Prvi je digao kolega Milivoj Špika, moram priznati i dajem mu prednost.
Dobro. Može biti, evo moja greška, nisam gledao. Dakle onda ćemo zamoliti kolegu Špiku da kaže s čime u svezi želi govoriti.
Molim stanku od 10 minuta da pojasnimo neke stvari i za ove mirovinske reforme budući da dolazi puno pitanja, puno nejasnoća a i daju se potpuno pogrešne informacije prema javnosti pa bih želio u 5 minuta pojasniti što hoću reći i o čemu se radi.
Oprostite, ali nisam shvatio koja je tema?
Mirovinska reforma.
Dobro, mirovinska reforma. Dobro. Uvaženi zastupnik.
Također u ime kluba Hrvatske stranke umirovljenika i Nezavisne liste Stipe Petrina tražim stanku od 10 minuta da bih pojasnio neke stvari vezano uz mirovinsku reformu jer doista su plasirane kako je kome odgovaralo.
Hvala. Uvaženi zastupnik Furio Radin.
Hvala lijepa u ime kluba Nacionalnih manjina tražim stanku također od 10 minuta radi teškog stanja u neprofitnim medijima ali i u medijima Nacionalnih manjina.
Hvala. Uvaženi zastupnik Maro Kristić.
U ime Kluba zastupnika MOST-a Nezavisnih lista molim za stanku od 10 minuta kako bih izvijestio o nezakonitostima vezanih za projekt golfa na Srđu u Dubrovniku.
Dobro. Uvažena zastupnica Zgrebec.
I ja tražim stanku od 10 minuta za klub SDP-a kako bismo iznijeli problem koji je vezan uz organizaciju sveučilišnih, Europskih sveučilišnih igara koje će se održati uskoro u Hrvatskoj.
Hvala. I uvažena zastupnica, izvolite.
Hvala lijepo. Ja bih također zamolila za pauzu kako bih mogla nastavno na krizu u mljekarskom sektoru govoriti o krizi…
Samo malo, ne možete [[Upadica Vukovac: Ne može dvije.]] Ne možete, vaš klub je već tražio stanku.
Ni u osobno ime ne mogu znači? Dobro, O.K, hvala lijepo.
Ja sam mislio da vi nešto drugo želite reći jer klub je tražio stanku, prema tome. I uvaženi zastupnik Ivan Šuker. … [[Upadica se ne čuje.]] Mirovinska reforma. Drugo nitko, O.K. Vidimo se dakle u 9,50. STANKA U 9,40 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,50 SATI]] Kolegice i kolege, evo vrijeme nam je pa ću zamoliti u ime kluba HSLS BUZ uvaženog zastupnika Milivoja Špiku da uzme riječ. Molim vas sjednite se na svoja mjesta da možemo početi raditi. Izvolite kolega Špika.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. U posljednje vrijeme jako puno pričamo o određenim reformama, a budući da je „Blok umirovljenici zajedno“ živo zainteresiran za ovu reformu mirovinskog sustava javnosti radi želimo nekoliko stvari kazati, ali počet ćemo sa nekim pojašnjenjem. Kaže netko, dakle nisam siguran da li je to točno, ali kaže netko da HDZ kontrolira Hrvatsku radioteleviziju, a obzirom da je bio cijeli niz emisija na ovu temu „Blok umirovljenici zajedno“ još nitko nije zvao. Dakle ili HDZ ne kontrolira televiziju ili je, dakle činjenica da još uvijek to vodi netko drugi, odnosno treći. E sad nekoliko činjenica u svezi ove mirovinske reforme posebno sa aspekta budući da je „Blok umirovljenici zajedno“ po svim relevantnim anketama i dalje prvi koalicijski partner po rejtingu unutar Domoljubne koalicije koliko se god to nekome sviđalo ili ne sviđalo. Nadalje, zakon koji je mijenjan 2013. godine što je radila Kukuriku koalicija i definirala da će se u mirovinu ići sa 67 godina ali do 2038. godine sada u ovim reformama bez ikakovog razloga, bez ičije prisile se to pomjera na 2028. godinu što mi se čini potpuno nepotrebno. A s druge strane hrvatska javnost treba znati da je mirovinski sustav isključivo u domeni Hrvatske. Dakle, isključivo. Dakle, nitko nas ne može natjerati ako mi nećemo. Ovo što će se sa ovime dogoditi, dakle sa ovim skraćivanjem roka, odnosno povećanje na 67 godina kumulativno znači da dvije godine produljenja radnog vijeka. To znači dvije godine u kumulativi na kraju ušteda u proračunu jer se dvije godine ja kažem kumulativno kao da se neće isplaćivati mirovina. Dakle, ušteda je 60 milijardi na koncu cijelog ovog procesa kad se zavrti krug s jedne strane, a s druge strane povećat ćemo broj nezaposlenih za 90 000 ljudi. Kažem kad se cijeli krug zavrti, kad ispunimo sve uvjete. Zašto se to u ovom trenutku radi ne znam, kad imamo činjenično stanje da je po izvješću Ministarstva vanjskih poslova Savezne Republike Njemačke samo od ulaska Hrvatske u EU 97000 ljudi napustilo Hrvatsku. To znači da bi u ovom trenutku imali 400 tisuća nezaposlenih. Ovo je potpuno pogrešna politika i ukoliko to ostane ovako još jednom ponavljam „Blok umirovljenici zajedno“ ovo neće prihvatiti, a onda usput jedna mala pohvala HSU-u koji se sjetio. Kažem nakon 12 godina hibernacije dići svoj glas. Ali svoj glas je mogao dići i 2013. godine kad se ovo dogodilo i kad je „Blok umirovljenici zajedno“ više puta sa priopćenjima i javno izlazila da smo apsolutno protiv. Onda su nam rekli, ali vi niste parlamentarna stranka. Evo danas smo parlamentarna stranka već nekoliko mjeseci, informacije radi svim medijima, pa onda možemo danas nešto reći. A danas kolega Silvano Hrelja najavljuje kako će oni raditi revoluciju, kako će se raditi referendum. Dragi kolega, meni bi bilo izuzetno drago da ste vi to radili 2013. godine, ali mi je drago da ćete to napraviti i sada. Budite sigurni da možete računati i na „Blok umirovljenici zajedno“. Ali, ali trebate si postaviti pitanje a koliko će uopće umirovljenika sad vama vjerovati kada ste 2013. godine ostali u koaliciji koja je ovako nešto radila. Dakle, bojim se da to neće naići na neko posebno razumijevanje kod biračkog tijela na koje praktično apliciramo isto. U ovom trenutku krenuti sa ovim reformama na ovakav način je pohvalno. Reći će netko bolje išta nego ništa. Ali nema spasa ovom mirovinskom sustavu ukoliko ne dođe do značajnog povećanja broja radnih mjesta, dakle otvaranja radnih mjesta. Jer normalno je svugdje u svijetu da se radna mjesta otvaraju, zatvaraju svaki dan. Ali je činjenica da se kod nas više zatvara nego otvara. Dakle, tek prava reforma unutar sfere gospodarstva može dati odgovore na ova pitanja koliko je održiv mirovinski sustav. Na ovakav način jedan jedan to je apsolutno jasno da ne može, ali to ne znači da to treba ići preko leđa umirovljenika ili najugroženijih skupina. I nadalje, jedna informacija. Iskoristit ću ovih tridesetak sekundi. Vidim da mnogi klubovi najavljuju radna i promjeni Ovršnog zakona. Pa dajte ljudi dogovorite se, hoće li sad radit SDP, MOST, HDZ, BUZ. Šta ćemo? 10 ovršnih zakona ćemo raditi. Mi smo nešto počeli raditi, ali nemamo dovoljno resursa da to napravimo. Nađite se, riješite to. To je jedan od krucijalnih problema Republike Hrvatske. To je jedan od problema. I drugi je otvorimo i poduzmimo nešto da budu otvarana radna mjesta. Sve drugo je kozmetika, jer bez stvaranja nove vrijednosti, bez značajnog rasta BDP-a sve su ovo tručkanja. I jedna mala informacija kolegi Silvanu Hrelji molim vas da više ne izlazite u javnost da predsjednik BUZ-a priča gluposti, jer ja tako vama nisam nikada rekao, niti ću reći. Moj stav kojega ću braniti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Sada će u ime kluba HSU Stipe Petrina govoriti uvaženi zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Ja sam stvarno mislio da će kolega Špika govoriti argumentima o mirovinskom sustavu, o tome kako je što došlo. Njemu očito je do javnog obračuna sa mnom. Niti sam mu ja smetao, nit sam mu pomagao da dobije čak 131 preferencijalni glas na prošlim izborima i postane saborski zastupnik. Dakle, niti ću mu odmoći, niti pomoći. Dakle, to je njegova sudbina i postoji parlamentarna stranka zahvaljujući svom koalicijskom partneru i mora sad slušati, sad tu dileme nema. Naravno da Hrvatska stranka umirovljenika i neću se tu opravdavati nije nikad prihvatila produljenje roka sa 65 na 67 godina za odlazak u mirovinu, bila je suzdržana kod tog zakona, davala je amandmane na taj prijedlog zakona koji nisu prošli, koji su odbijeni. I s obzirom da je to bilo predviđeno za 2038. godinu rekli smo da dovoljno imamo vremena i dovoljno još političkih utakmica da to možemo izbrisati. E sad su se stvari malo ovim prijedlogom pogoršale jer se ovo pomaknulo za 10 godina kraće. Ni za naše koalicijske Vlade ni sada ta mjera nema ama baš nikakvog smisla, nema nikakvog smisla da se tako nešto tako traumatično uvodi u prijelaz sa 65. na 67. u roku od 2 godine. Jedna kulturna Njemačka je to napravila suočena sa svojim stanjem na tržištu rada i mirovinskom sustavu prijelazno razdoblje od 2014. do 2038. Dakle, 24 godine. Oni povećavaju staž sa 65. na 67. svake godine jedan mjesec. To je nešto što se zove planski, u skladu sa očekivanim porastom života i sa razvojem tehnologije u svojem društvu. Mi nemamo nikakvog plana. Mi samo se sjetimo da možemo nekome podilaziti u Europskoj komisiji. Nitko od nas nije tražio da se ovo učini što se predlaže u tzv. mirovinskoj reformi. I nigdje nećete mi naći pisanog traga da Europska komisija to od nas traži nego mi istrčavamo da bi bili veći katolici od Pape, odnosno naša Vlada. Došli smo do nečeg što je pozitivno u našem mirovinskom sustavu, da je odlazak u prijevremenu mirovinu vezan uz godine staža. To je učinila administracija premijerke Jadranke Kosor koja je tražila da izjednačavanje dobi za odlazak u mirovinu muškaraca i žena bude do 2020. Tada smo bili opozicija dragi moj kolega i galamili smo glasno i to prijelazno razdoblje je preseljeno na 2030. I to je administracija Jadranke Kosor obranila u Bruxellesu. Administracija Zorana Milanovića je obranila u Bruxellesu zadnje dvije godine ovo što smo uveli u mirovinski sustav, a uveli smo suodnos godina staža i prijevremenih mirovina da ti ljudi koji moraju otići prije vremena u mirovinu ne budu kažnjeni cijeli život zbog toga što moraju otići, što nemaju izbora, što nemaju firme, što su dobili otkaz. I dvije godine za redom administracija je obranila i tu poziciju i takav model prijevremenog umirovljenja i 60 godina i 41 godinu staža, dakle odlazak u mirovinu za dugogodišnji staž bez penalizacije. Dakle, sve te elemente koji su uvedeni unutra. Mi smo bili sudionici tog modela sa jednom točkom protivljenja, produljenja vijeka za odlazak u mirovinu sa 65. na 67. Mi to otvoreno priznajemo i ponosni smo na tu priču. Međutim, otvoreno vam kažem ni tada ni danas se ne slažemo sa tim povećanjem jer to nema nikakve osnove i nikakve koristi za državni proračun ni trenutno ni dugoročno. Jedino što će proizvesti, proizvesti će isti efekt kao i 2010. kad je premijerka Jadranka Kosor povećala penalizaciju pa smo imali 21 tisuću prijevremenih umirovljenja. Tako će i ove godine biti stampedo prijevremenih mirovina jer građani imaju pravo iskoristiti za sebe povoljnije pravo. Dakle, to će biti jedini efekt, trenutni veći trošak za proračun, od ovih reformi koje se predlažu. Bit će još tu prilike o tome razgovarati. Razgovarat ćemo ovako i emotivno i žustro jer znamo o čemu govorimo i znamo što branimo. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći će u ime kluba Nacionalnih manjina govoriti uvaženi zastupnik Furio Radin.
