Poštovane dame i gospodo izaslanici, poštovani gosti, srdačno vas pozdravljam i otvaram 9. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH, predstavnici međunarodnih organizacija i veleposlanstava u Bosni i Hercegovini koji redovito prate rad našega Doma, te predstavnici medija. Na sjednicu su pozvani i predstavnici Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH, te Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH, čija su izvješća na dnevnom redu današnje sjednice. Sjednici je nazočno 14 izaslanika, od kojih 4 iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog naroda, 5 iz reda srpskog naroda. Izaslanik Fahrudin Radončić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti biti nazočan današnjoj sjednici. Evo, stigao nam je i predsjedatelj Vijeća ministara, pa ga pozdravljamo. Kao što vam je i naznačeno u pozivu za današju sjednicu, a u skladu sa člankom 155. Poslovnika, na početku sjednice, prije rasprave o dnevnom redu, izaslanicima će biti omogućeno postavljati izaslanička pitanja u usmenom obliku. Podsjećam da su vam zajedno s pozivom za 9. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi s procedurom postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Navedeni dopis, odnosno obavijest o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 9. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućen predsjedatelju Vijeća ministara BiH i Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH. Sukladno članku 156. stavak 1. Poslovnika najavu za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su: izaslanik Sredoje Nović – za Vijeće ministara BiH i Ministarstvo sigurnosti BiH; izaslanik Nebojša Radmanović – za Vijeće ministara BiH i Ministarstvo sigurnosti BiH; izaslanik Dragutin Rodić – za predsjedatelja Vijeća ministara BiH, gospodina Denisa Zvizdića; izaslanik Mario Karamatić – za ministra komunikacija i prometa BiH, gospodina Slavka Matanovića. U skladu s člankom 156. stavak 2. Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara i onom članu Vijeća ministara BiH na koga se pitanje odnosi. Želim podsjetiti i na to da smo uputili obavijest Javnom RTV servisu BiH radi osiguranja izravnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice, a u skladu s člankom 155. stavak 1. Poslovnika. 2 Sada možemo započeti s postavljanjem usmenih izaslaničkih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem izaslaniku Sredoju Noviću. Izvolite gospodine Noviću.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege delegati, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara, ministri, dame i gospodo. U skladu sa članom 156. stav 1. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine postavljam sljedeće delegatsko pitanje. Savjet ministara BiH je na 117. sjednici, održanoj 12. januara 2015. godine, zadužio Ministarstvo bezbjednosti da revidira Prijedlog odluke o imenovanju članova Komisije za primjenu programa zaštite svjedoka BiH, u smislu zadovoljenja nacionalne strukture predloženih članova Komisije. U revidiranoj Odluci je zadovoljena nacionalna struktura bošnjačkog i hrvatskog naroda ali ne i srpskog. – Zašto Odluka nije usaglašena sa nacionalnom strukturom konstitutivnih naroda, odnosno zašto u Komisiji za primjenu programa zaštite svjedoka nema člana iz reda srpskog naroda? Hvala.
Ministre izvolite. Ministar sigurnosti BiH, gospodin Dragan Mektić.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi članovi Kolegija, poštovani delegati, dame i gospodo. Na ovo poslaničko pitanje, odnosno delegatsko pitanje, ja bih odgovorio na način da se radi o jednoj izuzetno bitnoj i važnoj Komisiji koja učestvuje direktno u procesuiranju najtežih izvršilaca krivičnih djela. Dakle, ne bih sada govorio i obrazlagao nadugačko i naširoko kolika je bitna zaštita svjedoka u smislu kad svjedok ispuni uslove da bude zaštićen. Dakle, njemu se može promijeniti identitet, on može promijeniti prebivalište, može mu se obezbjediti posebno mjesto stanovanja, možemo sa drugim državama, imamo niz bilatelarnih sporazuma o razmjeni i zaštiti zaštićenih svjedoka, itd. Mnogi krivični postupci i u fazi, kad su još u fazi istrage u Tužilaštvu BiH i pred Sudom BiH zavise bukvalno od, mogu da zavise bukvalno od jednog zaštićenog svjedoka, u smislu da li će krivično djelo biti dokazano ili neće biti dokazano. Mi smo s tim u vezi bili obavezni da imenujemo, da tako kažem, Komisiju za primjenu programa zaštite svjedoka koja odobrava da će neki svjedok ući u program zaštite svjedoka ili na određeno ili već na koji duži vremenski period, a nakon, kada mu istekne taj program određeni vremenski, onda ista ta Komisija cijeni i može da prekine mu taj program ili da produži taj program. Mi smo u skladu, još raniji saziv, dakle, Savjeta ministara prethodni od nas, je u skladu sa zakonom koji reguliše ovu materiju zatražio da Sud i, Komisiju sačinjavaju tri predstavnika, jedan predstavnik Suda, jedan predstavnik Tužilaštv i po funkciji načelnik Sektora za zaštitu svjedoka u Državnoj agenciji za istrage i zaštitu. Dakle, faktički trebalo je predložiti dva kandidata, ovaj jedan po zakonu već unaprijed predodređen, itd. i mi smo, odnosno već raniji saziv je dobio prijedlog iz Suda i Tužilaštva u kome nije obezbjeđen nacionalni balans između ova tri člana Komisije. Poslije, kada smo mi, nakon ovog saziva, nekoliko puta urgirali i molili i Sud i Tužilaštvo da promijene ili da dostave više kandidata, da kažem, po našem zahtjevu. To nakon nekoliko urgencija Sud BiH je promijenio tog svog kandidata, Tužilaštvo nije željelo, jer 3 je smatralo da određena osoba tog kapaciteta mora da bude ta i ta osoba, tako da smo dobili u toj Komisiji, dakle po nacionalnoj strukturi, kada smo poslije imenovali, jednog Bošnjaka, jednog Hrvata i jednog iz reda ostalih. A zašto smo to uradili? Zato što je određenom broju svjedoka istekao program zaštite i ljudi se i nisu nalazili ni oni, ni njihove porodice u programu zaštite. I došli smo u situaciju ili da otkrijemo te zaštićene svjedoke, da ih izbacimo iz programa da nemaju nikakav oblik zaštite, da bude ugrožen određen broj krivičnih postupaka pred sudom i ja sam lično kao ministar, evo da kažem, a Savjet ministara je to potvrdio, u tom momentu onda smatrao da je bitnije da imamo ovu Komisiju, jer cijenim da ta Komisija, prije svega bitno je da bude profesionalna komisija, da sa jednog, da kažem, pravničkog, pravosudnog tog aspekta donosi valjane odluke u smislu zaštite svjedoka. Ali ta Komisija, ja sada ne znam u kolikoj mjeri će, u ukupnoj nekoj mjeri zaštićenih svjedoka biti nacionalna struktura tih zaštićenih svjedoka, da bi se na određeni način prema njima ponašali, a kažem da je u tom momentu, i ja sam dobio da vam kažem pet ili šest pisama, imam ih dole kod sebe u svojoj kancelariji, gdje me mole porodice zaštićenih svjedoka da su ispali iz programa, da se nalaze negdje tamo u nekoj državi, ne plaća niko stan, itd., da ne govorim sada, pošto se radi o prilično jednoj materiji koja treba da bude više, da kažem, tako povjerljivog ili konspirativnog karaktera. I onda jednostavno da bih izašao na bilo koji način iz te situacije predložio ovako. Ja nemam instrumenata i ja nemam načina da natjeram, da natjeram nekoga da imenuje osobu drugu, itd. A u zakonu isključivo stoji da na prijedlog Tužilaštva, odnosno Suda mi imenujemo. To je jedini moj motiv bio da bih na neki način spasio čitavu situaciju, da kompletan program zaštite svjedoka se ne raspadne, ne dođu u situaciju mnogi krivični postupci, prvenstveno kada su u pitanju ratni zločini i neka druga teška krivična djela iz oblasti organizovanog kriminala. I kažem, jedino motivisan tim razlogom predložio sam Savjetu ministara i Savjet ministara je usvojio ovakvu Odluku. Hvala. Ako treba u pismenom obliku ja mogu dostaviti i u pismenom.
Hvala gospodine ministre. Je li izaslanik Nović zadovoljan ponuđenim odgovorom? Izvolite gospodine Noviću.
Pa znate, bilo bi vrlo od mene cinično da kažem da sam zadovoljan i da ova zemlje nema ni jedan instrument da se zadovolji nacionalna struktura jedne bitne komisije. Tragično je ovo što sam ja čuo danas, moram vam reći. Savjet ministara nema pravo na to, ma ko to bio, da izostavi iz komisije jednog člana konstitutivnog naroda. Razumijem ja sve ovo što je uvaženi ministar rekao, i cijenim, o značaju koji ta Komisija ima. Upravo zbog tog značaja, koji je u zakonu regulisan, ja insistiram na tome. Zbog tog značaja, jer znamo mi tamo ko su, ne znamo personalno, ali zaštićeni svjedoci su uglavnom Bošnjaci, Hrvati i Srbi. Ostali, da ne govorim procentualno koliko i ne omalovažavam nikoga. Nedopustivo je. Mi kada smo pravili Zakon o programu zaštite svjedoka, jako dobro se sjećam rasprave u ovom Domu, u drugom sazivu, u Predstavničkom domu, gdje su čak u to vrijeme bilo prijedloga da se kaže, glavni tužilac, predsjednik suda, odnosno šef Odjeljenja za zaštitu svjedoka u SIPA-i i tada se je energično suprodstavio Dom, Parlament se suporstavio takvim rješenjima i rekao ne, ne, ne, jer može se desiti sticajem okolnosti da tada ne mogne se ispoštovati nacionalna struktura. 4 Ja znam da je na toj sjednici, da su predstavnici hrvatskog naroda tada insistirali da se po svaku cijenu predstavnik hrvatskog naroda stavi u tu Komisiju i stavljen je. I ja ne mogu vam prihvatiti obrazloženje koje vi ističete da je to razlog da se to ubrza. Glavni tužilac, odnosno ako je samo u ovoj zemlji povjerenje u glavnog tužioca, ma čije to ime bilo, a ne u desetine tužilaca koji rade u Tužilaštvu BiH, onda je kraj ovoj Bosni i Hercegovini i demokratiji u Bosni i Hercegovini. Ja insistiram, i molim prosto, i predsjedavajućeg Savjeta ministara i Vas kao resornog ministra, da se ovo u hitnoj, hitno izvrši izmjena. Upravo zbog toga što, i dok sam bio u SIPA-i, znam šta znači zaštita svjedoka. Nemojte baš se zaonisiti iluzijama da je nevažno da tamo ima i predstavnik srpskog naroda. Nije baš tako jednostavno kako se mnogima čini kada dođe čovjek koji treba da sve ovo, ima ovu zaštitu, jel da, pa on razgovara sa tim velikim profesionalcima. E kamo puste sreće da je ovo zemlja tih velikih profesionalaca i da ne gleda više na nacionalnu strukturu. To smo jednom prevazišli i ja mislim da je nedopustivo da se to ne ispravi u Savjetu ministara. Ako ovaj Dom ima ingerencije, ja tražim da se u tom smislu donese zaključak i da Dom naroda traži da Savjet ministara razriješi to pitanje u narednom periodu. Hvala.
Hvala vama gospodine Noviću. Riječ dajem izaslaniku, gospodinu Nebojši Radmanoviću. Izvolite gospodine Radmanoviću.
Dame i gospodo delegati, gospodo predsjedavajući, članovi Savjeta ministara na čelu sa predsjedavajućim. Moje pitanje jeste upućeno ovim posljednjim, dakle Savjet ministra i Ministarstvo bezbjednosti BiH. Evo kako glasi: – Da li je Savjet ministara, gospodine predsjedavajući, analizirao situaciju povodom napada na predsjednika Vlade Srbije, gospodina Aleksandra Vučića, da li je izrađena informacija i kome je dostavljena? Da li je utvrđeno ima li propusta u radu agencija koje su obezbjeđivale skup, i ako ima, ko je odgovoran i da li su preduzete mjere odgovornosti? Hvala.
Hvala Vama. Tko će odgovoriti? Ministar Mektić. Izvolite gospodine Mektiću.
Hvala još jednom. Poštovane dame i gospodo. Mogu odmah da kažem da je Savjet ministara analizirao situaciju povodom napada na predsjednik Vlade, gospodina Aleksandra Vučića. I na način da je analizirao, da je odmah nakon tog napada sazvao vanrednu sjednicu Savjeta ministara na kome sam ja kao ministar informisao Savjet o početnim saznanjima i informacijama koje sam imao sa lica mjesta o događaju koji se dogodio 11.07. u Potočarima i da je Savjet ministara osudio taj napad i da smo najoštrije, da kažem tako, osudili taj napad i da je Savjet ministara na toj vanrednoj sjednici donio odluku da Ministarstvo bezbjednosti sačini posebnu informaciju o tom događaju, sa prijedlogom konkretnih mjera i radnji u smislu utvrđivanja okolnosti pod kojim se to dogodilo, mjera i radnji kako bi se 5 dalje preduprijedila takva događanja, i u smislu utvrđivanja pojedinačne, lične odgovornosti određenog broja pojedinaca koji snose odgovornost za sve propuste. Moram da kažem da u toj Inforamciji koju smo mi sačinili, a sačinili smo je na osnovu prikupljenih podataka od svih policijskih agencija koje su učestvovale u obezbjeđenju tog skupa, sa državnog i sa entitetskog nivoa, i to sublimirali i napravili jednu kompletnu, dosta opširnu informaciju o čitavom tom događaju, i da smo na kraju tačno taksativno nabrojali propuste pojedinih bezbjednosnih, odnosno policijskih agencija, kada je u pitanju odgovornost vezano za taj događaj. Moram da kažem usvojena je ta Informacija na Savjetu ministara i da je tu tačno pojedinačno nabrojana odgovornost pojedinaca i agencija u smislu preduzimanja određenih mjera prije samog događaja, dakle u planiranju mjera da do toga ne dođe, na sam dan događaja kada se to događalo i poslije tog događaja. Ne bih sada da, nema potrebe da navodim sve te taksativno nabrojane propuste ovdje, ako ima potreba i ako ovaj Dom zatraži mi tu Informaciju možemo proslijediti vama, ona je usvojena na Domu naroda. I samo da kažem, da smo utvrdili i ustanovili da je najodgovornija Policijska agencija i najviše propusta je imala Direkcija za koordinaciju policijskih tijela BiH, kada su u pitanju planiranje, pošto je direktor te Agencije bio i šef Štaba za obezbjeđenje cjelokupne te manifestacije, i drugim dijelom da je odgovorna Državna agencija za istrage i zaštitu, što dio svojih kapaciteta operativnih, policijskih nije stavila u funkciju tog Štaba, odnosno u funkciju obezbjeđenja ličnosti koje su se tamo nalazile u statusu međunarodne zaštite. Dakle, Informacija konkretna, detaljna, Savjet ministara se upoznao i na osnovu toga kada je Savjet ministara prihvatio takvu Informaciju, ja sam ocijenio, kao ministar, da direktor Agencije, odnosno Direkcije za koordinaciju policijskih tijela i kao šef Štaba koji je koordinirao, planirao sve mjere vezane za obezbjeđenje tog skupa, snosi, da kažem tako, dovoljan kvantum odgovornosti pa sam preko Nezavisnog policijskog odbora, u smislu odgovornosti te, predložio da bude smijenjen. Dao sam konkretnu inicijativu, Nezavisni odbor je dobio tu inicijativu, sazvao sjednicu Nezavisnog odbora, analizirao sve ono i Informaciju koju sam i njima dostavio i nije donio odluku o smjeni direktora te Agencije, čime su moje mogućnosti za utvrđivanje daljnje odgovornosti bile iscrpljene. Hvala. Ako treba ja mogu po zahtjevu Doma dostaviti vam i Informaciju, dostaviti vam pisani odgovor i ako treba još nekih dodatnih pitanja.
Hvala vam gospodine ministre. Je li izaslanik zadovoljan ponuđenim odgovorom?
