Poštovani izaslanici, vaše ekselencije, poštovani gosti, predstavnici sredstava javnog informiranja, sve nazočne lijepo pozdravljam. Otvaram 8. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednici je nazočno svih 15 izaslanika. Za 8. sjednicu predlažem sljedeći dopunjeni dnevni red. Nove točke su pod rednim broj 4. i 5. Ja ću pročitati dnevni red. 1. Izaslanički odgovori i izaslanička pitanja, 2. Usvajanje zapisnika 7. sjednice Doma naroda, 3. Izjašnjenje Doma naorada o izvješću Zajedničke komisije oba doma o postizanju sporazuma o istovjetnom tekstu Prijedloga zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje BiH, 4. Izjašnjenje Doma naroda o izvješću Zajedničke komisije oba doma o postizanju sporazuma o istovjetnom tekstu Prijedloga zakona o zaštiti zdravlja bilja, 5. Zahtjev za razmatarnje Prijedloga prijelaznog zakona o spajanju carinskih uprava i osnivanju uprave za indirektno oporezivanje, predlagatelj Vijeće ministara, predlaže se žurni postupak, 6. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o sudskoj policiji Bosne i Hercegovine po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara, 7. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o o zaštiti svjedoka pod prijetnjom i ugroženih svjedoka po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara, 8. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine počlanku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara, 9. Zahtjev za razmatranje Prijedloga kaznenog zakona BiH po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara, 10. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Zastupnički dom, 2 11. Prijedlog okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini, – I čitanje, predlagatelj Vijeće ministara, 12. Davanje suglasnosti za ratificiranje Prijedloga odluke o Europskoj konvenciji o suzbijanju terorizma, Strazbur 27.siječanj 1997.godine, predlagatelj Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 13. Davanje suglasnosti za ratificiranje Prijedloga odluke izmjenjenog i ponovno uspostavljenog sporazuma o razvojnom kreditu (Projekat podsticanja izvoza poduzeća) između BiH i Međunarodne asocijacije za razvitak (kreditni broj 3257 BOS), predlagatelj Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 14. Davanje suglasnosti za ratificiranje Prijedloga odluke Memoranduma o razumjevanju između Europske zajednice i Bosne i Hercegovine, predlagatelj Predsjedništvo Bosne i Hercegovine, 15. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između SAD i Bosne i Hercegovine u vezi s predajom osoba Međunarodnom kaznenom sudu, predlagatelj Predsjedništvo Bosne i Hercegovine Ovo je ponuđeni dnevni red. Ja otvaram raspravu o prijedlog dnevnog reda. Da li se netko javlja za raspravu o dnevnom redu? Gospodin Vinko Radovanović. Gospodine Radovanovuć izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo u ime Kluba delegata iz reda srpskog naroda ja bih imao jednu primjedbu. Primjedba se odnosi na članove 6., 7., 8. i 9. Naime, Predstavnički dom nije razmatrao niti usvajao ove zakone. Mi mislimo da bi u pravilu Predstavnički dom trebao prvo da razmatra i usvaja zakone, a poslije toga Dom naroda. Ovo možemo prihvatiti kao izuzetak, ali molimo Kolegij Doma da ovo ima u vidu kod utvrđivanja dnevnog reda za naredne sjednice. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Radovanoviću. Da li još netko želi govoriti o dnevnom redu? Evo ja ću samo jedan kratki komentar. Naime, gospodin Radovanović je u pravu. Mi smo na početku svojega rada zauzeli jedan generalni stav načelno da zakonske prijedloge razmatramo nakon što su završene rasprave u Zastupničkom domu. Međutim, ovog puta radi se o zakonima koje je na privremenoj osnovi donjio Visoki predstavnik i kao što znate mi da bismo mogli ove zakone mjenjati moramo ih najprije prihvatiti, usvojiti onakve kakvi su donešeni da bi ih mogli razmatrati. Isto tako na jednom od naših sjednica našeg kolegija mi smo se odlučili da idemo usvojiti ne usvojene zakone koje je Visoki predstavnik nametnuo na privremenoj osnovi i sukladno tom našem opredjeljenju, a uvažavajući ovo od gospodina Vinka, mislim da 3 možemo ipak danas ići sa ovakvim dnevnim redom. Naravno očekujemo da isto ovako postupi i Zastupnički dom kako bismo bili usuglašeni i kako bi što prije ove zakone imali usvojene kao svoje, jer očito se javlja potreba da radimo određene izmjene i dopune ovih zakona koje je Visoki predstavnik donjio na privremenoj osnovi. Evo, uz ovo obrazloženje, ja mislim da možemo i ako nema više zainteresiranih za raspravu da možemo se izjasniti i prihvatiti ovakav dnevni red. Ukoliko nema više prijavljenih ja konstatiram da je ovakav dnevni red usvojen i možemo krenuti na realizaciju po točkama dnevnog reda. Sukladno članku 46. Poslovnika Doma naroda ne trebamo se izjašnjavati jer nije bilo prijedloga za izmjene i dopune dnevnog reda. Prema tome dnevni red je usvojen i idemo na realizaciju. Idemo na prvu točku dnevnog reda. Ona glasi Ad. 1. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja Odgovor na svoje pitanje dobio je izaslanik gospodin Branko Zrno. Da li je gospodin Zrno zadovoljan sa datim odgovorom? Jeste. Zahvaljujem. Drugih odgovora nije bilo. Imamo prema mojoj evidenciji neodgovoreno, a rokovi su sukladno članku 122. Poslovnika istekli na 6 pitanja naših izaslanika. Ja predlažem da još jedanput upozorimo sve one koji se nisu držali odredbi Poslovnika, članka 122. da u roku dostave odgovore na postavljena pitanja, da to urade čim prije, jer nam članak 112. točka 5. daje mogućnost da, ako se odgovori ne dostave u roku, podnositelj pitanja može tražiti od Kolegija da pitanje koje traži odgovor obavezno uvrsti u dnevni red sljedeće sjednice Doma. Mi smo danas, imajući na umu činjenicu da nisu stigli odgovori na 6 postavljenih pitanja u datom roku i do početka današnje sjednice razgovorali na našem kolegiju koji je bio neposredno prije ove sjednice i mi ćemo se držati ovih odredbi članka 121. točke 5. i za jednu od narednih sjednica, kako to oni koji, izaslanik koji je tražio odgovor na njegovo insistiranje i traženje mi ćemo uvrstiti pitanje koje je postavljeno, a nije došao odgovor na pitanje da uđe kao pitanje, odnosno točka dnevnog reda na našoj narednoj sjednici. Evo, ovo je moje razmišljanje, odnosno nekoliko informacija. Ima li izaslanika danas raspoloženih za postavljanje pitanja? Gospodin Tomislav Limov. 4
Poštovani gospodine predsjedatelju, gospodo dopredsjedatelji, kolege izaslanici, predstavnici stručnih službi i sredstava javnog informiranja, dame i gospodo, predstavnici Vijeća ministara, uvažavajući ovo što je predsjedatelj upravo rekao kao stav Kolegija, ja ću ipak iskoristiti svoje pravo i podsjetiti na jedno pitanje koje sam postavio na našoj drugoj sjednici održanoj 13. veljače 2003. godine kada sam postavio ministru za ljudska prava i izbjeglice, gospodinu Mirsadu Kebi izaslaničko pitanje koje se odnosilo na podatke o zapošljavanju povratnika u javnim poduzećima i ustanovama. Vijeće ministara je 27. ožujka tekuće godine utvrdilo odgovor na moje izaslaničko pitanje. Na 4. sjednici Doma naroda održanoj 1.travnja ove godine, ja sam izrazio nezadovoljstvo rečenim odgovorom Vijeća ministara, jer to ustvari i nije bio odgovor na moje precizno postavljeno pitanje u kojem sam kao ilustraciju tražio podatke za 10 općina iz raznih dijelova Bosne i Hercegovine. Uz izražavanje nezadovoljstva, ja sam istakao očekivanja da će mi podaci dostavljeni urgentno. Upravo riječ urgentno upotrebilo je VIjeće ministara u svojoj posljednoj rečenici odgovora na moje izaslaničko pitanje. O kakvoj se urgentnosti radi govori činjenica da do danas 127 dana nakon postavljenog pitanja nisam dobio odgovor u kojim bi bili navedeni traženi podaci. Na temelju izloženog ja sukladno članku 121. točka 5. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, tražim do Kolegija da na dnevni red sljedeće sjednice Doma naroda obvezno uvrsti točku - Zapošljavanje povratnika s posebnim naglaskom na njihovo zapošljavanje u javnim i državnim poduzećima, ustanovama i organima uprave na svim razinama. Ostajem kod ovog prijedloga od zahtjeva ustvari i to bez obzira na to da li ću u međuvremenu dobiti odgovor Vijeća ministara i ovaj svoj zahtjev u pisanoj formi dostavljam predsjedatelju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine Limov. Ima li? Gospodin Spasojević.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, dame i gospodo, dragi gosti, ja imam dva pitanja koja želim da postavim. Prvo pitanje, dobio sam od Regionalnog udruženja izbjeglih i raseljenih lica Lopare, Ugljevik, Bjeljina i Janja jedna zahtjev koji želim da postavim pred ovaj dom, a 5 oni su to poslali na Dom naroda. Ja vjerujem da predsjedavajući gospodin Jukić ima ovo, ali eto, ja sam dobio zadatak da ovo postavim. Naime, radi se o tome da su oni traže zahtjevom, znači nadoknadu štete za sve porušene kuće i druge objekte srba u Federaciji i za vrijeme rata, a posebno za one koji su porušeni poslije Dejtonskog sporazuma. Takvih ima oko 772 i ja ću ovo pismo koje su oni meni dostavili ostaviti ovdje kod predsjedavajućeg i mislim da je on dobio ovo pismo i da će ga uzeti u razmatranje i dati odgovarajućim službama da na to odgovore. I drugo pitanje je konkretno. Radi se o jednom čovjeku koji je rodom iz Cmiljevine, opština Tuzla i riječ je o čovjeku koji želi da se vrati na svoje ognjište. Međutim, sporno je nekih 500 kvadrata koji su minirani za čitavo njegovo imanje i on ne može da se vrati. Ja postavljam sada pitanje da li je moguće razminirati tih 500 kvadrata u selu Cmiljani, opština Tuzla da bi čovjek mogao da se vrati normalno na svoje imanje i da živi na svom ognjištu? Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Spasojeviću. Gospodin Brka.
Ja sam se, zahvaljujem gospodinu predsjedavajućem koji je u svom komentaru na početku ove tačke dnevnog reda rekao da će poštovati poslanička pitanja i da će na pitanja koja nisu dobili odgovore shodno Poslovniku stavljati ih na dnevni red za iduću sjednicu. Ja samo mogu ovdje da kažem da sam zaista iznenađen vrlo negativno iznenađen sa stavom određenih ljudi koji i određenih institucija koje na vrijeme ne šalju odgovore na postavljena pitanja i ne bih volio da u Domu naroda koji po meni radi vrlo konstruktivno, od kako smo ovdje izabrani, dolazi do bilo kakvih neželjenih situacija, ali isto sam tako zahtjevan, principijelan da svi oni koji su dužni da nam pošalju odgovore to moraju da urade. Ako ne urade zna se da treba da ide na iduću sjedicu za dnevni red. Ja se zahvaljujem Kolegiju što je prihvatio taj prijedlog i ako do iduće sjednice to ne dođe ja ću insistirati zaista da to se stavi na tačku dnevnog reda za iduću sjednicu. Svi znate o čemu se radi da to ne ponavljam. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Brki. Gospodin Spasojević želi ponovo. Gospodine Spasojeviću izvolite. 6
Što se tiče ovog predlog dnevnog reda, ja sam zaboravio, ali evo sada, možda je to tehnička greška, ali mislim da nije. U tački 5. piše – Zahtjev za razmatranje Prijedloga prelaznog zakona o spajanju carinskih uprava i osnivanju uprave za indirektno oporezivanje, predlagač Savjet ministara pa crtica hitni postupak. Da li je to stvarno hitni postupak, član 99. ili se to radi o članu 100. naročito hitan postupak? To želim da mi se objasni, prije nego što budemo prešli na dnevni red. Da znam o čemu se radi.