Hvala gospodine predsjedniče. Mediji nacionalnih manjina osim informativne imaju i funkciju očuvanja identiteta manjinskih zajednica. Položaj nacionalnih manjina je uvijek rizičan zbog njihovog broja, bez obzira o kojoj nacionalnoj manjini se radi, a to su i Hrvati u drugim zemljama, stalno im prijeti asimilacija zbog sustavnog nedostatka osnovnih institucija školskih, obrazovnih, medijskih kojih ne može imati nikada kao i većina jer bi to bilo preskupo. Prijeti im kulturno osiromašenje. Tako npr. škole nacionalnih manjina ne mogu biti toliko brojne i imati toliko usmjerenja kao i škole većine i zato se učenici moraju obrazovati u drugim školama. I naravno ne mogu imati toliko udžbenika. Manjine naravno ne mogu imati ni toliko novina koliko ima većinska populacija niti toliko kulturnih časopisa ili dječjih publikacija. U najboljem slučaju kod nas mogu imati jedne novine, jednog tjednika, jedne novine za mlade ili za djecu i jednog kulturnog časopisa. Moja manjina talijanska već 72 godine sa velikim odricanjima ima jedan dnevni list, jedan dvotjednik, jedan dječji mjesečnik i jedan tromjesečnika podcrtavam za kulturu. I to smeta. Ministru Hasanbegoviću kojemu smeta sve ono što je drugačije od njegovog svjetonazora, vidite jučer je i „Zarez“ praktički ukinuo, jedan od najboljih časopisa koji imamo i bezbroj drugih stvari, nemam toliko vremena da objašnjavam koliko štete se dešava u zadnje vrijeme na području kulture općenito, a ne samo neprofitnih medija. Ukinuo je, znači ministar Hasanbegović je ukinuo pola dotacija „EDIT-u“ našoj izdavačkoj kući koja proizvodi i te dnevne novine koje su jedine novine bilo koje nacionalne manjine i jedine novine na stranom jeziku u Hrvatskoj. Osim toga je autoritarno svojim nastupom i drskim, rekao je da iduće godine će ukinuti drugu polovicu ne pitajući niti ovaj Visoki dom koji donosi proračun, ne donosi proračun ministar kulture, on ga predlaže, ako će ga predlagati. Jer to kaže ministar Hasanbegović nije kultura. A znate zašto? Zato što nije na hrvatskome nego na jeziku manjina. Mora biti relegirano u … [[Govornik se ne razumije.]] , tamo gdje manjine pripadaju, ne na kulturi. Morali smo otpustiti zbog takvog svjetonazora devetoro djelatnika a svima ostalima smanjiti već ispod prosječne plaće za 25%, EDIT će izdržati, to poručuje ministru Hasanbegoviću ali na sramotu Hrvatske neće izdržati sa novcima iz Hrvatske. Nažalost će izdržati sa novcima od matične zemlje. Ponavljam na sramotu Hrvatske gdje mi živimo. Ja ću završiti poruku, završiti ću poruku svim onima koji nas smatraju etno biznismenima. Jučer smo se sastali, kolega Domagoj Hajduković i ja sa Hrvatima iz Mađarske. Hrvatska za Hrvate iz Mađarske daje par stotina tisuća kuna. Znate koliko dobiju dotacija Hrvati iz Mađarske od Mađarske države? Dajte molim vas operite uši, 100 milijuna eura godišnje. A znate li koliko ima Hrvata u Mađarskoj? Između 30 tisuća deklariranih vjerojatno 50-ak tisuća. Evo, mi, to su te relacije, ja naravno znam u kojoj situaciji mi živimo, ali i Mađarska je u krizi. Šta hoćete da vam kažem na, svima vama koji govorite o etno biznismenima. Mislim na jedan sramotan način što se proširilo, što nije došlo čak ni iz ljevice, i iz desnice na početku nego nažalost iz ljevice, ali desnica je to objeručke prihvatila. Što hoćete da vam kažem, živjela Mađarska.
Hvala lijepa. Sljedeći će govoriti u ime Kluba zastupnika MOST-a uvaženi zastupnik Maro Kristić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, zahvaljujem vam na prilici da se mogu obratiti kolegicama i kolegama zastupnicima i hrvatskoj javnosti upravo danas na trogodišnjicu prvog referenduma kojeg su organizirali građani i onog referenduma u Dubrovniku gdje su građani grada Dubrovnika imali priliku očitovati se o projektu golfa na Srđu. Iskoristiti ću priliku pa ću vas podsjetiti na rezultate tog referenduma, tada je 10, gotovo 10,5 tisuća Dubrovčana reklo ne tom projektu, negdje oko 1800 Dubrovčana se izjasnilo ZA. A referendum nije uspio isključivo iz razloga jer je tadašnja Vlada Republike Hrvatske i dubrovački gradonačelnik i lokalni političari koji su se kasnije udružili u sramotni dubrovački dogovor su učinili sve, stavili su se apsolutno u službu privatnog investitora i zapravo u kampanji su nagovarali onih malo još koji su bili ZA da ne izađu tako da se nisu izvršili uvjeti iz referenduma. I jednostavno tada referendum nije uspio upravo zbog nakaradnog Zakona o referendumu. Ja vas želim informirati o katastrofalnim posljedicama koje će pretrpjeti građani grada Dubrovnika ukoliko ova Vlada nastavi davati podršku ovom projektu koji počiva na cijelom nizu nezakonitosti koji nije nikakav projekt športsko rekreacijskog karaktera nego jedan čisti špekulantski developerski projekt. O tome najbolje svjedoči i faznost u izdavanju građevinskih dozvola jer je namjera investitora isključivo dobiti građevinske dozvole, povećati vrijednost zemljišta i preprodavati ga u fazama. A to nisu moje riječi to je i sam investitor više puta ponovio. Bivša Vlada je na kraju svog mandata tretirajući ovaj projekt prema Zakonu o strateškim investicijskim projektima izdala lokacijsku dozvolu kao prvi korak u njegovoj realizaciji. Koliko se Vlada diletantski ponijela u tom trenutku govore sljedeće činjenice. Lokacijska dozvola je izdana iako postoji pravomoćna presuda Visokog upravnog suda o tome da su izmjene prostornog plana sa 100 na 310 hektara kada je taj zahvat u prostoru povećan sa 100 na 310 hektara nezakonite i ta presuda nikada nije izvršena od strane Dubrovačko-neretvanske županije i župana Dubrovačko-neretvanske županije jer zna se kako se prostorni planovi po kojoj proceduri donose, isto tako se i mijenjaju. Studija utjecaja na okoliš također za vrijeme ministra Zmajlovića je nezakonito produljena upravo zbog toga što je postojala presuda da se taj projekt mora sa 310 vratiti na 100 hektara. Također temeljem uvida u projektno tehničku dokumentaciju utvrđeno je da su se u projektno tehničkoj dokumentaciji ucrtavale prometnice koje uopće ne postoje niti u GUP-u niti u tom sramotno donesenom urbanističkom planu uređenja platoa na Srđu. UNESCO već godinama traži izradu novih kriterija kojima će se povećati razina zaštite grada Dubrovnika i tek na osnovu ovih kriterija moći će se prosuđivati je li izgradnja apartmanskog nasljeđa na Srđu pod krinkom golfa ugrožava ili ne ugrožava Dubrovnik kao dio zaštićene svjetske kulturne baštine. Zadnji UNESCO-ov monitoring koji je bio prije nekoliko dana inzistira da se svaka dozvola prije njezinog izdavanja dostavi njima na suglasnost pa je upravo stoga i jasna ovolika žurba investitora da se što prije izdaju građevinske dozvole kako UNESCO ne bi saznao za sve nezakonitosti. Ukoliko ova Vlada zaista izda građevinske dozvole za ovaj projekt bez prethodnih usklađenja sa zakonima i presudama i rezultatima UNESCO-vog monitoringa ona riskira nanijeti višemilijunsku štetu vrijednu više stotina milijuna kuna građanima grada Dubrovnika. Naime, nije definirano tko će snositi više stotina milijuna kuna vrijedne radove na izgradnji prometnica i ostale, infrastrukturu i obuhvatu, te zacjevljenje tunela kojim se grad Dubrovnik opskrbljuje pitkom vodom. A bez izgradnje tih infrastrukturnih sadržaja ovaj projekt ne može se početi ni realizirati. Nakon izdavanja dozvola dovesti ćemo u poziciju investitora da će prisiliti grad Dubrovnik da snosi sve ove troškove jer će prijetiti tužbama za naknadu štete jer se projekt bez njihove izgradnje ne može početi realizirati. Ovaj projekt je u izravnoj vezi sa uređenjem Muzeja Domovinskog rata u tvrđavi Imperial na Srđu jer je investitor Razvoj golf također ovlaštenik koncesija na tom području. I to dovoljno govori kakav je bio odnos tadašnje vlasti jer dignitet Domovinskog rata povjerila u ruke privatnom investitoru i dala mu da između komercijalnih sadržaja noćnih klubova, restorana smjesti Muzej Domovinskog rata. Toliko o poštovanju prema braniteljima i njihovoj žrtvi. Međutim, također ni to tadašnja vlast dubrovačka nije napravila na zakonit način jer je ugovor o koncesiji raskinut sam po sebi jer je namjena tvrđave imperijalan prema ugovoru o koncesiji potpuno u suprotnosti sa namjenom određenom, namjena je pretežito kulturna a danas se u taj prostor pokušavaju smjestiti komercijalni sadržaji. Također gradonačelnik grada Dubrovnika ne poštuje ugovorne obveze. Odbio je naplatiti penale investitoru zbog neizvršenja dijelova ugovora o koncesiji, također inverzija projekta za koje se traži odobrenje, nema uopće odobrenje konzervatorskog odjela u Dubrovniku. Stoga kako je i ovdje ministar, nadležni ministar graditeljstva, zahtijevamo da se obustavi postupak izdavanja građevinske dozvole, izvrši inspekcijski nadzor i poništi nezakonito izdana dozvala. Inzistiram da župan Dubrovačko-neretvanske županije postupi sukladno zakonu i izvrši pravomoćnu presudu Visokog upravnog suda i vrati njegovo, ovaj projekt u zakonske gabarite. Jednostavno šaljemo jednu pogrešnu poruku o Hrvatskoj kao zemlji koja ima uređeni investicijski…
Kolega, 39 sekundi više, ajmo pet minuta, znamo da postoji, nemojmo pretjerivati. Par sekundi uvijek toleriram ali nemojmo previše. Sljedeća se u ime Kluba SDP-a govoriti uvažena zastupnica Sabina Glasovac. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, vjerujem da vam je svima poznata činjenica da je u svibnju 2013 RH točnije Rijeka i Zagreb u snažnoj konkurenciji dobila domaćinstvo europskih sveučilišnih igara koje se trebaju održati za točno 77 dana. Odmah nakon toga, 1. kolovoza država zapravo prepoznavši važnost održavanja ovako jedne svjetske manifestacije od iznimnog značaja ne samo za promociju RH nego i za promociju akademske zajednice i sveučilišnog sporta osnovala je posebno organizacijsko povjerenstvo davši na taj način i simboličnu snažnu podršku ovoj organizaciji u tom povjerenstvu, odnosno organizacijskom odboru. Bili su zastupljeni svi od tadašnjeg predsjednika Republike, premijera, većine ministara. Uz tu političku i državnu podršku osnovan je i organizacijski odbor gdje zapravo najveći doprinos dao Hrvatski sveučilišni sportski savez i ta grupa entuzijasta zapravo dvije godine napravila ogromne napore kako bi Hrvatska pokazala svoje prekrasno sportsko, sveučilišno i državno lice u srpnju ove godine. Moram napomenuti da su bile u cijelu organizaciju uključeni i predstavnici gradova Rijeke i Zagreba kao i predstavnici dvaju sveučilišta. Mislim da u organizacijskom i financijskom smislu ove igre trebale bi biti u rangu sa svjetskim prvenstvom u rukometu koje je u Hrvatskoj održano 2009.godine a trebale bi biti veće i od slavne univerzijade koju pamtimo iz 1987.godine koja je značila jednu renesansu za RH, posebno za grad Zagreb i od mediteranskih igara. Dosada dosadašnja ulaganja, znači vrijednost projekta je pola milijarde kuna. Od toga 400 milijuna smo uzeli iz Europskih fondova kako bi obnovili sveučilišne infrastrukture u domovima u Cvjetnom naselju i Stjepan Radić u gradu Rijeci ali i ulaganju u sportsku infrastrukturu. Dakle, država je tu bila jako malo financijski opterećena samom organizacijom. I što se događa? Događa se to da zapravo četiri mjeseca stvari stoje na kraju, zapravo stoje, 77 dana je do održavanja tzv. Uneverzijade, odnosno Europskih sveučilišnih igara a da sada još jedan manji dio 38 milijuna kuna koji su potrebni za organizaciju igara koje plaćaju države kroz kotizaciju svojim sportašima zapravo dovode u pitanje