Pa, prirodno da nisam zadovoljan. Zar nije bilo normalno da ovaj Dom dobije tu Informaciju. Dva mjeseca je prošlo od toga, gospodine ministre. Ovo je, treba li Dom ovaj da sastaje se svaki dan i da traži nešto od Savjeta ministara što je krupan međudržavni problem? I to smo već konstatovali na sjednici ovoga Doma. I da mi danas, dva mjeseca nakon toga što se desilo, čujemo ovo o čemu ministar govori. Navodno je, bar kako smo čuli sada, sve izanalizirano i sve dovedeno do kraja, ali ništa nije završeno. I nije završeno. Javnost u Bosni i Hercegovini, u Srbiji, u okruženju ne zna i prvi put čuje ovo da je došlo do direktora Direkcije za koordinaciju policijskih tijela i da to nije završeno. Dakle, to je jedna potpuna neefikasnost 6 sistema koji imamo, uključujući i Savjet ministara, načina i drugih ima a ne samo da se čeka Nezavisni odbor. Predlažem, gospodine predsjedavajući, da ovaj Dom dobije Informaciju, da zaduži Savjet ministara ukoliko ima novih nekih stvari tu da nam i to da u dopuni Informacije, da obaveže Savjet ministra da prati ovo do kraja. Pa odgovornost, nije dovoljno reći neko je odgovoran, jer to ništa ne znači. Mora se na neki način to završiti. Mora onaj ko je odgovoran snositi sankcije. I ne vjerujem, evo sada govorim u svoje ime, da je odgovoran samo jedan čovjek. Mnogo je više toga, ali evo da danas završimo na tome. Hvala.
Hvala Vama gospodine Radmanoviću. Sada je na redu izaslanik, gospodin Dragutin Rodić. Izvolite gospdine Rodiću.
Poštovani predsjedavajući, kolege delegati, poštovani članovi Vijeća ministara na čelu sa predsjedavajućim, dame i gospodo. U skladu sa članom 156. stav 1. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH postavljam sledeće delegatsko pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara, gospodinu Denisu Zvizdiću. Kao što nam je poznato iz ranijeg perioda, jedan od ključnih uslova da bi Bosna i Hercegovina mogla uputiti kredibilnu aplikaciju za punopravno članstvo u EU jeste usvajanje mehanizma koordinacije, što znači da sve politike u Bosni i Hercegovini treba da budu međusobno usklađene i da imaju isti cilj prilikom integracijskih procesa u EU i da se mogu efikasno implementirati. Takođe, nakon usvajanja Izjave o principima pristupa Bosne i Hercegovine EU, oko koje je postignut najširi mogući koncenzus, i dalje jedno od ključnih pitanja ostaje mehanizam koordinacije. Smatram da usaglašeni stavovi svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini oko mehanizma koordinacije mogu dati odgovor na mnoga pitanja koja stoje pred Bosnom i Hercegovinom u narednom periodu. Citiraću dio iz Izjave „U što kraćem roku biće uspostavljen efikasan i efektivan mehanizam koordinacije institucija svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini u procesu pristupanja EU“. Kako je Izjava usvojena u februaru ove godine, a danas je septembar, interesuje me – Dokle se stiglo sa usaglašavanjem mehanizma koordinacije i kada se može očekivati početak primjene tog istog mehanizma? Hvala.
Hvala vama. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Denis Zvizdić. Izvolite gospodine predsjedatelju.
Zahvaljujem se. Uvaženi predsjedavajući, uvaženi članovi Kolegija, uvažene zastupnice i zastupnici, poštovani mediji i gosti, sve vas lijepo pozdravljam i želim vam uspješan rad današnjeg zasjedanja. 7 Zahvaljujem se uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju. Naravno bilo bi previše ambiciozno kazati da je mehanizam koordinacije ključni uvjet za podnošenje aplikacije za članstvo, ali u svakom slučaju predstavlja veoma bitan instrument za preuzimanje pravne stečevine EU i definiranje procedura, modaliteta i način unutar kojih će Bosna i Hercegovina, u okviru svoje ustavne strukture, na jednoobrazan i istovjetan način preuzimati direktive i pravnu stečevinu EU. Zbog toga mehanizam koordinacije mora i biće baziran na dva vrlo bitna načela, dakle načelo poštivanja dominantne ustavne nadležnosti. I obzirom na brojne informacije o mehanizmu koordinacije i učešću različitih nivoa vlasti unutar mehanizma koordinacije želim samo jasno da podsjetim da u Bosni i Hercegovini isključive ustavne nadležnosti ima Bosna i Hercegovina. Unutar Bosne i Hercegovine isključive ustavne nadležnosti imaju entiteti i isključive ustavne nadležnosti u određenim oblastima imaju kantoni. Nećemo ulaziti u dalje odnose da postoje podijeljene nadleženosti unutar Federacije, itd. Dakle, svaki od tih nivoa vlasti će biti zadužen da u jednom momentu transponira pravnu stečevinu EU unutar svojih zakona i unutar regulatornog okvira za koji je on nadležan. Zbog toga će biti bitno učešće svih nivoa vlasti i bitna koordinacija između tih nivoa vlasti. Drugo bitno načelo je pitanje efikasnosti mehanizma koordinacije. Dakle, mi, i to je ono što prije svega građani Bosne i Hercegovine treba da znaju, mi ne pregovaramo sa EU na način da imamo pravo i mogućnost da mijenjamo njihove direktive i njihovu pravnu stečevinu, kako se to često predstavlja u javnosti. Mi sa EU razgovaramo samo o vremenskom okviru i načinima na koji ćemo preuzeti pravnu stečevinu EU i transponirati je u naš regulatorni zakonodavni okvir u Bosni i Hercegovini. I tu su bitna dva, tu su jako važna dva ključna načela. To mora biti istovremeno i mora biti jednoobrazno. Dakle, ne može jedan nivo vlasti preuzeti pravnu stečevinu na svoj način, a drugi nivo vlasti na svoj način. Ona mora biti istovremeno, istovremeno i jednoobrazno preuzeta, transponirana u zakonodavnopravni okvir i istovremeno se mora početi raditi na njenoj provedbi i na njenoj realizaciji. Zato je unutar mehanizma koordinacije važno stvoriti modele koji će omogućiti učešće svih onih koji imaju dominantnu ustavnu nadležnost, ali će onemogućiti bilo kakve ciljane ili namjerne opstrukcije takvih procesa. Ja moram kazati da smo unutar saradnje po tom pitanju, Vijeće ministara i dvije entitetske vlade, napravili vrlo značajne iskorake u smislu postizanja konačnog dogovora. Postoji jedan ozbiljan materijal na kojem baziramo naš dalji rad. On naravno mora biti dorađen sa nekoliko aspekata, prije svega usklađen sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju koji je stupio na snagu i koji predviđa formiranje određenih tijela i precizira njihov sastav, kako bi se nastavila dobra saradnja između nivoa Bosne i Hercegovine koja o tim pitanjima mora prethodno usaglasiti svoje stavove, ali prema EU govoriti jednim glasom. I zbog toga će Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje koje formira Bosna i Hercegovina jednim glasom razgovarati sa našim pandanima u EU po ovim pitanjima. I naravo, mehanizam koordinacije mora postići maksimalan nivo svoje prohodnosti, efikasnosti unutar procedura donošenja odluka i preuzimanja pravne stečevine EU. Ako se nastavi ovakva dobra saradnja ja sam optimista da ćemo vrlo brzo uskladiti postojeći bazni materijal Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, da ćemo unutar procedura postići mogućnost postizanja visokog stepena efikasnosti mehanizma i otkloniti sve moguće opstrukcije, i naravno, kada se tako nešto dogovori na razini Vijeća ministara i dvije entitetske vlade, taj mehanizam će biti objavljen, biće po njemu formirana tijela i oni će stupiti na snagu i Bosna i Hercegovina će imati vertikalnu proceduru koordinacije preuzimanja ... Ako naravno se u međuvremenu ponovo pojave neargumentirane bojazni ili strahovi da neko nekoga unutar takvog mehanizma koordinacije može ili prevariti, ili preglasati, ili preuzeti mu neku nadležnost, 8 onda naravno opet otvaramo polje dodatnog usaglašavanja i taj proces ponovo može trajati duže nego što bi to mi u ovome trenutku željeli. Dakle, ja sam još uvijek optimista, barem na bazi do sada obavljenih razgovora, da će Vijeće ministara sa dvije entitetske vlade vrlo, vrlo brzo postići saglasnost o tekstu mehanizma koordinacije, kako bi onda on bio usvojen na nivou te tri vlade, bio naravno objavljen, kako bi formirali tijela koja predviđa taj mehanizam koordinacije i kako bi naravno kompletnu proceduru, dakle sve instrumente i institucije koje će na tome raditi, stavili u funkciju preuzimanja pravne stečevine EU. Ja moram reći da će to biti vrlo, vrlo zahtjevan proces. Mi to svi moramo da znamo, pojedine radne grupe, obzirom na složenost poslova koje će obavljati, imaće 60, ili 70, ili 80 članova radne grupe i naravno da se moraju naći modeli koji će onemogućiti bilo kakvu opstrukciju rada takvih radnih grupa. Ako taj model bude isključivo baziran na modelima da u svakom trenutku svi moraju prisustvovati i da se moraju postići potpuni koncenzusi svih onih u radnoj grupi, onda naravno to može biti problem. Zato radimo na modelima po kojima ćemo, ponavljam, ispoštovati ustavnu strukturu Bosne i Hercegovine, ustavne nadležnosti, učešće svih ovlaštenih i za to zaduženih institucija, ali istovremeno mora se postići potreban nivo efikasnosti, jer mi govorimo o stotinama hiljada stranica pravne stečevine, dakle u ovome trenutku je to sigurno riječ o preko 200.000 stranica pravne stečevine, koja mora biti prevedena, analizirana i transponirana u pravno regulatorni okvir Bosne i Hercegovine. To nije ni malo, ni malo lak zadatak, i zbog toga očekujem da ćemo svi imati razumijevanje za ovako bitnu odluku, imati razumjevanja za mehanizam koordinacije i imati naravno dovoljno spremnosti da postignemo koncenzus na bazi, naravno međusobnog razumjevanja i na bazi jedne kvalitetne političke volje, ako nam je svima cilj, a svima nam je cilj, da nastavimo se kretati dalje prema evropskim integracijama. Hvala.
Hvala vama gospodine rpedsjedatelju. Je li izaslanik Rodić zadovoljan odgovorom? Izvolite gospodine Rodiću.
Kao što se vidi iz opširnog odgovora predsjedavajućeg Savjeta ministara mislim da je pitanje bilo vrlo argumentovano i mislim da je pitanje za ovaj današnji trenutak. Obzirom da mi godinama se bavimo mehanizmom koordinacije, drago mi je što sam čuo ovo što je rekao predsjedavajući Savjeta ministara, prije svega da će se poštovati ustavna struktura Bosne i Hercegovine i da ćemo na taj način ići ka rješenju. Naravno, ja nisam rekao da je ključni, da je jedan od ključnih uslova da bi se mogla predati kredibilna aplikacija i, naravno, upravo zbog složenosti odnosa koji su u Bosni i Hercegovini mislim da i ovaj proces koji vi trenutno provodite ide nekim pravim tokom. Prema tome, ja molim, zadovoljan sam u principu sa odgovorom, ali molim da mi se dostavi u pismenoj formi. Hvala.
Hvala Vama. Riječ dajem izaslaniku Mariu Karamatiću. Izvolite gospodine Karamatiću. 9
Hvala predsjedavajući. Poštovani članovi Kolegija, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, uvaženi članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege, dame i gospodo. Ja ću se obratiti Ministarstvu prometa i komunikacija BiH. Naime, na posljednjoj sjednici sam rekao da ću podržati onakav nakaradan Plan razvoja isključivo zbog toga što je dolazila konferencija, na kojoj je bio predsjedavajući Vijeća ministara, gdje nam se je otvarala mogućnost da dobijemo stotine miliona eura pomoći u razvoju infrastrukture. Tada je bilo kandidirano nekih pet projekata, na kraju su otišla samo dva, i dobili smo nekih dvadesetak miliona za neka dva mosta. Naravno, čestitam ljudima koji su tamo bili da su to uspjeli izlobirati, vjerovatno bi više da je bilo više projekata kandidiranih. Nisam dobio odgovor na ono moje pitanje koje sam postavio tada na toj sjednici, ali istina, pošto smo dobili Plan prije Strategije, da se za Strategiju vanjskim nekim suradnicima planira isplatiti milion eura, ali evo to ću ostaviti za neki drugi put, da sada ne idem previše u širinu. Sada ću govoriti o procesu digitalizacije u Bosni i Hercegovini. Strašno su bitne stvari ovo što je uvaženi gospodin Sredoje Nović govorio o nacionalnoj zastupljenosti. Bosna i Hercegovina je s jasno podijeljenim nadležnostima, i ustavnim i zakonskim, i tako imamo i Zakon o Javnom RTV servisu koji je ponovo, po mom mišljenju, nakaradan kao i sve što je nametnuto od strane međunarodne zajednice. Ali je takav kakav jeste, mi trenutno boljega nemamo dok ga ne donesemo. Između ostalog, po tom Zakonu je predviđeno uspostavljanje korporacije. Ja sam ostao šokiran prije nekoliko dana kada sam čuo da je državno Ministarstvo prometa milione maraka vrijednu opremu za digitalizaciju, koja je u državnom vlasništvu, poklonila Republici Srpskoj, tj. RTV Republike Srpske. Tu je priča završena o korporaciji. I sada šta će se dogoditi? Dogodiće se da RTV Republike Srpske najstabilniji javni emiter u Bosni i Hercegovini. BHRT i Federalna televizija lagano umiru u agoniji, RTRS se još uvijek drži. Zahvaljujući tomu RTV Republike Srpske će vrlo brzo, zahvaljujući poklonu od države Bosne i Hercegovine, tj. Ministarstva prometa, uspjeti digitalizirati se i sukladno pozitivnim zakonskim propisima tražiti da se ugase repetitori koji odašilju analogni signal. I tako dolazimo, evo vjerujem da će gospoda iz SDS-a biti zadovoljna, znači ovo je završetak politike Radovana Karadžića, osiguravanje apsolutne dominacije srpskog naroda u medijskom programu Bosne i Hercegovine. Moje pitanje uvaženom gospodinu ministru glasi – Gospodine ministre, jeste li Vi uopće svjesni šta ste napravili? Hvala.
Hvala izaslaniku Karamatiću. Ministre Matanoviću izvolite.
Poštovani predsjedavajući, članovi Kolegija, uvaženi delegati, uvaženi predsjedavajući Vijeća ministara, ministri, dame i gospodo. Budući da je pitanje uvaženog izaslanika gospodina Karamatića prilično kompleksne prirode, u skladu sa članom 157. Poslovnika, biće mu dat usmeni odgovor na sljedećoj sjednici Doma naroda. Hvala. 10
Hvala Vama. Može, kako da ne. Izvolite gospodine predsjedatelju.