Mi ćemo se o tome izjasniti kada budemo na točki, a to ne podrazumjeva ni jedno ni drugo, nije isključeno. Znači može i jedno i drugo kako mi dogovorimo. Mislim da neće biti tu problema gospodine Spasojeviću. Jer od predlagatelja Vijeća ministara mi smo išli u tekst, odnosno u prijedlog dnevnog reda kako je pisalo u dopisu Vijeća ministara. Dakle nije se insistiralo niti na članku 99. niti na članku 100. To ćemo mi odrediti ovdje. Jel ovo. Ima li još neko potrebu postaviti neko pitanje? Nema. Ja zahvaljujem svima. I ovim bi završili sa prvom točkom dnevnog reda. Idemo na drugu točku dnevnog reda koja glasi Ad. 2. Usvajanje zapisnika 7. sjednice Doma naroda Dobili ste svi u materijalima ovaj zapisnik. Da li se netko javlja za riječ? Ima li potrebe nešto dopuniti, ispraviti? Niko se ne javlja. Ja vas pozivam da se izjasnimo. Ko je za usvajanje zapisnika sa 7. sjednice? Ko je za? Ko je protiv? Uzdržan? Zahvaljujem. Konstatiram da je sa 14 glasova za, uz 1 glas uzdržan usvojen zapisnik sa 7 sjednice Doma naroda. Time smo završili sa drugom točkom, idemo na treću točku dnevnog reda 7 Ad. 3. Izjašnjenje Doma naorada o izvješću Zajedničke komisije oba doma o postizanju sporazuma o istovjetnom tekstu Prijedloga zakona o Agenciji za rad i zapošljavanje BiH Dobili ste izvješće Zajedničke komisije. Po članku 95. Poslovnika moramo glasovati o izvještaju Zajedničke komisije. Ovdje nemamo mogućnosti. Evo upozoravaju da ima jedna tehnička greška. Znači u amandmanu broj III u drugom redu gdje piše – Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija. Dakle nema komunikacija, jer je to bio raniji naziv ovoga ministarstva. Dakle tehnička greška u imenu ministarstva. Uz ovu primjedbu, odnosno evo ispravku ja dajem na izjašenje izvješće Zajedničke komisije po članku 95. Poslovnika. Predlažem da usvojimo ovo izvješće Komisije. Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno usvjili izvješće Zajedničke komisije po članku 95. Poslovnika. Sljedeća točka dnevnog reda je broj 4. Ad. 4. Izjašnjenje Doma naroda o izvješću Zajedničke komisije oba doma o postizanju sporazuma o istovjetnom tekstu Prijedloga zakona o zaštiti zdravlja bilja Dobili ste izvješće Zajedničke komisije. Po članku 95. Poslovnika moramo glasovati o izvješću Zajedničke komisije. Ima li potrebe za neka pojašnjenja? Mislim da nema. Ja pozivam da se izjasnimo o ovom izvješću. Predlažem da usvojimo izvješće. Ko je za? Zahvaljujem i konstatiram da smo jednoglasno usvojili izvješće Zajedničke komisije. TIme smo završili sa 4. točkom dnevnog reda. Idemo na 5. točku dnevnog reda Ad. 5. Zahtjev za razmatarnje Prijedloga prelaznog zakona o spajanju carinskih uprava i osnivanju uprave za indirektno oporezivanje, predlagatelj Vijeće ministara, žurni postupak Ja ću samo par uvodnih pojašnjenja. Mi smo neposredno nakon završetka našeg kolegija imali jedan poziv koji je sazvao, odnosno jedan sastanak koji je sazvao gospodin Hejs. Na ovom sastanku bili su uz suradnike gospodina Hejsa i predsjednik ...i predsjednik Vijeća ministara i nekoliko naših ministara, ministar financija i još i nekoliko 8 ministara iz VIjeća ministara gdje je predstavljen ovaj prijedlog prelaznog zakona o spajanju carinskih uprava i osnivanju uprave za indirektno oporezivanje. Svi ste dobili ovaj zakon. Mi smo, imajući na umu sve ono što je rečeno i razlozi koji su nama bili tada rečeni smatrali da trebamo staviti u dnevni red naše današnje sjednice ovu točku. Ovaj zakon, prijedlog zakona je prošao VIjeće ministara i VIjeće ministara dobili smo pismo u kojem se traži da se ovaj prijedlog stavi po žurnom postupku. Nije precizirao da li je članak 99. ili članak 100. I evo ja sada pozivam u ime predlagatelja ministra financija trezora da nam da uvodna obrazloženja o ovom prijedlogu. Isto tako o potrebi žurnog razmatranja po žurnom postupku. Gospođo Marić izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo evo napravićemo taj uvodni dio na način da znači Vijeće ministara predlaže ovom cijenjenom domu da usvoji ovaj zakon u formi kako je on ovdje predložen. Počev od imena Zakona koji znači glasi – Prelazni zakon o spajanju carinskih uprava i osnivanje uprave za indirektno oporezivanje. Znači možemo odmah reći da je neobičan naziv Zakona. Međutim on je povezan sa člankom 2. ovog zakona u kome se kaže da se postojeće stanje vezano za carinsku upravu, ispostave i organizacije inaće carinske službe ostaje do 3 mjeseca, tako da sam naslov Zakona njemu daje taj temperalni i privremeni karakter i znači iza toga bi očekivati bilo i trebalo bi vrlo brzo donjeti zakon koji će detaljnije razraditi sve ono što je u ovom zakonu od 13 članaka izloženo. A do tada bi znači trebalo usvojiti ovaj zakon da bi mi počeli aktivnosti koje će dovesti do osnivanja uprave za indirektno oporezivanje. Znači i imenovati, trebali bi imenovati generalnog direktora ove uprave koji bi znači trebao odmah raditi na objedinjavaju, odnosno spajanju carinskih uprava. Ustavni osnov za Zakon znači postoji, on je naveden u obrazloženju po proceduri. Razlog za donošenje Zakona znači u ovim razlozima navedeno je da je odlukom Visokog predstavnika uspostavljena jedna komisija za indirektno oporezivanje i da je ona startala sa radom 1.3. ove godine. Znači ta komisija ima u sastavu tri ministra financija, tri stručnjaka i promatrača iz Distrikta Brčko i na čelu te komisije je gospodin Đoli ...koji je belgijanac iz Brisela. Znači naporno se radilo i ovo je prvi zakon koji se predlaže na usvajanje danas, a iza ovoga znači slijedi čitava zakonska procedura vezana za oblast carina, a onda do 1. znači 1. 2005. se mora završiti procedura vezano za PDV i na kraju znači sve objediniti na način da mi imamo jedinstven ekonomski prostor koji ima jednu službu koji pokriva znači ubiranje prihoda koji se transparentno uplaćuju na račun koji se djeli transparentno 9 ti prihodi da se smanji znači korupcija, kriminal, da se omogući veće ubiranje javnih prihoda, odnosno veće zadovoljavanje javnih potreba. Danas je na dnevnom redu točka ne znam recimo 14. i Memorandum koji je potpisan između Vijeća ministara i evropske komisije, evropske zajednice. Memorandum još uvijek nije ratificiran, jer nije bilo uvjetovano da se dio granta od 60 miliona EUR-a pusti, da bude prepreka ratifikaciji znači. Međutim danas dolazi na red ta ratifikacija, a u tom memorandumu jedan od uvjeta da bi mi povukli prvu tranšu kredita, odnosno drugu tranšu pomoći evropske komisije piše u tri uvjeta, znači reforma javne uprave i početak rada na ovim pitanjima. I ovo se stvarno smatra početkom rada. Znači mi kažemo ovim zakonom da želimo da se uspostavi uprava za ...oporezivanje, da smo svjesni toga da to ne može brzo da u tri mjeseca ostaje stanje kakvo jeste u carinskim upravama. Da u međuvremenu trebamo izabrati generalnog direktora koji će znači posložiti te stvari na način kako se inače upravlja jednom upravom i da ćemo u tom roku donjeti stalni zakon, zakon koji će definitivno i decidno sve ove znači stvari obrazložiti. Bilo je primjedbi vezano znači za to se Zakonom ne osigurava dovoljno, dovoljan kontakt između ove uprave koja je jedna posebna upravna organizacija koja je posebna za sebe i između Vijeća ministara entitetskih razina, odnosno ministarstava finansija i tako pa su dva članka znači posvječena ovom slučaju i u ovom prelaznom zakonu i tome. Mislimo da Zakon ima sve potrebne ovdje preduvjete koji, sve potrebne preduvjete da bi se on danas usvojio, znači na način da sve ovo shvati i da je prelazni i da je to početak i da će znači biti drugi zakoni koji će trebati isto tako vrlo brzo usvojiti da bi vi konačno krenuli evo na način kako smo obećali znači i po i sebi želeći da uberemo te javne prihode, želeći da znači mognemo zadovoljiti sve javne, sve potrebe koje proističu iz ubiranja javnih prihoda, a na kraju krajeva i želeći da postanemo jedna zemlja koja će biti spreman da se sutra i po ovim, po ovoj oblasti uključi u EU. Hvala vam.
Zahvaljujem gospođi Marić. Čuli smo obrazloženje predlagatelja Zakona. Ja otvaram raspravu. Ko želi sudjelovati u raspravi? Znači još jedanput ću ja ponoviti raspravljamo o proceduri. Znači gospodin, ko se javljao? Gospodin Genjac. Halide jeste se vi javili za riječ? Izvolite.
Poštovane kolege, poštovani gosti, ja osjećam potrebu govoreći o proceduri za donošenje ovog zakona treba stvari da u nekoj mjeri još precizirati. Ono je informacija sa kojima ja raspolažem i sa kojima mi delegati raspolaženom govori otprilike da jedan veliki proces značajnih reformi na planu poreske politike i PDV je posao koji je defakto imperativ za proces koji podrazumjeva izradu studije izvodljivosti za proces 10 pridruživanja EU i da mi na tom putu defakto smo u prilici da danas sa određenom mjerom kašnjenja učinimo taj prvi korak. Budući da je to jedna od najznačajnijih oblasti koja podliježe reformama i budući da je to jedna od oblasti za koju smo mi naravno opredjelili se da ćemo izvršiti reforme, ja mislim da bi u cilju blagovremenih priprema da se ovaj posao kvalitetno uradi, mislim da je pred nama zapravo nužnost da mi ovaj zakon razmatramo po članu 100. što znači što se može razumjeti i što se može tretirati po Poslovniku kao hitna procedura. Jer u Poslovniku postoji hitna procedura i postoji skraćena procedura i redovna procedura. Dakle, mislim ukoliko izrazimo namjeru i ukoliko izrazimo opredjeljenje i spremnost da blagovremeno ovaj posao uradimo, mislim da je nužnost da se ovo razmatra po članu 100. odnosno po hitnoj proceduri. Naravno, ja kada ovo govorim imam u vidu da je određena vida presedana u pitanja, da se radi Zakonu koji je prijelazni zakon da se prvi put pojavljuje takva forma, moguća pravno naravno, ali prvi put dakle prelazni zakon koji bi bio na snazi tri mjeseca i da je on ustvari Zakon koji ostvaruje pretpostavke da se pristupi kvalitenoj izradi stalnog Zakona. Imajući to sve u vidu ja pozivam poslanike da u ovoj značajnoj oblasti i mi damo doprinos na način da prihvatimo da se ovaj zakon razmatra po hitnom postupku. Naravno, na određene manjkavosti Zakona i određene preciznosti u rečeničnoj formulaciji, mislim da je potrebno da se daju objašnjenja. Imamo naravno u vidu da su u izradi Zakona učestvovale i grupa imenovana od strane Visokog predstavnika, da su u tome značajnu ulogu imale entitetski ministri finansiji i nadležni ministri i naravno mislim da je potrebno da se i na današnjoj sjednici u toku današnje sjednice obnovi potrebna koordinacija sa ministrima koji su sudjelovali u izradi ovog zakona u smislu otklanjanja mogućih nejasnoća. Ja mislim da određene nejasnoće u smislu nedovoljno preciznih formulacija kojih ima jedna ili dvije u Zakonu, mislim da se mogu otkloniti na način da se dodatna tumačenja kao zvaničan stav ovog doma budu sastavni dio usvojenog Zakona, odnosno na kraju usvojenog Zakona. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Ko još želi govoriti? Gospodin Boško Šiljegović, predsjednik Kluba izaslanika srpskog naroda.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, pozdravljam vas ispred Kluba srpskih delegata. Potpuno se slažem sa kolegom Halidom Genjcom da je ovaj potreban Zakon, da je potreban, bez obzira što se radi o prelaznom zakonu da dođemo do što boljeg kvaliteta tog prelaznog zakona. Nadamo se da ćemo imati još kvalitetniji zakon okvirni kada će on ići u redovnu proceduru i kada će imati mogućnost njegove popravke, dogradnje, modernizacije. 11 Ono gdje se ja ne slažem sa kolegom Halidom, mi smatramo da treba ovaj zakon da ide po hitnom postupku, ali po članu 99. Obrazloženje za to je ovaj prelazni zakon nije razmatrao ni Predstavnički dom i sledeće i kolega i kolege bošnjaci su prihvatili da ima par nepreciznosti koje bi trebalo otkloniti i popraviti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Šiljegoviću. Da li još neko želi govoriti? Gospodin Genjac, ponovo želi. Gospodin Genjac izvolite.
Ja se izvinjavam što se ponovo javljam. Radi se o prilično značajnom projektu i vremenski prilično određenom. Procedura o skraćenom postupku otprilike znači da bi ovaj zakon mogli imati u najboljem slučaju za mjesec i po. To je dobro za postojeće prilike. Međutim dinamika koja je uspostavljena i koju smatram da treba podržati da bi se blagovremeno ispunilo ono što je naša obaveza na svim ovim procesima koji su u toku, mislim da ta dinamika podrazumjeva usvajanje ovog zakona po hitnom postupku. I zato još jednom apeliram na kolege da ovo imaju u vidu. Druga stvar. Par nepravilnosti koje, par nepreciznosti koje se pojavljuju u Zakonu, ja mislim da se taj problem može eliminisati na način da ono što je nejasno formuliram da se danas dovoljno jasno objasni od strane predlagača Zakona i od strane onih koji su radili na izradi Zakona i da ta dovoljno jasna i precizna tumačenja uđu u zapisnik od i za ovu tačku, za usvajanje ovog zakona i da ona bude kasnije korištena prilikom, u ovom kratkom periodu primjene ovog zakona. Mislim dakle da to nisu suštinska pitanja i mislim da nisu pitanja od tolike važnosti da nas spriječe da blagovremeno uradimo ovaj posao. Istovremeno mislim da i ta tumačenja grupe koja su radila na izradi ovog zakona mogu biti ili biće po mom vjerovanju prihvatljiva i za poslanike koji izražavaju određenu oprez ili rezervu zbog tih nepreciznosti. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Gospodin Čengić se javlja. Gospodne Hasana izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, uvažene kolege, članovi Vlade, ostali prisutni, predstavnici medija, ja ću iskoristiti priliku da konstatiram sljedeće. Pošto smo se očito u dosadašnjoj diskusiji o ovoj tačci dnevnog reda u, složili oko toga da je ovo važno pitanje i da ga treba rješavati i pošto očito postoji određena razumjevanja da možda neka rješenja ponuđena u ovom tekstu nisu najbolja i koliko znam postoji jedan ciljani termin, dakle rok do kada bi trebalo da ovaj zakon bude na snazi i u tom smislu vjerovatno razlog zašto 12 je Kolegij našeg doma odlučio da ide sa ovim zakonom danas. Dakle s ozbirom da mi nemamo više predviđenog zasjedanja u toku ovoga mjeseca, a ciljan je rok da ovaj zakon postane dakle postane pravosnažan da stupi na snagu je do kraja ovog mjeseca, bolje rečeno 1. idućega mjeseca, ja predlažem da možda napravimo jednu vrlo kratku pauzu i da pokušamo dodatne konsultacije prije odlučivanja o tome po kojem ćemo članu, dakle po članu 100. ili 99. raspravljati i odlučivati o ovom zakonu. Držim da je raspoloženje da nađemo rješenje tu, pa možda da napravimo neku kratku pauzu i da se probamo dogovoriti i usaglasiti koja od ova dva člana će biti član po kome ćemo raditi. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću Gospodin Ante Spajić, predsjednik Kluba izaslanika hrvatskog naroda.
