Kolegice i kolege nastavljamo sa sjednicom. Raspravit ćemo - Izvješća o radu Državnog ureda za reviziju za 2013. i Izvješća o obavljenim revizijama; Podnositelj izvješća je Državni ured za reviziju RH na temelju članka 15. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Materijali su objavljeni na službenim stranicama Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za obranu, Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, Odbor za ratne veterane i Odbor za regionalni razvoj i fondove EU. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagatelja glavni državni revizor Ivan Klešić obrazložit će nam izvješće.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovane cijenjene zastupnice i zastupnici. Prema Zakonu o Državnom uredu za reviziju glavni državni revizor izvješćuje jednom godišnje Hrvatski sabor o radu ureda. Stoga je ovom Visokom domu dostavljeno Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2013. godinu i sva izvješća o obavljenoj reviziji subjekata koje smo obuhvatili u ovom izvještajnom razdoblju. Nakon dostave Hrvatskom saboru izvješća su objavljena na našim web stranicama u skladu sa Zakonom o Državnom uredu za reviziju i Zakonom o pravu na pristup informacijama. Objavljivanjem izvješća povećava se transparentnost načina korištenja javnih sredstava ali uvjeren sam i povećava odgovornost onih koji odlučuju o korištenju tih sredstava. Revizije su obavljene prema Godišnjem programu i planu rada našeg ureda. Obuhvatili smo sve subjekte za koje smo obvezni obaviti reviziju prema zakonu svake godine, bilo po Zakonu o Državnom uredu za reviziju, a to je revizija Godišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna ili po Zakonu o financiranju političkih aktivnosti i izbornoj promidžbi, a to su političke stranke, nezavisni zastupnici i nezavisni članovi predstavničkih tijela lokalnih jedinica. Svi drugi subjekti su utvrđeni prema kriterijima propisanim Zakonom o Državnom uredu za reviziju. U ovom izvještajnom razdoblju obavili smo 318 revizija, od čega 269 financijskih revizija i 49 posebnih revizija, odnosno revizija učinkovitosti. Izraženo je 75 bezuvjetnih mišljenja, 193 uvjetna i 1 nepovoljno mišljenje. Za utvrđene nepravilnosti dano je 1615 naloga i preporuka. S obzirom da pratimo izvršenje naloga i preporuka danih u prethodnoj reviziji utvrdili smo da je od ukupno 1056 naloga i preporuka danih u prethodnoj reviziji po 46% postupljeno, da je u postupku izvršenja 16% te da po 38% naloga i preporuka nije postupljeno. O Godišnjem izvještaju o izvršenju Državnog proračuna za 2012. godinu je izraženo uvjetno mišljenje, a o financijskim izvještajima i poslovanju proračunskih korisnika 14 bezuvjetnih i 15 uvjetnih mišljenja. Nadalje, obavili smo i reviziju 81 jedinice lokalne samouprave, izrazili smo 17 bezuvjetnih i 64 uvjetna mišljenja. Revizijom 13 drugih korisnika proračuna, to su dječji vrtići, domovi zdravlja, dom za starije i nemoćne osobe, osnovne škole, Zavod za javno zdravstvo, akademija, fakulteti i zatvor, utvrđene su činjenice o financijskim izvještajima i poslovanju na temelju kojih je izraženo 5 bezuvjetnih i 8 uvjetnih mišljenja. Osim toga revidirali smo i 9 trgovačkih društava i javnu ustanovu HRT-a. Za sve je izraženo uvjetno mišljenje. Za 57 sportskih udruga koje smo revizijom obuhvatili u ovom izvještajnom razdoblju izraženo je 10 bezuvjetnih, 46 uvjetnih i 1 nepovoljno mišljenje, to je javna ustanova Gradski bazeni Varaždin. Obavili smo i reviziju 5 drugih neprofitnih organizacija od kojih je jedna na državnoj razini, Hrvatska agencija za poštu i elektroničke komunikacije, i 4 na lokalnoj razini. Izražena su 4 uvjetna mišljenja i 1 bezuvjetno. Uspoređujući broj bezuvjetnih i uvjetnih mišljenja izraženih u ovom i prethodnom izvještajnom razdoblju uočljiv je trend smanjenja broja subjekata za čije su poslovanje i financijski izvještaj izražena uvjetna mišljenja odnosno povećava se broj subjekata koji posluju u skladu sa zakonima te učinkovito troše javna sredstva. Tako je u posljednje 4 godine povećan postotak bezuvjetnih mišljenja sa 15% na 18% odnosno 28% i osim ovih financijskih revizija kojima su obuhvaćeni financijski izvještaji i poslovanje Državni ured za reviziju je kao što sam i rekao obavio i 49 revizija učinkovitosti. Obavljena je revizija ekonomske opravdanosti i razlika u cijeni komunalnih javnih usluga kojim je obuhvaćeno 160 trgovačkih društava u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, a pružaju vodne usluge i usluge skupljanja odvoza i odlaganja komunalnog otpada. Ured je ocijenio da razlike u cijeni nisu dovoljno ekonomski opravdane i dao je preporuku čija bi provedba pridonijela racionalnijem raspolaganju javnim sredstvima pri pružanju ovih usluga. Revizija funkcioniranja etičke infrastrukture u tijelima državne uprave obuhvatila je sva ministarstva i tu smo dali ocjenu i preporuke kako bi se unaprijedilo etičko ponašanje zaposlenika u javnom sektoru. Revizijom učinkovitosti o održavanju nerazvrstanih cesta obuhvaćeno je svih 556 jedinica lokalne samouprave i ocjenjeno je da samo tri jedinice od 556, to su gradovi Bakar i Opatija te općina Lastovo učinkovito obavljaju održavanje nerazvrstanih cesta dok su svim drugim jedinicama dane preporuke za povećanje učinkovitosti. Pri reviziji upravljanje sredstvima Fonda za financiranje, razgradnje i zbrinjavanje radioaktivnog otpada i istrošenog nuklearnog goriva nuklearne elektrane Krško ocijenjeno je da upravljanje sredstvima i ostvarenje ciljeva fonda djelomično, učinkovito i dane su preporuke za povećanje učinkovitosti. Poštovana gospođo potpredsjednice, cijenjene zastupnice i zastupnici, uspoređujući dakle ovo izvješće o radu s izvješćima prethodnih godina mogli ste zaključiti da je obavljeno sve više revizije učinkovitosti odnosno revizija kojima se ocjenjuje jesu li ostvareni ciljevi i jesu li sredstva utrošena ekonomično, djelotvorno i učinkovito. To je trend i u drugim revizijama drugih zemalja na razini EU. Osim poslova revizije ured je u ovom izvještajnom razdoblju u skladu s odredbama Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe uložio vjerujte ne male napore i angažirao veliki broj državnih revizora na poslovima utvrđivanja dostave i objave u propisanom roku godišnjih financijskih izvještaja, policijskih stranaka, nezavisnih zastupnika i nezavisnih članova predstavničkih tijela lokalnih jedinica. Što se tiče suradnje s drugim tijelima kao i ranijih godina ured je surađivao s pravosudnim i državnim tijelima što uključuje razmjenu dokumenata i izvješća s državnim odvjetništvom, uredbom za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, MUP, Ministarstvo financija te sudovima. Za potrebe obavljanja revizije ured je surađivao s Državnim izbornim povjerenstvom i drugim državnim tijelima. Za obavljanje svih ovih poslova koncem ovog izvještajnog razdoblja ured je imao 277 zaposlenika od čega je 228 obavilo poslove revizije. Poštovana gospođo potpredsjednice, cjenjene zastupnice i zastupnici zahvaljujem na pozornosti zajedno sa mojim suradnicima pokušat ćemo odgovoriti na sva vaša eventualna pitanja koja će biti postavljena tijekom rasprave. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba nezavisnih zastupnika kolega Damir Kajin.
Poštovan gospođo potpredsjednice, gospodine glavni državni revizore, uvažena gospodo zastupnici, da kada govorimo o ovoj državnoj reviziji kao i svakoj treba prije svega poći od nacrta smjernica ekonomske i fiskalne politike za trogodišnje razdoblje. E sad da li su se ono ostvarilo, u kojem trenutku su se te smjernice jasno predlagale, kakve su okolnosti prethodile, što konačno, zaključno očekivati sa 2015.godinom? Međutim ono što bih možda na samome početku želio apostrofirati i zasigurno najbitniju primjedbu revizije izrečena je na stranici 14 gdje se između ostalog neću sve citirati spominje i HABOR znači Državni ured za reviziju je naložio uskladiti navedene podatke o jamstvima itd., te u potencijalne obveze za jamstva uključiti i obveze za kredite HABOR-a. Glede jednog decentnog slučaja i tu se vidi da Ured za reviziju, nije DORH, nije Policija ali da može ući u sukus stvari, da ono što prešuti ili ne primijeti jasno time se uvijek mogu baviti represivne institucije ali činjenica je da nas na neke momente može i vjerodostojno unaprijed upozoriti. E sada što je bit kada govorimo upravo o tim smjernicama, sa kojima započinje i svaki nalaz državne revizije. Prvo mi moramo poći od sljedećeg. Mi smo 2008.imali milijun 547 zaposlenih, u listopadu 2013. milijun 371 tisuću. Pad je 176 tisuća. Zaposlenih u pravnim osobama 2008.bilo je milijun 241 tisuća, 2013.milijun 133 tisuća, pad 108 tisuća. Zaposlenih u obrtu i srodnim djelatnostima 2008.bilo je 268 tisuća, 2013. dvije stotine 12 tisuća, pad od 56 tisuća a osiguranih poljoprivrednika 2008.imali smo 37 tisuća, 2013. 24 tisuće, pad od 12 390 i toliko. Ono što je isto tako izuzetan ja bih rekao problem ovoga trenutka ogledat se u nelikvidnosti i poglavito u zadnje vrijeme građana. Želim samo spomenuti da u prosincu 2013.dospjeli dug građana bez šanse za plaćanja popeo se za 780 milijuna kuna u odnosu na prethodni mjesec, znači 11.i on je na godišnjoj razini je skočio za 22%. Jednom rječju prošle godine imamo 54 tisuće ljudi ili građana koji su ušli u crveno i njihov dug se naprosto popeo za nekih ako se ne varam 6 milijardi i danas iznosi 24 milijarde kuna. Dok se kod pravnih subjekata, trgovačkih društava nelikvidnost smanjuje 2012.ili koncem 12.iznosile 42,4 milijarde kuna, danas one iznose 33 milijarde kuna. Kod građana imamo situaciju upravo obrnuto i možemo reći da je zrelo za osobne bankrote gotovo 300 tisuća hrvatskih državljana. Normalno da državna revizija na samom početku govori o planu računa prihoda i rashoda, 2012.prihodi poslovanja planirani sa 108 milijuna, 2013. 110, 2014. 114 milijuna kuna, primici od zaduženja izvorni plan znači 12. trebao je biti 21 milijarda i da ono prije milijarde kuna 2013. 24,9 milijardi, a 2014. 24,8 milijardi kuna. Jasno sve je to bilo između ostalog, a ukupni prihodi trebali su '12. iznositi 130 milijardi kuna, 2013. 136, 2014. 140. Da li će se to ostvariti? Ne. Sve je to bilo planirano ako se dogodi rast BDP-a od recimo 0,8% koliko je trebalo to iznositi u '12. godini. No nažalost prilike su bile takve kakve jesu i onda si čovjek postavlja pitanje gdje smo mi danas na današnji dan ili kako je završena i prošla godina, a otprilike na sličan način i 2012. Bruto domaći proizvod negativan, industrijska proizvodnja negativna, trgovina na malo, ipak su se tu neki pomaci dogodili na bolje, turizam na bolje, prijevoz putnika, roba nešto lošije, građevinarstvo je nažalost u jednom latentnom padu, osnovni agregati cijena, tu je situacija bolje, tržište rada znamo i sami da smo se vratili de facto na situaciju iz 2002. godine, kod plaća, kod onih sretnika koji je primaju je situacija nešto bolja, inozemna izravna ulaganja, danas je nešto lošije no što je bilo 2012., itd., itd. Točno je to da smo 2012. mi digli, o čemu govori državna revizija PDV sa 23% na 25% i ne slažem se da je on neutralan ni za gospodarstvenike, kamoli za građane. Za građane je to sigurno jedan bitan udar, ali je činjenica isto tako da je država oslobađajući reinvestiranu dobit i da je smanjenjem stope za zdravstveno osiguranje gospodarstvu 2012. ostavila negdje oko 3 do 4 milijarde kuna i toliko u 2013. godini pa se slobodno može govoriti o 7 do 8 milijardi kuna, da neprilike bi bile zasigurno i daleko teže. Ono što je isto tako zanimljivo, normalno da o tome mora govoriti državna revizija i jučer smo o tome govorili, to su potpore. I što ja želim reći kada je riječ o ovim potporama? Potpore u RH čine 2,37% BDP-a, one su uvjerljivo najveće u odnosu na druge europske zemlje, jedini koji nam se koliko toliko približuju, ali sa 1,12% učešća u BDP-u su Mađari. Jedna Austrija za potpore izdvaja 0,56%, jedna Njemačka 0,53%, ne znam, jedna Belgija 0,51%, ali zasigurno oni imaju te odnose bitno drugačije uređene od nas. I bez obzira što 2,37% izdvajamo za potpore, 2011. 2,5%, opet da li zbog preraspodjele koja je takva kakva je, jednostavno neke stvari nažalost ne, ja bih rekao ne funkcioniraju ili bolje rečeno ne idu i oni koji su najmanji gospodarski subjekti koji do istih ne mogu zapravo doći, u najtežoj su situaciji bez obzira što na njima počiva, ja bih rekao opstojnost svake nacije pa tako i naše. Želim isto tako apostrofirati ono što je nama koji smo naslonjeni na brodogradnju izuzetno bitno. Konačno za istu je u proračunu 2012. osigurano kroz formu potpora 499 milijuna kuna. Brodogradnja ostaje ja bih rekao, da, ostaje bez potpora u 2014., ali ja bih rekao i one, ma neću reći funkcije jer uvijek ima funkciju istu, onoga značenja koje je imala do jučer, a to je svakako ako se to dogodi biti će loše. Točno, ona je od osamostaljenja povukla gotovo 30 milijardi kuna, a gdje smo danas? Danas imamo ostatke ostataka te nekada moćne grane koja je, usuđujem se reći podigla Pulu, Rijeku, Split, odnosno jedna Pula, Rijeka, Split jesu takvi kakvi su upravo zahvaljujući njoj. Ove će godine prihod preostalih 3 ili 4 brodogradilišta, ako Uljanik promatramo odvojeno, Uljanik-Rijeka ili 3. MAJ, znači prihod će ove godine brodogradnji iznositi 230 do 250 milijuna eura ili milijardu i 800 milijuna kuna. Predratne 2007. prihod je brodogradnji iznosio 6,6 milijardi kuna. Tad je to bilo 12% hrvatskog izvoza i tada je u toj grani radilo direktno 16,5 tisuća zaposlenih. Danas 5 tisuća zaposlenih. Multiplifikativni efekt brodogradnje tada je iznosio 11,6 milijardi kuna što će reći da je 150 tisuća ljudi na neki način bilo naslonjeno na brodogradnju, živjelo ovako ili onako od nje, danas su te brojke nažalost, da se tako kaže svedene na trećinu iste. Ono što je sigurno dobro to su poticaji za malo poduzetništvo, 2012. iznose 700 milijuna kuna, negdje 400 i nešto milijuna kuna više nego godine 2011. Manjak prihoda nad rashodima 2012. bio je 9,9 milijardi kuna, ono što je zanimljivo, dobit trgovačkih društava koji će se sada, eto 2014. vratiti u proračun [[Upadica Zgrebec: Kolega Kajina.]] Molim? [[Upadica Zgrebec: Raspravljamo o reviziji, ne o potporama.]] Pa o reviziji govorim svo vrijeme. Pa revizori su morali skužiti jer svo vrijeme govorim o reviziji. Pa evo, sad sam upravo govorio o tome da je dobit trgovačkih društava, znači, 2012. iznosila, koliko? Planirana milijardu i 50 milijuna kuna ostvaren je u iznosu od 660,8 milijuna kuna, normalno tada je ostajalo trgovačkim društvima sada ćemo to vratiti. Vidjet ćemo kako će biti u samim trgovačkim društvima. Naknade za koncesije, vidimo planirano 853 milijuna kuna ostvareno 909 milijuna kuna, zakup 61 milijun kuna. ja pozivam prije svega lokalnu samoupravu u Istri da podnose zahtjeve za zakup poljoprivrednog zemljišta ali kada to rade to učine u skladu sa zakonom jer u 2013. Ministarstvo poljoprivrede zaprimilo samo dva ispravna i potpuna zahtjeva u Istri. Normalno je da ono što mene najviše zanima, to su prihodi lokalne samouprave i oni su 2012.godine iznosili ili bolje rečeno koliko su prihoda ostvarili 21 milijardu 992 milijuna kuna. Država je imala rashode 2012.godine 118,7 milijardi kuna. Znači država bi uprihodovala 5,3 kune lokalnoj samoupravi bi ostala jedna kuna, međutim ono što je interesantno kako je to raspodijeljeno između gradova, županija odnosno općina. Grad Zagreb sam uprihoduje 6,4 milijarde kuna, to je negdje trebam naći 21,9% znači trećina gotovo prihoda koje ostvaruje lokalna samouprava. Županije one su ovdje apsolutno podzastupljene svega 5,3 milijarde kuna, znači ostvaruju 16,1% od tih 21,9 milijarde kuna, gradovi 8,6% i normalno općine najmanje 3,3%. Ono što je interesantno da prema visini ostarenih prihoda najveći broj lokalnih jedinica njih 338 ili 58,7% je ostvarilo prihode, primitke manje od 10 milijuna kuna. između 10 i 50 milijuna kuna prihoda i primitaka je ostvarila 171 lokalna zajednica, a 64 lokalne zajednice ili njih 11% je ostvarilo prihode od 50 do 500 milijuna kuna. Znači osim grada Zagreba samo su još dvije lokalne jedinice, to je Rijeka, to je Split za 2012.ostvarili prihode ili primitke veće od 500 milijuna kuna. I sada što onda još ovdje reći? Jasno da tu treba voditi računa da taj novac jednostavno ne curi, to su aktivna jamstva u ovih 58 sekundi. Aktivna jamstva su koncem 2012.godine iznosila 51,9 milijardu kuna, a s dospijećem do 2037.godine. 41,5 milijardi kuna jamstva odnosi se na sektor prometa, protestirana jamstva bila su 2012.milijardu i 600 milijuna kuna. Ona su manja čak za 10,8 milijardi kuna jer su kreditne obveze brodogradnje od 9 milijardi kuna prenesene u javni dug. Evo nekako sam želio staviti naglasak na situaciju koju imamo u brodogradnji ili sa brodogradnjom i ono što možemo mi koji na neki način od nje živjeti, znači što možemo u dogledno vrijeme očekivati. Sve u svemu ne vidim razlog da se ovo izvješće o radu Državnog ureda za reviziju ne prihvati.
Replika, Stjepan Milinković.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Kajin vi ste u okviru ove rasprave govorili o raznim problemima pa jedan koji sam ja zamijetio to su potpore. Vi ste govorili o onom području više gdje je vaše područje interesa, a to je brodogradnja. Ja naravno kao i uvijek ne odustajem od svog modela, ja govorim o poljoprivredi. I ponavljam ponovo, da su dvije godine uzeto je u poljoprivredi glede potpora mislim 50% ajmo reći i sada je novi momenat isto na koji je potrebno ukazati, a to je da ovih dana isplaćivane su potpore sa poljoprivrednicima i ja sa terena donosim informacije, svjedočim da su ljudi neizmjerno razočarani da ne znaju koliko i šta su dobili, ali su u svakom slučaju dobili manje. Ali ima još jedan problem koji će u budućnosti dodatno otežati, a to je da je donesena tranzicijska uredba za 2014.godinu u kojoj Hrvatska trebala putem Ministarstva poljoprivrede povući znatna sredstva. U studenom je već trebalo izmijeniti Zakon o potporama što nije doneseno. I u sljedećem vremenu će biti izuzetno velikih teškoća glede povlačenja tih sredstava. To govori u prilog da nije rađeno kvalitetno kao i u više navrata, glede i one strategije o kojoj sam govorio i u okviru ovih mjera i da će to dodatno otežati stanje poljoprivrednika i naravno povlačenje potpora, a samim time i ministarstva ćese to morati u konačnici platiti od naših sredstava. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku Damir Kajin.
