda se dovodi u pitanje opravdanost sjednice u subotu, koja je trebala voditi ka tome da dobijemo rješenje šta treba da uradimo, pa evo možemo i o tome razgovarati, da li je to u ovom trenutku i dalje neophodno i šta bi bio rezultat te sjednice, ako smo već danas usvojili izmjene ovih zakona.
Hvala lijepa. Zastupnica Alma Čolo rasprava, izvolite zastupnice. 58
Hvala lijepo. Mi stvarno u klubu nismo znali juče kad smo predlagali da će član Predsjedništva, ako je, izjaviti ovo što je danas izjavio i sve to stoji da je on bio predsjednik Ustavnopravne komisije, ali mi smo evo procijenili i autonomni smo u svom radu i procjenjujemo, na osnovu prava koje smo dobili kada smo izabrani u ovaj Parlament, da možemo predložiti meritorno određeno zakonsko rješenje. Tako da smo se dogovorili da predložimo ovo zakonsko rješenje, koje će se striktno odnosti na sadašnju situaciju u kojoj se nalazimo, da što prije nabavimo sredstva za imunizaciju od zaraznih bolesti i lijekove koji se tiču zaraznih bolesti, da znači u zakonu predvidimo i o javnim nabavkama i o lijekovima i medicinskim sredstvima izričtu odredbu koja će to omogućiti. Ovo što je gospodin Nikšić govorio, mi smo promijenili, evo, gospodin Adil je zadužen da obrazloži ovaj Zakon, ali je propustio da obrazloži, mi smo malo promijenili ovu odredbu, ja ne znam koju su odredbu dobili, koji je zakon dat poslanicima nakon jutrošnjeg Kolegija ili ovaj sjednice koju je on imao, mi smo promijenili ovo, na kraju stoji – koje su od Agencije pribavile dozvolu za promet lijekova, a ispunjavaju zakonske i podzakonske uslove za promet, skladištenje i distribuciju lijekova, odnosno sredstava za imunizaciju. Ovo je malo dopunjeno na kraju, mislim da je to u kontekstu ovoga što ste Vi govorili, ali trebali su poslanici, ja mislim, dobiti ovaj korigovani tekst, tako da ne bi bilo nerazumijevanja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Zastupnik Nenad Stevandić rasprava, izvolite zastupniče.
Hvala lijepo. Vidim da nemamo sad ništa od disonantnih tonova, da je to zaista nešto čemu bi trebali da težimo i ovo što je gospođa Čolo rekla, sa gospođom Bursać i gospodinom Adilom Osmanovićem sam nakon prvog teksta zakona, odnosno izmjene zakona smo se dogovorili da bi izbjegli da se ne pojavi neka nova firma koja nema veze sa medicinom, a uvozi, da dodamo upravo ovu zadnju rečenicu – da ispunjava zakonske i podzakonske uslove za promet, skladištenje i distribuciju lijekova, odnosno sredstava za imunizaciju. Što će reći da posjeduje mogućnost da prevozi, da ima hladi lanac, da te lijekove može da distribuira, što otprilike mogu neke veće i ogranizovanije veledrogerije, u toj varijanti bi bile isključene tašna-mašna firme ili bilo kakve mogućnosti manipulacije. Mislim da je to sad zaista vrlo korektno i hvala, kažem, i gospođi Bursać i gospodinu Osmanoviću, mi smo ovo dobili od naših prijatelja koji se u to razumiju i svi smo imali razumijevanje i da kažemo dogovorili smo se. Ovdje ima jedan drugi problem, jedna potencijalna opasnost, koju sam ja dobio naknadno, pa ću to moliti i gospodina Osmanovića, koji je u ime predlagača, nisam je dobio na vrijeme da reagujem kao kod ovoga stava. Znači, ovdje je navedeno – da po ovlaštenju Savjeta ministara BiH uz saglasnost Agencije može nabavljati sredstva za imunizaciju i liječenje zaraznih bolesti kroz direktne ugovorne odnose. 59 Ako se to, ne daj Bože, odnosi na član 87. Zakona o javnim nabavkama, on propisuje da se direktnim sporazumom može samo kupiti roba do šest hiljada maraka. Znači, ovaj dio bi nam napravio problem ili da ga zanemarimo da izbacimo to direktne ... i mislim da bi to, ovaj, kažem možda da se sad fokusiramo na to, jer je ovo drugo sve zaista besprijekorno. Znači, član 87. stav (3) Zakona o javnim nabavkama se u toj varijanti mora mijenjati i u tome Zakonu ili da ovdje promijenimo samo, da kažemo, dvije riječi, jer je propisano da direktnim sporazumom može da se zaključi do iznosa od šest hiljada maraka, to je zakon, to je član 87. I to je jedini tehnički problem, nije suštinski, o kome bi trebali da se dogovorimo, mislim da je veoma lako, ali eto, što se kaže, smatram se poznavaocem ove materije i zato vam hoću ovo da sugerišem. Mogli bi tu imati problem, evo imam to i napismeno, ukoliko nekoga interesuje.
Hvala lijepa. Razumjela sam, iako smo mi sad na sljedećoj točki dnevnog reda, ali vidim doveli ste u kontekst, ovaj, sa ovim Zakonom. Imamo ispravak krivog navoda Predrag Kožul, izvolite zastupniče.
Ma evo čisto pomoći radi, ovo što kaže kolega Stevandić bi bilo zaista tako da ako nećemo usvojiti ovo što smo u prethodnoj točki napravili, a to je izuzeće ove nabavke od Zakona o javnim nabavkama, pa tako da mislim da je ovaj, ova bojazan time anulirana. Ako sam ja dobro shvatio prethodni, izmjenu zakona o prehtodnoj točki. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnica Alma Čolo, ispravak krivog navoda, izvolite zastupnice.
Pa nije klasična ispravka krivog navoda, htjela bi da komentarišem na isti način kao i gospodin Kožul, ukoliko usvojimo prethodnih Zakon o dopuni Zakona o javnim nabavkama, izuzimamo ovu nabavku iz Zakona o javnim nabavkama i onda se na nju ne odnosi ona odredba koja se odnosi na direktni sporazum i ograničenje vrijednosnog razreda za zaključivanje direktnog sporazuma. Tako da gosodin Kožul je u pravu, mislim da ne treba ovdje ništa mijenjati pod pretpostavkom da ćemo glasati za prethodni zakon.