Hvala Vam. Ja neću govoriti o digitalizaciji, to će ministar uraditi naredni put, ja ću se samo s par rečenica referirati na prethodno pitanje koje je uvaženi zastupnik spomenu, to je pitanje našeg natupa u Beču, jer čini mi se da, iako sam ja više puta istupio u javnosti, dao više intervjua, objasnio sve to, čin mi se da postoji još uvijek nedovoljno informacija ili neko namjerno plasira sasvim drugačije informacije, odnosno dezinformacije o onome što je Bosna i Hercegovina postigla gore. Ko to radi i zašto radi, svi znamo, al' ovo nije vrijeme i mjesto da o tome pričamo. Dakle, Vijeće ministara je usvojilo dokumenat koji je bio platforma našega nastupa u Beču sa jasnim smjernicama i načina na modalitetima na kojima će nastupiti naša delegacija, tako smo upravo uradili. Poslije povratka naš izvještaj je usvojen i našu posjetu smo ocijenili krajnje uspješnom po svim aspektima i zacrtanim zadacima koje je imala delegacija. Ja želim samo da razjasnim nekoliko stvari. Dakle, niko u Beču nije dobio stotine miliona eura i niko u Beču, ni jedna zemlja regiona nije dobila više projekata od druge zemlje regiona, jer na svu sreću to su kriteriji EU, a ne kriteriji Zapadnog Balkana. Osnovni kriterij je ravnopravan, ravnomjeran, uravnotežen pristup prema svim zemljama Zapadnoga Balkana, s tim da postoje vrlo jasni kriteriji. Ja sam ih više puta ponovio i dozvolite mi da ih ponovim opet. Grant sredstva za cestovnu infrastrukturu se mogu dobiti u maksimalnom iznosu od 20%, za željezničku infrastrukturu 40%, za plovnu infrastrukturu 50%. Kriteriji određivanja projekata onih koji ulaze na osnovnu mrežu jeste da moraju povezivati glavne gradove regije, i zbog toga je ugrađen aerodrom u Sarajevu, a nije npr. ugrađen aerodrom u Banja Luci, i da moraju povezivati glavne plovne luke u skladu sa Dunavskom inicijativom i drugim inicijativama, zato je ugrađena luka u Brčkom pod A, a luka u Bosanskom Šamcu pod B. Dakle, to su, i naravno rade se transevropski koridori, kao što je 5C ili Željeznički koridor 5C. To su bili kriteriji i na bazi tih kriterija Bosna i Hercegovina je, ugrađeno je 7 projekata iz Bosne i Hercegovine. Evo sad mogu kazati – više nego praktično ijedne druge zemlje. Dakle, mi smo tamo dobili maksimum u odnosu na ono što smo naslijedili u momentu kada smo preuzeli Vijeće ministara u aprilu, kada Bosne i Hercegovine nije bilo u takvim programima i kad su neke naše ranije delegacije rekle da Bosna i Hercegovina, recimo, uopće nije zainteresovana za Jadransko-jonski autoput. Naš prvi nastup u Briselu je vratio Bosnu i Hercegovinu u ... i Berlinsku inicijativu. Naše, odnosno vaše, ja vam se zahvaljujem zbog toga, usvajanje Transportne politike za koju smo vidjeli da nije preuzela bilo kakve nadležnosti nikome i formiranje Državnog investicionog komiteta je omogućilo da kandidiramo ove projekte. I od četiri odobrena projekta transportne infrastrukture Bosna i Hercegovina je dobila dva, dakle Bosna i Hercegovina je dobila dva. Niko nije dobio stotine miliona eura, dakle o tome nema govora, ali ćemo svi dobiti i grant sredstva i vrlo kvalitetna kreditna sredstva za projekte koji su gore kandidirani. Ja ponavljam, projekte koje Bosna i Hercegovina kandidirala i dobila. To su tri dionice autoputa, tri dionice autoputa, od kojih je jedna naravno, ako već moramo ići na takvu vrstu obrazlaganja, dvije se nalaze unutar teritorije Federacije, jedna unutar teritorije Republike Srpske. Drugo je proširenje Međunarodnog aerodroma Sarajevo u skladu sa ovim kriterijima, treće je luka u Brčkom, četvrta je rekonstrukcija dijela transevropske željezničkog koridora na relaciji Sarajevo-Podlugovi i čišćenje rijeke Save od mina kako bi i mi postali dio Dunavske 11 inicijative. Osim toga mi smo dva projekta dodatna predložili, to je Jadransko-jonski autoput da u dužini 115 km prolazi Bosnom i Hercegovinom, jer imamo tri jaka razloga za to, politički i regionalni. Ako govorimo o regionalnom, suradnji i inicijativi bilo bi nelogično da taj autopur zaobiđe Bosnu i Hercegovinu. I konačno ekonomski jer na toj dionici Bosna i Hercegovina će eventualno imati jedan tunel, a neke druge dionice podrazumijevaju tri mosta, dva tunela, itd. I naravno predložili smo dva projekta iz oblasti energetike, ali gospodo neće biti prihvaćena ako ne usvojimo i energetsku politiku Bosne i Hercegovine. Dakle, to je 400 kV dalekovod koji veže Srbiju, Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru. I to je naš zahtjev da Jadransko-jonski gasovod i tranzitno bude, dio toga gasovoda da bude i Bosna i Hercegovina, uz naravno i drugi i drugim projektima koji su ušli na PECI listu, tamo ih je 7 od 35. To je, dakle, prava istina o tome. Bilo kakva druga istina da je neko prošao ekstra, bilo koja zemlja u ovom regionu a ne Bosna i Hercegovina jednostavno nije bazirana na relevantnim činjenicama, to nije uopće istina. Svi smo prošli onako kako su kreirani kriteriji, a to je uravnotežen i jednakopravan pristup svakoj od zemalja Zapadnoga Balkana.
Hvala, hvala gospodine predsjedatelju, evo na ovom dodatnom i iscrpnom odgovoru. Je li izaslanik Karamatić zadovoljan odgovorima? Izvolite.
Pa s izlaganjem gospodina predsjedatelja Vijeća ministara prezadovoljan i evo i osobno mu zahvaljujem što je i nama i javnosti pojasnio neke stvari. I naše izaslanstvo je tamo stvarno uradilo maksimum, šteta što nisu imali prigode još nešto dobiti zbog premalo kandidiranih projekata. Znači, uopće nisam sumnjao u rad našeg izaslanstva i u rad Vijeća ministara. Što se tiče odgovora uvaženog ministra prometa, evo s nestrpljenjem čekam iduću sjednicu da dobijem, kako mi je rečeno, usmeni odgovor na ovo pitanje. Baš me zanima kako ćete to obrazložiti. Evo obećavam ovdje pred svima ukoliko budem zadovoljan s odgovorom, ukoliko uspijete me uvjeriti da nisam u pravu, znači da ovo nije, kako ono kaže Vaša stranka, multietnička, multičetnička politika, evo javno obećavam da ću Vam kupiti novi iPhone 6. Hvala.
Gospodine Karamatiću, hvala Vam. A sad idemo, idemo dalje. Sukladno članku 158. Poslovnika Doma naroda do ove sjednice Doma pitanja u pismenom obliku postavili su, postavile su izaslanice: Zdenka Džambas, pitanje upućeno Tužiteljstvu BiH i Ljilja Zovko, pitanje upućeno Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Do današnje sjednice dostavljeni su sljedeći odgovori na usmeno postavljena izaslanička pitanja. Na izaslaničko pitanje Maria Karamatića, postavljeno u usmenom obliku, na 4. sjednici Doma naroda, Ministarstvu vanjske trogivine i ekonomskih odnosa BiH, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH. Na izaslaničko pitanje Halida Genjca, postavljeno u usmenom obliku, na 4. sjednici Doma naroda, Ministarstvu finacija i trezora BiH, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH. Na izaslaničko pitanje Dragutina Rodića, postavljeno u usmenom obliku, na 4. sjednici Doma naroda, Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, odgovor je 12 dostavilo Vijeće ministara BiH. Na izaslaničko pitanje Dragutina Rodića, postavljeno u usmenom obliku, na 6. sjednici Doma naroda, Vijeću ministara BiH, odgovor je dostavilo Vijeće ministara BiH. Želi li netko od izaslanika dati komentar na dobiveni odgovor? Nema interesa. Hvala vam lijepo. Sad prelazimo na dnevni red današnje sjednice. Za 9. sjednicu predlažem sljedeći izmjenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 8. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Reformska agenda za Bosnu i Hercegovinu za razdoblje 2015.-2018. godina, materijal Vijeća ministara BiH, broj: 01-50-1-852/15 od 16.09.2015.; 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 01,02-02-1-14/15 od 07.09.2015.; 4. Zahtjev izaslanika Maria Karamatića za razmatranje Prijedloga zakona o konverziji kredita u švicarskim francima u konvertibilne marke po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda, zakon broj: 02-02-1-18-1/15 od 16.09.2015.; 5. Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-9/15 od 02.07.2015. i 18.08.2015.; 6. Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine za 2014., broj: 01,02,01/1,02/1-08-861/15 od 30.06.2015.; 7. Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2014. godinu, broj: 01,02-50-14-995/15 od 14.07.2015.; 8. Izvješće o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2014. godinu, broj: 05/8-04-562/15 od 14.04.2015., s Mišljenjem Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH, broj: 05/8-04-562/15 od 28.07.2015.; 9. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2014. godini, materijal Ministarstva sigurnosti BiH, broj: 01-04-1016/15 od 20.07.2015.; 10. Izvješće s održane radionice o temi: „Zakonodavni okvir, aktualno stanje i planovi institucija BiH u području obrane i sigurnosti“ s prijedlogom zaključaka, materijal Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnosti BiH, broj: 01,02,03/1-50-3-687/15 od 26.08.2015.; 11. Prijedlog odluke o imenovanju članova Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarni odbor za stabilizaciju i pridruživanje između Parlamentarne skupštine BiH i Europskog parlamenta – predlagatelj: Zajednički kolegij obaju domova Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-1007/15 od 22.07.2015.; 12. Izbor zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podataka u BiH, materijal Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure imenovanje ravnatelja i zamjenika ravnatelja Agencije za zaštitu osobnih podatka u BiH, broj: 01,02-34-1-1050/15 od 23.07.2015.; 13. Prijedlog zaključka o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za preispitivanje rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01-50-1-15-16/15 od 07.09.2015.; 13 14. Prijedlog zaključka o produljenju mandata članovima Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete iz Doma naroda; 15. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o grantu između Razvojne banke Vijeća Europe i Bosne i Hercegovine u vezi s Regionalnim stambenim programom u BiH 2 (2013.); broj: 01,02-05-2-1074/15 od 28.07.2015.; 16. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske o međunarodnom cestovnom prijevozu putnika i tereta, broj: 01,02-05-2-1098/15 od 05.08.2015.; 17. Davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovora između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Turske o suradnji u području veterinarstva, broj: 01,02-05-2-1109/15 od 10.08.2015.; 18. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Europske unije i Bosne i Hercegovine o sudjelovanju Bosne i Hercegovine u programu Unije Fiscalis 2020., broj: 01,02-05-2-1115/15 od 18.08.2015.; 19. Davanje suglasnosti za ratificiranje Dopune Sporazuma o financiranju između Bosne i Hercegovine i Europske komisije o programu prekogranične suradnje Bosna i Hercegovina - Crna Gora u okviru komponente prekogranične suradnje programa IPA za 2011. godinu, broj: 01,02-05-2-1138/15 od 28.08.2015.; 20. Davanje suglasnosti za ratificiranje Provedbenog protokola između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Slovačke Republike o primjeni Sporazuma između Europske zajednice i Bosne i Hercegovine o readmisiji osoba koje borave bez dozvole, broj: 01,02-05-2-1139/15 od 28.08.2015.; 21. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o uspostavi Međunarodne organizacije ST-EP (Eliminacija siromaštva putem održivog turizma), broj: 01,02-05-2-1146/15 od 31.08.2015.; 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o suradnji u području znanosti i tehnologije između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Turske, broj: 01,02-05-2-1158/15 od 04.09.2015. godine. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Javlja li se netko za riječ? Ima li prijedloga za izmjenu i dopunu dnevnog reda? Nema, prijavljenih. Hvala vam. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ima, ja se ispričavam. Gospodin Nović. Izvolite.
Čini mi se da ima nešto nejasno u dnevnom redu koji smo mi dobili, kada je riječ o tački 4. Zahtjev delegata Marija Karamatića za razmatranje Prijedloga zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u konvertibilne marke ne stoji da je po hitnom postupku. A ako sam dobro pratio predsjedavajući je rekao da je to po hitnom postupku. Ja bih htio da znam šta je tačno od toga, a ako se mijenja od kancelarije dovde onda mislim da nije nešto regularno, prvo to. 14
Hvala Vam na pitanju. Evo ja od tajnika, ovaj, ...
Ali evo da, da nastavim, ja smatram u ime Kluba srpskog naroda, Kluba delegata srpskog naroda da ovaj Zakon je isuviše bitan, značajan da bi mogao ići po hitnom postupku, i zaista mislim da bi on trebao da ide u redovnu proceduru i zamolio bih predlagača da taj Zakon ide u redovnu proceduru kako bi smo imali prilike da o njemu svestrano razgovaramo i mislim da treba izvršiti mnogo šire konsultacije, jer ovo nije tako lagan Zakon, ali je vrlo bitan Zakon. I mislim da imamo interesa svi da se uključimo maksimalno i da eventualno amandmanima dotjeramo još taj Zakon kako bi on, na opšte zadovoljstvo, mogao da prođe i u jednom i drugom domu Parlamentarne skupštine. Hvala.
Hvala Vam, gospodine Noviću. Očigledno radi se o tehničkoj grešci, dakle na srpskom jeziku je izostala riječ – po hitnom postupku. Evo isprika. Dakle, ako nema izmjena i dopuna dnevni red je usvojen i o njemu se ne glasuje, a sukladno članku 60. Poslovnika Doma sad prelazimo na utvrđeni dnevni red.
nije uključen mikrofon
Pa Zakon, dakle ja sam mislio da sam pojasnio, ali očigledno nisam, dakle Zakon je predložen po hitnom postupku, zato smo ga morali uvrstiti, a ovo je greška, dakle, u verziji srpskog jezika, izostala je riječ – hitnost. Ovaj, evo to mi je pojasnio, a naravno da ćete dobiti novi dnevni red gdje će to biti ispravljeno. Evo, nadam se da sam uspio pojasniti. Dakle, prelazimo na točku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 8. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih, zatvaram raspravu. Glasujemo o Zapisniku 8. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Možemo glasovati sad. Od nazočnih 13 – za je bilo 12, protiv nitko, suzdržan 1. Iz Federacije BiH za 7, protiv nitko, 1 suzdržan, iz RS-a 5 za, protiv i suzdržan nitko. Postoji i opća i entitetska većina. Konstatiram Zapisnik 8. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH je usvojen. 15 Prelazimo na točku dva, to je Ad. 2. Reformska agenda za Bosnu i Hercegovinu za razdoblje 2015.-2018. godina, materijal Vijeća ministara BiH
Zahvaljujem se. Naravno vrlo kratko, većinu informacija o Ekonomskoj reformskoj agendi vi već znate i sa njom ste upoznati. Ona je podijeljena u šest različitih oblasti, unutar tih oblasti dio aktivnosti i mjera ili zakonskih rješenja su vrlo precizno definisani i navedeni. Dio oblasti je tretirano opisno, odnosno generalno kao oblast u kojoj treba napraviti određene iskorake i realizirati određene strategije i projekte. Dogovor unutar vlada koje su potpisale ovu Agendu jeste da će se ona provoditi u nekim rokovima od 3, 6, 9 i maksimalno 12 mjeseci. Vidim da je Predstavnički dom zadužio Vijeće ministara da u roku od 30 dana uradi akcioni plan, koji smo mi i prilikom usvajanja Agende imali, ali isto tako koliko sam ja informisan, a informisan sam, Vlada Federacije BiH i Vlada Republike Srpske su usvojile svoje akcione planove provedbe Reformske agende sa jasno naznačenim mjerama, aktivnostima, zakonima i strategijama. Mi ćemo to sada kao Vijeće ministara, na neki način, harmonizirati da bi rokovi i zadaci koje imamo, zajednički zadaci koje imamo kako bi ih radili u jedinstvenim rokovima i mi ćemo to dostaviti Zastupničkom domu u narednih desetak dana. Aktivnosti su tamo, kažem, podijeljene na vrlo precizne aktivnosti koje treba usvojiti u određenim rokovima, precizno definisana zakonska rješenja i naravno one zakone, pogotovo na nivou Vijeća ministara, za koje moraju biti obavljene određene prethodne aktivnosti na nivou entiteta. U tom smislu, dakle, i vi ćete vjerovatno sa Predstavničkog doma dobiti taj akcioni plan, nadam se da će to dostaviti i Vlada Federacije i Vlada Republike Srpske kako je i zaključak Predstavničkog doma, ali evo ono što treba da znate jeste da je neki krajnji ... da je to 12 mjeseci za kredibilnu provedbu mjera, aktivnosti, zakona i strategija iz Reformske agende. Svaki od nivoa vlasti već radi na Reformskoj agendi, recimo Vijeće ministara je u segmentu donošenja strategija i politika već uradilo jedan veliki posao koji se već mjeri procentom od preko 50, 60 ili više posto završenoga posla. Vlada Federacije o nekim zakonskim rješenjima, Vlada Republike Srpske isto tako. Dakle, riječ je o jednom zajednički usvojenom dokumentu, zajednički definiranom dokumentu i dokumentu koji će biti lakmus papir naše spremnosti da napredujemo ka evropskim integracijama. I to će biti jedan od onih ključnih uvjeta da bi mogli podnijeti aplikaciju za članstvo. Hvala.