Gospodin predsjedatelju, štovane dame i gospodo, evo sada hrvatski klub zastupnika ste doveli u dilemu. Prvi put čujem da ima primjedbi na ovaj znači prelazni zakon i ja predlažem stanku i da se predsjednici klubova skupa znači sa predsjedateljem pokuša dogovoriti i da nađemo najoptimalnije rješenje. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Spajiću. Razumjeli smo. Mislim da ima potrebe da se napravi jedna stanka. Jel nam dovoljno 20 minuta? Znači nastavak u 12 i 15. I ovaj je prijedlog gospodina Spajića, ja mislim da je korektan. Znači Kolegij i predsjednici klubova, a dakako onda i klubovi će imati svoje sastanke. / PAUZA/ Pozivam vas na nastavak. Ova stanka trajala je nešto duže. Međutim, trajala je koliko je bilo potrebno da se pokuša napraviti dogovor i izlaz iz ove situacije i ja ću vas obavijestiti da je predloženo sljedeće rješenje. Zbog nepreciznog stava VIjeća ministara po pitanju procedure za razmatranje ovog prijedloga zakona, gdje se tražio žurni postupak, bez preciziranja koji je to članak i zbog činjenice da smo mi zauzeli jedan stav još na početku našeg rada, na prvim sjednicama da u principu zakonske prijedloga razmatramo nakon što su prošli Zastupnički dom, a i zbog potreba da se obave dodatne konsultacije i prikupe dodatne informacije, predlažem i to je zaključak ovog tijela koje se sastalo, dakle Kolegija, predsjednika klubova naroda, da prekinemo raspravu i da ovu točku ostavimo za zadnju točku našeg utvrđenog dnevnog reda. 13 I da nakon završetka ostalih točaka po mogućnosti nastavimo raditi na ovoj točki dnevnog reda. Ko je za ovakav prijedlog? Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno sa 14 glasova za usvojili evo ovakav zaključak po pitanju ove točke dnevnog reda i obavještavam da je gospodin Vinko Radovanović u nastavku sjednice pravdao svoje odsustvo, jer je otišao na službeni put. Prelazimo na 6. točku dnevnog reda. Ona glasi Ad. 6. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o sudskoj policiji Bosne i Hercegovine po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara Ovaj je zakon nametnuo Visoki predstavnik na privremenoj osnovi i objavljen je u "Službenim novinama BiH" broj 3 od ove godine. Sukladno članku 100. točka 2. Poslovnika Dom odlučuje o zahtjevu da se Zakon razmatra po ovom članku nakon rasprave. Kao što vam je poznato amandmani se ne podnose. Članak 100. točka 3. Ja otvaram raspravu. Ko želi govoriti? Nema prijavljenih za raspravu. Ja zaključujem raspravu i dajem na izjašnjenje. Ko je za prihvatanje ovakvog zakona? Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem. Konstatiram da je sa 13 glasova za prihvaćen Prijedlog zakona o sudskoj policiji Bosne i Hercegovine. Točka 7. Ispričavam se, napravili smo jednu proceduralnu grešku. Dakle ovo je bilo izjašnenje o proceduri. Sada glasujemo o Zakonu. Ispričavam. Ponovićemo. Dakle izajsnićemo se o proceduri. Prijedlog je da se Zakon razmatra po članku 100. točka 3. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 1 Zahvaljujem. 14 Konstatiram da je sa 13 glasova za uz jedan glas uzdržan odlučeno da se Zakon razmatra po članu 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Ja otvaram raspravu o tekstu Zakona. Ko se javlja za raspravu? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu i dajem na izjašnjenje Zakon. Glasujemo o Prijedlogu zakona. Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno sa 14 glasova za usvojili predloženi tekst Zakona. Idemo na 7. točku dnevnog reda. Ad. 7. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o o zaštiti pod prijetnjom i ugroženih svjedoka po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara Ovaj zakon je nametnuo Visoki predstavnik i objavljen je u "Službenom glasniku" broj 3 od ove godine. Sukladno članku 100. točka 2. Poslovnika Dom odlučuje o zahtjevu da se Zakon razmatra po ovom članku nakon rasprave. Amandmani se ne podnose sukladno članku 100. točka 3. Ja otvaram raspravu. Ko želi govoriti? Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Dajem na izjašnjenje o proceduri da se Zakon razmatra po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem. Konstatiram da smo sa 13 glasova za uz jedan glas uzdržan usvojili proceduru da se Zakon razmatra po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Ja otvaram raspravu o tekstu Zakona. Ko se javlja za riječ? Nitko. zatvaram raspravu. Dajem na izjašnjenje tekst Zakona. Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno sa 14 glasova za usvojili predloženi tekst Zakona. 15 Točka broj 8. Ad. 8. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o kaznenom postupku Bosne i Hercegovine počlanku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara Ovaj zakon je također namentuno Visoki predstavnik i objavljen je u "Službenom glasniku Bosne i Hercegovine" broj 3 od ove godine. Sukladno članku 100. točka 2. Poslovnika Dom odlučuje o zahtjevu da se Zakon razmatra po ovome članku nakon rasprave. Ja otvaram raspravu o proceduri. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se o proceduri da se ovaj zakon razmatra po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? –1. Zahvaljujem. Konstatiram da smo sa 13 glasova i 1 glas uzdržan odlučili da ovaj zakon razmatramo po članku 100. Poslovnika Doma naroda. Ja otvaram raspravu o tekstu Zakona. Ko želi sudjelovati u raspravi? Niko se ne javlja za raspravu. Ja zaključujem raspravu i dajem na izjašnjenje predloženi tekst Zakona. Ko je za predloženi tekst Zakona? Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno sa 14 glasova za usvojili predloženi Zakon. Točka broj 9. Ad. 9. Zahtjev za razmatranje Prijedloga kaznenog zakona Bosne i Hercegovine po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Vijeće ministara Ovaj zakon takođe je nametnuo Visoki predstavnik i objavljen je u "Službenom glasniku Bosne i Hercegovine" broj 3 od ove godine. Sukladno članku 100. točka 2. Poslovnika Dom odlučuje o zahtjevu da se Zakon razmatra po ovom članku nakon rasprave. Amandmani se ne podnose, prema članku 100. točka 3. Ja otvaram raspravu o proceduri ovog zakona. Nema prijavljenih za raspravu. 16 Ja dajem na izjašnjenje proceduru da se Zakon razmatra po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem. Konstatiram da smo sa 13 glasova za uz jedna glas uzdržan odlučili da ovaj zakon razmatramo po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Ja otvaram raspravu o tekstu Zakona, Prijedloga kaznenog zakona Bosne i Hercegovine. Ko se javlja za raspravu? Nema prijavljenih. Ja zaključujem raspravu i pozivam na izjašnjenje o predloženom tekstu Zakona. Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno sa 14 glasova za usvojili predloženi tekst kazanog Zakona Bosne i Hercegovine. Došli smo do točke broj 10. Ona glasi Ad.10. Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu BiH po članku 100. Poslovnika Doma naroda, predlagatelj Zastupnički dom Sukladno članku 100. točka 2. Poslovnika Dom odlučuje o zahtjevu da se Zakon razmatra po ovom članku nakon rasprave. Amandmani se ne podnose sukladno članku 100. točka 3. Ja otvaram raspravu. Gospodin Ante Spajić. Gospodine Spajiću izvolite.
Gospodine predsjedatelju, štovane dame i gospodo Hrvatski klub zastupnika, uvažavajući znači ove izmjene i dopune predlaže da ide ovaj zahtjev u redovitu proceduru. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Spajiću. Ja samo za podsjećanje ću reći da je Zakon o državljanstvu usvojen, objavljen i on je na snazi i ovdje se radi o izmjenama i dopunama i evo gospodin Spajić u ime Kluba smatra da nije potrebna hitna procedura odnosno procedura po članku 100. točka 2. Ovdje. Ima li još netko da se želi javiti po ovom pitanju? 17 Imamo dva prijedloga. Prijedlog Zastupničkog doma da se izjašnjavamo po članku 100. točka 2. i imamo prijedlog gospodina Spajića da se ovaj prijedlog razmatra u redovitoj proceduri. Po redosljedu prijavljivanja ja ću dati ova dva prijedloga na izjašnjenje. Ko je zato da se ovaj zakon razmatra po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda? Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem. Samo da konstatiramo. Znači za je bilo 5, protiv su bila 3 i uzdržana su bila, 4 protiv, ja sam bio uzdržan, i 4 uzdržana. Za 5, 4 protiv, 4 uzdržana. Jeste. Članak 59. Pardon, pardon. Ipak nismo dobro. Ja predlažem da ponovimo glasovanje. Ja se ispričavam stvarno svima, ovo nije vele bitna stvar, ali ipak ćemo mi da budemo potpuno precizni, bez ikakvih ne znam ni ja, je li koliko je bilo za, protiv. Ja predlažem, ispričavam se svima. Predlažem da ponovimo glasovanje. Ja ću sada, pratite molim da brojimo da budemo precizni. Dakle imamo dva prijedloga, prijedlog od Zastupničkog doma da se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanstvu razmatra po članku 100. To je prijedlog Zastupničkog doma, a drugi je prijedlog gospodina Ante Spajića u ime Kluba hrvatskih izaslanika da se ovaj zakon, izmjene i dopune Zakona razmatraju u redovitoj proceduri. Po redosljedu prijavljivanja ide izjašnje, prvo se izjašnjavamo o prijedlogu Zastupničkog doma da se Zakon izmjene i dopune Zakona razmatraju po skraćenoj, odnosno po članku 100. točka 2. Poslovnika Doma naroda. Ko je za? – 5 za. Zahvaljujem. Ko je protiv? – 6 protiv. Ko je uzdržan? – 3. Zahvaljujem. Konstatiram da je, da ovaj prijedlog nije prošao. Hoćemo li za drugi glasovati? Nema potrebe. Dobro. Onda konstatiram da se zahtjev da zahtjev znači, da razmatranje po članku 100. točka 2. nije prošao i Zakon se razmatra u redovitoj proceduri. Idemo na točku 11. 18 Ad. 11. Prijedlog okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini, – I čitanje, predlagatelj Vijeće ministara Zastupnički dom je usvojio ovaj zakon. Dobili ste tekst Zakona kao i izvješće nadležne komisije. Ovo je prvo čitanje Zakona, članak 90. Prvo se vodi rasprava o neophodnosti i načelima na kojima je Zakon utemeljen. Amandman sukladno sa člankom 89. Poslovnika Doma naroda podnio je izaslanik Halid Genjac. Ko se javlja za riječ? Gospodin Genjac. Prije radnih tijela neka gospodin Genjac
Poštovane kolege ja osjećam potrebu da u određenoj mjeri obrazložim amandman koji sam podnjio. Prije svega želim da kažem da izražavam naravno, djelim zadovoljstvo sa ostalim kolegama iz ovog doma šro smo došli do ovog trenutka da se jedan ovako značajan zakonski projekat dovede u završnicu. Ja zaista ponavljam svoju ličnu ocjenu da se radi o projektu koji predstavlja događaj možda najznačajniji na političkoj sceni u Bosni i Hercegovini nakon prijema Bosne i Hercegovine u Vijeće Evrope. I ovom prilikom želim da zahvalim i čestitam ujedno svim onim koji su sudjelovali u izradi ovog zakona i po mom sudu postigli evropske standarde uglavnom u predloženom zakonskom rješenju. Ja sam naravno jedan broj amandmana kao i jedan i izvjestan broj delegata podnjio značajan broj amandmana. Svi amandmani koji su na Predstavničkom domu prihvaćeni, prihvaćeni su i od strane Ustavno-pravne komisije, o čemu ste dobili izvještaj. Prihvaćen je jedan broj značajnih amandmana koji u kvalitetnoj mjeri poboljšavaju sadržaj Zakona i određena rješenja preciziraju i između ostalog podnio sam jedan amandman koji nije prihvaćen na Ustavno-pravnoj komisiji i ja sam odlučio da taj amandman ponovim. To je amandman koji glasi i koji se odnosi na član 17. a amandman glasi da je srednjoškolsko obrazovanje u javnim institucijama besplatno. U predloženom tekstu Zakona, u tom istom članu 17. u drugom stavu bila je namjera, dakle Zakon je imao tendenciju izraženu u stavu 2. tog članka glasi – da će nadležne obrazovne vlasti obavezuju se na provođenje neophodnih mjera kako bi osigurale uslove za produžetak perioda obaveznog obrazovanja na nivo srednjoškolskog obrazovanja. Na Predstavničkom domu je usvojen amandman kojim se ovaj stav koji sam upravo pročitao u potpunosti briše. I ja mislim da iz različitih razloga koje ne bih sada 19 obrazlagao nema potrebe ustanovljivati obaveznim srednjoškolsko obrazovanje. Međutim, smatram da ima razloga da se razgovara da sredjoškolsko obrazovanje u javnim institucijama bude besplatno. Zašto? Mi defakto na u bosansko hercegovačkom društvu imamo besplatno srednjoškolsko obrazovanje. To je dakle standard koji je postignut. I mislim da to treba istaći u Zakonu koji se odnosi na cijeli prostor Bosne i Hercegovine. Mislim da ne treba praviti korak unazad u odnosu na postojeća dostignuta rješenja. To je jedan razlog. Drugi razlog je što u savremenom svijetu u postojećim tendovima tehnologije, u postojećem obimu primjene tehnologije u svakodnevnom životu, radu stvaralaštvu. Mislim da je srednjoškolsko obrazovanje postalo skoro imperativ za one koji imaju namjeru da kvalitetno obavljaju poslove na kojima se nalazimo. Iz tih razloga ja smatram da svima onima koji žele, imaju namjeru, imaju sposobnosti da se školuju, a neće da se školuju u privatnim školama, mislim da ima razloga da društvo dodatno se napregne i da jasno kaže da je srednjoškolsko obrazovanje u javnim institucijama besplatno školovanje. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Pozivam gospodina Filipovića, predsjednika Ustavno-pravne komisije da da obrazloženja.
Poštovani gospodine predsjedatelju, dopredsjedatelji i kolege zastupnici, gospodo ministri, uvaženi predstavnici međunarodne zajednice i ostali nazočni. Ustavno-pravna komisija je na svoje dvije sjednice raspravljala o Prijedlogu okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u Bosni i Hercegovini i na svojoj 7. sjednici je zaključila Prijedlog zakona u skladu sa Ustavom. Na 8. sjednici od 12.6. raspravljalo se o načelima predloženog Zakona i o amandmanima koje su uložili gospoda zastupnici, delegati, poslanici gospodin Zoran Spasojević, gospodin Goran Milojević, Klub hrvatskih izaslanika, gospodin Halid Genjac i bio je tu i jedan prihvaćeni amandman, posljednji amandman u prijedlogu u izvješću kojeg ste dobili Ustavno-pravne komisije, odnosi se na stupanje na snagu ovoga zakona. Ono što ne piše u izvješću bitno je da vam kažem da je Ustavno-pravna komisija primila 66 prijedloga amandmana, da je nakon iscrpne rasprave 39 u izvješću stoji 38, 39, jednom malom omaškom tehničkom je izostavljen jedan amandman. 39 je postalo sastavnim dijelom teksta Prijedloga zakona. Među njima je, ovo što je već rekao uvaženi kolega zastupnik Genjac 27 amandmana gospodina Genjca koji su identično prihvaćeni na sjednici Zastupničkog doma i praktično 11 amandmana koje smo dobili od zastupnika ovoga doma. 20 Svi utvrđeni amandmani na Ustavno-pravnoj komisiji su dobili podršku predlagatelja ovoga okvirnoga zakona. Ustavno-pravna komisija je jednoglasno podržala principe načela predloženoga zakona. Prihvatila je ovih 39 amandmana koje imate u izvješću, uz, ja to moram ovdje istaknuti doista jedan ozbiljan pristup u raspravi oko ovako značajnog zakonskog projekta. Onda smo imali i vrlo značajnu pomoć i usku suradnju eksperata OSCE-a, Vijeća Evrope i OHR-a, zbog čega preporučujemo Domu da prihvati ovakav tekst Zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine Filipoviću, predsjednik Komisije. Gospodin Spasojević želi govoriti.
