Prelazimo sada na rad po dnevnom redu. Pred nama je - Konačni prijedlog Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 161 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su provela nadležna tijela. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Ministar uprave uvaženi Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo zastupnici. Radi se o uobičajenoj zakonodavnoj delegaciji koju Hrvatski sabor daje Vladi RH. Dakle, Zakonom o ovlasti Vlade RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora ovlaštena je Vlada Republike Hrvatske da svojim uredbama uređuje pitanja tekuće gospodarske politike iz djelokruga Hrvatskog sabora, osim izmjena državnog proračuna i propisivanja poreza te onih pitanja koja prema Ustavu RH može uređivati samo Hrvatski sabor. Pored ustavnog ograničenja prema kojem Vlada Republike Hrvatske ne može uređivati pitanja koja se odnose na razradu Ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave ovlast Vlade RH da uređuje samo pitanja tekuće gospodarske politike ograničena je još i odredbom prema kojoj Vlada Republike Hrvatske može koristiti ovu ovlast samo u vrijeme kada Hrvatski sabor ne zasjeda. Iznimno ovlaštena je Vlada da u razdoblju od dana raspuštanja ili isteka mandata Hrvatskog sabora pa do dana prvog zasjedanja novo izabranog Sabora uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora, osim onih pitanja koja prema Ustavu može uređivati samo Hrvatski sabor i donošenja ili izmjena državnog proračuna te propisivanja poreza. Ovlast Vlade RH da u zakonodavnoj delegaciji svojim uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora prestat će prema spomenutom zakonu 7. listopada 2012. godine jer tog dana ističe rok od godine dana kada je Vladi RH dana ta ovlast. Predlagatelj ocjenjuje da mu i dalje treba podijeliti zakonsku ovlast za donošenje uredbi na temelju zakonske ovlasti, ali ograničeno kao i dosada samo u razdoblju kada Hrvatski sabor redovito ne zasjeda te za razdoblje kada je Hrvatski sabor raspušten ili mu je istekao mandat. Dakle, od 15. prosinca 2012. do 15. siječnja 2013. i od 15. srpnja 2013. do 15. rujna 2013. Zahvaljujem.
Zahvaljujem ministru. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Na redu su prvo klubovi. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Predlagatelj ministar Bauk je uvodno rekao da je ovo tehnička točka na koju smo navikli već godinama da se donosi i da se može ovlastiti Vlada da u određenim pitanjima iz djelokruga Sabora donosi uredbe kada Sabor nije u zasjedanju. Mi s takvom odredbom nemamo nikakvih problema. Ministar je iščitao ove osnovne elemente iz svog prijedloga, međutim željeli bismo kao klub upozoriti Vladu kada već iščitavamo pojedine odredbe zakona i na ovaj zakon, na članak 3. koje je istovrstan članku prošlog zakona čija primjena, odnosno važenje ističe 7.listopada ove godine. Dakle, Vlada je išla hitnim postupkom s jednom tehničkom izmjenom zakona i tu se ne protivimo hitnosti postupka, mada je mogla i malo ranije krenuti sa donošenjem ovog zakona, a ne bi bilo potrebe za hitni postupak. Međutim, članak 3. obvezuje Vladu i ovu, kao i prethodne da osim što ima zakon po kojem može donositi uredbe iz djelokruga Sabora, da Sabor mora izvijestiti o uredbama koje je donijela u proteklom razdoblju kada je takvu ovlast imala. I mislim da bi Vlada morala onda ispuniti svoju obvezu prema parlamentu, pa prije nego donosi novi zakon kojim će ponovno biti ovlaštena na godinu dana na donošenje uredbi sa zakonskom snagom, da izvijesti Parlament koje je uredbe u proteklom razdoblju donijela. To kažem stoji i u članku 3. ovoga prijedloga. Dakle, Vlada može podnijeti Hrvatskom saboru izvješće o donošenju uredbe odmah nakon njezinog donošenja, ma da nisam siguran što bi sadržavalo takvo izvješće, a na svaku sjednicu Hrvatskoga sabora izvješće o uredbama koje je na temelju ovlasti iz članka 1. donijela između dviju sjednica Hrvatskoga sabora. E, to je nešto što je obveza Vlade svaki puta, kojoj logika nameće da bude prethodno pitanje, odnosno da to izvješće dođe na sjednicu Parlamenta prije nego što dolazi zakon kojim će Vlada bit ovlaštena opet za iduću godinu dana da donosi ovakav zakon. S obzirom da je vrijeme, bojim se kratko jer ovlasti ističe 7.listopada sumnjam da će Vlada to stići, ali predlažemo da uz usvajanje ovog zakona po hitnom postupku Sabor donese i zaključak da obvezuje Vladu da podnese izvješće o uredbama koje je donijela na temelju ranije zakonske ovlasti. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem. Klub HDSSB-a, obzirom da se radi doista o tehničkom zakonu i vezan je za, i rad Sabora, ali i Hrvatske vlade, podržat će, što je sasvim normalno, donošenje ovog zakona. Ali i također ovaj postaviti nekoliko pitanja koja su vezana, prije svega za članak 2. i članak 3. I ne samo da Vlada ima obavezu, podnijeti Hrvatskom saboru izvješće o donošenju uredbe odmah nakon njezinog donošenja, što se često praktično i ne dešava, a na svaku sjednicu Hrvatskog sabora izvješće o uredbama koje na temelju ovlasti iz članka 1. donijela između dviju sjednica Sabora. Odnosno, na prvo zasjedanje novoizabranog Hrvatskog sabora, a izvješće o uredbama koje je donijela od dana podnošenja posljednjeg izvješća. Dakle, to se često i praktično u praksi ne dešava. A postavlja se i pitanje koje je vezano za odgovornost, dakle same Vlade, što se dešava ako Sabor, Hrvatski sabor ne prihvati ta izvješća. A može se desiti da Vlada donese uredbe koje nisu vezane za djelokrug Hrvatskog sabora, osim pitanja, dakle uključujući i pitanja koja po Ustavu Republike Hrvatske može donijeti samo Hrvatski sabor. Dakle, to je jedno otvoreno pitanje, jer smatram da su i do sada mnoge Hrvatske vlade kršile upravo uredbama i sam Ustav. Ispričavam se, nije kum izgleda nego je kuma, ali evo ispričavam se, ispričavam se. Dakle, želeći prije svega ukazati i na taj problem koji je vezan za ova dva članka. Što se tiče, evo kuma on očigledno nema šanse, nije se upisao u SDP, a obzirom kako se obavljaju javni natječaji, sva mjesta su popunjena bez javnih natječaja. Dakle, ali evo ovo je prilika ponovno ukazati praktično i na odgovornost, evo koja je vezana i za ova dva slučaja kao što je nemogućnost upisivanja studenata na fakultet, nemogućnost odrađivanja i dobivanja licence. I ne možemo se čitavo vrijeme vraćati u prošlost, jer evo ja ne znam da li je bivši ministar zdravstva potrošio sve te novce, možda i je, ali ovaj Sabor je donio i odluku o tome da se smanje onih 2% doprinosa za zdravstvo. I očigledno je i tu problem manjka ovih sredstava, problem da evo i ministarstvo i Vlada još uvijek nemaju odgovor koji je vezan za ono što je upisano, ne u uredbi Vlade nego u zakonu koji je donio Hrvatski sabor, da se upravo tim ljudima, koji su završili više medicinske škole omogući, dakle omogući i po zakonu im je neophodno to, i omogućavanje, ali isto tako i stvaranje licence, odnosno polaganja državnog stručnog ispita. Dakle, podržat ćemo ovaj zakon, iako znamo da niti uredbe, niti ovo činjenje neće pomoći gospodarstvu obzirom na pad proizvodnje, pad bruto nacionalnog dohotka, padu standarda stanovništva, neće pomoći niti opustošenoj poljoprivredi u Hrvatskoj posebno slavonskoj poljoprivredi. Ja bih volio, evo da u između u ovim božićnim blagdanima kada Sabor ne bude zasjedao da Hrvatska vlada tamo pred kraj godine donese Uredbu o plaćanju elementarne nepogode i pomoći svim obiteljskim gospodarstvima u Slavoniji i Baranji da donese uredbu kojom će zdravstvo posebno bolnice dakle ako je netko kriv za stanje u bolnicama bivši ravnatelji oni moraju odgovarati, ali da se omogući upravo standard zdravstva i omogući funkcioniranje svih bolnica. Isto tako da se poveća standard u školstvu jer ne treba zanemariti činjenicu da je mini poreznom reformom Ministarstva financija da su smanjena decentralizirana sredstva da mnoge škole, bolnice, mnoge vatrogasne postrojbe imaju manjak sredstava, škole nemaju čak niti za toplu vodu, da će donijeti uredbu o povećanju mirovina umirovljenicima da oni konačno mogu živjeti kako je zapisano u Ustavu itd., itd. Dakle, ali da ne dužim obzirom da još jednom apeliram na Vladu RH na Ministarstvo zdravstva, na Ministarstvo obrazovanja da shvati probleme ovih mladih ljudi, da im omogući da završi fakultet, za one koji su završili više škole da ne odu na Zavod za zapošljavanje ili kako mi to u Slavoniji kažemo Biro, da dođu do radnog mjesta, da s fakulteta odu na posao da ne odu na Biro, a s Biroa u grob. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime kluba HNS-a govorit će poštovani zastupnik Jozo Radoš.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa ove dvije točke koje smo malo prije imali u okviru ovih stanki za klub su vezane uz ovu uredbu. One pokazuju da su u ovim vremenima u kojima se danas nalazimo zapravo da je ovaj zakon potreban makar naravno idealno bi bilo dobro da se ovaj zakon uopće ne primjenjuje da Vlada ne koristi ove svoje ovlasti, ali nažalost ne živimo u takvim vremenima i vjerojatno će se između zasjedanja Sabora pogotovo u ovim ustavnim stankama pojavljivati potreba za regulaciju pojedinih pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora. Dobra je okolnost pozdravljamo to da se ovaj zakon produžuje svake godine, da nema trajno važenje, očekujući naravno da Vlada, svaka hrvatska Vlada će što je moguće manje koristiti ove svoje ovlasti dobro planirati svoj posao, dobro planirati zakonodavne prijedloge, inicijative tako da neće biti potrebe za intervencijama u više-manje zakonski sustav mimo Hrvatskoga sabora. Dakle pozdravljamo to jednogodišnje važenje ovoga zakona jer ta godina ta rasprava prilikom donošenja ovoga zakona svake godine je prilika da se raspravlja o tome što Vlada čini, koje je uredbe donijela, da li je dobro planirala svoj rad, da li je dobro planirala dinamiku prijedloga Hrvatskome saboru i da se naravno vrednuju i ove dvije dimenzije izvješćivanja Hrvatskog sabora od strane Vlade o donešenim uredbama. Dakle Vlada treba svaku uredbu u vrijeme zasjedanja Hrvatskog sabora odmah podnijeti izvješće. Nema razloga da to Vlada ne učini, Vlada koja radi u skladu sa zakonom nema razloga da ne podnosi takva izvješća, a pogotovo naravno Vlada treba podnijeti ona izvješća nakon stanke Hrvatskoga sabora. Prema tome tu ne treba biti nikakovih ograničenja ali naravno broj uredbi koje je Vlada donijela u nekom mandatnom periodu, težina tih uredbi naravno može biti prilika i za vrednovanje te Vlade. I naravno mi u klubu HNS-a pozdravljamo ovaj zakon, smatramo da je on dobar. Možda bi u budućem razvoju našega političkoga sustava trebalo razmišljati o daljnjim ograničenjima. Ovaj zakon kao što znate ima ograničenja zadiranja Vlade u pitanja ljudskih prava, zakona kojima se regulira izborni sustav, sustav državne uprave. Ali kažem možda bi uz očekivanje da će ovi zakoni zapravo u najmanjoj mogućoj mjeri biti korišteni u budućnosti mogli razmišljati o tome da se postave i druge daljnje restrikcije za intervenciju Vlade u ovlasti Hrvatskoga sabora. Dakle Klub zastupnika HNS-a podržava ovaj zakonski prijedlog.
Zahvaljujem. Kako zainteresiranih za pojedinačnu raspravu u trajanju od 10 minuta nema pozivam ministra uprave gospodina Arsena Bauka da da završnu riječ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle zahvaljujem predstavnicima svih klubova koji su najavili podršku ovome zakonu. Obzirom da je rok istekao 15.rujna i da je od tada bila samo jedna sjednica Vlade mi ćemo naravno podnijeti izvješće sukladno zakonu. Ali evo samo da izvijestim usmeno da je Vlada RH na temelju zakona koji je na snazi dok ovaj zakon ne stupi na snagu donijela je jednu uredbu i to Uredbu o izmjenama Zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika i ovlaštenih službenih osoba i također uputila je proceduru zakon o izmjenama zakona o pravima iz mirovinskog osiguranja u kojemu tu uredbu stavlja van snage. Zakon je već na dnevnom redu Hrvatskog sabora. U obrazloženju zakona to i piše i u samom tekstu zakona se ta uredba koja je donesena stavlja van snage i da se Hrvatskom saboru dakle da uredi ovako kako je Vlada predložila. Evo, dakle radi se o jednoj uredbi tijekom zadnjeg razdoblja koja već pretočena u prijedlog zakona koji je u Hrvatskom saboru. Zahvaljujem.
Zahvaljujem.
Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 161, rasprava o zakonu je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Hvala lijepo. Utvrđujem jednoglasno sa 110 glasova za donesen Zakon o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Sada prelazimo na iduću točku dnevnog reda i to je ujedno posljednja točka dnevnog reda koju ćemo danas raspraviti. Podsjećam da ćemo glasati u podne u 12 sati pa molim predstavnike klubova da osiguraju nazočnost zastupnika za to vrijeme. Raspravit ćemo sada: - Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o doplatka za djecu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 153; Predlagatelj zakon je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste poštom. sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, odbor za obitelj, mlade i sport, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani zamjenik ministrice socijalne politike i mladih Darko Ledinski. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo saborske zastupnice i zastupnici. Jedna od osnovnih odrednica i Vlade RH i Ministarstva socijalne politike i mladih je da za sve naše korisnike koji su uvijek i redom socijalno najosjetljivije skupine koje svaka pomoć, svaka usluga, sve ono što pružamo kroz nadležno ministarstvo često znači golu egzistenciju, preživljavanje i život, ne smiju nikada biti zakinuti u nijednom svom pravu, u nijednoj svojoj usluzi i u nijednoj kuni, u nijednoj socijalnoj kuni koja im objektivno pripada. S druge strane, i danas ovdje govorimo u sabornici da se nalazimo u situaciji kada treba racionalizirati sve moguće troškove i kada treba voditi računa o svakoj potrošenoj kuni. Iako se na prvi pogled radi o dva oprečna zahtjeva, upravo Prijedlog ovog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu, s konačnim prijedlogom zakona, jedan je nadam se od neizdvojenih primjera da je to moguće. Naime, samo sa četiri članka izmjene zakona predlažemo da se uštedi godišnje približno 2 milijuna kuna, a da nijedan korisnik, nijedno dijete koje ima pravo na doplatak za djecu ne bude u nijednom svom pravu, u nijednoj usluzi, u nijednoj kuni koja mu objektivno pripada, u ničemu zakinut. Naime, kako se doplatak za djecu utvrđuje za svaku godinu što je zakonska obaveza i kako se godišnje u tu svrhu donese više od 256 000 rješenja i kako svako od tih rješenja zbog svih onih administrativnih troškova iznosi više od 13 kuna, na taj način se samo za administrativne troškove potroši gotovo 3,5 milijuna kuna. Izmjenama ovog zakona Vlada Republike Hrvatske predlaže da za svu djecu, za sve one doplatke za djecu za koje ostaje isti iznos koji se niti ne smanjuje, niti ne mijenja u sljedećoj godini, dakle u godini koja dolazi, da se ne donosi novo rješenje nego da se automatski nastavi primjena, odnosno isplata doplatka za djecu. S tim da napominjem, zbog toga što su i u Ministarstvu financija i u HZMO automatizirani procesi, isplata doplatka za djecu je kontinuirana i u nijednom trenutku se ne prekida i ona teče od 1. do 12. mjeseca redovito i vrlo je važna za sve ljude koji to pravo ostvaruju i koji to pravo dobivaju. Dakle, preskakanjem jedne administrativne barijere gdje se u cijelosti štite prava korisnika, u ovom slučaju djece, Ministarstvo socijalne politike i mladih i Vlada Republike Hrvatske predlaže donošenje ovih izmjena i očekujemo da će se na taj način uštedjeti gotovo 2 milijuna kuna i umjesto da ih potrošimo na administrativne troškove mi bismo ih željeli usmjeriti upravo prema krajnjim korisnicima i onima kojima te kune najviše trebaju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem zamjeniku Ledinskom. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a govorit će poštovana zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo, poštovani gospodine potpredsjedniče. Zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Evo kao što je rekao i zamjenik ministrice, male izmjene, uštede, ali naravno sa ciljem da krajnji korisnik nikad nije oštećen. To još jednom pokazuje odgovornost i ovog zakona koji je danas. Naime, jedan od pokazatelja i socijalne slike građana zapravo govore i podaci o broju korisnika dječjeg doplatka. Podrška obitelji je sigurno svima cilj, naročito obitelji s djecom koji su sigurno ranjiva skupina, uvijek a naročito u ekonomskoj krizi koja isto tako implicira i socijalnu krizu. Godišnje se prosječno donese 256 000 rješenja o pravu na doplatak, a trošak dostavljenog rješenja svakog ukupno zapravo iznosi oko 3,5 milijuna kuna godišnje. Zbog proračunske uštede mijenja se ovaj zakon da bi zapravo država uštedila oko 2 milijuna kuna. Kada vrlo često zapravo kritiziramo efikasnost državne uprave, međutim pitamo se što možemo napraviti i upravo i ovaj Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu pravi je primjer što možemo učiniti na ubrzanju upravnog postupka u državnoj upravi. Prije ovakve izmjene, odnosno današnje stanje je takvo da obveza je donošenja novog rješenja svake godine, unatoč činjenici da u statusu korisnika doplatka nije došlo do nikakvih promjena. Znači da je to bio samo administrativni trošak u obliku potrošnog papira i omotnice, poštarine i PDV, međutim to nije samo taj dio nego je bitniji i trošak u obliku nepotrebnog trošenja vremena službenika. Moram ovdje naglasiti i visoku rutinizaciju posla koji je zapravo vidljiv u samim upravnim postupcima jer se obrade podaci, otprilike 90% zahtjeva se obradi već do svibnja. Prema tome, možemo reći da je to hvalevrijedna brzina službenika i upravo zbog toga je bitno da mislimo i na njihovo vrijeme. Ja ću reći primjer, ako sat preopteretimo nepotrebnim kotačićima ili oprugama sigurno da će trošiti više energije i pitanje je da li će pokazivati i točno vrijeme. Prema tome, u interesu nam je učinkovitosti i državne uprave. Prema tome, ovaj zakon ne štedi samo znatnu količinu financijskih sredstava i vremena, moramo ga razmotriti i sa ekološkog aspekta, možda ćete reći što to ima veze, ali što prije počnemo uključivati tu dimenziju u naše računice bit će bolje. Naravno da još veću odnosno najveću efikasnost očekujemo i povezivanjem odnosno spajanjem baza podataka Mirovinskog zavoda, Zdravstvenog zavoda i Porezne uprave kako bi sam status i promjene u statusu korisnika bile odmah vidljive svim službama i time bi rasteretile samog korisnika od nepotrebnog hodanja od službe do službe i skupljanja podataka, potvrda, ali i rasterećenje svi službi koje korisnik mora obići jer u vrijeme predavanja zahtjeva za dječji doplatak nisu zagušeni samo glavni šalteri Mirovinskog zavoda nego i ostalih službi iz koje su potrebne različite potvrde o statusu. Kolegice i kolege, klub SDP-a naravno podržavam ovaj zakon, odnosno izmjene zakona zbog smanjenja troškova ubrzanja postupka pri provedbi Zakona o dječjem doplatku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. I pozivam poštovanog zastupnika Mladena Novaka da nam približi stajališta Hrvatskih laburista-Stranke rada.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi zamjeniče. Klub Hrvatskih laburista će podržati ovaj prijedlog ovih izmjena iz jednostavnog razloga što svaka ušteda dobro dođe. Samo postavlja se pitanje 9 mjeseci nove vlasti sva ušteda se svodi praktički na uštedu. Nećemo slati rješenja na praktički tehnički dio. Ono što je sporno i što su Hrvatski laburisti već postavili kao pitanje, kao zastupničko pitanje kada će se dohodovni cenzus za dječji doplatak uskladiti sa troškovima života dobijemo odgovor od ministra, pardon od ministrice da Vlada Republike Hrvatske je iskazala odlučnost u osiguranju prava u neizmijenjenim iznosima. Pazite, ljudima nikad gore, nikad teže, dječjih doplataka sve više i više ne iz razloga što je natalitet porasao nego što sve više ljudi spada u tu kategoriju da ostvaruju pravo. Imamo sve više ljudi koji su nezaposleni, imamo ljude koji ne dobivaju plaću. Istovremeno se dešava da je skok PDV-a, pa onda povećanje, poskupljenje troškova električne energije, plina. Sve je to udar na standard građana, a mi dobivamo administrativnu mjeru kojom se samo ukidaju troškovi slanja rješenja. To dobro dođe, o.k., u redu je samo da li je to neko rješenje. Nakon 9 mjeseci da je jedini prijedlog koji smo dobili, dobili smo da ćemo uštediti 2 milijuna kuna na slanju rješenja. O.k. Mi podržavamo i to, ali dajte neku konkretnu mjeru da ljudi mogu preživljavati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovana zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine zamjeniče ministrice socijalne politike i mladih. Pa evo na samom početku klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati prijedlog izmjena i dopuna Zakona o doplatku na djecu iz istog razloga iz kojeg su moji prethodnici rekli da je, radi se o jednoj uštedi. Doduše uštedi koja je proizašla iz ja bih rekla tehničkih, administrativnih izmjena. Ali mislim da trebamo iskoristiti ovu situaciju i reći zašto je doplatak za djecu koji je namijenjen za uzdržavanje i odgoj djece u ovom trenutku izrazito važan za opstanak i standard hrvatskih obitelji. Pa zadnja izmjena i dopuna ovoga Zakona bila je 2010. godine. Zakon o doplatku na djecu temelji se na načelima socijalne osjetljivosti i time predstavlja zaista važan dokument socijalne politike. Sigurno da je dječji doplatak važna i potpora u ovo vrijeme krize kada zaista mnogi ne primaju plaću, kada primaju minimalnu plaću ta sredstva kolegice i kolege nekim obiteljima u ovom trenutku koriste zaista za održavanje opstanka obitelji. I mislim da ovaj zakon koji će uštedjeti dva milijuna kuna, a reći ću nešto i u ovom trenutku što se događa sa dječjim doplatkom mada nam se čini da se ništa ne događa, da se ništa ne mijenja. Podaci iz Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje koji isplaćuje dječji doplatak govore itekako da je došlo do promjene dječjeg doplatka, odnosno da je došlo do toga koliko taj dječji doplatak vrijedi u ovom trenutku. Spomenula sam izmjene zakona iz 2010. i moram reći da je taj zakon donio vidno poboljšanje. Prije svega osigurana je jača povezanost resornih tijela i nadležnih službi u razmjeni podataka bitnih za odlučivanje o pravu na doplatak za djecu kao i odgovornost za učinjene prekršaje. Sve poslove oko ostvarivanja prava na doplatak za djecu obavlja Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje, a nadzor nad zakonitošću provodi u poslovima provedbe, isplate doplatka za djecu, provodi uprava u nadležnom ministarstvu. U ovom slučaju sada socijalne politike i mladih. No, ne mogu se ne prisjetiti početka donošenja proračuna za 2012. godinu kada je Ministar financija, gospodin Linić rekao sljedeću rečenicu: "Neće biti smanjenja dječjeg doplatka, rodiljnih naknada". To znači potpora obitelji. No, mene ipak zabrinjavaju podaci već spomenutog Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, jer na primjer od svibnja 2012. do kolovoza 2012. tj. ovih posljednjih mjeseci za koje imamo i podatke broj korisnika doplatka za djecu porastao je sa 208495 korisnika na 216405 korisnika u kolovozu. Razlika je dakle, 7910 korisnika, a to znači da je u svibnju ove godine 394975 djece primilo dječji doplatak, a u kolovozu 409189 djece ili za ova tri mjeseca 14214 djece više. Možda nam se čini da ovo su brojke koje su i administrativne. Zašto? Zato što neka rješenja o dječjem doplatku dolaze tek negdje krajem travnja, svibnja. No međutim, sam predlagatelj kod obrazloženja ovog zakona koji je pred nama rekao je da se svi poslovi oko donošenja rješenja i svega u ministarstvo, odnosno u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje rješavaju u prosjeku 90 i više posto već krajem travnja. Znači da je administrativno sve riješeno. Pa onda kad znamo da doplatak za djecu primaju roditelji čiji prihod po članu kućanstva ne prelazi 1663 kune. Dakle, taj prihod tj. manji od 50% proračunske osnovice u Hrvatskoj. Onda nas ove brojke kolegice i kolege moraju zabrinjavati. Jer ako je porast korisnika u lipnju porastao u odnosu na svibanj za 4190 korisnika to znači da je i standard naših građana i prihodi da su u našim obiteljima pale ispod 1633 kuna po članu kućanstva, a to je znak da su se izgubila radna mjesta. U ovom trenutku, evo jučer u medijima možemo čitati 310 tisuća je nezaposlenih u Hrvatskoj. U kolovozu prema statističkim podacima je to bilo 301 tisuća 583. Znači, svi ovi nezaposleni koji primaju u prosjeku 1600 kuna na Zavodu za zapošljavanje ili ne primaju ništa ovaj dječji doplatak im znači jako puno. Rekli smo da nema i čuli smo i danas da nije došlo ni u smanjenju ni u povećanju dječjeg doplatka. Možda će vas ove brojke zamarati, ali one nam nešto govore, one su istina, one su činjenica danas. Dječji doplatak, ja govorim o prosječnom dječjem doplatku, iznosio je u kolovozu 352 kune, a u travnju 356 kuna. Dakle, on je ipak pao za 4 kune. Vjerujte, kolegice i kolege, u nekim obiteljima je to kg kruha, 4 kune. I vratit ću se malo na zakon, ali smatrala sam obvezu zbog svega onoga što nas očekuje, a očekuje nas itekako vruća jesen jer i sami znamo da je PDV već odavno porastao, znamo da raste struja, plin, negdje i voda, komunalne usluge, znamo da je ta naša košarica itekako poskupjela pa onda mislim da će i ove uštede nešto značiti. Zamjeniče ministrice ja zaista očekujem da će ova dva milijuna kuna koje smo reći ću administrativno uštedjeli ipak se iskoristi za povećanje dječjeg doplatka u narednom ovom periodu, dakle imamo još evo nepuna dva mjeseca do kraja godine, ili će barem osigurati redovitu isplatu dječjeg doplatka što jako puno znači obiteljima. Svakako da ćemo zato podržati ovu izmjenu članka 27. koji se mijenja samo, ja bih rekla zaista administrativno, da se štedi na izdavanju onih rješenja za one korisnike dječjeg doplatka kod kojih se ništa ne mijenja. Ali kao što sam rekla ova dva milijuna kuna očekujem da će ta ušteda se iskoristiti za redovno primanje dječjeg doplatka jer kod nekih obitelji, a ja dolazim iz grada, ovdje moram biti i osobna, grada Siska u kojem je jako velika nezaposlenost, u kojem 1200 radnika Sisačke željezare i Herbosa je već 3 mjeseca na Zavodu za zapošljavanje i koji tek očekuju da će ih novi vlasnik željezare zaposliti. Ali, od njih 1200 svega 30-ak o kojima se itekako kaže Hrvatska vlada brine, ali čini se samo svojim izjavama i ničim drugim. Njima, upravo njima neki dan sam govorila u ovoj sabornici, tim radnicima je poskupjelo grijanje iz toplinarstva za 37%, poskupio im je i plin, poskupila im je i hrana jer u Sisku je daleko skuplja košarica s prehrambenim proizvodima nego nekima drugima, poskupjelo im je sve i knjige, a naizgled ono što je Ministarstvo obrazovanja uvelo besplatni prijevoz za učenike srednjih škola i napravilo cijelu zbrku i to im je, ovim radnicima u naselju Caprag oduzeto. Dakle, zbog svega toga, ovo navodim primjer koji poznam, mislim da bi sredstva koja će se uštedjeti od dva milijuna kuna zbog tih ljudi mislim da bi trebalo usmjeriti upravo na povećanje dječjeg doplatka i na pomoć roditeljima za uzdržavanje djece jer mislim da je nova školska godina i sve ono što nas očekuje ovu jesen i ovu zimu itekako poskupjelo i život hrvatskim obiteljima. Evo, na kraju moram reći da će klub HDZ-a podržati donošenje ovoga zakona.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene tri replike. Prvo poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo gospođa Roksandić u ime kluba HDZ-a rekla je kako će klub podržati ovaj zakon, ali je navela nekoliko primjera u kojima se taj zakon ne provodi dosljedno. Ja bih istaknuo jedan primjer u kojemu Ministarstvo krši zakon kojega je Vlada predložila i koji je usvojen u ovom Saboru. Naime, centrima za socijalnu skrb upravljaju upravna vijeća koja čine 3 predstavnika osnivača i 1 predstavnik županije i 1 predstavnik zaposlenika. Člankom 120. stavkom 4. tog zakona je propisano da 3 predstavnika osnivača i 1 predstavnika županije imenuje ministrica na prijedlog županijskog ureda nadležnog za socijalnu skrb. Dakle, i ona 3 predstavnika koja imenuje osnivač i onog 1 kojeg imenuje, predlaže županija. Međutim, praksa je dosada pokazala da ministarstvo od nadležnog tijela u županiji traži prijedlog samo jednog člana upravnog vijeća premda zakon nalaže da traži prijedlog i za 3 koji predstavljaju osnivača. Pa mene interesira da evo gospodin zamjenik ministra nas upozna s time je li to praksa u Vladi da se ne poštuje zakon koji je Vlada predložila jer pretpostavljam da će za stalna upravna vijeća koja su imenovana suprotno članku 120. stavkom 4. vjerojatno biti i nezakonita i da će se možda pokrenuti postupak da se poništi takva imenovanja članova upravnih vijeća za centre za socijalnu skrb.
Evo pitate zamjenika ministra, a vjerojatno će vam odgovoriti kolegica Roksandić koja se javila za odgovor na vašu repliku.
Pa ne, neću odgovoriti, očekujem i ja odgovor gospodine potpredsjedniče od zamjenika ministrice no međutim želim nešto još ustvrditi. Mi smo nedavno mijenjali Zakon o socijalnoj skrbi i kad se taj zakon mijenjao upravo smo ukazivali na probleme, a mijenjao se upravo u ovom području gdje se mijenjaju upravna vijeća, nova upravna vijeća na probleme koje će se dogoditi. Pa ja sad zaista očekujem da će zamjenik ministrice konkretno odgovoriti na pitanje kolege Bačića.