Hvala kolegici. Zastupnik Safet Softić rasprava, izvolite zastupniče.
Prije svega da pozdravim sve prisutne u sali, raduje me da imamo poprilično visok stepen konsenzusa oko ovoga o čemu danas raspravljamo i istovremeno žao mi je da ovako jednu potrebnu stvar za BiH i njene građane kvarimo pričama o tome šta je gospodin Džaferović 60 danas rekao ili nije rekao ispred Predsjedništva itd. i da se pozivamo na novinske izvještaje, koji zaista u ovom trenutku samo kvare ovaj dobar ambijent, koji se događa u sali. Naime, mi smo maloprije, ovaj, imali raspravu o tački 4. dakle o Prijedlogu zakona o javnim nabavkama po hitnom postupku, sad je na redu Zakon o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima, predlažem, dakle, u vezi sa ove dvije tačke jedan zaključak koji bi se, ovaj, tokom glasanja stavio na glasanje, a on glasi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH predlaže Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH da Prijedlog zakona o dopuni Zakona o javnim nabavkama i Prijedlog zakona o dopuni Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima razmatra po hitnom postupku, jer su prijedlozi zakona visokog stepena hitnosti i formulisani su na jednostavan način. Toliko, hvala.
Hvala zastupniku. U ovom trenutku, a Saša Magazinović, povreda Poslovnika.
Nisam znao drugačije kako da se javim, bez obzira na sve tenzije dosadašnje i nas u Klubu SDP-a raduje što se na ovakav način raspravlja o jednom zakonu i što ćemo očigledno dati svoj doprinos da se ubrza nabavka vakcina. Vraćam se sada opet na ono što smo zaključili danas, a to je sazivanje sjednice, gdje smo rekli da ćemo u skladu sa zaključcima koji proisteknu iz današnje rasprave razgovarati dalje. S tim u vezi ja bih zamolio za pauzu 5 minuta, da ne izlazimo iz sale, nego ako možemo u ovakvom istom tonu da priđemo vama u Kolegiju, šefovi klubova i da se dogovorimo da li nam ta sjednica i dalje treba ili da donesemo drugi zaključak o tome. Dakle, samo pet minuta.
To može, ali kasnije kad dođemo
/nije uključen mikrofon/
Jeste, ali nema to veze ovdje, ne glasamo u
Da bi predložili zaključak u okviru ove tačke dnevnog reda.
Ali sljedeća, kad dođemo na točku o kojoj je tema oko, kroz
To je ova, ova je tačka to. 61
Pa znam šta hoćete reći da su povezane,
Ok, kako god vi hoćete.
Ja sam zapravo mislila kada dođemo na točku 13. ako se slažete zastupniče, jer nećemo, kad dođemo na tada, možete, ovaj, možemo evo iskonsultirati se pa da vidimo
Može.
Je li može?
Može, može.
Može, hvala Vam lijepo. Znači, ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po točki 5. Prije no što pređemo na točku šest, u skladu sa člankom 27. točka f) ograničavam trajanje rasprave po svim preostalim točkama na 5 minuta. Prelazimo, znači, na točku šest, Ad. 6. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Aktivnosti institucija BiH na osiguravanju radijacijske i nuklearne sigurnosti“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01,01/4-16-1-2550/20 od 31. 12. 2020. Nadležno Povjerenstvo za financije i proračun dostavilo je Mišljenje, Izvješće je prihvaćeno i upućeno u daljnju proceduru. Povjerenstvo je predložilo Domu usvajanje sljedećeg zaključka: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara i Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost BiH da u roku od tri mjeseca izvjestite Zastupnički dom PSBiH o planiranim i poduzetim aktivnostima na realizaciji preporuka iz Izvješća o provedenoj reviziji učinka o temi – Aktivnosti institucija BiH na osiguravanju radijacijske i nuklearne sigurnosti, te da o poduzetim aktivnostima upozna Ured za reviziju institucija BiH. 62 Otvaram raspravu o Izvješću. Nema prijavljenih, zaključujem raspravu. Prelazimo na točku sedam, Ad. 7. Izvješće o provedenoj reviziji učinka o temi: „Pretpostavke za učinkovito upravljanje intervencijama u slučaju incidentnog onečišćenja mora“, podnositelj: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01,01/4-16-1-2553/20 od 31. 12. 2020.
Hvala predsjedavajuća. Ja zaista o onečišćenju mora ne znam skoro ništa, odnosno znam kao i svaki obični građanin, je li, kad gledamo da se izlije nafta ili neko drugo zagađenje, ali javila sam se za diskusiju po ovom Izvještaju, odnosno po ovoj reviziji učinka, samo zbog toga da ustvari ilustrujem nerad Vijeća ministara, po ko zna koji put, jer evo kad smo raspravljali o tački dnevnog reda smjene ministra Grubeše, ovdje su upravo bile diskusije u smislu da evo imamo te izvještaje, pa kad su izvještaji na dnevnom redu treba o njima diskutovati itd. Nažalost, izvještaj o izvršenoj reviziji ili izvještaj o reviziji učinka malo ko čita, evo vidimo da se rijetko ko i prijavljuje, a ja ću samo navesti nekoliko primjera. Naime, mi kao država nismo potpisali ni sve potrebne međunarodne sporazume, a i ove koje smo potpisali iz njih ne vršimo obaveze, ne ispunjavamo obaveze. Tako da je jasno rečeno da i kod potpisivanja tih međunarodnih sporazuma da se države moraju pripremiti za incidentno zagađenje i razvijati i odražavati svoje kapacitete i resurse za djelovanje u vanrednim situacijama. Mi smo se tako pripremili da čak u Neumu nemamo pomorski prelaz, da taj pomorski prelaz ne zadovoljava ni minimu potreban za, da bi se uopšte zvao pomorski prelaz, a pogotovu, dakle, nemamo sve potrebne resurse u slučaju nekih incidentnih situacije. Ono što mene, dakle, iznova frapira, to je upravo nesaradnja naših ministarstva međusobno i evo ja ću samo navesti primjere da je u ovom Izvještaju, znači, su tri kontrolne tačke u slučaju ovakvih situacija, Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, komunikacija i prometa, Ministarstvo sigurnosti, a onda se odjednom javi neka četvrta kontrolna tačka Granična policija i niko ne zna kako je do toga došlo i ko je tu kontrolnu tačku imenovao. Takođe, redovno se prisustvuje sastancima određenih grupacija međunarodnih, pa ovdje je riječ o tom jednom 63 međunarodnom mehanizmu za Sredozemno more, sjedište je na Malti, vjerovatno bi se možda i putovalo, evo da nije kovid, ali ne može se. Ali ono zaista što je mene na kraju frapiralo, je upravo to kako naša ministarstva ne sarađuju. Dakle, mi imamo plan, ustvari trebalo bi da imamo plan zaštite i spašavanja u slučaju incidentnih situacija i Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo trogovine i ekonomskih odnosa, kaže da nema kapacitete da to uradi. Dakle, mi imamo armiju državnih službenika, stalno se vadimo na to da nemamo kapacitete, a onda Ministarstvo sigurnosti kaže evo mi ćemo vam pomoći, ako ministarstvo zatraži pomoć, pa onda ovo ministarstvo nikad ne zatraži pomoć i tako mi, dakle, ne izvršimo niti jednu obavezu iz ovih međunarodnih sporazuma. Dakle, tako sarađuju naša ministarstva i zaista se ponašaju kao da je jedno ministarstvo na Marsu, a drugo na Veneri i ovo sam željela samo, dakle da istaknem kao primjer nesaradnje unutar Vijeća ministara, jer evo ovo su izvještaji o kojima ustvari trebamo raspravljati gdje se ilustruje taj loš rad Vijeća ministara, a evo vidim nema baš puno zainteresovanih, nažalost.