sudjelovanje hrvatskih sportaša odnosno hrvatskih studenata na ovim igrama. Situacija je još smješnija ukoliko je poznato da iznos koji bi Vlada RH odnosno država odnosno Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta trebalo izdvojiti, to je 3 milijuna kuna. Stoga vas ja molim, kako bismo izbjegli ovu veliku blamažu a kako bi doprinijeli ovom značajnom projektu da danas iz ovog Velikog doma uputimo snažnu političku podršku ovim igrama i na neki način obvežemo Vladu RH i Ministarstvo znanosti, obrazovanja i sporta da već u ponedjeljak na neki način ovu našu volju odnosno poruku provede u djelo i uplatiti potrebna sredstva kako bi se naši sportaši krovne organizacije mogli dostojno pripremiti za ove igre. Koristim priliku također čestitati jučer imenovanoj pomoćnici ministra znanosti, obrazovanja i sporta za resor sporta gospođi Janici Kostelić. Želim joj puno uspjeha u radu i posebno me se dojmila njezina izjava da ono što ona vidi kao svoju misiju u radu ministarstva je zapravo promocija sporta i uključivanja mladih u sport pa evo prilike da gospođa Janica s obzirom da je nova pomoćnica da je ovaj dio ministarstvo bio obezglavljen 4 mjeseca pa onda ćemo možda to prepisati tome, ovu činjenicu da nismo ništa napravili u 4 mjeseca. Molim gospođu Janicu Kostelić sa ove govornice da već sljedeći tjedan zapravo tu svoju misiju pretvori u djelo i napravi jedan značajan korak da Hrvatska zaista pokaže sve ono što može i da ostvari veliku zaradu ali i promociju. Nemojmo zaboraviti da samo od PDV-a u ovih 400 milijuna infrastrukturnih ulaganja RH je već na dobitku jer je već zapravo ostvarila prihode od 100 milijuna kuna. Ne treba posebno napominjati koji su sve benefiti koji nas čekaju tijekom održavanja odnosno 15 dana održavanja igara a i nakon toga. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. I zadnji govornik bit će u ime Kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege ja ću na početku čestitati Janici iz jednostavnog razloga što ovo o čemu je kolegica Glasovac govorila je nasljeđe bivšeg pomoćnika ministra za šport. Nije problem samo univerzijada gdje je ministarstvo svoju obvezu od 10 milijuna kuna izvršilo. Netko je dozvolio povećanje od 3 i pol milijuna, međutim to nije nešto što će stvoriti problem i što će dovesti u pitanje ovog održavanja univerzijade. Mislim da je daleko bitnije, a vi kao nekadašnji dio ekipe u Ministarstvu znanosti, prosvjete znanosti i športa ste trebali znati da su se svi nacionalni savezi maksimalno uključili oko pomoći organizacije i materijalne i stručne itd. Međutim, kad govorimo o sportu onda bi u ime kluba htio upozoriti na još jednu stvar. Pa na kraju krajeva ovdje sam na određeni način i predstavnik sportaša jer sam čelnik jednog nacionalnog saveza, a to je politički obračun sa Hrvatskim olimpijskim odborom, ne izmjena Pravilnika o dodjeli sredstava od igara na sreću. Mislim da je to daleko opasnije i daleko gore od ovoga što se govori za univerzijadu, a to je da je bivši pomoćnik ministra u svom obračunu dijelio novce kako on hoće, a ne kako je to nekad bilo po nekakvim kriterijima i da u projekcijama za proračun 2016. nisu predviđena sredstva povećana za sport. Nisu dakle predviđena, jer netko je valjda mislio da Hrvati neće na Olimpijske igre i u ovom trenutku svi hrvatski sportaši koji se počinju pripremati, a moji košarkaši imaju pred olimpijski turnir kvalifikacijski u Torinu u 7 mjesecu. Praktički ne mogu dobiti novce od Hrvatskog olimpijskog odbora zato što ti novci nisu osigurani u državnom proračunu. Ako se ne varam pripremu proračuna je radio netko drugi. Ali ja se iskreno nadam da se ova Vlada prema sportu neće ponašati kao što su se ponašali pojedinci. Ovo naglašavam pojedinci prema Europskom košarkaškom prvenstvu prošle godine kad je turistička zajednica obećala 2 milijuna i 100 kuna ime, jer normalna stvar da Eurobascet velika promocija je bio za Hrvatsku i kad se promijenio predsjednik saveza onda najedanput to više nije bila turistička promocija i ti novci nisu došli. Nitko se ne pita da je Hrvatski košarkaši savez ostao bez 2 milijuna i 100 tisuća kuna koje je predvidio u svojim prihodima. Ja zahvaljujem kolegama bivšim iz Vlade sportašima koji su dali kotizaciju za održavanje europsko prvenstva. Druga stvar, uspoređivati univerzijadu i uspoređivati svjetsko prvenstvo gdje igraju praktički profesionalni sportaši je u najmanju ruku neukusno iz razloga što je i financijski interes za svjetsko prvenstvo sasvim drugačiji. A univerzijada je smotra gdje se praktički amaterski sportaši koji se bave sportom na sveučilištu imaju svoje prvenstvo. I uvijek to zemlje u principu koriste za obnovu studentske infrastrukture i sportske infrastrukture. I to je činjenica i to je istina i to za ovom govornicom treba reći. Treba reći zbog ljudi koji se ne bave toliko sa tim područjem i ne znaju da je to. Kao što je Zagreb umiven '87. od fasada, sportskih objekata itd. tako i oni a najvećim dijelom grad Rijeka će imati itekakvu korist od ove univerzijade i dobiti će to što će dobiti. Dakle, to je činjenica i to je istina i sigurno da Vlada neće zakinut sportaša, ali ja se iskreno nadam da će kolegica Janica Kostelić potrudit se da se ovaj osobni obračun sa hrvatskim sportom i Hrvatskim olimpijskim odborom koji je bio u prošloj Vladi završi i da počnemo djelovati svi u sklopu sporta. S obzirom da sam rekao da ću reći nešto i o mirovinskoj reformi. Mi smo sjajni kad pričamo o reformama. Svi bi ali kad se te reforme počnu provoditi ili u stvari kad se uopće da naznaka za njih onda vi počnu to napadati. Ja bih molio sve što se tiče mirovinske reforme da sačekamo da se taj paket nađe na stolu pa onda o njemu raspravljamo iz jednostavnog razloga što on tangira previše ljudi, odnosi se na previše ljudi zbog toga što je taj sustav u izuzetno velikim problemima. I mislim da svi prije svega moramo razmišljati kako ovih 850 tisuća umirovljenika koji u ovom trenutku imaju mirovinu ispod 3000 kuna kako da dođemo u poziciju da njima povećamo mirovine. To nama mora biti primarni zadatak, a ovo sve drugo je stvar ocjene, procjene, analiza stručnih i temeljem toga će se donositi zakon. Ali kažem, ja ću jednu rečenicu ponavljati dok to ne dopre do onih koji to trebaju znati, a to je da li smo svi za provođenje reformi. Očigledno nismo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. S time smo završili sa ovim uobičajenom jutarnjom seansom, pa bismo prešli na dnevni red.
Zahvaljujem. Izvolite gospodine uvaženi zastupnik Pero Čorić.
Uvaženi potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Moram vas podsjetiti da u ponedjeljak se obilježava 25 obljetnica stradanja i mučkog ubojstva i zasjede [[Upadica Tepeš: Recite šta hoćete?]] Ja tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba HSP-a upravo iz ovog razloga da na dostojan način prije neg se danas raziđemo obilježimo taj događaj a naravno pozivam sve u toj stanci koji imaju vremena da posjete izložbu koju je pripremio i napravio naš kolega iz zastupnika, brat jednog od ubijenih Stevo Culej. Hvala.
Zahvaljujem. Određujem stanku od 10 minuta. Evo sada određujem stanku od 10 minuta. Sjednica se nastavlja u 10,58. STANKA U 10, 44 SATI.
Uvaženi potpredsjedniče i mali broj zastupnika koji se vratio sa ove izložbe. Evo ja ću biti slobodan pa ostat stajati minutu, dvije da sačekamo da se pridruže ovi zastupnici koji su došli odat dolje počast, a i ovi koji nisu odali počast. Bojim se da neće doći ni da čuju ono što mi želimo ovdje reći. 15 minuta imam, pa ako treba stajat ćemo 15 minuta [[Upadica Tepeš: Uvaženi zastupniče morate nastavit.]] Pratim vrijeme, pa evo bit ću slobodan da u tišini stojim dok se pridruže barem ovi naši zastupnici kojima se moram zahvaliti javno. Pa vrijeme ide [[Upadica Tepeš: Uvaženi zastupniče ja vas molim da iznesete razloge stanke.]] Pa ja ne vidim nigdje u Poslovniku, predsjedavajući ja mogu ovdje ostat stajat pet minuta u čast onih koji su dali ono što je najvrjednije a to su njihovi životi da bi mi danas ovdje mogli biti u ovom visokom predstavničkom tijelu. Ali evo pošto mi vrijeme istječe u ime kluba HSP-a sam zatražio stanku od 10 minuta kako bih se zahvalio našem zastupniku Stevi Culeju što je dolje u holu upriličio jednu izložbu na kojoj je bez imalo uljepšavanja prikazao ono što se bilo, a i osobno sam bio sudionik tih povijesnih događanja '91. Treba istaći da je jedna od žrtava 12 hrvatskih redarstvenika koji su mučki iz zasjede ubijeni na najsvirepiji način u Borovu Selu, brat od našeg uvaženog zastupnika i ja mu zaista iskazujem duboko poštovanje. On je tu izložbu jučer prikazao i pokazao, ali nije naišao na jedan veliki odaziv. Iskoristio sam prigodu evo da doprinesemo da se čuje ta istina. Naša obveza nas zastupnika jeste da svi zajedno ako polazimo od činjenice da je Domovinski rat obrambeni, da je bio kao takav pravedan, a ni u kom slučaju nije bio agresivan kao što su neki od ovih koji nisu došli na izložbu i koji nam se nikad nisu ispričali za ono što su rekli i koji ne žele biti ni ovdje sada u sabornici, čuti ono što mi imamo reći. Ako polazimo od toga da je takav rat ugrađen u temelje i Ustava Republike Hrvatske, ugrađen i u program moje stranke i ono što je najvažnije ugrađen je u svijest hrvatskog naroda mi ne možemo i ne smijemo nikada šutiti. Sve ove godine koje ćemo nadam se ovdje biti moramo doprinositi na sve načine pa i na ovakav način da sačuvamo istinu od zaborava i da odamo počast svima onima koji su dali ono što je najvažnije i najsvetije, a to su životi koje su ugradili u stvaranju, u obrani, u očuvanju suverene, samostalne i nezavisne Republike Hrvatske i ja im se na tome najdublje zahvaljujem. I neće biti prigode koju ću propustiti kao zastupnik, a znam da ovdje ima zaista unutar barem naše Domoljubne koalicije veliki broj zastupnika koji ćemo koristiti evo i ovakav prostor medijski i svaki drugi da doprinesemo očuvanju istine jer to nam je u prvom redu obveza. Dakle, hrvatski građani nisu nas izabrali na proteklim izborima jer smo ljepši od Zorana Milanovića i njegovih, nego zato što smo sposobniji. Oni od nas očekuju u prvom redu da ih izvučemo iz gospodarske krize, da dignemo na noge posrnulo hrvatsko gospodarstvo gdje su doveli gospoda kojih ovdje sada nema iz SDP-a, SDSS-a, HNS-a, HSU-a i ostalih stranaka i nemojmo to nikada zaboraviti. Ali naša je obveza i ne smijemo ni to propustiti govoriti o istini koja se zatomljuje. Za nas … [[Govornik se ne razumije.]] žrtva, uvijek bila žrtva. Očekujemo ispriku svih onih koji su sudjelovali. Za mene je badava, gospodinu Pupovcu i njegovim sljedbenicima što su dodali jedno „S“, stranka na čijem se čelu oni nalaze za mene je zločinačka organizacija koja nije ublažila ništa sa tom promjenom tog slova „S“. Osobno dolazim iz tih krajeva, 6 godina sam proveo u Hrvatskoj vojsci. Sudionik sam i tih povijesnih događanja i na sreću ostao živ i neću odustati od truda da pokušamo, barem da pokušamo ako i ne uspijemo da uredimo Hrvatsku onakvom kakvu su je oni sanjali koji nisu više s nama. I na tom tragu vas pozivam sve zajedno da se trenucima šutnje, nećemo minutom prisjetimo svih onih koji su položili svoje živote u Domovinskom ratu, a u prvom redu dvanaestorici redarstvenika da odamo počast koji su dali na ovakav način u Borovom Selu svoje živote. - Minuta šutnje - S nama su. Hvala svima vama koji ste u ovome sudjelovali, a njima kojih ovdje nema ide na čast ali bit će prigode da me čuju ponovno. Hvala.