Druga replika, poštovana zastupnica Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolegica Roksandić je spomenula među ostalim i činjenicu da se evo u zadnje vrijeme prema podacima povećao broj korisnika dječjega doplatka. Slažem se to svakako pokazuje da mnoge obitelji u Hrvatskoj sve teže žive. Međutim, uz ovu činjenicu želim posjetiti, budući da je vrijeme donošenja državnoga proračuna, i želim uz raspravu o ovome zakonu apelirati na Vladu da i u proračunu za sljedeću godinu ni na koji način ne dira sredstva ni za doplatan za djecu, ali isto tako za rodiljne naknade. Jer kao što to nije ni za ovu godinu, što je pohvalno. Jer je sasvim sigurno činjenica da, ne smo da sve ove mjere pomažu osnaživanju programa, odnosno demografske naše politike, ali isto tako da pomaže ljudima da naprosto opstanu. Želim podsjetiti da u proteklim godinama, znači 2009., i 2010. i 2011., dakle teškim godinama koje smo teško proživljavali. Nismo u proračunima Vlada Republike Hrvatske koje je prihvatio Sabor smanjivali ni smanjenja za doplatak, ni sredstva za rodiljne naknade, ukupno oko 4 milijarde kuna svake godine. I isto tako podsjećam da smo u proteklim Vladama proširili broj korisnika, zapravo utječući na cenzus, proširili broj korisnika za otprilike 60 tisuća, upravo zahvaljujući što smo spuštali cenzus. Dakle, još jedanput za ovu raspravu predlažem da se ni na koji način u proračunu za 2013. sredstva za doplatak za djecu i za rodiljne naknade ne smanjuju. Neću apelirati da se povećavaju jer je to u ovoj situaciji nerealno, ali vodit ću računa i o ovoj raspravi, da ta sredstva otprilike 4 milijarde kuna ostanu netaknuta. Hvala vam lijepa.
Nema odgovora na ovu repliku pa ćemo čuti treću repliku poštovanog Zorana Vinkovića.
Pa uvažena kolegice nije samo građanima Siska sve poskupilo nego je poskupjelo radi PDV-a od 25% svim građanima Hrvatske. Međutim, ono što želim svakako ukazati da je prošla Vlada, što se tiče vode, odnosno cijene kubika vode uvela fiksni trošak, dakle koji je utjecao na povećanje osnovne cijene vode. Ova Vlada to nije skinula, nego je naprotiv taj fiksni trošak dodala na plin. Pa vjerojatno ćemo taj fiksni trošak, uostalom plaćamo ga sve ove godine na utrošak električne energije, to posebno što postoji ovaj tzv. povlašteni potrošači. Pa evo, u jedinicama lokalne samouprave gotovo 100% je poskupila električna energija za javnu rasvjetu. Što se tiče nas u Slavoniji, a vjerujem i vas u Sisku, s obzirom na podjelu ove Hrvatske na dvije statističke regije gdje imamo prosjek sadašnji negdje oko 30 do 35% Europske unije. Sada kad su nas spojili sa Zagrebom, protiv kojeg ja nemam ništa protiv, i sa Varaždinom sada nam je preko noći taj standard života, svi prihodi, smanjio se broj nezaposlenih, pa smo sada u prosjeku negdje Europske unije na 64%. Tako evo da preko noći mi u Slavoniji, i Baranje, i Srijem, a i u većem dijelu Hrvatske daleko bolje živimo samo toga nismo svjesni.
E, na ovu repliku čut ćemo i odgovor poštovane zastupnice Ivanke Roksandić.
Hvala. Kolega Vinković, ja nisam rekla da sam navela Sisak zato što dolazim iz toga grada i što poznajem situaciju, ali jednako tako znam da je u svim dijelovima Hrvatske zaista život težak. Da ta ista košarica je skuplja, da trošimo svi isti plin, vodu ne jer zavisi od komunalnog poduzeća ili od poduzeća vodovoda koji daje uslugu vode u gradovima lokalno. No, međutim vi ste tu u pravu, čini mi se da će neki krajevi zaista biti oštećeni zato što će prividno, ono što sam i govorila, na papiru, i sada ovdje na papiru kod ovog dječjeg doplatka izgleda da je sve dobro, da je sve bajno, redovno se isplaćuje, nije pao. Ne očekujemo da se on zbog krize u kojoj se nalazimo i povećava, ali očekujemo da se održi jedan standard naših građana. I tu se slažem s vama da svi trebamo zaista poraditi na tome da ne živimo i moramo biti svjesni toga, bez obzira na statističke regije, bez obzira na ono što se nalazi u zakonima, ne živimo u Hrvatskoj svi isto, svi isto teško, toga moramo biti svjesni.
Nastavljamo raspravu po klubovima. Pa pozivam poštovanog zastupnika Željka Šempera da dođe za govornicu i iznese stajalište kluba HSU-a.
Hvala gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče, kolegice i kolege. Prijedlogom ove male ali korisne izmjene Zakona o dječjem doplatku HSU-a se potpuno slaže, jer se radi o smanjenju troškova kod ispostavljanja rješenja i slanja istih korisnicima dječjeg doplatka. Zaista nema potrebe, ako nije došlo do promjena uvjeta za ostvarivanje prava na dječji doplatak da se ispostavlja i šalje rješenje koje je identično rješenju iz prošle godine. Uštedit će se gotovo 2 milijuna kuna i to je primjer kako treba krenuti u štednju i na malim rashodima. Radi informacije možemo spomenuti i brojke koje se vrte u realizaciji tog zakona. Prema podacima Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje u srpnju ove godine bilo je 214 753 korisnika doplatka za 460 231 dijete, a prosječna stopa doplatka iznosila 352 kune. Možda je malo neobično da mi umirovljenici, zastupnici HSU-a raspravljamo o problematici dječjih doplataka, ali poznato je kako mi u mirovini više bake, manje djedovi radimo u baka servisima i vodimo brigu oko unuka. Ako roditelji imaju sreće pa su zaposleni, djedovi i bake prikupljaju potrebnu dokumentaciju za ostvarivanje i korištenje prava na doplatak za djecu. I s obzirom na takvu iskustvo moramo kazati na taj dio postupka ostvarivanja prava na doplatak koji se može i treba unaprijedit. Već smo u nekim saborskim raspravama ukazivali na potrebu informatičkog umrežavanja i korištenja podataka iz središnjih tijela državne uprave, tijela jedinice lokalne, i područne regionalne samouprave, javnih ustanova, odnosno drugih nadležnih tijela. OIB kojim će isto, naš kolega Šuker ovdje maše, u funkciji je već 4 godine, a još uvijek se premalo koristi. Da naši građani ne moraju za 7 dokumenata obijati pragove u 7 ustanova. U raznim zahtjevima često se za djecu traži rodni list ne stariji od 6 mjeseci. Ne razumiju tu potrebu takve ažurnosti jer to nije podatak kao primjerice dohodak domaćinstva koji se mijenja gotovo svaki mjesec, zavisno da li roditelj radi ili je dobio otkaz pa nema dohotka. Dijete je samo jednom rođeno i fiksan je podatak datum njegova rođenja i tu nema nikakvih promjena. Slično je i s potvrdom o prebivalištu o čemu smo dosta pričali prilikom nedavne rasprave o Zakonu o prebivalištu. Nedoumica se odnosi i na pribavljanje podataka o dohocima korisnika i članova kućanstva. U prijedlogu ovoga zakona u ocjeni stanja piše kako će u postupku prevođenja zavod automatskim putem od Ministarstva financija odnosno poreznih uprava preuzeti podatke o dohocima korisnika i svih članova njegovog kućanstva, a prema članak 27. ovog zakona te iste podatke ukupan dohodak kućanstva ostvaren u prethodnoj kalendarskoj godini do kraja veljače tekuće godine mora dostaviti korisnik zahtjeva. Iz ovoga je vidljiva potreba informatičkog umrežavanja i povlačenje svih potrebnih podataka na osnovu OIB-a iz bilo koje institucije gdje se nalazi izvorni podatak. Rodni list iz Matičnog ureda, potvrda iz prebivalištu iz MUP-a, dohodak kućanstva iz Porezne uprave, potvrde iz škole itd. Inače HZMO je povezan sa MUP-om i Poreznom upravom ali samo za stare korisnike dječjeg doplatka, a za nove korisnike samo sa MUP-om. Upravo je općenito u državi nevjerojatno koliko se informatika malo koristi u svakodnevnom životu. U pravilu bi trebalo biti da jednom unesen podatak u informatički sustav u jednoj institucije to koriste sve institucije koje trebaju određeni podatak da se smanji sva ta silna papirometrija da se građani oslobode prikupljanja raznih potvrda jer se i tu mogu uštedjeti čak i znatno veća sredstva od ovih koja se predviđaju ovim zakonom. Možda bi u HZMO-u trebalo razmisliti i o kontinuiranom postupku tzv. prevođenja odnosno postupku određivanja dječjeg doplatka tijekom cijele godine a ne da se u prva 4 mjeseca rješava vrlo obimna dokumentacija za veliki broj korisnika. Naš je prijedlog da se zahtjev za dječji dodatak zaprimaju tijekom cijele godine i da isplate ne bude vezana uz veljaču već uz podnošenje zahtjeva. Do sada su se zahtjevi primali do kraja veljače, a ako ste zaboravili predati zahtjev pa ste ga predali 1.svibnja za ožujak i travanj nije roditelj dobio dječji doplatak. Možda bi i podatak o dohotku o prethodnoj kalendarskoj godini trebalo promijeniti ili približiti prema podatku koji se primjerice traži prilikom korištenja prava iz Zakona o socijalnoj skrbi gdje se traži podatak o primanjima zadnja tri mjeseca iako je čak i to razdoblje predugo da se ostane bez socijalne naknade. U odnosu na vrijeme prije 4, 5 godina dosta toga se promijenilo, dolaskom krize roditelji jedan ili oba malo rade, više su na Zavodu za nezaposlene, pa se i dohodak kućanstva mijenja od mjeseca do mjeseca. Ima jedan problem kod rodilja koji bi svakako trebalo mijenjati. Primjerice zahtjev za dječjim doplatkom podnesen ajmo reći u ponedjeljak 1.listopada traže se ukupna primanja iz 2011.godine i naravno majka djeteta po njima nema pravo na dječji doplatak jer je prethodnu godinu radila, a kada počne opet raditi u 2013.ima pravo na dječji doplatak jer je primala rodiljnu naknadu u prethodnoj godini. Sve ove primjedbe i prijedloge shvatite kao doprinos i inicijativu nas umirovljenika za efikasniji, učinkovit i ažuran sustav kojim bi svi bili zadovoljni a posebno roditelji i građani koji na kraju sve to i plaćaju. Klub HSU-a podržat će ovu izmjenu Zakona o dječjem doplatku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem ja vama. I pozivam poštovanog zastupnika Boru Grubišića, govorit će u ime kluba HDSSB-a.
Hvala gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege zastupnici. Naizgled prijedlog zakona o kojemu ne bit trebalo biti puno rasprave jer je konačni cilj i posljedice koje će proisteći donošenjem ovog zakona biti ušteda od milijun 960, ajde da zaokružimo na 2 milijuna kuna. Sve to sva ta ušteda je posljedica da kažemo jednog pojednostavljenja procesa obavješćivanja onih kojima pripada dječji doplatak, dakle ili ne obavješćivanja onih kojima to pripada. Dio onih kojima se smanjuje ili pak prestaje pravo na doplatak na djecu će biti obaviješten. Od ukupne svote od 3,5 milijuna kuna koja se sada izdvaja za da kažem obradu podataka i poštarinu itd. bit će ušteđeno 2 milijuna kuna, onih milijun i pol će biti i dalje u funkciji obrade i obavješćivanja onih kojima se nešto mijenja u toj isplati doplatka na djecu. Nakon slučajne države i pravog tužibabstva vlastitog naroda u Berlinu kada je rečeno da je hrvatska nacija nevjerojatan paradoks i da ju nije lako držati zajedno, ja ipak zato i moram izraziti određene ovdje pošto ne možemo biti na istim valnim dužinama, neke zaista da kažem i paradoksalne stvari ali koje se tiču Vlade, uprave i svega onoga što čine vlastodršci RH. Evo sama činjenica da u ocjeni stanja piše u prvoj rečenici "da u postupku rješavanja o pravu na doplatak za djecu sudjeluje i odlučuje HZMO" prema tome kolega iz HSU-a itekako je to značajno. Dakle o doplatku za djecu odlučuje, obrađuje i šalje obavijesti HZMO. Jel to paradoks? Pa ja bih rekao da je. No puno je veći paradoks da taj isti HZMO prilikom svakoga izvješća ovdje, dakle jednom godišnje o stanju poslovanja HZMO, Mirovinskog fonda zapravo, izvješćuje o tome samo na različitim stranicama da se u Hrvatskoj isplati preko 100 milijuna nepripadnih mirovina, iz godine u godinu. 100 i više milijuna nepripadnih mirovina. E sad pogledajte paradoks da ova 2 milijuna kuna, odnosno odnos između ova ušteđena 2 milijuna kuna na pismima, markicama ili ne znam ni ja čemu, plaćanju poštarine, u odnosu na preko 100 milijuna nepripadnih mirovina koje se redovito isplaćuju svake godine. I kada sam postavio pitanje dokle će to tako i dokle će u tim izvješćima stajati ta brojka koja se ne smanjuje, unatoč pitanja zastupnika, a i osobno sam to zamijetio i raspravljao ovdje za ovom govornicom, i dalje to ostaje. O tome što su nepripadne mirovine mislim da ne treba govoriti i nije tema ovoga zakonskog prijedloga danas. No danas smo raspravljali ovdje, odnosno sjednica je prekinuta i tražena je stanka zbog toga što je nekakav tajnik Građevinskog fakulteta odlučio zapapriti studentima i djeci, dakle djeci, našoj djeci, sa povećanjem cijene školarine za 8400 kuna. A nitko da kaže ovdje, ali i to je također kada govorim o djeci onda i to su naša djeca, da taj tajnik ima bogato iskustvo u Agenciji za promet nekretnina od '98. do 2004. kada su po nekim procjenama zamagljene milijarda kuna. Pa gledajte paradoksa, 8400 kuna studentima, njih 150, razrezano i moraju to platiti, danas 28. rujna, a onih šest godina APN, tako se to popularno zove, kada su, ja ću pokriti sliku namjerno rukom, dakle lažnim ugovorima Hrvatska izgubila milijardu kuna. To su paradoksi, a nije hrvatska nacija paradoks kako je rekao Milanović, požalivši se na Hrvate kod Merkelice u Berlinu. To su paradoksi koje treba riješiti uprava, državni aparat, sud, a hrvatska nacija nije paradoks niti je dječji doplatak o kojemu danas raspravljamo. I on je paradoks u neku ruku kada znamo da u državu koja je bila u ratu prije 20 godina i manje od 20 godina, kada su istočna Hrvatske i Podunavlje napokon vraćeni Republici Hrvatskoj 1.1.'98. godine, dakle to je samo 14 godina da je došlo do integracije cjelokupnog hrvatskog teritorija, mi raspravljamo o sumi od 352 kune dječjeg doplatka, a svi kažu i kunu se da smo Švicarska mogli biti. Ja ga nisam nikad primio, takav mi cenzus, bio sam liječnik pa nisam nikad iako imam dvoje djece. Hrvatska država izišla iz rata jednoga, drugoga, trećega, sa ogromnim gubicima, poglavito '45. godine i prije svega muškog stanovništva se daleko više trebala pobrinuti, ne samo u svezi iznosa dječjeg doplatka. I ove samohvale ja sam omogućio/omogućila porodiljne naknade, ja sam omogućio dječji, ma šta si omogućio, a svake godine sve manje se djece rađa. Pa zašto se manje djece rađa, i zbog materijalnih uvjeta u kojima su ti roditelji, pa to je bit populacijske politike Republike Hrvatske ako nećemo izumrti i nestati sa zemljopisne karte ovoga svijeta. Pa pogledajte koliko se djece upisuje u prve razrede svake godine, pa koliko škola nema dovoljno prvašića. A mi smo se ovdje zapeli 352 ili 356 kuna, uštedili 2 milijuna kuna, kamo je i kuda ide namjena te uštede od 2 milijuna kuna, hoćemo li podijelit to onoj djeci koja imaju pravo primati dječji doplatak. Nek je 4 kune, kako reče gospođa Roksandić, kila kruha kila kruha, štruca kruha, štruca kruha. Ne piše kamo će ta 2 milijuna kuna. Nek idu u ukupnu sumu isplate, dakle ukupnu masu novca za isplatu dječjeg doplatka. Pa povisimo, pa 4 kune, 4 kune, koliko se može povećati. Ali to će ići valjda u državnu riznicu pa će raspoređivati prvi potpredsjednik Vlade i ministar financija. Eto to su paradoksi o kojima sam htio danas govoriti, ali ima i još puno zanimljivih rješenja koje su druge države primijenile, koje su imale sličnu povijest ili barem populacijski gubitak poglavito u ratovima, poput Francuske. Ovdje sam za govornicom stotine puta govorio da nije samo dječji doplatak i porodiljne naknade ono što čini populacijsku politiku, nego i besplatni dostupni dječji vrtići za svu djece Republike Hrvatske. Izračunao sam koliko bi država morala uložiti da svakom djetetu u Republici Hrvatskoj do 7. godine života bude omogućen dječji vrtić, izgradnja i boravak u vrtiću, a da roditelji ništa, dakle ništa ne ulažu, ne snose u te vrtiće, ne plaćaju naknadu. Milijardu kuna. Upravo onoliko koliko je zamračila APN prije šest godina, upravo onoliko. Je li to paradoks? Imam još jedan paradoks lokalnog karaktera, a to je u Slavonskom Brodu mom. Dvoje ljudi radi, jedno ima plaću 4000, drugo 3000 kuna, bračni par. Imaju dijete koje plaća po tom cenzusu vrtić 500 kuna, a kada je majka dobila otkaz onda moraju platiti 700 kuna. Zamislite je li to paradoks, zato što eto majka ne radi pa može čuvat dijete. Ima paradoksa puno u ovoj državi, samo ne treba dopustiti nikada i nikome izreći, a pogotovo tužakati pred tuđim svijetom svoj vlastiti narod kao paradoksalan. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imate jednu prijavljenu repliku. Poštovana zastupnica Nada Turina-Đurić, izvolite.