Da kada govorimo o potporama za poljoprivredu i ribarstvo jedno i drugo zajedno, vidimo da 2009.godine one su bile planirane ili bolje rečeno isplaćene u iznosu od 4 milijarde kuna. 2011.godine za 4,2 milijarde kuna to je bila izborna godina, malo su se dizale između ostalog i zbog tog razloga ali bilo bi bolje da se na isti način da poljoprivrednicima, ribarima isplaćivalo potpore i u 2012.kada su one pale na 3,5 milijardi kuna. Kod industrije moram primijetiti da je upravo u toj grani gdje ima najviše zaposlenih 2012.osigurano preko 500 milijuna kuna više nego godinu dana ranije. Situacija je jasno ozbiljna. Međutim, isto tako kad govorim o tim potporama gdje na godišnjoj razini se izdvaja 8,7 milijardi kuna u 2012. godini, nešto malo manje nego u 2011. godini. Znači to je ta materija o kojoj bismo mi itekako ozbiljno trebali početi razgovarati da vidimo tko su ti koji dobijaju potpore i tko su oni koji se stalno pokušavaju javiti, uključiti u taj sustav, a neprestano su marginalizirani ili zaobilaženi.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolega Ivo Jelušić, izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani glavni državni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege. Kad pogledamo ova izvješća koja su napravljena i koja su pred nama, tih par stotina stranica onda sigurno da možemo na prvi pogled reći da je izvještaj revizije napravljen poprilično detaljno, opširno, da je tu uloženo puno truda, puno posla. Ogroman je posao bio pred revizorima i s te strane zaista to treba korektno reći i priznati. Ono što ne vidimo, a što je teško i vidjeti iz ovog izvještaja, ali želimo vjerovati da je većina od 211 ovlaštenih revizora koliko ih ima svoj posao napravila stručno i korektno, dakle želimo vjerovati da je to zaista tako i napravljeno. S obzirom da je ova revizija napravljena dakle po, u skladu sa zakonom i uvriježenoj metodologiji, da je napravljen ogroman posao klub SDP-a nema razloga ne podržati, dapače podržat ćemo ovaj izvještaj, naravno i dati određene i prijedloge i sugestije. Vidimo iz izvještaja, dakle da je napravljeno revizija financijskih izvještaja kod 269 subjekata. E sad, to nam na prvi pogled govori da je to puno, s druge strane teško nam je reći je li to puno, previše ili malo jer nemamo usporedne analize sa prethodnih par godina pa da vidimo što je to bilo u 2011., desetoj, devetoj itd. Također vidimo da je od tih 269 subjekata koje su, kod kojih je napravljena revizija njih 28% dobilo bezuvjetno mišljenje. Teško je reći samo ili zar toliko, jer opet kažem nemamo usporedne analize da vidimo koliko je to bilo u prethodnih par godina, pa da vidimo je li došlo do pozitivnih trendova ili loših. Nešto je glavni revizor rekao u uvodu, ali to bi trebalo dakle imati za par godina unatrag da bi mogli napraviti analizu. Također, vidimo dakle da je u ovom izvještajnom razdoblju u 2012. godini dato 1615 naloga i preporuka, doduše vidimo da je to nešto ili značajnije više u odnosu na 2011. godinu kada je dato 1056. E sada, jel' to znači da je revizija detaljnije radila ili da zaista su više subjekti imali grešaka u svom radu pa je to zato. Dakle, iz ovog izvještaja ne vidimo što je uzrok takvoj razlici u stanju. Još jedan podatak koji se vidi također, a to je da je 46% zaokružujem onih koji su dobili određene preporuke i naloge koji su po tome postupili. Govorimo o ovome što je nađeno 2011. godine. 16% je u postupku, a 38% nije uopće postupilo po nalozima i preporukama. Ali o tom ću nešto malo kasnije govoriti. Ali ono što bih također bilo interesantno vidjeti u izvještaju kakav je to trend, je li to tako bilo i prije 5 godina ili je to samo trend ove godine. Dakle, postavlja se uvijek pitanje kako tretirati ovaj izvještaj. Možemo ga promatrati na tri razine. Jedno je dakle o tome, o radu samog ureda. Dakle, koliko je ured radio, kako je radio, dobro. Jel' to bilo stručno dobro, kvalitetno, koliko je obuhvaćeno subjekata. Jel' to dovoljno, malo, previše. Jesu li ti koji su obuhvaćeni dobro odabrani itd. To je jedna razina o kojoj možemo razgovarati. E da bismo o tome mogli razgovarati morali bi upravo imati ove usporedne tablice da vidimo zaista, dakle da možemo reći je dovoljno je subjekata obrađeno. To bi mogli reći kada bi vidjeli što je bilo prethodnih barem pet godina, a s obzirom na broj revizora ako je on isti ili sličan da vidimo jel' taj posao dovoljno veliki ili mali. Ili tko je sve obuhvaćen? Dakle, mi vidimo što je obuhvaćeno 2000. Dakle, osim onih koji su, za koje je obavezna Državna revizija. Dakle, ono gdje glavni državni odvjetnik, dakle sam određuje svojim programom rada za tu godinu koga će se, gdje će se ići u reviziju. Dakle, ne vidimo, dakle što jer ne pamtimo a nije dobro da idemo sad, nemoguće je da idemo sad analizirati reviziju za proteklih pet godina da vidimo dakle je li taj uzorak na neki način dobar ili nije, je li kod onih kod kojih se pojavljuju ozbiljne primjedbe jel' se kod njih opetuje ponovno revizija pa da vidimo, dakle da li oni te svoje greške ispravljaju. Dakle, to je ono što iz izvještaja ne vidimo i u tom smislu metodološki mislim da bi trebalo u sljedećem izvještaju nešto poboljšati ili promijeniti. Ono što bismo također mogli razgovarati kao drugi problem, a to je što smo našli, što je jedna revizija našla, kakvo je stanje. I treće po meni što je najbitnije a to je što kad se nešto nađe, određene nepravilnosti, nezakonitosti, što nakon toga? Dakle, malo prije sam sad govorio oko toga, dakle vidimo da ih dobar dio subjekata 38% iz 2011. nije uopće postupilo po tim primjedbama, preporukama, odnosno nalozima. Ne znamo dakle kako je to bilo i prije, ali po meni je to ogroman broj. Ja pretpostavljam da je svima nama u interesu, dakle i Hrvatskom saboru i Državnoj reviziji i da je cilj da se ova revizija radi kako bi se što više radilo ili u potpunosti radilo po propisima i zakonima, da se dakle stvarnost naša mijenja na bolje pa u tom smislu i revizija dakle da to kontrolira, da ukazuje na određene probleme, greške, nepravilnosti. Ukoliko su one manje, sitnije, manji prekršaji, sitnije nepravilnosti dakle u tom smislu možemo reći da revizija ima na neki način i savjetodavno preventivno djelovanje, a naravno ukoliko ima težih povreda određenih zakonskih propisa postavlja se pitanje što nakon toga? Jer nije svejedno ako dođe do određenog propusta jer eto računovođa nije nešto dobro vidio ili nije znao ili ako je postojala ozbiljna namjera čelnika određenog tijela da i napravi određenu protuzakonitost. Ono što također je bitno dakle reći oko toga što sa tim nalozima evo mi ovdje u Hrvatskom saboru uvijek raspravljamo dakle Izvještaj Državne revizije i po meni mi bi se trebali skoncentrirati na onaj dio revizije koja se odnosi na subjekte državne razine. Naravno, nitko nas ne sprečava u tome da porazgovaramo i o onima koji su na lokalnoj razini. Međutim, postavlja se pitanje što je sa lokalnim razinama, da li predstavnička tijela raspravljaju te izvještaje, da li nalaz Državne revizije završi dakle negdje što bi se reklo u ladici čelnika? Ja znam iz iskustva da se i to događalo da predstavnička tijela uopće nisu razmatrala, usvajala ne usvajala ali ne razmatrala dakle Izvještaj Državne revizije za njihovu jedinicu lokalne samouprave pa nisu mogli određene korake ni poduzeti ni kritizirati svoje čelništvo ukoliko je to bilo potrebno. Ne znam da li toga ima i danas ali u tom smislu trebalo bi i o tome porazgovarati. E sad ono što je najbitnije, dakle što sa uočenim nepravilnostima, propustima itd.? Nije svejedno, a dakako određenih propusta ima i nepravilnosti, daje se uvjetno mišljenje. Vidimo da je to najčešći slučaj, dakle skoro 70% ima uvjetno mišljenje. Samo jedan je slučaj dakle gdje je potpuno loše stanje i gdje je negativno mišljenje. Međutim, i ta uvjetna mišljenja nisu sva ista. Nije isto da li ima netko 1 propust, nedostatak ili ih ima 10 ili 15 i nisu oni svi jednako teški i jednako vrijedni. I to je zato je potrebno analizirati svaki ponaosob tamo gdje se taj događaj zaista dogodio da bi se poduzele određene mjere. Nije dakle svejedno da li je napravljena neka formalna pogreška ili je evidentno kršenje zakona. I što kada ima evidentno kršenje zakona? Ja ne bih htio da ovaj Izvještaj Državne revizije izgleda kao ispovijed u crkvi gdje kažeš što si napravio, svećenik kaže da je to grijeh, dobiješ pokoru a onda je riješiš ili ne riješiš i ideš dalje. I ponovno kad dođeš ako si ponovno griješio ponovno dođeš na ispovijed pa ponoviš isti postupak. Otprilike meni revizija izgleda ovako. Dakle, revizija ustanovi određene nepravilnosti, nezakonitosti itd., dade nalaze i preporuke što treba napraviti a onda ako taj subjekt ne napravi kaže se tu negdje u članku 21. Zakona o reviziji toj dakle revizija će u sljedećem izvještaju uzeti to u obzir pa dati opet uvjetno mišljenje. Dakle, ako ne izvršiš naloge opet ćeš dobiti uvjetno mišljenje pa onda opet ako ne izvršiš opet ćeš dobiti uvjetno mišljenje i tako stalno. E sad, ako su to sitniji propusti ako tako mogu reći pa ajde de. Međutim, što ako je riječ o određenim evidentnim nezakonitostima? Nisam vidio u Zakonu o Državnoj reviziji da to eksplicite piše mada bi se iz zakona moglo iščitati da li revizija u tom dijelu surađuje sa Državnim odvjetništvom. Mi smo jučer ovdje u ovom Domu raspravljali o Izvještaju o radu Državnog odvjetništva za 2012. godinu, danas o Izvještaju revizije za 2012. godinu. Ja tu ne vidim neku korelaciju i suradnju, barem iz jednog i drugog izvještaja, ne vidim da je po prijedlogu ili po saznanjima Državne revizije Državno odvjetništvo nešto radilo. To dakle ja u izvještaju ne vidim. Ne kažem da se to možda i ne događa ali to se ne vidi ni u jednom ni u drugom izvještaju, a po meni bi to bilo na neki način logično i za očekivati. Jer kažem, u članku 21. Zakona o Državnoj reviziji kaže se da Državna revizija u svom radu surađuje sa ostalim državnim tijelima. Po meni je i ovo suradnja. Dakle, ako toga nema onda se zaista svodi na ono je određene nepravilnosti i nezakonitosti su bile pa ćeš opet dobiti uvjetno mišljenje. Po meni to nije dovoljno. U tom smislu dakle metodološki dakle trebalo bi nešto promijeniti u samim izvještajima ili da se promijeni stanje ili da ako nije tako kao što ja govorim da se to u izvještaju jasno i glasno vidi. Jer kažem i ponavljam cilj nam je nadam se svima da stanje bude bolje, da bude što manje nepravilnosti i nezakonitosti kad je riječ o svim subjektima u javnom sektoru koji su predmet promatranja Državne revizije, da se loša praksa i greške ispravljaju, da ono ako je još ispravljeno i kad je napravljeno dobro da se to i podvuče i masnim slovima napiše. Jer što ja znam npr. godinama smo imali primjedbe Državne revizije opravdane da Hrvatska nema sređen Registar državne imovine. Točno. Ali jednom kad ga se sredi onda treba to jasno i glasno reći da je to i napravljeno. Dakle, treba pozitivne primjere istaknuti, a na loše naravno upozoravati. Dakle, ovaj izvještaj se ne razlikuje po metodologiji ništa od prethodnih godina i on je uobičajen, rezultati su pretpostavljam slični i ja sam rekao u uvodu mi ćemo ovaj izvještaj podržati, a ja se nadam da sve ove prijedloge, sugestije koje sam iznio da će Državna revizija uvažiti, da će obratiti dužnu pažnju na to i da će u sljedećem izvještaju pokušati to promijeniti. A ako je u nekim dijelovima potrebno dati određene zakonske promjene, prijedloge za promjene mislim da i to treba učiniti, a sve kako bismo učinili to da rad i djelovanje subjekata u javnom sektoru bude što više zakonit, da bude što manje nezakonitosti i nepravilnosti u radu. Hvala lijepo.
Replika, Josip Đakić.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega je govorio o tome da postoje u ovoj reviziji i formalne pogreške ili kršenje zakona. Definicija jednostavno govori o tome da je više od pola ili 13 ministarstava dobilo uvjetno mišljenje i govorio o tome da su utrošena sredstva državnog proračuna bez plana i bez kontrole. To jasno se navodi u nalazu državne revizije tako da da li su formalne pogreške ili kršenje zakona, zna se što je zakon rekao o trošenju sredstava bez kontrole. To je protivno Zakonu o fiskalnoj odgovornosti a puno puta ima i kriminalnih radnji koje državna revizija ne navodi kao takove nego govori da je protivno zakonu izvršena javna nabava recimo u Ministarstvu zdravstva za aplikacije u internetskom sustavu kao i u nekim drugim ministarstvima gdje su također javne nabave obavljene bez javnog natječaja i to jasno piše, to nije formalna pogreška nego to je ono s čim bi se trebalo pozabaviti državno odvjetništvo. Za vjerojatno vaše dužnosnike su to formalne pogreške, da su to HDZ-ovci učinili bilo bi to kazneno djelo.
Odgovor na repliku, Ivo Jelušić.
Uvaženi kolega Đakić, nije dobro kad čovjek ima kratko pamćenje. Vi ste u ovom Saboru već dugo, da ste bolje pamtili možda bi vidjeli da su izvještaj Državne revizije za vrijeme vaše vlasti kad je riječ o ministarstvima bila ista ovakva da ne kažem i gora, pa tak niste davali ovakve kalkulacije kao sada. Kao što vidite ja u svome izvještaju nisam govorio o razdoblju ovom i onom nego sam govorio općenito o stanju jer mislim da nam je svima u interesu da stanje bude bolje, da što manje bude nezakonitosti i nepravilnosti. A vama izgleda samo je bitno da se to ovoga vidi kada je SDP na vlasti, a kad ste vi da se to ne vidi, ali vi to i ne morate vidjeti ali vide drugi, prema tome nažalost, ovaj pokušaj sakrivanja toga da je bilo određenih nepravilnosti pa i nezakonitosti u vaše dobro neće proći, ne kod mene nego ni kod građana.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege, gospodine glavni državni revizore sa suradnicima. Pa ja moram odmah na početku reći da će Klub HDZ-a podržati ovo izvješće a sad ću reći i zašto i upravo da se ne bi dogodilo ovo što kolega Jelušić kaže da različitim očima gledamo neke stvari pa ćemo naprosto pokušat skicirat ono što je rezultat ovoga što nam se dogodilo u 2013.godini. Zašto sam rekao da ćemo podržati ovo izvješće? Zato što ovo izvješće konstatira činjenice, zato što nažalost neke stvari se ponavljaju iz godine u godinu i zato što ovo izvješće napravljeno na visokoj profesionalnoj razini. Druga je stvar da li ćemo mi kad raspravljamo o ovakvim izvješćima donijeti određene zaključke a to je stvar vladajuće većine i da prilikom revizije u tekućoj godini damo praktički smjernice i nalog od kud bi trebala ići revizija sljedeće godine i na što bi Revizija trebala obratiti pozornost a to je ono analitičko raščlanjivanje općih stvari. Zato kažem, ja ću se pozabavit nekakvim konstatacijama koje su duboko skrivene negdje na polovici stranice i tko površno čita tekst vjerojatno nije ni obratio pažnju na njih ali kažem ako ih malo bolje proanalizirate onda ćete vidjeti da one itekako su utjecale na ovaj skok deficita u 2013.sa 10 na 17 milijardi i da li se baš napravio toliki silni red čim se govorilo u javnim financijama 2012.u odnosu na 2011.jer kažem čovjek mora biti korektan koliko je to moguće i kad se raspravlja o ovakvim stvarima s obzirom da se radi o događajima koji su itekako bitni za građane RH onda se naprosto ne smije propustiti nekakvim politiziranjima. I ono što je vrlo bitno kad se raspravlja o ovakvim izvješćima nije dobro stvari vaditi iz konteksta jer neke stvari imaju svoj kontinuitet međutim ja se sjećam rasprava i prošlih godina kad su se stvari čupale iz konteksta, nešto je ispalo strahoviti kriminal a danas se o tome naprosto ne govori, pa čak se nit ne spominje a nekad je bio strašan kriminal. Zato ja naprosto ne želim nešto reći. Međutim ono što bih želio reći i što bi možda mogao biti zaključak ove naše rasprave, s obzirom da se silno govorilo u protekle dvije godine o tome kako su potpisivani neki novi kolektivni ugovori i kako je tim nekim kolektivnim ugovorima data strahovita prava zaposlenicima prije svega u javnim službama jer njih je najviše 180 tisuća a onda državnim službenicima i namještenicima. Mislim da je bilo zgodno da je revizija kad je radila reviziju Ministarstva prosvjete i Ministarstva zdravstva naprosto prokopala po tim ugovorima. Ja vam mogu reći ako ne trebate puno raditi kolega Fucks je napravio jednu lijepu zajedno u suradnji s Ministarstvom financija 2008.skriptu iz koje se naprosto vidjele sve te odredbe pa onda ne bi mogli politizirat o ovim stvarima. Ali idemo po redu. Dakle, u samom početku se kaže da su u 2012.izdana financijska jamstva za 700 tisuća kuna više nego 2011. A znate kolegice što vam je to? To vam je onaj smanjeni iznos za Hrvatske željeznice, dakle nije više bila pozicija pomoć HŽ-u za održavanje infrastrukture itd. nego za taj iznos koji je smanjen dana su jamstva i prividno je u 2010.godini za taj iznos deficit državnog proračuna bio manji i to možete vidjeti u svim kasnijim dokumentima kad se radi da je to to i ta jamstva su izdana naprosto zbog toga jer onaj tko je predlagao proračun a to je rečeno i prilikom donošenja proračuna da HŽ bez tih sredstava ne može funkcionirati je izdao jamstvo da se oni zaduže da bi deficit bio u okvirima u kojima je. Također se vidi da jamstva mnogim tim jamstvima nisu priložena odobrenja Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja ili odluke o nepostojanju državne potpore, što je vrlo bitno, ali vrlo interesantno da agencija nije na to reagirala. Također ono što je vrlo bitno opet, govorimo o deficitu 2012. i 2013. Revizijom je utvrđeno da u pojedinim slučajevima proračunski korisnici evidentiraju rashode u vrijeme kad se podmire obveze umjesto u vrijeme nastanka poslovnog događaja. Najjednostavnije, u 11., 12. evidentirate određene račune i ako su oni došli, deficit vam ispadne 10 milijardi i onda se čudite zašto vam prvih 6 mjeseci 2013. godine deficit umjesto planiranih 10 milijardi na godišnjoj razini, na pola godine skoči na 12 milijardi i 6 milijuna. Jer vam to se naprosto ne može dogoditi jer niti su prihodi toliko pali nit' su neki rashodi toliko porasli. Očigledno je, ali kolegice i kolege to se događa, potpuno ista priča na kraju 2013. i 2014., ali to je sitno napisano i to se naprosto ne želi vidjeti. Također registar koncesija. A o koncesijama sam ovdje govorio dugo i ne jedanputa, dakle Ministarstvo financija je uspostavilo registar koncesija, međutim problem je s onima prije svega na lokalnoj razini koji daju koncesije i nitko živ ne može praktički prekontrolirati kakva je naplata tih koncesija. I to je najveći problem. Veli, proračunski korisnici nisu realno planirali rashode za pojedine aktivnosti. Dakle, neke rashode su predplanirali i to se događa iz godine u godinu, ali vrlo je interesantno da one rashode koji se moraju podmiriti, a to su plaće i neka druga davanja su potplanirali i onda se dogodi u 12. mjesecu da tih novaca fali i onda se ti novci moraju osigurati jer se moraju plaće isplatiti i što se onda događa? Novci se moraju nabaviti, ali o tome ću nešto više govoriti kada budem govorio o Zakonu o fiskalnoj odgovornosti. Dakle, i to je razlog eksplozije deficita u 2013. godini. Proračunski korisnici zaključuju ugovor o djelu sa vanjskim suradnicima jednako kao i ranijih godina za poslove svog djelokruga, a rashode na temelju zaključenih ugovora o djelu od zakonom, većim od zakonom propisanih. Kad se sjetim samo rasprava o uslugama vanjskih suradnika, mogao bih sad tu da sam uzeo citirati sat vremena, ali onda je to bio kriminalni lopovluk, a danas to čak nitko nije niti spomenuo od onih za koje je to nekad bio kriminalni lopovluk. Bez primjene postupaka javne nabave nabavljeno je roba i usluga u vrijednosti 20 milijuna kuna. Dakle, toliko u uvodnom djelu. A na stranici 8 ovoga izvješća nam se kaže, ukupne obveze revidiranih proračunskih korisnika iskazane su u iznosu od 13 milijardi i 6,5 milijuna što je veće za skoro milijardu kuna u odnosu na 2011., međutim ono što je na kraju vrlo interesantno, Hrvatski zavod za mirovinski te Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa od ukupnog iskazanih obveza na kraju 2012. dospjelo je 2,5 milijarde kuna. I to je jedan od razloga eksplozije deficita u 2013. godini. To je činjenica, ali ne piše negdje ovako sitno sa strane i nikome nije bitno, nitko o njoj ne želi govoriti. Kad govorimo o prihodima državnog proračuna, mislim da ovo Izvješće državne revizije se posebno odnosi da prethodne godine se trebalo osvrnuti na nešto, to su fiskalne projekcije. Nikada se nije dogodilo toliko promašaja u fiskalnim projekcijama kao što se dogodilo 2012. i 2013., pa mi smo na kraju u rebalansu proračuna polovicom 12. mjeseca mijenjali fiskalne projekcije koje nisu niti sličile onome što je bilo predviđeno, međutim to se odrazilo na državni proračun jer fiskalne projekcije su nam podloga za prihode, a onda nam je to automatski podloga za to koliko možete potrošiti. Međutim, nažalost tu toga nema. O jamstvu i subvencijama HŽ-a sam već govorio i nema potrebe, dakle skoro milijardu kuna umjesto da se knjiži kao rashod, knjiži se kao jamstvo i na takav način imate lijepu sliku što se tiče jamstva ove godine, međutim za dvije godine ćete imati povećani deficit za taj iznos. Veli, u slučajevima kad su rashodi teretili aktivnosti koje su planirane za druge namjene i aktivnosti, a obaveze prenesene u 2013. Evo, kolegice i kolege, ova rečenica vam jasno govori zašto je deficit državnog proračuna tako naglo u 2012. pao na 10 milijardi i zašto je tako naglo skočio na 16,5, 17 milijardi u 2013. godini. Dakle, ne trebamo se mi tu politički prepucavati, tu je u jednoj rečenici konstatirana činjenica. I sve one priče, mi smo izvršili fiskalnu konsolidaciju, mi smo uveli red u javne financije, padaju u vodu s ovim jer on naprosto govori, ovo nije rezultat reda, ovo je rezultat nereda i pokušaja prikazivanja nečega, međutim zaboravili su da u Bruxellesu nitko neće progutati ovakve bedastoće. A na strani 19 kaže da jer davatelji koncesija ne dostavljaju propisanu dokumentaciju potrebnu za unos podataka u registar. Ono što sam govorio, nitko bez obzira o kojoj razini vlasti, da li je to su jedinice lokalne ili područne ili regionalne samouprave, si ne može dozvoliti pravo da u registar koncesija ne dostavi podatke o koncesiji. Ali to je možda opet zaključak da je to nešto s čim bi se trebali pozabaviti, tko na kakav način, je li koncesija, da li je možda u datom momentu pa čak možda u trenutku ulaska u EU trebalo sve koncesijske ugovore raskinuti, temeljem ovog novog Zakona o koncesijama natjerati da se raspišu novi natječaji, da se potpiše ovo? I sad dolazimo na ono što za sobom povlači i kaznene odgovornosti jer tako piše u Zakonu o fiskalnoj odgovornosti. Ako se to nekome ne sviđa, onda je to trebao promijeniti ili bar moralnu političku odgovornost da se ponudi ostavka premijeru ako se prekrši Zakon o fiskalnoj odgovornosti, a kaže da Zakon o fiskalnoj odgovornosti je … i obveza sastavljanja i predaje izjave o fiskalnoj odgovornosti i onda tu imate da su pojedina ministarstva dostavila izjave o fiskalnoj odgovornosti prema kojima nisu uočene slabosti i nepravilnosti, a da su obavljenim revizijama utvrđene nepravilnosti. Sad mi recite kako netko tko rukovodi sa sredstvima, troši ih, nije svjestan da je prekršio ono što je napisao da će se držati i dođe državna revizija, to utvrdi i nikome ništa. A kada gledamo Izvješće o izvršenju proračuna, mi ne znamo da je taj korisnik državnog proračuna podnio Izvješće o fiskalnoj odgovornosti i da je konstatirao da se držao sukladno tim pravilima, a sada revizija u tvrdi da to nije tako. Znači ono što smo mi utvrdili kada smo prihvatili izvješće o izvršenju državnog proračuna ne odgovara činjenicama. Jer Zakon o fiskalnoj odgovornosti ja sam to ponovio ne znam koliko puta, zašto? Zato što sam kao ministar forsirao da se taj zakon donese i jedino s tim zakonom se može uvesti reda u javne financije je bio razlog da se onemogući onima koji su nisu u stanju se ponašati u okvirima koje im je donio Visoki dom, a to je da svoj program usklade sa iznosom sredstava koje su dobili u proračunu. Međutim evo i u ovom izvješću se vidi da se to nije događalo. I sada na kraju nekoliko riječi oko revizije jedinica lokalne samouprave i javnih poduzeća. Dakle, kod jedinica lokalne samouprave po meni, a to ćemo kasnije kada budemo raspravljali šire o tom izvješću, kada se govori o tome o uvođenju poreza na nekretnine mislim da je ovo izvješće trebalo posebno sadržati osvrt na naplatu komunalne naknade da se viti koji je to iznos i da se vidi da je ovo što se priča da se porezom na nekretnine neće povećati davanja hrvatskim građanima je farsa jer ako netko planira za 4%-tna poena smanjiti doprinos zdravstva na račun poreza ne nekretnine onda je jasno da tu nešto ne štima. Međutim da bi se o tome na takav način moglo razgovarati trebalo se predočiti u ovom izvješću jasnije koliko je postotak naplate te komunalne naknade. Mnoge jedinice lokalne samouprave niti nemaju uvedene neke poreze ili nemaju nikakve prihode od njih. Također ono što je vrlo bitno, a to su sredstva od prodaje stanova, njihova uplata u državni proračun s jedne strane tu država mora voditi brigu da naplati svoje i može tjerati jedinice lokalne samouprave. Ali daleko bitniji onaj drugi dio, a to da ta sredstva od prodaje društvenih stanova se moraju koristiti za provođenje socijalne programa to je za kupovinu stanova za socijalni program po jedinici lokalne samouprave. I tu je jako bitna kontrola da li su jedinice lokalne samouprave radile na takav način ili su ta sredstva koristili za nešto drugo, a mislim nažalost da se to događa vrlo često jer očigledno kada netko nema dovoljno novaca ona ta sredstva koriste za nešto drugo. I na kraju cijena komunalnih usluga nije dobro da građani Hrvatski ono što je nacionalno dobro, a to je voda plaćaju različito. Neki plaćaju 4, 5 puta više, tu država mora intervenirati na neki drugi način. Isto tako što se tiče odlagališta otpada. Mislim da tu imamo jedan totalni kaos i da se prije svega Ministarstvo zaštite okoliša i fond moraju sa jedinicama lokalne samouprave shvatiti da je to jedan od najvećih problema u ovom trenutku u RH koji se mora riješiti i to je jedna pozicija u navodu Državne revizije kada se govori o ovom segmentu mora itekako biti bitno. Dakle, ponavljam mi ćemo podržati ovog izvješće ali ako ga malo bolje pročitate onda ćete vidjeti da što je nekad bilo kriminal danas je divno i sjajno po nekim kolegama ali to nije tako.