Gospodine predsjedavajući, kolege poslanici, ja imam jednu primjedbu i to veliku primjedbu, a to je da mi, ja bar kao poslanik nisam dobio prečišćeni tekst. Znači nakon zasjedanja Komisije koja je trebala da dostavi nama prečišćeni tekst da mi sada znamo normalno što se tiče Zakona okvirnog o obrazovanju srednjem i osnovnom, tako da ja ne znam sada ustvari, pošto nisama dobio materijal, da li slučajno, da li namjerno pozvat sam iz Skupštine 16. ja mislim, upitali su me, ili je 13., 12., 14., ne znam tačno i pitali su me da i želim, uglavnom bio je petak, da li želim da dođem da preuzmem materijale ili da mi pošalju poštom. Ja sam rekao normalno da mi pošalju poštom i pošto je bila petak, subota, nedelja, u ponedeljak u Republici Srpskoj je bio neradni dan, da li je to namjerno ili slučajno, ali nisam dobio. A ja sam uložio ova 4 amandmana i oni su kako sam juče vidio kada smo imali Klub poslanika, oni su odbijeni. Međutim, ja sam imao želju da te amandmane branim pred ovim domom, pa vjerovatno bi se možda neko opredjelio bar za jedan amandman, a misim da su moji amandmani dobri i da bi trebalo bar od ovih 4 jedan usvojiti. Tako da sam što se tiče ovog došao u neki, došao u neko stanje u kojem ne mogu braniti svoje amandmane po zakonu, jer je rečeno da 48 sati treba, a nisam dobio znači ni da li su odbijeni ni da li nisu. Ja nisam znao uopšte, pošto nisam bio obaviješten, smatrao sam da su moji amandmani prošli i sada ne znam, evo pitam predsjedavajućeg kako da se sada ponašam u ovom momentu, jer imam 4 amandmana koja želim da branim, a nisma dobio znači na vrijeme da mogu da reagujem. Mogu da shvatim da mogu biti propusti, ali takvi propusti ne mogu da shvatim, jer trudio sam se. Ovi svi zakoni principijelno neću da glasam za zakone koji se donose po članu 100. po hitnom postupku. Tražim da kao poslanik djelujem u ovom parlamentu. Evo prvi put sam imao priluku da djelujem i sada sam došao u opet u situaciju da ne mogu da branim svoje amandmane. Sada tražim od vas objašnjenje da li je kriva Stručna služba, vi kao Kolegij trebali bi trebali bi da povedete računa o tome da na vrijeme imamo materijale i da imamo po onom što nas sledije po zakonu 8 dana znači prije 21 sjednice, da imamo materijale da možemo proučiti, da možemo amandmanski djelovati na njih. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu
Javiću se kasnije dok vidim
Zahvaljujem gospodinu Spasojeviću. Dok provjerimo da li je sve od ovog rečenog ovdje bilo ispoštivano u smislu prava izaslanika da su bili informirani o sudbini njihovih amandmana nakon što je Komisija radila svoj posao. Dotle ja pozivam predstavnika predlagatelja ovog zakona gospodina Halilovića da nam evo dade određena potrebna pojašnjenja ukoliko smatra da ih treba dati. A ja mislim da je ovo tema izuzetno interesantna i da evo imaćemo u nastavku prilike još razgovarati. Gospodine ministre izvolite.
Ne znam je li potrebno o Zakonu općenito ili samo ova nekoliko ovih, o Zakonu općenito ili samo o ova dva amandmana.
Ja mislim da bi bilo dobro o Zakonu, prema tome šta je Zakon sa amandmanima, jer je, evo 39 ih je ovdje, plus na Zastupničkom je bilo čini mi se 30-ak tako da je to.
U redu. Zahvaljujem. Uvaženo predsjedništvo Skupštine, poštovani poslanici. Reforma obrazovanja inicaran je i razmatrana na sastanku Vijeća za provedbu mira održanom u Briselu prošle godine u prisustvu najviših predstavnika BiH i političkih direktora svih država članica Vijeća za provedbu mira. Potreba za reformom o obrazovnju u BiH proizašla je ne samo iz potrebe reforme i nasleđenog obrazovnog sistema, nego još više iz suštine potrebe ujednačavanja osnova i uslova obrazovanja u sistemu oblikovanom tokom rata i nakon rata na prostoru Bosne i Hercegovine. Obavezali smo se dakle u Briselu da ćemo raditi kako bismo osigurali da sva djeca imaju mogućnost kvalitetnog obrazovanja u integriranim multikulturnim škola na svim stepenim, oslobođeni političkih, vjerskih i kulturnih i drugih predrasuda i diskriminacije, gdje se poštuju prava sve djece. Obećali smo da ćemo osigurati da sve djeca pripadnici nacionalnih manjina na odgovarajući način budu uključena u obrazovni 22 sistema širom zemlje. Da ćemo osigurati da svoj djeci bude omogućeno da završe osnovno obrazovanje. Isto tako obavezali smo se da ćemo omogućiti uključivanje djece sa posebnim potrebama za sve nivoe sistema obrazovanja. Zakon o kome danas raspravljamo dakle Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju i u formalnom i u sadržajnom smislu predstavlja ispunjenje jedne od postprijemnih obaveza Bosne i Hercegovine nakon prijema u Vijeće Evrope, čega su uvjeren sam duboko svjesni i poslanici u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine. Potrebno je naznačiti da sam naziv Zakona, Okvirni zakon daje jasan signal da se ovim zakonom ne preuzimaju ingerencije i nadležnosti entiteta i kantona koji i dalje jesu odgovorne vlasti u oblasti i predškolskog i osnovnog i srednjeg obrazovanja. S druge strane, bez obzira na nekakav kompromisna rješenja Zakon jeste osnova koja garantuje uvođenje reformi u Bosni i Hercegovini, osnova koja garantuje ostvarivanje prava utvrđenih konvencijama koje su sastavni dio našeg pravnog sistema. Ja sam jednom prilikom ovdje govorio o kojim je konvencijama riječ i nema potrebe da to ponovo ponavljam i one su ugrađena dakle u odgovarajuće poglavlja Zakona. Samo da kažem to dakle da je nakon što je u aprilu mjesecu 2003. godine na sjednici Vijeća ministara utvrđen Prijedlog zakona isti upućen u parlamentarnu proceduru. Bitno je naznačiti da je Prijedlog zakona na sjednici VIjeća ministara usvojen jednoglasno.Parlamentarna skupština BiH zapravo oba doma Parlamentarne skupštine BiH prihvatila su zahtjev Vijeća ministara BiH da se ovaj zakon razmatra po hitnoj skraćenoj proceduri. Dakle sa mogućnošću intervencija kako bi Zakon mogao u nekim svojim dijelovima biti primjenjiv već od početka naredne školske godine. Ovdje je možda potrebno naznačiti značajnije amandmane koji su uloženi u ovoj proceduri. Naime 8 poslanika Predstavničkog doma, jedan klub poslanika dostavili su ukupno 85 amandmana na Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju. Kao što vam je poznato na Predstavničkom domu Zakon je jednoglasno usvojen uz 27 amandmana. U komisijskoj fazi u Domu naroda podneseno je 67 amandmana. Amandmane su podnijeli Klub hrvatskih izaslanika, te 3 izaslanika pojedinačno. Ustavna komisija kao nadležna Komisija Doma naroda usvojila je 38 amandmana na Zakon u kome je inkorporirano 27 amandmano i 27 amandmana usvojenih na Predstavničkom domu. Amandmai poslanika koji su izneseni u komisijskim fazama u Parlamentarnoj skupštini BiH s jedne strane teže da se na državni nivo prenese više ovlašćenja, dok opet drugi amandmani idu zatim da se na državnom nivou zadrži koordinirajuća uloga, a da obrazovne vlasti na nivou entiteta i kantona imaju ovlasti u skladu sa njihovim ustaljenim rješenjima. Ipak, može se primjetiti da najviše pozornosti izazivaju član 7. koji govori o upotrebi jezika, član 9. koji reguliše pitanje vjeronauka, član 42., 45. koji regulišu pitanja koja se odnose na organe za uspostavu standarda u obrazovanju, te član 59. koji utvrđuje obaveze Vijeća ministara BiH, u koliko su u datim rokovima ne ispoštuju utvrđene obaveze. 23 Značajno je i to da je usvojen amandman kojim se utvrđuje obaveza sklapanja bilateralnih ugovora sa drugim državama u cilju organizovanja dopunske nastave za djecu i državljane BiH koji žive u inostranstvu. Mislim da se radi o vrlo značajnom amandmanu, jer mogućnost dopunske nastave za djecu i državljane BiH u inostranstvu nije razmatrana kao mogućnost prilikom izrade zakona. Kako se radi o jasno izraženom zahtjevu dijaspore, ovo je jedan od načina da se iskaže briga prema potrebama i djece koja više ne žive u Bosni i Hercegovini. Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju proizašao je, izazvao je naravno veliku pažnju ne samo parlamentarnih stranaka i poslanika pojedinačno, nego i pažnju zaposlenih, obrazovnih institucijama. Bez obzira na dileme i zahtjeve koji su proizilazili iz pojedinih amandmana, vrlo je jasno da je Zakon, po našem mišljenju urađen kvalitetno i da se radi o vrlo dobroj osnovi za regulisanje u oblasti predškolskog osnovnog i srednjeg obrazovanja. Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju usvojen je na sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Značajno je i to da je usvojen jednoglasno nakon zaista velike i na momente burne rasprave u komisijskoj fazi razmatranja. Vrlo kvalitetna rasprava obavljena je i na Ustavnoj komisiji Doma naroda, te se nadamo da će te danas usvojiti Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju. Što se tiče ovih dilema koje su proizašle iz ove dvije rasprave u vezi amandmana gospodina Genjca i ove posljednje rasprave, da, da, Spasojevića, mogu kazati to da je u prvobitnoj verziji Zakona stajala odredba u članu 7. stav 2. o čemu je dr. Genjac i govorio da naime, tamo je rečno da nadležne obrazovne vlasti obavezuju se na provođenje neophodnih mjera kako bi osigurali uslove za produžetak perioda obaveznog obrazovanja i na nivo srednjoškolskog obrazovanja. Međutim, kroz kmisijsku raspravu dakle i na Predstavničkom domu izašlo se sa stajalištem da naraočito, takođe na Ustavnoj komisiji ovog doma da država, odnosno onaj ko donosi ovaj zakon, Okvirni zakon, imajući u vidu da su kantoni i entiteti oni koji finansiraju obrazovanje, da ne bi im trebalo proizvoditi finansijske obaveze, nego da to oni sami urede svojim zakonim koji će biti obavezni da budu usklađeni sa ovim zakonom u svim detaljima, prema tome i u ovom dijelu. Što se tiče amandmana gospodina Spasojevića jel mogu ga, koliko se ja sjećam na Ustavnoj komisiji bilo je rasprave o ovim amandmanima, međutim, ta tri amandmana, po mom sjećanju nisu usvojena. Tu je uostalom predsjednik Ustavne komisije koji to može da, dakle ti amandmani su bili u proceduri, raspravljano je o njima, ali dakle nisu prošli ovu proceduru. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu ministru Haliloviću. Rasprava je u tijeku. Gospodin Zrno želi govoriti. Gospodine Zrno izvolite. 24
Gospodine predsjedavajući, gospodo, kolege zastupnici, gospodine ministre ja sam izišao ovo u svezi amandmana koji je podnjio gospodin Genjac. Riječ je o amandmanu o srednjoškolskom obrazovanju i javnim ustanovama koje bi trebalo zakonski regulirati tako da ono bude besplatno. Ja bih i kao čovjek i kao prosvjetar najvolio ovdje reći da apsolutno prihvaćam. Intimno ovaj amandman prihvaćam i apsolutno se slažem s njim, ali prvo amandman je apsolutno ili definiran ili nedefinar, odnosno amandman sam po sebi ili sve do kraja definira ili ništa ne definira. Toliko je širok da jeste sve kazano u suštini nije ništa kazano. Evo objašnjenja. Ako bukvalno prihvatim istinu da srednjoškolsko obrazovanje uistinu bude besplatno, onda podrazumjevamo da je bitno i obvezno učeniku doći samo u školi. A postavljam pitanje – tko će snositi sve troškove takvoga obrazovanja? Koja je to razina koja se obvezuje, koja je to razina koja se obvezuje preuzeti obavezu financijsku obavezu nad srednjim obrazovanjem? Jel to država Bosna i Hercegovina? Jesu to entiteti? Jesu li županije, ili su to jedinice lokalne samouprave? Jesu li to općine? To je ta nedefiniranost ovoga amandmana. Drugo, jasno je da nama treba obrazovanje i da nam srednja škola kao nadgradnja treba apsolutno kao i osnovna škola iako je s ozbirom na godine i godišta koja pohađaju ne možemo tako definirati. Prema tomu, po svojoj definiciji srednja škola nije obvezna škola. Treće, strah me je da bi ovaj amandman ako bi u ovoj formi ušao u prijedlog ovog okvirnog zakona izazvao financijski kaos. Jer vjerujte da bi sve razine vlasti nastojale ili pokušale oprati ruke od obveza. Duboko vjerujem da je to tako, jer sam bio svjedok štrajka koji je uzrokovalo, uzrokovala nejasnoća tko to u jednoj županiji treba platiti prijevoz nastavnika, putne troškove prijevoza. Da li je to općina ili je to županija? I taj štrajk je trajao ne znam 3-4 dana dok županija pod pritiskom nije preuzela tu obvezu na sebe. Drugo, mislim da su nadležne obrazovne ovlasti, odnosno razine vlasti od općine, županije već definirale ovaj problem. I u suštini, u suštini u ovoj zemlji srednje obrazovanje jeste besplatno. Ja ne bih u ovom trenutku, u ovom trenutku uistinu ne bih dirao ono što smo prihvatili i što smo naslijedili i slijedimo kao standard. Neka to ostane kao standard. A ako taj standard nije do kraja donesen, nije do kraja ispeglan, nije do kraja definiran, on neće konačno nikada biti definiran, onda neka ga te iste razine školskih vlasti, odnosno nadležna ministarstva do kraja domisle i do kraja definiraju, a sukladno ovom okvirnom zakonu. Ne znam koliko sam bio argumentiran, ako jesam, onda bih zamolio kolegu Halida da ovaj amandman povuče iz procedure. Zahvaljujem. 25
Zahvaljujem gospodinu Zrnu. Rasprava je u tijeku. Da bismo znali točnu informaciju o tome je li gospodin Spasojević bio na vrijeme informiran, ja pozivam tajnika gospodina Tomića da nas informira sve skupa, jer radi se o pravu izaslanika da bude informiran kako su završili njegovi amandmani i zato smatram da je ovo vrlo bitno. Gospodin Spasojević nama za informaciju nije profesionalizirao svoj amandman, dakle nije profesionalac koji ima obavezu doći ovdje itd. i na taj način biti informiran, nego je bilo jedno od načina znači da bude.
/nije izašao za govornicu/
Dobro. Poslovnik je to rekao.
/nije izašao za govornicu/
Zahvaljujem. O tome ćemo kasnije. Gospodine tajniče izvolite, informirajte nas.
Evo ovako da kažem, Ustavno-pravna komisija je bila u četvrtak, zbog skraćivanja rokova, prvo to. Drugo, budući da je bilo veliki broj amandmana da su se morali tehnički obraditi i da se napravi izvješće. Izvješće je napravljeno u petak. Svim izaslanicima je u petak poslano faksom, odnosno nekima je podjeljeno, koji su bili ovdje u Sarajevu izvješće komisije zajedno sa jednim pismom kojim se obavještavaju da mogu da su sukladno Poslovniku dostaviti amandmane, odnosno mole se ponovne amandmane da dostave do utorka. Sada je otišlo, otišli su gore da provjere u Službi da vam donesu konfirmaciju da se vidi da vam je dostavljeno na vrijeme, odnosno da je odmah poslije komisije da faksirano vama. To je što vam mogu reći.