Pa budući sa smo u ovoj raspravi slušali nekakva viđenja kluba HDSSB-a vezano na izjave koje je dao naš premijer i objašnjenje njihova što je mislio premijer kad je rekao da je ovo zemlja paradoksa, pa ću se i ja usuditi možda objasnit što je možda mislio premijer kad je rekao da je Hrvatska zemlja puna paradoksa. Pa zar ne mislite da je veliki paradoks da u ovoj državi osnivač i predsjednik jedne stranke kojoj vi pripadate je čovjek koji je osuđen za ratni zločin? Ja mislim da je tu premijer Milanović itekako u pravu ako je između ostalog mislio i na to, a sigurna sam da je između ostalog mislio i na to. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite poštovani.
Tražimo stanku od 10 minuta jer kao prvo …
Poštovani zastupniče, strpite se, ne gubite živce. Pustite kolegu da replicira.
U redu, u redu.
Izvolite.
Dakle, nije ni bitno kako se zovete. Kolegice saborska zastupnice, evo poštovana i uvažena ono što vi iskrivljujete, dakle riječi premijera iskrivljujete namjerno kako biste poboljšali sliku o tome što je rekao, ja ću vam citirati još jedanput. Hrvatska nacija je nevjerojatan paradoks i to nije lako držati zajedno. Ovo držati se poglavito odnosi na mentalni sklop i ono što je izrečeno u toj rečenici. Nadalje, kada pitate moga, nije on predsjednik, predsjednik je gospodin Šišljagić ali je utemeljitelj HDSSB-a naš general i heroj Hrvatske gospodin Branimir Glavaš i mi ga se ne stidimo i ne odričemo, a da nije njega bilo nikada vi tu sjedili ne bi. Zapamtite to! Ni mi svi ovdje i generala Gotovine i generala Markača i Norca, ne biste sjedili ovdje sasvim sigurno gospođo i tako pričali kao što pričate antihrvatski.
Oprostite poštovani zastupniče, vaša kvalifikacija je neprimjerena za saborsku govornicu i saborsku atmosferu. Uvažite to. Ne možete vi ocjenjivati govore niti ste pozvani na to. … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Dozvolite samo da vam kažem. Nemojte sa mnom polemizirati. Nemate ni poslovničko pravo, niti razloga. Poštovani zastupnik Vinković.
U ime kluba HDSSB-a tražim stanku od 10 minuta, … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Uključite se poštovani zastupniče da uđe u …
Dakle u ime kluba HDSSB-a tražim stanku od 10 minuta jer ovdje se radi o uvredama koje su izrečene na ime utemeljitelja HDSSB-a, ali i na čitav Domovinski rat.
Poštovana zastupnica Nada …
U ime kluba HNS-a tražimo pauzu. Pet minuta nam je dosta.
Dobro. Još netko? I ne treba nitko više. Dajem stanku od 5 minuta. Ispričavam se, upozorenje po Poslovniku 10 minuta. Izvolite 10 minuta. Vraćamo se u 11,35. U ime kluba HDSSB-a Zoran Vinković.
Meni je žao što nema, a evo stiže gospođa. Pa ću prije svega radi javnosti reći da HDSSB nije stranka ratnog zločinca niti je Branimir Glavaš ratni zločinac. Predsjednik HDSSB-a je dr. Vladimir Šišljagić. Svi zastupnici ovdje prisutni HDSSB-a bili su sudionici Domovinskog rata. Utemeljitelj HDSSB-a je hrvatski general Branimir Glavaš koji je osuđen u montiranom političkom procesu. Krunski svjedok u tom montiranom političkom procesu koji je protiv njega vodio dr. ili drug Ivo Sanader i koji je proveden isključivo iz razloga zato što je Branimir Glavaš napustio HDZ želeći se boriti za bolji život u Slavoniji i Baranji. Dakle, u tom montiranom političkom procesu krunski svjedok Fehir nagrađen je stanom od iste ove države u kojoj živi kako kaže premijer paradoksalni narod kojeg treba držati na okupu, koji žive u slučajnoj državi kako kaže premijer Milanović, to su citati premijera, nažalost. Ne živimo u slučajnoj državi niti je Hrvatska država slučajna država nego je ona želja bila i težnja svih hrvatskih građana i taj san se ostvario Domovinskim ratom. U svibnju 2010. godine u sarajevskom listu "Dani" na naslovnici gospođa Vesna Pusić kaže, pogledajte dobro tu naslovnicu sarajevskog lista "Dani", pod naslovom "Deklaraciju o Domovinskom ratu treba marginalizirati." To dovoljno govori o tome što vi, ne želeći napadati čitavu Hrvatsku narodnu stranku, što vi i vjerojatno gospođa Pusić želi reći o Domovinskom ratu.
Kolega Vinković jednu malu molbu.
Pogledajte i vi ovaj sarajevski list "Dani".
Ne, ne nisam htio.
Jer ovo je odgovor na tvrdnju gospođe Turine da smo mi stranka ratnog zločinca.
Dozvolite, ja vas lijepo molim jednu rečenicu dopustite da ja vama kažem. Jednu rečenicu mi dopustite. Vaša verbalna agresija na kolege ne pomaže u argumentaciji koju biste vi htjeli reći u obrani svoje stranke. Pa se
Uvaženi gospodine potpredsjedniče ja i ne branim svoju stranku jer iza nje stoji većina građana ne slučajne Slavonije i Baranje.
Ok, još jednu rečenicu. Ne morate braniti to vas ja ne tjeram, ali nemojte druge napadati. Ja hoću da završimo i vodimo raspravu sa argumentima, a ne sa kvalifikacijama koje vama se sviđaju ili ne sviđaju.
Što ćete veći argument kada sadašnja ministrica vanjskih poslova izjavi za sarajevski list "Dani" i to izađe na naslovnici da Deklaraciju o Domovinskom ratu treba marginalizirati. Što je to? To nije činjenica? To dovoljno govori o odnosu određenih osoba u HNS-u pa i šire o Domovinskom ratu. Pa evo i ja vas pitam, ali pitam i sve vas zajedno, jer neki nisu napustili sjednicu Sabora kada je čitana presuda generalu Gotovini. Da li je Ante Gotovina ratni zločinac? Da li je general Markač ratni zločinac? Da li su svi oni Vukovarci iz 204. brigade ili svi Đakovčani iz 122. brigade ili svi pripadnici u Domovinskom ratu bili ratni zločinci? Da li su svi oni, a sukladno ovoj presudi Vrhovnog suda Republike Hrvatske svi oni bili u paravojnim formacijama jer je to presuda Vrhovnog suda koji kaže da svi oni koji su se tada borili protiv srbočetničke tzv. Jugoslavenske narodne armije protiv Miloševića i velike Srbije su bili paravojna formacija sve do 8.10.1991. Jel' znate vi to gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora? A ja tvrdim, kao što je to rekao i moj kolega Grubišić, da nije bilo njih, a i nas, jer sam i ja sudionik Domovinskog rata ne bi ovdje sjedili. Ovdje bi sjedio Šešelj, sjedio bi Milošević da nije umro i ne bi ovdje pametovali o tome nikome o tome tko je ratni zločinac, a tko nije ratni zločinac. Ne dvojim da je u Domovinskom ratu bilo kaznenih djela, ali to nisu djela Branimira Glavaša, Ante Gotovine i onih koji su se časno borili se za svoj dom i stvarali ovu Hrvatsku. U jednom montiranom političkom procesu proglašen je ratnim zločincem. To vam treba biti jasno. A istina je voda duboka i ona će doći na vidjelo. Hvala lijepa.
Hvala i vama. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobit ćete repliku. … [[Upadica se ne razumije.]] Ali vama ja dajem opomenu gospodine poštovani zastupniče zbog diskvalifikacija sudova u RH. Vaše stajalište može biti i mogli ste reći po mojem mišljenju, a ne tvrdnja kako vi kategorički iznosite to ovdje. Dakle, vaše mišljenje je samo vaše mišljenje, a ne diskvalifikacija cijelog pravnog poretka i sudova u RH. Ja vaše mišljenje uvažavam ali dozvolite da ne možete nama svoje mišljenje kao tvrdnju servirati. Hvala vam lijepa. Ne možete sa mnom, sa predsjedničkim stolom … [[Upadica se ne razumije.]]
Gospodine predsjedniče nisam ja diskvalificirao Vrhovni sud
Niste dobili riječ.
Nego je taj sud diskvalificirao sve nas koji smo bili u Domovinskom ratu. Jer je ispalo da smo bili paravojna formacija do 8.10.1991.
Zastupniče da li za vas vrijedi Poslovnik i molba?
Da li za vas vrijedi istina?
Sjedite, budite dobri pa sjedite pa se malo odmorite. Hvala vam lijepa. Poštovana zastupnica Nada, nema replike na ovo izlaganje. Nada Turina-Đurić izvolite.
Ja ću biti puno kraća od poštovanog kolege. Budući da vas je upozorio gospodin predsjednik da bespotrebno vičete, odnosno glasno govorite s ove govornice, da bi vas uvjerili u istinitost vaših riječi. Ali za vas budući da ne vrijedi zakon, da ne vrijedi Ustav ove države a to ste pokazali i dokazali noseći bedževe koje imate na reverima. Da ne poštujete pravni sustav ove države i ako to nije paradoks. Da jedna stranka koja ima zastupnike u Hrvatskom saboru koji donose zajednički s nama jako važne odluke, donose zakone ne priznaje odluke Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Ako to nije paradoks, onda ne znam što jest. Ali to je bila samo moja, pokušaj moje interpretacije što je možda mislio u replici vašem kolegi koji je o paradoksima govorio na sasvim drugi način. I neću dužit, HNS definitivno ne može prihvatiti ovaj način komunikacije u Hrvatskom saboru, neprestane diskvalifikacije kolega iz svih kluba i iz svih stranaka. I osnovni poriv u mojoj replici je bio pobuna protiv takvog ponašanja. Iako mislite da ćete galamom, silovanjem, demokracijom u ovom Saboru nešto postići. Što se tiče HNS-a moram vam unaprijed reći da nećete ni u jednom trenutku imati niti najmanju podršku u tome. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo prijavu povrede Poslovnika. Poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Povrijeđen je članak dvjesto i još neki. Obzirom da se vrijeđa ovdje zastupnike HDSSB-a.
Oprostite, oprostite. Oprostite, molim vas.
Gledajte ovako svakodnevno mijenjate ovaj Poslovnik.
Oprostite.
Tvrdim da HDSSB nije stranka ratnog zločinca. Ovdje su iznesene i uvrede na račun svih zastupnika. Ja ponavljam pitanje i upućujem ga hrvatskoj javnosti, odlukom Vrhovnog suda do 8.10.1991. su svi ratni zločinci, jer je to tako napisao Vrhovni sud. Jer je članak 211. i to je uvrjeda za mene, za mog oca koji je bio sudionik Domovinskog rata, a nije bio u paravojnoj formaciji, kako to stoji u presudi Vrhovnog suda. Pa slavimo dan Hrvatske mornarice u rujnu mjesecu, pa jel to paravojna mornarica? Ja nisam taj koji želi marginalizirati Domovinski rat.