Hvala. Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker govorili ste o ovom nalazu državnom, … i u tom smislu spominjali mišljenja po pojedinim ministarstvima. Naime Ministarstvo financija za 2012.godinu dobilo bezuvjetno mišljenje. S obzirom da je rujnu 2012.godine donesen Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi očito implikacije tog zakona su u 2012.godini na državni proračun bile male jer pretpostavljam kako izvješća o realizaciji i učincima toga zakona još uvijek nemamo, da su implikacije tog zakona ustvari će se odnositi na 2013.godinu. Vi ste u tom kontekstu govorili o eksploziji deficita za 2013.godinu pa bih vas ja podsjetio da je prema našim saznanjima država odnosno Ministarstvo financija koje u ime države provodi taj zakon otpisalo oko 900 milijuna kuna do 31.listopada 2013.godine brojnim tvrtkama na ime donošenja rješenja o predstečajnoj nagodbi. E sada kada govorimo o otpisu takvih potraživanja na ime neplaćenih poreza, postavlja se pitanje da li Državni ured za reviziju po vašem mišljenju bi trebao na tu činjenicu da tih 900 milijuna kuna nije prošlo kroz državni proračun i da ga Ministarstvo financija ne prikazuje, nije li na taj način smanjen i onako ogroman deficit državnog proračuna za 2013.godinu. Naime ako ta sredstva ne budu prošla kroz državni proračun onda se to na deficitu državnog proračuna neće moći primijetiti. Pa u tom smislu bilo bi vrlo interesantno i zanimljivo kada bi Državni ured za reviziju nam danas ovdje rekao, da li su otpisana sredstva koja Ministarstvo financija otpisuje u predstečajnim nagodbama trebao biti evidentiran u državnom proračunu, treba li o tome Ministarstvo financija donositi rješenja i na kraju da li to onda jasno će ući u deficit za 2013.koji je i onako ogroman.
Odgovor na repliku. Kolega Bačić pratite vrijeme.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Bačić ovo je preširoka tema da bi se čovjek dotaknuo svega. Dakle predstečajna nagodba je nešto što će biti vrlo interesantno kako će to biti obrađeno u reviziji za 2013.godinu jer gledajte lijepo se hvaliti s tim da je nelikvidnost smanjena za 14 milijardi. Međutim ona nije smanjena ona je samo administrativno eliminirane nekakvi dugovi, ali po Zakonu o potporama jasno kaže da određena porezna oslobođenja su potpora. Međutim daleko je bitnije kako se će se ovaj novi Zakon o fiskalnoj odgovornosti koji je usvojen u petak u ovom Visokom domu tj. njegov članak 3.stavak 7.primjenjivati u budućnosti da između ostaloga kaže kada se donose takvi zakoni onaj tko predlaže zakon mora to tretirati kao budući rashod jer svako porezno oslobođenje na određeni način smanjuje prihode državnog proračuna i to se treba tretirati kao nekakav rashod. Međutim ono što nisam stigao reći u ovom svom uvodnom dijelu, a to je sjećate se kolega Bačić kako je pompozno bila najavljivana lista dužnika, da će se s tim napravit ne znam što. Međutim, kad pogledate izvješće i kad vidite analizu prihodovne strane onda ćete primijetiti da se s tim praktički nije postiglo ništa. I druga stvar, ta lista dužnika u Poreznoj upravi postoji već godinama i ništa se nije napravilo sada. Dakle, ti dugovi su evidentirani i ako je to bilo tako lako naplatiti onda se postavlja jedno elementarno pitanje a zašto to nije naplaćeno u proteklih godinu i pol dana nego je naplaćeno nekakvih par sto milijuna kuna. Isto tako kao što će se u nekim budućim vremenima postavljati pitanje tog famoznog smanjenja nelikvidnosti koji je isključivo administrativno brisanje nečijih obveza, a naročito poduzeća kćeri.
Ivo Jelušić, replika.
Ja sam malo prije kolegu Đakića upozorio na to da ne treba imati kratko pamćenje, a vidim sada da i kolega Šuker isto zaboravlja neke stvari koje su ne tako davno bile za vrijeme njihove vladavine pa ovdje iznosi neke druge podatke. Ovdje je izgleda prisutan opći sindrom totalne amnezije kod HDZ-a, dakle oni sve zaboravljaju što je bilo do prije dvije, tri godine i samo znaju što je prošle godine bilo. Dakle, kaže kolega Šuker da nikada nisu bile tako loše projekcije fiskalne nego što je sada. Pa zaboravlja što je bilo 2008., 2009. kada je cijeli svijet bio u krizi, recesija na djelu u cijeloj Europi, cijelom svijetu a HDZ-ova vlada i oni su govorili kao da krize nema. Dapače, oni koji su upozoravali na probleme, govorili da je kriza oni su proglašavani katastrofičarima. I pri tome smo izgubili dvije dragocjene godine da tražimo rješenje izlaska iz krize, odnosno vi ste propustili. I kada se Europa počela oporavljati od tog prvog vala recesije mi na žalost nismo. Europa je počela tražiti rješenje i našla dio rješenja za izlazak iz krize i krajem 2010., 2011. imala pozitivne stope rasta. Hrvatska nije. Zašto? Zato što vi niste vidjeli krizu odnosno niste htjeli priznati da je kriza, a sada govorite drugima kako loše imaju projekcije. Kako to protumačiti nego loše pamćenje, namjerno ili nenamjerno. Prema tome, činjenica je dakle da je za vrijeme vaše vladavine prosječna stopa rasta u Europi i u Hrvatskoj se razlikovala 3 do 4%. Zaostali smo toliko za Europom. Danas na žalost Europa je ušla u novi val recesije koji se odražava i na stanje u Hrvatskoj, ali svejedno smo se uspjeli približiti Europi na negdje 0,5, 0,7, 0,8%. Razlika između stope rasta u Hrvatskoj i prosječne stope rasta u Europi. Kod vas je to bilo 3 do 4 puta više. Toliko o tome i ja molim da ipak ako je vas zahvatila amnezija nas nije, pa da barem ovako podsjetim. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Pa kolega Jelušić, ja mislim da daleko kod vas više vlada amnezija. Vi ste nešto prije nekoliko mjeseci drugačije govorili. Međutim, radi istine i radi činjenica. Ako ćemo govoriti o ovim stvarima, makroekonomskim pokazateljima onda čovjek nešto mora znati o makroekonomskim analizama, jer fiskalne projekcije su zadani podaci i nije ovo što vi kažete impresija. A druga stvar, ako vama povećanje osiguranih štednih uloga u 10 mjesecu nije bila jasna poruka hrvatskoj javnosti i hrvatskim građanima da je kriza stigla i u Hrvatsku, onda ja ne znam što je očitije trebalo napraviti. Međutim, vi ne znate da u petak prije ponedjeljka kad je taj zakon donesen je bila navala na šaltere Zagrebačke banke. Da se taj zakon nije donio pitaj boga što bi bilo sa bankarskim sustavom, što bi se dogodilo. Međutim, kad čovjek nešto ne želi vidjeti vi naprosto pomoću medija koji su skoro vaš bilten neki plasirate neistine. A isto tako kad govorimo o tome, ako se ne varam u četvrtom mjesecu je proračun smanjen za 9 milijardi kuna. To su činjenice. Ali kolega Jelušić, mislim da sa svojom raspravom naprosto sam pokušao ukazati na neke stvari koje su nas dovele do ovoga gdje danas jesmo, a to je prešućivanje nekakvih rashoda i nekakvo umjetno prikazivanje deficita u 2012. 10 milijardi. Jer gledajte, da je to tako ne može se dogoditi eksplozija deficita od 7 milijardi kuna ili 70% ako imate gospodarski pad u odnosu na prošlu godinu 1%. Ne može se dogoditi po nikakvim ekonomskim zakonitostima. Ali se može dogoditi ako iščitate ovo što vam piše u nalazu Državne revizije da mnogi nisu evidentirali događaje kad su nastali, a morali su po zakonu, nego su ih evidentirali kad su ih platili tj. u 2013. godini. Dakle, to su činjenice. I možemo razgovarati o tim činjenicama. I ako budemo razgovarali o činjenicama bit će nam svima u budućnosti lakše i ljepše.
Srđan Gjurković, replika.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani kolega Šuker, evo već ste se javili za repliku iako nisam izgovorio odgovor. Dakle, nije dvojbeno da se mogu složit sa većim dijelom vašeg izlaganja, jer same činjenice kad Državna revizija ukaže na i da određena bezuvjetna mišljenja da sigurno da stvari nisu posložene na način na koji bi trebale bit. To je jasno i to ova Vlada inače ne skriva niti istinu, niti činjenice, niti probleme, nego dapače nudi i radi proaktivno. Ono šta bih ja želio naglasiti iz vašeg govora gdje se naravno isto propustilo ukazati na neke činjenice. Stalno govorite o ekspanziji deficita. Inače i jučer i danas itd. i to je tema koja je iznimno bitna i za državni proračun i za uopće stanje u državi, a to je da ono šta je pisalo u Izvješću Državne revizije za 2011. ne pojavljuje se u 2012. godinu, a iznimno je bitno za deficit i pokazuje koliki je napredak ova Vlada po tom pitanju u vođenju javnih financija napravila, a to je 2011. je jasno definirano da nema podataka o stanju duga države i potencijalnom dugu aktivnim jamstvima i potraživanjima. Dakle, to je nešto što mi nismo imali kad smo zatekli 2012. evidentirano i šta se u biti 2012. i registriralo i napravilo i dobrim dijelom zato imamo javni dug, odnosno deficit ovakav kakav imamo, jer smo ga morali evidentirati uz isto tako opasku s kojom se apsolutno slažem da sve obaveze ne samo podmirene, nego one što su ugovorene trebaju se iskazivati.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Gledajte kolega Gjurković iz kolegijalnosti i pristojnosti i kućnog odgoja nekada moram paziti kako ću upotrijebiti riječi. Vi ste sad tu pomiješali, bez namjere da vas uvrijedim, kruške i jabuke. Evidencija o javnom dugu vam se radi u jednoj posebnoj službi u Ministarstvu financija gdje se evidentiraju sva zaduženja države, kako dugoročna tako i kratkoročna. I stvar je u tome što se dugi niz godina, a još uvijek nije to napravljeno, ta poveznica informatička između Uprave za javni dug i Riznice. Dakle, to su činjenice. A ja sam ovdje govorio isključivo o deficitu. U onom trenutku kad se utvrdi deficit i onaj dio koji ste financirali iz privatizacijskih prihoda i prodaje imovine vam ne povećava javni dug, a onaj dio koji ste financirali iz zaduživanja bez obzira kakvog on povećava javni dug. I prema tome, ja o javnom dugu uopće nisam govorio. Ali kažem, iz kolegijalnosti čovjek naprosto ne bi htio reći neke stvari da nekoga ne povrijedi. Ali nemojmo zbog svih problema u kojima se Hrvatska nalazi i koje ispaštamo bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo i iskreno govoreći, pogledajte Ministarstvo financija za onaj svoj dio ima bezuvjetno mišljenje praktički od 2004. godine na ovamo. Prema tome, problem je u onima koji koriste sredstva, a to su proračunski korisnici. Ja stalno ponavljam zato je donesen Zakon o fiskalnoj odgovornosti da se oni dovedu u red. A javni dug je statistički pokazatelj i vi pogledajte vama će SAD 2010. promijeniti neke stvari. I ono što je najveći problem kad pogledate deficit 2013. i 2014. to je deficit stvarnih razlika između prihoda i rashoda dok u deficitu 2011. su ubacivane neke stvari iz prethodnih godina zato što se nekakav proces dogodio tada. Ali recimo tih 9 milijardi će se vraćati što se tiče brodogradnje u budućim vremenima. Ali ovaj deficit 2013. i 2014. nažalost je skoro pa čista prosta knjigovodstvena razlika između prihoda i rashoda.
Hvala kolega. Marin Jurjević, replika.
Kolega Šuker ali zaboravljate napomenuti dakle vaš deficit u zadnjoj godini vaše vladavine bio je 12 milijardi [[Upadica: 15.]] 15 milijardi. Sljedeće godine, dakle prve godine vladavine koalicije bio je 10 milijardi i kasnije se on povećava za ovih 7 milijardi o kojima vi govorite ali zaboravljate kazati da se moralo vratiti 3,5 milijarde dugova koje ste vi ostavili u zdravstvu da se rasteretilo gospodarstvo za 4 milijarde. I uostalom kad uzmete javni dug onda je 50% gotovo svega onoga što je ova Vlada plaćala išlo na podmirivanje obaveza. Bivša Vlada je ostavila skoro 3 milijarde računa koje nije platila. Ministarstvo poljoprivrede 900 milijuna neplaćenih računa, Ministarstvo gospodarstva 500 milijuna, Ministarstvo pomorstva 200 milijuna, Ministarstvo financija 800 milijuna neplaćenih računa. Dakle, to je trebalo platiti. I kad gledamo 2012. godinu ova Vlada je platila stare dugove, platila je kamate na javni dug i to je bio razlog deficita. Pa kad već govorimo o činjenicama. Možete vi pričati o kruškama i jabukama, a ovdje se radi o novcu. Jednostavno mislim neke stvari, jer rekli ste kako ova Vlada nije uvela red u financije. A bogami nije ga lako ni uvesti, a uvodi ga. Nije ga lako uvesti kad je dočekalo to što je dočekalo. Ja evo samo sam htio kazati par činjenica bez obzira što nisam ekonomist mislim da one dosta govore prosječnom građaninu Hrvatske.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Kolega Jurjević ako je to sve istina što ste vi rekli pa što vam se dogodilo onda 2013.? Ako ste vi ovo sve napravili u 2012. i imali ste deficit 10 milijardi a povećali ste PDV sa 23 na 25%, ukinuli ste nultu stopu PDV-a, povećali ste porez na dohodak, što se dogodilo u 2013. ako ste vi to sve podmirili? Ili kolega Jurjeviću što će se događati u 2014. ako ste vi riješili probleme zdravstva što stalno govorite a sad je evidentno da ćete na kraju godine imati 3 milijarde i 700 minusa? Evidentno je da ništa niste platili što se tiče lijekova od 1.06. ove godine u zdravstvu. Kolega Jurjeviću matematika i brojke su egzaktni pokazatelji. I vi ih možete ovako nabacivati i možete eventualno završiti na 2012., ali onda vas čeka 2013. sa deficitom od 17,5 milijardi. Pa to je najveći deficit u povijesti Hrvatske države. I nemojte se loviti za onaj dio koji je dodan brodogradnji. U toj brodogradnji ima i vašeg grijeha i HDZ-ovog grijeha ali to su krediti koji su nominalni računati u deficit 2011. a bit će plaćani sljedećih 10, 15 godina. Prema tome kolega ono što sam rekao i kolegi Gjurkoviću i kolegi Jelušiću kolega Jurjeviću vaš problem, mislim vaš, a svih nas, je deficit 2013. od 16,5 milijardi, deficit 2014. koji će biti preko 20 milijardi dok se ne rebalansira proračun ali problem je toga što je taj deficit rezultat ali ono prosto matematički razlika između prihoda i rashoda. I druga stvar, kolega Jurjeviću kad govorite o kamatama možete govoriti do 2012. jednog dijela kamate HDZ-a ali jedan dio kamata iz 2012. i kompletno povećanje u 2013. je posljedica vašeg zaduženja. A vi da bi financirali ovaj deficit do 20 milijardi morate se zadužiti i to po izuzetno nepovoljnim kamatama s obzirom na cijene tržišta kapitala u ovom trenutku.
I Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Šuker jasno ste definirali da je Državna revizija kvalitetno obavila svoj posao i dala sve informacije o stanju u ministarstvima. Vidi se da samo 7 ministarstava ima bezuvjetno mišljenje dok ih 13 je zbog prekoračenja i nerada i nemarnosti učinilo propuste i trošenje državnog novca bez zakonskih regula, bez javnog natječaja, nije provodila knjiženja. Pa ja ću vam izvijestiti samo što u Ministarstvu gospodarstva revizija utvrđuje da postojeći sustav kontrola u praćenju potpora nije zadovoljavajuća te je tijekom 2012. Ministarstvo nije provodilo neposrednu kontrolu provođenja projekata niti je zatražio povrat sredstava u skladu sa ugovorom, dokaze o namjenskom korištenju bespovratnih potpora nije dostavilo 117 korisnika ili 62% od korisnika stoji u izvješću. Evo to su pikanterije koje govore i o koncesijama, koncesijskih naknadama, prikupljanju sredstava, to je sve prouzročilo deficit o kojem ste govorili a jednako tako i red u financijama za koje se hvale zapravo je prouzročio nered jer danas vidimo da u Ministarstvu zdravstva ima neplaćenih računa ne 60 dana nego preko 360 dana, tako da ništa se nije dogodilo pozitivno u uvođenju reda u javnim financijama nego jasno govori ovo izvješće Državnog ureda za reviziju da se i dalje radi bez kontrole i bez zakonskih okvira koji su propisani. Naročito onaj o fiskalnoj odgovornosti da se koristio i da se poštivao ne bi bilo ovakvoga deficita.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Đakić, ključni problem je ono što sam i rekao u svom govoru u ime kluba uvjetno mišljenje za ona ministarstva koja svjesno određene događaje nije knjižila u trenutku nastanka nego ih je prebacivala u sljedeću godinu i ono što je činjenica i istina bez obzira koliko se kolege iz vladajuće Kukuriku koalicije trudile prikazat da je sanirano zdravstvo, svakom ministra financija od 90-te na ovamo boli glava zbog zdravstva. Jer ne možete vi ako ste smanjili nekome prihode za dvije, tri milijarde a toliko je smanjen proračun Ministarstva zdravstva kad pogledate i ovim sad mjerama za suzbijanje prekomjernog deficita opet će se rezati zdravstvu a ništa niste poduzeli da bi to nešto drugačije funkcioniralo osim što ste stjerali doktore u štrajk i zatvorili njihovoga vođu štrajka. I znate da u ovom trenutku imate 3,5 milijarde minusa, znate da ga imate i s toliko slijepo žmirit pred tim i normalna stvar da će ministru još ono malo kose na glavi što ima nestat do kraja godine kad bude morao sanirati to zdravstvo a to je samo zato što se bježi od činjenica. Jer ako je problem bio za vrijeme HDZ-a i ako to kontinuirano proizvodi nekakve minuse onda je to problem i sada. A da se nije bilo slučajno štrajka, da se nisu događale neke stvari nažalost odgađale i vjerojatno bi taj minus bio i daleko veći. Prema tome, ja se iskreno nadam da će ovoj državi konačno i Zakon o fiskalnoj odgovornosti nekoga politički i moralno klepnut po glavi tako da više nikome ne pada na pamet da troši više od onoga što mu odobri ovaj Visoki dom.
U ime Kluba zastupnika Jadranke Kosor i HGS-a kolegica Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskoga sabora, gospodine glavni državni revizoru sa suradnicima i suradnicama, kolegice i kolege. Prihvaćamo ovo izvješće Državne revizije. Ja ću kroz evo izlaganje u ime kluba malo prošetati kroz druga izvješća i onda se vratiti na ovo koje je na dnevnome redu ali mislim da je prilika, dobra prilika, ona nam se ukazuje samo jednom godišnje u Hrvatskom parlamentu da ponešto kažemo i o državnoj reviziji, o ljudima koji samozatajno i vrlo profesionalno rade svoj posao. Taj posao nije nimalo lak niti jednostavan, on zahtjeva dodatna znanja, velika znanja, upornost i naravno depolitiziranost, dakle državna revizija mora ići prema svima jednako i mislim da i kroz ovo izvješće to možemo konstatirati. Naravno da izvješća i rad Državne revizije jesu i snažno antikoruptivno sredstvo. Dakle, to je jedna važna poluga i analiza kroz godine recimo zadnjih deset godina i mislim da bi bilo dobro napraviti jednu sveobuhvatnu analizu i mislim da dodatno može potkrijepiti mnoga kretanja odnsono reći o nekim kretanjima i mnogim kretanjima pa i negativnim u Hrvatskome društvu. Dakle, potpuna, puna potpora radu Državne revizije. I sama sam kao ministrica u prilici dočekivati državne revizore i mislim da je važna poruka koju bismo mogli odaslati vezano za ovo izvješće o kojem danas raspravljamo jest da državna tijela prije svega o kojima govorimo, ministarstva prije svega trebaju raditi tako kao da će svaki dan državni revizori doći u Ministarstvo ili u drugo tijelo i kao da će svaki dan započeti svoj posao. Takav pristup radu naravno sasvim sigurno će donijeti i bolja izvješća o radu svih onih koji koriste novac poreznih obveznika. Često kad govorimo o uvjetnim mišljenjima ili onih koja su potpuno nepovoljna ali zadržati ću se na uvjetnima, to ne mora značiti da iza svakog uvjetnog mišljenja stoji neki kriminal ili teške povrede propisa, često se radi o greškama koje se događaju iz čistoga neznanja i zato mislim da svi oni koji dobiju uvjetna mišljenja moraju tijekom sljedećega razdoblja puno više uložiti u edukaciju svih onih koji rade na poslovima, koji su vezani za trošenje novca poreznih obveznika. Ja bih analizirala upravo vrste mišljenja prema grupama subjekata revizije kako se evo ovdje navodi. Dakle, državni proračun i proračunski korisnici, broj subjekata je 30, a bezuvjetnih mišljenja je 14. Gospođo potpredsjednice ja bih vas samo molila ako možete malo kolegice i kolege utišati jer je dosta teško se katkada natjecati s onima koji hoće obezvrediti onoga koji govori za ovom govornicom. Dakle, bolničke i zdravstvene ustanove, to je nešto oko čega trebamo zaista dobro porazmisliti. Znači, 30 subjekata, a bezuvjetna mišljenja dobila su samo 2, dakle samo 2 iz bolničkoga sustava, to je jako, jako loš nalaz, to su jako, jako loši rezultati. Lokalne jedinice 81, samo 17 ih je dobilo bezuvjetno mišljenje. Neprofitne organizacije, 62 su bile istraživane od državne revizije, samo 11 ih je dobilo bezuvjetno mišljenje. Političke stranke, od njih 25, 12 ih je dobilo bezuvjetno mišljenje. To je isto nešto zbog čega bismo, nije nešto zbog čega bismo mogli zaplesati, jer smo svi ovdje političari, ples radosti, znači ako od 25 političkih stranaka, samo 12 njih dobije bezuvjetno mišljenje. Dobro je što ni jedna nije dobila nepovoljno mišljenje. Što se tiče Izvješća o izvršenju državnog proračuna RH za 2012. i revizije proračunskih korisnika čitam nalaz Državne revizije, utvrđene su nepravilnosti i propusti koji se odnose na planiranje i računovodstveno poslovanje, prihode i rashode, javnu nabavu, državna jamstva te proračunsku zalihu. Dakle, nešto na što smo naravno upozoravali i kada se donosio proračun za tu godinu, kad se govorilo i o prihodima i o rashodima. Ono na što Državna revizija također upozorava jest proračunska zaliha. Dakle, revizijom je utvrđeno da se osim za predviđene namjene proračunska zaliha koristila i za financiranje rashoda koji su se mogli predvidjeti i planirati državnim proračunom. Dakle, nešto iznimno važno. Proračunska zaliha u načelu nije neki ogroman novac u postotku kad se gleda državni proračun, ali je značajan novac, svaka lipa državnoga proračuna mora biti iskorištena na najsvrsishodniji način i zato mi se čini da je ovo upozorenje iznimno važno. Međutim, još nešto što je utvrdila revizija da potencijalne obveze kao što su tužbeni zahtjevi protiv RH u pravilu nisu evidentirane. I revizijom je utvrđeno da je u pojedinim slučajevima proračunski korisnici evidentiraju rashode u vrijeme kad su podmirene obveze umjesto u vrijeme nastanka poslovnog događaja. Dakle, to je zaista veliki problem na koji upozorava Državna revizija, posebice na ono što je već ovdje naznačeno, a to je da su prihodi bili preplanirani, rashodi potplanirani, na to upozorava također Državna revizija, posredno ili neposredno. Ja podsjećam na raspravu koja se ovdje vodila vezano za plaće u pojedinim ministarstvima, pokazalo se na kraju i te godine, ali i na kraju 2013. kad smo u rebalansu proračuna morali dodano pronaći gotovo milijardu kuna za plaće u dva ministarstava. Što se tiče mišljenja vezanih za izvještaj i poslovanje proračunskih korisnika, znači ovdje je 14 bezuvjetnih i 15 uvjetnih mišljenja. Dobro je da je među onima koji su dobili bezuvjetno mišljenje i Hrvatski sabor tako da možemo lakše disati i lakše raspravljati. Što se tiče revizije proračuna lokalnih jedinica, 17 bezuvjetnih za 6 županija i 11 gradova i 64 uvjetna mišljenja. Ovdje je jako zanimljivo analizirati one koji su dobili bezuvjetna mišljenja, među tima, dakle kad govorimo o županijama gotovo sve su bile osim jedne županije koje su imale bezuvjetna mišljenja i u prethodnom razdoblju, a jedna koja je imala uvjetno, to je Koprivničko-križevačka, sada je dobila bezuvjetno. Dakle dobro je i to istaknuti. A među gradovima koji su dobili bezuvjetno mišljenje, uglavnom svi koliko vidim, osim jednoga su imali u prethodnom razdoblju uvjetno mišljenje, a sada su prešli u bezuvjetna mišljenja što mislim, eto da nije sve tako crno i da i to katkada valja isticati, dakle to su, ja ću ih spomenuti, gradovi Dubrovnik, Koprivnica, Lipik, Opatija, Pakrac, Požega, Samobor, Sv. Nedjelja koja je imala bezuvjetno mišljenje, Šibenik, Vinkovci i Virovitica. I evo na kraju i glavni Državni revizor je danas istaknuo u svom uvodom obrazlaganju dakle da se sve veća pozornost posvećuje reviziji učinkovitosti kojom su obuhvaćani vlastiti prihodi lokalnih jedinica. I Državna revizija je dala 2404 preporuke tim jedinicama, dakle gotovo 2500 preporuka. Najviše je dobila Osječko-baranjska županija, 230, ali ta županija i to je zanimljivo za ovu analizu ima bezuvjetno mišljenje. Grad Zagreb dobio je samo 5 preporuka i to je nešto što je zanimljivo za analizu. Dakle, pokazuje ova analiza preporuka koje su dobili jedinice lokalne uprave i samouprave od Državne revizije da oni koji su i dobili najveći broj preporuka za to što treba očito popraviti nisu najlošije radili. To je isto nešto što može poslužiti kao potpora onima koji se trude svakodnevno koji rade svoj posao časno i u skladu sa zakonom da sljedeće godine odnosno u sljedećem razdoblju o kojem ćemo raspravljati vidjeti ćemo kako će to izgledati budu zaista jako dobri odnosno puno bolji. Na kraju kako kaže Državna revizija 7 lokalnih jedinica, a to je gospodin glavni državni revizor istaknuo učinkovito obavlja naplatu vlastitih prihoda, odnosno revizijom nisu utvrđene nepravilnosti i propusti. To su sljedeće lokalne jedinice, ja ću ih također nabrojati gradovi Bakar, Čakovec i Kutina i općine Blato, Drnje, Đelekovac i Hlebine i oni zaslužuju sve naše pohvale. Mislim da bismo puno, puno više trebali isticati one koji odlično rade, koji dobro rade kako bi bili uzor kako god to kome zvučalo onima koji se katkada spotiču i o zakone ali naravno i u provedbi zakona odnosno u praksi. Hvala vam lijepa.