Zahvaljujem gospodinu Tomiću. Ja, evo čuli smo znači informaciju da su informacije odaslane svi koji su bili uložili amandmane. Međutim, stvarno evo za u buduće ja bih želio da tako radimo i pozivam na odgovornost stručne službe našeg parlamenta da stvarno ni jedno od prava izaslanika ne bude dokinuto, jer je ovo vrlo bitno i ovo je jedan najvažniji dio našeg posla, dakle da sudjelujemo aktivno u kreiranju zakona. 26 Evo, ja ne znam, u dilemi smo ovdje kako sada postupiti. Da li prihvatiti činjenicu, informaciju da je gospodin Spasojević obaviješten na mogući način u nekom razumnom roku, ili
/nije izašao za govornicu/
Zorane nemoj
/nije izašao za govornicu/
Ja ne sumnjam uopće u vaš iskaz gospodine Spasojeviću. Ja sam rekao i
/nije izašao za govornicu/
Evo mi smo ovdje, možemo mi odlučiti i drugačije, ako nemamo materijalne dokaze za ovo što govorimo. Pazite, sada ovdje izgleda da je. Gospodin Genjac se želio javiti. A gospodin, izvolite gospodine Čengiću.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, djelijim mišljenje svih onih koji su do sada diskutirali o ovom zakonu, da je ovaj zakon izuzetno važan i da mi je jako drago da smo došli u situaciju da razgovaramo o tako važnom zakonu koji je bio dugo u pripremi s razlogom, jer je izuzetno ozbiljan, jer tretira jednu materiju koja na direktan ili indirektan način dotiče svakog građanina Bosne i Hercegovine. Posebno smatram važnim činjenicu da će ovim zakonom trebati u cjelosti da se dopune svi oni elementi diskriminacije kada je u pitanju obrazovanje na prostoru Bosne i Hercegovine po bilo kojem osnovu. I smatram da kada ne bi postojao ni jedan drugi razlog da je ovaj više nego dovoljan za njegovo najozbiljnije realiziranje i prihvaćanje. Drugo, želim podsjetiti sve kolege da mi imamo vrlo jasne obaveze u ovoj godini u odnosu na naše članstvo u Vijeću Evrope i koliko se sjećam jedna od posebno istaknutih obaveza prema tom članstvu je pitanje donošenja ovog zakona. Pa dakle, onoga časa kada donesemo ovaj zakon mi ćemo ispuniti jednu izuzetno važnu obavezu u Vijeću Evrope. 27 I treće, u vezi sa amandmanom gospodina Genjca u besplatnom školovanju, ako ja ispravno to parafraziram, besplatnom srednjoškolskom obrazovanju ili školovanju u Bosni i Hercegovini, želim kazati sljedeće. Mi živimo u, naime Bosna i Hercegovina je u situaciji u kojoj, kao što znamo ima izuzetno velike probleme sa trgovinskim debalansom, odnosno velikim i jako mislim izvozom. Imamo ozbiljnih problema oko toga da dobijemo kvalitetna sredstva, dakle jeftine pare za finansiranje, za kreditiranje proizvodnje itd. itd. Mi nismo zemlja koja ima jako bogate i neiscrpne resurse. Mi nismo zemlja koja ima moderne tehnologije i vrlo je jasno, ja mislim da oko toga neće biti nikakve dileme, da je zapravo jedan od ključnih resursa naše države su građani Bosne i Hercegovine, prije svega mladi ljudi. Da bismo uopće mogli razvijati našu zemlju, da bismo mogli doći u situaciju da imamo samoodrživu privredu, da bismo mogli doći u situaciju da budemo stvarni i ravnopravni član Evrope, zajednice evropskih država, mi moramo voditi računa o našoj obrazovanosti i to dakle ukupnoj obrazovanosti. U tom smislu nema nikakve dileme. Kada bismo bili objektivni prema samima sebi, a ne kada bismo gledali djecu, đake kao svoju djecu kojoj tetošimo, mi bismo propisali srednjoškolsko obrazovanje, dakle obrazovanje u srednjim školama kao obavezno. Kako očito nismo očito još uvijek spremni, kako još uvijek kao država kuburimo i sa nepismenošću, kako imamo vrlo različite standarde u obrazovanju, kako imamo vrlo različite standarde u srednjoškolskom obrazovanju, ne samo samo u dva entiteta, nego u istom entitetu pa i u istom kantonu, od općine do općine, od gimnazije do gimnazije, onda je prirodno da mi još uvijek imamo neku vrstu možda psihološkog otpora prema obaveznom srednjoškolskom obrazovanju. Pitanje besplatnosti obrazovanja je naravno vrlo ozbiljna stvar i šta ono podrazumjeva. Jasno je da, barem za mene, a to nije ništa nepoznato ni u Svijetu da besplatno ili obrazovanje koje se plaća podrazumjeva plaćanje troškova nastave. Dakle ne podrazumjeva plaćanje troškova knjiga, plaćanje troškova smještaja, ishrane i ostalih troškova, nego prije svega plaćanje troškova nastave. Zvog činjenice da još nismo u situaciji, ja bih rekao više psihološkoj nego ikakvoj drugoj da donesemo odluku o obaveznom srednjoškolskom obrazovanju u Bosni i Hercegovini. Onda je očito potrebno da uradimo jedan prethodni korak da bismo što više ohrabrili one koji trebaju ići u srednje škole, da bismo ih potakli na to. Dakle da ne bismo kod njih izazivali odbojno, a pogotovo kod roditelja koji bi eventualno trebali plačati školovanje, onda je najmanje što trebamo učiniti da u ovom zakonu za koji očekujemo svakako da će danas biti usvojen, da precizno definiramo da su troškovi dakle, troškovi nastave, održavanje nastave besplatni za sve one đake koji idu u srednje škole. Ponavaljam, ovo je prethodni korak, dakle ovo je nešto što će ohrabriti prvo roditelje da šalju djecu u srednje škole, a drugo i same đake da idu u škole. Možda ćete reći da to malo izgleda ovako nerealno. Znate zbog čega nam izgleda nerealno, ili možda nepotrebno. Zato što mi dolazimo iz ambijenta, dakle iz ambijenta socijalizma u kome smo mi već imali školovanje u ovom dijelu i ovom smislu besplatno, pa mi to 28 podrazumjevamo. Međutim to ne znači da neko sutra neće neki novi ministar finansija, a i ovdje imamo jednog kažu sposobnog, reći da ne dolazi u obzir to takvo školovanje. Znate i da za to nema para. I onda gdje smo. Onda smo u situaciji ne da držimo ovaj nivo obrazovanosti stanovništva, nego da padamo ispod ovoga što bi bilo za nas ne nedopustivo, nego bi bilo katastrofalno. Iz tog razloga smatram dakle da besplatno obrazovanje u značenju i u smislu besplatnog održavanja nastave za polaznike srednjih škola je zaista minimum koji treba biti definiran, a opet s druge strane zašto ga sada definirati. Zato što postoji opasnost da će neko sutra različito tumačiti to. Pa će reći naravno da se podrazumjeva besplatno školovanje, a neko drugi će reći da neće. Onog časa kada državni zakon regulira i propiše kao takvog više ne može se doći u poziciju različitih tumačenja. Dakle, pledirajući za tim da je obrazovanje ukupno najvažnija grana investiranja u Bosni i Hercegovini i razvoja Bosne i Hercegovine, držim da ćemo dati punu podršku ovom zakonu i smatram da ćemo dati podršku i amandmanu gospodina Genjca, a ukoliko bi iz formalnih razloga trebalo nešto tu možda pojasniti, učiniti ga preciznijim, ja mislim da je to moguće i do kraja ovog rada. Naravno smatrajući da besplatno obrazovanje ne podrazumjeva da neko sada, da država plaća smještaj nekim đacima, da država plaća ishranu nekim đacima, da država plaća knjige nekim đacima itd. Ali nastavu i uvjete za slušanje predavanja svakako besplatno. Hvala.
gospodinu Čengiću. Ko još želi sudjelovati u raspravi?
/nije izašao za govornicu/
Dobro. Ima li još prijavljenih za raspravu? Ne vidim da ima. Gospodin Genjac želi.
Dakle, smisao amandmana i namjera je bila upravo da se dostignuti standardi sačuvaju i učine obaveznim, ne sprečavajući mogućnost da se ti standardi ne mogu proširiti, nadležna ministarstva, kantonalna, entitetska itd. Naravno, ima poslovnička mogućnost da se u situaciji novih okolnosti amandman može korigirati. Ja zaista prihvatam ove vrlo kvalitetne sugestije kolege Zrno koji je vrlo argumentirano govorio, budući da je iz te branše i te sugestije dakle prihvatam i mislim da, imajući sve to u vidu mi zaista u ovom okvirnom zakonu treba da ustanovimo taj minimum obaveze ne sprečavajući one koji mogu više i ne sprečavajući da se u budućnosti taj standard širi. 29 Zato dakle mislim da bi amandman mogao glasiti da za – u srednjoškolskom obrazovanju u javnim ustanovama učenici, je za učenike održavanje nastave besplatno. Dakle – u srednjoškolskim ustanovama u srednjoškolskom obrazovanju u javnim ustanovama održavanje nastave za učenike je besplatno. Time se precizira ta obaveza šta je to što je obavezno besplatno. To naravno ne znači da tamo gdje se može više, gdje postojimo i u budućnosti što je intencija da se i udžbenici osiguraju besplatni, ta mogućnost se ne sprečava. Dakle spreman sam kao predlagač amandmana da ovaj amandman učinimo preciznijim, jasnijim i primjerenijim na jedan od mogućih načina. I možda bi bilo dobro, jedna pauza od 5 minuta da ga zajednički formuliramo. Hvala.
Zahvaljujem gospodin Genjac. Evo želi gospodin Šiljegović se javljao. Gospodin Šiljegović izvolite.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, Klub srpskih delegata razmatrajući materijale za današnju sjednicu i pored ove opaske za kolegu Spasojevića nismo ni mi sinoć imali definisano kako da se tu postavimo. Materijale su u petak poslali. Subota i nedelja je vikend. U ponedeljak je bio praznik u Republici Srpskoj i vjerovatno je to sve uticalo da gospodin, ja mu vjerujem bez daljnjega. Ali generalno za Okvirni zakon Klub delegata srpskog naroda kaže – Okvirni zakon ne preuzimaju se ingerencije entiteta i kantona. Utvrđeni su principi i opšta načela. Zakon će biti usvojen na entitetskom i kantonalnom nivou na osnovu Ustava Bosne i Hercegovini. Takođe smo rekli da je Zakon modernizovan, poboljšan u skladu sa evropskim i svjetskim standardima. Usvojen je na Predstavničkom domu u prvom i drugom čitanju sa 27 amandmana koje je i Ustavno-pravna komisija ovog doma prihvatila. Ono što ja govorim sada mislim, moje lično mišljenje je da je ovim zakonom izbjegnut je nacionalni sistem obrazovanja, a data je mogućnost na entitetskom i kantonalnom nivou upotreba jezika, pisma, vjeronauke za učenika i učitelje. I iz tog razloga, pored ovog nedostatka vezano za kolegu Spasojević, Klub srpskih delegata će podržati prihvatanje ovog okvirnog zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodine Šiljegoviću. Čuli smo izjašnjenje gospodina Šiljegovića u ime izaslanika srpskog naroda. Dobro, ovo za Spasojevića mislim da smo rješili ipak. Tu su se dogodile neke evo sitne čini mi se tehnički nedostatci, odnosno propusti, ali u buduće trebamo o tome strogo voditi računa. Ovo se odnosi na stručne službe da znači da 30 se pobrinu da li je neko ne samo poslano, nego da li je taj i informiran. Dakle da li je on došao do te informacije. Gospodin Brka se želi javiti, pa gospodin Spajić.
Gospodine predsjedavajući, gospodo kolege delegati, ja osjećam potrebu da kažem samo dvije konstatacije i jedno moje mišljenje. Ja sam zaista zahvalan svim ljudima koji su učestvovali da se dođe do ovog stepena, da dođemo do okvirnog zakona na nivou države Bosne i Hercegovine i to je jedan ogroman korak koji će koristiti svakom građaninu, nadam se, hvala bogu u budućnosti. A pošto je, sam ja prosvjetni radnik, ja se izvinjavam, pošto sam ja prosvjetni radnik, a i ne sumnjam da vi svi ovdje prisutni svi apsolutno svi znate šta znači ulaganje u obrazovanje, ja apeliram samo za jednu stvar da ne napravimo korak nazad kada se tiče finansiranja obrazovanja u srednjem obrazovanju. Nisam za to, bilo bi vrlo nepopularno da napravimo korak nazad, jer u 21 stoljeću praviti korak nazad u dostignutom stepenu u obrazovanju, mislim ne bi bilo ni malo popularno i moguće ovaj prijedlog dr. Genjca koji je naknadno dopunio svoj amandman, mislim da bi bio prihvatljiv za nas sve ovdje i da bi bio koristan. I ja sam izašao da apeliram da još u raspravi pokušamo to doraditi. Hvala vam velika.
Zahvaljujem gospodine Brka. Gospodin Ante Spajić.
Gospodine predsjedatelju, poštovane kolege, čini mi se da sam ja danas zadužen za prijedloge za stanke, pa i ovoga puta sam se javio. Vidim da smo približni ovdje i da bi mogli skoro da glasujemo, staviti na glasovanje. Međutim, evo ovaj amandman što je gospodin Genjac predložio, mislim da bi se on trebao izdefinirati, pa stoga predlažem jednu stanku da bi što jasnije bio i stim predlogom onda bi mogli okončati raspravu i dati na glasovanje. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Spajiću, pa da onda evo, prijedlog da napravimo pauzu sat vremena i da ministar u međuvremenu isto tako možda malo. Ne, ne, za, mi ćemo napraviti ručak. Pauza za ručak i da se onda ovaj amandman evo definira. Iako mislim da je to tu negdje, samo da precizno se kaže šta je to. Nastavak u 15 sati, 45 minuta pauze. 31 [[PAUZA]] Ja vas pozivam da nastavimo s našim radom. Imamo kvorum, možemo nastaviti. Ja pozivam gospodina Genjca da da dodatna pojašnjenja oko amandmana kojeg je uložio na Okvirni zakon o osnovnom opštem i srednjem obrazovanju Bosne i Hercegovine.
Hvala. U saradnji sa grupom predlagača i predstavnicima klubova delegata mislim da smo došli do rješenja koje otklanja određene nesporazume i pojašnjava amandman, pri tome zadržavajući postojeće standarde, a ne stvarajući dodatne obaveze. Tako da bi amandman koji sam ja dakle u skladu sa novim okolnostima donekle izmjenio, on bi sada glasio da se u članu 17. stav 2. se u cjelosti mjenja i glasi: - pa ostaje ono kako je i bilo srednjoškolsko obrazovanje u javnim ustanovama je besplatno, kako je bilo predloženo i dodaju se riječi "u skladu sa zakonom", pri čemu je z malo. Misleći dakle na zakone koji postoje entitetima, nadležne, koji su doneseni na nadležnim tijelima. Dakle na ovaj način se dostignuto stanje i dostignuti standardi u pogledu srednjoškolskog obrazovanja zadržavaju, zakonski verificiraju i u ovom zakonu dakle i ne stvaraju se dodatne obaveze, ali se i ne priječi mogućnost da se u perspektivi ovo pitanje dodatno i kvalitetnije rješava. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Jel se netko javlja za riječ? Ne javlja. Ja mislim da možemo pristupiti izjašnjenju o ovom amandmanu. Pozivam izaslanike da. Dobro, evo upozorava me tajnik da se izjasnimo najprije da prihvatimo Zakon u prvom čitanju. Dajem na izjašnjenje znači Zakon u prvom čitanju. Ko je za da se prihvati Zakon u prvom čitanju? Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno privhatili Zakon u prvom čitanju sa 14 glasova za. 32 Odmah idemo u drugo čitanje, odnosno izjašnjenje o amandmanu gospodina Genjca. Čuli smo dodatna pojašnjenja. Mislim da je u dovoljnoj mjeri i usuglašeno, jer nije bilo kontra razmišljanja. Izjašnjavamo se o amandmanu gospodina Halida Genjca. Ko je za amandman gospodina Genjca. Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo, ispričavam se. Ko je protiv? Ko je uzdržan? – 1 Ispričavam se. Konstatiram da smo sa 13 glasova za, bez glasova protiv i s 1 glasom suzdržanim prihvatili amandman gospodina Halida Genjca. Amandmani na naš zakon, dakle sve ono što je prihvatila Zakonodavno-pravna komisija postaje sastavni dio teksta Zakona. To je ukupno 38 amandmana, 39 i ovo je 40- ti. Dakle postaju sastavni dio teksta Zakona i sada se izjašnjavamo o i sad se izjašnjavamo o ukupnom tekstu zakona sa 40 prihvaćenih amandmana. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Zahvaljujem i konstatiram da smo sa 13 glasova za, bez glasova protiv i uz 1 uzdržani glas usvojili Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH i sada smo još u jednoj obvezi, budući da je Zakon na domovima usvojen u različitom tekstu, terebamo osnovati zajedničku komisiju za usuglašavanje teksta. Po našem starom običaju i praksi, ova komisija broji šest ljudi, a mi ćemo iz našeg doma imenovati tri člana za ovu zajedničku komisiju. Ja vas pozivam da predložite kandidate. Gospodin Čengić.