Je li vi ovaj Sabor pretvarate u svoje vlasništvo? Sjednite zastupniče, za mila boga nemojte koristiti, nemojte da moram koristiti ovlasti iz Poslovnika. Sjednite, ne možete, opet. Pa pretvorite ćete Hrvatski sabor u svoje vlasništvo, to ne možete, to je Parlament sviju građana Republike Hrvatske. Svi zastupnici imaju pravo po Poslovniku, a vi svojatate to pravo, vi svojatate. Na čiju štetu? Na štetu ostalih. I nije povrijeđen Poslovnik, niti ste naveli odredbu, kako ćemo provjeriti je li povrijeđen Poslovnik? Sad je sve gotovo, zloupotrebu ste učinili [[Upadica Vinković: prijašnji poslovnik je bio puno bolji nego ovaj vaš.]] Hvala vam na to me, nije stvar u tome, nego je stvar da je Hrvatski sabor donio svoj Poslovnik, a vi ga ne poštujete, o tome je riječ gospodine zastupniče, o tome je riječ. I ako vi nećete uvažiti što vam se govori, onda to recite da se ne mučimo, recite to. … [[Upadica se ne čuje.]] Hvala lijepa. Zaista vam molim, najljubaznije da poštujete Poslovnik, najljubaznije te molim. Time poštujete i građane Hrvatske i ovaj Sabor. Idemo na raspravu. Za raspravu je prijavljen klub HNS-a i poštovana zastupnica Nada Turina-Đurić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, zamjeniče ministra. Evo nekolik riječi o ovom zakonu kojeg će HNS naravno podržati, ali možda se iz jednog drugog rekursa u kojem je, čini mi se u raspravi govorio gospodin Šemper iz HSU-a. Radi se o tome da se ovdje ustvari kroz povećanje učinkovitosti javne uprave ostvaruju direktne uštede za hrvatski proračun i oslobađaju se, znači sredstva za korištenje i usmjeravanje u nekom drugom pravcu. Iako ovih 2 milijuna kuna, koje evo za pohvalu prijedlog ministarstva vezano za rješenja o dječjem doplatu. Mislim da mi još u našoj državi, u našim sustavima imamo cijeli niz upravo takvih situacija gdje bi značajne uštede mogli ostvariti, a da 2 milijuna kuna nije malo novaca, evo samo za ilustraciju to bi bilo otprilike 250 školarina, godišnjih školarina za naše studente. Naravno da, ovo je sad samo jedan mali korak i mi u Hrvatskoj stranci razmišljamo na način da bi unutar svih ministarstva, ali i u cijelosti javne uprave u Republici Hrvatskoj trebalo činiti sve da se učinkovitost sustava poveća, pa da počnemo i od samih sebe ovdje u Hrvatskom saboru. Jer ako bi ovako odokativno mogli procijeniti, u ovom trenutku na našim stolovima je vjerojatno više od dvjestotinjak kilograma papira i tako dnevno, a ispod klupa koje smo bacili je vjerojatno još tolik papira. Zna se točno koliko košta jedan izlist papira. Saborski zastupnici su svi dobili, odnosno zadužili prijenosna računala i možda bi jedan od prvih koraka bio da oni zastupnici koji znaju i žele se koristit računalom, i nije im potrebno dostavljati na ovaj način materijale na stol, da u ovom Saboru prvo to riješimo. Mislim da je tu, mogla bi nam saborska služba dat podatke koja je tu zaliha novaca. Naime, istovremeno uz te papire se naravno i veliki novci ulažu u informatizaciju cijelog sustava, svih naših institucija i konačno je došlo vrijeme da napravimo taj korak i da tu informatizaciju počnemo koristiti u punom obimu. Naravno, cijeli bi tu bio niz preporuka, svaki dopis koji se upućuje od bilo koje udruge od bilo koje vanjske institucije prema institucijama sustava za njega se otvaraju košuljice. Ona žuta košuljica njih je vjerojatno u ovoj državi na stotine milijuna. Koliko svaka pojedinačno košta i to se zna. Znači ovo je jedan dobar početak evo za svaku pohvalu da krenemo u tu vrstu štednje jel da budemo potpuno odlučni u tome da to činimo [[Upadica: Kolegice i kolege, malo pozornosti i poštivanja prema kolegici.]] Na svim razinama sustava i naravno HNS će u prilog nove javne uprave i nogo načina funkcioniranja koje donose i uštede, štedi nam ne samo novac nego nam štedi i vrijeme, naravno podržati ovaj zakon. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Time smo iscrpili listu klubova u Hrvatskom saboru prijavljenih za ovu raspravu. Prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Jedina i prva je poštovana zastupnica Martina Banić.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo počet ću svoju raspravu drugačije nego što sam mislila. Moram reći da mi je stvarno žao da je ovako važna tema kao što je Zakon o dječjem doplatku završila na rubu jednog incidenta. Pa žao mi da ljudi koji dobro surađuju na lokalnim razinama u gradu Osijeku npr. kao koalicijski partneri da se ne mogu dogovoriti u ovom Visokom domu. Pa ja možda predlažem da bi bilo dobro da se kolega zastupnik Vinković sastane sa gospođom Pusić pa bi možda na taj način mogli riješiti ovaj problem do kojeg je danas došlo. Ali evo vratit ću se na temu o kojoj raspravljamo. U Ustavu RH piše "da je obitelj pod osobitom zaštitom države. Doplatak za djecu dio je obiteljskih potpora i namijenjen je za uzdržavanje djece. Korisnik doplatka je roditelj ili druga osoba koja određuje zakon". Prijedlogom zakona o kojem danas raspravljamo, kolega molim vas jel mogu reći do kraja. Mislim da je nisko onda što vi meni upadate cijelo vrijeme u riječ. Evo, tako je. Želim reći znači da izmjene zakona o kojem danas raspravljamo da naravno podržavam. Ali kada se raspravlja o obiteljskim potporama mislim da je bitno istaknuti što je učinjeno u proteklih 8 godina u cilju ojačanja položaja obitelji i kako bi se mladi ljudi ipak odlučili na zasnivanje obitelji. Još 2004.godine donesen je prijedlog Nacionalne populacijske politike u svrhu zaustavljanja negativnih demografskih procesa u Hrvatskoj, a 2006.učinjen je daljnji iskorak donošenjem strateškog dokumenta Nacionalne populacijske politike. Nadalje u svrhu poticanja prirodnog prirasta također 2004.izmjenama propisa povećana je rodiljna naknada za sve nezaposlene majke sa 900 na 1600 kuna, a za zaposlene majke za vrijeme korištenja dopunskog rodiljnog dopusta do prve godine života djeteta naknada je povišena sa 1600 kuna na od 1600 do 2500 kuna. Isto tako nezaposlenim majkama je rodiljni dopust sa 6 mjeseci produlje do prve godine života djeteta, a svim majkama koje su rodile blizance, treće i svako sljedeće dijete omogućeno je korištenje rodiljnog dopusta do treće godine života djeteta. 2007.godine povećavaju se novčane naknade za doplatak za djecu, rodiljne naknade i opremu novorođenog djeteta te uvodi pronatalitetni dodatak za 3. i 4. dijete korisnika doplatka za djedu. Tada je podignut najniži iznos doplatka za djecu te su umjesto tadašnja dva uvedena tri dohodovna razreda temeljem kojeg se određivao pojedinačni iznos dohotka. Izuzetna važna mjera nacionalne populacijske politike iz područja sustava obiteljskih potpora poduzeta je stupanjem na snagu Zakona o rodiljnim i roditeljskim potporama u siječnju 2009.godine. tim zakonom uvedene su brojne novosti kojima se promiče kvalitetno roditeljstvo i veća uključenost očeva u odgoj i podizanje djeteta. Sve rodilje i roditelji bez obzira na radnopravni status ostvaruju pravo na rodiljnu i roditeljsku potporu, pravo na novčanu pomoć tijekom rodiljne i roditeljske brige. O novorođenom djetetu ostvaruje i majka roditelj izvan sustava rada. Nezaposlene majke koje koriste pravo na roditeljsku poštedu od rada imaju pravo za slučaj zaposlenja to pravo prenijeti na drugog nezaposlenog roditelja ili neiskorišteni dio prava na roditeljsku poštedu od rada nastaviti koristiti za slučaj ponovne nezaposlenosti. Roditeljski dopust može se iskoristiti do 8.godine života djeteta, a o načinu i vremenu njegova korištenja odlučuju roditelji. Pravo na posvojiteljski dopust sada imaju svi posvojitelji. Samozaposleni roditelji dobili su pravo na dopust do 8.godine života djeteta ili pravo u radu skraćenom radnom vremenu za skrb o djetetu s težim smetnjama u razvoju. Isto tako povećao se iznos naknade za vrijeme korištenja roditeljskog dopusta u trajanju od 6 mjeseci. Sa prethodnih 2500 tisuće kuna na 80% proračunske osnovice. Kolegice i kolege, ovo su samo neke od mjera koje su poduzete sa ciljem očuvanja obitelji i s ciljem pomoći prvenstveno mladim obiteljima. Vjerujem da se svi slažemo da je ulaganje u obitelj ulaganje u bolju budućnost Hrvatske, da je ulaganje u gospodarstvo. Kriza koja je zahvatila Hrvatsku svakodnevna poskupljenja u mnogočemu itekako utječu na život svih građana, a posebno djece. Ljudi, roditelji svakodnevno ostaju bez posla tako i bez prihoda što svi itekako utječe i na kvalitetu života djece. Prema tome, nužno je da država štiti djecu, materinstvo i mladež te da stvara socijalne, kulturne, odgojne, materijalne i druge uvjete kojima se promiče ostvarivanje prava na dostojan život na što nas obvezuje Ustav RH. Hvala.
Hvala i vama. Poštovana zastupnice na vaše izlaganje prijavljene su 4 replike. Prva je replika poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića. Izvolite poštovani zastupniče.
Vidite uvažena kolegica je rekla da se čudi kako se mi ne možemo dogovoriti tamo gdje smo u koaliciji sa HNS-om. Mi se možemo dogovoriti jer ja ne vežem pojedince za cjelokupnu stranku. Ali mene je čudilo gospođo Banić u prošlom sazivu Sabora dok ste vi bili glasnogovornica Vlade s kime ste sve bili u koaliciji i kakav ste sve htjeli zakone o ovom Hrvatskom saboru donijeti, pa je jedan zakon bio i o pravima Ustavni Zakon o pravima nacionalnih manjina. Podsjećam da su mi tada pljeskali i zastupnici HDZ-a kada sam tadašnji prijedlog Srpske nacionalne manjine koji je trebao ići prije donošenja izmjena Ustava RH nazvao stvaranjem nove SAO krajine. Vidite to me je čudilo da niste to tada prepoznali. Zahvaljujući i Zoranu Vinkoviću i HDSSB-u na kraju krajeva i zastupnicima ovog Hrvatskog sabora takav zakon nije prošao. Iako je imao i niz drugih nazovi uvjetno alternacija koje bi doprinijeli novom stvaranju SAO krajine u RH i taj zakon se više ne bi mogao promijeniti. I ono što je netko htio Domovinskim ratom, a presudom Vrhovnog suda smo svi mi bili paravojna formacija do 8.10.'91., to nije uspjelo. Eto tome sam se čudio.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je replika poštovanog zastupnika Gordana Jandrokovića. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Pa eto i ja sam malo ponukan onim što je rekla kolegica Banić htio reagirati, evo sad sam čuo i gospodina Vinkovića, zaista je čudno nemojmo se ljutiti da dvije stranke koje tako blisko surađuju u Osijeku ovdje na taj način optužuju jedno drugo. Dakle, ne znam zašto se gospodin Radoš buni i ljuti jer HDSSB i HNS su u Osijeku u koaliciji, a ovdje predstavnica HNS kaže da HDSSB ne poštuje Vrhovni sud i državu Hrvatsku i da je stranka ratnog zločinca. Pa koja je to principijelnost, ti ljudi cijelo vrijeme HDZ-u nešto prigovaraju, a na ovaj način se između sebe časte sa uvredama i neprimjerenim riječima. Oprostite, kao zastupnik morao sam reagirati.
Hvala lijepa. Treća replika i poštovani zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Banić, meni je drago da ste povukli ovu paralelu što je činjeno, što je rađeno i koliki su napori činjeni za poboljšanje kvalitete življenja djece i koliko je potrebno učiniti napora da se ta kvaliteta popravi. Naravno, danas u ovim okolnostima napore treba utrostručiti, naravno u okolnostima kada su cijene, kada je PDV porastao, kada su bez obzira na onaj model da dječja hrana može biti jeftinija itd. Dokazali su stručnjaci koja vrsta hrane je potrebita djeci itd. Zasigurno da ovaj trenutak zahtijeva poseban angažman u tom osjetljivom segmentu. Naravno da mi pozdravljamo ovaj dio da se i čuvaju Hrvatske šume i da se smanje troškovi, uštede da su kao takve, nesporno naravno. I da jedinice lokalne samouprave svaka na svoj način čini određene napore kako bi popravile stanje u ovom osjetljivom području. Ali moramo isto tako vrlo jasno reći da i mnogima su i svezane ruke, sredstva su sukladno poreznoj politici smanjena, da djeca poglavito u ovim ruralnim područjima dolaze vrlo teška stanja i vrlo teško žive i osobito oni u obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima koja su u teškim okolnostima i vrlo teško žive i na rubu su izdisaju. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Četvrta replika i poštovani zastupnik Nedžad Hodžić.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući. Pa ja ću malo slobodan pa zloupotrijebiti institut replike, ali sa jednim istim pozitivnim ciljem. Naime, danas dok smo diskutirali o ovom zakonu jedan naš kolega je postao otac, jedan naš mladi kolega dobio je prvu kćerkicu, ja ga molim da ustane da mu svi skupa čestitamo i da poželimo dobro zdravlje i njemu i njegovom djetetu. [[Pljesak.]] Zahvaljujem.
Čestitamo i sa predsjedničkog stola. Kolega Vasić čestitamo i sa predsjedničkog stola i raduje me da parlamentarci u Hrvatskom saboru imaju duha i dobrih odnosa. Neka se nastavi tako, bez obzira na Poslovnik. Hvala lijepa. Završna riječ, zamjenik ministrice izvolite, Darko Ledinski.
Hvala gospodine predsjedavajući. Naravno da koristim priliku da se i u ime Ministarstva socijalne politike i mladih pridružim čestitkama i siguran sam da kolega, s obzirom da je saborski zastupnik, neće biti korisnik dječjeg doplatka. Dozvolite mi da u ime predlagača zahvalim svima onima koji su raspravljali o temi koju sam izlagao, dakle o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu, s konačnim prijedlogom zakona, da zahvalim na podršci svima onima koji su o toj točci dnevnog reda govorili i da zahvalim na svim sugestijama koje ste nam iznijeli, koje su vrlo korisne i o kojima ćemo sasvim sigurno voditi računa. Kada ste govorili o tome da je ovih 2 milijuna kuna ušteda i kada ste nam savjetovali da ih svakako potrošimo na korisnike, onda taj savjet prihvaćamo ali se radi o opredjeljenju koje polazi od potpredsjednice Vlade i ministrice socijalne politike i mladih, gospođe Milanke Opačić i svih nas, njenih suradnika, da svaka kuna u našem proračunu koji je veći od 6 milijardi mora biti prvenstveno usmjerena prema korisnicima, da uštede se ne smiju i nisu dozvoljene da se ostvaruju na korisnicima ili za ono što pripada korisnicima. A s druge strane imamo obavezu da ostvarujemo uštede u svim neizravnim troškovima, a kako bi bilo što više za korisnike, odnosno za čovjeka. Ovo je jedan od primjera, 2 milijuna nisu mali novci i ako u našem ministarstvu i u svim drugim ministarstvima se nastavi ovaj trend, a evo bilo je i danas vrlo korisnih primjera, moći ćemo mnogo toga učiniti u sustavu. Kad je riječ o pitanjima i primjedbama vezanim uz razvoj sustava socijalne skrbi onda mi dozvolite da iskoristim ovu priliku i da vam još jednom zahvalim na donošenju Zakona o socijalnoj skrbi koji je ovaj Visoki dom donio 8. ožujka ove godine. Time ste nam omogućili da sustav socijalne skrbi i socijalno najugroženije osobe u Republici Hrvatskoj, a takvih nažalost nije imalo, spasimo od gotovo potpunog kolapsa koji nam je u tom trenutku prijetio jer smo tim Zakonom o socijalnoj skrbi između ostalog uspjeli osnovati ukinute centre za socijalnu skrb diljem Hrvatske, njih 80, koji su osnovna poluga aktivnog rada i direktnog kontakta sa korisnikom u cijeloj Republici Hrvatskoj. Ja samo želim naglasiti da o tom velikom zadatku koji je trajao tijekom 5. i 6. mjeseca nismo ništa mogli pročitati u medijima zato jer je bilo nezanimljivo jer je sve prošlo u najboljem redu. Nijedna socijalna pomoć, nijedan dječji doplatak, nijedna porodiljna naknada, nijedna socijalna kuna nije kasnila prema nijednom korisniku, iako se radilo o ogromnom i vrlo zahtjevnom poslu kojeg smo morali provesti na području cijele Republike Hrvatske. Štoviše troškovi koji su potrošeni za tu izuzetno važnu stvar, dakle da ustrojimo ukinute Centre za socijalnu skrb bili su mnogostruko manji nego troškovi koji su bili prisutni kod njihovog ukidanja. Druga stvar koju svakako želim reći uspjeli smo i imali ste prilike biti i informirani i od strane ministrice socijalne politike i mladih Milanke Opačić, pokrenuti informatizaciju sustava socijalne skrbi koja je danas na djelu u gradu Zagrebu, a u sljedećim mjesecima bit će na djelu i u cijeloj Republici Hrvatskoj usprkos činjenici da smo zatekli potpuno neinformatizirani i nepovezani sustav, iako je za informatizaciju sustava socijalne skrbi u proteklih šest godina potrošeno 40 milijuna kuna. Dakle, 20 puta više nego što ćemo danas uštedjeti donošenjem ovih izmjena zakona. Dakle, uspjeli smo u manje u godinu dana obaviti posao koji nije obavljen u šest godina, a ono što je značajno za reći uspjeli smo to obaviti bez ijedne kune troška. Dakle, konačni trošak je onih 40 milijuna kuna koji je potrošen prije za informatizaciju. Informatizacija koja je sada profunkcionirala je konačni trošak 40 milijuna kuna bez i jedne nove potrošene kune. Jedno i drugo, centri osnivanje centara i konačna povezanost sustava, ali ne samo unutar ministarstva nego i sa Poreznom upravom i drugim. I pripreme izmjene zakona o socijalnoj skrbi koje smo obećali s ove govornice 8 ožujka omogućit će da se pred ušteda u našem ministarstvu nastavi. Pritom na ni jednom korisniku neće se ušparati niti jedna kuna, niti će mu se oduzeti i jedna kuna. Socijalne kune dobivat će uistinu oni koji su u najvećoj potrebi, a sve ovo o čemu smo govorili upravo će nam omogućiti ne samo da zadržimo postojeći nivo socijalnih prava nego da ih i značajno povećamo. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministrice. Na vaše izlaganje imamo prijavljeno 3 replike. Prva je poštovanog zastupnika Ivana Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodinu Ledinski, nije mi jasno kako možete doći za govornicu Hrvatskog sabora i iznositi ovakve neistine. Za informatizaciju, projekat informatizacije socijalne skrbi je projekat koje je ministarstvo radilo zajedno sa Svjetskom bankom. To su novci Svjetske banke i vi onda dođete ad hoc da je netko potrošio novce ovako. Pa zar stvarno mislite da Svjetska banka bi to dozvolila? I onda na kraju cijele priče da ste vi to sve završili bez kune. Pa nije mi jasno kako možete izvršiti informatizaciju bez kune? Znači netko je prije toga morao nešto pripremiti. Druga stvar radi se o stotinu i još nešto centara i zar vi stvarno mislite za 2 mjeseca da se to može napraviti. Nije dobro radi hrvatske javnosti, nije dobro radi međunarodnih financijskih institucija koje nam financijski pomažu da naprosto iznosite neistine i da govorite da ste nešto napravili što niste napravili, a da ne priznate da su prethodnici napravili ono što su napravili.