Zahvaljujem.
Dakle, kao što znate danas je prvi na dnevnom redu - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju, prvo čitanje, P.Z.E. br. 30. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Materijale ste primili u pretince. Podsjećam da je Vlada predložila Saboru da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku, ali prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen prijedlog zaključka Odbora za zakonodavstvo, da se zakonski prijedlog raspravi u redovitoj proceduri. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi ministar graditeljstva i prostornog uređenja Lovro Kuščević. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, akademiče Reiner, dame i gospodo saborski zastupnici. Evo pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju. Ovaj zakon se donosi radi usklađenja Zakona o prostornom uređenju sa direktivom 2014/89EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. godine o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja. Tom direktivom kao i predloženim izmjenama i dopunama zakona podupire se i olakšava provedba prostornog planiranja morskog područja iz razloga sve veće potražnje za morskim prostorom za različite potrebe kao što su pomorske i ribarske aktivnosti, očuvanje eko sustava i biološke raznolikosti, razvoj turizma, akvakulture, održivo korištenje morskih i obalnih resursa, podupiranje održivog rasta pomorskog gospodarstva, te se s tim u svezi podupire povjerenje i sigurnost za investitore. Predloženi zakon izrađen je u skladu sa uputama Europske komisije i u suradnji sa svim meritornim ministarstvima te je u tom smislu usklađen sa drugim relevantnim hrvatskim propisima a naročito sa propisima koji uređuju pitanja vezana za more i plovidbu, Pomorski zakonik i Zakon o pomorskom dobru i morskim lukama, propisima koji uređuju zaštitu okoliša na moru. Iako se pretežno radi o formalnom i terminološkom usklađenju sa direktivom predloženim zakonom uvode se i određene novosti. Od njih su najznačajnije sljedeće: omogućit će se prostorno planiranje u zaštićenom ekološko-ribolovnom pojasu ZERP-u i epikontinentalnom pojasu Republike Hrvatske na način da se uvode dva nova prostorna plana kojima se planiraju ti prostori. Ta dva nova prostorna plana su prostorni plan ZERP-a Republike Hrvatske i prostorni plan epikontinentalnog pojasa Republike Hrvatske. Time će se stvoriti pravni okvir za korištenje ZERP-a i epikontinentalnog pojasa u različite namjene a sve u skladu s odgovarajućim odredbama Konvencije UN-a o pravu mora. U prostornom planiranju tj. u izradi i donošenju prostornih planova formalno će se uvesti načelo uzimanja u obzir interakcije kopna i mora, načelo prostorne i vremenske raspodjele postojećih i budućih djelatnosti, namjene i načina korištenja mora te prekogranična suradnja u planiranju mora. Prema EU direktivi ovaj zakon treba biti donesen do 18. rujna 2016. godine pa evo molim ovaj cijenjeni Dom da vodi računa prilikom usvajanja ovog zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Uvaženi ministre spomenuli ste ZERP. Činjenica da našim morem plove raznorazne ribarske flote i na taj način koristeći i loveći našu ribu i uništavajući naše more imaju ogromnu dobit i zaradu a Hrvatska država nema od toga ništa jer nemamo ribarsku flotu koja može konkurirati sa primjerice talijanskom ribarskom flotom. Veća je flota jednoga grada manjeg talijanskog nego cijele Hrvatske. Da li planirate da se u ovome Domu, pred ovaj Dom dođe Zakon o ZERP-u, o zaštiti našega mora u svakom smislu? Ono što je propisano isključivo po međunarodnome pravu svih država u svijetu koje imaju more. Jer ovo je nedopustivo i nedozvoljeno da Italija 3 milijarde kuna godišnje ulovi ribe, da je prepakira i da za vrijeme turističke sezone nama tu ribu prodaje na našim područjima. Jednostavno pitanje, da li će biti na stolu ono što Hrvatska ima pravo štititi nacionalni interes i da izglasamo ZERP koji nisu prethodne Vlade smjele ne znam zbog čega i kome su se morale dodvoravati. Ja mislim da ovaj Dom ima to pravo i da nas je zato narod birao. Hvala.
Hvala. Odgovorit će ministar graditeljstva i prostornog uređenja gospodin Lovro Kuščević, izvolite.
Znači proglašenje ZERP-a je isključivo politička odluka koja mora biti donesena u ovom Visokom domu, a na Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja je da napravi prijedlog tog plana ZERP-a i naravno ukoliko politička odluka bude donesena u tom smislu da će ministarstvo odraditi ono što mora i taj plan donijeti. Hvala.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. Idemo po klubovima zastupnika. Prvi se javio klub HNS-a u čije će ime govoriti uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre Kuščević sa suradnikom, kolegice i kolege pred nama je Izmjena i dopuna Zakona o prostornom uređenju. Kao što je ministar uvodno rekao riječ je o usklađenju sa Direktivom EU. Ovo je prilika da možda svi zajedno malo razmislimo i iskomentiramo temu direktiva EU. Dakle, kada je Hrvatska postala članica EU tada smo u zakonodavstvo direktive uključivali na način jer smo to morali i imali određene obveze i rokove. Sada kad je riječ o direktivama u direktivama mi aktivno sudjelujemo. Jednako tako smo aktivno sudjelovali i u ovoj direktivi i tu imate priliku reći i neke stvari gdje možete zaštititi interes vlastite zemlje. Jer kad je riječ o moru tu postoje dvije osnovne teme. Postoji protokol o integralnom upravljanju obalnim područjem Sredozemlja koji je Hrvatska potpisala i ovaj uvaženi Dom ratificirao i koji govori o Sredozemlju i načinu na koji se štite obale Sredozemlja od prekomjerne izgradnje obalne linije i postoje jednako tako i interes skandinavskih zemalja odnosno sjevernih zemalja koji more koriste drugačije. Što želim reći? Kad je riječ o Sredozemlju tradicionalno se more koristilo za ribolov, tradicionalno se u Sredozemlju more koristilo za lučice, za marine, za priveze a kad je riječ o sjevernim zemljama oni more koriste za gospodarske svrhe. Oni more koriste za off shore vjetroelektrane, oni more koriste za eksploataciju naravno i ribolov ali jednako tako i ove druge stvari. I kad je bilo riječi o ovoj direktivi ta direktiva je došla, interes je krenuo sa sjevernih zemalja, i tad je Hrvatska imala prilike kada su i naši ljudi radili na toj direktivi imala je prilike reći neke stvari odnosno imala je prilike kada je sudjelovala u tome i pokazati koji je interes Hrvatske. Naime, Hrvatska je jedna od rijetkih zemalja Europe koja ima tradiciju prostornog planiranja morem. Svi vi koji ste u ovom uvaženom Domu, ovdje ima kolega koji su načelnici odnosno gradonačelnici morskih općina i gradova tako da ih zovem, vi kad vidite svoje prostorne planove vi u svojim prostornim planovima ne samo da imate prostor za planiranje marina, prostor za planiranje lučica, prostor za planiranje akvakultura, marikultura, imate i prostore ograničenja, prostori gdje su Posejdonije pa se ne smije ništa raditi, dakle to je ta tradicija prostornog planiranja mora. To ostale zemlje nemaju. Ostale zemlje, čak ni zemlje Mediterana nemaju a da ne govorim zemlje koje se nalaze, dakle koji je prostor sjevernog dijela Europe. I tu kada se radilo onda smo imali priliku ukazati i reći, odluka koju je ministarstvo donijelo a to da se rade dva prostorna plana, prostorni plan ZERP-a i prostorni plan epikontinentalnog pojasa je izuzetno dobra odluka iz jednostavnog razloga što metodologija i način na koji će se to raditi malo treba pričekati i vidjeti kako će to činiti neke druge zemlje Europske unije. Jer kao što mi imamo do rujna obvezu tu direktivu u svoje zakonodavstvo unijeti imaju i druge zemlje Europske unije unijeti tu direktivu u svoje zakonodavstvo pa tu treba biti dosta mudar i pričekati iz jednostavnog razloga jer je riječ o jednom osjetljivom području. Što želim reći? Ovaj prostor uz obalu, dakle onaj prostor koji je već isplaniran, Hrvatska će i dalje moći koristiti i moći razvijati a u ovom dijelu treba pričekati i vidjeti koje će biti tendencije. I tu postoje jednako tako priče koje kada je riječ o prostornom planiranju, odnosno prostornom uređenju. Na prostorima Europe kada je o tome riječ su postojale različite metodologije. Jedna metodologija vam je sektorsko planiranje, to znači da svaki sektor isplanira ono što on hoće a onda postoji jedan sektor koji objedinjuje. Hrvatska ima tradiciju integralnog planiranja i ta tradicija integralnog planira se vidi i tradicijski na ovim područjima, vidi se kroz zakone i vidi se i kroz ovaj zakon. U tom dijelu ovo planiranje epikontinentalnog pojasa, odnosno ZERP-a je dio sektorskog. No međutim u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja i zaista je procjena da je Ministarstvo odlično odradilo taj posao i odlično se odlučilo da to tako napravi iz jednostavnog razloga da si ne veže ruke vezano uz neke druge situacije i uz neku drugu priču. Postoje dvije stvari na koje bih ja voljela ukazati a koje su u ovom zakonu a koje nemaju veze sa direktivom ali su u ovom Prijedlogu izmjene i dopune Zakona stavljene. Jedna stvar je da se je ministarstvo odlučilo propisati zadnji rok za donošenje državnog prostornog plana do 31. ožujka 2021. godine. Kada je riječ o ova dva prostorna plana epikontinentalnog pojasa i ZERP-a, ja tu apsolutno mislim da je to jedino ispravno jer ne trebamo baš mi biti pokusni kunići i ići prvi nego da vidimo neke druge koji imaju tu više interesa pa onda vidjeti kako će oni činiti, činiti i mi. Kada je riječ o državnom prostornom planu mislim da tu se pokazuje možda ne dovoljno ambicioznost ili možda određen oprez. Ja razumijem da je to zadnji datum, razumijem da si je tu dalo malo više prostora. No međutim, mislim da bi državni prostorni plan trebao biti nakon strategije prostornog uređenja gdje je strategija bila dovršena upućen u saborsku proceduru, sada se nalazi na doradi u ministarstvu. Resorni ministar će zajedno sa svojim suradnicima se odlučiti i vidjeti u kojem smislu eventualno doraditi. Bilo bi dobro da ta strategija što prije dođe na raspravu u ovaj uvaženi Dom pa da vidimo što s time. I iza toga sve aktivnosti vezano uz državni prostorni plan. Ja sam sigurna da i gospodin ministar bi volio da se taj državni prostorni plan donese što prije jer bi to dalo mogućnosti i dalo okvire za sve ono što smo imali prilike pročitati i u reformskom paketu Vlade koji je jučer donesen na Vladi, odnosno tu je dio investicija i interes da te investicije idu dalje. A državni prostorni plan bi bio jedan odličan alat jer ima mogućnosti da se urbanistički planovi uređenja za zahvate, strateške projekte od važnosti za državu direktno donesu. Pa ja onda očekujem da je ovo zaista krajnji rok da državni prostorni plan bude prije. I postoji još jedna odredba o kojoj treba voditi