Hvala. Zastupnik Jasmin Emrić rasprava, izvolite zastupniče.
Zahvaljujem uvažena predsjedavajuća. Ova revizija učinka na temu – Pretpostavke za efikasno upravljanje intervencijama u slučaju incidentnog onečišćenja mora pokazuje ustvari kakav je bahat i nemaran odnos vlasti i nadležnih institucija BiH prema moru kao javnom i općem dobru BiH. Želim podsjetiti na to da je BiH pomorska država, obalna država, te da ona ima svoje pomorsko dobro. BiH ima više od 14 km² morskog područja i morsku obalu dugu više od 24 km. Uzimajući u obzir činjenicu da sva prava mora pripadaju državi BiH želim naglasiti da je nedopustiv nemar i na nemaru zasnovan odnos nadležnih ministarstava i institucija BiH prema moru kao općem i javnom dobru, stoga smatram da je ova revizija učinka urađena veoma detaljno, profesionalno, stručno, te da je ista obuhvatila sve segmente koji su neophodni radi pokretanja aktivnosti za izvršavanje međunarodnih obaveza BiH kao pomorske države. Ova revizija učinka ukazuje na obaveze BiH u skladu s Konvencijom UN-a o pravu mora, te veoma direktno određuje nadležna ministarstva države BiH koja moraju promijeniti svoj odnos prema našem pomorskom dobru, te konačno pokrenuti procese radi zaštite i očuvanja morskog okoliša. Ured za reviziju institucija BiH je u ovom Izvještaju utvrdio da institucije BiH nisu obezbijedile uspostavu pravnog okvira sistema intervencija. Takođe, Ured za reviziju je utvrdio da je BiH kao pomorska država ratificirala samo jedan međunarodni sporazum u ovoj oblasti, dok tri sporazuma nije još uvijek ratificirala. Dalje, Ured za reviziju je našao da institucije BiH nisu obezbijedile uspostavu sveobuhvanog mehanizma koordinacije svih aktera u BiH po pitanjima uspostave sistema intervencija, te nije donesen plan intervencija u slučaju incidentnih zagađenja mora. Opći zaključak Ureda za reviziju je taj da nadležne institucije BiH nisu pripremljene da odgovore na pomorske nesreće koje mogu rezultirati izlijevanjem ulja ili drugih opasnih materija u more. Ovakav neodgovoran i nemaran odnos vlasti BiH prema moru kao javnom i opće dobru je neodrživ, te stoga je obaveza svih nas da se isti promijeni. U cjelosti podržavam sve zaključke i preporuke Ureda za reviziju pod tačkama 4. i 5. ovog Izvještaja, koje neću detaljno analizirati, ali se iskreno nadam da će nadležna ministarstva, kojima su iste upućene, pristupiti realizaciji preporuka. Radi zaštite suverenih prava BiH na moru koristim priliku da podsjetim, da je ovaj uvaženi Dom na 51. sjednici, održanoj 07. i 13. septembra 2017. godine, usvojio Deklaraciju 64 kojom se u tački 1. utvrđuje da je BiH pomorska zemlja, koja ima svoje teritorijalno more, te ostala pripadajuća prava u skladu sa svojim statusom, a prema Konvenciji UN-a o pravu mora, što se posebno odnosi na potpuno slobodan i ničim neometan pristup, spoj ili priključak teritorijalnog mora BiH na međunarodne vode ili otvoreno more, u kojem se ne primjenjuje režim neškodljivog prolaza, kao ni režim tranzitnog prolaza, nego se primjenjuje režim slobodne plovidbe i komunikacije, potpuno isto kao i u međunarodnim vodama za sve vrste plovila, prelete aviona i polaganje podmorskih kabela. S tim u vezi predlažem zaključak koji galsi: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da za prvu redovnu sjednicu Predstavničkog doma dostavi informaciju o provođenju tačke 4. Deklaracije, kojom je pozvano Predsjedništvo BiH i Vijeće ministara BiH na poduzimanje svih potrebnih pravnih radnji diplomatskim putem prema Republici Hrvatskoj, odnosno EU u pogledu zaštite suverenih prava prava BiH na moru, donošenje posebnog zakona o moru BiH [[govornik se upozorava na vrijeme]] i pokretanje pravnih procedura pred međunarodnim pravosudnim instancama, informaciju o svim pokrenutim aktivnostima i događajima u vezi realizacije tačaka Deklaracije iz nadležnosti Vijeća ministara BiH. Hvala.
Hvala. Zastupnik Nikola Lovrinović rasprava, izvolite zastupniče.