Hvala Vama gospodine predsjedatelju. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ povodom ove točke dnevnog reda? 16 Gospodin Raguž, čini mi se, prijavio je se. Izvolite gospodine Raguž.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Evo, sve nazočne pozdravljam. Na tragu ovog što je gospodin Zvizdić, predsjedatelj Vijeća ministara, rekao, želim reći nekoliko stvari. Prvo, zaista želim pozdraviti njegov jasan stav koji je već u onom prethodnom odgovoru rekao da mi više ne možemo voditi se pravilima, odnosno načinom ponašanja i obrazaca Zapadnog Balkana, nego jasnim kriterijima EU kad je bilo u pitanju riječ o strateškim projektima vezano za ovu regiju, i u tom smislu pozdravljam aktivnosti koje je on osobno poduzeo i Vijeće ministara na pokazivanju slike da i Bosna i Hercegovina kroz jednu vrstu koordinacije izvršnih tijela može postati partner u tom povjesnom projektu integriranja ovog prostora u širu Evrospku zajednicu. Naravno, ovaj, želim jasno reći, dakle, da što se mene osobno tiče i stranke koju predstavljam, birača koje predstavljam, bez obzira što smo u oporbi, podržavamo takav pristup Vijeća ministara u tom dijelu, i da moramo graditi jednu novu političku kulturu, jer ovdje bez jednog šireg društvenog konsenzusa ova Reformska agenda može ponovo ostati jedna dobro zamišljena priča koja neće biti, nažalost, operacionalizirana. Poznavajući dosadašnje ... obećanja koja su davali neki od aktualnih lidera, pa i tijela, u ime ove zemlje i njenih građana, nažalost te prilike su propuštane, cijena visoka i zato su parametri koji nas dnevno pritišću tako teški i bolni za građane ove zemlje. Druga stvar koju jasno želim reći, nema iskoraka u ovoj Reformskoj agendi ako ovi strateški projekti ne budu realizirani. I ja zaista mislim da je povjesna činjenica da Koridor 5C mora biti ubrzano građen i željeznički i putni, Jadransko-jonska cesta kao možda najznačajniji projekat infrastrukturni u Bosni i Hercegovini koji još nismo u stanju valolizirati, i na neki način ta promaja se u našim glavama mora napraviti da povežemo Bosnu i Hercegovinu na te europske koridore. Što se tiče načina na koji je zamišljeno provođenje ove Reformske agende tu sam dužan reći nekoliko stvari, jer ovdje još ima dosta uopćenih stvari da budemo krajnje odgovorni. Ja ne mogu sad govoriti dok ne vidim akcione planove, evo drago mi je da smo dobili rok da za desetak dana možemo dobiti taj akcioni plan, davati neke preciznije ocjene, ali ono što je minimum za provođenje ove Agende jeste činjenica da ne mogu ovdje stajati više ocjene u Agendi, mi ćemo predložiti Evropskoj komisiji i međunarodnim financijskim institucijama povremene preglede. Ne, to mora biti imperativno, mi ćemo uraditi to do tada i tada i predstaviti Parlamentu, Evropskoj komisiji, mislim da ta vrsta odnosa mora konačno postojati ovdje u ovoj Agendi. Druga stvar, financijska konsolidacija kao jedna od temeljnih preduvjeta uopće početka ozbiljne priče o Reformskoj agendi, a znamo koliko skupu državu imamo, ovaj, kaže se ovdje da će biti iskomunicirana i dogovorena sa Međunarodnim monetarnim fondom i drugim financijskim institucijama u naredne tri godine. To lijepo zvuči, ja bi volio da to tako uradimo, ali je činjenica, dakle, da sada još uvijek nemamo dogovoren jedan minimum stvari da možemo čvrsto stati da će to biti tako. Mislim, ja bi želio, dakle, da uradimo svi skupa taj napor da to bude tako kad budemo imali pred sobom akciski plan. U ovom trenutku moram takođe reći da oni koji su stali iza ove Reformske agende, u formalnom smislu izvršne vlasti, nemaju ni parlamentarne većine još uvijek stabilne na vrlo važnim razinama vlasti, to sad govorim o Federaciji i nekim drugim županijama. Znači, odgovornost je na svima nama i želim da tu odgovornost podijelimo. Mi ćemo je prakticirati na način, dakle sve ono što je konstruktivno, što je dobro, bez obzira jesmo li u vlasti, moramo podržati, ali isto tako moramo jasno reći da restrukturiranje javnih poduzeća, ja ne vidim strategije sektorske za to ljudi. Na izdisaju su neka od krucijalnih poduzeća u kojima vlade imaju svoj udjel, ovaj, ovih dana poput ... i nekih drugih. 17 Nema odgovora kvalitetno šta će se desiti tim strateškim potencijalima ove zemlje. Znači, želio bih, dakle, da ovu Reformsku agendu razumijemo svi kao jedan temeljni instrument da se ova zemlja pokrene iz agonije. Važno je ovo što je predsjedatelj rekao da su sve razine vlasti uključene, to će se valorizirati i kroz mehanizam koordinacije, i sigurno, dakle, da moramo naučiti lekcije iz dosadašnjih nagativnih obrazaca i krenuti od dvije stvari, i s tim ću završiti, suštinsko partnerstvo sa međunarodnom zajednicom, sa međunarodnim financijskim institucijama i EU je temeljni preduvjet realizacije ove Agende, ali suštinsko ne deklarativno i ne sa figama u džepu. Drugi suštinski preduvjet je jeste koordinacija svih razina vlasti, obzirom na složenost sustava, koji treba provesti sve ove mjere. Pa, zamislite reformu mirovinskog sustava i socijalne zaštite, obzirom na nadležnosti, ko je i kako može provesti, da ne govorimo o zdravstvenom sektoru, o javnoj upravi, pa znamo koliko imamo uposlenih. Dobro je da se stavlja restrikcija na to, ali taj minimum koordinacije, ja prihvaćam da je tu ulogu lidersku treba imati Vijeće ministara, bez uzimanja nadležnosti, i stalno, stalni monitoring, evo na čemu posebno inzistiram u parlamentima, mislim da je temelj za provođenje ove Agende. I u tom smislu i u tom kontekstu pozivam vas da pristupimo na ovaj način, dakle, sa jasnim rokovima, sa jasnim zadaćama, sa jasnim akciskim planovima, sa jasnim partnerstvom i uključivanjem i nevladinog sektora, medija, sindikata, svih drugih elemenata, jer mi smo u takvom stanju da bez jednog šireg društvenog konsenzusa, zahvata i sinergije, objektivno ćemo nastaviti ovu silaznu putanju, a imamo povjesnu šansu da je preokrenemo. Evo, hvala lijepa.
Hvala gospodine Raguž. Ne vidim više prijavljenih. Zatvaram raspravu. Sad ćemo se izjasniti, dakle, evo da smo primili k znanju ovu Informaciju. Dakle, pripremite se za izjašnjenje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – za je bilo 11, protiv nitko, suzdržana 2. Federacija BiH 7 za, protiv nitko, 1 suzdržan, RS-a 4 za, nitko protiv i 1 suzdržan. Postoji i opća i entitetska većina. Konstatiram Reformska agenda za BiH za razdoblje 2015.-2018. primljena je k znanju. Prelazimo na točku tri, Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa člankom 124. Poslovnika Doma naroda Dobili ste zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, u skladu s člankom 124. Poslovnika Doma naroda. Zastupnički dom je na 17. sjednici, održanoj 16.09.2015. godine, usvojio zahtjev Vijeća ministara BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku i usvojio Zakon. 18 Riječ dajem predlagatelju ukoliko cijeni da ima potrebe, ali Zakon je kratak, mislim da nema niti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo delegati, pozdravljam sve druge prisutne. Kratko ću vezano za ovaj Zakon jer on je i po hitnom postupku, a i izmjene su vrlo jednostavne. Suština je da, naravno ja ću podržati ovaj Zakon, međutim htio sam da kažem nešto drugo. Obzirom na iskustvo vezano za ovu oblast i rad prethodne Administrativne komisije, naravno i ove Administrativne komisije, a i uključenje komisija za finansije i budžet Doma naroda i Predstavničkog doma koji su se aktivno uključili u razmatranje, između ostalog i revizorskih izvještaja a i same ove problematike, želim da kažem samo nekoliko stvari. Mislim da ove ad hok izmjene koje su prisutne ne rješavaju mnogo kada je u pitanju ova vrlo složena i komplikovana oblast i naravno oblast koja je od veoma velikog interesa za javnost, i često smo u prilici da slušamo kolika su to primanja poslanika i delegata u Parlamentarnoj skupštini BiH. Nekad imam utisak da često se ta pitanja svode na paušalne ocjene, često imam utisak da sve ono što ne možemo da riješimo kažemo da je to u nadležnosti Zajedničke administrativne komisije oba doma Parlamentarne skupštine, a ja mislim da ovo zavređuje i uvijek sam se zalagao za sasvim jedan drugi institucionalan i pragmatičan pristup kada je u pitanju ova oblast. Mislim da česte i česta predlaganja zakonskih rješenja od samih poslanika, poslaničkih klubova, nemaju i ne idu u pravcu da riješe ovaj problem. Ja mislim da se trebamo držati zaključka, ako se ne varam i Komisije za finansije i budžet koja je donijela zaključak i predložila da u roku od 90 dana Savjet ministara predloži jedno cjelovito rješenje kada su u pitanju plate i naknade u institucijama Bosne i Hercegovine. Mislim da imamo snagu da svi zajedno kroz analizu svega onoga što u institucijama Bosne i Hercegovine jesu primanja, i naravno tu možemo da razdvojimo primanja od onih plata koje ima svaki poslanik, ali mislim da trebamo da istrajemo na ovome da dođemo u poziciju da imamo jedan konzistentan prijedlog i da vrlo malo pitanja rješavamo podzakonskim aktima. Tada ćemo uvesti red u ovu oblast i naravno doći u situaciju da imamo jedinstven pristup kad je ovo u pitanju. Nekad imam osjećaj da je mnogo prisutno i licemjerja, samo zavisi iz koje pozicije govorite, da li govorite iz pozicione ili opozicione i dolazimo u situaciju da imamo često populističke prijedloge zakona za koji sami znamo da njihovo usvajanje neće dovesti do rješenja ovoga pitanja. I ja tuprimjećujem još jednu bojazan. Kada bez analiza uđemo u jednu zakonsku materiju i kada do kraja nesagledavamo moguće posljedice, onda često usvajanjem jedne norme ili jedne izmjene izazivamo domino efekt svih drugih normi i to je ono što nije dobro. Zato i dalje, evo ova izmjena je na tragu onoga što jeste i potreba, ali mislim da konačno trebamo doći u situaciju da imamo konzistentan prijedlog tih izmjena ili novi zakon i da prestanemo da se bavimo tim pitanjem. Mi smo tek 2013. i 2014. godine kao Parlamentarna skupština dobili pozitivan izvještaj revizora i mislim da je ostalo vrlo malo nekih stvari koje treba izmijeniti da konačno potpuno 19 imamo uređenu oblast koja je, prije svega, pod žižom javnosti, a na kraju krajeva i mi treba da stojimo iza onoga što radimo i da donesemo jasne propise kada je to u pitanju. Jer ne može biti raspon, znate kada se priča od 3 pa do 7 i 8 hiljada, nije to isto. Prema tome svi nosimo isti teret, a vjerovatno nismo svi u istoj situaciji. Hvala.
Hvala Vama gospodine Rodiću. Izaslanica Ljilja Zovko. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedatelju. Lijepi pozdrav svim nazočnim. Evo, imam potrebu da vam samo kažem da svi znate da po prvi put Povjerenstvo za financije Zastupničkog doma, Povjerenstvo za financije Doma naroda, Zajedničko povjerenstvo administrativno, imamo jedinstven stav u ovoj problematici. I ja bih htjela, sa svakom riječju gospodina Rodića se slažem, i mi kao Povjerenstvo se slažemo, i želim i ovaj put da istaknem da Vijeće ministara ispoštiva rok, jer ovo je prvi put da smo zaista jedinstveni i sigurna sam da svi do jednog i ministra i nas zakonodavne vlasti želimo ovo riješiti na pravičan i pravedan način. Takođe sam svjesna da postoji neka kvalificirana administracija kojoj možda odgovara nered, ali vjerujte da moramo svi zajedničkim snagama. Žao mi je što se ovo, ovaj Zakon donio ovako, ali pretpostavljam da su u pitanju tužbe, jer sam se malo i zanimala i ima situacija gdje službenici tuže jer im nije priznata karta, a ta karta je različita za potpuno identičnu lokaciju i vjerujem da je to razlog i ovo. Evo, prihvaćamo ovaj Zakon, naravno da ćemo biti za, ali želim istaći da Vijeće ministara ispoštiva našu odluku. Hvala.
Hvala Vama gospođo Zovko. Mi smo iscrpili raspravu, nema više prijavljenih. Zatvaram raspravu. Dakle, evo raspravljalo se već i o samom Zakonu, međutim bila je u pitanju procedura. Dakle, mi sad glasujemo o proceduri. Hoćemo li, dakle, Zakon razmatrati po hitnom postupku sukladno članku 124. Poslovnika. E o tome se sad izjašnjavamo. Možemo pristupiti izjašnjavanju. Možete glasovati. Od 13 nazočnih – svih 13 je bilo za, dakle protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH za 8, protiv nitko, suzdržan nitko, iz RS-a 5 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Dakle, konstatiram zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku je usvojen. E sad otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Evo, maloprije smo praktično čuli dvoje izaslanika koji su i o samom zakonu govorili. Ako ima interesa izvolite. Ne vidim. Dakle, zatvaram raspravu. Sada glasujemo o samom Prijedlogu, dakle o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH po hitnom postupku, sukladno članku 124. Poslovnika. 20 Pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – svi su bili za, dakle nije bilo protiv ni suzdržanih. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Zakon o plaćama i naknadama u institucijama BiH je usvojen. Sad prelazimo na točku četiri, to je, dakle, Ad. 4. Zahtjev izaslanika Maria Karamatića za razmatranje Prijedloga zakona o konverziji kredita u švicarskim francima u konvertibilne marke po hitnom postupku, u skladu sa člankom 124. Dakle, dobili ste zahtjev izaslanika gospodina Karamatića za razmatranje ovog Prijedloga zakona po hitnom postupku, sukladno članku 124. Riječ dajem predlagatelju. Izvolite gospodine Karamatiću.