Hvala lijepa. Da li želite odgovor na repliku ili čekati? Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ivanke Roksandić. Izvolite poštovana zastupnice.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine zamjeniče, upravo ovo što je kolega Šuker rekao. Iznijeli ste čitav niz netočnih informacija. Prvo, radi javnosti koja nas danas sluša vaša izjava da ste ponovo osnovali ukinute Centre za socijalnu skrb nije točna. Bio je osnovan po prijašnjem zakonu kojeg ste vi ukinuli Županijski zavod za socijalnu skrb upravo osnovan da bi objedinio sve socijalne pomoći i olakšao. Ali nisu centri bili potpuno ukinuti. To su bile podružnice. I sigurno da ste ih samo jednom odlukom odnosno jednom izmjenom članka ponovno vratili. Zato to nije bilo ni skupo ni koštalo ništa. A to što ste mijenjali taj dio u zakonu zna se zašto, da biste ponovo imenovali svoje ravnatelje, svoja upravna vijeća. To je bio jedini razlog i to si moramo priznati ljudi. Jer sve što je uslijedilo iza toga svelo se upravo na imenovanje novih ravnatelja Centara za socijalnu skrb i novih Upravnih vijeća.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je replika poštovanog zastupnika Branka Bačića. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa meni nije jasno gospodine zamjeniče, cijelo jutro sam pratio raspravu i jedno jedino pitanje bilo vam je postavljeno da nam kažete zbog čega Vlada krši zakon kojega je sama ovom Saboru predložila i koji je usvojen u ožujku ove godine, a u zakonu lijepo piše da ministrica na prijedlog Upravnih vijeća županija imenuje 4 člana Upravnih vijeća Centara za socijalnu skrb. No, praksa je od prvoga dana, da ministrica taj zakon ne poštuje već pita prijedlog od županija za samo jednog člana dok preostala tri člana sama imenuje. Time, takvi akti su nezakoniti. Imenovanje ravnatelja koje Upravna vijeća imenuju su također nezakonita. Ja vam želim postaviti pitanje zašto to radite, jer će sva takva rješenja biti nezakonita i imenovanje ravnatelja će biti nezakonito, što znači da je praktično cijeli taj postupak kojim se imenuju Upravna vijeća nije u skladu sa zakonom.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zamjenik ministrice Darko Ledinski. Izvolite.
Dakle, Zakonom o socijalnoj skrbi od 8. ožujka 2012. godine koji je donio ovaj Sabor omogućeno je da se ponovno ili ispočetka ustroje Centri za socijalni skrb koji ranijim zakonom nisu postojali. Dakle, nije postojao u Hrvatskoj niti jedan Centar za socijalnu skrb a Zakonom o socijalnoj skrbi od 8. ožujka 2012. godine stvorena je zakonska mogućnost da se osnuju i u registrima i u svim, po svim procedurama upišu novi pravni subjekti koji se zovu Centri za socijalnu skrb i takvih je osnovano 80 diljem Republike Hrvatske. Objasnio sam svrhu i namjeru osnivanja tih centara. Kada je riječ o upitu, o vašem upitu vezano uz Upravna vijeća centara, te izbor ravnateljica, odnosno ravnatelja Zakonom o socijalnoj skrbi predviđeno je da tri člana imenuje osnivač, a u ime osnivača, osnivač je Ministarstvo socijalne politike i mladih. Dakle, u ime osnivača to čini ministrica socijalne politike i mladih, to je točno. Jednog člana imenuje ministrica na prijedlog županije u kojoj se centar osniva, te jedan član dolazi iz redova radnika. Zakonom o socijalnoj skrbi koji je na snazi potpuno je poštivana procedura, te su svi članovi Upravnih vijeća novo osnovanih Centara za socijalnu skrb imenovani potpuno u skladu sa važećim Zakonom o socijalnoj skrbi.
Hvala lijepa zamjeniče ministrice. Povreda Poslovnika poštovani zastupnik Branko Bačić. U čemu? Koji članak?
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo gospodin Ledinski je netočno upoznao članove Sabora i krivo je interpretirao članak 120. stavak 4. zakona. Prema tome
Poštovani zastupniče
Članak je 216.
Nije, nije.
Dozvolite mi da pročitam, samo da pročitam članak to vas molim.
Gubite pravo povrede, članak 214., gubite pravo za ovu sjednicu. Nemojte se ljutiti, ali to nije. Hvala lijepa.
Predstavnik Vlade nije točno iznio odredbu zakona pa mi dozvolite da pročitam taj članak. To vas molim i samo taj stavak.
Nemate mogućnost.
Pa on je iznio neistinu gospodine potpredsjedniče.
Hvala lijepa. Hvala svima na raspravi, na poštivanje Poslovnika onima koji su ga poštivali, a onima koji nisu napominjem da je najveći sud u politici sud javnosti. Sljedeći je Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 153, rasprava o zakonu je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem jednoglasno, sa 110 glasova za donesen Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o doplatku za djecu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice i kolege, na 14. sjednici Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora donio je prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade "Ivan Filipović" i prestanku mandata predsjednika i članova Odbora nagrade "Ivan Filipović". U Odbor nagrade "Ivan Filipović" imenuju se za predsjednika profesor doktor Valter Boljunčić, za članove magistar Edita Stilin, doktor Petar Bezinović, Marijan Šimek, profesor doktor Josip Milat, profesor doktor Drago Roksandić, profesor doktor Margita Pavleković, magistar Vera Šutalo i Zoran Ferić. Članovima Odbora nagrade "Ivan Filipović" imenovanim s početkom mandata 23. travnja 2010. mandat je prestao 23. travnja 2012. protekom zakonskog roka od dvije godine. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih za raspravu. Zaključujem raspravu. Molim dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Ima li netko suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem jednoglasno sa 109 glasova za donesena je odluka o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade "Ivan Filipović" i prestanku mandata predsjednika i članova Odbora nagrade "Ivan Filipović" u tekstu kako je predložio predlagatelj. Hvala lijepa. Na kraju prije nego što vam zaželim dobar vikend i odmor uobičajena poslovnička obavijest. Počinjemo raditi u utorak 2.10., 2. listopada sa točkom 22. dnevnog reda – Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o djelatnosti socijalnog rada, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 158. i tako redom. Ovime završavamo sa današnjim zasjedanjem. Želim vam ugodan vikend, dobar odmor. Vidimo se u utorak na plenarnoj sjednici. Molim odbore u ponedjeljak da sazovu sjednicu i rade u ponedjeljak. Hvala lijepa. - Izbor, imenovanja i razrješenja Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove poštovanog zastupnika Šimu Lučina da podnese izvješća.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove na svojoj 16. sjednici održanoj 11. ovog mjeseca utvrdilo je Prijedlog odluke o razrješenju i izboru predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora. 1., razrješuje se predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora Josip Leko. 2., za predsjednika Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora bira se Peđa Grbin.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za. Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Ima li suzdržanih? Hvala lijepa. Molim rezultat. Utvrđujem da je sa 119 glasova za jednoglasno usvojen prijedlog odluke. Čestitam izabranom kolegi. [[Pljesak.]] Želim ti puno uspjeha poštovani kolega. Molim sljedeći.
Također je utvrđen i Prijedlog odluke o razrješenju i predstojnice Ureda predsjednika Hrvatskog sabora. Razrješuje se dužnosti predstojnica Ureda predsjednika Hrvatskog sabora Nada Milak.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Molim da dizanjem ruke izjasnite tko je za predloženu odluku. Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržani? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 119 glasova za donesena predložena odluka. Sljedeća odluka.
To je Prijedlog odluke o imenovanju predstojnice Ureda predsjednika Hrvatskog sabora. Za predstojnicu Ureda predsjednika Hrvatskog sabora imenuje se Đurđica Prelas.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje predloženu odluku. Molim dizanjem ruke da se izjasnite tko je za. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 119 glasova za donesena predložena odluka. Čestitam izabranoj. Time smo glasovanje zaključili. - Izbor, imenovanja i razrješenja Molim potpredsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove, poštovanog zastupnika Mladena Novaka da podnese izvješće.
Predsjedniče, ali predsjednik meni nije nikakve ovlasti prenio niti mi je šta rekao, niti je šta dogovoreno pa prema tome mislim da ovo isto nije u redu.
Oprostite poštovane zastupnice i zastupnici. Imamo izvješće na klupama, ja ću čitati prijedlog odluke. Prijedlog odluke o razrješenju člana i izboru članice Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora Josip Vuković. Za članicu Odbora za gospodarstvo Hrvatskog sabora bira se Mirela Holy. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog odluke na glasovanje. Tko je za predloženu odluku? Tko je protiv? Je li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 123 glasa, donesena predložena odluka. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora Tomislav Karamarko. Za člana Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora bira se Frano Matušić. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Dajem prijedlog odluke na glasovanje. Tko je za prijedlog odluke? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Predložena odluka donesena je većinom glasova, sa 123 glasa za i 1 glas suzdržan. Prijedlog odluke o izboru članova i prestanku mandata članova Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora. Za članove Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora biraju se: Dragan Crnogorac i Mirela Holy. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog odluke na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 124 glasa za, donesena predložena odluka. Prijedlog odluke o izboru članice i prestanku mandata člana Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora bira se Višnja Fortuna. Otvaram raspravu. Ima li prijavljenih? Nema. Zaključujem raspravu. Stavljam na glasovanje predloženu odluku. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 125 glasova za, donesena predložena odluka. Prijedlog odluke o izboru člana i prestanku mandata člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora. Za člana Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora bira se Mile Horvat. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih? Zaključujem raspravu i stavljam Prijedlog odluke na glasovanje. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 125 glasova za donešena predložena odluka. Prijedlog odluke o izboru članica i prestanku mandata člana Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora. Za članicu Odbora za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora bira se doktor Mirela Holy. Otvaram raspravu o prijedlogu odluke. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog odluke na glasovanje. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 125 glasova za donešena predložena odluka. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru članice Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskog sabora. Razrješuje se članica Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora Višnja Fortuna. Za članicu Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove Hrvatskog sabora bira se Ljiljana Cvijetović. O prijedlogu odluke otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Prijedlog odluke stavljam na glasovanje. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 125 glasova za donešena predložena odluka. Prijedlog odluke o razrješenju i izboru člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora. Razrješuje se član Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora Franjo Matošić. Za člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora bira se Zvonko Milas. O prijedlogu odluke otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Stavljam prijedlog odluke na glasovanje. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 125 glasova za donešena predložena odluka. Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Nacionalnog vijeća za vode. Za predsjednika Nacionalnog vijeća za vode imenuje se Igor Dragovan. Za članove Nacionalnog vijeća za vode imenuje se iz reda zastupnika Šime Lučin, Sandra Sandra Petrović, Silvano Hrelja, Petar Baranović, Mile Horvat, Tomislav Ivić i Ivan Šantek. Iz reda istaknutih znanstvenika i stručnjaka, djelatnika iz područja upravljanja vodama i tome srodnih područja Luka Čuljak, Mijo Đolan, Mladen Marić. O prijedlogu odluke otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu i stavljam prijedlog odluke na glasovanje. Molim dizanjem ruke da se izjasnite. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 115 za i 10 protiv donešena predložena odluka.
Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća HINA-e. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. S obzirom da ova točka nije bila raspravljena na Odboru za medije predlažemo da ne bude glasovanje ovaj tjedan o toj odluci nego da se ona odgodi kako bi i Odbor za izbor i imenovanja i Odbor za medije mogli o tome raspravljati. Mislim da imali smo ovdje vrlo važnu raspravu kad se govorilo o izvješću stanja u HINA-i, mislimo da bi to bilo dobro. O čemu će raspravljat Odbor za medije ako neće o HINA-i. Zahvaljujem.
Moram reći da ste imali vrijeme na raspolaganju za raspravu, niste obavili raspravu, a nije zapreka da se odlučuje na plenarnoj sjednici o prijedlogu koji ste dobili u dnevni red. Predlažem da provedemo glasovanje o prijedlogu odluke. Javlja se poštovani zastupnik Vukšić.
Evo javljam se kao predsjednik Odbora za medije. Uobičajeno je da Vlada uputi zainteresiranom i matičnom odboru materijale kako bi mogli raspravljati. Mi nismo dobili, vidjeli smo samo da je na dnevnom redu i to je izvan prakse. Prema tome, zahtijevamo da se…
Ja mogu konstatirat da je Vlada dostavila svim zastupnicima, to se smatra da je onda i odboru dostavljeno. … [[Upadica se ne razumije.]] Imate nešto novo reći?
Gospodine potpredsjedniče, ovo je stvarno neuobičajena praksa. Mi nemamo ništa protiv nikakvih prijedloga ali jednostavno ne znamo do sada, nismo imali prilike vidjeti ni tko se bio prijavio, ni kako se bio prijavio. Nemoguće je o tome glasati. Klub HDZ-a ne može o tome glasovati.
Ali gospodine poštovani zastupniče imate u materijalima sve i mogli ste odlučivati.
Ma nije to, za tjedan dana se neće ništa desiti za Boga.
Ne morate bježati. Ne, ne, samo da vam kažem da se dogovorimo. Ništa nije protiv Poslovnika Hrvatskog sabora. I dobili ste materijale, ali iz dobre poslovničke prakse ćemo zastati, nećemo glasovati o ovom prijedlogu, glasovat ćemo u utorak, u srijedu. Ali moram konstatirati da je ušlo u proceduru kako to Poslovnik predviđa, da je bilo vremena održati sjednice i da je potrebno bilo danas se izjasniti o prijedlogu. Hvala vam lijepa. Ima li možda nešto reći nadležni Odbor za izbor, imenovanja?
- a) Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije, - b) Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije, - c) Prijedlog odluke o imenovanju članice Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Predlagatelj odluka je Vlada RH. U skladu sa člankom 11. Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj novinskoj agenciji. Šta ne čujete? Ponovit ćemo. Utvrdit ćemo. Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Prijedlog odluke o imenovanju članice Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije. Prijedlog odluka je Vlada Republike Hrvatske sukladno članku 11. Zakona o HINA-i predlagatelj odluka. Prijedloge akta primili ste u pretince. Raspravu je proveo Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne želi. Hvala lijepo. Zamjenik ministrice poštovani Borislav Šipuš. Otvaram raspravu. Nema zainteresiranih. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o razrješenju prvo o njoj, da se izjasnimo dizanjem ruke. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 87 za, 34 protiv i 1 suzdržan donesena Odluka o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća HINA-e u tekstu kako ju je predložio predlagatelj. Hvala lijepa. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o imenovanju. Molim da dizanjem ruke se izjasnite tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 90 za, 24 protiv i 6 suzdržanih, donesena Odluka o imenovanju dijela članova Upravnog vijeća HINA-e u tekstu kako ju je predložio predlagatelj. Hvala lijepa. Idemo dalje. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju članice Upravnog vijeća iz reda zaposlenika. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo. Tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala lijepa. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 121 glas za donesena Odluka o imenovanju članice Upravnog vijeća HINA-e iz reda zaposlenika u tekstu kako ju je predložio predlagatelj.