Replika Dujomir Marasović.
Štovana gospođo dopredsjednice. Vi ste rekli da je Sabor dobio bezuvjetno pozitivno mišljenje i da se zbog toga lakše diše. Eto vidite kako je život kontradiktoran. Mi jesmo od revizije dobili bezuvjetno pozitivno mišljenje, a od javnosti dobivamo bezuvjetno loše mišljenje o radu Sabora. I što sada? Gdje je istina? Ja smatram da revizija radi dobro i u odnosu na iskustva dužnosti koje sam obnašao pa i te institucije neke bolje neke lošije neke sasvim dobro, neke sasvim loše ali mislim da zakonodavstvo ne prati život. Ako revizija nađe iz godinu u godinu da se ponavlja kod više subjekata da se nešto ponavlja, znači moramo sagledati što je realni život. Da li je to zbog toga što određene institucije ne mogu ispuniti zakonske norme? Mi trebamo mijenjati zakonske okvire, mi trebamo mijenjati Zakon o javnoj nabavi. Mi smo se samo skoncentrirali na to da bi nama Državno odvjetništvo trebalo riješiti sve probleme i ovoga i onoga evo danas i revizije. Mi trebamo omogućiti da bude što manje problema u institucijama. Kako ćemo mi priznati odnosno ispoštivati Zakon fiskalne odgovornosti kada ja sam rekao prošli put pa ste se vi nešto naljutili kao ne može ga se ispoštivati i bit će po tom zakonu stotinu nalaza revizije da je kriv onaj i onaj. Ne mogu u okviru ove dvije minute puno toga reći, ali želio bih reći samo ovako da me razumijete što hoću reći. Rekli ste da je samo 2% bezuvjetnih pozitivnih nalaza i da je to loše. Ja bih rekao da bi se trebalo zapitati što je s tih 2%, da treba provjeriti te koji su dobili bezuvjetno mišljenje u nekim institucijama. Jer znate što, najuobičajenije odnosno neću reći najuobičajenije po mom mišljenju ima tu dosta ne rada, ne raditi ništa, onda ćeš pred revizijom biti čist, a država će tonuti … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Hvala lijepa kolega Marasović. Molim vas da vodite računa o vremenu i svaki puta prekoračite. … [[Upadica se ne razumije.]] Onda drugi nisu u istom položaju. Krešimir Bubalo replika.
Hvala lijepo. Kolegice Kosor naime Državna revizija odradi svoj dio posla vrlo korektno i savjesno i daju preporuke. A jedinice lokalne ili regionalne uprave isto tako država otklanja neke nedostatke ili ne. To je ono što je ključno, da li netko teži k otklanjanju ili ne otklanja kao što mi ne otklanjamo državni deficit koji je iz godine u godinu sve veći. No vi ste u svom izlaganju rekli da treba isticati one dobre. A treba isticati dobre, ali i loše da ljudi uče na primjerima i dobrim i lošim jel upravo težimo k tome da nam Hrvatska bude što bolja, da revizorska izvješća budu što bolja, da budu bez nepravilnosti jel u ovim izvješćima se provlače nepravilnosti, provlače se i kroz godine. ali svatko onaj tko je radio u jedinici lokalne ili regionalne uprave zna dobro da nešto što je 20 godina rađeno loše ne može se u jednoj godini otkloniti. Prema tome ta težnja k smanjivanju nepravilnosti itekako je važna i ona se treba naglasiti u ovim izvješćima, ali naglasiti i dobre i loše.
Odgovor na repliku Jadranka Kosor.
Da, pa ja sam u svom izlaganju govorila i o lošim primjerima ako ste dobro slušali. Ali toliko je lošega ono nas, toliko je loših informacija, toliko je negativne energije da mislim da zaista moramo isticati one i više isticati jer skloni smo ovdje u raspravama govoriti samo o lošim pojavama, a ima i onih dobrih. Dakle moja ideja je da i u ovoj raspravi istaknemo i one koji su radili dobro. Oni mogu biti primjer drugima, ali ovaj primjer oko preporuka, dakle to je nešto što je važno naglašavati. Preporuke nisu zato da bi se nekoga ocrnile nego da bi radio bolje. Onaj tko zna slušati, a to je važno u politici slušati, ali i čuti, taj će naravno popravljati stvari. I sigurno kada je nešto jako, jako loše i kada je nešto zapušteno teško je to popravljati, međutim svatko tko se trudi u konačnici apsolutno ima rezultata i to je važno. A nisu svi oni koji su dobili uvjetno mišljenje niti kriminalci niti lopovi, niti neznalice nego su imali neke propuste koje su sljedeće godine u prilici popravljati. A svako to popravljanje, i time završavam, jest dodatna to sam sigurna ušteda novca poreznih obveznika, a to nam je svima zadaća.
U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjruković. Izvolite.
Hvala potpredsjednice Hrvatsko sabora. Poštovani glavni državni revizoru sa zamjenikom i suradnicama, kolegice i kolege. Dakle klub HNS-a isto tako podržat će ovo Izvješće Državnog ureda za reviziju za 2013.godinu. I šta ono što je ključno za istaknuti po pitanju Državne revizije i ovog izvješća? Dakle prvo treba ponoviti da je temeljni cilj financijske revizije provjera financijskih izvještaja usklađenosti poslovanja i učinkovitosti trošenja javnih sredstava i to je kada govorimo o onom segmentu financijske revizije u kojem je obavljeno 318 revizija financijskih, odnosno 269 financijskih revizija i 49 posebnih revizija koje se odnose na učinkovitost, znači efikasnost, djelotvornost i svrsishodnost. I sad kad razmatramo ova izvješća sveobuhvatna onda moramo reći da je u prvom redu šteta da mi jedan put godišnje uopće raspravljamo o ovim revizijama jer je to premalo. Previše je revizija, previše su bitne, previše su značajne jer ukazuju na rad ono šta je bitno i ministarstava i javnog sektora, odnosno svih onih koje po zakonu je Ured državne revizije obavezan nadzirati, kontrolirati i davati svoje mišljenje. I naravno onaj segment koji se iznimno značajno povećao u posljednje vrijeme u radu Ureda državne revizije, a to je revizija učinkovitosti. Kad govorimo o radu javnog sektora ili ministarstava što je najviše i predmet bio dosadašnjih rasprava, onda sigurno da možemo reći, odnosno mogu to kazati da kad se radi revizija za ministarstvo koje je tek nastupilo na dužnost, a to je 2012. godina, onda je potpuno jasno da tko radi taj i griješi. Pitanje je naravno da li su te greške kaznene prirode, da li su te greške štetne prirode u korištenju proračunskih sredstava ili je to slijed određenih nepoznavanja, određenih procedura i situacija. I zbog toga sama analiza rada ministarstava koja će nam doći na klupe po našem rasporedu očito iduće godine u ovo vrijeme će ukazati u biti koliko se kvalitetno i sagledalo i koliko se kvalitetno savladalo sve ono što je potrebno da bi ministarstvo funkcioniralo, odnosno ministarstva po sistemu bezuvjetnih mišljenja što je apsolutno cilj i ove koalicijske Vlade i nas u HNS-u i to je ono što je zadaća i ministarstava. Jer na taj način budimo iskreni i sama prezentabilnost i poruke koje šalju ministarstva su puno i jasnije i kvalitetnija ako ih sami rade bezuvjetno ili ako imaju uvjetno da su to greške koje nisu suštinske. Sigurno je da ono šta je isto ključno kad budemo analizirali rad ministarstava u javnom sektoru, ali i javnih trgovačkih tvrtki posebno koje u biti koriste proračunska sredstva, sredstva građana da to uvijek naglasimo a to je broj naloga i preporuka koji se po prethodnoj reviziji, uočenim nedostatcima ispravlja. Nije dobro kad čitamo izvješće da od ukupnog broja preporuka iz prethodnih revizija i tu treba reći neovisno tko je bio na vlasti i tko je preuzeo vlast preporuke su jasne i one se odnose na sve. Znači, imali smo ukupno 1056 preporuka, a kad govorimo o državnom proračunu i korisnicima bilo ih je 166. Postupljeno je 61, u postupku izvršenja 45, nije postupljeno 60 ili kad govorimo o ukupnim preporukama za one koje je Ured za državnu reviziju napravio od 1056. nije postupljeno u 403. To je skoro 40%. To nije dobro i to je odgovornost svih onih koji nisu postupili i to je često smo govorili kad je bio Zakon o fiskalnoj odgovornosti o političkoj odgovornosti da li ne, da li da, kada da, kada ne, šta je ustavno, šta nije. Međutim, najveća politička odgovornost je politička odgovornost prema javnosti i politička odgovornost prema onima koji su iz postavili i birali. Znači, odgovornost da se postupa po reviziji, da se započnu postupci koji su uočeni kao nedostatci ili nepravilnosti od strane Ureda državne revizije su nužni i potrebiti i to je ono šta vjerujem i znam da niti unutar koalicije neće biti popusta. Da bi se i ovi postupci po prethodnim revizijama, ali i postupci koji su nužni u procedurama kad se obavljaju poslovi koje kontrolira Državna revizija provodili, sigurno da je dobro i potrebito, a uočili smo u ovome tekstu izvješća da određene državne tvrtke ili agencije nemaju i nisu ustrojili ured unutrašnje, odnosno interne revizije. Iako unutrašnja, odnosno interna revizija ne odgovara Uredu državne revizije ona je sigurno jedan bitan segment učinkovitosti, odnosno kvalitetne financijske revizije samog ministarstva, agencije ili tvrtke ili već ustanove koja mora odrađivati taj posao i pripremat da sve procedure koje su potrebite se izvršavaju na adekvatan način. I to je sigurno segment koji mi kao Hrvatski sabor po potrebi i kod mijenjanja određenih zakona ili Zakona o lokalnoj i regionalnoj samoupravi moramo podignuti na veći nivo čime olakšavamo s jedne strane posao Uredu državne revizije, olakšavamo načelnicima, gradonačelnicima i županima što kvalitetniji način rada ako imaju kvalitetniju i jaču internu reviziju. Isto tako, ne bi bilo loše, dapače da kod kontrole unutrašnjih, odnosno internih revizija kad Državna revizija radi kontrolu određenog proračunskog korisnika ili nadzor da da i mišljenje i o načinu rada interne revizije. Jer ako interna revizija isto naputi slično kako i Državna revizija kaže, a to se ne provodi onda je potrebito govoriti i razgovarati o određenoj i političkoj ili moralnoj odgovornosti. Kolega Jelušić je spominjao izvješća na gradskim vijećima, gradskim skupštinama ili županijskim skupštinama po pitanju revizije da li uopće vijećnici na lokalnom nivou dobiju izvješće kao što dobiju svi saborski zastupnici da bi mogli raspravljati jer su ovo pravi rijetki dokumenti koji činjenično utvrđuju i kvalitetu rada, a posebno učinkovitost trošenja javnih sredstava i usklađenost poslovanja sa zakonom. Ono što Državna revizija odradi sigurno je jedan od ključnih dokumenata na kojima se može utvrđivati način i rada po zakonu o usklađenosti i rada trošenja, odnosno ulaganja javnih sredstava. Tu je nešto što moramo uvesti odgovornost puno jaču po pitanju rada po izvješćima Državne revizije i odgovornost koja se stalno i često sve češće provlači kroz Hrvatski sabor tražeći od svih onih koji koriste sredstva državnog proračuna da to radi na kvalitetniji i učinkoviti način i da se snosi odgovornost za ono kad se to ne radi. To je uspostavljanje određene linije odgovornosti koja se temelji na Izvješću Državne revizije i uspostavljanje mehanizama kontinuiranih za praćenje provedbe revizijskih preporuka. Jer ono što sam rekao jedan put godišnje kad o ovome raspravljamo to je malo. Puno ćemo biti efikasniji i kao država i kao sustav a posebno kod trošenja javnih sredstava. Jedna od bitnih stvari koje bih želio također istaknuti, a to je učinkovitost odnosno revizija učinkovitosti što radi Državna revizija. Pokazalo se da kod ovih revizija učinkovitosti dobijemo jasan pregled svih onih činjenica potrebnih da bi se što jeftinije, što efikasnije, što djelotvornije realiziralo ono što je planirano i pokazalo što je ostvareno. I to je onaj segment koji često volim ukazati u … [[Govornik se ne razumije.]] politike kad temeljem učinkovitosti, da li je to u slučaju učinkovitosti rada bolničkog sustava, da li je to učinkovitost vezana za cijenu vode, komunalnih usluga je nešto na čemu treba i graditi i unapređivati i lokalne i državne politike. Dakle, dosta je razgovora i rasprava bilo oko planiranja, kvalitetnog planiranja sredstava kad se temelji na analizi učinkovitosti, kad se radi na analizi realnoj činjenica određene statistike onda će ta i učinkovitost, a i planiranje biti puno, puno kvalitetnije. I po tom pitanju isto tako da bi to bilo učinkovitije ne čekajući da Državna revizija dođe pa napravi reviziju učinkovitosti nego da interne revizije koje su unutar određenih sustava same temeljem poznatih metodologija naprave revizije učinkovitosti unutar sustava koje može Državna revizija provjeriti da li su ispravne po metodologiji i svemu da bi dobili kvalitetu učinkovitosti onda bi dobili puno veću efikasnost. A sve je to u svrhu što kvalitetnijeg trošenja javnih sredstava, što efikasnije javne uprave, što efikasnije i brže realizacije svih projekata sa što manjim ulaznim troškovima, što manjim opterećenjem građana. Bolje javne financije i efikasnije trošenje sredstava jedan je od najboljih sistema i načina rada kojim ovaj Hrvatski sabor može doprinijeti a to je da revizije koje dostavlja Ured državne revizije sada po novome od ulaska u EU kontinuirano u onom trenutku kada budu pravomoćne, odnosno nakon što se utvrdi i daju se prigovori od proračunskih korisnika, onih koji su bili revidirani, postavljaju se na internet stranice Ureda državne revizije. Dakle mi više, niti javnost ono što je još važnije, ne moramo čekati izvješća godinu dana. Mi ćemo vjerojatno raspravljati nakon godinu dana ponovno o izvješćima za 2013., međutim mi i u Odboru za proračun i financije i drugim odborima nadležnim za određena ministarstva, odnosno nadležne za određene javne tvrtke, možemo imati u roku od 8 dana nakon što postane pravomoćno izvješće o svakom subjektu koji je revidiran ili financijski ili učinkovit i to je novi doprinos i Državne revizije i novi doprinos ulaska u EU i doprinos samog Zakona o informiranju i pravo na informacije. Tako da ne može se više nitko skrivati i čekati da mu revizija izađe pred Hrvatski sabor nakon godinu dana, svaka revizija u roku od 7 dana od pravomoćnosti na internet stranicama. I mislim da će to iznimno doprinijeti samoj efikasnosti i kvaliteti rada onih nad kime je revizija rađena. A ono što sam rekao, još ću ponoviti, puno kvalitetniji rad internih revizora može pomoći i Državnoj reviziji a i nama samima u svrhu da budemo efikasniji prema građanima. Hvala lijepa.
Replika, Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Gjurković i klub HDSSB-a će podržati reviziju s obzirom da je rađena po metodi INTOSAI potpuno uredno i nemamo prigovora na ovo izvješće, ali ono što ste vi govorili o internoj reviziji mi znamo da su u jedinicama lokalnih samouprava i tzv. regionalnih samouprava, odnosno u županijama, te interne revizije pod zapravo ingerencijom ajde recimo župana i gradonačelnika. Prema tome, teško da bih bio suglasan s vama da su one od neke velike pomoći Državnoj reviziji s obzirom da neću reći da sumnjam ali je jasno da postoji ako ste vi pod ingerencijom dakle župana kao služba postoji upitnost neovisnosti iskazivanja svoga mišljenja. O tome se radi. I ne mislim to samo ja nego su mnogi napisi i u medijima i drugdje o tome govorili. Naime, da postoji takva neovisnost i da postoji takva mogućnost samostalnog dakle rada onda se u nekim županijama u kojima je sad vrlo aktualna situacija u svezi određenih prijava i pokretanja postupaka jel ne bi događalo to što se događalo a vi znate o kome se radi.
Odgovor na repliku, Srđan Gjurković.
Poštovani kolega, dobrim djelom se slažem sa vašom replikom, dakle ja sam rekao da bi postigli tu javnu, bolje javne financije i efikasnije trošenje općenito javnih sredstava na lokalnom ili državnom nivou treba postaviti liniju odgovornosti i mehanizme za praćenje provedbe revizorskih procesa. Sasvim je prirodno i logično i da koristimo one instrumente koje imamo a to su danas interne revizije kojima treba dati dodatnu odgovornost a i njih treba revidirat ili mijenjat u djelu zakona gdje može državna revizija davati određene ocjene, naputke kako bi oni neovisno tko ih postavio i birao imali odgovornost kao šta državna revizija napravi analizu i ministarstava i javnog sektora i da svoje mišljenje za praćenje realizacije i učinka i određenih postupaka i naloga da se izvrše. Prema tome, kad se postavi jasan mehanizam, tko god vas postavio, ako vas netko sutra proziva ili ne radite posao vi ćete njemu reći, vi ste meni postavili ali ja ću vaš, ja moram odraditi svoj posao jer će me javnost, transparentnost i mediji i građani prozvat da ne radim svoj posao. Prema tome kad postavimo jedan jasan mehanizam po tom pitanju. Evo sad smo na primjeru internih revizija onda dobivamo u sustavu u kojem nema više prostora za skrivanje nego svatko odrađuje svoj posao i dobivamo ono o čemu stalno pričamo u Hrvatskom saboru, odgovornost za određeni posao.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prva kolegica Nadica Jelaš, izvoli.
Hvala poštovana potpredsjednice. Poštovani glavni državni revizoru sa kolegom i kolegicama, kolegice i kolege zastupnici podsjećam da u ovoj 2014.godini Državni ured za reviziju bilježi 20 godina svog postojanja i u tom 20-godišnjem kontinuiranom možemo slobodno reći radu, dakle u tom kontinuitetu Državni ured za reviziju potvrdio se doista kao jedna vrlo snažna karika u lancu kontrole javnog novca i zaštite državne imovine. Naime, državni revizori redovno godišnje pretresu ako tako mogu reći jedan veliki dio javnih sredstava i svojim instruktivnim djelovanjem doprinose smanjivanju utvrđenih nepravilnosti i nezakonitosti u upravljanju novcem poreznih obveznika. Tako je eto i u izvještajnom razdoblju Državni ured za reviziju obavio 269 financijskih revizija od državnog proračuna do političkih stranaka. Uz te financijske revizije odrađeno je i 49 posebnih revizija kojima je obuhvaćeno čak 738 subjekata. Te revizije su utrostručene u odnosu na njihov broj prethodnih godina i to doista jest za svaku pohvalu jer upravo te posebne revizije jesu vrlo važne i vrlo korisne budući da se bave konkretnim problemima životno važnim upravo našim građanima. Tako je primjera radi utvrđivanjem ekonomske opravdanosti razlika u cijeni komunalnih javnih usluga utvrđeno da od 123 komunalne tvrtke koje se bave isporukom vode, njih 119 dakle 119 doslovno ne zna obračunati cijenu vode i ta činjenica naravno beskrajno frustrira naše građane i o tome ovih dana doista puno slušamo na hrvatskim medijima. Unatoč značajnim pomacima u stvaranju društveno odgovornog ponašanja u upravljanju javnim novcem ostaje činjenica da državni ured za reviziju još uvijek detektira na terenu veliki broj nepravilnosti i nezakonitosti i posljedično u svojim izvješćima iskazuje i najveći broj uvjetnih mišljenja. Tako je i u 2013.godini od ukupno 269 subjekata obuhvaćenih financijskom revizijom 71,7% dobio upravo uvjetno mišljenje, 0,4% dobilo je nepovoljno mišljenje a za 27,9% izraženo je bezuvjetno mišljeno. Naročito problematičnom pokazuje se konstantno i nažalost bez značajnih promjena na bolje lokalna sredina i upravo na taj problem želim koncentrirati svoju raspravu. Naime od ukupno 81 revidirane jedinice lokalne odnosno područne samouprave u 2013.godini samo njih 17 dobilo je bezuvjetno mišljenje, dakle 6 županija i 11 gradova. Čak njih 64 dobilo je uvjetna mišljenja, 13 županija, 36 gradova i svih 15 redom revidiranih općina. Ovaj problem dobiva utoliko više na težini ako se uzmu u obzir financijska sredstva kojima raspolažu revidirani subjekti. Naime, sve 81 revidirane jedinice lokalne odnosno područne samouprave raspolažu s ukupno 15,8 milijardi kuna prihoda. Od tog iznosa na ovih 17 jedinica lokalne odnosno područne samouprave koje su dobile bezuvjetno revizorsko mišljenje odnose se tek 2,3 milijarde kuna ili 14,5% dok se na 64 jedinice lokalne samouprave na koje je, za koje je revizorski nalaz bio uvjetan podnosi čak 13,5 milijardi kuna ili 85,5% ukupnog iznosa. Naravno, sliku odnosa jedinica lokalne odnosno područne samouprave prema javnom novcu, dakle prema novcu poreznih obveznika upotpunjuju i podaci o ponašanju trgovačkih društava koje su u vlasništvu jedinica lokalne odnosno područne samouprave od kojih najveći broj nažalost također dobiva uvjetna revizorska mišljenja. I ono što dodatno pojačava dojam tog jednog rekla bih slobodno neodgovornog odnosa jedinica lokalne odnosno područne samouprave prema novcu svojih građana jesu podaci o poštivanju naloga i preporuka koje je Državni ured za reviziju daje jedinicama lokalne samouprave i s ciljem da se svi detektirani propusti otklone i da se ubuduće ne ponavljaju. 2013. godine jedinicama lokalne samouprave izdano je ukupno 525 naloga za ispravak utvrđenih nepravilnosti. Međutim, ako je suditi po tome kako se postupalo po nalozima izdanim prethodnih godina, velik broj naloga se ni sada neće nažalost ispoštovati. Primjerice godinu dana ranije, dakle 2012. godine, jedinicama lokalne odnosno područne samouprave, Državni ured za reviziju je izdao 567 naloga, od čega su jedinice lokalne odnosno područne samouprave uvažile tek njih 234 ili 41%, dakle manje od polovine. 104 naloga su u postupku izvršenja, a po njih 229 upravo uopće zapravo nije postupljeno. Ignoriraju se dakle nalozi i preporuke Državnog ureda za reviziju, ignorira se posao stručnih ljudi koje plaćaju porezni obveznici. Da bi se sljedeće godine ti stručni ljudi ponovno iscrpljivali i ponovno trošili proračunski novac detektirajući iste nepravilnosti i nezakonitosti. Ovako zaokruženo, dakle ovi podaci su zabrinjavajući i navode na zaključak da je nepravilno pa i nezakonito gospodarenje javnim novcem na lokalnoj razini masovna pojava i da su gotovo svi lokalni dužnosnici, loši dužnosnici, čak kriminalci. Međutim, znamo da to nije tako, da to nije istina, značajan dio propusta naime naprosto je posljedica nedovoljne stručnosti lokalnih administracija jer si lokalna samouprava zbog nedostatka sredstava ne može priuštiti dovoljan broj stručnih ljudi. Jedinica lokalne samouprave, pogotovo mislim tu na općine, dakle njima ne pada nažalost napamet da se međusobno povezuju i da poslove odrađuju zajednički kako bi njihovo ukupno funkcioniranje bilo racionalnije. Naprosto svatko želi biti gazda u svom dvorištu, svaki lokalni čelnik želi sebi izgraditi, da budem slikovita, spomenik po kojem će se pamtiti. Na kraju bih željela iznijeti jedno svoje razmišljanje polazeći upravo od toga da su odgovorne osobe u lokalnim sredinama bez obzira na funkcioniranje lokalnih administracija, načelnici, gradonačelnici i župani i da njih uglavnom na te funkcije kandidiraju političke stranke, dakako, oni mogu biti i nezavisni, ali uglavnom ih kandidiraju političke stranke. Zato i mislim da su i političke stranke odgovorne ako njihovi čelnici u lokalnoj samoupravi nepravilno ili nezakonito raspolažu javnim novcem. Dakle, želim zaključiti da revizija dobro radi svoj posao pa i unatoč kadrovskoj potkapacitiranosti, ali količina nepravilnosti u raspolaganju javnim novcem na lokalnoj razni se ne smanjuje, barem se ne smanjuje u značajnijoj mjeri. Naime na svim drugim područjima su evidentni daleko bolji rezultati, daleko su ti rezultati vidljiviji. Nažalost te promjene se neće ni dogoditi ako se ne poveća odgovornost političkih stranaka za kandidiranje čelnih ljudi lokalne samouprave. Ta odgovornost trebala bi se u daleko većoj mjeri očitovati u tome da se na izborne liste stavljaju kompetentni ljudi, dakle kompetentni kandidati jer je očito, između ostalog upravo i po nalazima Državne revizije da politička podobnost ne može nadoknaditi nedostatak kompetencija u vođenju lokalne samouprave. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvi se javio poštovani Marijan Škvarić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvažena kolegice, značajno se slažem s jednim dijelom vašeg izlaganja, a s drugim dijelom ne. Prije svega, slažem s time da nalaz revizije se mora poštovati i da revizija zaista putem svoga mišljenja mora itekako doprinijeti učinkovitom radu, prije svega na lokalnoj samoupravi, znači općina i gradova, tu bih htio više komentirati. Ne bih se baš složio s tom konstatacijom da prije svega mi gradonačelnici i načelnici da smo zaista neodgovorno se odnosimo prema svojim obvezama i da se ignoriraju naputci revizije. Problem je u lokalnim samoupravama baš na tome dijelu gdje, ono što ste rekli, da li zaista postoji namjera ili postoji određeno jedan problem kojega možda nemamo jednoznačno rješenje? A zato i revizija daje mišljenje pa sad netko misli da bi to trebalo biti tako, na kraju netko s druge strane misli da bi trebalo biti drugačije, a nemamo jednoznačno točno definirani zaključak niti odluku. Mogu reći konkretno iz svog dijela, imamo nalaz revizije i pošaljem svoje stručne službe u grad koji ima bezuvjetni nalaz mišljenja i oni se vrate i vele, čekaj, o čemu ti pričaš gradonačelniče, oni nemaju isto to što nemamo niti mi. Nemaju. Odluke i stvari koje su ti podloge. Oni imaju bezuvjetno mišljenje, mi imamo uvjetno mišljenje i još smo mi morali kopirati i slati k tome lokalnoj upravi da imamo više nego što imaju oni. Dakle, tu bi itekako trebalo se usuglasiti. Jedan konkretni primjer, govorili ste o posebnim revizijama. Revizija je odrađena za održavanje razvrstanih cesta jedinica lokalne samouprave, to je čisti primjer. Vi ćete svake godine od revizije dobiti naputak da niste napravili evidenciju vaših nerazvrstanih cesta, da nemate opis, vrstu, količinu i procjenu troškova prema pojedinim poslovima i poslovima koji se planiraju tijekom godine, to je, oni koje znamo apsolutno nemoguće napraviti jer taj dio procedure koji trebate napraviti, primjerice ako imate 100 kilometara ceste, od toga 50 kilometara vam je one koje nisu definirane, treba vam 10 godina samo da ih svedete u nekakve okvire, a svih 10 godina ćete dobiti uvjetno mišljenje jer niste napravili što trebate, a generalno ne možete. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara, poštovana Nadica Jelaš.