U ime delegata iz Kluba bošnjaka, predlažem dr Halida Genjca.
Zahvaljujem. Gospodin Ante Spajić.
Ispred hrvatskog kluba, predlažemo gospodina Branka Zrnu.
Zahvaljujem. Gospodin Branko Zrno. Gospodin Milojević. 33
U ime srpskih delegata predlažem dr Vinka Radovanovića.
Zahvaljujem. Imamo prijedlog. Ima li drugih prijedloga? Nema. Ja vas pozivam da se izjasnimo o imenovanju komisije za usuglašavanje tekstova: gospodin Halid Genjac, gospodin Branko Zrno i gospodin Vinko Radovanović. Tko je za? Zahvaljujem i konstatiram da smo jednoglasno imenovali Komisiju za usuglašavanje tekstova. Time smo završili sa 11. točkom dnevnog reda. Ad.12. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Prijedloga odluke o Europskoj konvenciji o suzbijanju terorizma, Strazbur 27. siječanj 1977. godine, predlagatelj Predsjedništvo BiH Ja pozivam radna tijela, a iza toga i predstavnika predlagača da nam da uvodna obrazloženja. Gospodine Čengiću, izvolite.
Dakle, u ime komisije za vanjsku i trgovinsku politiku, želim obavijestiti Dom da smo mi na jučerašnjoj sjednici komisije razmatrali ovu konvenciju i zauzeli stav da je podržimo. Radi se, naime, o tome, da je ovu konvenciju još 1977. godine donijelo Vijeće Evrope, u nastojanju da preduzme aktivnije korake i sigurnije mjere za suzbijanje terorizma i otvori mogućnost za borbu protiv terorizma. Ona se sastoji, dakle, ova konvencija se sastoji od niza drugih odluka i konvencija i Vijeće ministara i Predsjedništvo BiH su prihvtili ovu konvenciju a naša komisija Domu predlaže da je prihvati u tekstu kakav je predložen i na taj način, zapravo, BiH usvaja evropske standarde i vrši one obaveze, koje, inače, stoje pred njom kad je upitanju članstvo u Vijeću Evrope i evropskim integracijama.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Gospodin Filipović, Ustavno-pravna komisija.
Samo da vas izvijestim da je Ustvno-pravna komisija razmatrala prijedlog ove odluke na svojoj sjednici od 29.05. i jednoglasno je donijela zaključak da preporuči Domu da dadne suglasnost za ratifikaciju. 34
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću. U ime predlagača, ima li neko obrazložiti ili nema potrebe. Evo, predstavnik predlagača je tu, ali, evo, izgleda da nema potrebe. Ja to uvažavam. Otvaram raspravu. Ima li potrebe neko da se uključi u raspravu? Zaključujem raspravu i dajem na izjašnjenje. Predlažem da damo suglasnost za ratifikaciju Prijedloga odluke o Evropskoj konvenciji o suzbjanju terorizma. Ko je za? Zahvaljujem i konstatiram da smo jednoglsno sa 13 glasova za, dali suglasnost za ratificiranje Prijedloga odluke o Evropskoj konvenciji za suzbijanje terorizma Strazburg 27. siječnja 1977. godine i time završili sa ovom točkom. Idemo na točku broj 13. Ad.13. Davanje suglasnosti za ratificiranje Prijedloga odluke izmijenjenog i ponovno uspostavljanog Sporazuma o razvojnom kreditu – Projekat poticanja izvoza poduzeća između BiH i Međunrodne asocijacije za razvitak, kreditni broj 3257 BOS predlagatelj Predsjedništvo BiH Izvještaj komisije smo dobili, ali čut ćemo, evo gospodin Čengić ima potrebu. Čengić, izvolite u ime komisije.
Dakle, Komisija za vanjsku i trgovinsku politiku ili trgovačkup olitiku je raspravljala o ovom pitanju jučer i ova rasprava je bila vrlo zanimljiva i relativno neuobičajeno duga. Razloga je bilo više, u svakom slučaju Komisija je izrazila veliko interesovanje za ovaj oblik saradnje između BiH i Asocijacije. Međutim, kako smo bili zaintresirani da dobijemo dovoljno podataka o tome na koji način se raspoređuju sredstva itd. onda se razvila diskusija. U tom smislu mogu reći sljedeće. Komisija je donijela odluku da Domu predloži da se prihvati ova dopunjena, odnosno ponovo uspostavljeni sporazum. Istovremeno, raspravljajući o uvjetima pod kojima je bilo moguće kandidirati se i dobiti ovaj kredit. Tu se radi, od prilike, približno nekih 20 miliona KM sredstava, koja su bila plasirana preko IGE, koju je uspostavila BiH još '96., a onda su dijelom sredstva plasirana direktno preko IGE, drugim dijelom preko određenih banaka s kojima je IGA potpisala sporazum. Pokazalo se na toj raspravi da članovi Komisije smatraju da je ovo vrlo važna aktivnost, jer je posebno vezana za izvoz, dakle, naglasak je na pomoći izvozu i pomoći izvozu. Sredstva su se upotrebljavala za garancije za izvoz, sredstva su se upotrebljavala za garanicije za naplatu izvezenih roba i, konačno upotrebljavala se, mogu se upotrijebiti za nabavku opeme za koju se može dokazati da će biti iskorištena za proizvodnju radi izvoza. Kako jučer nismo imali sve potrebne informacije, mi smo postavili pitanje predstavnicima Ministarstva finansija i trezora i, danas smo dobili na ruke jednu opširnu informaciju, koja je, po mom mišljenju, i dobra i zadovoljavajuća i daje odgovore, uglavnom, na sva pitanja, koja smo imali jučer i, ukratko možemo kazati sljedeće. 35 Mi smo se dogovorili na Komisiji da ćemo zatražiti jednu analizu, koja bi pokazala, ne samo kriterije pod kojima se daje ovaj kredit, nego i efekte koji su se dobili. Ostalo je pitanje još uvijek i, ako u materijalu koji smo dobili postoje vrlo precizne informacije o tome koje su cijene, kako su uspostavljene cijene tog kapitala prema krajnjem korisniku. Dakle, uvažavajući sve ono što je uobičajeno, vjerovatno ćemo na Komisiji, a možda čak poslije i na Domu raspravljati o nekim od elemenata ovog pitanja. Držimo da informacija koju smo dobili bila zanimljiva da se razmotri od svih kolega i, ostalo je, naravno, pitanje, da vidimo na koji način može Vijeće ministara i druge institucije BiH potaći asocijaciju da osigura nova i znatno veća sredstva, jer najveći dio sredstava, po ovomo snovu je osigurano i, fktički već potrošen, dakle, plasiran, pa je naša obaveza da posfestum damo saglasnost na ovaj sporazum. Čudno je, barem za nas u Komisiji bilo, kako je moguće da je Sporazum potpisan 2.07. prošle godine, a da ratifikacija ide, evo sada, 18.06. skoro, pa hajmo kazati, godinu dana naknadno. Držimo da je to bila jedna vrsta male neodgovornosti onih koji su trebali da se brinu da ovaj sporazum dođe ranije na svjetlo dana. Da zaključim, smatramo da treba dati saglasnost na ovaj ponovouspsotavljeni sporazum i, trebamo iskoristiti priliku da pozovemo nadležne institucije, a prije svega Vijeće ministara da učini dodatne napore, kako bi se, po ovom osnovu, da liod Asocijacije ili nekog drugog, dakle, u svrhu poticaja izvoza, osigurana nova i znatno veća sredstva. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Ima li potrebe da izvjestioci dodatno obrazlože? Gospodin Brka se javlja.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, Imam potrebu da kažem da ja imam osjećaj da, zaista, ovaj saziv Parlamenta je napravio kvalitetan iskorak u svom radu u odnosu na ranije i, ako ja ranije nisam bio u Domu naroda, ali bio sam u Predstavničkom domu, jer, zaista, sve aktivnosti koje treba da obavljamo na komisijama, mi to radimo na vrijeme i, čini mi se sa uspjehom. Naime, ni jedan materijal nije došao nama, a da on nije urađen na vrijeme. Održali smo sedam sjednica, ali, da bi još kvalitetnije i bolje mogli svi zajedno izvršavati svoje zadatke, ja sam na jednoj od prošlih sjednica komisije, to je u aprilu mjesecu zatražio i to je naš predsjednik komisije pismeno proslijedio rukovodstvu Doma da, zaista, tražimo da imamo informaciju više nego što možemo dobiti u štampi. Zašto ovom prilikom ovo iznosim na ovoj tački dnevnog reda. Jučer kad smo raspravljali o ovoj tački dnevnog reda, nismo mogli da dobijemo dovoljno infomracija od predlagatelja, koji su nam došli da obrazlože, zašto je došlo do ovakvog kašnjenja i mnogo naših upita nismo dobili dovoljan odgovor. Kritika je bila vrlo, vrlo uspješna i rezultat je pred nama. Danas smo od njih dobili izvanredan materijal, 36 koji je, recimo trebao nama da dođe prije rada komisije na desetak dana i, ja bih kao delegat i kao čovjek koji radi u toj komisiji, sve imao na vrijeme i ne bi došlo do nekih nesporazuma, recimo, kakvih je jučer bilo na komisiji. Zbog toga ja apelujem na naše rukovodstvo Doma da insistira da svi predlagači, koji predlažu određene zakonske regulative, na vrijeme nam dostavljaju dovoljan broj informacija koje su potrebne da bi komisije mogle efikasno da rde, a onda će mnogo efikasnije raditi Dom. Izašao sam najviše zbog toga da kažem da se, zaista, kada se hoće može uraditi. Najbolji dokaz je to, da je u roku da je u roku od 24 sata, sav potrebni materijal došao nama u ruke, a ja se ovom prilikom zahvaljujem ovim gospođama, ja ne znam ni jednoj ime, ali su nam u roku 24 sata dostavile potreban materijal, koji smo mi još jučer trebali imati. To bi trebalo da bude primjer svima, da se, zaista, ako se hoće, može urditi i u kratkom vremenu. Sreća je, možda, ja radim u dvije komisije i hoću i to da kažem, tu rečenicu, sreća nam je što u obje komisije i u Administrativnoj i u Komisiji za vanjske poslove imamo dobre sekretare, koji nam na vrijeme sve pripreme, što je u njihovoj moći. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se gospodinu Brki. Ko dalje želi govoriti? Evo, budući da je jučer bilo dosta pitanja na ovu temu, ipak, ja pozivam predstavnika predlagača da dodatno obrazloži ove materijale, jer jučer smo na Komisiji, najmanje sat vremena o ovoj točki razgovarali.
Ma ja mislim da nemamo vam šta dodatno puno obrazlagati. Znači, ovo je jedan projekat, vi ste vidjeli u papirima Svjetske banke, koji je počeo davno 1999. godine i, koji je, zapravo, naša zemlja ima veliki interes da imamo takvu agenciju za te izvozne poslove. Znamo kakvo je stanje u gospodarstvu. Znamo da nam je vrlo teško garantirati izvozne poslove, kreditirati te izvozne poslove i da nam treba stvarno jedna takva agencija što prije. Gledajte, znači neću o ovome govoriti. Ovo su podaci koji su prikazani i koji, vidi se da se radi više nego dobro, da upravljaju sredstvima vrlo kvalitetno, Svjetska banka je u nadzoru. Ona je u nadzoru do 31.12.2004. godine. U međuvremenu, sad mi imamo namjeru vama vrlo brzo, to nam je obaveza iz ovih memoranduma, koje smo potpisivali do sada iz Stend bay da predložimo zakon o IGI. Do sada je IGA radila na temelju jedne odluke Vijeća ministara iz 1999. godine. Sad je taj zakon gotov i ja samo bih htjela vezano za taj zakon dvije riječi reći. Znači, vidite kako je bio jedan projekat, pa je onda dopunjen vrlo kvalitetno novim poslovima, novim sredstvima. Dodatno su se pojačala ova sredstva koja se mogu aktivirati. Oni su otvorili aktivnosti, vezano za reosiguranja za Loid, vrlo kvalitetno i dobro rade. Da bi radili još bolje i bili sigurniji i država imala jedan totalni uvid, odnosno da bi to da bi to bilo sve sukladno našim zakonima, mi ćemo vrlo brzo predložiti zakon i,nadam se da ćete se vi sjediti ove priče i da će i zakon proći fino. 37
Zahvaljujem ministrici.
Ako se uozbiljimo. Ovo su kreditna sredstva i vidite vrlo malo donacija. Znači, kreditna sredstva kojim se BiH zadužila, subsidijarno to prenijela na entitete, odnosno grandovi na isti način. Eh, sad mi moramo razmisliti kako ćemo povećati taj fond za garancije u toj agenciji. Znači, oni imaju od svog dijela, zapravo zarede, oni povećavaju taj kapital također. Što više bude poslova kvalitetnih, više suradnje sa bankama, ne, to su operativna sredstva ... države. Znači, oni imaju vrlo dobru suradnju sa bankama, dijele tu odgovornost, rizike, odnosno banka snosi rizik za ovakve poslove. Ovo je fantastično nešto razvijeno, zbilja. Na kraju bi bilo najbolje ovako da se dogovorimo. Ja znam o ovom poslu tako što gospođu direktor poznajem duže gospođa Lamija Kozarić je direktor agencije od početka i ona je danas trebala biti ovdje i bila bi jedan kvalitetniji sugovornik u detaljima, kad je prva tranša kredita, kad je druga, kako je to sve išlo, ali, kad bude zakon usvajan, mi ćemo valjda tad imati priliku da gospođa dođe i da,zbilja, ove sitnice pojasni, pojača i tad ćemo imati i raspravu o upravnom odboru te agencije, znači biće ... to ćemo još prodiskutirati, ako Bog da usvojiti i raditi po tome i omogućiti našem gospodarstvu da ima jednu sigurnu potporu u izvoznim poslovima. Mi ćemo raditi svim silama da osiguramo dodatnih, apsoutno, 60 miliona je malo. Vi znate da bilo koji konzorci kad se pojavi sa 30 miliona posla da ne može naći ove garancije.