računa. Dakle, kada je riječ o Izmjenama i dopunama prostornih planova, u sada važećem zakonu stoji da je javna rasprava između 8 i 15 dana. Ovom izmjenom koja je tu pred nama mijenja se taj stavak zakona i u njemu stoji da kada je riječ o izmjenama i dopunama prostornih planova za koje se radi strateška procjena utjecaja na okoliš da javna rasprava će trajati 30 dana. To je jedno pragmatično rješenje. Znate sva ministarstva imaju ako ima nekakvih dilema ili ako netko ima dilema da u pojedinim elementima nije usklađeno sa direktivama EU onda dobijete pilot i onda vas kroz taj pilot provjeravaju da li je to u redu ili ne. Strateška procjena utjecaja na okoliš je novina na ovim našim prostorima. Nije samo novina na ovim našim prostorima nego je novina i u Europskoj uniji. Stratešku procjenu utjecaja na okoliš je prva uvela Nizozemska. Nizozemska ju je uvela prije nekakvih 10-ak godina iz jednog razloga. Kao što dobro svi znamo i to smo učili u školi Nizozemska je svoj teritorij formirala otimanjem mora. Kako je formirala teritorij otimanjem mora tako ona ima problem sa zemljom, zemljom koja je onečišćena. I onda su se oni odlučili graditi stratešku procjenu utjecaja na okoliš jer njima nije bilo problem gdje će graditi, njima je bilo problem gdje mogu razvijati poljoprivredu. I ta strateška procjena utjecaja na okoliš je nastala iz razloga da se može ocijeniti koja je zemlja pogodna za razvoj poljoprivrede. I onda naravno strateška procjena utjecaja na okoliš se proširila iz Nizozemske na ostale zemlje EU i tako se proširila na Hrvatsku. Strateška procjena utjecaja na okoliš ima apsolutno smisla ako radite novi prostorni plan pa onda ocjenjujete gdje vam je strateški pojedine zone moguće planirati. Ona recimo ima smisla, samo da razumijemo ako je riječ, kada je riječ o državnom prostornom planu da ona ocijeni bazen koji se zove Jadransko more koliko ono uopće trpi luka nautičkog turizma da se ne ugrozi eko sustav. Koliko trpi nove marikulture, aqua kulture, to je smisao strateške procjene utjecaja na okoliš. U onom kao što sam uvodno rekla, mi imamo tu sklonost da direktive EU zaista prepišemo i da tu ne uključimo baš do kraja razum na način na koji bi trebalo. I tako vam je vezano uz Zakon o okolišu stoji tamo da se strateška procjena utjecaja na okoliš radi i za izmjene i dopune prostornih planova. Što apsolutno ja ovako stručno mislim da je vrlo upitno. No međutim, tu postoji još jedan problem. Problem je da planiranje ne ode u kategoriju planiranje vezano uz zaštitu okoliša jer to ne bi bilo dobro. Ono što smo se zalagali cijelo vrijeme i što ćemo se zalagati da strateška procjena utjecaja na okoliš kao i druge budu alati u fazi izrade prostornih planova kao što su studije prometa, kao što su studije razvoja infrastrukture da to bude i strateška procjena utjecaja na okoliš. Bojim se da ovom odredbom zakona ćemo otvoriti zapravo ono što ne želimo a ne želimo da cijelo planiranje bude samo planiranje s aspekta zaštite okoliša. Ono mora biti integralno i gledati interese svih. Stoga ja mogu ocijeniti da je ova izmjena i dopuna zakona napravljena vrlo, vrlo korektno, Klub HNS-a Liberalni demokrati će to podržati. Budući da je odlučeno da ide u dva čitanja, za drugo čitanje ja samo molim da resorno ministarstvo odnosno ministar zajedno sa svojim suradnicima se potrudi i dvije stvari još odluči i ocijeni što će činiti. Jedna stvar je vezana uz datum donošenja državnog prostornog plana jer 21 je jako, jako daleka godina a druga stvar da se još jedanput sjedne sa Ministarstvom zaštite okoliša i prirode da se u krajnjoj liniji konzultira i to se uvijek može konzultirati određena tijela odnosno komisija EU i vezano uz ovaj rok od 30 dana koji je vezan uz izmjenu i dopunu prostornog plana. Još jedanput se vidi da li zaista pragmatično napisati ili se možda malo izboriti da to ostane dalje 8-15 dana. Ponovit ću samo nešto što sam rekla na Odboru. Zamislite situaciju, jedna općina mala, ja sam tada rekla općina Vrsi, ali može biti nekakva druga općina odluči svoju trasu prometnice ili obilaznice pomaknuti sjeverno za 300 metara jer joj to odgovara zbog razvoja. Ide na postupak potrebe o procjeni utjecaja na okoliš i u tom postupku se utvrdi da je potrebna strateška procjena utjecaja na okoliš. Inače je do sad u Hrvatskoj napravljena jedna, zaključi da je potrebna strateška procjena utjecaja na okoliš i tad ćemo imati dvije ravne rasprave od 30 dana i samim tim imati naravno problem i u postupku donošenja i sve procedure će biti znatno duže nego što treba biti. Dakle, zaključno dobro obrađen posao, odluka da budu dva prostorna plana izuzetno dobra i pragmatična, lijepo molim da u odnosu na ove dvije stvari a to je bio i zaključak našeg odbora još jedanput se razmisli do drugog čitanja možemo dobiti malo drugačiji prijedlog. Hvala najljepša.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Uvažena kolegice Taritaš, bili ste ministrica i smatram da ste kompetentni i da znate o čemu pričate. Ja vam samo postavljam jedno pitanje, spominjali ste znači strategiju, studiju utjecaja na okoliš koja je vrlo bitan segment ali ne mora biti ona kočnica u razvoju prostornog planiranja. Kad se govori o Jadranu, Jadranu se radila istraživanja, bušenje Jadrana, kad pogledamo da je na kraju, te rezultate koristi strane tvrtke koje su bušile, znači, ti rezultati, pravo upravljanja rezultatima nema Hrvatska nego strane tvrtke. Da li je to po vama izdaja nacionalnih interesa? Jel je prevelik rizik bio istraživanja i bušenja a da Hrvatska ne upravlja, znači da nema te rezultate i da ona nema pravo na korištenje toga. Po meni je da je bivši ministar iz vaše Vlade gospodin Vrdoljak po meni je to klasična izdaja nacionalnih interesa slična kao što je u INA-i. Hvala lijepa.
Ispričavam se, nisam vidio, moram priznati. Da, odgovor na repliku Anka Mrak-Taritaš.
Evo prije stanke samo da ja odgovorim uvaženom zastupniku Bulju. Kad je riječ o moru tada su nacionalni interesi uvijek u pitanju. No međutim, da uopće možete planirati, da možete uopće odlučiti se što i gdje kako planirati, prije toga, jesam, na kraju, [[Upadica Tepeš: Uvaženi zastupniče Bulj, ja vas molim neka kolegica odgovori. Izvolite.]] Vrlo pažljivo sam slušala vaše pitanje da vam mogu jasno odgovoriti na pitanje koje je. Prema tome, kad je riječ o moru, more je sigurno nacionalni interes RH i sve što se tamo dešava kao i u drugim nekim situacijama je nacionalni interes. Da bi uopće mogli planirati, morate istražiti. Dakle, uvijek je prije postupka planiranja istraživanje. Tako i kad sam govorila o strateškoj procjeni utjecaja na okoliš, to je istraživanje. Postoji razlika između strateške procjene utjecaja na okoliš i obične tzv. procjene utjecaja na okoliš. Strateška gleda strateški i gleda niz zahvata a obična procjena utjecaja na okoliš gleda pojedinačni zahvat. Dakle, kad je riječ o istraživanju mora morate znati da će to biti nekoliko studija utjecaja na okoliš, nakon istraživanja će biti strateška kao podloga za izradu ova dva, odnosno tri prostorna plana a onda prije izdavanja bilo koje dozvole, svaki pojedinačni zahvat u prostoru će biti jednako tako istraživan kroz procjenu utjecaja na okoliš.
Zahvaljujem. Nastavljamo sjednicu. Uvaženi zastupnik Branko Bačić u ime kluba HDZ-a, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre sa suradnikom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Klub HDZ-a podržati će prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju. Pohvaljujem i činjenicu da ćemo ovaj zakon raspraviti u redovnoj proceduri, dakle da danas izmjene i dopune samoga zakona raspravljamo u prvome čitanju. Ja zahvaljujem i čestitam gospodine ministre što ste odmah na početku svog mandata krenuli sa izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju u onom dijelu u kojemu će zakonodavna regulativa uređivati i planirati pojedine sadržaje, djelatnosti na Jadranskom moru koje je ili dio suvereniteta ili dio suverenih prava Republike Hrvatske. Mi u klubu HDZ-a podržavamo rekao sam donošenje ovih izmjena i to iz rekao bih prvo na početku odmah iz dva razloga. Prvi razlog je onaj koji ste i vi sami naveli u obrazloženju zakona, a to je da se ovaj zakon mijenja kako bi se uskladio sa Direktivom iz 2014. br. 89 Europskog parlamenta i vijeća o uspostavi okvira za planiranje morskog područja što ocjenjujemo iznimno važnim jer je Jadransko more u svakom slučaju i najvažniji hrvatski gospodarski resurs pa onda itekako je potrebno pažljivo planirati djelatnosti koje se mogu obavljati na Jadranskom moru. Drugi razlog zašto podržavamo ovaj vaš prijedlog Vlade RH jest činjenica da klub HDZ-a je tijekom cijelog proteklog mandata tražio da se donese dokument kojim bi se utvrdilo postupanje na Jadranskom moru a prvenstveno to u kontekstu činjenice da je bivša Vlada provela nezakonit postupak istraživanja i eksploatacije ugljikovodika … [[Ne razumije se.]] Tako da bih ja možda i postavio pitanje bivšoj Vladi kako je bilo uopće moguće prići provedbi postupka istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu kada sada ovim izmjenama i dopunama zakona a koji se temelje na Direktivi iz 2014. godine i to iz srpnja te iste godine jasno ukazuje da je bilo kakvo istraživanje i eksploatacija ugljikovodika koja može po svojoj naravi u slučaju katastrofe onečistiti gotovo cjelokupno Jadransko more, a posebno ono koje je pod ingerencijom RH, što je trebalo prije tog postupka upravo ovakav zakon donijeti odnosno čak možda u tom trenutku nije ni toliko bio nužan zakon koliko je to trebalo donijeti i utvrditi državnim prostornim planom koji je proizlazio iz Zakona o prostornom uređenju kojega je Vlada donijela 2013. godine. A te iste godine Vlada, tadašnja Vlada, je u Hrvatskome saboru predložila izmjene i dopune Strategije prostornog uređenja Republike Hrvatske kada smo u tom postupku upravo govorili ono što i sada govorimo, a to je bez donošenja jednog sustavnog zakonskog rješenja ili prostorno-planskog dokumenta, bez kvalitetne strateške procjene utjecaja na okoliš istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u Jadranu nije moguće raspisati natječaj za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. U tom smislu smo ovdje u ovoj sabornici raspravili interpelaciju koju je podnio klub HDZ-a i kojom smo interpelacijom dokazali da je taj postupak bio nezakonit, netransparentan. I dobro je, hvala Bogu, da je taj postupak i završen kako je završen i da nije polučio nikakve učinke. Da je na kraju Vlada od tog postupka odustala. Pa prema tome pohvaljujem vas gospodine ministre u ime kluba HDZ-a što se više neće dopustiti da se bilo kakva djelatnost na Jadranskom moru pogotovo ne izvan teritorijalnog mora, a unutar teritorijalnog mora je naš stav da se jedino i