Sada idemo na prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne agencije i B) Prijedlog odluke o imenovanju članova dijela Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne agencije. Kolegice i kolege zastupnici, ponovit ćemo glasovanje za ovim prijedlozima jer smo prošli put napravili propust kod glasovanja 12.listopada. Naime, člankom 12.stavak 3. Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj agenciji određeno je da se glasovanje pojedinačno o svakom predloženom članu Upravnog vijeća, da se glasuje pojedinačno. Ovo upozorenje primili smo od Kluba zastupnika HDZ-a i na tome se zahvaljujemo. Možemo li prići glasovanju pojedinačno? Je izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče. U ime kluba HDZ-a mi smo podnijeli prijedlog za dopunu dnevnog reda, da se prvo stave izvan snage ove dvije odluke koje su bile prošli petak na glasovanju iz ovih razloga koje ste vi naveli da nisu donesene na zakonom propisan način. Naime, poseban zakon koji se ovdje primjenjuje je Zakon o HINA-i koji traži da se izvrši izbor članova Upravnog vijeće Hrvatske izvještajne novinske agencije pojedinačnim glasovanjem o svakom kandidatu. Uvjereni smo da to isto vrijedi i za razrješenje dosadašnjeg vijeća i zbog toga smo tražili da se prvo u dnevni red ovog zasjedanja po hitnom postupku zbog mogućih štetnih posljedica stave naši prijedlozi da se ove odluke stave izvan snage da bismo mogli kasnije glasati pojedinačno po novom. Hvala lijepo.
Razumijem vaše prijedloge i dobru namjeru ali vas obavještavam da glasovanje 12.listopada nije proizvelo nikakav pravni učinak jer akti stupaju na snagu kada su objavljeni pa predlažem ovako kako sam i predložio, da činom pojedinačnog glasovanja eliminiramo rezultate koje smo imali 12.listopada. Pa zato sam sada i rekao da glasujemo ponovno o istom prijedlogom u skladu sa prijedlogom kluba HDZ-a da to učinimo pojedinačno o svakom članu jer zadnji put smo glasovali o odlukama, a ne o pojedincima. Mislim da je to uredu. Hvala lijepa. Možemo li? Otvorit raspravu? … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, otvorit ćemo raspravu, o.k. otvaramo raspravu o prijedlogu odluka o razrješenju i imenovanju članova. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite. oprostite zastupniče kojeg vezano za predlagača? … [[Upadica se ne razumije.]] Zaključka koji predlažete.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. S obzirom evo da je predsjednik Sabora i da smo uvrstili i ovaj naš novi prijedlog zaključka da današnje glasovanje osjećamo se dužnim da taj naš zahtjev dodatno obrazložimo. Osjećamo se to dužnim zbog toga što ne mislimo da je ovo jedina stvar zbog kojega se ne pridržavamo u ovom Domu specijalnog Zakona o Hrvatskoj izvještajnoj novinskoj agenciji. Zakon o HINA-i jasno u svojim člancima precizira kako i na kakao i u kojim slučajevima dolazi do razrješenja članova upravnog vijeća. Jasno to piše u članku broj 13.istog zakona, jasno smo o tome govorili kada smo ovdje u ovom Domu raspravljali o izvještaju HINA-e. nažalost tada nismo imali prilike čuti nikoga iz te agencije. Nismo im dali priliku da brani svoje izvješće koje je odbijeno većinom glasova, već tada smo obrazlagali da se tom istom upravnom vijeću kontinuirano opstruira rad, da im se ne da da donese plan restrukturiranja, da im se ne da da usvoje financijski plan. Imam jasne izjave istih ljudi koji se ovdje danas pokušavaju razriješiti da mjesecima pokušavaju i usprkos požurnicama to nisu uspjeli napraviti sastanak da sa predstavnicima Ministarstva financija i predstavnicima Ministarstva kulture dogovore financijski plan. Podsjećam vas kolegice i kolege, podsjećam vas da smo i danas ujutro i prošli mjesec i mjesec prije toga i prije godinu dana prije malo manje od godinu dana kada smo birali ovo upravno vijeće smo inzistirali na konsenzusu. Inzistirali smo na konsenzusu imena koji su bili izabrani u upravno vijeće. Zato smo ga u ovom Visokom domu imali. Tada sam branio taj prijedlog i dobio od ondašnje oporbe podršku. Zajedno smo tada zaključili da treba ići u plan restrukturiranja, da HINA-i ne ide dobro oko čega se svi slažemo, da treba uvesti promjene, da treba uvesti nove procese i da treba tražiti način kako da HINA opet postane jaka i relevantna. Što se je dogodilo kolegice i kolege u nepunih godinu dana? Osim što ljudima nije omogućeno da do kraja rade svoj posao, zašto na neki način nismo mogli njih saslušati ovdje kada su radili svoje izvješće i da li su oni sukladno članku 13.podnijeli ovaj zahtjev za opoziv na vlastiti zahtjev, da li su dali ostavku, da li su povrijedili zakon ili druge propise. Ako jesu onda bi jako voljeli čuti koje to. Ako je to tako željeli bi to čuti jer prilikom sastanka na odboru kad je odbor razgovarao o tome onda kolega iz Ministarstva kulture nije obrazložio zbog kojeg razloga se ti ljudi opozivaju. Da li je dekan Filozofskog fakulteta koji je inače stručnjak za informacijske znanosti, da li je ravnatelj Leksikografskog zavoda zaslužio da ih se opoziva bez obrazloženja. Ne govorimo o ljudi koji dolaze, usporedite na kraju krajeva životpise jednih i drugih, usporedite. Nemamo ništa protiv nikakvih prijedloga, voljeli bi da je bilo kapaciteta i ovaj put, da se ta imena donesu kakvim takvim političkim konsenzusom. To bi ojačalo poziciju HINA-e u budućnosti, to bi ojačalo one procese koji se tamo neminovno moraju desiti. I plan restrukturiranja i drukčija organizacija rada i bolji život. Hvala vam lijepa kolegice i kolege.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Na vaše izlaganje imamo repliku poštovane zastupnice Sunčice Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Dakle od 4 predloženih članova Upravnog vijeća HINA-e moram reći da je osim što smo gotovo na nezakonit način potvrdili to 4 članova nepravilnostima je prvo kumovalo Ministarstvo kulture koje nije poštivalo spomenuti zakon i obveze iz natječaja za članove Upravnog vijeća HINA-e koje je raspisalo 10. kolovoza ove godine, obrazložit ću i zašto. Dakle u tom pozivu za javni natječaj u stavku 4. stoji da je uz prijave obvezno priložiti životopis i izjavu kandidata da nije u sukobu interesa u smislu točke 2. javnog poziva te preslik diplome, radne knjižice te eventualne druge dokaze o ispunjavanju uvjeta iz javnog poziva. Sve je to striktno navedeno naravno. Iz tehničkih razloga kaže jedan kandidat da ne može dostavit presliku radne knjižice, a samo ću podsjetiti na sličan slučaj, a to je bilo u HNK u Zagrebu gdje su zbog istih razloga nekoliko puta poništavali natječaj i bili diskvalificirani kandidati iz istog razloga. Jednako tako iz natječajne dokumentacije nije jasno kod jednog kandidata ili preciznije kandidatkinje radi li se o jednoj ili najmanje dvije osobe. Naime, kandidat u životopisu pod jednim prezimenom piše da je rođen 1964., u diplomi koju predlaže stoji drugo prezime, ali i drugi datum rođenja 1959. godine. Dakle ja vas molim glasovat ćemo o tim osobama, kolegice i kolege budimo ozbiljni, dakle mi uopće ne znamo da li se radi o jednoj osobi ili dvije osobe. I osim toga zanima me kakva će biti reakcija javnosti na sve ove propuste, dakle koji su prošli prvo Ministarstvo kulture, zatim Vladinu proceduri i napokon bi došli u Hrvatski sabor kada napokon imamo o tome mogućnosti progovoriti. Gospodine predsjedniče ovo nisu mali detalji, velike nepravilnosti smo, razmislimo kako ćemo o tome glasovati. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Jasen Mesić.
Poštovana kolegice Glavak, dobro ste ukazali na taj problem. Ovo očito nije prvi javni natječaj koji će možda morati biti i poništen zbog toga ako bude nekakvih tužbi u tom smislu. Ovo očito nije prvi put da dolazimo zbog brzopletosti, zbog šlampavosti do problema, a tako je malo truda trebalo da dođemo do nekog političkog konsenzusa. Svi smo svjesni problema i kamo u budućnosti moramo ići, zajednički smo o tome govorili ovdje kad smo imali izvješće o poslovanju HINA-e. Šta da vam kaže kad evo čitavih praktički 9 mjeseci se ne može dovesti financijski plan. Daleko je to kolegice od onoga što smo se trudili napraviti pa organizirali u istoj toj agenciji izbore kod zaposlenika, interne izbore, glasovanje kako bi izabrali svog predstavnika, nismo ga htjeli nametnuti mada smo to mogli jer smo imali većinu ruka. Nismo to radili. Tako da mi je jako žao kolegice da ta praksa u ovom domu nije nastala, ako je to adekvatan ….
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Željko Reiner. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Ja bih samo htio vrlo kratko reći da ako sada glasujemo za razrješenje postojećih članova upravnog vijeća postupit ćemo suprotno zakonu i to svima nama treba biti jasno, dakle protuzakonito ćemo ih smijeniti. Jednako tako ćemo protuzakonito ako ćemo glasovati o izboru novih članova iz drugih razloga, ali opet slijedom zakona, protuzakonito izabrati nove članove. Mislim da za ovaj Visoki dom niti jedno niti drugo nije dobro, tim više što su kad su bili imenovani i bili imenovani konsenzusom, a sada se ne može zapravo čovjek oteti dojmu da kršeći zakon i prigodom njihovog smjenjivanja jednih i prigodom imenovanja drugih se želi zapravo opet napraviti ono što se nažalost svako toliko radi, da će se neki koji ja ne znam po kojem kriteriju ne bi bili podobni jer su vrlo ugledne osobe izabrane ponavljam konsenzusom, dakle spomenuti već i dekan Filozofskog fakulteta i ravnatelj Leksikografskog zavoda itd., nitko ne može osporiti da su oni niti politički obojeni sa jedne strane, a niti pak da su neugledne osobe, se žele smijeniti i staviti drugi, a opet vrlo jasno definiramo sa jednim ciljem da se onda i smijeni ravnateljica HINA-e što je vrlo jasno bilo naznačeno i najavljeno unaprijed. Prema tome mislim da ne bi bilo dobro, bez obzira što se majorizacijom može sve postići, da se smijene nezakonito i imenuju nezakonito radi ovakvoga cilja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Sljedeći za raspravu prijavio se poštovani zastupnik Branko Vukšić u ime Hrvatskih laburista. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege. Kada smo imali raspravu o HINA-i u Saboru bili smo jednoglasni da posao koji se obavlja u HINA-i ne valja. Jednoglasno smo, gotovo jednoglasno smo o HINA-i govorili kao agenciji koja nema svoj profil, koja je loša u sadržaju i loša u poslovanju. Ako je loš sadržaj, loše poslovanje upravno vijeće koje je bilo treba otići. Nitko ne osporava ugled osoba u dosadašnjem upravnom vijeću i o tome uopće nismo raspravljali. Međutim, Upravno vijeće HINA-e nije obavilo svoj posao dobro i zbog toga upravno vijeće treba i po mišljenju većine u Odboru za informiranje, informatizaciju i medije biti smijenjeno, a nadam se da tako misle i kolege čak i koje skaču sebi u usta koje su govorile da je loše u HINA-i. Ja njih pitam tko je kriv za loše stanje u HINA-i ako nije upravno vijeće? Koja je zadaća upravnog vijeća? Čitavo vrijeme se spotiče da je to politička čistka, ja sam često nezadovoljan sa odlukama političke većine, ali ovaj puta mislim da su u pravu. Ovaj puta mislim i suglasio sam se sa njihovim, priključio njihovim zaključcima ili oni našim totalno svejedno i mislim da ne bismo trebali politizirati jer ovo mislim da je politiziranje od strane HDZ-a. Pošto-poto ostaviti loše funkcioniranje HINA-e pod izlikom da se politički čisti, pod izlikom da HINA mora i dalje ostati samo zbog čega? Zbog toga da ostanu ugledni članovi upravnog vijeća i dalje u upravnom vijeću. Nitko, još jedanput ponavljam, ne spori njihov ugled kao što vjerojatno nitko ne dovodi u pitanje ugled ljudi koji će, ako se tako izglasa, biti u novom upravnom vijeću. Prije mene je gospodin Jasen Mesić govorio da je bio zaključak saborske rasprave koji bi se mogao izvesti da treba uvesti promjene, da treba pokrenuti nove procese. Pa što to upravno vijeće nije učinilo? Upravno vijeće je imalo dovoljno vremena da to učini u HINA-i. Nisu stvoreni preduvjeti da HINA počinje djelovati, funkcionirati u novom okružju, da bude konkurencija novim medijima, a mora u nekom smislu te riječi biti konkurencija, mora se pokrenuti. HINA i dan danas radi po principu TANJUG-a, a to je nedozvoljivo. I sasvim sigurno da novo upravno vijeće koje će biti da treba već nakon 6 mjeseci podnijeti izvještaj ovome Saboru što je učinilo da se, slažem se sa gospodinom Mesićem, uvedu promjene i da se pokrenu novi procesi. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo prijavljeno 5 replika na vaše kratko izlaganje. Prva je poštovana zastupnica Sunčana Glavak.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Vukšiću meni je doista žao što vi ne razumijete o čemu se ovdje radi i na što smo mi upozoravali. Dakle, mi smo upozorili na to da je učinjen propust, da je Hrvatski sabor trebao glasovati pojedinačno o razrješenju, a potom i potvrđivanju svakog novog člana Upravnog vijeća HINA-e. Dakle, nemojmo skretati s teme. Ne govorimo ovdje o poslovanju i rezultatima upravnog vijeća. To dakle nije tema. Ili vi namjerno ne razumijete ili jednostavno želite da ovo što prije prođe i da se ovako izglasa kao što je predloženo. Jednako tako upozorili smo na dokumentaciju, a to se tiče i odbora kojem ste vi na čelu gdje možemo reći da su iz ovog ili onog razloga napravljeni propusti, u to sada neću ulaziti. Treća stvar, kada spominjete TANJUG molim vas pogledajte kako funkcionira ta agencija. Nemojte govoriti napamet, TANJUG je jedna vrlo respektabilna agencija jednako tako kao što to želimo da bude i HINA. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Gospođo Glavak najmanje očekujem da me učite ovom poslu u kojem sam bio 33 godine. Druga stvar, tko ne razumije? Ne razumije vaš kolega Mesić. On je skrenuo s teme. On je počeo govoriti o tome što smo govorili na raspravi. Nije se zadržao samo na onim činjenicama nego je počeo politizirati pa sam ja uzvratio na to politiziranje činjenicama što smo to govorili. Prema tome, da ste se samo zadržali na tome, ali ste htjeli uzeti svojih 5 minuta da bi politizirali i da biste HINA-u i dalje ostavili ad acta. Ili da biste narodu poručili kako se ovdje radi politička čistka. Ovdje se ne radi politička čistka, a dalje za to hoće li to biti pravno utemeljeno ili ne to odgovara predsjednik Hrvatskoga sabora, odnosno predsjedavajući i on će o tome odlučiti na koji će se način ili većina glasovati ili ne glasovati. U ovom trenutku mislim da je to vama isto tako najmanje bitno na koji će se način glasovati nego samo da skrenete pozornost na ono što nije suština. Prije svega ja sam govorio o starom TANJUG-u koji … [[Govornik se ne razumije.]] osnovno toj razini nekadašnjeg TANJUG-a do '90-ih godina. I ako to mislite da je danas relevantno onda naše poimanje novinarstva i agencijskog novinarstva je u suprotnosti. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeća replika, poštovanog zastupnika Jasena Mesića. Izvolite poštovani zastupniče.