Ma ja sam, gospođo predsjedavajuća, primijetio da ovi koji su malo viši i ne ustaju, valjda se vide kad sjede, a ja moram ustati da me se vidi kad sam malen, pa reko ne zamjerite što ustajem i oduzimam vrijeme. Ali htio sam kod obje ove točke, pa sam izabrao ovu drugu, kad je u pitanju ova rezvija učinka, ja sam negdje u prethodnom, u prošlom mandatu govorio o načinu rada ovoga Ureda za reviziju. Naime, u oba ova izvješća o učinku rada revizija je, po meni, izašla izvan sovjih okvira, ja sam to i prošli put govori, čak sam ja postavio i pitanje agenciji, koja mi je odgovorila onako da oni to imaju pravo, ali kad pogledate ovo izvješće učinka, dakle oni govore o stvarima kojima je pitanje jesu li kompetentni da govore. Dakle, oni su pozvani po članku 16, 13. i 14. da prije svega revidiraju institucije u cjelosti ili djelimično u pitanju raspolaganja financijskim sredstvima javnog karaktera, a ovdje što oni daju nalaze i preporuka, pa treba vidjeti ovo, treba unaprijediti ovo, dakle ja nisam siguran da li su oni sposobni da procijene šta je potrebno od Agnecije za radijaciju ili ne znam ovdje o ovoj drugoj agenciji, dakle da donese mjere po kojima bi učinkovit napravila svoj rad, a nigdje se ne osvrću na financijska sredstva koja oni troše, recimo, u svom radu da li ga troše kako treba ili ne treba ili ga uopće ne troše. Ja nema šta drugo nego samo reći danas da je ovo u redu što smo dobili izvješće, pa makar i od njih o problemima o kojima je govorio i gospodin Emrić, ali ću vjerojatno za neki naredni put, kada bude izvješće o učinkovitosti rada neke institucije, tražiti od agencije da mi dokaže je li ona bila u mogućnosti napraviti ovakve preporuke, gdje nemate nijedne marke, nijedne financijske stavke, nemata ništa, dakle, što je njihova prvenstvena zadaća. Je li neka institucija BiH raspolagala javnim sredstvima onako kako treba i onako kako je propisano u njihovim aktima ili aktima koje donese ovaj Parlament, nego se ovdje radi o nešto sasvim drugom i kao da oni uzimaju sebi za pravo da posao iz tih oblasti učinkovitosti rade u ime onih 65 koje smo mi imenovali, koje smo formirali, agencije, Parlament, Vijeće ministara itd. Dakle, nije ovo loše, nek su nas upozorili, ali nije ovo njihov posao, dakle, nigdje ovdje nisam ja bar našao, što bi rekao gospodin Emrić, niko ne čita, ja sam malo pročitao nešto gdje su, recimo, zlouporabili neka financijska sredstva, gdje su pogrešno potrošili, gdje su, ne znam ni ja, nisu učinkovito pratili utrošak sredstava, toga nema, nego govore o nečemu što, po meni, nije njihov posao. Ali evo da sad, danas oko toga nemam nikakvog drugog prijedloga, nego bih volio da me ovi iz agencije čuju, ako ne sljedeći put kad bude ovakva tema ja ću biti vrlo konkretan i tražiću, dakle, da oni meni podnesu izvješće o učinkovitosti na temelju članka 16, 13. i 14. a ne da, dakle, uzimaju ovlasti i posao nekih drugih institucija. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku osam, Ad. 8. Izvješće o radu Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2020. godinu, broj: 05/1-50-15-190/21 od 21. 1. 2021., i Plan rada Neovisnog odbora kao neovisnog tijela policijske strukture Bosne i Hercegovine za 2021. godinu, broj: 05/1-50-15-189/21 od 21. 1. 2021. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedenog Izvješća i Plana odredio Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost, nadležno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo nije prihvatilo Izvješće, niti Plan rada. Otvaram raspravu o Izvješću i Planu rada. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku devet, Ad. 9. Izvješće o radu Odbora za žalbe građana Parlamentarne skupštine BiH za 2020. godinu, broj: 05/2-50-15-356/21 od 9. 2. 2021.
Hvala predsjedavajuća. U izvještajnom pariodu Odbor za žalbe građana zaprimio je 161 žalbu koje su se odnosile na rad policijskih službenika u policijskim agencijama na nivou BiH, od toga 131 žalba je podnešene protiv policijskih službenika Granične policije. Razlozi za podnošenje žalbi na rad policijskih službenika Granične policije su najčešće neprimjerena komunikacija, zloupotreba položaja, drsko i neprofesionalno ponašanje, kao i prijave koruptivnog djelovanja. Kada govorimo o prijavama koruptivnog djelovanja veliki broj ovih prijava nisu mogle biti ni potvrđene, niti odbačene, jer nije bilo dovoljno dokaza za to. Kako je u ovim istragama u značajnoj mjeri kao dokazni materijal korišten video nadzor, Odbor za žalbe građana ponovo je istakao potrebu uspostave funkcionalnog sistema video nadzora na svim graničnim prelazima, kako bi se mogućnosti koruptivnog djelovanja policijskih službenika Granične policije svele na najmanju moguću mjeru, a na što je Odbor upućivao svojim zaključcima 2016. i 2017. i 2018. i 2019. i evo danas i 2020. godine, mislim za Izvještaj. Stoga ja predlažem zaključak: Da se nalaže Ministarstvu sigurnosti da u roku od 30 dana pripremi plan uspostave funkcionalnog sistema, informaciju i plan uspostave funkcionalnog sistema video nadzora na svim graničnim prelazima.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 10. Ad. 10. Prijedlog zaključka zastupnika Mirka Šarovića koji glasi: „Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od Vijeća ministara BiH da u roku od sedam dana dostavi Domu detaljnu informaciju o razlozima zbog kojih je Bosna i Hercegovina izgubila status povlaštene države u izvozu roba u SAD i od 1. siječnja mora plaćati punu carinu, te mjerama koje su poduzeli Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH i Vijeće ministara BiH da Bosna i Hercegovina ostane uključena u mehanizam (GSP) zemalja korisnica koji im omogućava da putem carinskih olakšica potiču unaprjeđenje izvoza i proizvodnju, s tim da moraju zadovoljiti pojedine kriterije kada je riječ o podrijetlu“, broj: 01-50-1514/21 od 25. 2. 2021. Ovu točku uvrstili smo na današnjoj sjednici Doma. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. 67 Prelazimo na točku 11. Ad. 11. Izvješće o radu parlamentarnog vojnog povjerenika BiH za 2020. godinu, broj: 05/3-37-4-355/21 od 9. 2. 2021.