Zahvaljujem. Ako niko neće, sad ja imam potrebu pojašnjenja. Ovo je vrlointeresantna tema i nije bez razloga bila od prilike sat i po vremena na komisiji. Mi jučer smo tražili dodatne informacije, dobili smo ih kroz ovo izviješće i ono je mnoge stvari nam pojasnilo. Međutim, ono osnovno pitanje koje je bilo na njega nije dat odgovor, a ja ću ga sada reći. To je, zašto su ova sredstva za krajnjeg korisnika, ipak, relativno nepovoljna, to ovdje vidimo, to piše od prilike da je to, dakle, libor plus 0,5% plus rizik 2-4% to je negdje oko 7 – 7% i to je, relativno, to je rok otplate pet godina, grejs period do godinu dana, a sredstva, uvjeti pod kojima je BH dobila sredstva jesu IDA uvjeti 30 godina 0,75% godišnja kamata, grejs period 10 godina itd. Mene zanima, je li u ovom poslu, stvarno rađeno na najbilji mogući način i je li se moglo dogoditi da neka banka, a opet da je stabilna banka i sigurna banka, bude raspoložena ovaj posao, dakle, preuzimanja ovih sredstava i plasmana krajnjem korisniku, uraditi pod povoljnijim uvjetima, a ne ovim koji ovdje pišu. Evo, to je osnovno pitanje. Ja smatram da je dobro da se zakon donese i da se, onda, kada bude tema ovaj zakon, da se onda naširoko priča o ovim svim pitanjima. Ovo je izuzetno bitno i važno. Mi znademo kakva je struktura i, inače, stanje naše privrede, a naročito, koliko nam je vanjsko-trgovinski debalans itd. i mislim da je ovo važno, jer, nažalost imamo malo instrumenata za poticanje izvoza. Ovo je, jedan od tih, ipak, naravno sveden u ovim 38 sredstvima, što je gospodin Čengić, predsjednik ove komisije za vanjsku politiku i trgovinu govorio, da je moguće ovaj fond povećati i, onda, sa ovim sredstvima kvalitetno i racionalno raspolagati. Mislim da bi to bio značajan doprinos. Istina, opet je to, relativno, ograničeno, ali, ipak, značajniji doprinos u poticanju naših poduzeća na izvozu. Evo, osnovno pitanje. Mogu li ova sredstva biti povljnija za krajnjeg korisnika, u smislu i roka otplate i kamate? Zahvaljujem. Ministar, ja bih volio za govornicu nam ovo reknete.
Ovim pitanje, mi otvaramo pitanje, inače, cijene kapitala u BiH. Vi znate da je bilo milion foruma do sada, gdje smo mi stalno govorili da je taj kapitaj skup i da se to pravdalo, naravno, prvo rizičnošću ulaganja, nerazvijenim gospodarskim sustavom, ne razvijenim osiguranjima, pravni sustav, ovo ono, znači, uvijek nam nalazili nekakve razloge da nam objasne da je to, trebamo to prihvatiti da je to, nije toliko visoko za ove uvjete i ostalo. Znači, kad će ta cijena tog kapitala biti niža? Vi znate da to nama zavisi sve od količine obavljenog posla, od sigurnosti tih transakcija, od ... itd. i da je, zbilja, ono što je najvažnije, znači da Svjetska banka je postavila određene uvjete kad je dala kredit i da je tad sračunato da je pod ovim uvjetima, pod kojima je to plasirano, sve to isplati, znači, i našem ovom fondu, koji ostaje, ta sredstva ostaju u IGI i, znači da to mogu podnijeti izvoznici. Eh, sad mi imamo mogućnosti da preračunamo sve šest vrsta – sedam poslova i zajedno sa zakonom da stvarno prezentiram. Evo sad je po ovoj vrsti posla ovako, moglo bi ovako, jesu li to opet kombinacije sa poslovnim bankama koje imaju svi, to su privatne banke koje svoje pare dobro da čuvaju i imaju pravo da ih dobro čuvaju, ali znači mi kao država stalno se nalazimo u nekakvoj situaciji da nemamo dovoljno izvoza, da ne možemo to i u tim nekim kombinacijama ćemo i naći te odgovore, vrlo brzo. To bi bio tako neki odgovor.
Zahvaljujem. Gospodin Brka, pa gospodin Čengić.
Ja znam da je ovo suština problema svih u ekonomiji u BiH. To je meni jasno, ali me sad intresuje suštinsko pitanje. Ko, u stvari, određuje cijenu kapitala? Molim vas, tržiošte. Koje tržište? Jesu li to oguđeni centri moći, ili to ima nešto u vezi sa državom? Molim vas, ovo je konkretno pitanje. Ja znam šta pitam i, ja nisam zadovoljan sa ovim što ministar nama kaže, ono ovako nam kažu, vi ste nesigurni, ovo, ono. Sigurni smo kad je visoka kamata. A, nesigurni smo kad je niska kamata. Vidi, molim vas, znači, ko tu uzima sredstva? Ko? Ko tu odlučuje? Mi u to moramo dirnuti jednom. Ja bih u to vrlo rado dirnuo, da mi to pokrenemo, jer ako to neki otuđeni centri moći utiču, šta smo ovdje zamorčad. 39
Zahvaljujem gospodinu Brki. Gospodin Čengić.
Dakle, neman namjeru odgovarati na ova ozbiljna i stručna pitanja, za koja se ne smataram stručnjakom, ali, istovremeno dijelim stav koji sam čuo od gospođe ministar. Dakle, o tome ko određuje cijenu kapitala, određujemo svi mi, prije svih određuju političari, određuje politika. Dakle, prije svega cijenu bilo kakvog kapitala u bilo kojoj zemlji, određuje bonitet države koji se zove politička stabilnost, pa onda povjerenje prema državi, pa onda opći rizik, pa pojedinačni rizik, pa ponuda, pa potražnja i to, jverovatno, ako bi se nbrajalo bilo desetine ili više faktora. Ne možemo kazati da je isto ako mi u ovom domu i u drugom domu donosimo zakone koji su potrebni, donosimo ih efikasno, donosimo ih tako da se mogu primijeniti i da povećavaju povjerenje ljudi koji rade. Na taj način i mi direktno utičemo na cijenu kapitala. Međutim, ovo što je gospodin Jukić govorio, ovo je, svakako, otvoreno pitanje. Dakle, ono je vrlo specifično i vezano je direktno za ovu temu o kojoj smo razgovarali. Zašto kapital, koji je dobijen kroz ovu asocijaciju, po određenim uvjetima koji su jako povoljni 0,75%, to nije, zapravo, kamata, to je pitanje cijene servisiranja troškova, zatim 10 godina grejs period, otplata od 30 godina. Dakle, zašto taj kapital tako povoljno dati BiH, kod krajnjeg korisnika nije ni nalik na te uvjete, nego košta 6-7 ili 9%. Ima više razloga, u koje ja ne bih ovaj puta ulazio. Bojim se da ovo nije jedino, dakle, ovo nisu jedina kreditna sredstva, koja se pojavljuju u BiH, ili u entitetima, koji su dobijena po povoljnijim uvjetima, a plasirana prema krajnjem korisniku po značajno drugačijim uvjetima. Držim da je ovo važna tema, a, istovremeno ne mislim da možemo povodom ove tačke riješiti ovo pitanje. Iz tog razloga, mislim da bi bilo dobro da, mi smo se na komisiji za vanjsku i trgovinsku politiku jučer dogovorili da ćemo pokrenuti pitanje razgovora o ovome. Mislim da bi bilo dobro da u konsultaciji sa kolegama iz administrativno- finansijske komisije, održimo jedanzajednički sastanak, na koji ćemo pozvati direktor IGE, na koji ćemo pozvati ministra za finansije i trezor i, u konsultaciji sa njima, možda još nekoga da razmotrimo, prije svega ovaj slučaj. Dakle, ja ću ponoviti, nema nikakve dileme da, čak i ovi uvjeti koji imaju sada krajnji korisnici, a to se može vidjeti iz tabele koju smo dobili su zadovoljni po dva osnova. Zašto? Zato što je nekoliko korisnika pojavilo se više nego jedanput tražiti ta sredstva i dobili su ih i, drugo, zato što je povrat sredstava, koja su data 100%, pazite, ne treba nikakav bolji prametar za uspješnost jedne linije, jednog finansijskog sredstva, instrumenta od povratka sredstava. Gospodin Mustafa se ne slaže sa mnom. Ja mislim da je tako. 40
Imate li izvoznu crinsku deklaraciju od tih ljudi koji vam traže te kredite?
Ima sve, jer to su sve preduvjeti. Mustafa, pročitaj još jedanput papir, pa ćeš vidjeti da se ne može uopće pojaviti kao kandidat za to ako nema sve te papire i više od toga. Vrlo su striktni uvjeti, vezani za međunarodne, ne samo međunarodne kriterije, nego međunarodne institucije. Ako nešto Loid reosigurava, onda se Loid jako dobro brine da to bude sigurno zaštićeno. To košta i to je dio one cijene koju mi plaćamo, ali, dok ne budemo imali jake naše kuće, koje će biti međunrodno priznate, mi se moramo oslanjati na nekog jačeg od nas i to je dio procesa u koji smo ušli i to je dio procesa koji traje. Dakle, da zaključim, povodom ove tačke, mislim da je dobro da smo identificirali ovo pitanje. Dobro je da se nađe način da se ubace još veća sredstva. Dakle, u ove svrhe podsticaja izvoza i, ja se nadam da ćemo mi uskoro imati priliku da razgovaramo o ovome na komisiji ili na zajedničkom sastanku dviju komisija sa nadležnim organima i da onda možemo predstaviti Domu ono što jeste i da, eventualno zajednički razmotrimo mogućnost kako bi moglo da povećamo sredstva i kako bi mogli da pojeftinimo ta sredstva. Hvala lijepa.
Hvala gospodinu Čengiću. Zahvaljujem svima. Je li se još neko javlja za raspravu po ovoj temi? Pošto je ovo vrlo interesantno, ali, evo, čuli smo da se priprema zakon i onda biće prilika prava da se o ovome razgovara kad bude zakon u pripremi. Ako nema više prijavljenih, ja pozivam da se izjasnimo i damo suglasnost za ratificiranje Prijedloga odluka izmijenjeno i ponovo uspostavljenog sporazuma o razvojnom kreditu. Ko je za? Zahvaljujem i konstatiram da smo jednoglasno sa 12 glasova za, usvojili, odnosno dali suglasnost za ratificiranje Prijedloga odluke izmijenjenog i ponovo uspostvljenog Sporazuma o razvojnom kreditu Projekat poticaja izvoza poduzeća između BiH i Međunrodne asocijacije za razvitak, kreditni broj 3257 BOS, predlagatelj Predsjedništvo BiH. Ovo sam radi stenograma ponovio. Zahvaljujem. Prelazimo na 14. točku dnevnog reda. Ad.14. Davanje suglasnosti za ratificiranje Prijedloga odluke Memoranduma o razumijevanju između Evropske zajednice i BiH – predlagatelj Predsjedništvo BiH Izviješće nadležne komisije smo dobili. Ja pozivam predstavnika nadležne komisije, ako ima potrebu da nas informira. Ne javlja se niko. Predlagatelj, ima gospodin Čengić. Izvolite. 41
Dakle, Prijedlog odluke Memoranduma o razumijevanju između Evropske zajednice i BiH, predlagač Predsjedništvo BiH je, razmatrana na Komisiji za vanjsku i trgovinsku politiku i dat je prijedlog da se uputi ovaj prijedlog odluke da se uputi u parlamentrnu proceduru, odnosno u Dom naroda sa prijedlogom da se Memorandum prihvati i podrži, odobri i, istovremeno uz informaciju da je, zapravo u toku priprema sporazuma između BiH i Evropske zajednice, koja će definirati ono o čemu je riječ ovdje, a radi se od 60 miliona eura, od čega je 20 miliona kreditna sredstva, a 40 miliona je grant za potrebe prilagođavanja BiH evropskim integracijama, prije svega za potrebe Budžeta BiH i budžeta oba entiteta. Ono što je najbitnije, jeste, da, zapravo BiH ima obavezu da, što je moguće prije izvrši prilagodbe, ono što mi zovemo reforme, koje bi omogućile, da BiH bude punopravni član evropskih asocijacija. U tom smislu je, obaveza BiH vrlo jasna, jer se sporazumom predviđa niz aktivnosti, među kojima je i donošenje određenih zakona, implementacija drugih zakona, reorganizacija institucija, efikasnost institucija itd. Prva sredstva su već odobrena i data u promet, ostala će ovisiti, rok sljedeće tranše ne može biti prije tri mjeseca od prethodne. Međutim, taj rok je vezan za niz drugih aktivnosti. U tom smislu, među ostalim obvezama je i obaveza rješavanja pitanja carina na državnom nivou. Dakle, da bi smo mogli dalje doći u poziciju da vučemo naredna sredstva, kako kreditna tako i grand sredstva, morat ćemo mi u Vijeću ministara, ali i ovdje u Parlamentarnoj skupštini uraditi svoj dio posla. Sredstva su, nisu bezznačajna i, drugo, koliko smo razumjeli, postoji mogućnost da, kad se ova sredstva implementiraju da tražimo i da očekujemo nova sredstva, koja će biti u ovom istom smislu. Iz ovih razloga, dakle, ukratko, smatramo da treba dati podršku Memorandumu, ali, Komisija je, također, odlučila da predloži Domu, da Dom zamoli nadležne institucije, prije svega Vijeće ministara, da ubrza proces pripremanja i potpisivanja sporazuma, koji je, ono što treba u cjelosti da definira obaveze i da otvori mogućnost za punu implementaciju ovog dogovora i utrošak tih 60-tak miliona eura za svrhe pripreme BiH za evropske integracije. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Čengiću. U ime predlagača, ministar finansija, ima li potrebe? Nema potrebe. Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Ko se javlja? Ako nema prijavljenih, a nema, ja zaključujem raspravu i dajem na izjašnjenje, odnosno izjašnjenje, predlažem da damo suglasnost za ratificiranje Prijedloga odluke Memoranduma o razumijevanju između Evropske zajednice i BiH. Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno dali suglasnost za ratificiranje Prijedloga odluke Memoranduma o razumijevanju između Evropske zajednice i BiH i time završili sa ovom točkom. 42 Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda broj 15. Ad.15. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između SAD i BiH u svezi sa predajom osoba Međunarodnom kaznenom sudu – predlagatelj Predsjedništvo BiH Ja pozivam nadležna radna tijela komisije i predstavnika predlagača, evo, predstvnik predlagača će dati uvodna obrazloženja. Nakon toga, radna tijela, odnosno nadležne komisije.