Ispričavam se. Nažalost podaci koji su izneseni u izvještaju, u izvješću Državnog ureda za reviziju, potvrđuju da se nalozi na terenu, a upravo je to slučaj u najvećoj mjeri kod jedinica lokalne odnosno područne samouprave, dakle da se naputci Državnog ureda za reviziju ne poštuju. Vi ste sugerirali u svojoj replici da revizija ne postupa jednako odnosno da primjenjuje različite kriterije prema revidiranim subjektima. Ja se s time nikako ne bi složila. Dakle znam da se revizija ponaša jednako prema svim korisnicima javnih sredstava i da se u svom radu koristi načelom materijalne važnosti pojedinih stavaka. Ali slažem se sa vama da upravo u zavisnosti od toga koliko su materijalno značajne pojedine nezakonitosti i nepravilnosti da se zavisno od toga daje i mišljenje. dakle netko može imati više materijalno da tako kažem manje važnih primjedbi, on će dobiti povoljnije mišljenje od onoga koji možda ima svega nekoliko primjedbe, ali su materijalno vrlo teške, vrlo značajne.
Druga replika poštovani Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice Jelaš slušao sam pozorno vaše izlaganje i gotovo bih se složio u svemu, samo sam htio vaše izlaganje preslikati na onu lokalnu ili regionalnu samoupravu iz koje ja dolazim. Dakle ono što je bitno što ste rekli da nema poštivanja naloga i preporuka Državne revizije. I sada, kada to prenesemo na lokalnu odnosno županijsku vlast 2012.godine Brodsko-posavska županija je otpisala 10 milijuna kuna duga koja je bila jamac kod banaka. A vidite ovo je izvješće za 2010.i 2011.gdje Državna revizija preporučuje sustav opomena i nadzor upravo nad svojim potraživanjima. Dakle revizija je to preporučila, a nažalost rezultiralo je time da je županija morala otpisati 10 milijuna kuna duga. Dakle zaista nije poslušana Državna revizija. Nadalje, u proračunu Brodsko-posavske županije gdje se tražilo glasovanje o izvršenju proračuna za 2012.pisalo je da nema prihoda od koncesija na iskorištavanje rudnog bogatstva, a znamo da su milijuni kubika kamena izveženi iz Općine POdcrkavlje, dakle a nula kuna od koncesije. Dakle nema nadzora kako kaže ovdje Državna revizije, dakle nisu ustrojene odgovarajuće evidencije po jedinicama lokalne samouprave. Imala bi koristi i Općina Podcrkavlje i županija da je poslušana Državna revizija. O pijesku i šljunku iz rijeke Save u Brodsko-posavskoj županiji da ne govorimo. Nema nijednog dokumenta dakle nula kuna od koncesije, a pijesak i šljunak se kopaju.
Na repliku odgovara poštovana Nadica Jelaš. Izvolite.
Slažem se kolega Grubišiću da moraju u lokalnoj samoupravi biti ustrojene evidencije o izdanim koncesijama, ali naravno o tome mora voditi računa jedinica lokalne samouprave, ne može Državni ured za reviziju. On samo može konstatirati da nešto nije ustrojeno i naravno da onda jedinica lokalne samouprave gubi ogromne prihode s tog naslova.
Posljednja replika uvaženi Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice Jelaš ne znam jest vi možda bili u kojem vremenu ili ste možda sada čelnica lokalne samouprave ili ste nešto radili takovo, to bi volio znati jer ste se toliko obrušili na lokalnu samoupravu što je čest slučaj u krajnjem slučaju ovdje u Hrvatskom saboru, a ja ću reći bezrazložno. Rekli ste da je oko 522 naloga za ispravke nepravilnosti dato lokalnoj samoupravi. pa to ispada je to jedan nalog po jednoj jedinici lokalne samouprave. To je super, to je odlično, to ispada da je jako dobro. Ja stvarno ne vidim razloga da se na ovakav način govori ovdje o čelnicima lokalne samouprave, da se prikazuju stvarno kao nekakvi ljudi, rekli ste ljudi koji si rade spomenike ne znam što. Pa o svemu tome donose odluke gradska vijeća, to su odlučili građani. Nemojte zaboraviti da su čelnici lokalne samouprave izabrani na neposrednim izborima, da su ih birali građani. I ja stvarno ne vidim nikakvog razloga da se malo, malo ovdje digne i počne prati po lokalnim čelnicima kao da su to neki razbojnici, niškoristi ljudi koji nemaju o ničemu pojma, koji ništa ne valjaju. Ja se osobno osjećam povrijeđen tim kao i moji kolege. Kolega Škvarić je već neke stvari rekao s kojima se slažem, točno je i moje službe meni kažu one vode evidenciju o tome i one rade sa revizijom. I revizija stvarno iz godine u godinu daje naputke, vidi neke nove nepravilnosti, traže popravke i trudimo se popravljati ali imate stvari koje jednostavno ne možete zbog zakona napraviti i nema odgovora na to i sada sam ja zato ili neki kolega ili kolegica kriv. Nemojmo tako raspravljati, to nije korektno nije uredu prema ljudima koji su u lokalnoj samoupravi.
I na ovu repliku odgovara poštovana Nadica Jelaš. Izvolite.
Nisam se na lokalnu samoupravu obrušila neargumentirano, dakle pokušala sam iznijeti argumente, a onaj najjači argument svakako je ogroman broj nepravilnosti koje Državni ured za reviziju utvrđuje na razini lokalne samouprave. Ali rekla sam pri tome da ima jedinica lokalne samouprave gdje se odlično radi. I ja se ispričavam vama osobno ako ste se mojom raspravom osjetili povrijeđenim. Ja se slažem da i to sam istaknula u svojoj raspravi da je veliki problem lokalne i područne samouprave u nestručnoj administraciji, naprosto si jedinice lokalne samouprave ne mogu priuštiti zbog niskog fiskalnog kapaciteta određeni broj stručnih ljudi. Međutim ono što sam također u svojoj raspravi naglasila je da je odgovornost političkih stranaka da pokušaju iznjedriti i kandidirati za lokalna vodstva ljude koji će biti kompetentni, ne samo politički podobni, dakle i stručni, da dobro znaju voditi jedinice lokalne samouprave. A slažem se u potpunosti sa vama da postoje zakoni koji se tiču i moraju se primjenjivati u jedinicama lokalne samouprave koji su nedorečeni i Državni ured za reviziju to primjećuje u svojemu izvješću. I ja se nadam da ćemo mi kao zakonodavno tijelo ispraviti te stvari koje nisu dobre i koje onemogućavaju bolje postupanje jedinica lokalne samouprave.
Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, pa riječ dajem poštovanom Goranu Mariću. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa Republika Hrvatska po brojnosti institucija i agencija prednjači u državama članicama EU i sve su one osnovane, formirane sa zadaćom zaštita općeg interesa i promicanje nacionalnih interesa. Bez mnogih država može, ali bez Državne revizije ne može jer je ona nužna. Mnoge institucije ne funkcioniraju na način da svoju funkciju obnašaju u općoj koristi i ostvarenju nacionalnih interesa. Mnoge su i loše, a s vremenom postaju i još lošije. Ali ima i dobrih, ima i vrlo dobrih. Ali samo jedna je napravila ogroman iskorak u svom radu i to u pozitivnom smjeru. Iako je Državna revizija godinama uživala u ocjenama svoga rada i tek pojedinačno doživljavala kritike nesporno je, a to sam govorio i prije pet, šest godina da je Državna revizija bila primjer institucije kako se ne štite opći interesi i nacionalni interesi i to godinama. Državna revizija se bila uspavala u ljuljački političkih panegirika i nije vidjela što je trebala vidjeti. Nije se uspjela probuditi kad je to bilo najpotrebnije. Spavala je kad je morala reagirati. Nije ni čudo onda da neka izvješća za najveće državne tvrtke nisu smjela biti dovršena, a niti objavljena. I odgovornost za današnju situaciju koja nije ni malo blistava, dapače snose mnogi ali i Državna revizija. Današnji deficit Republike Hrvatske i javni dug sigurno ne bi bio ovoliki da je Državna revizija prethodnih godina radila što se od nje očekivalo i da je ostvarivala zadaće koje su pred nju bile postavljene. Iako se griješi, svima je poznato "mišlju, riječju, djelom i propustom" Državna revizija je najviše griješila propustom. Ti propusti su dosta koštali Republiku Hrvatsku. Međutim, unatrag dvije godine Državna revizija se preoblikovala u najprofesionalniju, najorganiziraniju i najstručniju instituciju u RH. I danas ne moramo se stidjeti Državne revizije nego se doista možemo ponositi Državom revizijom i sa zadovoljstvom govoriti o načinu njihova rada. Državna revizija je školski primjer odnosa prema državi, odnosa prema općim i nacionalnim, interesima posljednjih godina i to osjećam potrebu javno kazati. Mnoge institucije i agencije su u Hrvatskoj isključivo mjesto troška, ali Državna revizija nije sigurno mjesto troška. Svaka kuna koju potroše posljednjih godina je opravdana. Toliko posla imaju, toliko stručnog, nadasve stručnog posla a zamislite jedina institucija kojoj država onemogućuje popuniti sistematizaciju radnih mjesta. I u takvim uvjetima ostvaruju ovakve rezultate. Pa kako onda ne pohvaliti takvu situaciju. Zamislite 343 potrebna radna mjesta potrebna radna mjesta za funkcioniranje, najnužnije funkcioniranje, a oni imaju samo 277. Ali pazite, sve većinom čine revizori, ovlašteni revizori, najstručnije osobe. Samo 30 i nešto ima zaposlenika koji su u stručnim službama. Pa više i jedna agencija nepotrebna agencija ima zaposlenika nego Državna revizija. I u takvoj situaciji ostvaruju ovakve rezultate. To je za javno čestitati. Ali ne možemo se i prisjetiti kako je bilo. Zato doista želim pohvaliti to preoblikovanje u načinu rada i neudovoljavanju pojedinih partikularnih političkih interesa, nego isključivo stručno i profesionalno obavljati svoj rad. Kada bi samo dijelom neke agencije i ostale institucije bile slične današnjoj Državnoj revizija Hrvatska ne bi nam bila u poteškoćama uopće, blistala bi od zadovoljstva i ne bi bilo ovoliko nezaposlenih koliko ih ima. Međutim, ono što me zabrinjava iz nalaza kojeg sam pročitao, malo ću i konkretno, zabrinjava me da Porezna uprava ima uvjetno mišljenje. Ako netko ne bi trebao imati uvjetno mišljenje onda to ne bi trebala Porezna uprava. A onda se još dodatno komplicira situacija sa novonastalim predstečajnim nagodbama kakvo će biti mišljenje Državne revizije u nekim konkretnim slučajevima primjerice u sudionicima predstečajnih nagodbi komu je Porezna uprava za nenaplaćeno potraživanje iz 2010., jedanaeste na koju je porezni obveznik platio porez na dobit ostvarenu temeljem evidentiranog takvog prihoda, a onda Porezna uprava tu predstečajnu nagodbu mu ne prizna. Mora otpisati takva potraživanja i to su milijuni kuna, a naplatila mu dobit na ta potraživanja. I to tjerajući ga da stečajni dužnik koji je odgovoran i krivac isključivi za nastalu situaciju, stečajni dužnik koji nije platio poreze, njemu se otpisuju porezni dugovi, on odlučuje da neće i koliko neće platiti vjerovnicima iz predstečajnog dužnika, njegova je odlučujuća uloga. I onda taj je morao platiti porez nenaplaćeni, a ovaj koji nije platio ne mora platiti porez. To je neodrživo stanje. Kako će Državna revizija referirati se na takvo stanje? A takvih situacija ćete imati ne desetke nego tisuće. Mnogi su primorani bili otpisati ne utječući, ne mogu čak ni kontrolirati popis vjerovnika, ne mogu prekontrolirati je li netko vjerovnik jer stečajni dužnik određuje tko je vjerovnik. Zamislite, onaj tko je upropastio sve on odlučuje tko je vjerovnik. I sad tom vjerovniku koji ne može, stvarnom vjerovniku, se naplaćuje porez na dobit, naplaćeni su svi porezi i tjera ga se da otpiše potraživanje. Kako može država naplatiti porez na nešto što ne postoji? A ne naplaćuje na ono što postoji i što je morala naplatiti. Pa me interesira, susretat ćete se s tim, a možda već ali u ovoj godini svakako. Ovdje je sad bilo riječi i o lokalnoj samoupravi. Nema gospodina Hrga, ja ih razumijem. Nekada, pitam kolegicu svoju kako naplaćuje odvoz smeća? Kaže ona protuzakonito. Ne može drukčije. Ali doista ne može drukčije. A kako netko može naplaćivati i vi utvrđujete i razlike u cijeni neopravdano da se troškovi zaračunavaju, a kako netko može utvrditi odvoz smeća po osobama koje ne postoje i propiše, kaže u vašem domu ima 6 osoba. Nema, imaju samo 3. Ne, ne u toj kvadraturi može stati i strpat ćemo 6 osoba pa ćemo vam obračunati maksimalno. I obračunavaju. I to ste vi vidjeli, obračunavaju. Ali i ne mogu drukčije jer nemaju zakonskog uporišta kako ujednačiti te kriterije. Kako utrošak vode? Koji su gubici vode? To je nešto prestrašno situacija s kojom se nitko neće ozbiljno pozabaviti, napraviti ozbiljnu analizu i donijeti najprofesionalnija dugoročna rješenja. Gubici energije strahoviti, gubici vode strahoviti, a sve manje se režije mogu plaćati i sve manje se plaćaju. A onda da ne kažemo ta zajednička potrošnja, to je nešto što će dovesti do tolikog nereda i mislim da tu treba puno učiniti novoga. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prva se javila Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Kolega dobro ste primijetili da je rad Državne revizije iz godine u godinu sve bolji i to se svi možemo i složiti, što je jedan opći napredak izgradnje institucija njihove samosvijesti i samostalnosti. Nikako ne bih rekla da je ikada revizija spavala, ona nikad nije spavala, ona govori ne jezikom policije i Državnog odvjetništva, ona ima svoje termine i to treba prepoznati. To je ona i činila više ili manje uspješno. Složila bih se da nije bilo baš ujednačenosti pogotovo po terenu, to svakako stoji. Ali jedna pozitivna ocjena, pogotovo s ovim izvješćem mislim da će doživjeti sa svih strana i s lijeve i s desne i sa sredine. Ovo što govorite o jedinicama lokalne samouprave nije točno. Ponekad je vrlo teško se držati zakona, to se i gospodarstvenicima, međutim način na koji su oni izabrani ne eskulpira ih odgovornosti nego pojačava odgovornost. A ovo sa smećem nema veze, po Zakonu o komunalnom gospodarstvu i nitko ne naplaćuje, nitko ne bi smio naplaćivati smeće po broju ljudi u domaćinstvu, u kućanstvu nego po novom Zakonu o komunalnom gospodarstvu oni su dužni to smeće vagati. Međutim, evo godinama, ja vam govorim ovo što i vi upozoravate kako se jedinice lokalne samouprave odnosno neki čelnici, to su velike i drastične razlike, neki se oglušuju. Recimo u gradu Zadru to je pravilno osnovni ugovor je najjeftiniji, sve je to u redu ali konačno dolazi uvijek najskuplje jer dodatni radovi pa u tome je utvrdila i revizija za jedan trg 16,5% za drugi 17,5% jer eto opravdanje se nađe arheološki nalazi i tako. U Zadru kad god što iskopate, 2 cm u dubinu, nije problem da nećete nešto naći samo je problem što ćete naći. Prema tome, takva opravdanja ne stoje što nije uvažila i revizija. I ono što je grijeh, koji je zaista u ovim teškim vremenima a i inače je potrošen novac koji je skupljen od prodaje stanova na kojima je postojalo stanarsko pravo, utrošen, revizija iz godine u godinu, 10 godina na to revizija govori nikom ništa. Niti su osigurana sredstva, a taj je novac ispario.
Na repliku odgovara poštovani Goran Marić.
Kolegice Antičević kažete da nije Državna revizija nikad spavala. Pa čitajući detaljno sva državna izvješća otkad je Državna revizija formirana do danas i prateći sve što se dogodilo u pretvorbi i privatizaciji onda ne mogu kazati nego ako baš hoćete eto mogu promijeniti nije spavala ali imala je snene oči na neke situacije. Da je Državna revizija reagirala kako je morala reagirati nikad se hoteli po Dubrovniku ne bi privatizirali na način na koji su se privatizirali i za šaku ne dolara nego kuna. Neki su uzimali bogatstvo, raj zemaljski u Dubrovniku za šaku kuna, a na što nije se reagiralo. U najvećoj državnoj tvrtci, najvećoj, gdje je dosta toga učinjeno što nije na ponos naroda nije smjelo se objaviti nalaz Državne revizije. Nije ga se smjelo dovršiti jer nije odgovaralo nekome. A što je onda nego snene oči? Nismo vidjeli. Kad govorite o Zakonu to je Zakon o komunalnom otpadu, ako postoji Zakon o komunalnom otpadu kako onda da većina različito obračunava? E to je onda nalaz državne revizije da to ujednači, ne može se, kažete ne može se obračunavati po broju osoba ali se obračunava i to ja mislim u većem postotku nego onako kako zakon propisuje i to nije dobro, treba to mijenjati, ujednačavati, ne može biti različiti zakon i različite provedbe za pojedince i ljude. Hvala.
Nova replika poštovani Branko Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Marić u svom ste izlaganju još jednom problematizirali i Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi kada tvrdite kako će pojedini vjerovnici pogotovo mali vjerovnici kroz taj zakon dva puta gubiti, prvi puta kada su otpisana ili možda bolje kazniti drugi puta kada su otpisana njihova potraživanja kroz rješenje o provedbi predstečajne nagodbe a prvi puta je li kada ta svoja potraživanja u ostalom nisu naplatili a s druge strane ga nisu platili porez na dobit jer su im ta potraživanja ušla u njihove prihode. Pa ste nadalje rekli i o tome i pohvalili ste na organizaciju Državnog ureda za reviziju proteklih dvije godine i ja se s time slažem i podržavam pa stoga evo i očekujem da će upravo na tom tragu pohvale rada Državnog ureda za reviziju izvješće o reviziji, državnog proračuna i korisnika državnog proračuna za ovu, odnosno za 2013.godinu sadržavati i osvrt na činjenicu da Ministarstvo financija te prihode koji kroz predstečajne nagodbe otpisuje a koji nisu mali, koji će biti vjerojatno na negdje oko milijardu kuna i za koje tvrdi da neplaćeni porezi nikad nisu tretirani kao prihod stoga se niti otpis poreznih obveza koji se događa kroz predstečajnu nagodbu ne može tretirati kao rashod. Dakle, od milijardu kuna koji će se otpisati kroz postupak predstečajne nagodbe od strane Ministarstva financija i što državni proračun neće uprihoditi Ministarstvo financija tvrdi sa su oni ga ovdje prikazali. Dakle, po meni deficit za 2013.godinu bi onda ukoliko se ti rashodi državnog proračuna koji su otpisani ne budu prikazali bit će smanjeni za milijardu kuna što mislim da državna revizija na to mora reagirati i stoga kažem da će se u izvješću za 2013.godinu od strane državnog ureda to doista navesti.