Hvala predsjedavajuća. Pa vidite kada sam pisao obrazloženje za ovu tačku dnevnog reda htio sam da budem izuzetno slikovit, a koliko god sam se potrudio nisam uspio biti slikovit koliko je to današnja rasprava što ovdje u Domu, što u medijima pokazala koliki problem imamo. Dakle, evo da 68 parafraziram Klub SDA kaže potrebno je mijenjati zakone, bošnjački član Predsjedništva kaže nije potrebno mijenjati zakone, gospodin Stevandić kaže tačno je i jedno i drugo. Znači, ovo vrlo slikovito opisuje ono što u ovoj, prijedlogu za uvrštavanje ove tačke dnevnog reda i ovom zahtjevu za hitnu sjednicu stoji, a to je da javnost u BiH, kako šira javnost, tako i stručna javnost je izložena potpuno različitim oprečnim informacijama na ovu izuzetno bitnu temu i dok god to traje mi ne dobivamo vakcine u BiH i upravo iz tog razloga smatramo da je neophodno da direktor Agencije za javne nabavke i direktor Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH trebaju prisustvovati idućoj hitnoj sjednici Predstavničkog doma, koja je već zakazana za subotu. Ja u sklopu ove tačke dnevnog reda ću ponuditi set zaključaka, sada ću ih pročitati. Dakle, prijedlog zaključaka, četiri ukupno: 1. Direktor Agencija za javne nabavke i direktor Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH trebaju prisustvovati idućoj hitnoj sjednici Predstavničkog doma. 2. Navedeni direktori trebaju svako iz oblasti svoje nadležnosti na toj sjednici prezentirati sveobuhvatnu informaciju u usmenom i pisanom obliku o idućim pitanjima: - Da li trenutni zakonski okvir omogućava direktnu nabavku vakcina protiv koronavirusta od strane Vijeća ministara, entitetskih i/ili kantonalnih vlada direktno od proizvođača tih vakcina? - Ukoliko dozvoljava, koje konkretne korake jedno ili više ovih organa trebaju poduzeti kako bi izvršili nabavku vakcina direktno od proizvođača, ukoliko ne dozvoljava na koje sve konkretne načine jedno ili više ovih organa mogu nabaviti te vakcine, detaljno precizirati sve neophodne korake, procedure i slično? - Također, ukoliko ne dozvoljava, da li je kroz promjene jednog ili oba zakona moguće stvoriti uslove za nabavku vakcina direktno od proizvođača, te ukoliko su zakonske izmjene neophodne dostaviti detaljnu informaciju o konkretnim potrebnim izmjenama, uključujući nacrt? 3. Navedeni dirketori trebaju prezentirati detaljnu informaciju o svim pravilima i uslovima koje je potrebno ispuniti kako bi jedan ili više nivoa vlasti zaprimio eventualne donacije vakcina od strane stranih vlada, međunarodnih organizacija, domaćih ili sranih fizičkih ili pravnih lica i drugih donatora. 4. Navedeni direktori trebaju biti spremni da na sjednici odgovore na sva konkretna pitanja poslanika koja se odnose na ovu problematiku. Čuli smo neke u kuloarima razgovore da ukoliko se ova dva zakona, koje je predložio Klub SDA iz, za koje ćemo mi glasati da ne bude nikakve zabune, ukoliko se usvoje da nema potrebe za ovim zaključcima, da nema potrebe da čujemo direktore, da nema potrebe za ovu sjednicu u subotu. Međutim, zaboravljate svi da pored ovog Predstavničkog doma postoji i Dom naroda, ovi zakoni ako danas prođu u Predstavničkom domu, gotovo sigurno neće iduće sedmice se naći na Domu naroda, praznik je u ponedjeljak, Dane nezavisnosti, i najranije kad se mogu naći u Domu naroda je znači neki 10. mart, ako i tada. U prijedlozima zakona koje je Klub SDA predložio stoji da stupaju na snagu 8 dana od dana objavljivanja. Znači, u nekom najidealnijem scenariu da se ovo nađe na Domu naroda 10. marta, da prođe kroz hitnu proceduru, objavi se tek u petak, znamo kad izlazi Službeni glasnik, ovo ne može stupiti na snagu prije 21, 22. marta najranije, ali to je najidealniji scenari, a znamo da se stvari ne dešavaju tako u BiH. Ono čega se ja bojim, kad ode u Dom naroda, tamo zna se ko ima kontrolni paket, 69 hoće li krenuti trgovina, hoće li se baciti u redovnu ili skraćenu proceduru, hoće li se usvojiti u različitom tekstu, sa nekim zarezom izmjenjenim, pa da onda ide u neku komisiju za usaglašavanje i neko će onda ovdje kupti vrijeme, a mi nećemo u međuvremenu čuti alternativu. Dakle, ako ništa trebamo saslušati te direktore radi informacije šta ako, šta ako ne prođe i takođe šta u međuvremenu dok ne prođe. Ta dva direktora trebaju dati te informacije, jer nabavka vakcina treba krenuti već u ponedjeljak, a evo sad sam obrazložio zbog čega se ne možemo nadati da ovo u najidealnijoj situaciji stupi na snagu prije 21. marta. Dakle, idemo na usvajanje ovih zakona, al' sjetite se to se usvaja u Predstavničkom domu, ima Dom naroda sa svim ovim preprekama, čujemo na kraju krajeva, evo, neke barem oprečne izjave gospodina Stevandića, tačno je i jedno i drugo, hoće li se nešto promijeniti do sjednice Doma naroda, hoće li krenuti trgovina, ne možemo, ne smijemo dopustiti zbog odgovornosti prema građanima BiH da nemamo i ovu alternativu da u suboto čujemo šta ovi ljudi imaju reći o trenutnom zakonskom okviru, koji je dok ovo ne stupi na snagu, jedini zakonski okvir u kojem [[govornik se upozorava na vrijeme]] ovi zaključci koje sam predložio, dakle pročitao sam, dajem sada u pisanoj formi. Hvala.
Hvala lijepa. Zastupnica Alma Čolo rasprava, izvolite zastupnice.