Zahvaljujem predsjedavajući. Slažem se sa kolegom Rodićem da je ovo prevažan zakon i da je trebalo puno više mu i pažnje posvetiti i vremena da se napravi kvalitetno. U konačnici ono na što se on odnosi, a odnosi se direktno na banke, nije baš za igrati se, hajde da tako nazvem. Ali ima jedna druga stvar, ljudi koji su korisnici kredita u švicarskim francima više jednostavno nemaju vremena da čekaju. Ovdje se radi, upotrijebit ću jednu kvalifikaciju koju naše Tužiteljstvo ima običaj upotrebljavati, ovdje se radi o udruženom zločinačkom podhvatu. Ovdje se radi o zločinačkoj organizaciji, ovdje se radi o beskurpuloznoj pljački države Bosne i Hercegovine i njenih građana. Iznijet ću vam samo neke podatke. 9.802 građanina u Bosni i Hercegovini postoje koji su se usrećili sa kreditom u švicarskim francima. Od toga 6.100 u Federaciji, 3.702 u Republici Srpskoj. Od tog broja 21 je već počinio samoubojstvo, preko 100 tih ljudi je umrlo prijekom smrću od infarkta, moždanog udara, dosta ih je obolilo od najtežih malignih bolesti i od stresa. Dobio sam informaciju juče jedan čovjek ovdje u Sarajevu da je umro, takođe od posljedica stresa. Šta je se dogodilo s ovim kreditima? Većina korisnika kredita je tužila banke. I preko 300 presuda je doneseno na sudovima u Bosni i Hercegovini i preko 300 presuda je isključivo i samo u korist korisnika kredita. I sve su presude maltene identične, da korisnik vraća samo glavnicu koju je podigao bez kamata bez ičega, sud tako presuđuje. Naravno te presude se ne realiziraju, jer vjerovali ili ne banke imaju novaca za odvjetnike pa se stalno žale, i na višim sudovima ti predmeti zaglavljuju i to tako stoji. U međuvremenu nam ljudi umiru. Šta se događa? Primjerice radi ako je neko 2006. godine, kad su se pojavili ti povoljni krediti, digao kredit u švicarskim francima od recimo 100.000 maraka, tada mu je rata bila, primjerice radi za kupovinu stana, evo ovdje u Sarajevu, možda neko želi kupiti stan u Sarajevu pa evo digne kredit u švicarskim francima, 2006. godine rata mu je bila 800 maraka. I on je izračunao, hajde ima on primanja, žena, tetka prima penziju, nekako će. Danas mu je ta rata 1.600 maraka. Do današnjeg dana je on uplatio 135.000 maraka banci na 100.000 kredita. I slučajno ako dobije TV bingo, sve sa onim džek potovima, sa svime što ima, i ode na banku da zatvori kredit on je još dužan 150.000 maraka. 900 miliona maraka će Hipo banka dobiti ekstra profita. 21 Hitnost procedure, Zakon možda nije savršen, ali sličan zakon su donijeli i Crna Gora, i Ukrajina, i Mađarska, Poljska, Hrvatska, Srbija je na putu donošenja tog zakona. Ako uđemo u redovnu proceduru, nije da se bojim, ja sam uvjeren lobiranjem od strane banaka da će to razdužiti, ovi ljudi nemaju više vremena čekati. Mi dosta tog možemo riješiti podzakonskim aktima. Ima u Prijedlogu zakona, postoje nadležnosti, mi imamo komplicirano ustavno-pravno uređenje, imamo entitetske agencije za bankarstvo koje treba uključiti. One moraju donijeti te podzakonske akte. Ne govorim kao pravnik, ne govorim kao ekonomista, govorim kao čovjek. Ja vas molim, uvažene kolege i kolegice, u ime naroda da usvojimo ovaj Zakon po hitnoj proceduri, da usvojimo ovaj Zakon u ovakvom obliku ili eventualno ako neko ima nekih primjedbi, i da stanemo na stranu naših sugrađana a ne banaka. Hvala.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Ima li još interesa? Ne vidim. Zatvaram raspravu. Mi se sad izjašnjavamo o proceduri, dakle o tome hoćemo li Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku, sukladno članku 124. Dakle, o tome se sad izjašnjavamo. Molim vas pripremite se za izjašnjavanje. Dakle, od 12 nazočnih – 5 je bilo za, 6 protiv, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH 5 za, 3 protiv, nitko nije bio suzdržan, iz RS-a nitko za, 3 protiv, 1 suzdržan. Dakle, nema opće većine. Prema tome, konstatiram Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o konverziji kredita u švicarskim francima u konvertibilne marke po hitnom postupku nije usvojen. Sad se, sukladno našem Poslovniku, moramo izjasniti, dakle, hoćemo li Zakon razmatrati po skraćenom postupku, sukladno članku 123. Poslovnika Doma. Molim vas pripremite se za izjašnjenje. Možete se izjasniti. Dakle, od nazočnih 12 – 10 je bilo za, protiv 2, suzdržan nitko. Iz Federacije BiH 6 za, 2 protiv, nitko suzdržan, iz RS-a 4 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o konverziji kredita u švicarskim francima u konvertibilne marke po skraćenom postupku je usvojen. Sad prelazimo na petu točku današnje sjednice, a to je, Ad. 5. Prijedlog Zakona o dopunama Zakona o prekršajima (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Povjerenstvo je prihvatilo načela Prijedloga zakona i utvrdilo da je Prijedlog zakona usuglašen s ustavnim i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine. Zastupnički dom je na 16. sjednici, održanoj 27.08.2015., usvojio Prijedlog zakona u prvom čitanju. 22 Riječ dajem predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva, gospodinu Genjcu, ukoliko cijeni da ima potrebe. Nema. Hvala Vam. Riječ dajem predlagatelju zakona, opet ako cijeni da ima potrebe. Nema. Hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema interesa. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona o dopunama Zakona o prekršajima u prvom čitanju. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 12 – za je bilo 12, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 4 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Prijedlog zakona o dopunama Zakona o prekršajima je usvojen u prvom čitanju. Prelazimo na točku šest, to je, Ad. 6. Godišnje Izviješće Visokog, sudbenog i tužiteljskog vijeća Bosne i Hercegovine za 2014. godinu
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 23 Prošlo Izviješće Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća, kada smo usvajali bio sam postavio pitanje kako je moguće da ljudi koji su optuženi za višemilionski ili višestotina milionski kriminal budu pušteni na slobodu zbog nemogućnosti utjecaja na svjedoke? Sad sam se sjetio. Sad sam se sjetio, došao sam sam do odgovora. Pa to je moguće jer niko ne provodi istragu protiv njih, znači niko neće svjedočiti. Tako radi naše tužiteljstvo, tako radi naš sud. Evo da se prisjetimo u tišini akcije „Pandora“ kad je uhićen gospodin Kemal Čaušević i 54 lica, tad je to nazvano akcijom stoljeća. Čak je se govorilo o milijardama koje su ukradene, zamračene, nestale negdje u nekom međuprostoru dok su došle od trezora preko uplate, izravnog oporezivanja, neizravnog oporezivanja. I tu je sve stalo. Danas uvaženi gospodin Čaušević hoda po Baščaršiji, Marijin dvoru, Ilidži. Nekad kad zatreba kaže, e onaj me pita da mu dadnem para, onaj me pita da mu dadnem para, i to je kako je završila akcija „Pandora“. To je naše tužiteljstvo. Smiješno je, ustvari ja moram stvarno nekim ljudima evo čestitati iskreno od srca, Bosna i Hercegovina ima vrhunske pravnike. Ja to odgovorno tvrdim. Evo imam, mogu slobodno tako reći, čast i privilegiju s nekim sjediti u ovom Domu, i stvarno imamo vrhunske pravnike. Imamo odlične sudce, imamo i sposobne tužitelje i nije mi jasno kako su uspjeli od institucije koja bi trebala biti krovna institucija u Bosni i Hercegovini, znači siva eminencija doći do tog da je po zadnjem istraživanju javnog mnijenja, vjerovali ili ne, mediji, ljudi u Bosni i Hercegovini više vjeruju medijima nego tužiteljstvu i sudu. Zamislite, više vjeruju nekom lažnom profilu na fejzbuku ili kaže ako je bilo u novinama sigurno je istina, a sudu i tužiteljstvu ne vjeruje niko. A kako će vjerovati? Kako će vjerovati, prije nekoliko dana bio sam na obilježavanju zločlina u Grabovici, tu su pripadnici Armije BiH 33 civila hrvatske nacionalnosti brutalno izmasakrirali. Kad kažem brutalno mislim stvarno brutalno. Primjerice radi Jozo Brekalo je razapet na križ, pa je dekaptiran, tj. odrezana mu je glava, nabijen je na kolac. Supruga mu je mučena pa živa zapaljena. Mala Mladenka je imala 4 godine, Marko i Ivan 87 godina. Ljudi su osuđeni za taj zločin. Jedan od osuđenih pripadnika Armije BiH je na sudu izjavio da su imali zapovijed da pobiju sve Hrvate. To mu je uzeta kao olakšavajuća okolnost. Nema udruženog zločinačkog poduhvata, nitko nije osuđen po zapovjednoj odgovornosti. S druge strane, svjedoci smo, posljednjih mjeseci, privođenju ljudi i svakom bivšem pripadniku Hrvatskog vijeća odbrane se uz optužnicu stavlja pripadnost udruženom zločinačkom poduhvatu. Ja čvrsto stojim na stajalištu da je svaki zaločin zločin i da počinitelj mora odgovarati. Ali nije mi jasno da pripadnik jedne od tri vojske, koje su se sukobljavale na ovim prostorima, na sudu izjavi da je imao zapovijed da pobije sve Hrvate i da niko nije optužen po zapovjednoj odgovornosti. Nije mi jasno s druge strane da pripadnici jedne vojne formacije, tj. Hrvatskog vijeća odbrane su kontrolirali prostor koji je se zvao Hrvatska zajednica Herceg-Bosna, kasnije Hrvatska Republika Herceg-Bosna, koji je, gospodo ovo je činjenica, jedini teritorij Bosne i Hercegovine na kojem nema ni jedna masovna grobnica, sustavno dobijaju kvalifikaciju udruženog zločinačkog poduhvata. Nije mi jasno, možda tužiteljstvo smatra da Armija BiH nije imala zapovjednika, da su to bili individualci koji su išli u rat, jer ta kvalifikacija ne postoji, kada govorimo o Armiji BiH, a postoje kvalifikacije zapovjedne odgovornosti i udruženog zločinačkog poduhvata kad su u pitanju ostale dvije vojske, tj. Hrvatsko vijeće odbrane i Vojska Republike Srpske. Postoji sustav unutar tužiteljstva i suda koji proganja pripadnike dva naroda i stavlja u ladice optuženice prema trećem narodu. 14. je bila obljetnica masakra na Uzdolu, 41 Hrvat je tu ubijen. To je bilo na Haškom sudu i Haški sud je vratio to Sudu BiH na postupanje. Vjerovali ili ne, iako se znaju počinitelji imenom i prezimenom, iako se zna ko je ušao, ko je koga ubio, za razliku od Grabovice ovdje su pronađena sva tijela, na Grabovici nisu jer su zapaljena, bačena u Neretvu, itd, ovdje su pronađena sva tijela, nitko do danas nije osuđen za ubojstvo tih 41 ljudi. I onda mi dobijemo Izviješće Visokog sudskog i tužiteljskog vijeća da ga usvojimo. Kao što sam 24 već rekao, primamo vrhunske pravnike, to Izviješće je vrhunski napisano, ali neću ja glasati za njega ni danas, ni sutra, ni za godinu dana, ni nikad dok Tužiteljstvo ne počne raditi svoj posao, dok Sud BiH ne počne raditi svoj posao, dok VSTV ne počne provoditi ono zbog čega je ustrojen, znači kontrolu rada sudaca i tužitelja. Jer ne može se dogoditi da čovjek brutalno u Kaknju ubije dvoje staraca, da prizna ubojstvo i da bude oslobođen. Ne može se dogoditi. Kod nas se događa. Radi li nešto disciplinski sudac u VSTV-u? Radi li VSTV išta? Radi li tužiteljstvo išta? Mislim da ne. Hvala lijepo.
Hvala Vama gospodine Karamatiću. Gospodin Rodić je sljedeći se prijavio. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Želim da kažem nekoliko riječi o Izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog savjeta, obzirom da smo juče na Ustavnopravnoj komisiji vodili jednu vrlo argumentovanu raspravu i mislim da se moglo čuti dosta činjenica i ovaj Izvještaj je završio na Domu na vrlo neuobičajen način. Naravno mi ga primamo k znanju ali smo ga proslijedili u dalju proceduru, iako duboko svjesni da, evo već 10-tu godinu razmatramo Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog savjeta i da, koliko ja znam, nikada u ovom Parlamentu taj Izvještaj nije dobio podršku i nije primljen k znanju. Ono što je suština jeste kada bih ja sad govorio o ovom Izvještaju koji imamo pred sobom, i koji je predmet rasprave za 2014. godinu, onda bih rekao da je on metodološki dosta dobar, da ima mnogo argumenata i činjenica koje govore o radu pravosudnih institucija i da on kao takav sadrži sve ono što se dešava u ovom trenutku u pravosuđu Bosne i Hercegovine. Naravno, da u pravosuđu radi možda jedna od najkvalifikovanijih i najobrazovanijih struktura građana iz Bosne i Hercegovine i onda je naravno i očekivati da taj stub vlasti kao treći stub vlasti u Bosni i Hercegovini, oblast pravosuđa, bi trebao da bude na jednom veoma, veoma visokom nivou. Međutim, ja ću sada citirati član Zakona o Visokom sudskom i tužilačkom vijeću koji kaže da je Vijeće samostalan organ u Bosni i Hercegovini čiji je zadatak da osigura nezavisno, nepristrasno i profesionalno sudstvo, te uspostavu djelotvornog i profesionalnog sudskog sistema i tužilačke funkcije na nivou Bosne i Hercegovine, Distrikta Brčko kao i da koordinira primjenu ovih standarda u entitetima, u Distriktu Brčko, kako to određuje ovaj Zakon. Kao što vidimo tijelo koje maltene u svojim rukama ima najveće poluge da uredi pravosudni sistem u Bosni i Hercegovini kroz sve ove godine ne dobija pozitivan izvještaj i nema podršku u, prije svega, zakonodavnom tijelu Bosne i Hercegovine, ni u Predstavničkom domu ni u Domu naroda. To je za mene alarmantna činjenica i ona govori o nekoliko drugih stvari. Prije svega postoji nepovjerenje građana u rad pravosudnog sistema i čini mi se da su problemi u pravosuđu nadrasli Bosnu i Hercegovinu. Šta je sa reformom pravosuđa pod okriljem Visokog sudskog i tužilačkog vijeća? Ona nije dala rezultate. Problemi u okviru strukturalnog dijaloga, problemi oko reforme pravosuđa su i dalje prisutni. Prije nekoliko, da kažem prije više od mjesec dana, sam gledao jednu emisiju na Federalnoj televiziji gdje predsjednik Suda BiH kaže da postoji pravosudna mafija u Bosni i Hercegovini. To su za mene vrlo teške kvalifikacije i to je nešto što govori da i unutar tog pravosudnog sistema je nešto trulo, i imam utisak da tu ne postoji dovoljno volje da se određene 25 stvari riješe. Sve zavisi od toga kako ko pozicionira i kako ko u okviru tog ima mjesto i ulogu. Naravno, nismo amnestirani ni mi iz zakonodavne vlasti jer smatram da mnoga zakonska rješenja u ovom trenutku nije bilo volje da se urade na pravi način, i naravno da to onda proizvodi dalje posljedice koje mogu imati dalekosežne posljedice za Bosnu i Hercegovinu. Ono što mislim jeste da funkcionisanje pravosudog sistema mora biti, prije svega, u interesu svih građana i naroda koji žive u toj Bosni i Hercegovini, da svi građani moraju biti jednaki pred zakonom. Možemo mi da kažemo da su ovo floskule, ali te floskule su najveći dometi demokratije i najveći domet u vladavini prava i domet u jednoj pravnoj državi. Ja kao delegat i kao čovjek ću se uvijek zalagati za institucionalno rješavanje mnogih pitanja, a možda to jeste utopističko, ali moramo svi zajedno da postignemo konsezus oko određenih stvari i oko određenih instituta, oko određenih problema, da bismo mogli adekvatno i reagovati. Ako jedan čitav entitet kaže da postoji problem u pravosuđu onda to moramo ozbiljno shvatiti i naravno ići ukorak i u dijalog da se određeni problemi riješe, jer mislim da samo Bosna i Hercegovina, i to ću uvijek i uvijek sam ponavljao, može da opstane na konsezusu, kompromisu i dogovoru. Hvala.
Hvala Vama gospodine Rodić. Sljedeći izaslanik je gospodin Raguž. Izvolite gospodine Raguž.