može, neće moći odvijati bez da se donese državni plan koji će ili prostorni plan koji će regulirati postupanje RH kako u epikontinentalnom pojasu pa tako isto i u zaštićenom ekološko-ribolovnom području. Druga stvar što bismo mi uz podršku ovom zakonu dali na razmišljanje Vladi Republike Hrvatske a to je da se razmisli o svrsishodnosti da na prostoru Jadranskog mora donosimo tri različita državna prostorna plana. Naime, radi pojašnjenja kolegama zastupnicima u ovom trenutku kada je u pitanju planiranje Jadranskog mora onda sve razine vlasti u RH na određeni način imaju ingerenciju nad planiranjem. Najprije krenimo iz jedinica lokalne samouprave koji svojim prostornim planovima uređenja općina i gradova uređuju prostorno planiranje u 300 metara od obale, to je tzv. prostor ograničenja. Kako na moru nisu utvrđene granice između jedinica lokalne samouprave, između gradova i općina gradovi i općine uređuju 300 metara, a izvan 300 metara pa do granice teritorijalnog mora dakle 12 milja od polaznih crta određuje županijski prostorni plan. Dakle druga razina koja uređuje u Hrvatskoj postupanje na moru. U isto vrijeme to isto područje, dakle i ovih 300 metara koje je u nadležnosti jedinica lokalne samouprave i ovaj prostor teritorijalnog mora koji je u nadležnosti područne samouprave, odnosno županija također pokriva i država sa svojim državnim planom prostornog razvoja. Dakle to je već treći dokumenat koji, treći dokumenat koji uređuje teritorijalno more. Sada ovim prijedlogom zakona ostajemo pri činjenici da će teritorijalno more uređivati državni plan prostornog razvoja ali sada ovim zakonom uvodimo još dva dodatna državna plana kako ih ovaj zakon naziva prostorni plan uređenja zaštićeno ekološko ribolovnog pojasa i prostorni plan epikontinentalnog pojasa. Mi u klubu HDZ-a predlažemo Vladi da razmisli da li je bolje rješenje da čitavi prostor Jadrana kojim će se uređivati objekti od državnog značaja i djelatnosti od državnog značaja što je svakako istraživanje i eksploatacija plina. Ja o nafti uopće i ne razmišljam i ne govorim, dakle govorim o plinu, da se uređuje jedinstvenim prostornim planom koji će obuhvaćati u isto vrijeme kontinent Hrvatske, kontinentalni dio Hrvatske, čitavo teritorijalno more, što je sada već regulirano ali i ZERP, ali i epikontinentalni pojas. Zašto to govorim? Zato što je to bila dugogodišnja praksa u RH. Svi koji prate, poznaju problematiku prostornog uređenja u RH, onda znamo da je zadnja Strategija prostornog uređenja donesena 1997. godine. Na temelju te strategije donesen je do sada jedini cjeloviti dokument prostornog uređenja u RH, to je program prostornog uređenja iz 1999. godine. Taj program prostornog uređenja je podrazumijevao cjelokupni teritorij RH uključujući i ZER iako u vrijeme kada je taj dokument donesen '99. godine ZERP nije ni postojao nego smo tada to zvali otvorenim morem koje je graničilo sa Republikom Italijom prema sporazumu iz … [[Govornik se ne razumije.]] a kasnije 2004. dorađen kada smo imali kvalitetnije podatke o koordinatama na moru. Dakle ako smo '99. godine mogli donijeti dokument prostornog uređenja kojim smo propisali postupanje u ZERP-u, jer da nismo ne bi onda postojale eksploatacijska polja, odnosno platforme Ivana, Anamarija 1 itd., Marica koje se nalaze u ZERP-u. Jer da nismo imali dokument prostornog planiranja ne bi se moglo, danas Republika Hrvatska ne bi mogla crpiti plin iz tih platformi. Prema tome, u tradiciji prostornog planiranja Republici Hrvatskoj jest imati jedinstven dokument koji definira čitav prostor Hrvatske. Ovako, sada ćemo kada su u pitanju objekti od državnog značaja, kada je u pitanju postupanje na čitavom prostoru RH koji je teritorij RH, dakle kontinent i teritorijalno more biti će jedan državni plan koji je nastao temeljem Zakona o prostornom planiranju kojeg smo donijeli u prosincu 2013. godine. I biti će još dva plana koji će opet pokrivati prostor RH na kojima Hrvatska nema suverenitet ali ima suverena prava kao što je ZERP i kao što je Hrvatsko podmorje do sredine Jadrana što je epikontinentalni pojas koji se proteže od granice teritorijalnog mora pa prema granici sa Republikom Italijom, na sjeveru Slovenijom, na jugu sa Crnom Gorom. Dakle mi mislimo da bi oportunije bilo tako ako Vlada drži da je ovo bolje rješenje, tri plana umjesto jednoga. Evo ja bih molio da Vlada samo o tome razmisli pa da nas do drugog čitanja, drugog čitanja o tome izvijesti kako bismo to mogli napraviti. Inače tek sada onda vidimo ako tvrdimo da je za postupanje u ZERP-u, odnosno epikontinentalnom pojasu nužno donijeti ta dva plana, onda je to najbolji pokazatelj koliko je nezakonito bilo postupanje Vlade kada je raspisivala natječaj u ZERP-u i kada je raspisivala natječaj za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u epikontinentalnom pojasu. Postavljam onda pitanje temeljem čega je to napravljeno. Mi smo to upozoravali, mi smo to govorili, imali interpelaciju, tvrdili smo da to nije moguće, da je trebalo donijeti državni plan prostornog razvoja. To u ostalom govori i važeći, još uvijek ne izmijenjeni Zakon o prostornom planiranju koji govori da državni prostorni plan obavezno sadržava lokacije za eventualne platforme, odnosno bušotine za istraživanje i eksploataciju. Ako to tvrdi a piše članak, čini mi se 54, Zakona o prostornom uređenju, izrijekom govori kako se ne može prići istraživačkim i eksploatacijskim platformama ako to nije propisao državni plan prostornog razvoja. Ovime potvrđujemo dakle da je taj postupak apsolutno bio nezakonit. Dapače ovdje nazočna gospođa Anka Mrak-Taritaš i tadašnja ministrica je u odgovoru Ministarstvu gospodarstva se jasno izjasnila da nije moguće istraživati niti eksploatirati naftu u teritorijalnom moru s čime se ja slažem i što od prvoga dana govorim. Sada u ime još dodatno se u tome učvršćujemo iako smo Strategijom prostornog uređenja iz 2013. godine, iz srpnja 2013. godine omogućili istraživačka polja u srednjem, južnom a u sjevernom Jadranu su i postojala i prije. Prema tome, gospodine ministre puna podrška jer neovisno o tome bilo 3 plana ili 1, ja se osobno zalažem za 1, ali ako bi bila i 3 plana nikakvo, nikakav voluntaristički pristup nemojte dozvoliti nikome da ulazi u eksploataciju Jadranskog mora prije nego se donesu ova dva, po meni jedan, ja vam predlažem da o tome razmislite. Ali ako donesete i tri, to je puno bolje nego što je sada. Pa prema tome, nemojte dozvoliti da se temeljem izmjene i dopune Strategije prostornog uređenja iz 2013. nitko više usudi otvarati natječaje za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u Jadranu posebno ne kada je u pitanju namjera da se iz Jadrana crpi nafta. Jer ono što znači hrvatski turizam hrvatskom gospodarstvu, što znači ribolov, ribarstvo, marikultura i sve one djelatnosti koje su vezane uz Jadransko more bi jedna ne daj Bože havarija koja bi se dogodila, uništila bi praktično gospodarstvo RH kada znamo da turizam čini gotovo 20% Hrvatskog BDP-a. I na kraju dakle, podražavamo ovaj zakon, razmislite o tome da li ćete tri jedan, zašto? Zbog toga što morate raditi tri strateške procjene, svaki prostorni plan, pogotovo prostorni plan koji je, se donosi na razini države, mora sadržavati stratešku procjenu tako da će onda i ona odredba u zakonu da neće trebati dodatnih sastava, ne bih se baš složio, trebat će i za to dodatna sredstva, ćemo morati raditi nove strateške procjene i za epikontinentalni pojas i za ZERP pa ćemo u tom djelu povećati izdvajanja ali dobro je da se zakon donese i da se dok se on ne realizira, dok se ne donesu državni dokumenti koji će usvojiti ovaj Sabor i to pozdravljam, da i jedan i drugi i treći plan donosi Hrvatski sabor a ne da se događa izvan nas saborskih zastupnika bilo kakvo rješavanje pozdravljam i na tome inzistirajte. Ja vas molim i apsolutno u tom smislu podržavam i čestitam. I još jedna stvar koja mi se čini da je vrlo bitna u tom razdoblju u kojem ste propisali 5 godina možda bi trebalo razmisliti da se taj rok skrati, 5 godina je jako puno, to je cijeli mandat ovog Sabora i još jedna godina onog tamo mandata ako budu, ako bude cijeli mandat. Bilo bi dobro da se konačno riješi prethodno pitanje kada govorimo i o ZERP-u i o teritorijalnom moru, o Jadranu, a to su granice. Mi sa niti jednom državnom na Jadranu nemamo uređenu granicu. Nemamo sa Slovenijom, upali smo sa onom arbitražom gdje jesmo. Mislim da je dobro da se ide na Međunarodni sud pravde kad je pitanje granica u Malostonskom zaljevu i ona dva Veliki i mali Škoj i Punta odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] otoka Kleka. I treća stvar je utvrđivanje granice u bokokotorskom zaljevu sukladnom međunarodnom pravu to je crtom sredine od granice na kopnu između vrha Prevlake i otoka Mamula. Prema tome eto u tom smislu puna podrška a bilo bi dobro kada bismo sa donošenjem tih dokumenata mogli prići i realizaciji utvrđivanja granica na Jadranu. Hvala.
Zahvaljujem. Replika uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega, bili ste u ulozi do našega ministra pa se postavlja pitanje zbog čega do sada nije zaštićen nacionalni interes jer prostor je bogatstvo, bilo kopno bilo more bilo vode na kopnu. Nažalost izdani su nacionalni interesi za vrijeme vas i poslije vas. Jer da nije ZERP, da je ZERP proglašen ne bi danas o ovome pričali, ne bi pričali danas o 19 kuna mirovinskoga, pardon zdravstvenog osiguranja, ne bi pričali o problemu mirovinskog osiguranja. Zbog čega nije proglašen? Vi ste tada bili za vrijeme i Sanadera i poslije ste bili Jadranke Kosor, također i prethodna Vlada to nije štitila. Izdan je nacionalni interes i kod istraživanja Jadrana. Prethodni ministar Vrdoljak je izdao nacionalne interese jer je dozvolio istraživanje i bušenje Jadrana a rezultate koriste strane tvrtke u stranom vlasništvu, čini mi se čak iz Norveške. A toliki je rizik bio da naša granica, da naše more bude tj. da doživi ekološku katastrofu i da izgubimo puno više od ovih istraživanja. I more i kopno nije se čuvale granice, nije se štitio interes, da se štitio interes danas Hrvatska država ne bi bila ovdje gdje je. Zato se čudim što je se sve sa prethodnim mandati radilo da je Hrvatska država dovedena u ovu situaciju. Hvala lijepa.
Povreda poslovnika, uvaženi zastupnik Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Naime, digao sam povredu Poslovnika, povrijeđen je članak 238. Kolega Bulj je u svojoj raspravi iznio neke svoje opservacije, međutim ovakva javna vrsta govora ne može omalovažavati ili vrijeđati nekoga drugoga unutar sabornice ili izvan sabornice. Ministar Vrdoljak nije izdao nacionalni interes a to što kolega Bulj misli suprotno o tome ne može izražavati na takav način, 238 članak Poslovnika i zavređuje da mu se izreče opomena.