Hvala predsjedavajuća. Za ovu tačku dnevnog reda dobili smo prvo jednu stranicu teksta, a onda nam je kasnije dodat, dato još 170 stranica i ja sam pokušala da čitam, a onda sam vidjela da su tu iskopirani Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima i navodni Zakon o javnim nabavkama. Kad sam otvorila taj Zakon o javnim nabavkama on ima 95 strana, onda sam vidjela da taj tekst nije adekvatan onome na koji sam ja pisala dopunu tog Zakona pod nekom prethodnom tačkom i prepala sam se, vjerujte, izašla iz ove sale misleći da sam napravila grešku, jer nikad ovaj Zakono vidjela nisam. Provjerila sam, ja ne znam odakle je gospodinu Arnautu ovaj tekst, ovaj se tekst zove Zakon o javnim nabavkama, neslužbeni prečišćeni tekst, navodno iz 2014. godine. Mi nemamo neslužbeni prečišćeni tekst, imamo osnovni tekst Zakona iz 2014. godine i on nije saglasan ovom i ja stvarno molim da se ovo ovako ne radi, jer ipak smo mi poslanici, nama se dostavlja nešto što treba da je važeće, što je objavljeno u Službenom glasniku BiH. Ja ovdje imam Zakon koji je objavljen u Službenom glasniku 39/2014 i taj Zakon uopće ne odgovara ovom koji je nama podjeljen. Tako da, evo, da ne bude zabune, pravni sistem u BiH je jako komplikovan i često postoje razmimoilaženja da li je nešto tako kako jeste u nekom zakonu, da li ga treba mijenjati ili ga ne treba mijenjati, ali od doktora prava očekujem da dostavi poslanicima oficijelnu verziju zakona, zakona koji je na snazi, a ne nešto što nikada nije usvojeno u parlamentarnoj proceduri, a pored toga sadrži 95 strana puta 42, koliko je to para, pa ja bi to poslaniku odbila od njegove mjesečne plate.
Hvala zastupnici Čolo. Zastupnik Nikola Lovrinović rasprava, izvolite zastupniče. 70
Da, hvala lijepa. Na tragu ovoga što je gospođa Čolo govorila, da se ne ponavljam, doista da evo i razmatramo danas točku pod ovim naslovom kojim smo je stavili u dnevni red, ne znam što bismo osim ovog materijala koje smo navodno dobili, ali evo vidite o čemu je riječ, dakle, bilo bi izlišno da ulazimo u tu vrstu rasprave. Ja bih predložio nešto drugo, a to sam pokušao da usuglasim sa klubovima SNSD-a i SDA, pa bih rekao sljedeće. Znači, gospodine Arnaut, informacija i ovo točka danas kako se zove i kako će se zvati, kako je naslovljena za žurnu, hitnu sjednicu, dakle, također neće riješiti ništa, kaku god mi informaciju dobijemo i u subotu i danas, bez da izmjenimo zakone i dobijemo ovo što smo danas potjerali, dakle, što će pridonijeti, valjda smo o tome svemu razgovarali, bržem rješavanju ovog problema, nema od tog ništa, dakle, informacije nam te probleme neće riješiti, možemo ih dobiti bilo kakve vrste. A predlažem da i zaključci koje ste Vi predložili mogu biti vezani, vezani za zaključke koje ću predložiti u ime ova tri kluba kad je u pitanju ove naše aktivnosti daljnje i prije svega ova sjednica koju smo, evo, zakazali, odnosno danas predložili za subotu. Pa evo Vas molim da poslušate zaključke, a možemo uzeti stanku gospodine Magazinoviću nakon ovoga pet, šest minuta, pa da vidimo, ovaj, jesmo li suglasni oko toga. Predlažemo zaključak, dakle: 1. Predstavnički dom zadužuje Agenciju za javne nabave BiH i Agenciju za lijekove i medicinska sredstva BiH da u roku od sedam dana dostave informaciju o neophodnim uvjetima, preprekama i svim raspoloživim solucijama za hitnu nabavu vakcina protiv koronavirusa, koji će biti razmatrani na prvoj redovitoj sjednici Predstavničkog doma. Što, kažem, može uključivati i ove zaključke koje ste Vi predložili. 2. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje predsjedavajuću Predstavničkog doma da otkaže 11. hitnu sjednicu Doma zakazanu za subotu, 27.02.2021. godine, s jednom točkom dnevnog reda – Informacija Agencije za javne nabave BiH i ovo kako smo naslovili, da sad ne gubim vrijeme. Dakle, mislimo da bi ovo sve što smo govorili u prethodnim točkama kod onih zakona ovo zadovoljilo sve naše potrebe, a agencije bi nam dostavile informacije u roku od sedam dana, pa mi možemo razgovarati. Dakle, ja sumnjam, evo, i da ostanemo pri tome da sutra te agencije mogu sve informacije koje ste i Vi tražili, koje i mi tražimo napraviti i dostaviti nam i da ćemo nešto u subotu imati učinkovit rad. Predlažemo, dakle, ovo u ime tri kluba, ako ste saglasni, ako treba, evo, i može i stanka, ne znam evo gospodine Magazinoviću je li to to ili možda, evo, ako inzistirate na stanci da se dogovorimo kao šefovi klubova, nemam ništa protiv, ali mislim da bi ovo bilo zadovoljavajuće da završimo danas ovu točku dnevnog reda. Hvala lijepa.
Hvala zastupniku. Nema više prijavljenih. 71 Ja sam sebi ovdje pribilježila zastupnika Magazinovića, pa smo rekli, evo, sad je, slažete se, je li ima potrebe za ili ste usuglasili na razini klubova, ima li potrebe za kratku stanku? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe, je li? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
A sam sebe.
Nema po Poslovniku, ali htio sam reći ovo za gospodina Arnauta, što je predložio oni set zaključaka koji je vezao za žurnu sjednicu, može li ih preformulirati da ih veže za ovo, za ove zaključke koje smo mi predložili, jer ono su pitanja koja zanima, dijelom su oni sadržani u onom prijedlogu prvog zaključka, ali nisu sva. Dakle, mogao bi možda ono prilagotiti onom prvom zaključku, pa da uđu oni zajedno sa onim zaključkom da se agencije očituju po onim pitanjima koje je on htio. Hvala lijepo.