Na repliku odgovara poštovani Goran Marić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, ma veliki problemi i poteškoće će nastati u provedbi ovog zakona i ovdje će biti vrlo važna uloga državne revizije i njihovog odnosa prema ovakvim situacijama. Ako Ministarstvo financija otpisana potraživanja ne prizna kao rashode a na te prihode plaćaju dobit pa onda bi država, Ministarstvo financija moralo vratiti porez na dobit uplaćen na ta sredstva. A ako prizna kao rashode onda će mu se ostvarivati gubitak, pojavit će mu se gubitak u sljedećoj godini pa ćemo utjecati na bonitet tvrtke. Tko voli imati tvrtku s gubitkom? Ali se pogoduje onima koji su dužni i prevalili sve po redu od vjerovnika, dobavljača, radnika, države, sve su izvarali, sve su prevarili. Jedan mi je stranac prije tri dana rekao, ženio je Hrvaticu i kaže moj gospodine dragi, 40 milijuna eura sam potrošio dok sam upoznao kako se u Hrvatskoj radi i sad moram ispočetka, opljačkali ga i ti koji su opljačkali sad im se sve i određuju sudbinu drugu i oni određuju. Jedna tvrtka jučer sam rekao ima nula zaposlenih, 115 milijuna kuna dobiti u 2012.godini, 115 milijuna u godini, ima stopu povrata na kapital 99,58% i ide u 2013.u predstečajnu nagodbu. Pa jesmo li mi normalna država? Nismo. Jel normalan onaj tko to odobrava? Nije, ali se jednoga spašava i uništava na tisuće. I još moraju to platiti državi, i znati ne ne naplati svoje i za kaznu mora još platiti a onaj tko nije platio svima za kaznu mu se otpisuje sve i ono što je morao platiti, pa to je, ako Državna revizija tu ne reagira, ja ne znam tko će osim državnog odvjetništva. Hvala lijepa.
Repliku će sada iznijeti Hrvoje Nekić.
Poštovani kolega Marić, znači ponukan a tu se u potpunosti slažem s vama da je stručan i profesionalan rad revizije zaista nužan. I slažem s vama kada hvalite rad revizije u protekle dvije godine. A dopustite mi sad da vam kažem jedan podatak nad kojim se zaista svi mi moramo zamisliti da je revizija bolničkog sustava, dakle bolničkih ustanova, prije ove revizije 2012.za 2011.godinu rađena 2002.i 2003.godine, dakle punih 8 godina revizija tog sustava nije rađena. Dakle, mislim da taj podatak sam po sebi govori kako se i što se radilo.
Na repliku odgovara poštovani Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Nekić, ne stigne državna revizija obaviti sve a nemoguće je. Ja se čudim kako uopće stigne i ovo što je napravila sa tolikim brojem malih ljudi, toliko opsežan stručan posao, ima situacija gdje nije ni 10 godina otišla i 15. Ne opravdavam to ali ajmo natjerati Vladi da im omogući 50 državnih revizora i onda ih prozivati zašto nisu išli tamo 5 godina ili 4 godine, ali ne trpati u agencije. Zamislite, imamo 4 člana uprave novoosnovane agencije koja neće ni o čemu raditi, a ovdje ne možemo dobiti 4 državna nova ovlaštena revizora. Imamo, kad spominjete zdravstvo, odlukom Vlade nitko ijednog dana nije smio ostati na poslu, liječnik navršenih 65 godina. Nitko. Svi su potjerani, nisu mogli operativni oporavak pratiti svog pacijenta kojeg su operirali tri dana prije otkaza, morali su otići kirurzi u koje je ulagano godinama ili kirurzi ili bilo koji drugi stručnjaci i morali su otići iz bolnica naprasno. A istodobno, Mirjanu Rakić sa navršenih 66 godina stavljamo za predsjednika, jel to kadrovska politika? Jel kadrovska politika ne popunit ovo, a popunjavati nepotrebne agencije? Samo jedna agencija, rekao sam prije 10 dana, 360 tisuća kuna je potrošila na službena putovanja, a ne smije upaliti službeni automobil nigdje, a kamoli otići na službeni put jer nema potrebe. Ali tamo možemo nagomilavati, a ovdje gdje je opći državni interes, tu nećemo. U čemu je problem? A treba godina da se osposobi ovlašteni revizor da postane revizor, pa nije to preko noći po političkoj podobnosti dođi tamo i radit će ovlaštene poslove Državnog revizora. E to ne može, to mu treba i iskustvo i znanje i to dugogodišnje iskustvo i znanje koje se stječe godinama. Hvala lijepa.
Replika Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Marić, slažem se sa vašim zapažanjem o napornom i vrijednom radu Državne revizije, no ono što sam htio posebno istaći u vašem govoru i komentirati je dakle, da je vrlo zanimljivo zapažanje i ocjena Državne revizije da Porezna uprava ima tek, rekao bih tek uvjetno mišljenje iako bi Porezna uprava, dakle trebala biti sa, ja bih rekao, očekujemo svi da bude bezuvjetno mišljenje. Ocjena o tome, o obvezama i o svemu onome što je prijepor u svezi obveza dužnika i mirovnika i o onome što ste vi rekli zapravo točno proizlazi iz onoga što financijska revizija utvrđuje. Kaže ovako, da, dakle kad prenesemo to na Poreznu upravu, ne poduzimaju učinkovite mjere za naplatu potraživanja. Ovih dana ili danas je medijski natpis o dugu jedne firme od milijardu i 800 milijuna kuna, dakle o dužniku poreznom od milijardu i 800 milijuna kuna pa evo možda je prilika da se progovori. Ili druga točka da je financijskom revizijom utvrđeno da nisu ustrojene odgovarajuće evidencije i ne raspolaže se podacima o obveznicima, odnosno o dužnicima prema vrstama prihoda. To je dakle ovo što se odnosi na Poreznu upravu. Ono što ste govorili o lokalnoj samoupravi, pa nitko od nas, pa ni ja koji sam govorio u jednoj replici o lokalnoj samoupravi nije htio optužiti čelnike lokalne samouprave, samo smo htjeli da se putem njihovih riznica napuni taj njihov proračun, dakle lokalne samouprave. Evo, govorio sam o izvozu kamena u Brodsko-posavskoj županiji koji nije zabilježen, 0 kuna od koncesije. A koji je prihod županije i općine. No od toga nema ništa, ni od šljunka ni od pijeska. Brodsko-posavska županija koja ima 130 kilometra rijeke Save nema ni jedne kune od šljunka i pijeska. Pa to je šteta za tu županiju [[Upadica Stazić: Vrijeme kolega Grubišiću.]] za tu jedinicu lokalne samouprave.
Na repliku odgovara poštovani Goran Marić.
Kolega Grubišiću, dobro ste primjetili, a namjerno sam rekao jer Ministarstvo financija, odnosno Porezna uprava mora biti primjer svima i to bez ikakvih propusta. Primjerice kad netko stekne nekretninu temeljem kupoprodajnog ugovora, on podnese u roku od 30 dana, dužan je podnijeti zahtjev za obračun poreza. Postoje nalazi Državne revizije da porezne uprave nisu obračunavale porez. Ako u roku od 15 dana ne obračuna se porez na promet nekretnina, što nema nikakvog razloga da se ne obračuna, zašto se ne smijeni voditelj te ispostave, zašto se neda otkaz onome referentu kojem je dodijeljen predmet? Niti jedan referent nije dobio otkaz, niti jedan voditelj nije smijenjen zbog toga. A u koncesijama, čitao sam nalaze Državne revizije za koncesijama, pa moglo bi, a najmanje 200 ljudi u Hrvatskoj ljudi dobiti otkaz zbog tog nalaza. Nije nitko ni ukoren, a kamoli smijenjen i ne možemo tako voditi državu, ne možemo tako izgrađivati državu jer tako se radi diskriminacija i tako se omalovažavaju i vrijeđaju profesionalni rad i zdrav razum i inteligencija. To je uvreda za zdrav razum. Hvala.
Sad ćemo čuti repliku Frane Matušića.
Zahvaljujem. Kolega Marić, potaknut vašom raspravom o predstečajnoj nagodbi, odnosno Zakon o predstečajnoj nagodbi, mislim da treba vrlo jasno reći, nažalost taj je zakon postao instrument prevare. Instrument prevare države i instrument prevare vjerovnika koji će sasvim sigurno u sljedećim godinama opterećivati i sudove, a pitanje kako će reagirati Europska komisija jer je riječ i o potporama, dakle riječ je o činjenici da se nekome opraštaju određeni dugovi i da zapravo, to je neizravno i potpora određenim tvrtkama i pitanje je kako će u konačnici, možda i nakon par godina reagirati Europska komisija. Žalosno je zapravo da društvo u cjelini nije stalo iza jednog stručnjaka koji je nakon provedenog zakona vrlo jasno ukazao na sve njegove manjkavosti i na činjenicu i da on služi upravo onima koji žele zloupotrebljavati svoje pozicije u gospodarstvu i da služi da bi se zapravo poduprlo podobne. Zašto do dan danas nismo dobili popise onih tvrtki kojima su oprošteni porezni dugovi, zašto ih se javno ne objavi? Koliki su ti iznosi, u kojem iznosu je to? Dakle, treba li poduprijeti suca Kolakušića koji je sa vrlo iskrenim namjerama razotkrio zapravo sve prevare koje su sadržane u ovom Zakonu o predstečajnoj nagodbi i ja sam siguran da je trebalo reagirati na vrijeme, da je Hrvatski sabor trebao potpuno promijeniti politiku prema ovom problemu i na sasvim drugi način rješavati pitanje zaposlenih kako su oni rekli, oni su rekli da žele smanjiti broj nezaposlenih. Međutim u međuvremenu broj nezaposlenih je došao na 380 tisuća. Dakle koji su efekti ovoga zakona? primarna namjera je bila da ne bude više nezaposlenih, međutim danas imamo 380 tisuća nezaposlenih. Hvala.
Na repliku odgovara Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Pa nesporno je da Zakon o financijskoj odgovornosti i predstečajnim nagodbama nije zakon koji štiti vjerovnike nego zakon koji štiti dužnika i dužnike. Taj zakon bi se mogao slobodno nazvati zakon o namjernoj šteti hrvatskom gospodarstvu. On toliko obeshrabruje one nositelje ekonomske aktivnosti, obeshrabruje poduzetništvo, on je izravno nanošenje diskriminacije u gospodarstvu i u tome ostaju svi zatečeni zbog nesigurnosti sustava i odlučuju se odmaknuti od aktivnosti. Bit će prevareni. Zašto reagira sudac Kolakušić na takav način, zašto profesori sveučilišni, zašto ne govorimo o tome? Ne možemo ostati ravnodušni na pojavu da povećanje nezaposlenosti je zbog predstečajnih nagodbi jer upravo ti vjerovnici kojima se prisilno otpisuju potraživanja oni su bili prisiljeni otpuštati radnike, a ovi kojima se otpuštaju pa oni najmanje imaju zaposlenih. Pa najveća firma nula zaposlenih, ali to nije spas zaposlenosti nego povećanje nezaposlenosti. I ne može razuman čovjek ostati ravnodušan na takve pojave. Na takve pojave diskriminacije, ekonomskog aparthejda, ekonomskog fašizma. Tko može ostati ravnodušan na tako nešto. A zna se i Dante je kazao da je onaj tko je ravnodušan u ovakvim uvjetima nemorala, a ovo je zakona nemorala, za njih su rezervirani najvrući dijelovi pakla. E zato ovi ljudi i reagiraju koji imaju razum da ne bi završili tamo gdje im je Dante već predvidio mjesto. Hvala lijepo.
Nakon ove rasprave o Zakonu o predstečajnoj nagodbi koji uopće nije na dnevnom redu, vraćamo se temi pa riječ dajem glavnom državnom revizoru Ivanu Klešiću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa eto ja bi odlučio sam se reći nekoliko riječi i mislim da je to potrebno o raspravi koju smo sada koja je već otišla, rekao bih malo je odlutala. Ali moram reći s obzirom da je postavljena jedna rekao bih vremenska distanca obavljanja određenih revizija od strane Državnog ureda za reviziju RH. Što sam htio time reći? Postavljena je određena teza da zbog čega Državna revizija koja je radila npr. bolnice 2002., 2003.godine je čekala 8 godina da bi obavila reviziju kliničkih bolničkih centara i općih bolnica, što sada imate pred sobom. Što je tome razlog? Dakle mi moramo znati i poznavati metodologiju rada Državnog ureda za reviziju, a metodologija rada Državnog ureda za reviziju RH usklađena je sa metodologijama rada državnih revizija na razini zemalja EU i u cijelom svijetu. Što hoću time reći? Dakle postavit ću stvari činjenično kao kakve one sada u ovom trenutku jesu. Može li Državna revizija sa 228 ovlaštenih državnih revizora, od toga reći ću vam da smo zadnje dvije godine primili 19 revizora. 10 revizora su pomoćni revizori, dakle mladi ljudi koji tek kreću u taj posao, a ovih 10 ima nešto iskustva ali ne u poslovima revizije. Dakle a potrebno je najmanje tri godine da bi se te mlade ljude osposobili da mogu samostalno raditi poslove revizije. Dakle sa 228 revizora ne postoji mogućnost da Državna revizija radi svake godine ili svake druge, treće godine subjekte te subjekte, a naglašavam da postoji 14 tisuća subjekata, ponavljam 14 tisuća subjekata koji su u nadležnosti Državnog ureda za reviziju. Prema tome to apsolutno nije moguće. Zato se mi koristimo onom svojom metodologijom koju sam pokušao vama sada u ovom kratkom razgovoru objasniti, a to je tematske revizije kao što smo radili bolnice i kliničke bolničke centre, tako smo radili nacionalne parkove, županijske ceste sada radimo sportske zajednice. Dakle mora se poznavati metodologija rada, a onda će mislim i svima nama biti to jasnije. Jer nedavno sam čuo u javnosti zašto kada se pojavi neki problem u RH kada se u nekom subjektu utvrdi određene nepravilnosti u poslovanju koje čak imaju elemente kaznenog djela, tada se postavlja pitanje zbog čega Državna revizija tu nije bila ne znam dvije godine. A mi to ne možemo tako raditi. Ako netko dobije od državnih revizora bezuvjetno mišljenje, prema našoj metodologiji rada to su oni rizici da ne nabrajam, mi nećemo ići svake godine raditi. To je dakle taj razlog. Ali u svakom slučaju dajemo sve od sebe i mi ćemo uvijek nastojati raditi one subjekte gdje se zaista moramo pojaviti. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike prijavljene. Prvo poštovani Branko Bačić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine Krešiću. Dakle ja bih rekao da u ovom zadnjem dijelu današnje rasprave kada smo spominjali Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi nismo se udaljili od teme pa bih rekao iz kojih razloga. Prvenstveno koliko se meni čini vi ćete za koji mjesec ako već niste i počeli, pripremati se za reviziju državnog proračuna pa smo htjeli kroz ovu raspravu istaknuti dvije stvari vrlo važne. Prva stvar, da li će Državna revizije kroz vršenje revizije Državnog proračuna za 2013.godinu otpis poreza u visini od oko milijardu kuna smatrati rashodom državnog proračuna što bi onda povećalo deficit državnog proračuna za 2014.godinu, to je prva važna stvar. A druga je, da li će ti otpisi koji su išli prema pojedinim dužnicima smatrati se državnom potporom, da li će to predstavljati državnu potporu? Jer ako to predstavlja državnu potporu onda takva državna potpora narušava slobodan pristup tržištu i narušava konkurenciju kod u hrvatskom gospodarstvu, jer jasno dužnike kojima su otpisana velika dugovanja dovodi u povlašteni položaj. U tom smislu smo to htjeli istaknuti da će to biti jedno vrlo važno pitanje koje će Državni ured za reviziju morati riješiti prilikom revizije državnog proračuna za 2013. u kojoj godini je prema našim podacima Ministarstvo financija otpisalo preko milijardu kuna poreza brojnim dužnicima u Republici Hrvatskoj, a bilo bi interesantno znati i na koje se dužnike taj otpis odnosi.
Na repliku odgovara glavni državni revizor Ivan Klešić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo da ja sada ne ponavljam ja bih vas molio na stranici 18. našeg Izvješća apsolutno smo sve to opisali. Hvala lijepa.
Drugu repliku iznosi poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Pa gospodine potpredsjedniče, gospodine glavni državni revizor. Meni je u stvari drago što ste vi rekli ovo što ste rekli u svoje zadnje tri minute u stvari zaključnog obraćanja. I ja mislim da su tu pojašnjene mnoge stvari onima koji misle da je revizija nešto drugo od onoga što stvarno je. Najveća kvaliteta bez obzira o kojem vremenu koja politička stranka bila na vlasti je što se cijelo vrijeme pokušala Državna revizija držati kao stvarno neovisno tijelo. Druga stvar kolegice i kolege, mi moramo bit svjesni koliko mi donosimo ovdje kvalitetne zakone toliko će raditi kvalitetno Državna revizija. Ako mi donosimo nejasne propise onda niti Državna revizija ne može jednoobrazno postupati. Prema tome, Državna revizija je evoluirala kako su evoluirali propisi u Republici Hrvatskoj. Nemojte zaboraviti da smo 2003. imali u državnom proračunu stotine podračuna uz državni proračun. Ustrojem Državne riznice postoji jedna račun i normalna stvar izmjenom Zakona o proračunu, ustrojem unutarnje kontrole i revizije se Državna revizija dovela u poziciju da može raditi. I ono što je zadatak nas zastupnika je da se borimo za tu neovisnost državne revizije, jer to je jedini način koji garantira da će Državna revizija moći raditi kvalitetno svoj posao. I nikada niti prvi put kad sam bio oporbeni saborski zastupnik, ni kad sam bio ministar, ni sad kao oporbeni saborski zastupnik mi ne pada na pamet raspravljati o Izvješću Državne revizije politikantski. Jer ako mi koji se bavimo s tim poslom da tako kažem na određen način raspravljamo na takav način, onda teško ovoj državi. Jer oni ljudi koji se bave ovim poslom naprosto moraju upozoriti na činjenice, na probleme koji ako ih ne ispravite u ovoj godini razbit će vam se u glavu u sljedećoj godini. Ako kritizirate ove godine, sljedeće godine dođete na vlast niste u stanju to ispraviti, razbit će vam se u glavu. Zato i jesam govorio da neki konstatacije u ovom nalazu, molim samo još jednu rečenicu nam se na žalost razbijaju o glavu u proračunu 2013./2014. I zbog toga moramo biti pošteni i prema sebi i prema hrvatskim građanima, a politikanstvo pustimo.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2013. godinu izvješća o obavljenim revizijama. Rasprava o izvješću je zaključena. U skladu sa prijedlozima radnih tijela Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu Državnog ureda za reviziju za 2013. godinu i izvješća o obavljenim revizijama. Molim tko je za predloženi zaključak? Hvala. Ima li netko protiv? Hvala. Ima li netko suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno sa 112 glasova za prihvaćen predloženi zaključak.
- Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti naplate prihoda u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave Državni ured za reviziju podnio je ovo Izvješće temeljem članka 9. Zakona o Državnom uredu za reviziju. Prijedlog akta objavljen je na internetskim stranicama Hrvatskog sabora, a zbog obimnosti materijala po jedan primjerak u pisanom obliku dobio je svaki klub zastupnika. Raspravu su proveli Odbor za financije i državni proračun, Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Vlada Republike Hrvatske je dostavila mišljenje. Sada pitam glavnog državnog revizora gospodina Ivana Klešića želi li dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Izvolite za govornicu.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. U skladu s odredbama Zakona o Državnom uredu za reviziju ured je dostavio Hrvatskom saboru Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti naplati prihoda u jedinicama lokalne samouprave. Naime, ured je obavio 21 reviziju učinkovitosti kojima su obuhvaćene sve lokalne jedinice u 20 županija i Grad Zagreb. Predmet revizije su bile aktivnosti lokalnih jedinica u naplati i kontroli naplate vlastitih prihoda i potraživanja za te prihode. Kao što vam je poznato vlastiti prihodi lokalnih jedinica su županijski, gradski i opći porezi, općinski porezi, prihodi od nefinancijske imovine, komunalni doprinosi i komunalna naknada i drugi prihodi prema posebnim propisima i prihodi od prodaje nefinancijske imovine. Ciljevi revizije su bili ocijeniti učinkovitost naplate, ocijeniti efikasnost organizacije i kontrole naplate, ocijeniti efikasnost mjera za naplatu potraživanja što ih poduzimaju lokalne jedinice, ocijeniti efikasnost primjene zakonodavnog okvira u dijelu koji se odnosi na naplatu prihoda lokalnih jedinica. Zatim ocijeniti efikasnost mjera informiranja stanovništva o značaju i namjeni za koju se naplaćuju prihodi i njihovom utjecaju na poboljšanje uvjeta života i zadovoljavanje javnih potreba na području pojedine lokalne jedinice. Na temelju revizijom utvrđenih činjenica ured je ocijenio da naplata prihoda u lokalnim jedinicama svih županija nije dovoljno učinkovita te su lokalnim jedinicama dane preporuke za poboljšanje učinkovitosti naplate prihoda. Za 7 lokalnih jedinica gradovi Bakar, Čakovec i Kutina te općine Blato, Drnje, Đelekovec i Hlebine ured je ocijenio da učinkovito obavljaju naplatu prihoda. S ciljem povećanja učinkovitosti naplate ured je između ostalog predložio sustavno i stalno provoditi propisane mjere naplate za potpuno i pravodobno prikupljanje prihoda s ciljem izbjegavanja zastare i otpisa potraživanja, obavljati obračun i naplatu zateznih kamata s ciljem povećanja vjerojatnosti naplate potraživanja u rokovima dospjelosti. S Poreznom upravom ugovoriti obvezu informiranja lokalne jedinice, barem jednom godišnje, o izdanim rješenjima za naplatu poreza, obveznicima koji nisu podmirili dospjele obveze iznosu nepodmirenih obveza i poduzetim mjerama radi njihove naplate. Davati poslovne prostore u zakup putem javnog natječaja i po tržišnoj cijeni te kontinuirano objavljivati podatke o slobodnim poslovnim prostorima koji se daju u zakup uzimajući u obzir troškove objavljivanja. Zatim, ugovoriti obvezu pravne osobe koja obavlja naplatu prihoda od prodaje stanova na kojima je postojalo stanarsko pravo da lokalnu jedinicu informira barem jednom godišnje o dospjelim i nedospjelim potraživanjima za prodane stanove, kupcima koji nisu podmirili dospjele obveze iznosu nepodmirenih obveza, poduzetim mjerama radi njihove naplate, otplaćenim stanovima i uplaćenim sredstvima u državni proračun. Zatim donijeti odluku o obračunu i naplati komunalnog doprinosa i spomeničke rente te u skladu sa zakonima i drugim propisima uvesti naplatu poreza na korištenje javnih površina, poreza na kuće za odmor i poreza na tvrtku ili naziv. Dopuniti odredbe Zakona o komunalnom gospodarstvu u dijelu koji se odnosi na jasnije određenje datuma nastanka obveze plaćanja komunalne naknade, primjerice, datum pravomoćnosti odobrenja nadležnog tijela za uporabu građevine, datum kupoprodajnog ili darovnog ugovora, datum pravomoćnosti rješenja o nasljeđivanju, datum ugovora o najmu ili zakupu. Zatim izmijeniti zakonsku regulativu vezanu uz fiskalizaciju u prometu gotovinom u dijelu koji utvrđuje nadležnost na način da se utvrdi obveza dostavljanja podataka za obračun i naplatu poreza na potrošnju nadležnom poreznom tijelu. Uskladiti odluku o komunalnoj naknadi s odredbama Zakona o komunalnom gospodarstvu, odluku o grobljima s odredbama Zakona o grobljima i odluku o općinskim porezima s odlukom Ustavnog suda RH iz veljače 2007. godine. Zatim donijeti akte kojima će se urediti upravljanje grobljima, uvjeti i mjerila za plaćanje naknade kod dodjele grobnog mjesta i godišnje naknade za korištenje groblja te vođenje grobne evidencije u skladu s odredbama Zakona o grobljima. Prikupiti od turističkih zajednica na području lokalne jedinice podatke o sredstvima boravišne pristojbe te poduzimati mjere za ostvarivanje prihoda od boravišne pristojbe koji lokalnoj jedinici pripadaju na temelju Zakona o boravišnoj pristojbi. Pribaviti od Hrvatske agencije za poštu i elektroničke komunikacije potrebne podatke kako bi se utvrdilo koriste li operateri javnih komunikacijskih mreža zemljište u vlasništvu lokalne jedinice za elektroničku komunikacijsku infrastrukturu te ukoliko koriste poduzimati mjere za ostvarivanje prihoda od naknade za pravo puta. Zatim dopuniti odredbe Zakona o porezu na promet nekretnina i Zakonu o nasljeđivanju na način da su sudovi i druga tijela obvezna dostavljati svoja rješenja i odluke lokalnim jedinicama odnosno da pravomoćna rješenja o nasljeđivanju dostavljaju nadležnom poreznom tijelu. Izmijeniti zakonske odredbe vezano uz koncesije na način da se na jednostavniji i učinkovitiji način uredi sustav davanja koncesija i praćenja naplate koncesijske naknade te da potpune i pravodobne podatke imaju sve zainteresirane strane posebno one koje ostvaruju prihode od koncesijskih naknada. Sustavno provoditi mjere informiranja stanovništva o značaju i namjeni za koju se proračunski prihodi naplaćuju te njihovom utjecaju na poboljšanje općih uvjeta života na području jedinica lokalne samouprave. Državni ured za reviziju ocjenjuje da bi se provedbom ovih preporuka povećala usklađenost poslovanja sa zakonima i drugim propisima te učinkovitost naplate prihoda jedinica lokalne samouprave. S obzirom da se preporuke ne odnose samo na lokalne jedinice nego i na druga državna tijela Državni ured za reviziju je po okončanju revizije izvješće dostavio i Ministarstvu financija, Ministarstvu unutarnjih poslova, Ministarstvu uprave, Ministarstvu prometa i infrastrukture, Ministarstvu pravosuđa, Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja i Ministarstvu turizma s ciljem poduzimanja radnji za provedbu postupka. Hvala lijepa.