Hvala lijepo. Pa evo, ja ću vrlo kratko i počet ću od ove zadaće koju je Parlamentarna skupština BiH Zakonom koji smo usvojili 2004. godine utvrdila nadležnosti VSTS, a to je da je to samostalno tijelo koje ima zadatak da osigura neovisno, nepristrasno i profesionalno pravosuđe. I po meni sva ova izviješća bi trebala biti u funkciji analize dokle smo došli u tom procesu jer je očito da je to proces, niti je to moguće preko noći, niti je to moguće u ovakvim političkim okolnostima i odnosima u Bosni i Hercegovini, i sigurno u tom smislu da ovo tijelo ima limitirajuće okolnosti da ostvare ovu funkciju, što se tiče drugih elemenata. A isto tako danas i kroz ovo Izviješće i kroz ove rasprave vidimo da tu postoje subjektivne, objektivne odgovornosti za nepostojanje još uvijek mogućnosti da kažemo da imamo i blizu neovisno profesionalno pravosuđe u Bosni i Hercegovini. Nažalost, moram reći, dakle, i zato sam se najviše javio za riječ, danas kad nas ljudi komuniciraju, vjerojatno sve nas kao izaslanike, zastupnike itd., a sigurno da imam mnogo kontakata, najviše što me zabrinulo zadnjih godinu dana jeste nepovjerenje uopće više u institucije ove zemlje, čak i od onih ljudi koji bi imali po svojoj profesionalnoj situaciji, statusnoj, utjecaj da imaju pravnu sigurnost, i gube potpuno povjerenje u to, djeca im odlaze i ovdje se stvara percepcija da je nemoguće osigurati ikada da će ljudi biti jednaki pred zakonom. Ja mislim da je to najopasnija teza i percepcija koja se stvara u ovoj zemlji. E sada, koliko je tu do ove institucije, koliko je do svih nas. Ne možemo ... odgovornosti ni politika, ni zakonodavna, ni izvršna vlast da se stvari ovdje mijenjaju zajedno. Zato je vrlo važno, dakle u ovim preporukama je rečeno da se očekuje od zakonodavne vlasti podrška promjeni zakona i donošenju novih zakona. Realno bi bilo očekivati da mi imamo ovdje popis koja su to zakonska rješenja, prijedlozi i rokovi. I bez obzira da li Izviješće prošlo ili ne ako to budemo imali kao zaključak biće neke koristi i od ovog Izviješća. Ja mislim da to mora biti jedan od zaključaka da 26 mi, evo u narednih mjesec dana dobijemo popis koji su to zakonski akti na kojima ova Parlamentarna skupština mora raditi kad je u pitanju ... funkcije ove pravosudne institucije. Evo, ja sam se za to najviše javio. Drugo, činjenica je, dakle, da osim nepovjerenja u pravosuđu, u smislu jednake zaštite čovjeka pred zakonom, imamo snažnu politizaciju ove institucije i kad je u pitanju organizirani gospodarski kriminal, i kad je u pitanju terorizam, i kad je u pitanju sigurnost, i kad je u pitanju suđenje za ratne zločine, i kad je u pitanju nemogućnost da se osigura zaštita nevisnosti svakom čovjeku bez obzira je li on u situaciji da ima odvjetnika ili nema odvjetnika, da ga plati regularno ili ne plati. I činjenica je, dakle, da su to pitanja na koje bi mi svi skupa trebali poraditi, da vratimo vjeru da je moguće ovdje osigurati neovisno pravosuđe i jednakost pred zakonom, jer bez toga objektivno možemo mi skrivati glavu u pijesak ko nojevi, ali vidjet ćete šta se dešava. Dešava se, dakle, da i oni koji su do sada mislili da su nedodirljivi šalju svoju djecu vani jer ne vjeruju više ... To je naša stvarnost. I dok tu stvarnost ne promijenimo na način da mi sada kao zakonodavac prvo pođemo od sebe šta trebamo promijeniti ovim zakonom, pa da bi ja onda mogao prozivati Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće, ja na taj način ..., a imam puno argumenata da ..., čuli smo i do sada puno argumenata. Moramo praviti jedan balans da ne postoje dvojaki standardi kad je u pitanju suđenje za ratne zločine. Vjerujte mi da je to veliki problem u ovoj zemlji. Ne želim individualno niti konkretizirati, ali vjerujte da je to ogroman problem ovdje. Gubi se povjerenje, ne samo u pravosudne institucije, nego uopće institucije da mogu izbalansirati istinu i pravdu na jedan korektan način da bi podvukli crtu jednom za sva vremena i okrenuli se budućnosti. Znači, evo da završim, predlažem da mi imamo jedan vlastiti zaključak u suradnji sa Visokim sudbenim i tužiteljskim vijećem šta ćemo raditi na poboljšanju zakonske regulative i koji zakoni trebaju biti prioritet da bi se mogla ova funkcija ostvarivati. I druga je stvar, da vidimo u strateškom partnerstvu sa Evropskom komisijom šta je sa strukturalni dijalogom, da se on ne politizira, da se on ne stavlja u dnevno politički kontekst određenih političkih ideja i inicijativa koje su parcijalne. I nije ovo pitanje samo jednog entiteta, ovo je pitanje svih građana i svih naroda u ovoj zemlji, pitanje neovisnosti i regularnosti pravosuđa. I isto tako možemo povesti jednu vrstu drugih referenduma na način, dakle, koji neće dovoditi nikog drugog u pitanje poštujući legitimnost tih inicijativa, ali jednostavno stvaramo ambijent gdje ćemo rješavati ova pitanja a ne dalje ih politizirati i zaoštravati. Od vas očekujemo, dakle, odgovore na neka od ovih pitanja. I o tome je li definitivno osiguran etnički, nacionalni balans tamo, spolni, kako se tretiraju neriješeni slučajevi, do jedne dinamike osiguranja neophodnih financijskih sredstava iz evropskih i drugih fondova, jer vidimo da je tamo ugrožena vitalna funkcija tih institucija zato što nije usvojena strategija u pravo vrijeme, ne koriste se IPA fondovi, itd. To su sve ozbiljna pitanja koja nas čekaju i ne bi samo da ovo primimo k znanju nego da ovo bude kontinuitet našeg bavljenja iz naše nadležnosti.
Hvala gospodine Raguž. Sljedeća na redu, izaslanica Zdenka Džambas. Izvolite gospođo Džambas.
Pridružujem se pozdravima prethodnih kolega pa da se ne ponavljam. Ja ću jednom dijelu, da se ne ponavljam opet sa diskusijama koje smo do sad čuli, vezano za Visoko sudsko i tužiteljsko vijeće. 30.08. bio je dan nestalih osoba. 01.09. u organizaciji 27 Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava oba Doma ovdje je bila, kako bih to nazvala, konferencija, susret sa udrugama nestalih osoba. Moram doduše priznati da je bilo i malo članova istog tog povjerenstva. Ja nisam član, ali sam kao izaslanica bila ovdje na ovom svom mjestu jer je ta sjednica, evo bila u ovoj Plavoj sali. Na pozivu za tu sjednicu, koju je uputio uvaženi kolega predsjedatelj, napisano je da će, između ostalih, nazočiti i glavni tužitelj. Kad smo došli ovdje, dakle sve je redom bilo popunjeno popriličnim brojem žena, u velikoj većini su to bile žene iz udruga odvedenih, nestalih osoba. Vidjelo se da su one jako razočarane jer su htjele postaviti, one, pitanja, neka svoja pitanja iz ove svoje duge borbe – što je sa njihovim nestalim. Što su htjele pitati, ne znam. Ali gospodina, da li iz opravdanih ili neopravdanih razloga ja ne znam, nije bilo na toj sjednici. Mi smo imali, dugo smo slušali, malo je nas zastupnika bilo, saslušali sve udruge, prvo predstavnike, znate kako kod nas ide prve, druge, treće skupine, a onda i svih ostalih udruga. Vi tu imate očajne žene, očajne majke, kćerke, djecu koja to više nisu, a mi to zaboravljamo. U vrijeme stradanja i kad su nestali njihovi očevi ta djeca su imala godinu, dviju. Danas ta djeca imaju 25, 26 godina i to je ona mladost o kojoj mi govorimo, mladost na kojoj će biti, ostati ova Bosna i Hercegovina, a oni su razočarani i onda kažu – razočarani su u državu, u tužilaštvo i Zakon o nestalim osobama. Ja sam bilježila svakog ko je govorio, a svi su govorili, to su tri riječi koje se najčešće koristilo. Država, oni smatraju nas zastupnike u tu državu, tužiteljstvo totalno i Zakon o nestalim. Šta smo mi uradili za 22 godine? Hoćemo li od ovih mladih ljudi, kojima je danas 25, 26 godina, stvoriti toliko nezadovoljne osobe koje ne vjeruju u svoju državu, koji i odlaze odavde, koji znaju da za to njihovi očevi nisu poginuli, nestali, nisu za ovakvu državu, to je njihov stav. Nezaboravimo koje su to godine kad su ti naši mladi ljudi puni želje za nekom istinom. A kao članica Povjerenstva za euroatlantske integracije moj zadatak u Strazburu kad smo bili je bio da proučim što su uvjeti zbog kojih dođe do radikalizacije mladih ljudi. U vrhu, u vrhu zašto dolazi do radikalizacije, evo ovih 25, 26 godina mladih, je i neriješeno neko pitanje iz rata. I onda je lako radikalizirati takvu osobu. Prema tome, zaista bi se tužiteljstvo moralo pozabaviti izrazito tim problemom, jer to je 8.000 nestalih osoba, ali to je puno više tisuća nezadovoljnih ljudi. Znači, kad to sve pomnožimo sa obiteljima, u novim obiteljima koje su nastale nakon toga, to je preko 30.000 ljudi. I kao izaslanica u mom opisu radnog mjesta piše da treba da budem na terenu. Znači, ja sam izaslanica hrvatskog naroda i zato su vjerojatno me pozvali ... izbornoj jedinici da dođem u Bugojno i prisustvujem, da kažu što je više sa tim odvedenim i nestalim Bugojancima. Teško je to gledati, teško je slušati sudbine tih ljudi, kao što su sudbine onih ostalih majki, ali ja sam ovdje bila, to sam slušala gdje one optužuju, imenuju ko je, to svi u Bugojnu znaju. Opasno je nereći tko je to učinio i gdje su, jer izlaze tridesetprvi put na kopanje, iskopavanje. Tridesetprvi put obitelj izlazi, sprema se na to da će konačno jednom ukopati svoje. Koji je to šok kojeg tridesetprvi prvi put obitelji doživljavaju i koje je to više poniženje, ako se kaže počeće iskopavati zadnji puta u sedmom mjesecu pa se pokvari bager, pa ćemo nastaviti u ponedelja, a onda tužiteljica kaže da ne može jer ona ode na godišnji odmor. I onda ta rodbina ostaje tako, ne zna šta će sad, ni hoće li se nastaviti kopati, ni kad će se. Zbog toga sam ja uputila, mi smo, odnosno pitanje tužiteljstvu, jer po našem Poslovniku kog mi moramo poštovati ja ne mogu postaviti da mi tužitelj dođe ovdje i odgovori na pitanja, znači moram ići pisanim putem. Ali ko će saznati što piše u tom odgovoru, ja sam morala tim ženama reći da ću ja taj odgovor dati u javnost da i one pročitaju i dali su mi svi zadatak da ja stalno, stalno ponavljam to pitanje kada će se više otkriti gdje su odvedeni i nestali. U prvom redu ja sam bila tu, dakle Hrvati Bugojna, ali i svi ostali, žrtve prošlog rata. Apsolutno nezadovoljstvo. 28 Ako je pitanje da nisu zadovoljni Zakonom o nestalim osobama, e onda smo tu mi. Hoćemo li mi kao zastupnici oba doma mijenjati taj zakon ne bi li tužiteljstvo uradilo svoj posao? Ja to sad ne znam, ali ja ne želim da mi neko kaže – mi ne vjerujemo u državu smatrajući da sam ja kao dio ovoga Doma kriva što se 22 godine nije uspjelo otkriti ništa, ni počinitelj ni gdje su pokopani. Da prestane ponižavanje tih žena, ja zaista sad kažem izaslanica, žena, onih majki, onih sestara, onih supruga i one djece, da ovo jednom više mora da se završi. Učininjen je dosta dio posla, ali 8.000 takođe je ogroman broj. Do kada? Ne želim reći da dajem prednost jednim u odnosu na druge, ali 22 godine je zaista dugačak rok u kom se kaže – imajte strpljenja. Te majke kažu, reći će nam, umrijeće one i to će preći u zaborav. Ma neće, ja sam i tad rekla, to su žene, one će naći načina. Nikada se nije desilo da žena nije došla do onoga što je ona htjela, bilo preko svoje kćerke, bilo preko svoje unuke, ona će istrajati. Neka se niko ne nada da će te žene odustati, one neće odustati. Prema tome, prionite na posao, jer ja ne znam ni šta se dešava sa osobama koje lažne iskaze daju. Ja nemam pojma, ne znam, ne mogu to pročitati u novinama, ne mogu u Izvještaju, ne znam šta je to sa osobama koje takve lažne izjave daju, ako su lažne, i na takav način dodatno ptridesetprvi puta stresno djeluju na obitelj, stvarno. Iz tog razloga, osim ovih ostalih, ja zaista ne mogu zato što sam bila s tim majkama, ne mogu glasati za Izviješće.
Hvala Vama. Gospođa izaslanica Ljilja Zovko je sljedeća. Izvolite.
Lijepi pozdrav. Ja bih samo ovako, znači mi smo ovdje Dom naroda i to nikad ne smijemo zaboraviti. Ovo sve što smo danas ovdje čuli je u funkciji zla. Ja vjerujem i upoznala sam mnogo ljudi dobre volje. Najviše tog zla je došlo propustom i linijom manjeg otpora. Znači, mi ako hoćemo nešto da ispravimo moramo evo da pođemo od Doma naroda, nekako bi mi bilo lakše kad bi različit narod obilježavao stratišta drugog naroda pa ne bi bilo da smo nacionalisti, da mi samo sebe gledamo, znači neka baza ljudi dobre volje koja želi da odijeli dobro od zla. Jedino to može da nas spasi. Dakle, Dom naroda je ta institucija na kojem možemo i trebamo danas neke zaključke donijeti da se to ne ponovi, da tužiteljstvo shvati ozbiljnost da mora raditi. Zakoni kakvi jesu uvijek u sebi imaju neke mogućnosti koje se prepoznaju i vremenom se otegne proces, ljudi koji traže svoja prava oni su pogubili vjeru u sve živo. Mi kao Dom naroda ovdje danas moramo donijeti neku odluku i promijeniti nešto da se vidi vidljivo. Ja stvarno vidim u svim tijelima našim radnim jedinstvo kad se tiče tako nekih strašnih stvari. Možda da donesemo odluku, evo da mi kao članovi Doma naroda svako stratiše gdje je obilježavanje zločina da zajednički odemo, obilježimo i da osudimo zlo, nije bitno, i svakog zločinca bez obzira iz kojeg naroda dolazi. Možda je i to je rješenje, da počnemo da kažemo da nismo svi jednaki, a da osuđujemo zločin u svom narodu. Evo, ne znam, uglavno moramo danas nešto donijeti. Hvala.
Hvala Vama. Nema više prijavljenih. Ja bih sad trebao zaključiti raspravu, ali evo kolega Tadiću ja ću se prijaviti samo kratko. Dajte mi riječ. 29
Riječ dajem predsjedavajućem, gospodinu Bariši Čolaku.