Hvala na konstruktivnosti. Zaključujemo raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 14. Ad. 14. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kožula „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Ministarstvo vanjskih poslova BiH da na odgovarajući način, u skladu s dobrom diplomatskom praksom, uputi priziv prema memorijalnom centru Yad Vashem u Jeruzalemu kako bi se na službenoj stranici ovog centra, gdje se među ostalim državama iz kojih dolaze osobe sa statusom 'pravednika među narodima' (Righteous Among the Nations) nalazi i naša država, koristio službeni i potpuni naziv države – Bosna i Hercegovina – umjesto navedenog skraćenog i netočnog naziva Bosna (Bosnia)“, broj: 01-50-1-219/21 od 26. 1. 2021. 72 Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene zastupničke inicijative odredio Povjerenstvo za vanjske poslove, nadležno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo je prihvatilo inicijativu. Otvaram raspravu o inicijativi. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Prelazimo na točku 15. Ad. 15. Razmatranje zastupničke inicijative Predraga Kožula „kojom Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH zadužuje Vijeće ministara BiH, te Ministarstvo sigurnosti BiH i Ministarstvo vanjskih poslova BiH da hitno pokrenu procedure i poduzmu sve potrebne aktivnosti kako bi došlo do potpisivanja sporazuma o readmisiji s Afganistanom, Irakom, Bangladešom, Iranom, Egiptom, Tunisom, Alžirom i Marokom. Zadužuje se Vijeće ministara BiH da o poduzetim aktivnostima i njihovim učincima izvijesti Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH najkasnije 90 dana od dana usvajanja ove inicijative“, broj: 01-50-1-245/21 od 26. 1. 2021.
Zahvaljujem predsjedavajuća. Evo, zaista bi zamolio kolegice i kolege da daju podršku ovoj inicijativi, s obzirom da je i Komisija za budžet i finansije jednoglasno ovo podržala i zaista, evo, kao što i sam tekst inicijative kaže, radi se o značajnom uspjehu nakon 22 godine da se da podrška uspjehu košarkašica BiH i mislim da zavrjeđuje pažnju da se da podrška i mislim da je ova formulacija koja je predložena nadležnom ministarstvu i Vijeću ministara BiH da ovaj uspjeh adekvatno valorizira, zapravo praktično daje mogućnost da se podrži ova inicijativa. Dakle, nije se fiksirao nikakav iznos, neka nadležno ministarstvo i Vijeće ministara iznađe mogućnost da se na odgovarajući način ovaj uspjeh valorizira. Hvala.
Hvala lijepa. Ne vidim više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 17. Ad. 17. Razmatranje zastupničke inicijative Damira Arnauta „kojom se traži od Vijeća ministara BiH da uspostavi nagradu 'Denis Mrnjavac' u spomen na njega i na sve ostale djevojke i mladiće žrtve nasilja“, broj: 01-50-1-331/21 od 5. 2. 2021. Kolegij Doma je nadležnim za razmatranje navedene inicijative odredio Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava, nadležno povjerenstvo dostavilo je Mišljenje, Povjerenstvo je usvojilo modificiranu inicijativu kojom se traži od Vijeća ministara BiH da uspostavi nagradu „Denis Mrnjavac“ u spomen na njega i na sve ostale djevojke i mladiće žrtve nasilja. Nagradu bi svake godine dodjeljivalo Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice ili Vijeće ministara, ovisno o odluci Vijeća ministara BiH u skladu s procedurom koju ono propiše, jednom učeniku/ učenici osnove ili jednom učeniku/učenici srednje škole, a sve osnovne i sredje škole u BiH mogle bi nominirati učenike i učenice koje promiču toleranciju, humano i nenasilno ponašanje. Nagrada bi se trebala sastojati od skulpture ili drugog prikladnog predmeta, posebno priznanje u obliku povelje, kao i prikladno priznanje za školu nagrađenog učenika, učenice čije sve detalje pobliže propisuje Vijeće ministara BiH. Otvaram raspravu o navedenoj inicijativi. Zastupnik Arnaut, imate riječ.
Hvala predsjedavajuća. Danas je igrom slučaja sasvim Međunarodni dan borbe proti vršnjačkog nasilja i mislim da je izuzetno prikladno da danas upravo na ovaj dan razmatramo ovu inicijativu. Ja sam je uputio u proceduru 05.02. bio je petak, dan prije 13. godišnjice ubistva dječaka, tristo metara od ove zgrade, radilo se o čistom vršnjačkom nasilju, ubistva iz objesti pristojnog dječaka u 74 tramvaju. Huligani koji su ga napali nisu znali ni ko je, ni kako se zove, nije im ništa uradio, nisu uopšte ga nikad prije u životu vidjeli, možda im je smetalo što je bio lijepo obučen, možda im je smetalo što je izgledao pristojno, ne možemo znati motive takvih zvjeri. Ti huligani će, neki od njih, kako sam obavješten, uskoro izaći iz zatvora, a Denis Mrnjavac, nažalost, više nije među nama. Ovom inicijativom se traži od Vijeća ministara BiH da uspostavi nagradu „Denis Mrnjavac“ u spomen na njega i na sve ostale djevojke i mladiće žrtve vršnjačkog nasilja. Ja sam izuzetno pažljivo koncipirao tekst ove inicijative, pazeći da nikome ne dam povoda da tvrdi da ima nekog prenosa nadležnosti ili da ne postoji konkretna nadležnost Vijeća ministara, pazeći da ne ulazim u segment obrazovanja, znajući da je taj segment, između ostalog, jedan na koji neki barem su posebno osjetljivi, je li, kad je u pitanju, kad su u pitanju nadležnosti različitih institucija, odnosno različitih nivoa vlasti. Takođe sam pazio da Vijeću ministara ovdje ostavim što veću slobodu da definiše sve detalje. Dakle, u inicijativi jasno stoji nagradu bi svake godine dodjeljivalo Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH ili Vijeće ministara BiH, ovisno od odluke Vijeća ministara i u skladu sa procedurom koju isto propiše jednom učeniku, jednoj, osnovne i jednom učeniku srednje škole, a sve osnovne i srednje škole u BiH bi mogle nominovati učenike i učenice koji promiču toleranciju, humano i nenasilno ponašanje. Nagrada bi se trebala sastojati od sklupture ili drugog prikladnog predmeta, posebnog priznanje u obliku povelje, kao i prikladnog priznanja