Zahvaljujem se glavnom državnom revizoru, Ivanu Klesiću i ujedno mu se ispričavam što sam mu krivo izgovorio prezime kod najave. Pitam žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvo po klubovima. U ime HNS-a govorit će poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Milorad Batinić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni revizore sa suradnicima i suradnikom. Uvijek je interesantno raspravljati o izvješćima koja dobivamo od vas u prethodnim raspravama prošle godine kao što ću i ove godine uvijek sam ukazivao da je to jedan izuzetno vrijedan dokument makar se radi u ovom djelu isključivo o reviziji učinkovitosti naplate prihoda u jedinicama lokalne i regionalne samouprave, odličan pokazatelj stanja u gradovima, općinama, županijama što se tiče sposobnosti, ekiparnosti, načinu funkcioniranja pojedinih jedinica lokalne samouprave. U ovom izvješću definirane su određene preporuke što i kako poboljšati u funkcioniranju jedinica lokalne samouprave, ukazano je na određena moguća poboljšanja zakonskih rješenja. Nadam se kao što sam i kazao prethodnih godina da bi vjerujem da dostavljate ova izvješća i nadležnim ministarstvima u čijem resoru su, mogu se naći određene preporuke od Ministarstva financija, uprave, regionalnog razvoja, pravosuđa upravo sa, jer vi ste u ovim preporukama iznijeli određena poboljšanja odnosno određene probleme kod funkcioniranja jedinica lokalne i područne samouprave. Izvješće je samo po sebi velim izuzetno vrijedna materija prije svega od tabličnih prikaza gdje imamo od broja stanovnika, broja kućanstava, broja stambenih jedinca zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave a isto tako ono što je važno i prihodi i primici u jedinicama lokalne samouprave odnosno pojednostavljeno rečeno o proračunima jedinica lokalne samouprave. Isto tako dali ste određene preporuke sa ciljem poboljšanja funkcioniranja u tim jedinicama lokalne samouprave, naravno ovome izvješću pored redovitog revizorskog izvješća kojeg obavljate svake godine bilo bi dobro pridodati znači da date jedno izvješće integralno, ovo izvješće, revizorsko izvješće a isto tako bilo bi interesantno ono što ste provodili i ono što uvijek provodite u jednom djelu jedinica lokalne samouprave, jedan segment učinkovitim upravljanjem nerazvrstanim cestama. Tada bi se vidjelo naravno da se pridodaju i izvorni porezni prihodi koji su definirani Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave, vidjeli bi se mogućnost i način budućeg funkcioniranja, budućeg ustroja odnosno sa ciljem decentralizacije o kojoj govorimo. Isto tako vidjelo bi se koje jedinice lokalne samouprave sve ove preporuke koje ste naveli u vašem revizorskom izvješću, koje sada a ono je manje-više vrlo mali broj jedinica je ocijenjen rekao bih vašom terminologijom bezuvjetno, svi su manje-više imaju uvjetna mišljenja, znači koliko su sposobne to odrađivati i u kojoj mjeri su limitirana ograničena s obzirom na broj zaposlenih odnosno sve govori o samim prihodima u jedinicama lokalne i područne samouprave. Nadam se da će jedan takav materijal praktički mislim da sve imate, bilo bi vrlo interesantno da to bude baza, podloga da možemo konkretnije i kvalitetnije raspravljati o samoj decentralizaciji ono što je tema uvijek se može manje-više po svakoj točki dnevnog reda koja se raspravlja ovdje uvijek se zakačimo i za taj dio. Ono što bih želio također kazati, moram priznati malo me iznenađuju određene kvalifikacije da tako velim, preporuke, odnosno ovi križići da budem precizniji u pojedinim sredinama znači jer to govori o broju preporuka i što nije valjalo. Vidim učinkovitost naplate vlastitih prihoda. Mislim da nema jedinice lokalne samouprave u kojoj niste dali preporuku, znači da bude bolja, da bolje obavlja. Isto tako ono što je izuzetno važno po meni a bio sam ukazivao u tome i u izvješću kad smo imali reviziju prethodne godine, znači jedna preporuka i samoj poreznoj upravi koja u većini jedinica lokalne samouprave vrši naplatu izvornih poreznih prihoda za jedince lokalne samouprave. Naime, iz vlastitog iskustva znam da smo nekoliko puta bili tražili upravo ono što vi tražite i što treba imati svaka jedinica lokalne samouprave kada se radi o gradskim porezima, da imamo bazu podataka, da imamo ažurnu evidenciju i da možemo pravodobno reagirati. Nažalost već treći mandat to sa poreznom upravom nisam uspio dogovoriti zato velim još jednom apeliram na vas da prije svega nadležno Ministarstvo financija uputite preporuku u tome djelu, mogu se složiti u jednom djelu tumačenja vezano na Porezni zakon da je to porezna tajna, međutim ne mogu se složiti da je to porezna tajna ukoliko tu poreznu tajnu znaju službenici grada koji su na neki način i državni službenici, znači, a određeni porezni službenici to znaju, koji su manje, da tako kažem, ajmo reći na rang nekakvoj ljestvici odgovornosti i samog posla koji obavljaju. Što se tiče naplate nekih gradskih poreza, znam iz iskustva da pojedine sredine i tu je dobro primjećeno, što se tiče same komunalne naknade koja je isključivo gradski prihod odnosno općinski, naprosto ne naplaćuju. Pogotovo one sredine ne naplaćuju isto tako probne naknade, tu je također preporuka vaša što podržavam, izmjena Zakona o komunalnom gospodarstvu. Međutim postavlja se isto tako pitanje zašto ne naplaćuju te prihode? Pogotovo, znam podatak nekoliko općina iz područja Varaždinske županije koje imaju prihode po glavi stanovnika na godišnjoj razini od 300 do 600 kuna. I to mogu razumjeti, naprosto nemaju od koga naplatiti. Isto tako znam da pojedine jedinice lokalne samouprave koje imaju 5 pa neke čak i 10 puta veće prihode, isto na neki način, rekao bih štede svoje građane i to isto ne naplaćuju tako da ne možemo jednako podijeliti odgovornost i na jedne ili na druge. Što se tiče, uvodno sam bio rekao, određenih preporuka, apsolutno podržavam, isto tako mogu kazati određena iskustva koja smo imali na području jedinica lokalne samouprave, to je prije svega što se tiče elektroničkih komunikacija, mi naprosto nemamo bazu podataka da bi mogli komunicirati, odnosno kontaktirati nadležne i da bi mogli i taj dio prihoda naplatiti. Nadam se da će se to u budućnosti promijeniti upravo sve sa ciljem da bi im po toj osnovi mogli svoje prihode povećati. Što se tiče ovih tablica, neću komentirati, uvodno sam kazao da bi bilo izuzetno važno podastrijeti nadležne ministarstvima. Ono što se ne mogu složiti, pogotovo za svoju sredinu to je informiranje građana. Tu je data preporuka da bih trebao bolje informirati svoje građane, naprosto izlazi mjesečno glasilo grada, web stranice su dnevno ažurirane, preko radio postaje građani su informirani, svako naselje ima oglasnu tablu gdje praktički sve što je bitno za informiranje građana imaju na uvid i svakodnevnom komunikacijom u prijemnom uredu grada mogu dobiti valjanu informaciju. E sada je pitanje u kojoj mjeri su pojedini građani, žele znati određenu informaciju? Ona im je dostupna, pitanje je ukoliko žele biti informirani. To je nešto naravno na što vi ne možete dati odgovor, to je njihovo, ali isto tako pogotovo ovaj dio, pogotovo sada što se tiče i određenih zakonskih rješenja koja naprosto primjenjujemo, svjestan upravo onoga dijela kad sam rekao da određene jedinice, radi se uglavnom o nekim manjim općinama, siromašnijim, siromašnijim gradovima koji naprosto nemaju financijskih mogućnosti dnevnog ili čak i tjednog ažuriranja podataka na svojim web stranicama, a kamoli još da bi mogle izdavati određeno glasilo kao informator da svoje građane mogu informirati. S time da to glasilo ide na svako kućanstvo i svako kućanstvo je mjesečno informirano, od proračuna, programa, aktivnosti, znači svaka kuna što se u proračunu utroši, oni su informirani, znaju za što je utrošena. Ali velim to također treba dovesti u kontekst onoga što sam govorio o samom prihodu, dal' je to 500 kuna ili kod nekoga čak 8 i 10 tisuća kuna po glavi stanovnika. I na kraju još jednom apel prema vama, zato ovo govorim i sa ove govornice, sve vaše ove preporuke usrdno molim pošaljite resornim i nadležnim ministarstvima da se detaljno upoznaju sa time i isto tako molio bih da složite jedan integralni dokumenat funkcioniranje jedinica lokalne samouprave, znači od prihoda, od svih ovih statističkih pokazatelja koje imate, a isto tako se nadam i očekujem da taj dokument, da će također doći na naše saborske klupe. Podržat ću vaše izvješće sa željom da taj dokument integralni dobijemo što prije. Hvala.
Zahvaljujem. Za Klub nezavisnih zastupnika prijavio se Damir Kajin. Izvolite.
Nisam znao da će se tako brzo krenuti, ali idemo ovako redom. Kad govorimo o ostvarenim prihodima i primicima lokalnim jedinica za 2011./2012. godinu onda vidimo da je ukupni prihod ostvaren 2011. godine bio 21,8 milijardi kuna, a 2012. godine 21 milijarda i 992 milijuna kuna. S druge strane, prihodi države ili bolje rečeno državni rashodi iznosili su 118,7 milijardi kuna. Znači, na 5,3 kune koje bi pripali državi, lokalnoj samoupravi pripada 1 kuna. Ukupni prihodi i primici grada Zagreba, županije i gradova su ostvareni za 158,8 milijuna kuna ili 0,9% više u odnosu na 2011.dok su odnosu na prethodnu godinu prihodi primici općine ostvareni za 58,6 milijuna kuna ili 1,7% manje. Prema razinama lokalnih vlasti 39,4% svih prihoda i primitaka za 2012.su ostvarili gradovi, 29,1% od toga grad Zagreb, 16,1% županije, općine iako ih brojčano ima najviše sudjeluju u prihodima i primicima s 15,4%. I još samo da kažem da prema visini ostvarenih prihoda najveći broj lokalnih jedinica njih 338 ili 58,7% je ostvarilo prihode, primitke manje od 10 milijuna kuna, između 10 i 50 milijuna kuna prihoda i primitaka je ostvarila 171 lokalna jedinica ili 29,7%, a 64 lokalne jedinice ili 11,1% je ostvarilo prihode i primitke od 50 do 500 milijuna kuna. Znači jedino grad Zagreb, grad Rijeka, grad Split 2012.godine ostvarili su veće prihode od 500 milijuna kuna. Kada govorimo o ostvarenim prihodima i primicima lokalnih jedinica za 2012.ja ću ovdje staviti samo naglasak na Županiju Istarsku. Ti prihodi su ostvareni u visini znači bez komunalnih poduzeća u iznosu od milijardu 459 milijuna kuna i to na način da su prihodi od poreza iznosili 667 milijuna kuna, porez i prirez na dohodak 525 milijuna kuna, porez na promet nekretnina 61 milijun kuna, županijski prihodi, općinski itd. 80 milijuna kuna, pomoći 146 milijuna kuna, prihod od imovine 136 milijuna kuna, od upravnih pristojbi 336 milijuna kuna,itd. Ponavljam, znači 20 županija plus Grad Zagreb ostvarili su prihod od 21 milijun 992 kune ili 5,3 kune ide državi 1 kuna ostane lokalnoj samoupravi. Ono što je zanimljivo da na dan 31.12.2011.godine jedince lokalne samouprave imale su 8,6 milijardi kuna nenaplaćenih prihoda. S 5,4 milijarde kuna to su bili prihodi poslovanja, a ostalo od prodaje na imovinu znači nisu ostvarili. Od 5,4 milijardi većina se odnosi na administrativne pristojbe i komunalne naknade. Najviše nenaplaćenih prihoda je u gradu Zagrebu 3,2 milijuna kuna, Splitsko-dalmatinskoj županiji milijardu 200, Primorsko-goranskoj 663 milijuna kuna i u Županiji Istarskoj 536 milijuna kuna. u velikoj mjeri to ovisi i od gospodarskog trenutka u kojem se nalaze prije svega naše gospodarstvo odnosno u kojem se nalaze građani. Kako vrijeme odmiče, poglavito kada imamo na umu građane, zbog porasta njihove osobne nelikvidnosti vjerujem da će se ti omjeri ili mogu se ti omjeri i radikalno mijenjati na gore. Rekoh da prihodi u Županiji Istarskoj iznose tih spomenutih milijardu 469 odnosno milijardu 500 milijuna kuna. 6 područja je revizija navela, kada govorimo o toj naplati znači od naplate gdje oni primjećuju nedostatke naplata vlastitih prihoda, onda naplata kod baze podataka zapravo te njihove primjedbe idu pa na računovodstvene evidencije itd. I ono kada govorim o Istri nisam mogao vjerovati da je po svim tim točkama, ukupno 6, najgoru ocjenu dobio grad Buzet, a od općina Kršan i Oprtalj. Znači grad Buzet u svemu je bio negativan uz općinu Kršan i Oprtalj, drugi gradovi su imali nepravilnosti u 3, 4 ili 5 mjera. Treba i to reći da potraživanja Županije Istarske 2010.bila su čak i veća nego 2011., 2010.su iznosila 597 milijuna kuna i općenito lokalna samouprava 2010.potraživala je 8,9 milijardi kuna, 2011. 8,6 milijuna kuna. Bez obzira na sve, a imajući na umu upravo ove odnose unutar tih 21,9 milijardi kuna ili gotovo 22 milijuna kuna da budem precizniji 21 milijarda 992 milijuna kuna 281 tisuće 162 kune znači. Na grad Zagreb otpada 6,4 milijarde kuna ili rekoh 20,1% ukupnih prihoda. Na županije nažalost svega 16,1% a što se tiče ovih općina tu smo negdje na 15%. Država bez obzira na sve zrela je za jednu radikalnu decentralizaciju ali bogami i za jednu reorganizaciju cjelokupnog ustroja bilo da je riječ o socijali, bilo da je riječ o državnoj upravi, bilo da je riječ o obrazovanju, zdravstvu, a samim time i lokalnoj samoupravi. Što se tiče ovog revizorskog izvješća, tu nemamo ni što dodati, ni što oduzeti bitnije bi bilo kako to pratiti recimo na lokalnoj razini i vjerovati da će se eto gospodarske prilike promijeniti te da će gospodarstvo i građani doći u situaciju da mogu bezbolnije pratiti ili zadovoljavati svoje obveze.
Zahvaljujem. U ime kluba SDP-a govorit će poštovana Đurđica Plančić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani glavni državni revizore sa suradnicima, kolege i kolegice. Pred nama je Izvješće Državnog ureda za reviziju o obavljenoj reviziji i učinkovitosti naplate prihoda jedinica lokalne, odnosno područne samouprave u Republici Hrvatskoj. Prema unaprijed utvrđenim kriterijima predmet revizije bile su aktivnosti lokalnih jedinica na naplati i kontroli naplate vlastitih prihoda i potraživanja za te prihode. Državni ured za reviziju je ovaj zaista obiman posao koji je obuhvatio svih 576 jedinica lokalne, područne samouprave obavio u vremenu od ožujka 2012. do ožujka 2013. godine. Iako su analizirane aktivnosti i podaci za 2010. i 2011. godinu rezultati revizije prema našem sudu još uvijek su vrlo aktualni. Na preko 3000 stranica Izvješća prikazani su osnovni podaci o svakoj lokalnoj jedinici ostvarenim vlastitim prihodima po vrstama, potraživanja po vrstama i rokovima dospjelosti, te nalazi i preporuke za povećanje učinkovitosti naplate prihoda zbirni po županijama i pojedinačni za svaku jedinicu lokalne samouprave. Treba svakako pohvaliti Državni ured za reviziju na vrlo temeljito obavljenom poslu u koji je uložen trud svih područnih ureda. Izvješće sadrži i očitovanja lokalnih jedinica o nalazima revizije koja nam daju obrazloženja nastalih nepravilnosti. Rezultati revizije daju nam odgovore na pitanja. Prvo, da li je naplata vlastitih prihoda učinkovita. I drugo, ako nije što bi trebalo poduzeti da se učinkovitost poveća. Ukupni prihodi i primici svih lokalnih jedinica u 2011. godini ostvareni su u iznosu od 21,9 milijardi kuna i manji su za 3,5% u odnosu na ostvareno u 2010. Pri tome najveći pad prihoda bilježe općine 5,5%, zatim gradovi 4,3%, manji grad Zagreb 2,9%, a najmanje županije 0,3%. Podatak o daljnjem smanjenju ukupnih prihoda lokalnih jedinica ne iznenađuje s obzirom na trend smanjenja gospodarskih aktivnosti, ali i sve oskudnijih doznaka iz državnog odnosno županijskih proračuna. Stoga pitanje što učinkovitije naplate vlastitih prihoda postaje za svaku lokalnu jedinicu prvorazredno pitanje. Ukupni vlastiti prihodi lokalnih jedinica u 2011. godini iznosili su 6,9 milijardi kuna i manji su za 2,1% u odnosu na ostvareno u 2010. U strukturi ukupnih prihoda vlastiti prihodi sudjeluju sa 31,4% što je različito po županijama. Njihovo učešće najveće je u Istarskoj županiji 48,4% a najmanje u Krapinsko-zagorskoj 18,8%. Lokalne jedinice na kraju 2011. godine iskazuju potraživanja u iznosu od 8,6 milijardi kuna što je isto tako za 3,4% manje od stanja 2010. godine. Tako je učešće potraživanja u ukupnim prihodima smanjeno sa 39,2% na 36,8% krajem 2011. godine. Međutim, odnos dospjelih potraživanja i ukupnih vlastitih prihoda znatno je nepovoljniji, a zbirno su ta potraživanja u pojedinim županijama veća i od ukupnih godišnjih prihoda. U gradu Zagrebu su veća za 43%, a u Splitsko-dalmatinskoj županiji za 62,3% od ukupnih vlastitih prihoda. Većina lokalnih jedinica tijekom 2011. godine obavila je otpis potraživanja. Ovdje treba napomenuti da je tek u 2012. godini Vlada donijela Uredbu o kriterijima, mjerilima i postupku za odgodu plaćanja, obročnu otplatu duga, te prodaju, otpis ili djelomični otpis potraživanja čime je i lokalnim jedinicama konačno propisan, pa tako i znatno olakšan postupak naplate i otpisa potraživanja. Brojne jedinice nisu obračunavale niti naplaćivale zakonske zatezne kamate obveznicima koji ne plaćaju obveze u rokovima dospijeća. Kao što sam već rekla naplata vlastitih prihoda vitalno je pitanje funkcioniranja lokalnih jedinica, pa nas iznenađuje podatak kako čak 49% lokalnih jedinica nije uvelo sve prihode koje su im prema propisima mogle i trebale ostvarivati. Njih čak 159 ili 27,6% nije poduzelo baš nikakve mjere naplate potraživanja, a njih 90 ili 15,6% od svih raspoloživih mjera naplate uputilo je samo opomene. Prihodi koji se iz različitih razloga nisu naplaćivali su grobne naknade, spomenička renta, porez na kuće za odmor, prihodi od boravišne pristojbe, naknada za pravo puta, a vrlo često i prihodi od zakupa ili prodaje poslovnih prostora ili zemljišta. Revizijom su utvrđeni propusti, nepravilnosti kod većine lokalnih jedinica od toga da su propustile naplatiti pojedine prihode, zatim propusti organizacije i kontroli naplate prihoda, vođenju računovodstvenih evidencija u bazama podataka, te gotovo u svima u nedovoljnom informiranju stanovnika o značaju javnih prihoda, njihovoj namjeni i korištenju. Treba izdvojiti i pohvaliti rijetke lokalne jedinice kojima Državna revizija nije našla zamjerke i koja učinkovito naplaćuje svoje prihode, a to su gradovi Bakar, Čakovec i Kutina, te općine Blato, Drnje, Đelekovec i Hlebine. Državni ured zaključio je kako naplata prihoda nije učinkovita, te da ima još puno prostora za njeno povećanje kako na strani zakonodavca da poboljša regulativu, tako i u samim lokalnim jedinicama da poduzmu potrebne mjere. A sada ću se osvrnuti, s tim ciljem dakle da uputi jedinice lokalne samouprave na poduzimanje mjera Ured državne uprave uputio je 2404 preporuke koje će im biti od velike koristi u usklađivanju poslovanja sa propisima, te povećanju učinkovitosti naplate. Osvrnut ću se na najčešće nepravilnosti i probleme na koje nas Izvješće upozorava. Naplatu županijskih, gradskih i općinskih poreza većina jedinica prenijela je na Poreznu upravu. Iz nalaza revizije, te očitovanja čelnika vidljivo je da suradnja u tom odnosu nije zadovoljavajuća. Naime, Porezna uprava ne dostavlja jedinicama lokalne samouprave analitičke podatke o dužnicima, izdanim rješenjima i mjerama naplate pozivajući se na poreznu tajnu. Jedinice tako nemaju mogućnost utjecati na učinkovitu naplatu poreza pa tako nisu ni poduzele odgovarajuće mjere. Unatoč ponekad i ugovorenoj obvezi Porezna uprava ne dostavlja analitičke podatke jer joj to predstavlja dodatni posao i opterećenje. Uočen je problem loše naplate poreza na kuće za odmor i to prvenstveno zbog poteškoća kod utvrđivanja vlasnika tih kuća, njihovih OIB-a i adresa. Iako postoji propisana obveza vlasnika ovih kuća da svake godine redovito prijavljuju poreznom tijelu svoje nekretnine oni to ne čine a jedinice lokalne samouprave nemaju instrumente da ih na to prisile pa se snalaze na različite načine. Kod toga veliki problem predstavlja i nenaplativa potraživanja koja su nastala zbog čestih promjena vlasnika tih nekretnina, a Porezna uprava odbija zastarjela potraživanja otpisati bez jasnog očitovanja prethodnih vlasnika. Kod naplate poreza na nasljedstva i darove također je uočen problem utvrđivanja obveznika jer nije propisana obveza javnih bilježnika da lokalnim jedinicama dostavljaju rješenja o nasljeđivanju i darovanjima. Također je isti problem i kod naplate poreza na cestovna motorna vozila i plovila. Tijela kod kojih se vrši registracija također nemaju takvu obavezu da dostavljaju podatke o vlasnicima vozila i plovila. Revizija redovito pa i u ovom izvješću konstatira kako većina lokalnih jedinica daje svoje poslovne prostore u zakup bez naknade i bez provođenja javnih natječaja što je suprotno odredbama Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora. I to najčešće udrugama i drugim neprofitnim organizacijama. Striktno tumačenje ovog propisa stvara lokalnim jedinicama stalne probleme. U pokušaju da se to nerazumijevanje otkloni udruga gradova već je predložila dopune ovog zakona prema kojim bi se njegove odredbe odnosile samo na subjekte koji tržišno posluju tj. trgovačka društva i obrtnike dok bi se lokalnim jedinicama trebala ostaviti sloboda da po blažim kriterijima dodjeljuju prostor za rad neprofitnim organizacijama koje su im partneri u području pružanja javnih usluga, u socijali, socijalnoj skrbi, kulturi, sportu i drugim područjima. Obračun i naplate prihoda za deponiranje otpada jedinice lokalne samouprave uglavnom su povjerile trgovačkim društvima u svojem vlasništvu. Često bez odgovarajućeg ugovora o međusobnim odnosima i bez obveze da se ti prihodi uplaćuju u proračune pa zato nemaju podatke o iznosima obveza građana i poduzetim mjerama naplate. Pri naplati komunalne naknade i doprinosa također postoje problemi zbog izostanka saznanja o prodaji nekretnine, promjeni vlasnika ili korisnika, prestanku rada trgovačkog društva ili obrta, međutim postoji i problem zbog toga što u Zakonu o komunalnom gospodarstvu nije precizno određeno vrijeme nastanka obveza plaćanja te naknade. Županije se susreću s problemom naplate prihoda od naknade za upotrebu pomorskog dobra. Očevidnik brodica, odnosno upisnik jahte vode lučke kapetanije. One županijama zbog izrade rješenja dostavljaju podatke međutim one često nisu ažurne niti su podaci jasni. Rješenje po kojem se ti očevidnici u lučkim kapetanijama vode prema mjestu priveza plovila nije se pokazalo praktičnim rješenjem. Jedinice lokalne samouprave suočene su s ogromnim otporom operatera u pokušaju da naplate prihod od naknade za pravo puta. Najčešće operater nije izradio katastar vodova ili traži da jedinica lokalne samouprave dokaže kako su to javne površine u njihovom vlasništvu što svakako nije jednostavno ispuniti. Pa ovdje treba inzistirati na aktivnijoj ulozi Agencije za poštu i elektroničke komunikacije i striktnoj primjeni Zakona o elektroničkim komunikacijama. Zaključno, revizija je pokazala da s jedne strane je potrebno doraditi zakonske propise, a s druge strane čelnici lokalnih jedinica trebaju poduzeti ozbiljne mjere na boljoj organizaciji svojih službi, a sve kako bi se unaprijedio sustav naplate prihoda. Propisi koje treba doraditi su sljedeći: Zakon o komunalnom gospodarstvu, odredbe o fiskalizaciji u prometu gotovinom, zakonske odredbe o registraciji brodica i jahti, Zakon o zakupu i prodaji poslovnog prostora sve na način da se obavežu znači porezni organi da dostavljaju jedinicama lokalne samouprave adekvatne podatke, zatim Zakon o nasljeđivanju i Zakon o porezu na promet nekretnina kako bi se i sudovi i javni bilježnici obvezali dostavljati rješenja i odluke. I konačno dakle zakonom bi nekako trebalo obavezati sva nadležna tijela da objave sve promjene vezane uz promet nekretnina, osnivanje i prestanak rada trgovačkih društava i obrta. S druge pak strane zadaci jedinica lokalne samouprave jesu uvesti naplatu svih prihoda za koje su im dane zakonske mogućnosti, preispitati mogućnost i ekonomičnost preuzimanja samostalne naplate što većeg broja tih prihoda, poduzimati sve propisane mjere za naplatu potraživanja, a temeljem Uredbe Vlade propisati i primjenjivati kriterije i mjerila i postupak za odgodu plaćanja, obročnu otplatu duga te prodaju, otpis ili djelomični otpis potraživanja. Kontinuirano raditi na ažuriranju baze podataka o obveznicima na svom području, s Poreznom upravom ugovoriti obvezu dostave analitičkih podataka, ustrojiti evidencije zemljišta i druge imovine u svom vlasništvu radi ostvarivanja što većeg prihoda od zakupa i prodaje imovine. Stalno unapređivati informacijski sustav, donijeti i provoditi program informiranja stanovnika o naplati i namjeni proračunskih prihoda, utrošku i utjecaju na zadovoljavanje javnih potreba kao jednog od vrlo značajnog instrumenta za bolju naplatu. Iako većina lokalnih jedinica ocjenjuje da nema dovoljan broj stručnih osoba za naplatu i kontrole naplate prihoda čelnici bi trebali sagledati i koristi od boljeg ekipiranja i trajanje dodatne edukacije svojih službenika. Nužno je također unaprijediti suradnju lokalnih jedinica i državnih tijela koje imaju podatke te međusobnu razmjenu istih. Dakle, na kraju nitijedno izvješće nije samo sebi svrha već treba poslužiti kao podloga za analizu stanja i poduzimanja mjera za otklanjanje uočenih problema. tako će se nadamo i ovo izvješće sa svim podacima informacijama i preporukama biti dobra podloga odgovornim čelnicima da poduzmu potrebne mjere za što učinkovitiju naplatu prihoda kao osnove za što kvalitetnije funkcioniranje njih samih ali i društva kao cjeline i zato će Klub SDP-a ovo izvješće prihvatiti.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene dvije replike, prvo poštovani Stjepan Milinković, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Plančić pozorno sam pratio vašu raspravu i suglasan sam sa većim djelom razmišljanja a i onom djelu poglavito gdje nudite i određena rješenja ali javio sam se zato što ste spomenuli dvije općine iz moje županije, to su Drnje i Đelekovec koje mogu biti kao primjeri toga ali to pokazuje kako evo naše jedinice lokalne samouprave, kako brinu, kako skrbe da te svoje proračune kakvi god bili napune, da rješavaju svekoliku problematiku, dakle onih koji to traže od njih ali se susreću isto tako sa bezbroj prepreka u svom djelovanju. Pa ako oni naplate i osiguraju, krenu u nekakav kapitalni projekt ostvarenje, onda ide ona famozna javna nabava, e tu su neizmjerni, sad više nije dovoljno da oni profesionalni žalitelji krenu u tijeku … [[Govornik se ne razumije.]] već sad na početku dok podignu, već sad su to mjere usavršili taj svoj mehanizam da je to prestrašno. Druga stvar je koju sam primijetio a to ste govorili o onoj naknadi za udruge, za udruge i tu ste uistinu sam suglasan u tom djelu. Pa te udruge dolaze sve dolaze u te jedinice lokalne samouprave da traže sredstva i treba ih podržavati da mogu funkcionirati jer oni održavaju život nad tim prostorima i kulturni i športski i svekoliki i mislim da uistinu su od nemjerljivog značaja i na bilo koji način otežavati im naravno u zakonskoj proceduri da ne mogu to ostvariti, mislim da je to teško i da to treba imati u vidu i u tom smislu i ovaj prijedlog zakonskog rješenja je svakako za pozdraviti. Hvala lijepo.