Gospodine predsjedavajući, gospodo delegati, dame i gospodo, Prije nego što pređem na ovu tačku dnevnog reda, ja ću samo da dam jedno uvodno obrazloženje. Kao što ste primijetili, ja ovdje sjedim sa vama na ovoj sjednici i moj prvenstveni zadatak je da pratim rad ovog doma ispred Predsjedništva BiH. Druga stvar, vidjeli ste da ovdje ima nekoliko sporazuma, gdje stoji da je predlagač Predsjedništvo. To je tačno. Ono je formalno predlagač, jer sve ove sporazume, prijedloge predlažu nadležna ministarstva. S toga sam ja zamolio, tražio da nadležni iz Sekretarijata Predsjedništva pozovu predstavnike tih ministarstava. Ja se ovdje zahvaljujem gospođi, ministru finansija što se odazvala i došla, da oni izvorno prenesu kako, odnosno da tumače ove sporazume, koje su predložili, jer oni isto tako Predsjedništvu te sporazume predlažu. Zbog toga, ja mogu biti ovdje kao izvjestilac, ali imam isto ono što i vi imate tekst koji ste dobili, kao što sam i ja dobio. Znači, nema potrebe, mislim da to nije dovoljno, jer i ja imam pitanja ponekad na određene stvari, znači, treba da bude ispred nadležnog ministarstva predstavnik koji će obrazložiti dotične sporazume. Pa, u tom smislu, želim samo da kažem, da dam to obrazloženje. Što se tiče ovog sporazuma, radi se o ratifikaciji između SAD i BiH u vezi sa predajom lica Međunarodnom krivičnom sudu u Hagu. Ja sam zamolio gospodina ministra Kovača, međutim, on ima sastanak, tako da ću ja pokušati da kratko kažem, vezano za ovaj sporazum. Kao što vam je poznato, već duže vrijeme je u Predsjedništvu stajao zahtjev SAD da se potpiše sporazum između SAD i BiH, u vezi predaje lica Međunarodnom krivičnom sudu u Hagu. To vam je, možda, poznato da je Rimskim statutom 1998. godine formiran stalni krivični sud u Hagu, pred kojim treba da odgovaraju sva lica iz svih zemalja svijeta za krivična djela za koja je Sud nadležan. Članom 98. tog statuta je predviđeno da pojedine zemlje mogu sklopiti unilateralni ili bilateralni sporazum o ne izručivanju takvih lica. Očigledno SAD su iskoristile to pravo i ponudile BiH ovakav jedan sporazum. Vi koji se bavite, odnosno mi svi zajedno koji se bavimo javnim radom i koji radimo u državnim institucijama smo, vjerovatno, razmišljali kako prihvatiti ili odbiti 43 takav jedan sporazum. Očigledno,nakon dužih konsultacija, razmjene mišljenja, Predsjedništvo je prihvatilo da je, ipak, u ovom času bolje potpisati ovaj sporazum nego ga odbiti i, ako je jedno i drugo loša varijanta i loše rješenje za BiH, imajući u vidu da je ona i potpisnik Rimskog statuta. Koji su razlozi, ja ne bih o tome govorio, vjerovatno je u ovom času su određene činjenice i položaj BiH bio taj opredjeljujući da se ovakav jedan sporazum potpiše. Evropska unija sigurno sa tim nije zadovoljna. Koliko znam, vi ste dobili čak i pismeni akt, kojim se traži da se ovaj sporazum ne ratifikuje. Kao što ste pročitali, imamo samo tri stvari bitne ovdje. Ovdje se traži da građani, odnosno državljan i Amerike i bivši pripadnici vojnih misija neće biti isporučeni Međunarodnom krivičnom sudu u Hagu, zatim da BiH neće takva lica isporučiti drugim zemljama radi izručenja Međunarodnom sudu u Hagu i, treća stvar, da BiH neće prihvatiti i dati saglasnost da druga zemlja isporuči njene građane, odnosno građane Amerike tom sudu. Znači, to su, od prilike, tri osnovne obaveze, koje je BiH prihvatila ovim sporazumom. Također, treba imati u vidu da, i da nema ovog sporazuma, imajući u vidu naš položaj, Dejtonski sporazum BiH u ovom času, i na osnovu Dejtonskog sporazuma ne može nikoga isporučiti bilo kom sudu ili bilo kojoj državi, jer je, za sva lica koja se sada naleze u misijama u BiH su zaštićena Dejtonskim sporazumom i, mislim da će na kraju, ovaj dom uvažiti ove razloge i isti sporazum, znači, dati saglasnost za ratifikaciju ovog sporazuma. Toliko.
Zahvaljujem. Pozivam predstavnike radnih tijela nadležnih komisija, da, ako ima potrebe da daju izvještaj. Nema potrebe. Otvaram raspravu. Ko želi govoriti o predmetnom sporazumu? Dok se neko ne javi za riječ, ja ću kratko vas informirati. Od Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope, mi smo dobili jedan dopis predsjedavajući obadva doma naše parlamentarne skupštine. Ovaj dopis je vama podijeljen i ja ga, naravno, nemam namjeru čitati. Vi ste se upoznali. Ovdje piše šta smo mi kao država preuzeli potpisivanjem Rimskog sporazuma. Niko ne želi govoriti. Ja sam očekivao kolegu gospodina Spasojevića da se malo uključi. Međutim, očito ... pošto nema prijvljenih, ja pozivam izaslanike da se izjasnimo i damo suglasnost za ratificiranje sporazuma između SAD i BiH u svezi sa predajom osoba Međunarodnom kaznenom sudu. Pozivam na izjašnjenje. Ko je za? Ko je protiv? Uzdržan? – 2 44 Zahvaljujem i konstatiram da je sa 10 glasova za, bez glasova protiv – 2 uzdržana, data suglasnost za ratificiranje Sporazuma između SAD i BiH u svezi sa predajom osoba Međunarodnom kaznenom sudu. Zahvaljujem. Ovim smo završili i sa 15. točkom dnevnog reda. Mi smo kod 5. točke zaključili da ćemo nastaviti 5. točku dnevnog reda u nastavku naše sjednice. Ja predlažem da za danas zasjedanje završimo, a o nastavku, koji će biti, vrlo vjerovatno krajem ovog mjeseca, sasvim sigurno, ali ćemo, ipak, dogovoriti datum i vrijeme, nakon što se usuglasimo, sukladno našem poslovniku,odredit ćemo to na Kolegiju. Zahvaljujem svima na radu, odzivu, vidimo se u nastavku ove sjednice. Hvala svima. 45 Poštovani gosti, ekselencije, gospodo iz sredstava javnog informiranja, sve vas pozdravljam. Na redu je nastavak 8. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Kao što vam je poznato mi smo na našoj zadnjoj sjednici, odnosno na 8. sjednici završili zasjedanje, odnosno prekinuli rad sjednice na temi - Zahtjev za razmatranje Prijedloga prelaznog zakona o spajanju carinskih uprava i osnivanju uprave za indirektno oporezivanje. Predlagatelj je Vijeće ministara. Razlozi za prekid sjednice bili su na samoj sjednici u onom njenom dijelu prvom rečeni. Ja ću ih kratko ponoviti. Znači nije bilo sasvim jasno od VIjeća ministara zahtjev po kom članu da se, bilo je samo rečeno da je to žurni postupak, po kom članu. U raspravi je govoreno o potrebi preciziranja, a inače i o samom Zakonu. Pa evo ja predlažem da krenemo na način da se odredimo o Zahtjevu za razmatranje Prijedloga ovog prelaznog zakona i predlažem da to bude, a to je usuglašeno na našem kolegiju, da to bude po članku 100. Poslovnika Doma naroda. Ja otvaram evo ponovo znači raspravu. Ona je otvorena, ali još jedanput otvaram raspravu, znači o proceduri i predlažem da se ovaj znači zakon razmatra po članku 100 Poslovnika Doma naroda. Ko želi govoriti? Nema prijavljenih. Ja zatvaram raspravu i pozivam vas da se izjasnimo da o Zahtjevu razmatranja Prijedloga prelaznog zakona o spajanju carinskih uprava i osnivanju uprave za indirektno oporezivanje da razmatramo po članku 100. Ko je za? Zahvaljujem. Konstatiram. Ko je protiv? Uzdržan? – 1 Zahvaljujem. 46 Konstatiram da smo sa 13 glasova za, bez glasova protiv, uz 1 glas uzdržan odlučili, usvojili da Prijedlog prelaznog zakona o spajanju carinskih uprava i osnivanju uprave za indirektno oporezivanje razmatramo po članku 100. Poslovnika Doma naroda. Kao što vam je poznato amandmani se ne ulažu na ovaj zakon po članku 100. Ja otvaram raspravu o Zakonu. Evo prije početka ove rasprave ja sam u obvezi informirati vas sve skupa o dopisu koji je došao od Zastupničkog doma Parlamentarne skupđtine Bosne i Hercegovine koji je ovaj materijal, odnosno Zakon razmatrao na svojoj sjednici od 27.6., obavijest o ispravci tehničke greške. Poštovani, Obaviještavamo vas da je Vijeće ministara Bosne i Hercegovine na 16. sjednici održanoj 26.6.2003. godine prilikom verifikacije zapisnika sa 15. sjednice održane 12. i 13. 6. 2003. godine utvrdilo da je u tekstu Prijedloga prelaznog zakona o spajanju carinskih uprava i osnivanju uprave za indirektno oporezivanje, koji je dostavljen domovima, naš dopis broj: 04-02-638/03 od 13.6.2003. godine Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine načinjena tehnička greška. Naime, u članku 11. umjesto "entitetske carinske upraver", treba da stoji "carinske uprave Republike Srpske i Federacije Bosne i Hercegovine". Shodno tome članak 1. stav 1. članka 11. glasi: - Uprava koristi svu pokretnu i nepokretnu imovinu sa ranijih carinskih uprava Republike Srpske i Federacije Bosne i Hercegovine i ranije carinske službe Brčko Distrikta Bosne i Hercegovine, od dana kada ovaj zakon stupi na snagu. Molim ovas da uvažite ovu ispravku, kako bi se predmetni zakon mogao razmatrati u parlamentarnoj proceduri. S poštovanjem, Vijeće ministara, predsjedatelj Adnan Terzić. Mislim da ovo možemo uvažiti. Radi se znači o ove kao što tu i piše tehničkoj grešci. Evo nakon ove informacije, odnosno obavijesti rasprava je otvorena. Tko želi sudjelovati u raspravi o predmetnom zakonu? Da li se netko javlja za raspravu? Gospodin Boško Šiljegović. Gospodine Šiljegoviću izvolite, predsjednik Kluba srpskog naroda u Domu naroda.
Gospodine predsjedniće, poštovano predsjedništvo, dame i gospodo, s ozbirom da je bilo različitih interpretacija u sredstvima informisanja po pitanju stava delegata iz reda srpskog naroda, dužan sam da kažem sledeće. 47 Predstavnici Republike Srpske u ovom visokom domu znaju da je ovo prelazni zakon privremenog karaktera i da on uvodi instituciju upravnog odbora i instituciju direktora i samim tim da odpočinje proces objedinjavanja uprava carina i osnivanje uprave za indirektno oporezivanje. U međuvremenu predlagač Savjet ministara na čelu sa gospođom ministricom je izvršio određene i popravke, odnosno nekih nejasnoća je bilo i evo vidimo u ovom posljednjem što je predsjednik pročitao da su neke nedorečenosti popravljene. Predstavnički dom je 27.6. takođe usvojio ovaj prelazni zakon. U redovnoj parl, proceduri Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine očekujemo da će učestvovati entitetske vlasti i institucije entiteta. Narodna skupština Republike Srpske je obavezala delegate u ovom domu i Predstavničkom domu da u toj proceduri stvaranja okvirnog zakona ugradi određene amandmane i u tom pravcu predstavnici iz Republike Srpske u ovom domu će podržati usvajanje prelaznog zakona o spajanju uprava carina i osnivanja carina, osnivanju uprave za indirektno oporezivanje. Hvala lijepo
Zahvaljujem gospodine Šiljegoviću. Gospodin Halid Genjac. Izvolite.
Poštovane kolege, uvaženo predsjedništvo, cijenjeni predstavnici Vijeća ministara, nalazimo se pred izuzetno značajnim činom glasanja za jedan vrlo važan projekat, zakonski projekat iz seta reformskih naših projekata. Dakle glasanje za zakonski projekata koji će našim današnjim, očekujem, usvajanjem ostvariti pretpostavke da krupne korake koji su potrebni za procese reformi u oblasti carina i indirektnog oporezivanja, a kasnije naravno i PDV-a. Naše današnje glasanje za ovaj zakon znači potvrdu našeg opredjeljenja za reforme, jer ovaj zakonski projekat, bez obzira što je prelazno zakonsko rješenje čini značajan dio reformskog paketa. Kao Klub bošnjaka i ovu tehničku intervenciju od strane Vijeća ministara smatramo zaista samo preciziranjem određenog rješenja i tehničkom, a ne suštinskom intervencijom. Dakle i sa ovom dopisom od strane VIjeća ministara, sa ovom korekcijom i imajući u vidu sve ovo što sam rekao, obrazlažući značaj ovog zakona, kao Klub bošnjaka ćemo podržati ovaj zakonski projekat i zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Nadležna radna tijela u ime predlagača. Gospodin Zrno. Gospodine Zrno izvolite. 48
Gospodine predsjedavajući, kolege, dame i gospodo, ispred Kluba hrvatskih zastupnika pozdravljam donošenje i usvajanje ovakvoga zakona, ali uz nekoliko popratnih riječi. Riječ je o prijelaznom zakonu. Čini mi se da u proceduri izglasavanja prijelaznog zakona o carinama i indirektnom oporezivanju da ne možemo biti zadovoljni procedurom, jer je nedefinirana, nedorečena, nije bilo vjere ili nije bilo takve vremenske stiske da nam se zakon ovakvog formata ponudi bez prava amandmanskoga djelovanja. To je prvo. Nadam se da će ta pogreška biti ispravljena za 3 mjeseca. Jer u jednom članku, mislim drugom govori se o tomu da ovaj zakon vremenski je ograničen. Zbog toga jeste prijelazni. Vrijedi 3 mjeseca i molio bih nadležne da se njegova prijelaznost ne produži na više od 3 mjeseca i da nam se ponudi u jednoj drugačijoj formi, formi normalne skupštinske procedure, odnosno u prijedlogu normlane skupštinske procedure.To je zamjerka ovomu zakonu. Druga zamjerka je djeluje isuviše šturo, djeluje preograničeno, a znamo da je ambiciozan i mora biti ambiciozan, jer je zakon od vitalnog interesa za ovu državu, pa me ponekada ovaj zakon više podsjeća na memorandum ili na rezoluciju koja je napravljena zbog direktora gdje isto tako ne prihvaćam proceduru predlagača i imenovanja, jer direktora, direktor treba biti postavljen po Zakonu o Vijeću ministara, a ne po onomu, to je osobno mišljenje, načinu koji je predložen i zamišljen u ovome zakonu. Zakon, prijelazni zakon prihvaćamo i nadam se da i vi prihvaćate one opaske koje su navedene sada. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu Branku Zrni. Ko dalje želi govoriti o Zakonu? Nema više prijavljenih. Predlažem da pristupimo izjašnjenju o tekstu Zakona. Samo jedno podsjećanje, kako se radi o razmatranju Zakona po članku 100. točka 2. nema amandmana, nadležna radna tijela nisu bila isto tako u prilici razmatrati predmetni zakon, predstavnik predlagatelja ne smatra, evo niko ga ne poziva, dakle, ne znam ima li potrebe da obrazloži Zakon. Ako ima potrebe neka izvoli, a ako ne, ja predlažem da pristupimo izjašnjenju o tekstu Zakona. Izjašnjavamo se o Zakonu. Ko je za usvajanje ovakvog teksta zakona? Ko je za? Ko je protiv? Uzdržan? – 1 Zahvaljujem. 49 Konstatiram da smo sa 13 glasova za, bez glasova protiv, uz 1 glas uzdržan usvojili Zakon, prijelazni zakon o spajanju carinskih uprava i osnivanje uprave za indirektno oporezivanje i time smo završili sa 8. sjednicom. Ja predlažem da napravimo jednu kratku pauzu, odnosno stanku od 15 minuta, kada ćemo nakon stanke odlučiti i početi sa radom našom 9. sjednicom, a dotle evo obavićemo kratke konsultacije i pripremiti ovu dvoranu u tehničkom smislu za nastavak, odnosno našeg rada, odnosno za početak 9. sjednice. Znači za 15 minuta odnosno 15 do 12 vidimo se ovdje sa početkom rada 9. sjednice. Zahvaljujem svima. Sjednica je završila sa radom u 11,30 sati.