za školu nagrađenog učenika, koje sve detalje pobliže propisuj Vijeće ministara. Vidjećete da u tekstu, koji je pred vama, stoji – te jednogodišnje stipendije u prikladnom iznosu. Ovo je na prijedlog kolege Lazara Prodanovića, izvađeno na Zajedničkoj komisiji za ljudska prava, on, kolega Prodanović je to predložio, ja sam se kao predlagač složio da izvadimo da se dodjeljuje i stipendija, nije ovdje poenta da iko dobije ikakvu novčanu nagradu koja bi svakako bila simbolična, već je poenta da se promoviše humano ponašanje, da se promoviše tolerancija, nenasilno ponašanje i na kraju krajeva da se promoviše zaštita ličnih i kolektivnih ljudskih prava i sloboda. Ovo ciljano govorim, jer Zakon o ministarstvima i drugim organima uprave BiH jasno propisuje da Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH je nadležno, citiram – za promovisanje i zaštitu ličnih i kolektivnih ljudskih prava i sloboda. Nadležnost je neupitna, motiv je neupitan, trud je takođe neupitan i niko ovdje nikom ne pokušava da podvali. Ja vas zaista molim da nađete snage da podržite ovo, oko nekih stvari ne treba biti sporenja, oko nekih stvari ne treba biti političkih razmimoilaženja, pogotovo kada se neko potrudi da zaista sve stavi u okvire Ustava i zakona BiH. Na kraju krajeva ovo ni u kom slučaju ne bi bio presedan. Imam ovdje članke, pročitaću brzo, s obzirom da je rasprava, vrijeme rasprave ograničeno, Nović dodijelio državne nagrade za sport, državne nagrade. Ministarstvo civilnih poslova Dušanu Bajeviću dodijeljena Državna nagrada za sport. Akademiku prof. Dejanu Miloševiću i akademiku prof.dr. Dragoljubu Mirjaniću dodjeljena Godišnja nagrada u području znanosti u BiH. Vijeće ministara, ovo je nedavno, dodijelilo Nagradu za sport plivaču Mihajlu Čeprkalu. Vijeće ministra nagradilo uspjehe sportaša iz prošlog stoljeća, novac Košarkaškom savezu BiH uplaćen, džudistima Amelu Mekiću i Mitru Mrdiću dodjeljene jednokratne stipendije. Državna nagrada za volontiranje, ovo je sa sjednice Vijeća ministara, najviše je priznanje koje dodjeljuje Ministarstvo pravde BiH za volontiranje itd. itd. Imamo ovdje informaciju Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, koju je razmatrala ova Parlamentarna skupština BiH, Informacija o stanju i pojavama vršnjačkog nasilja i nasilja među djecom u BiH s prijedlogom mjera, dostavlja se [[govornik se upozorava na vrijeme]] dakle, ako Vas mogu zamoliti, kao predlagač imam i 15 minuta, ali evo, ovaj, samo da završim. 75 Dakle, nadležnost je neupitna, motiv je neupitan, humani cilj je neupitan. Dajte da se počnemo nalaziti oko ovakvih stvari, biće prijedloga iz drugih stranaka, iz drugog entiteta, iz drugih naroda, sve to je ovdje potpuno nebitno i ako se oko nečega možemo naći, onda je to zaista ova i ovakve inicijative. Hvala vam.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih po ovoj točki dnevnog reda. Prelazimo na točku 18. Ad. 18. Donošenje zaključka kojim Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH traži od ravnatelja Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH da, prilikom razmatranja zahtjeva za registraciju cjepiva protiv virusa, primijeni članak 38. Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima Bosne i Hercegovine, 'Službeni glasnik BiH', broj 58/08“, predlagatelj: zastupnik Nenad Stevandić, broj: 01-50-1-15-15/20 od 11. 1. 2021. Zastupnički dom je na prošloj sjednici u drugom krugu glasovanja nakon što je Kolegij kao povjerenstvo nije postigao suglasnost odlučio navedenu točku uvrstiti u dnevni red. Otvaram raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Zastupnik Predrag Kožul rasprava, izvolite zasutpniče.
Evo, dakako da ćemo ovu inicijativu podržati, odnosno ovaj zaključak, ali evo ja bih samo podsjetio, ovaj, da smo mi na sjednici ne prošloj, nego pretprošloj u inicijativu kolege Zvizdića, koja je se ticala ove teme, amandmanski djelovali kao Klub zastupnika HDZ-a i istu ovu inicijativu ili zaključak kolege Stevandića ugradili u tu inicijativu i usvojili. Budući da oko cjepiva i nabavke cjepiva i svih aktivnosti oko toga kontinuirano mi podebljavamo stvari, radimo duple, dakako da nikakve štete nema i od ovog zaključka, ali kolege Stevandić nije, čini mi se, koliko se sjećam nije bio nazočan u to vrijeme, pa evo ja da ga informiram i njega i sve nas podsjetim da smo mi ovaj članak 38. ugradili u inicijativu koju smo modificirali, kažem, na prijedlog nas Kluba zastupnika HDZ-a i usvojili na pretprošloj sjednici. Čisto informacije radi. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zastupnik Nenad Stevandić rasprava, izvolite zastupniče.
Pa ja sam se zahvalio ranije i kolegi Zvizdiću i vama, zato što ste to razumjeli, a moja inicijativa u prvom krugu nije prošla i ovaj, najvažnije je da je po tom zakonu već verifikovano, da kažemo, interventni uvoz vakcine Sputnjih V i da sutra može da se isto tako uradi sa 76 AstraZenekom, Fajzerom i bilo čim drugim, dok se ne završe sve, ovaj, papirološke aktivnosti oko registracije, tako da mogu radi toga da izrazim zadovoljstvo, jer se taj član već primjenjuje u ovim hitnim nabavkama. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Prije no što pređemo, evo taman smo došli do točke 19. a o preostalim točkama radi se o davanju suglasnosti za ratifikaciju materijala, evo predlažem da objedinimo glasovanje po točkama od 19. do 27. Pa vas molim da se izjasnimo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Raspravu. Da raspravu, tako je, raspravu, raspravu, rekla sam da objedinimo raspravu po točkama od 19. do 27. uključujući i točku 27. Molim vas ponovite glasovanje. Od ukupno 30 nazočnih – za 28, protiv nema, suzdržanih 2. Opća postoji većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da smo objedinili raspravu o točkama od 19. do 27. Točke od 19. do 27. Ad. 19. – Ad. 27. Davanje suglasnosti za ratifikaciju sporazuma, memoranduma i ugovora