Je, zahvaljujem gospodine predsjedniče. Imam repliku na izlaganje kolege i predsjednika odbora. Kada se ova odluka pojavila prvi put u Saboru nije ni prošla odbor kojem ste vi predsjednik. I vi ste tada prvi trebali reagirati, prvi. Jer takva odluka da dođe na glasovanje u ovaj Dom bez da ju raspravimo na matičnom odboru je bez presedana. Ja sam vam tada kao kolega prišao ako se sjećate. Dok je zakon ovakav kakav je možete imati dogovore, možete imati iste stavove, možete imati većinski stav, ali ste se dužni držati zakona. To da smo zakonski u pravu i da smo ukazali na točnu zakonsku proceduru potvrđuje i to što je predsjednik Sabora prihvatio prijedlog našeg kluba. A to što inzistiramo na principima koje smo inzistirali i na odboru, podsjećam vas, što inzistiramo ovdje smo govori da o tome imamo jasan stav. A to tome da smo mi svjesni da HINA-i treba pomoći da bude bolja, to je dokaz što smo i onda htjeli jednoglasnu odluku, odluku o političkom konsenzusu prije 10 mjeseci u ovom domu. Ne zato da bi bilo loše, nego zato da bi bilo bolje.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite.
Poštovani kolega Mesiću volim temperamentne ljude, vi inače niste, danas ste bili temperamentni. Prije svega, ne govorite, prije docirate što ja trebam pustite meni, što ja trebam prepustite meni. Ja sam reagirao i tražio sam da izglasujemo. Prema tome, nemojte politizirati, previše politizirate u negativnom kontekstu, govorimo u negativnom kontekstu što od vas ne očekujemo, od drugih da ali od vas ne. Mislim da ste preprincipijelni do sada bili. Opet kažem, i za pojedinačno glasovanje, kao predsjedniku Odbora za informiranje, ja sam govorio ovdje kao, ne kao predsjednik odbora, nego kao u ime, kao zastupnik Hrvatski laburista. A prije svega ja jesam za poštivanje procedure demokracije, jesam za pojedinačno glasanje i onih koji se smjenjuje, odnosno skida, smjenjuje kako god hoćete i onih kojih se postavlja. Prema tome, ne govorim o tome, nego govorim o tome da se čitavo vrijeme želi skrenuti pozornost da je HINA loše radila i da zbog toga Upravno vijeće HINA-e treba biti smijenjeno i postavljeno novo.
Hvala lijepa. Sljedeća, 3 replika i poštovani zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić, od kud je nastala, da kažem ovako jedna proceduralna pogreška o kojoj danas govorimo? Je li to, a ne vjerujem da je, neznanje, nesnalaženje? Kažem ne vjerujem u to i mislim da nije. Prije se radio o žurbi, o jednoj žurbi da se što prije u paketu smijeni Upravno vijeće i zapravo politički putem drugog Upravnog vijeća preuzme nadzor nad HINA-om. To treba jasno i glasno reći. Kada već govorite o problemima HINA-e onda morate znati, a neće nitko da kaže ovdje, da su mnoge druge agencije u Republici Hrvatskoj, privatne, potpomognute počevši od zakona koji im daje i dopušta pravo na samo 10% PDV-a kod svoga rada. Za razliku od HINA-e koja plaća puni PDV 25% za svoje usluge. Da li to znate? Dakle, 15% u startu u porezu je HINA zakinuta. Vlastita Državna agencija uništava svoju vlastitu, vlastita država uništava svoju vlastiti agenciju izvještajnu. Pa jel je to normalno, ima li to igdje u svijetu? Vi govorite o TANJG-u, oćete o ROUTERS, kome hoćete govoriti? Pa znate li da za te sve druge agencije, privatne i za medije 105 PDV, a za HINA-u 25%? Pa gdje to ima? I vi govorite o lošem poslovanju HINA-e i neredu? Pa, i pored toga HINA ima svoj razvojni program, HINA je uspostavila nove programe, ali jasno da ih treba razviti. Ako mi ovdje koji odlučujemo o tome ih pomognemo. Ja neću govoriti o imenima, mene ne zanima tko je u upravi, ja neću biti, niti će biti itko iz mog okruženja. Ali da već jedanput jasno i glasno kažemo da je krajnji cilj zapravo, nekakvo, a ne nekakvo nego rekao bih možda pregrubo, gašenje, uništenje HINA-e kao Hrvatske izvještajne novinske agencije što je i do sad rađeno upravo putem ovog PDV-a i svih ostalih radnji koje se rade u ovoj državi, a na štetu HINA-E. Evo tako da vam kažem.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Gospodine Grubišić, prije svega vi danas raspravljate kao da je danas počela rasprava o HINA-i. Kad nekog optužujete, tad bi ste morali i baratati činjenicama. Upravo na ovo što ste vi govorili sam upozoravao ja u svojoj raspravi i Klub Hrvatskih laburista i u ime Kluba Laburista o PDV-u 25%, o tome kako treba održati HINA-u. Ne vjerujem da saborska većina, koju ne branim, dobro znate rijetko kad govorim tako da želi uništiti HINA-u. Tko je ostavio 25% ili prije 23% poreza HINA-i? Tko je? Znači SDP i HDZ onda su željeli uništiti HINA-u skupa, onda da bude istina takva. Kako je došlo do proceduralne pogreške, ne vjerujete da je to pogreška? Neću ulaziti u to, možda nije namjerna, možda je namjerna. Da je to učinjeno u žurbi, nije, to je trebalo napraviti prije 3 mjeseca. HINA ne funkcionira, a vi bi ste sad htjeli isto tako na temelju ove, ne znam poluinformacije, bilo čega, političkoga stava tvrditi da se želi zlo HINA-i zato što se loša uprava smjenjuje, loša uprava se smjenjuje, ona je loša.
Hvala lijepa. Sljedeća replika, poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolega Vukšiću, u pravu ste. Tema je vrlo jasna, ali se ona namjerno i vrlo tendenciozno politizira. Jasno je kao dan da se radi o proceduralnome pitanju, a ne o raspravi o HINA-i niti njenome izvješću. Nama da ovdje popuje i docira netko tko je u zadnjih 10 godina HINA-u doveo na koljena to je krajnje nedopustivo. Radi se o tome da je Hrvatski sabor svojim zaključkom prvo odbio izvješće HINA-e i definirao tko je za to kriv. Drugo, obvezao Vladu Republike Hrvatske da provede postupak smjene članova Upravnoga vijeća. I danas ovdje samo i isključivo možemo i moramo obaviti zadaću koju smo si sami već postavili većinom glasova u ovome domu. Dakle, ako je proceduralna pogreška primijećena, onome tko ju je primijetio i sugerirao hvala, ali preko toga ne treba prelaziti. Treba pristupiti glasovanju i obaviti našu dužnost kako treba jer smo mi odgovorni kao Dom za HINA-u. prema tome, ta politizacija i ta opstrukcija ovoga postupka koja ima samo isključivo političke interese je krajnje neprihvatljiva.
Hvala lijepa. Završili smo sa replikama. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Davorin Mlakar.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa žao mi da smo čuli sve ove ocjene i možda bi puno ljepše bilo da ste u svom uvodu rekli pogriješili smo, griješiti je ljudski, prihvaćamo ispravak, može se to riješiti na zakonit način. Ja mislim da se ne trebamo nadvikivati. Umjesto da govorimo o onom što je bio problem svi kritičari uopće diskusije o ovom pitanju uzeli su si za pravo pričati kako je ovo politiziranje, kako o pravnoj valjanosti dokumenta će odlučiti predsjednik Sabora, nisam stigao zapisati sve citate ali mislim da nije ni bitno. Ja bih htio reći ono što mislim da je bitno. I sada u materijalima koja imate vezane uz ovu točku dnevnog reda, nemate materijal kako zakon propisuje da on treba izgledati. I o tome smo mi govorili kada smo tražili da se odluke koje smo donijeli prije tjedan dana, a prvi pokušaj je bio prije dva tjedna ako se sjećate da se stave izvan snage jer te odluke nisu donesene na zakonom propisan način. Drugim riječima one su protuzakonite i ne samo iz razloga što Sabor treba glasovati pojedinačno o svakom od članova upravnog vijeća kada se imenuju pa vjerojatno i kada se razrješavaju. Ima i druga obveza, da se uz svako ime navede zakonom propisan razlog zašto se ti članovi smjenjuju. U materijalima mi te razloge nemamo ni čak za cijelu grupu a kamoli za svakog pojedinačno. I zbog toga s obzirom da mi vrijeme dozvoljava pročitat ću vam. "Člankom 13.utvrđeno je da Hrvatski sabor" dakle Zakona o HINA-i "utvrđeno je da Hrvatski sabor može razriješiti člana upravnog vijeća prije isteka vremena na koje je imenovan na vlastiti zahtjev, podnošenjem ostavke, ako svojim radom teže povrijedi ili više puta povrijedi zakon i druge propise koji se odnose na rad i obavljanje djelatnosti HINA-e, ako svojim radom prouzroči veću štetu HINA-i i u drugim slučajevima utvrđenim zakonom i statutom". Pa ako su to razlozi za smjenu onda onaj koji je to predložio trebao je imati i toliko ako hoćete poštenja pa navesti iz kojih razloga iz smjenjuje, a ne da vam sada predsjednik odbora priča o tome kako su ti ljudi radili ili nisu radili. To je trebalo stajati u razlozima za razrješenje Upravnoga vijeća HINA-e. I s obzirom da nije poštivana zakonom propisana procedura da je protuzakonito razriješeno upravno vijeće i imenovano novo sasvim sigurno jako je loš početak i za rad novog upravnog vijeća. I stoga smo predložili da se ove odluke stave izvan snage da ne bi još imali i štetnih posljedica naših nezakonitih odluka koje bi davale neka sasvim legalna prava onima koji su protuzakonito smijenjeni, a vi o tome niste htjeli govoriti nego ste prebacili lopticu na sasvim drugi teren. Dakle, Sabor je donio odluke koje nisu utemeljene na posebnom Zakonu o HINA-i i zbog toga smo tražili da se one stave izvan snage i da se u redovnoj proceduri kako zakon propisuje za sva ova imenovanja i razrješenja navedu razlozi pojedinačno za svaku osobu koja će biti imenovana. Mi ne gajimo iluzije da ćemo time spriječiti volju većine da imenuje one koji su njima po volji, nismo uspjeli spriječiti ni štetu koja će se tek pokazati s obzirom na to što ste radili sve na HRT-u ali to je drugo pitanje, to će vjerojatno doći kad-tad na dnevni red. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje imamo prijavljenu repliku poštovanog zastupnika Branka Vukšića. Izvolite.
Poštovani gospodine Mlakar, lopticu na drugi teren je prije svega u ime kluba HDZ-a znači predstavnik HDZ-a prebacio jer nakon ovog što ste vi rekli nakon što kažete nezakonitosti i povrede procedure, tu smo trebali stati. Ja o tome uopće nisam govorio i ne želim o tome raspravljati. Ja sam raspravljao o nekim drugim aspektima i zbog čega se uopće govorilo o proceduri zakonitosti klub zastupnika koji znamo kako je radio u prošlom sazivu Sabora. Nisam advokat i ne želim biti advokat ali borim se za nekakve principe. Ovo što je vaša replika bila što se radi na televiziji klub Hrvatskih laburista-Stranke rada je bio jako, jako protiv tog zakona, kažemo da je katastrofalan zakon i slažem se s vama da ćemo vidjeti posljedice, jedino ga može Superman spasiti ako bude izabran za ravnatelja HRT-a. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Davorina Mlakara. Izvolite.
Hvala lijepa. I uvaženi kolega Vukšić, hvala Bogu da vi niste taj koji će odlučivati do koje mjere ćemo govoriti a kada moramo stati u svojim replikama ili svojim nastupima u Saboru. A govorili ste i o zakonitosti odluka pozivajući se na to kako će o zakonitosti odluke odlučiti predsjednik Sabora. On ima sasvim sigurno stanovitu vlast i moć ali o zakonitosti nije jedini pozvan govoriti pa tako mislim da je sretna okolnost da ćemo si mi uzeti slobodu govoriti možda i preko onoga što vi mislite da je oportuno u određenom momentu.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih za raspravu, ali ovo je klasična situacija kada predsjedatelj mora dati obrazloženje pa lijepo molim. Ja razumijem politiku i političku profitabilnost kada se bilo kakva pogreška pozicije želi koristiti u političke svrhe. To razumijem i to opravdavam. Drugo, zapisnik mi je svjedok dakle snima se, da sam kod uvoda u ovu točku rekao da se točka uvodi na prijedlog kluba HDZ-a i da se na tome zahvaljujem. Treće što bih htio reći, ja neću pozivati svevišnjeg iznad Sabora jer to nije primjereno, ali ja ću pozvati ono što je Ustav naš utvrdio da je u Hrvatskoj na djelu vladavina prava pa je svaka odluka ovog Parlamenta podložna preispitivanju ili u Saboru ili na Ustavnom sudu. I predsjednik Sabora u mojoj ulozi, poštivajući želju i dobru namjeru, a i u dobroj namjeri da se uskladi postupak razrješenja i imenovanja u skladu sa zakonom je prihvatio da to učinimo u Hrvatskom parlamentu, a ne da ostavimo mogućnost rušenja odluke na Ustavnom sudu i ta dobra namjera ostaje i sada. Razlozi za postupak su utvrđeni u ovom Hrvatskom parlamentu donošenjem odluke, odnosno zaključka da se pokrene postupak razrješenja prilikom razmatranja izvještaja HINA-e. Dakle, svi elementi koliko ja mogu razumjeti taj zakon su sada zadovoljeni. To obrazloženje je radi javnosti i molim da sada pristupimo glasovanju onako kako je predviđeno. Volja Parlamenta će biti izražena na demokratski način u skladu sa zakonom, a opet će biti moguće u skladu sa našim Ustavom osporavati i svaku odluku pa i ovu koju ćemo mi donijeti. Tu nema nikakvog zareza niti promjena. Hvala vam lijepa. Predlažem da sada se izjasnimo o razrješenju Vlahe Bogišića dužnosti člana Upravnog vijeća HINA-e. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je prijedlog prihvaćen sa 81 glasom za, 20 glasova protiv i 3 glasa suzdržana. Idemo dalje. Dajem na glasovanje Prijedlog o razrješenju Aleksandra Adlera dužnosti člana Upravnog vijeća HINA-e. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za? Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je prijedlog prihvaćen većinom glasova, 81 glas za, 20 protiv i 4 suzdržana. Dajem na glasovanje Prijedlog o razrješenju Tomislava Radića dužnosti člana Upravnog vijeća HINA-e. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za prijedlog? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je prijedlog prihvaćen većinom glasova, 81 glas za, 20 protiv i 4 suzdržana. Sljedeći. Dajem na glasovanje Prijedlog o razrješenju doktora Damira Borasa dužnosti člana Upravnog vijeća HINA-e. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za prijedlog? Hvala. Tko je protiv prijedloga? Hvala. Tko je suzdržan? Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, 20 glasova protiv i 4 suzdržana prihvaćen prijedlog. Prelazimo na imenovanje. Dajem na glasovanje Prijedlog o imenovanju Gordane Simonović članicom Upravnog vijeća HINA-e. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za prijedlog? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je prijedlog prihvaćen većinom glasova, 81 glas za, 20 protiv i 4 suzdržana glasa. Dajem na glasovanje Prijedlog o imenovanju Josipa Webera članom Upravnog vijeća HINA-e. Molim da dizanjem ruke se izjasnimo tko je za prijedlog? Hvala. Tko je protiv prijedloga? Tko je suzdržan? hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glasom za, 20 glasova protiv i 4 suzdržana glasa prihvaćen prijedlog. Dajem na glasovanje prijedlog o imenovanju magistra Vlade Rajića članom Upravnog vijeća HINA-e. Molim dizanjem ruke da se izjasnimo tko je za prijedlog? Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Rezultat? Hvala. Utvrđujem da je prijedlog prihvaćen većinom glasova, 81 glas za, 19 protiv i 4 suzdržana. Idemo na sljedeće. Dajem na glasovanje prijedlog o imenovanju Romana Jurića člana Upravnog vijeća HINA-e. Molim dizanjem ruku da se izjasnimo tko je za prijedlog? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova, 81 glas za, 19 protiv i 4 suzdržana prihvaćen prijedlog. S time smo završili glasovanje do danas obrađenih stvari. S time završavamo zasjedanje. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne? A nastavak rasprave. Ispričavam se. Nastavak rasprave o prijedlogu Zakona o probaciji.