Smatram da niste korektno protumačili članak, to nije omalovažavanje, to je tvrdnja koju je izrekao zastupnik Bulj. Vi se s tom tvrdnjom možete ili ne slagati. Isto tako kada je to isto govorio kolegi Bačiću, vaši su stranački zastupnici to odobravali, tako da smatram da niste u pravu kada kažete da je bila povreda Poslovnika. Zahvaljujem. Sljedeća će se za repliku javila. Odgovor za repliku, pardon uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Bulj, to što vi olako izričite optužbe na račun drugih to je vaš stil i na to imate pravo samo u tome morati imati mjeru. I ja bih se isto složio sa gospodinom Batinićem da ste trebali biti upozoreni od strane predsjedavajućeg ali eto to je i vama na dušu. Vi ne morate sve ni znati, niti itko ima tko na ovom svijetu zna sva ali oprostite kad je u pitanju ZERP, postupanje sa ZERP-om da znam ipak nešto malo više. A to je činjenica da ZERP nije proglašen, da ZERP nije prijavljen UN diplomatskom notom ne bi danas gospodin Kuščević ovdje predlagao da se donese prostorni plan kojim ćemo uređivati ZERP. Ja sam osobno rukovodio, upravljao akcijom spašavanja jednog turskog broda koji se zapalio u ZERP-u 2007.godine i da ZERP ne postoji ne bismo bili naplatili ogromna sredstva od osiguravajućeg društva zbog pričinjene štete koja se dogodila s požarom na tom brodu. Prema tome, taj ZERP postoji, on je suspendiran u dijelu ribolova za države članice EU jer je i ZERP ionako zajedničko more EU. Prema tome, da bilo je nespretnosti sa ZERP-om i 2003.za vrijeme Račanove Vlade i 2004. za vrijeme Sanaderove Vlade kada je jedan od uvjeta za pristupanje RH bilo da se ZERP ne odnosi na države članice EU. Tada smo popustili jer smo ocijenili da je strateški projekt Republike Hrvatske ući u Europsku uniju. Jer i kada ga proglasimo, a uđemo u Europsku uniju on opet postaje zajedničko more koje je na raspolaganju na određeni način, ne u cijelosti Europska komisija. Prema tome, ne stoji činjenica da se nije vodilo o tome računa, jer da se nije vodilo ne bi bio proglašen i ne bismo danas mogli raspravljati da ćemo donijeti prostorni plan kojim ćemo apsolutno propisati u dijelu koji se odnosi na djelatnosti koje su u uvodnom dijelu zakona navedene. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se javila uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bačić u ovom uvaženom Domu da je gospodin Vrdoljak ovdje bila bi tri bivša ministra graditeljstva i prostornog uređenja i jedan sadašnji. I meni je izuzetno drago bilo čuti da ste s ove govornice pohvalili ministra Kuščevića jer za tri godine kad sam ja bila ministrica vi sjedili u ovom uvaženom Domu to niste ni jedanput učinili. Pa je lijepo čuti da bivši ministar hvali sadašnjeg ministra. Jednako tako kad je riječ o prostornom planiranju vi jako dobro znate da imamo na snazi strategiju iz '97. i program iz '99. a u ovom uvaženom Domu smo napravili izmjenu i dopunu i vi ste jednako tako bili u ovom uvaženom Domu 2013. kad smo izmijenili strategiju i program. Strategija je strateški dokument. Program je dokument temeljem kog se mogu izdavati lokacijske i građevinske dozvole i apsolutno se ne mogu sa vama složiti kad predlažete da se prostorni plan ZERP-a i prostorni plan epikontinentalnog pojasa ugrade u državni prostorni plan. Vi jako dobro znate i ja što to znači. Kad bi to bilo u državnom prostornom planu državni prostorni plan se ne bi mogao donijeti bez prethodnih suglasnosti susjednih zemalja što bi sigurno odužilo znatno postupak. A ja sam sigurna da ministar Kuščević ima silnu želju da u svom mandatu uspije donijeti državni prostorni plan, jer bi to bilo izuzetno dobro za ovu zemlju. I zato je dobro da su ova dva prostorna plana odvojena i uvijek ću se zalagati za ovaj prijedlog koje je dalo resorno ministarstvo jer je on pragmatičan, jer je on operativan, jer i vi jako dobro znate da to uključim u ovaj državni prostorni plan što bi to značilo u postupku izrade, u postupku donošenja, u svim mogućim suglasnostima i otvorilo bi nam brdo problema zbog kog se onda nešto što je strateški interes države, a vjerujem da se ovdje možemo svi složiti bez obzira s koje strane sabornice sjedimo da je strateški interes države državni prostorni plan jer iz njega možemo iščitati i niz projekata strateških koji su od interesa za državu i oni mogu postati operativni i puno je jednostavnije doći do konačnih rješenja, jer se slažete da su procedure ako idemo u tri nivoa odlučivanja duge i definitivno bi otežale put. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Mrak Taritaš, niste u pravu. Klub Hrvatske demokratske zajednice u prošlom mandatu, vi jako dobro znate, sve one zakone s kojima smo se s vama slagali smo i podržali i to nije bio mali broj zakona. A mislim da podržavanje zakona je na određen način od oporbe ukazuje da cijenite ono što prihvaćeno u Hrvatskome saboru pa prema tome mi nismo politikantski nikada nastupali prema dokumentima iz vaše nadležnosti i brojne smo zakone podržali. Nismo podržali zakone s kojima se nismo slagali. Vi jako dobro znate koji su to bili zakoni. A što se tiče činjenice i vaše argumentacije da nemojmo donositi dva prostorna plana zbog toga što nam treba suglasnost susjeda pa će to odugovlačit donošenje osnovnog državnog plana s vama se ne bih složio. Zašto? Pa vi jako dobro znate, bili ste član te vlade da kad vam je trebalo suglasnost Italije, Slovenije i Crne Gore za jedan strahovito važan dokument i postupak kojega je ta Vlada vodila, a bilo je usuglašavanje sa strateškom procjenom koja je rađena po meni pro forme, loše nikako za postupak istraživanja i eksploatacije ugljikovodika … [[Govornik se ne razumije.]] Prema tome, vrlo brzo je Vlada, … [[Govornik se ne razumije.]] ja mislim mjesec dana. Pazite u mjesec ili dva dana ste dobili suglasnost za najvažniji dokument od susjednih država na moru. Pa nek' se sada, nek' sada oni malo i razvlače, nek' to bude i godina dana pa ćemo donijeti ga u četiri ili pet godina. Ja sam iznio naš stav, a taj stav je da bi bilo dobro da se čitav prostor Hrvatske uključujući ZERP i epikontinentalni pojas rješava jednim dokumentom kao što vi to jako dobro znate da ste vi godinama provodili u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja jedan jedinstveni dokument koji se odnosio na cijeli ovaj prostor … [[Govornik se ne razumije.]] tri plana. Ali gospodine ministre ja sam vam predložio, na vama je, klub HDZ-a će podržati ili jednu ili drugu varijantu to nije sporno jer ćemo konačno definirati postupanje na Jadranu sukladno onako kako mislimo da bi trebalo prije bilo kakvih djelatnosti na Jadranu provoditi.
Zahvaljujem. Sljedeći se za raspravu javio uvaženi zastupnik Vedran Babić u ime kluba SDP-a. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani ministre i suradniče, kolegice i kolege zastupnici. Ja sam napisao raspravu, odnosno prepisao dobar dio iz teksta što je ministarstvo pripremilo ali vas neću maltretirati sa, da ga pročitam i ponovim što je već x puta rečeno. Evo mogu samo biti na tragu ovoga što je i bivša ministrica govorila o aktualnom ministru. Znači, bit će klub SDP će biti također afirmativan u smislu donošenja izmjena i dopuna Zakona o prostornom uređenju. Znamo naravno da je to usaglašavanje sa europskom direktivom i poučen onim što se dogodilo jučer na sjednici odbora očekivao sam stvarno da će ova rasprava biti kraća. Ugodno me iznenadio kolega Bačić koji je cijelo vrijeme ispucao za svoju raspravu. Ali sam ostao malo i zatečen da klub HDZ-a predlaže svom ministru nešto drugo, pa da nismo na nekakvom istome tragu. Ali evo i za sve postoji prvi put jer to do sad nisam primijetio. Evo u duhu afirmativnoga donošenja vašeg prvog zakona klub SDP-a će podržati ove izmjene koje se na prvom mjestu odnose naravno na eksploataciju i uživanje cijelog morskog područja naše zemlje i želim vam da u ovakvoj dinamici nastavite sa izmjenama zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Babić zajedno smo bili u prošlom mandatu u Odboru za graditeljstvo i prostorno uređenje pa moram reći da ste me doista začudili kada ste rekli da se ne sjećate da je neki zastupnik svom ministru predložio nekakvu promjenu ili amandman. Vi jako dobro znate da sam vam velikodušno ustupio vama amandman na Zakon o gradnji, sjećate se toga? Kada ste gospođi ministrici predložili da projektant na glavnom projektu isključivo bude arhitekt. I to ste zagovarali u ovome Saboru. Zajedno smo napisali amandman i ja nisam htio stati iza njega da ne bi se prepoznala HDZ-ova ruka pa sam računao da će ministrica lakše prihvatiti vaš amandman. I vi ste bili jako hrabri do glasovanja. I kad je došlo glasovanje ste taj amandman povukli. Dakle, imamo praksu da se ovdje predlaže u Saboru, sjećate se, svome ministru ako mislite da je nešto bolje rješenje i danas držim da ste bili u pravu i da je ministrica krivo tada postupila što nije taj amandman prihvatila. Mislim da bi bilo dobro da sadašnji ministar o tome raspravi. Prema tome, vidite da je bilo slučajeva u Saboru da je saborski zastupnik iz pozicije predlagao izmjene svome ministru ali smo se osvjedočili i da ste se vi povukli. Ja sada na tome ne inzistiram nego samo predlažem i bit će onako kako Vlada odluči i ministarstvo odluči. Vjerujem da će ministarstvo uvažiti i ovaj prijedlog i ono što mi u klubu HDZ-a predlažemo. Ali to ne znači da, ja to ponavljam, i ovo rješenje koje je ministar predložio je puno bolje od postojećeg. Prema tome, evo bilo je takvih slučajeva. Ja sam vas samo na to podsjetio a vi se s time slažete jer smo o tome dugo raspravljali. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Vedran Babić, izvolite.
Evo hvala kolega Bačiću što se dobro sjećate. Sjećam se i ja isto. Znači imamo obojica dobru memoriju. Samo ja sad idem u detalje. Razmišljao sam i govorio u smislu toga što ste vi i ministar članovi iste stranke. Kolegica Mrak-Taritaš i ja nismo. Neću reći hvala Bogu ali nismo. To se događa. Evo, hvala što ste podsjetili. Radit ćemo svi da budu zakoni čim bolji za dobrobit naše zemlje. Hvala.
Zahvaljujem. Sljedeći se u raspravi javio uvaženi zastupnik Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora, uvaženi ministre sa suradnikom, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Ovaj Parlament godinama usklađuje brojne propise i direktive po nalogu EU. Tu će se uvijek ostavljati prostor posebno kod prostornog planiranja i postavljati pitanje koliko je Hrvatska i ovaj Parlament štitio nacionalne interese? Da li su uvijek bili ispred toga interesi hrvatskih građana ili interesi europskih činovnika koji su nam davali naredbe? Da se prostorni plan napravio po pitanju mora, da se zaštitio gospodarski pojas danas ne bi 3 milijarde kuna talijanska flota ribe ulovila u našem moru i nama je prodavala u turističkoj sezoni, ne bi se događalo da ne znamo gdje su nam granice, tko izvozi, tko uvozi, ne bi razgovarali o 19 kuna poskupljenju zdravstvenog osiguranja, ne bi bio problem ni mirovinski. Prostor je nešto što je sveto. Evo danas smo se sjetili naših policajaca koji su izgubili svoje živote. Zbog čega su bili problemi oko ZERP-a? Zbog čega nismo zaštitili gospodarski pojas kad je davno, prije 10, 12 godina, gospodin Tonči Tadić saborski zastupnik predlagao ZERP? Jer nismo smjeli. Sve vlade su tada i svi saborski zastupnici osim pojedinaca tada vrlo male većine nisu stali u zaštitu nacionalnih hrvatskih interesa slobodarske Republike Hrvatske koja je obranjena u Domovinskom ratu. Predana je u ruke svakome, tko je god htio raditi i što je htio raditi radio je, a najmanje je hrvatski čovjek mogao to koristiti. Tako je i sa morem, tako je i sa kopnom. Danas bazne stanice postavljaju nam teleoperateri gdje god hoće, gdje god žele kao jednostavnu građevinu, a to ne mogu u svojim državama odakle dolaze. Telekomunikacije su nam privatizirali ono što su naši očevi kupovali i vi koji ste stariji što ste kupovali a danas je u stranome vlasništvu. Nije u našim rukama, a veze su srce. Tako je i sa morem. Mi ne znamo gdje su nam točno granice, uvijek nekakvi kompromisi. Oko granica i nacionalnih interesa nema kompromisa. Slično je i sa bankama. Zašto mi nismo imali bolje ribarske flote? Bio je ovdje i bivši ministar govorio i bivša ministrica. Zašto nismo imali bolje flote? Pa mi to, te ribe naši ribari lovili i prodavali u turističkoj sezoni a ne da nam Talijani love i da nam prodaju u turističkoj sezoni. Nismo gospodo štitili nacionalne interese u ovome Parlamentu a bilo je predlagano. I svi to koji ste dosada bili u Saboru i s lijeva i s desna to vrlo dobro znate. Naravno da treba prostorno zaštititi i kopno i more. Međutim, tko je kome dao za pravo? Da li je narod dao