Hvala. Ja ću zaista kratko. Ništa novo neću kazati što nismo čuli. Mi smo jučer, jel' juče ili smo prekjuče, kad smo imali Ustavnopravno povjerenstvo i vjerujte nitko od članova Ustavnopravnog povjerenstva nije podržao ovo Izviješće. Ma ne zato što ono nije kvalitetno napisano, ne zato što je bilo što u njemu kazano što nije, jer uostalom to je jedan zbroj ili zbir izviješća koje Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće dobije od strane pravosudnih tijela u Bosni i Hercegovini i to je uobičajena procedura, međutim ono što zaista zabrinjava jeste ovako stanje u pravosuđu. Zabrinjava što se zaista ništa ili barem ništa značajnije ne popravlja u pravosuđu. To je ono što zabrinjava. Dakle, moramo jednostavno doći, okrenuti ploču, moramo naprosto i mi dati svoj doprinos da se stvari razvijaju u drugom pravcu. Naravno da ne može Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće riješiti sve probleme, ali zaista ima ogromna odgovornost na Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću zašto je danas stanje u pravosuđu takvo kakvo jeste. Mi težimo i težićemo kao civilizirano društvo koje teži EU, ne zbog EU nego zbog nas svih ovdje, da imamo i profesionalno, i stručno, i učinkovito, i neovisno, nepristrano pravosuđe, ja bih rekao i odgovorno pravosuđe, mi danas nažalost nemamo ništa od toga, imamo jako jedno konfuzno stanje. I u tom smislu ćemo morati sigurno ići na izmjenu mnogih propisa, i donošenje novog Zakona o Visokom sudbenom i tužiteljskom vijeću, i Zakona o sudovima BiH, i popravljati zakone, procesne zakone, i ZKP-a, i Kazneni zakon BiH. Ali dok god, vjerujte mi, dok se god ne uspostavi sustav odgovornosti svih nas, dakle u ovom slučaju kad govorimo o pravosuđu u Bosni i Hercegovini, o trećoj grani vlasti, vrlo važnoj grani vlasti, dok god ne bude te odgovornosti mislim da nećemo napraviti ništa ili nećemo napraviti značajnije iskorake. Tapkaćemo u mjestu, stanje će biti nekad malo bolje nekad malo lošije, ali nećemo imati ono što želimo imati. Imat ćemo nažalost i dalje spektakularna uhićenja, puštanja ljudi vrlo brzo, obećanja i ovakva i onakva, imat ćemo ako hoćete reklamiranje pojedinih nositelja pravosudnih funkcija, pa spomoću medija neki žele postati i medijske zvijezde umjesto da rade svoj posao kvalitetno i odgovorno, ali ponavljam, ne može se nikako u ovom svemu amnestirati Visoko sudbeno i tužiteljsko vijeće, prije svega zbog kadrovske politike koja je vođena, zbog izbora imenovanja sudaca i tužitelja. Tu mnoge stvari moramo promijeniti i iako nama, budimo korektni, nitko nije smetao da i do sad zakonodavstvo mijenjamo. Nekoliko puta je već pokušavano male izmjene napraviti pa ne ide. Dakle, moramo svi shvatiti da konačno moramo prioniti tom poslu, jednostavno ne možemo ovako naprijed. I dio međunarodne zajednice takođe snosi odgovornost za ovo stanje. Ali, iako su zakoni nametnuti još 2004. godine, ko je nama smetao da ih mijenjamo. Mi smo ih prihvatili oba doma Parlamentarne skupštine kao takve i možemo ih promijeniti. Nažalost ne možemo mi amnestirati dio međunarodne zajednice čak upliva u pojedina kadrovska rješenja, svi mi to znamo, ne treba to kriti, moramo konačno jednom govoriti, istini pogledati u oči. Došli smo do kraja, moramo, dakle svi ovi zakoni o kojima je gospodin Raguž govorio koji zakoni, znamo koji zakoni postoje, oni vjerujte u ovom strukturalnom dijalogu svaki od njih ima svoje ime i prezime, odnosno ima precizan naziv. Mi s naše strane trebamo dati svoj doprinos da se ovo više ne bi dešavalo, da bi smo izbjegli selektivan pristup pravdi, da bismo izbjegli, ne znam, retroaktivnu primjenu kaznenog zakonodavstva, pa i poslije odluka Ustavnog suda i Evropskog 30 suda za ljudska prava, itd., itd. Nećemo mi demokratizirati ovu zemlju i ovo društvo ako umjesto pravde na sudovima, a mnogi, ne samo u okviru ratnih zločina, dakle mnogi traže tu pravdu, još uvijek je nemaju. Mislim da sad poslije treba nekoliko riječi, treba dati riječ svakako i predstavniku Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, ako se ne javni netko od cijenjenih izaslanika, ali mislim zaista da više vremena nemamo, da stvari moramo mijenjati i da i mi sami moramo preuzeti dio svoje odgovornosti. Hvala vam. Ne vidim više prijavljenih izaslanika, sad ću dati, dat ću riječ naravno predstavniku Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća, gospodinu Zijadu Kadriću. Izvolite gospodine Kadiću. Evo, ja Vas molim probajte se skoncetrirati što je moguće kraće.
Uvaženi predsjedavajući, dopredsjedavajući, zastupnici Doma naroda, koleginice i kolege. Ja sam slušao ovu danas raspravu i ja bih krenuo od prvog pitanja, dakle vezano za Izvještaj Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. Prvo što se mora uraditi, dakle to je da li ići sa dosadašnjom praksom da se prima na znanje ili da se usvaja izvještaj ili ne usvaja. Ako pođemo od prirode izvještaja – šta je izvještaj. Dakle, izvještaj je skup činjenica. I mi, dakle, u izvještaju iznosimo ono što jeste. Ovdje u Izvještaju obrađeni su segmenti koji se odnose i na efikasnost, odgovornost itd., samostalnost itd. Dakle, samostalnost, finansiranje, kakvo je finansiranje, šta treba u pogledu finansiranja unaprijediti, odgovornost da treba povećati možda Ured disciplinskog tužioca itd. Evo odgovornost Vijeća. Sada je prilika ako nikad, imamo u proceduri dakle Zakon o VSTV-u, dakle izmjene toga zakona. Imamo strukturalni dijalog, imamo prijedloge toga zakona, itd. I vi sami kažete ovdje da, razmatrajući ovaj Izvještaj itd., vi samo konstatujete da ne prihvatate. Ja ne razumijem šta se ne prihvata. Da li se ne prihvataju ove činjenice ovdje što su ili se jednostavno kaže ocjenjujemo lošim rad pravosuđa i rad Visokog sudskog i tužilačkog vijeća. E ako se sada vratimo na Visoko sudsko i tužilačko vijeće, tu je uspjeh onako osrednji. Dakle, rađeno je nešto vezano, evo prva funkcija Vijeća je imenovanje. Dakle, imenovanje sudija i tužilaca. To je veoma važno životno pitanje, to je važno pitanje. Međutim, šta smo u ovim izmjenama Zakona o VSTV-u, šta nismo predvidjeli? Nismo predvidjeli eksternu žalbu, dakle žalbu sudu. Mi smo predvidjeli neke prigovore na imenovanja itd., može se prigovoriti itd. Mi ovdje imamo procedure, evo sad imamo te testne procedure, pa imamo testiranje prije ulaska u pravosuđe tih koji nisu iz pravosuđa, imamo pismeno testiranje. Dakle, sve to nosi 80 bodova i 20 bodova ide na usmenom dijelu ispita, a ovi koji dolaze već iz pravosuđa pa žele da napreduju njima su radni rezultati mjerodavni i na osnovu tih rezultata, dakle, imaju, mogu osvojiti 100 bodova i do 25 još na intervjuu. Imamo i neke rang liste. E sad, sve to kad se odradi često se dešava da se onaj koji je dole znatno niži na rang listi izabere i imamo nejasne razloge zbog čega je to tako. Juče smo mi na Ustavnopravnoj komisiji, evo kolega Bariša, razgovarali smo, i kolega Bariša je bio sudac, ja sam isto sudac 35 godina, 2 godine sam bio pomoćnik ministra za administraciju, ministra unutrašnjih poslova u Tuzlanskom kantonu i svo sam vrijeme u pravosuđu. Razlika je nebo i zemlja pravosuđe tada kakvo je bilo i sada. 31 Tada kad dođe Američka neka delegacija u pravosuđe, kad se spomene, dakle, sudija, oni su ustajali. Šta danas imamo? Danas imamo da se groze mnogi kad se spomene ime sudije i sve. Ja prihvatam, što kaže kolega predsjedavajući Bariša, da je zatajio dosta taj izbor imenovanja kadrova u sud i tužilaštvo. Šta je bilo? Osnovani su Sud i Tužilaštvo BiH, treba imenovati kadrove i tačno je neshvatljivo da odmah sa osnovnog nivoa idu u državni sud koji je, jel' nivo, među najvećim nivoima, dakle najveći nivo za taj nivo vlasti. Dakle, što se to dešavalo tako? Mi nismo imali, bile su i okolnosti takve, ja nisam bio tad kad je to tek počinjao sud i tužilaštvo, ali prvo trebalo je obezbijediti kadrove, nije bilo zainteresovanih kadrova a posebno da bi se obezbijedio taj nacionalni balans. Nisu donijeti zakoni vezano za odvojeni život, vezano za naknade za odvojen život itd., pa onaj nema interesa iz Banja Luke da dođe, šta ja znam ili iz Bihaća da dođe u državni sud iako je odličan kadar itd., da dođe, jer on ima u startu troškove za život 1.000, 1.500 maraka i njemu, samo zbog časti što bi bio u Sudu. Nisu dakle ljudi bili zainteresovani. Sad imamo ovo i sad možemo vršiti korekcije. Imamo, dakle popravljanje te procedure vezano za imenovanje, imamo ta testiranja, imamo usmeni intervju itd. Mene lično što se tiče, za mene je najvalidnije to pismeno testiranje. Ja čak usmeni intervju ne bi mu pridavao nikakav značaj niti mu davao kakve bodove. Dakle, izađite na pismeno testiranje, dakle oni koji nisu u pravosuđu koji tek ulaze u pravosuđe. Imaš, najviše si osvojio bodova i ti ćeš biti izabran. Kakvi pravilnici o sukobu interesa ... Nema pravilnik, ako laže koza ne laže rog. Dakle, rezultati sa tog testiranja tebe opredjeljuju da li ćeš biti primljen za stručnog saradnika ili za sudiju kad dolaziš van pravosuđa. Oni koji hoće da napreduju oni imaju dosadašnje radne rezultate. Dakle, imaju koliko su završili predmeta, kvantitet, imaju kako je to rješavano po žalbi i vanrednim pravnim lijekovima, kvalitet. I to je to. Pa to je bilo prije. Dakle, u ovom sistemu sami te, dakle sa višeg suda te zovu, kad vide, pratete te nekoliko godina, vide dolaze presude tvoje pa oni potvrđuju pa kažu nama treba takav sudija i traže te itd. To je bio sistem. Šta je danas, ovo je sve priča. Drugo, mediji moraju da prate, dakle da prate, sada mi imamo, otvorene su sjednice vijeća za javnost. Prati se, pa kaže – gospodo meni je nejasno, zbog čega se ovdje ponavlja konkurs ako ima kandidata koji su osvojili i koji su gore na vrhu liste i osvojili broj bodova a nije potrebno nacionalni balans. Pa ima tu, tu ima implikacije svoje, ponavljanje konkursa košta 3.000 možda maraka itd., ponovo se troši. Dakle, to je, to plaćaju poreski obveznici, plaćaju drugi itd. Ja nisam zaista naučio, ja u svojoj karijeri, ja nisam imao ukinutih presuda niti imam sada kao sudija Apelacionog suda u Brčko Distriktu, ne znam šta znači ukinuta presuda na Ustavnom sudu itd. Dakle, to zna kolega Mato Tadić, sudac Ustavnog suda i tako. Dakle, mi nemamo, ali jednostavno nekad ljudi urade svoje i pored svih propisa, čak kad bi i bili savršeni, oni to provuku svoje šta hoće i kako hoće.
Probajte malo skratiti, molim Vas, vrijeme.
Ovo kolega, Bariša još ovo da kažem, što ste Vi govorili ova hapšenja spektakularna itd. Mi smo jednom rekli na sjednici vijeća i ja sam rekao da je to neprimjereno. Meni se smučilo ono kad sam vidio isto hapšenje fudbalera Džajića u Srbiji pa mu stavljaju lisice, pa ga tiskaju u ona kola itd., to je strašno odvratno. I onda sam rekao zaista trebamo i mi tu da reagujemo, da kažemo nemoj, mani spektakularna hapšenja veliki tužioče, veliki inspektore. Dakle, nema potrebe nekog hapsiti pa i ono kad je bio predsjednik Federacije, nema potrebe za tim spektakularnim hapšenjima, to su ljudi ozbiljni koji će sam doći kad ga pozoveš da da iskaz itd. 32 Dakle, sve to, ja molim za saradnju, dakle, što kaže predsjedavajući, ima zakoni koji trebaju se donijeti, koji se trebaju izmijeniti, a isto tako saradnju. Mi imamo oko ocjenjivanja sudija i tužilaca, mi tužilaca nemamo zakonski osnov za njihovo ocjenjivanje, nemamo i nemamo ni za predsjednika Vrhovnog suda Federacije itd. Mi smo stavili prijedlog, išlo je na Ministarsko vijeće i zna kolega Bariša, tri puta je išlo to i dolazilo u proceduru, međutim neko je to smeo. Tako da imamo da sudce ovamo ocjenjujemo neke osnovnih nivoa itd., a ovamo ove druge ne ocjenjujemo. Imamo diskriminaciju. I to se zalažemo i molimo, ta obična stvar ne može da prođe. Dakle, zato molimo saradnju u svim tim pogledima, molimo saradnju, i ja sam protiv nepravde, ja se, ja, strašno nepravda pogađa i vezano za taj izbor imenovanja u ovom zakonu jasno da može biti žalba. Žalba bi bila da je ne znam koje vrijeme i to žalba sudu pa nek sud utvrđuje, ima, snima se intervju ako je intervju, imaju pismeni testovi i onda će i sud moći vidjeti o čemu se radi ako je neko nezadovoljan. Hvala.
Hvala vama. Dakle, ovim smo zaključili današnju raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Sad glasujemo o Godišnjem izvješću Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2014. godinu. Molim vas pripremite se za izjašnjavanje. Možete glasovati. Uh, pardon moraćemo ponoviti. Ja sam pogriješio. Dakle, od nazočnih 12 – 1 je bio za, 9 protiv, suzdržana 2. Iz Federacije BiH 1 za, 5 protiv, 2 suzdržana, iz RS-a nitko za, 4 protiv, nitko suzdržan. Nema opće većine. Konstatiram Godišnje izvješće Visokog sudbenog i tužiteljskog vijeća BiH za 2014. godinu nije primljeno k znanju. Prelazimo na narednu, sedmu točku dnevnog reda, Ad. 7. Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2014. godinu Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine. Povjerenstvo je podržalo Izvješće, te predlaže Domu naroda njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 16. sjednici, održanoj 27.08.2015., usvojio Izvješće. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, ukoliko cijeni da ima potrebe. Nema, hvala. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ukoliko cijeni da ima ptorebe. Nema, hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema, dakle, kandidata za raspravu. 33 Sada ćemo pristupiti izjašnjavanju. Možete glasovati. Od nazočnih 11 – 10 je bilo za, protiv nije bilo, suzdržan 1. Iz Federacije BiH 7 za, nitko protiv i suzdržan, iz RS-a 3 za, nitko protiv, 1 suzdržan. Postoji opća većina. Konstatiram Izvješće o radu Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH za 2014. godinu je usvojeno. Prelazimo na osmu točku dnevnog reda, Ad. 8. Izvješće o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2014. godinu, s Mišljenjem Povjerenstva za izbor i praćenje rada Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije Parlamentarne skupštine BiH
Zahvaljujem predsjedavajući. Nije o Izvješću nego, evo ne znam, ne znam gdje bih s ovim. Imam neku informaciju i imam želju podijeliti je s vama uvažene kolege. Radi se o Službi za zajedničke poslove u institucijama BiH. Ne sugeriram da se radi o korupciji, nego evo nekako mi tema pogodna, pa evo nadam se da predlagač ovog Izvještaja ima ovdje, pa evo da pogledaju u to, čisto. Naime, tvrtka Gold Mignon, koja je odgovorna za trovanje 200 djece u sarajevskim vrtićima, za što je županijska inspekcija kaznila s 10 tisuća maraka, a koja nema dozvolu za dostavljanje proizvoda animalnog porijekla, je prošla na tenderu državnih institucija, tj. dostavlja nam hranu dole u restoran. Nije meni za mene, ali tu su i tri člana Predsjedništva znači. Ljudi, pazite malo šta radimo. Evo, zamolio bih da se provjeri po ovoj informaciji, znači to je jedna od tri tvrtke koja je prošla na tenderu za dostavu hrane u državne institucije, tvrtka koja nema dozvolu za dostavljanje proizvoda animalnog porijekla. To je odobrio direktor Službe za zajedničke poslove institucija BiH. Pa evo, zamolio bih ovu Agenciju da provjere radi li se tu o proizvodima animalnog porijekla. Znači, ako su kruške i jabuke ok, ali evo, ako je vrhnje za kavu, već je to animalnog porijekla, mislim ne bih ja baš da mi oni dostavljaju to. Samo toliko. Hvala. 34
Hvala Vama gospodine Karamatić. Ima li još prijavljenih? Ne vidim. Zaključujem raspravu. Glasujemo o Izvješću o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2014., sa zaključcima sadržanim u njemu. Pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 12 – za je bilo 12, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 7 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Izvješće o radu Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije za 2014. godinu, sa zaključcima sadržanim u njemu, je usvojeno. Prelazimo na devetu točku, Ad. 9. Informacija o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2014. godini, materijal Ministarstva sigurnosti BiH Dobili ste Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Povjerenstvo je primilo k znanju Informaciju. Povjerenstvo je takođe prihvatilo i Dopunu informacije kako slijedi. U poglavlju III Organizirani kriminal u BiH, pod točkom Trendovi poduzetih mjera i naznake narednih koraka, potrebno je uvrstiti podatak da je u sklopu primjene Plana integriteta i borbe protiv korupcije u Ministarstvu unutarnjih poslova Republike Srpske za 2014. godinu, otvorena imejl adresa za prijavu korupcije, o čemu je javnost odgovarajuće i pravovremeno obaviještena. U dijelu Informacije pod točkom 7. Gospodarski i financijski kriminal na razini BiH potrebno je navesti da je primjenom Zakona o oduzimanju imovine stečene počinjenim kaznenim djelom Republike Srpske i preporukama GRECO-a i IPA projekta, Ministarstvo unutarnjih poslova RS-a u 2014. godini trajno oduzelo imovinu u ukupnoj vrijednosti od 14.328.296,18 KM u predmetu Zoran Ćopić i drugi. Zastupnički dom je na 16. sjednici, održanoj 27.08.2015., primio k znanju Informaciju koja je dopunjena u skladu s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH. Riječ dajem gospodinu Sifetu Podžiću, kojega je Zajedničko povjerenstvo odredilo za izvjestitelja na sjednici Doma, ukoliko cijeni da ima potrebe. Hvala, nema potrebe. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ako je nazočan i cijeni da? Dakle, ne. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. 35 Glasujemo o Informaciji o stanju sigurnosti u Bosni i Hercegovini u 2014. godini. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 12 – za je bilo 12, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 7 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Informacija o stanju sigurnosti u BiH u 2014. godini je primljena k znanju. Sada glasujemo o Dopuni informacije koju je predložilo Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 12 – za je bilo 11, protiv nitko, suzdržan 1. Iz Federacije BiH 7 za, nitko protiv, nitko suzdržan, iz RS-a 4 za, nitko protiv, 1 suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Dopuna Informacije koju je predložilo Zajedničko povjerenstvo za obranu i sigurnost BiH je usvojeno. Prelazimo na 10. točku dnevnog reda današnje sjednice, to je, Ad. 10. Izvješće s održane radionice o temi: „Zakonodavni okvir, aktualno stanje i planovi institucija BiH u području obrane i sigurnosti“ s prijedlogom zaključaka, materijal Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnosti BiH
Ja samo želim da postavim pitanje – Šta je razlog za formiranje Zajedničke komisije za preispitivanje jednog Nezavisnog odbora? Vidite kako se mi u ovom Parlamentu ponašamo. Kada je riječ o nekim institucijama koje takođe nose epitet nezavisne tada kažemo niko nema pravo da dira u nezavisnost. Kada je riječ tamo gdje mi želimo i imamo neki drugi interes onda kažemo da ćemo preispitati. Valjda je red bar da se delegatima kaže šta je razlog što se formira zajedničko, odnosno povjerenstvo ili komisija da preispita rad te Komisije? Je li to razlog zbog toga što nisu adekvatno riješili pitanje 38 Zubca kad je bila velika potraga za njim, za njegovom smjenom, pa u međuvremenu on povučen, je li to razlog što zajedničko to, odnosno Komisija nije htjela da završi posao oko slučaja direktora Agencije za koordinaciju? Šta je to u pitanju? Zar nemamo snage, šta izvršna vlast onda radi, šta radi? Šta mi radimo oko toga svega? Bar da nam neko kaže pet rečenica, evo razlog je taj, taj, zbog čega hoćemo to da radimo. Ja inače mislim da nikakva nezavisna komisija koju formira ova dva doma neće sigurno doći do objektivnog nalaza, a ako treba smijeniti, pa smijenite onda fino u proceduri koja je predviđena zakonom Nezavisni odbor i izaberete novi koji je po želji onih koji traže njihovu smjenu. U ostalom smjena je tražena i ranije legalno, legitimno i ok. Ili bar da dobijemo obrazloženje, ja bar ne znam šta je razlog zbog čega se traži to. Dajte nam neko obrazloženje koje ima, pa da se na bazi toga odlučimo danas hoćemo li biti za ili protiv. Hvala.
Hvala gospodinu Noviću. Imamo prijavljene, po redu ćemo, gospodin Podžić, pa onda gospodin Tadić. Izvolite gospodine Podžiću.
Evo, pokušaću gospodinu Noviću, bar donekle, malo olakšati ovo pitanje. Dakle, Zajednička komisija za odbranu i sigurnost koja je tri puta raspravljala ovo pitanje, jer je Predstavnički dom je učinio odgovornom. Prvi put je raspravljala to iz razloga što Nezavisni odbor nije dostavio godišnji izvještaj i plan rada za tekuću godinu, sa konstatacijom da jednostavno oni u Nezavisnom odboru se nisu mogli dogovoriti, sporazumjeti da potpišu i donesu taj zajednički izvještaj. Na samom tom sastanku Zajedničke komisije, dakle uslijedio je ovaj prijedlog koji vidim da je, pardon, nije ovaj prijedlog, nego je uslijedio prijedlog gospođe Vajzović da se izvrši smjena kompletnog Nezavisnog odbora, da bi na narednoj sjednici se pojavila inicijativa ministra sigurnosti, gospodina Mektića da se smijeni direktor. Šta se odigralo dan prije te Komisije i zašto je, kada sam ja otvorio sjednicu Komisije za odbranu i sigurnost, gospodin ministar Mektić povukao svoj prijedlog, ne znam. Mogu Vam reći da smo osim Vaše kolegice, gospođe Majkić, svi ostali u Komisiji saznali na toj Komisiji da je izvještaj potpisan, usvojen, itd. Tako da mislim da postoji, gospodine Noviću, potreba, meni je drago da to nije ostalo na Komisiji za odbranu i sigurnost, a postoji potreba definitivno da se ispita rad tog Nezavisnog odbora. Izgovoriću tu rečenicu mada nisam imao namjeru, ne samo predsjednik Odbora, nego Odbor sve može biti ali nezavisan najmanje. Hvala.
Hvala Vama. Evo, prvi zamjenik, gospodin Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Biću, čini mi se, jako kratak. Dakle, mi od početka rada ovog saziva, i Predstavničkog doma i Doma naroda, imamo stalno ta pitanja iz oblasti bezbjednosti na dnevnom redu. Dobro, 39 može biti i zbog sastava samih parlamentaraca i zbog njihovog i profesionalnog opredjeljenja i političkog interesovanja, danas su neka od tih pitanja došla posebno do izražaja, manje govorim o ekonomiji jer, nažalost, manje imamo ekonomista ovdje, ovaj. E sad, otvarajući ta pitanja imam utisak da ćemo podijeliti ocjenu i da se stalno vrtimo u krug, mi pitamo ministra, ministar kaže – nema nadležnost, je li raspravljao Savjet ministara, pa to onda ide do Odbora za odbranu i bezbjednost, pa se tu negdje krug završi, a da pri tome niti smo u stanju, niti imamo ovlašćenja da bilo koga od ovih ljudi koji rukovode tim institucijama, neću reći pozovemo na odgovornost, ali bar pitamo o čemu se radi. Kad je nešto nezavisno to je, dakle, u idealnom smislu potpuno jasno kako treba da izgleda, je li. Nije taj Nezavisni odbor nezavisan od ovog Parlament, gdje to piše. Parlamentarna skupština BiH pravi odbor koji je nezavisan od ostalih, a zavisan je od Parlamenta. On treba da provodi zakone koje mi donosimo, mi biramo, preko izbornih tijela koja se bave time, te ljude, ovaj Parlament na prijedlog tih tijela donosi odluku o tome ko su ti ljudi tamo, itd. Gdje piše da su oni nezavisni od Parlamenta? To je potpun nonses, to je za javnost neka, kako bih rekao, poruka koja nema apsolutno zakonsko utemeljenje. Oni su odgovorni ovom Parlamentu, kao što smo mi odgovorni narodu i to je ta posredna veza između naroda, koji je nezadovoljan, i tih ljudi koji rade taj svoj posao, ili nekakav dodatni posao, ne znam ni kako bi to nazvao, u tom Nezavisnom odboru. Sa druge strane oni su naši posrednici do ljudi iz sistema bezbjednosti, nemamo mi drugih. Nije ministar bezbjednosti naš posrednik, on je čovjek koji je u sastavu ministara koje je vezano za Predsjedništvo, a ovdje je funkcionalno kao izvršno tijelo, izvršnu vlast, a ovdje je funkcionalno radi nekih propisa, zakona, ne znam ti tema, itd. Naša veza, Parlamentarne skupštine, sa direktorima agencija, sa tim institucijama je Nezavisni odbor i mi tom Nezavisnom odboru trebamo da postavimo pitanje – zašto, ili šta je, ili da li je i kako je reagovao, postupao, radio, itd., u dosta složenim bezbjednosnim prilikama, ne samo ove, nego i prošle godine, pa rekao bih i godinama iza toga. Pogotovo zbog toga što su to jedini ljudi od kojih, ajd da kažem, neku vrstu, promjeniću ovu rečenicu pa neću reći šta imaju, ovaj, nego neku vrstu odgovornosti osjećaju, u odnosu na njih, direktori policijskih agencija. Ne od nas, nemaju ništa veze s nama, ne ni od Savjeta ministara, jer samo posredno imaju veze sa njim, samo od Nezavisnog odbora. U tom smislu funkcija ovog tijela, tima, ad hok komisije je da razgovara s tim ljudima i da pokuša naći odgovore na ona pitanja koja mi mjesecima kao parlamentarci postavljamo sami sebi, javnosti i u krug kako koga uhvatimo da ga pitamo šta se desilo u kojoj od posljednjih prilika. Ako oni pri tome ustanove da je tzv. Nezavisni odbor nezavisan, al' da nisu nezavisni članovi tog Odbora, e to bi nam bila vrijedna informacija, pa da onda vidimo da li Parlamentarna skupština BiH u ranijem sazivu dajuću povjerenje nekima od tih ljudi pogriješila zato što je očekivala da će i oni biti nezavisni kao što je i Odbor nezavisan, a oni to recimo nisu uradili. I tu nema ništa niti skandalozno, pa rekao bih ni spektakularno, to je naš posao, mi kad to ne bi radili ne bi radili ni svoj posao. Zato vas molim, dakle, da bez ikakve namjere da se razgovor tih ljudi, parlamentaraca, kolega, sa tim ljudima, koji su članovi Nezavisnog odbora, unaprijed osudi kao politički pritisak. Nije to politički pritisak. Ovo je Parlamentarna skupština, to je institucionalni odgovor na jedno stanje u kome su građani nezadovolji. I što bi mene pitali kad je nemam nikakve veze sa tim, što ne pitaju članove nezavisnih odbora, a onda oni kažu – vi ste ih birali, vi ste im dali mandat. Onda mi naravno prst na čelo, kažemo – da, tačno je, pa hajde da ih pitamo u ime građana i da rješimo taj začarani krug u kome se nalazimo. Ne bih ja to povezivao sa bilo kojim specifičnim pitanjem, ni izbora ovoga, ni smjene ovoga, ni bilo čim drugim, to je, to samo kad izvadite kao detalj može se izvući priča u jednome pravcu, a u suštini neće se konačna slika dobiti. Znači, naš je cilj da na ovaj način utvrdimo da li je neko vršio pritisak na, recimo, članove Nezavisnog odbora, što je eventualno spriječilo njihovu nezavisnost, pa da mi kao parlamentarci znamo da li je to sve u redu ili nije u redu. Znači, potpuno jedna korektna aktivnost i ja ne bih bilo kojom diskusijom unaprijed osuđivao, ne daj Bože, nekog od tih članova Nezavisnog 40 odbora, niti naše kolege koje mi biramo, koji će razgovarati sa njima. Eto ništa drugo, nije ovo nikakva istraga, ovo je, dakle, da se provjeri odgovor na neka pitanja i mislim da je to vrlo korektno i čak korisno. Hvala.
Hvala Vama gospodine Tadiću. Nemamo više prijavljenih. Dakle, zatvaram raspravu. Sad glasujemo o Prijedlogu zaključka. Pripremite se za izjašnjenje. Od nazočnih 13 – za je bilo 10, protiv su bila 2, 1 je bio suzdržan. Dakle, iz Federacije BiH 8 za, nitko protiv, nitko suzdržan, iz RS-a 2 su bila za, 2 protiv i 1 suzdržan. Dakle, postoji opća većina. Dakle, konstatiram da smo usvojili zaključak o osnivanju Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine za preispitivanje rada Neovisnog odbora Parlamentarne skupštine BiH u koje smo iz Doma naroda imenovali: Darku Babalja, Halida Genjca i Maria Karamatića. Prelazimo na 14. točku dnevnog reda, dakle, Ad. 14. Prijedlog zaključka o produljenju mandata članovima Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete iz Doma naroda Parlamentarna skupština BiH je na 3. sjednici Doma naroda, održanoj 30.03.2015., i na 9. sjednici Zastupničkog doma, održanoj 25.03.2015., imenovala članove Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete. Iz Doma naroda imenovani su: Ognjen Tadić, Sead Kadić i Zdenka Džambas. Zastupnički dom je na 16. sjednici, održanoj 27.08.2015., razmotrio i nije usvojio dostavljeni Prijedlog rang-liste kandidata, te odlučio produljiti mandat članovima Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova uz zadatak da odmah pristupi novom provođenju natječajne procedure za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Zatvaram raspravu. Glasujemo, dakle, o Prijedlogu zakljčka o produljenju mandata članovima Privremenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete iz Doma naroda. Pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – svih 13 je bilo za, dakle nije bilo glasova protiv i suzdržanih. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 5 za. Dakle, postoji opća većina. 41 Konstatiram da smo usvojili Zaključak o produljenju mandata članovima Privrmenog zajedničkog povjerenstva obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete iz Doma naroda. Na dnevnom redu današnje sjednice ostalo je još davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma, ugovora i protokola. Predlažem da objedinimo raspravu i izjašnjavanje o točkama od 15. do 22., uključujući i točku 22. današnjeg dnevnog reda. Dakle, sad otvaram raspravu o ovome što sam rekao, o ovom prijedlogu. Gospodin Radmanović. Izvolite.
Samo želim da obavjestim Dom da je Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku i ostale politike predložila, utvrdila prijedlog ustvari za ovaj Dom da usvoji sve ove tačke, kao što ste Vi rekli, dakle 6 sporazuma, jedan ugovor i jedan protokol. Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, želim da vas upozorim na jednu stvar koja se meni čini u ovom momentu važna. Osam je važnih stvari za Bosnu i Hercegovinu sad na dnevnom redu. Mi spajamo sve u jedno tačku i jednim dugmetom sve završimo. Dakle, radi se o ugovorima sa drugim državama, o ugovorima o prekograničnoj saradnji, o komunikacijama, i treba da usvojimo to, jer bez naše odluke ne može Predsejdništvo ratifikovati ovo. Pa vas podsjećam da smo sate protrošili ovdje raspravljajući o izvještajima koje primamo k znanju ili ne primamo, dakle praktično se ništa ne pitamo. Nešto nije u redu u metodu rada našeg. Moraćmo nešto promjeniti i predlažem Kolegiju da razmisli o tome, al ostajem kod one prve rečenice koju sam rekao, Komisija koju vodim predlaže da usvojimo ovo. Hvala.
Hvala Vama, hvala gospodine Radmanoviću. Imaćemo to svakako u vidu na Kolegiju što ste rekli. Ima li još prijavljenih? Nema prijavljenih za raspravu. Dakle, zatvaram raspravu. Sad ćemo glasati, dakle, sad ćemo se izjasniti o ovom prijedlogu. Možete glasovati. Od nazočnih 12 – za je bilo 11, protiv 1, suzdržan nitko. Iz Federacije BiH 7 za, nitko protiv, nitko suzdržan. Iz RS-a 4 za, 1 protiv i nitko nije bio suzdržan. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Dakle, ovaj prijedlog je usvojen. Ad. 15. – Ad. 22. Davanje suglasnosti za ratificiranje sporazuma Ugovora i Protokola Dobili ste i Izvješće Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda. 42 Gospodine Radmanoviću, Vi ste kao predsjedatelj, ako ima potrebe još nešto. Nema, hvala. Otvaram rasrpavu. Javlja li se sad netko od izaslanika, izaslanica za riječ? Ako ne onda zatvaram raspravu. Sad glasujemo o davanju suglasnosti za ratificiranje sporazuma, Ugovora i Protokola iz točaka od 15. do 22., uključujući i točku 22. dnevnog reda. Molim vas pripremite se za glasovanje. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – za je bilo 13, protiv i suzdržanih nije bilo. Iz Federacije BiH 8 za, iz RS-a 5 za. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram dali smo suglasnost na ratificiranje sporazuma, Ugovora i Protokola iz točaka od 15. do 22., uključujući i točku 22. dnevnog reda. Poštovane dame i gospodo, konstatiram da smo ovim okončali rad 9. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, time zaključujem, dakle 9. sjednicu. O datumu održavanja naredne, 10. sjednice, bićete naravno naknadno obavješteni. Hvala vam lijepo. Sjednica završena u 14:10 sati.