referendumom pravo nekome da se buši Jadran u istraživanja, a da rezultate imaju strana tvrtka i tim rezultatima ona trguje a ne Hrvatska država? Koliki su rizici zbog ugljikovodika i koji su rezultati i tko je vlasnik tih rezultata? Zbog čega to nije Hrvatska država vlasnik tj. hrvatski čovjek? Znači, dali smo im prostor na upravljanje da rade što hoće. Neozbiljnost je dovela u ovu situaciju. Ponoviti ću što sam rekao na početku, da je taj novac ulazio u proračun, da smo štitili nacionalne interese danas bi gospodo imali. Ne bi imali problem ni sa zdravstvenim osiguranjem 19 kuna, ni sa mirovinskim nego nam stranci odnose ono što imamo. A ponoviti ću riječi koje je Ante Starčević rekao očito smo loši gospodari a dobre sluge. I to trebamo mijenjati u ovome Saboru po svim pitanjima. Mi moramo i to će MOST predložiti imati gospodarski pojas, to je more hrvatsko, to je po međunarodnome pravu. Nema nama ničija direktiva niti nam može narediti niti ima tko pravo to narediti. Zbog toga očekujem i od ministarstva, ministre od vas da zaštitite nacionalne interese kako pravo mora tako i na kopnu. Nama danas kako sam rekao strane flote love ribu i prodaju je nama u turističkoj sezoni a naši ribari imaju male flote i nemaju od čega živjeti. Uništavaju nam ekologiju i ribolovni potencijal u našem Jadranskom moru. A vi to vrlo dobro znate da je to tako. Treba hrabro reći sa ove govornice i to će MOST zastupati. Ovaj put javno govorimo, pošto je prvo čitanje, također teleoperateri sa svojim na kopnu, to je jedan od primjera, bez kune, bez ikakvih pravila, bez ikakvih suglasnosti rade šta god hoće i gdje god hoće. Ne rade to ni u Njemačkoj, ni u Austriji ni u Švedskoj. I onda kada ih se spomene, a dobit im je puno veća po glavi stanovnika od nas. I kada im se spomenu problemi dižu se na sve četiri noge. A mi ne smijemo guknuti. Onda čemu smisao Hrvatskoga sabora ako ne smijemo zaštiti gospodarski pojas u Jadranskom moru jer to je po međunarodnom pravu naše pravo. To što su izdali nacionalne interese kod bušenja bivši ministar, bivša Vlada kod bušenja i što nemamo mi te rezultate, to je izdaja nacionalnih interesa isto kao i kod INA-e. To je klasična izdaja nacionalnih interesa, to je Hrvatska rasprodana. A mi ovdje pričamo hoće biti 19 kuna našoj sirotinji poskupljeno zdravstveno osiguranje. Ne bi pričali o tome da ste gospodo s lijeva i s desna štitili nacionalne interese, naravno koji ste bili u Parlamentu i koji ste bili u Vladi. Zbog toga MOST sve što sam rekao će tražiti u što kraćem periodu i da se zaštiti nacionalni interes Hrvatske. Sve što je unutar hrvatskih granica što je u Domovinskom ratu obranjeno teško i s krvlju moramo štiti a ne rasprodavati isključivo zbog budućnosti naše djece da ostanu na ovim područjima, kako na otocima uz obalu tako i na kopunu na ovim rubnim područjima. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Za repliku se javila uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Poštovani kolega Bulj, ja kao mlada studentica arhitekture, 3. godina, predmet prostorno planiranje, profesor izašao van i rekao da je prostorno planiranje uvijek vezano sa politikom. Tada sam mislila da čovjek govori nešto krivo, no međutim moj životni radni vijek me je naučio tome da nije govorio krivo jer kada govorimo o prostornom planiranju uvijek to vežemo uz politiku kao što ste vi ovdje jednako tako učinili. No međutim, kada je riječ o Zakonu o prostornom uređenju, kada je riječ o planiranju prostora onda morate znati da kada je Hrvatska pristupala EU to je bilo poglavlje koje je najbrže zatvoreno. Najbrže otvoreno i zatvoreno, iz kojeg razloga? Iz razloga što je prostorno planiranje u isključivo ingerenciji svake jedinice članice Europske unije. Mi trebamo planirati svoj prostor, štiti svoj prostor a jednako tako imali ste prilike i ja sam tu i govorila ovo je direktiva Zakon o prostornom uređenju se usklađuje sa direktivom, u izradi te direktive Hrvatska je sudjelovala. I kroz izradu te direktive štitila svoj interes, to se vidi u direktivi a to se vidi i u ovoj izmjeni i dopuni zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Uvažena kolegice, ja bih volio da je tako da je Hrvatska zaštitila gospodarski pojas na moru i da je zaštićeno u to vrijeme vas kada ste bili ministrica da tele operateri ne mogu postavljati bazne stanice gdje god žele i kako god žele i da za to ne plaćaju niti kune. Da li je štićenje to našega prostora? Da li je to zaštita prostora da bude jednostavna građevina bazna stanica koju može postaviti gdje god hoće, ne treba ulagati u infrastrukturu, znači struju, puteve, vodu. Pa pogledajte, ne samo što ste nam uzeli telekomunikacije nego sada se s nama rugaju i to debelo naplaćuju, debelo naplaćuju našim građanima i oni se čak sada bune zbog čega mi uopće to tražimo, zbog čega mi zahtijevamo. Da, zahtijevati ćemo jer i po tom pitanju su izdani nacionalni interesi i mi ćemo ih ovdje u MOST-u štiti. I to očekujem od ministarstva da napravi isto. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Vedran Babić. Izvolite.
Hvala. Kolega Bulj, pozorno sam slušao vašu raspravu i iskreno malo sam se uplašio iz jednog jedinog razloga jer stekao sam dojam kao da vi ne podržavate tonom kojim govorite kao da ne podržavate ovu Vladu. Dvaput ste se osvrnuli u kontekstu ove rasprave na povećanje izdvajanja za dopunsko zdravstveno osiguranje pa bih vas molio da mi obrazložite kakve ovo ima jedno veze s drugim. Hvala.
Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Kolega možda je vama čudno što nemamo mi spisak kada se glasa kako glasati prije glasanja što u strankama je inače primjer. Dobijete točno papir i tako glasate. … [[Upadica se ne čuje.]] I to je tako. Međutim da vam kažem, možda vam je čudno ovo sve što se događa ali biti će borba za ono sve što ste vi propustili a to je, ne znam jeste li bili u prethodnim mandatima, nacionalni interesi gdje su izdani. I sigurno da se je štitio gospodarski pojas, da nam 3 milijarde kuna Talijani ribe ne love i nama je u turističkoj sezoni prodaju sigurno se ne bi pričalo o zdravstvenom osiguranju na ovaj način. Niste štitili nacionalni interes i zato je 100 milijardi kuna u proteklom mandatu se zadužila Hrvatska a ukupno je dužna 300 milijardi, 300 tisuća ljudi je ovršeno i 300 tisuća nezaposlenih. Isključivo zbog ne zaštite nacionalnih interesa u svim pogledima i pogodovanja razno raznih političkih slugu nekakvim činovnicima europskim jer nisu štićeni nacionalni interesi nego su samo bili dobre sluge. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Za repliku se javio uvaženi zastupnik Davor Penić. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bulj, totalno ste promašili temu, totalno. Pitanje mjera gospodarskog razvoja uz maksimalnu zaštitu okoliša i prirodnih resursa ovdje ovim zakonom, nadopunom i usklađenjem sa direktivom, ako ste dobro pročitali, prvo se štiti ekološki od ovih brodova koji ispuštaju produkte i u slučaju nekih katastrofa, znači tad ih direktiva zaštićuje okoliš. Druga stvar, mi smo imali prije planove, mi smo jedna od rijetkih zemalja koja je imala planove na moru. Sa ovim izmjenama i dopunama zakona stvara se i politički okvir da se i ZERP može urediti i to je novina. Znači uspostavlja se pravni okvir za prostorno planiranje morskog područja RH u svrhu rasta odnosno razvoja pomorskog gospodarstva, održivog razvoja tog morskog područja i održivog korištenja morskih resursa. To je poanta. Hvala.
Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Hvala lijepo. Gospodine Peniću, smatram da nisam pogriješio temu i znam o čemu se radi, znam da nemamo gospodarski pojas i znam da smo aljkavi bili u zaštiti okoliša po pitanju znači Jadranskog mora a to je lako provjerljivo šta nam rade ribolovne flote stranih zemalja, šta rade i od ribe kao resursa i samoga podzemlja u moru. To je lako provjerljivo i po tome pitanju, znači nisam promašio, a jedino što imamo u Hrvatskoj pod zaštiti okoliša po drugom pitanju, to su brojne strategije a nijedna nije ostvarena ubiti. Mi moramo štititi nacionalni interes da hrvatski ribar lovi ribu i da je prodaje ili izvozi ili prodaje na našem moru a ne strani, to je zaštita nacionalnog interesa da znamo gdje nam je granica pa pošto dolazite iz Sinja recimo, pošto ste porijeklom recimo tri kilometra na kopnu granica uvučena za vrijeme vaše Vlade unutar torture RH na Bilome brigu što je izdaja nacionalnih interesa. Bušenje Jadrana, istraživanja a da bude vlasnik rješenja rezultata, da bude vlasnik Norveška firma to je izdaja nacionalnih interesa. Jedino što smo mogli dobiti da nam se zagadi Jadranko more, da dođe do zagađenja i da imamo velike posljedice. Hvala lijepa.
Molim uvažene zastupnice i zastupnike za malo mira, malo budite tiši, ja vas molim da završimo ovu točku. Završna riječ, uvaženi ministar Lovro Kuščević, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo saborski zastupnici, još jednom vas pozdravljam. Evo, zaista mi je drago da je ova tema ovoliku pozornost zauzela i evo da dva bivša ministra odnosno ministrica i ministar imaju tu što za reći i evo oprečna su njihova stajališta. Dakle, to je dokaz da se ne radi o benignom zakonu i o benignom usklađivanju sa Europskom direktivom, već zaista o jednom suštinskom zakonu koji će zaštiti i ono o čemu saborski zastupnik gospodin Bulj razmišlja a to su strateški nacionalni interesi RH. Što se tiče, drago mi je da ste pohvalili ovu inicijativu da se ide u dva plana, pa ćemo o tome elaborirati na drugome čitanju. Mislim da evo niste u pravu kad ste rekli da smo nedovoljno ambiciozni glede donošenja prostornog plana RH. Naime, kao što znate, strategija prostornog razvoja nije usvojena u prošlom sazivu Hrvatskog sabora. Evo mi smo, aktivno radimo na njoj. Ona je upućena svim ministarstvima, svim resornim tijelima, da svim jedinicama lokalne samouprave odnosno regionalne samouprave čekamo njihova očitovanja, dali smo jako kratki rok. Čim to bude usvojeno. Mi idemo s njom pred ovaj Visoki dom i nadam se da ćete istu što prije usvojiti kako bi nama dali odriješene ruke da krenemo u izradu prostornog plana RH koji je zaista evo vrlo važan dokument i nadam se da ćemo ga u ovom sazivu uspjet u Hrvatskom saboru i usvojiti. Što se tiče primjedbe. Evo zahvaljujem i predsjedniku, odnosno članu Kluba SDP-a na podršci za ovaj zakon, također i zahvaljujem i Klubu HDZ-a što podržava ovaj zakon. Što se tiče gospodina Mira Bulja i njegovih kritika da se izdaju nacionalni interesi. Upravo da se ne bi dogodila izdaja nacionalnih interesa zato i donosimo zakon, zato i propisujemo konačno planiranje mora, da ono ne ostane područje van regulative i da se događaju možda i stvari kakve su se događale a to su ta eksploatacija odnosno istraživanje bušotina nafte već želimo to zaista sve prejudicirati, planirati prostorni plan, prostorni planovi RH i onda smo sigurno da će to biti u skladu sa zakonom, u skladu sa propisima o zaštiti okoliša i u skladu sa nacionalnim interesima RH. Što ste rekli da smo mi Hrvati dobre sluge, loši gospodari. Evo upravo ovo je pravi način da mi preuzimamo gospodarenje našim nacionalnim teritorijem jer sasvim sigurno i more je vrlo važan dio teritorija RH. Evo sukladno svemu rečenom, još jednom zahvaljujem svima na vrlo kvalitetnoj i konstruktivnoj raspravi i predlažem ispred ministarstva da podržite donošenje ovog zakona. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Evo ja ću vas moliti samo. Predsjednik Odbora za predstavke i pritužbe uvaženi zastupnik Zdravko Ronko obavještava članove odbora da će se dana 29. travnja 2016. godine nakon glasovanja na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora održati druga sjednica Odbora za predstavke i pritužbe u dvorani Stjepan Radić, dvorana br. 133. sa dnevnim redom kako su ga članovi primili u pozivu. Sad ćemo, da evo, pričekat ćemo sada minutu, dvije da se zastupnici smjeste.
Sljedeći na redu je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju, prvo čitanje, P.Z.E. br.30. Predlagatelj je Vlada RH. Dajem na glasovanje sljedeći Zaključak, prihvaća se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o prostornom uređenju. Sve primjedbe i prijedlozi iznijeti u raspravi uputiti će se predlagatelju da ih uzme u obzir prigodom izrade Konačnog prijedloga zakona. Molim vas glasujte, tko je za taj Zaključak? 124 za, 2 suzdržana, 1 protiv. Utvrđujem da je većinom glasova donesen Zaključak. Dobro jutro kolegice i kolege! Evo nas opet, malo smo opet u smanjenom broju nego što bismo trebali. No, vidim da se javilo nekoliko uvaženih zastupnika vjerojatno tražeći stanku pa idemo redom. Prvi je bio uvaženi zastupnik Miro Bulj. Izvolite.