Druga replika, poštovani Ante Sanader.
Poštovani potpredsjedniče, uvaženi revizore i kolegice poštovana. Mi što se tiče revizije tu nemamo šta posebno govoriti, ljudi odrađuju svoj posao korektno, ja ga mogu samo pohvaliti evo kao bivši čelnik lokalne uprave te ljude koji dolaze u reviziju jer su oni korektni i odrađuju stručno i profesionalno svoj posao. Međutim, bit je ovo o čemu ste vi govorili, a to je koje probleme imaju lokalni ljudi koji vode lokalne jedinice kako lokalne tako i regionalne samouprave i mi trebamo naći načina kako njima pomoći, jer evo gospodin Milinković a i vi ste istakli nekoliko primjera gdje su čelnici lokalne uprave nemoćni i vi to znate iz vlastitog primjera što ste mogli napraviti i kakve su vam bile mogućnosti za realizaciju i naplatu pojedinih stari. Nema lokalnog čelnika, ovdje ih ima dosta i u Saboru koji sjede, koji ne žele naplatiti jer ne bi bio normalan, želi naplatiti prihod ali koji su mu alati na raspolaganju i što on to može napraviti da bi onda došla revizija ili netko sa strane pa mu držao predavanje a oni opet rade po zakonu i rade ono što moraju napraviti. Ali mi smo sad odgovorni kao saborski zastupnici i Vlada RH koju trebamo predlagati, koju trebamo ova iskustva koja imamo iz lokalne uprave, vi ste ih naveli ovdje nekoliko koje mi sad moramo potencirati i nastojat da se to riješi jer naplate prostora udrugama pomorsko dobro gdje je opći nered gdje nije uknjiženo ništa, gdje jedinice, npr. županije uopće nemaju sredstava za ići riješiti kvalitetno pomorsko dobro jer ga morate uknjižit, prvo ga registrirat pa ga uknjižit u knjige od katastarskih do sudskih a onda nastaje opći nered i sad onda tražite od tog čelnika da on naplati, on nije naplatio pomorsko dobro. To je tragično. Zato mislim i apeliram da evo i vi i svi ovdje čelnici lokalne uprave moramo potencirati promjenu takvih zakona i mi pomoć čelnicima lokalne samouprave jer znamo koliko smo mi imali problema kada smo tamo bili.
Zahvaljujem. Sad imamo točno toliko vremena da čujemo i stajališta Kluba HDZ-a pa pozivam poštovanog zastupnika Tomislava Klarića da dođe za govornicu.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, državni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Evo čuli smo i u prethodnim točkama dnevnog reda što znači izvješće o obavljenim revizijama. Ovdje u ovom izvješću u obavljenoj reviziji naplate prihoda u jedinicama lokalne i regionalne samouprave složit ću se sa svima onima koji su isticali značaj nalaza revizije u onom smislu poboljšanja načina rada i u jedinicama lokalnih samouprave, regionalne samouprave po meni tako nešto bi trebalo učinkovitije odrađivat i u djelokrugu rada ministarstava. Zašto možemo reći da su dobre strane ovog izvješća što imamo na jednom mjestu analizu cjelokupnog područja RH dakle u 21 županiji, 127 gradova, 429 općina, 577 jedinica lokalnih i regionalnih samouprava. Ono što je bitno u ovom izvješću a možda počesto se zanemaruje to su podaci iz tablica i mislim da bi svi oni koji su u promišljanjima ukidanja jedinica lokalnih samouprava u kritikama rada lokalnih samouprava trebali malo bolje pogledati te tablice u kojima je jasno navedeno koliko ima jedinica lokalnih samouprava, koliko zaposlenih u tim jedinicama samouprava i ono što svaka analiza govori od formiranja jedinica lokalnih samouprava i današnjeg ustroja od 94 godine na ovamo u analizama koje smo mi radili na području Primorsko-goranske županije sve jedinice lokalne samouprave koje su izašle primjerice iz sastava grada Rijeke, formirale se samostalno neke i do 990% su povećale i svoje prihode sa ne bitno većim povećanjem broja zaposlenih na tom području. Što se tiče proračunskih korisnika i same uloge jedinica lokalnih samouprava interesantni su podaci i u tablici broj 6. U toj tablici vidljivo je da gotovo 526 jedinica lokalnih samouprava ima uglavnom do 5 nekakvih proračunskih korisnika, radi se vjerojatno uglavnom o dječjim vrtićima, gradskim knjižnicama, ustanovama onog tipa gdje male jedinice lokalne samouprave mogu poboljšati kvalitetu i standard života i standard svojih građana. Dok u onim preostalim to se radi o većim gradovima ima i do 40, odnosno u većim gradovima, sjedištima županija i županijama. Ono što svakako zabrinjava iako su ovdje napravljeni usporedni podaci 2010./2011. gdje nije bilo većih razlika u prihodima između 2010./2011., uglavnom se te razlike svode na nekih 99 i nešto posto. Bit će interesantno vidjeti podatak u narednim izvještajima revizija gdje će se usporediti sadašnja situacija. Ja s kojim god čelnikom i kolegom iz jedinica lokalnih samouprava na području i Primorsko-goranske županije pa i ostalih županija sam razgovarao, svi od njih pa i ja govorimo da nikad nije bilo gore nego što je danas. Po pitanju i pritisaka na jedinice lokalne samouprave, po nametanju daljnjih obveza koje će te jedinice lokalne samouprave moraju ispoštivati, a preuzimanjem i smanjenjem prihoda koje sigurno imamo. Što se tiče preporuka Državne revizije one su u svakom slučaju dobre, korisne i trebamo ih poštivati. Mislim da ne treba, netko je tu, čini se kolega Gjurković spomenuo ili vaš prethodnik spomenuo one križiće u tablici, koje jedinice lokalne samouprave nisu dobile nikakvih preporuka ili naputaka. Inače u nalazu revizije je navedeno da ima 2404 preporuke na čitavom području. To ne znači da su te jedinice lokalne samouprave neučinkovite ili da nisu htjele, odnosno trudile se da ispune sve te propise. Međutim, čitav je niz naslijeđenih situacija koje jednostavno ograničavaju jedinice lokalne samouprave da učinkovito naplaćuju sve svoje prihode. Ovdje sam već govorio o problemima katastra, ovdje u nalazu revizije spominje se i služnost putova elektroenergetskih i telekomunikacijskih mreža. Velikih broj jedinica lokalnih samouprava jednostavno nije u mogućnosti naplatiti takav nekakav prihod jer niti operateri niti mi na područjima jedinica lokalne samouprave nemamo tih podataka kolika je točna izgrađenost mreže vlasništvo samih tih putova, dakle totalno nesređena situacija na velikom, velikom broju jedinica lokalnih samouprava i to je jednostavno nemoguće preko noći izbjeći, a da se ne dobije nekakvo takvo mišljenje ili nekakav takav naputak. Ovo mogu slobodno govoriti da je tome tako budući evo, vidjeli ste i u izvješću da sam i ja između ona tri grada koja nismo dobili praktički nikakvo mišljenje ni naputak već smo svrsishodno i učinkovito obavljali naplatu, ali ovo ne govorim iz razloga da bih hvalio nekoga već čisto iz razloga da je težak i dugotrajan put do toga cilja. Dakle, ne može se preko noći bez obzira na nalaze, bez obzira na sav trud unutar jedinica lokalne samouprave tako nešto postići bez nekakvih većih problema i nekakvih predradnji koje prije toga treba odraditi. Evo, govorili ste o naplati komunalne naknade i prihoda jedinica lokalne samouprave. Sam dokaz da je to nemoguće postići i napraviti bolju naplatu vam je i ovaj Zakon o legalizaciji bespravno izgrađenih objekata. Dakle, vidite kolike desetine tisuća zahtjeva je za naplatom, za legalizacijom bespravnih objekata jedinice lokalne samouprave. Odgovorno vam tvrdim dan danas bez obzira koliko odrađivali na terenu, nemamo točne podatke o površinama obiteljskih stambenih jedinica na području lokalnih samouprava da bi mogli točno obračunati komunalnu naknadu. Naprosto iz razloga jer je zatečeno stanje takvo da je dolazilo do, već na izgrađenim objektima koji su prikazani površnu do značajnih proširenja, do dogradnji, do novogradnji o kojima nema točne evidencije. Kako se uspije u tome da se dođe do nekakve točne evidencije iziskuje znatne troškove koji su u manjim jedinicama lokalne samouprave jednostavno nemogući u kratkom periodu odraditi, to je snimanje zračno, GIS karte, kompletna obrada čitavog terena, a onda i snimanje i mjerenje svakog objekta ponaosob na područjima jedinica lokalnih samouprava. Ovdje ste se dotakli i kuća za odmor, imamo situaciju takvu, a i u izvješću Europske komisije o bogatstvu, ajmo to tako nazvati, naših ljudi u nekretninama. Neki imaju po dva, tri objekta stambene kuće koje su naslijedili od roditelja ili ne. Da li takav objekt smatrat kućom za odmor ukoliko netko živi u većem gradu, a preko ljeta privremeno boravi u toj nekakvoj naslijeđenoj kući, što je činjenica da je to tako? Evo na terenu imamo takvih situacija, danas se ljudi javljaju sa nekakvim uplatnicama za struju gdje se vidi da je platio samo paušal i kao nastoji time dokazati da on ne boravi u tako nekakvoj, ne koristi takav nekakav objekt, jednostavno treba na neki način i educirati naše sve građane jer oni jednostavno i ne znaju svu tu problematiku. Ono što je posebna opasnost i što će nam se dogoditi u narednim godinama, a vidjet će se, u to sam uvjeren iako sigurno je da Državna revizija nije mogla odraditi taj posao da napravi reviziju 2012./2013., mislim da će ti pokazatelji, a naročito ova 2014. biti jako, jako loši s osnova prihoda, odnosno proračuna jedinica lokalnih samouprava. Ukinuli smo Zakon o brdsko-planinskom području, jučer je bio i tu spomenut Gorski Kotar Fužine ono što se gore događa, štete su ogromne i na infrastrukturi i na objektima. Čime će te jedinice lokalne samouprave uspjeti sanirati takve nekakve štete kada smo im ovdje u Saboru nedavno za proračun već u 2014.uzeli one prihode na koje su računali na osnovu uzimali kredite? Isto tako ovdje se spomenuo odnos Porezne uprave i podaci koje dostavljaju jedinicama lokalne samouprave. Mi smo kroz nekoliko godina žestoke da tako kažem ne borbe, nego traženja određenih podataka na kraju presjekli i rekli sada ćemo sami. I kada smo krenuli sami tek tada smo sa dva djelatnika u dva odjela jednostavno uspjeli uprihodovati sve te porezne prihode koje smo trebali jer nismo više preko Porezne uprave krenuli u naplatu to. I na kraju krajeva zašto plaćati onih 5% na osnovu ugovora s Poreznom upravom kada tih 5% može ući u proračun jedinica lokalne samouprave. Ono što ostaje da naplati Porezne uprave i to mislim da tu više nakon uvođenja fiskalnih blagajni nije uopće sporno, to je porez na potrošnju jer mislim da je tu vrlo učinkovit taj dio naplate tih prihoda. Eto imamo tu spomenuti i problem trgovačkih društava. Veliki broj manjih jedinica lokalne samouprave imaju zajednička nekakva komunalna društva sa većim gradovima i općinama i mislim da je tu velik problem. Ukoliko pogledate nalaz revije grada Rijeke, a dotaknut ću se grada Rijeke zato jer tamo živim i dobro znam tu problematiku, uvijek narodna poslovica kaže "Tko jači, taj kvači" tih 50 i nešto posto u odlučivanju znači upravo ono što možete iščitati u nalazu revizije za grad Rijeku, pa se događa da mi ostali suvlasnici tih trgovačkih poduzeća nemamo preveliku odnosno uopće moć u odlučivanju što će se raditi s tim sredstvima. A ovdje vidimo da dio sredstava koje mi prikazujemo u svojim proračunima, a koji su ukalkulirani u cijeni za razvoj komunalnih društava se samo tablično prikazuje u našim proračunima da taj novac nikada ne ulazi u naš proračun već ostaje na računima trgovačkih društava i komunalnih i onda oni s tim sredstvima razvijaju prema naputku onog tko je većinski vlasnik i mislim da taj dio bi trebalo posebno obraditi i s tim dijelom se naročito pozabaviti. Jer ne može nekakvo komunalno društvo sa sredstvima koja uprihoduje u cijeni za razvoj, a naplaćeno je na području nekakve jedinice lokalne samouprave s tim novcem baratati na način da posuđuje nekakvim ekstra društvima ili pak gradu koji je u njegovom suvlasništvu za nekakve desete radove, a znamo Zakonom o komunalnom gospodarstvu za što su ti poslovi namijenjeni. Ovo nije kritika niti na grad Rijeku nego problem koji očito nije samo naš dolje u primorju nego vjerojatno na širem području RH. Evo što reći na kraju o nalazu revizije, moglo bi se puno u detalje ići što i kako i koje poteškoće su sve na terenu. Međutim jedan od interesantnih podataka na čitavom području RH od svih tih 577 jedinica lokalne samouprave uključujući gradove, općine i županije 320 jedinica lokalnih samouprava ima do 10 zaposlenih. Dakle taj dio priče je čitav teren RH bez obzira na njihovu razvijenost ili ne razvijenost, na njihove prihode ili ne prihode ali tih do 10 stanovnika u tih 320 jedinica lokalne samouprave su servis svojim građanima. Jel ukoliko pogledate u bilo kojem dijelu RH pa i onom najnerazvijenijem te jedinice lokalne samouprave su nekakav generator razvoja, izgradnje ako ništa drugo održavanja nekakvih nerazvrstanih cesta, poboljšavanja standarda svojih građana pa i sa minornim sredstvima s kojima raspolažu. Dok su nekadašnji veliki centri bili isključivo usisavači i ljudi i novca s tog šireg područja i radili su samo ono što je njima bilo u interesu dok su svi okolo njih bili nekakvi repovi gdje se ulagalo ako se ulagalo na osnovu nekakvih političkih volja. U svakom slučaju evo ja pozdravljam vaš nalaz. Zahvaljujem se ne samo vama jer vi ste tu u Zagrebu nego svim vašim ljudima na terenu. Svaka njihova primjedba i ovih 2770 i koliko naputaka i preporuka ste dali. Ja njih ne doživljavam i mislim da ih nitko ne bi smio doživljavati kao bilo kakvu kritiku jer to su korisni savjeti kako poboljšati naš rad na terenu, kako poboljšati učinkovitost i kako biti što kvalitetniji. Hvala vam.
Zahvaljujem. Imamo prijavljeno nekoliko replika ali nažalost za njih sada nemamo vremena. Čut ćemo ih u 15,00 sati. Određujem stanku. Hvala. STANKA U 13,28 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Evo kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Imamo replike na izlaganje kolege Tomislava Klarića, Josip Borić. Nema ga. Gubi pravo. Jasen Mesić [[Upadica Mesić: Povlačim repliku. Hvala.]] Hvala. Stjepan Milinković.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa ja sam skoro isto povukao jer je bilo reko bio odmak pa malo smo i pozaboravili evo ja i kolega Gjurković smo se, ali sam se prisjetio, zato jer se shvatio sam da kolega Klarić uistinu pozna ovu problematiku. Iz vaše rasprave se dalo iščitati koliko ste u to upućeni, jer naravno kad dolazite iz tog područja i svakodnevno se susrećete sa tim. Ali me posebno impresionirao onaj navod da su neke jedinice lokalne samouprave povećali prihode do 900%. To je uistinu jedan podatak, pa i ovaj podatak koji mene posebno veseli da su tri općine iz moje županje Drnje, Đelekovec i Hlebine na onom popisu najučinkovitiji. To uistinu govori u prilog onoga sa kolikim marom i brigom skrbe ti ljudi i za svoje financije, ali naravno i za poboljšanje kvalitete življenja od onih izgrađenih kilometara vodovoda, nerazvrstanih cesta, asfaltiranje i svega drugoga. To daje za pravo onoj tezi da uistinu su te jedinice lokalne samouprave pokazale smisao svojega postojanja, a ja sam uvijek to naglašavao da domaći igrači najbolji, imaju najbolji pregled terena i najbolje grizu i zato ih treba ostaviti da rade ono što dobro znaju. Ali je sigurno zabrinjavajuće da kolike im se daju još obveze u ovim okolnostima ja svjedočim u segmentu socijalne skrbi koliki su ti napori i čemu smo izloženi, a da ne govorimo o onoj legalizaciji. To je jedna posebna tema gdje su naši mještani u tim jedinicama izloženi neizmjerno visokim troškovima. Previsoki su troškovi, oni to ne mogu podmiriti. Mi se naravno svak sukladno svojim mogućnostima trudimo da im olakšamo, olabavimo da se na neki način pomogne. Ali uistinu to je preteško za njih i nesavladivo. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor kolega Klarić, izvolite.
Pa evo kolega Milinkoviću zahvaljujem se što niste zaboravili temu o kojoj smo govorili i pitanje koje ste željeli postaviti nakon ove pauze. U biti nas dvojica se slažemo jer dolazimo iz tog segmenta jedinica lokalnih samouprava, mislim i držim se toga i čitavo vrijeme ovdje nastupa na taj način da su jedinice lokalne samouprave bez obzira što tko govorio o njima te koje su nositelji razvoja svaki na svojem području i činjenica je, a to sam istaknuo da vezano za nalaz Državne revizije da svaki naputak Državne revizije vodi kvaliteti poslovanja jedinica lokalnih samouprava i tamo onaj podatak da mnoge od tih jedinica lokalne samouprave, pa i ove koje ste vi spomenuli koje su male općine učinkovito odrađuju taj dio posla samo to je jedan od dokaza njihove opravdanosti postojanja. I ovaj podatak da su neke čak i do 900% povećale svoje prihode od samog trenutka osnivanja jedinica lokalnih samouprava je '94. godine vam je definitivno istinit podatak. Ono što će nam se svakako dogodit, a o tome sam rekao i nadam se da sam tu bio jasan. Kad se budu uspoređivali podaci nakon nalaza Državne revizije za 2012./2013. godinu, da će ti naši prihodi drastično pasti a sa novim zakonskim obvezama nameti i obveze jedinica lokalne samouprave se povećavaju. I mislim da će tu kroz zakonodavni okvir uvažavajući naputke Državne revizije trebati odraditi jedan dosta, dosta veliki posao i početi promišljati jedinice lokalne samouprave na sasvim jedan drugi način. Tu sam zaboravio reći u raspravi da su svi proračuni jedinice lokalnih samouprava na čitavom području Republike Hrvatske a vidimo da se u ukupnom zbiru radi o nekakvim prihodima od 21 čini mi se milijarda kuna, umanjimo iz za 25%. Dakle, 25% tih 21 milijardi ulazi u državni proračun jer smo svi mi obveznici PDV-a za svoje radove i radove koje obavljamo.
Sljedeća replika, Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, mislim naravno da se slažem s vama kao i drugim govornicima kad govorimo o problematici rada lokalne samouprave u jednom segmentu i vezano za probleme vezane za decentralizaciju, pad prihoda itd. Međutim, ono šta bih ipak želio uputiti i šta je problem lokalne samouprave šta nije vezan za opću situaciju nego ono šta je jasno se iščitava iz Ureda državne revizije koji je obavio nadzor nad 13 županija, 36 gradova i 15 općina kao jedan uzorak, a to je da su nepravilnosti i propusti na području Zakona o proračunu … [[Govornik se ne razumije.]] računskim planom utvrđeni kod svih revizijom obuhvaćenih korisnika proračuna što nije u skladu sa, naravno rasprava o tome koliko oni imaju problema naravno radi prihoda i organiziranja, nego je ono vrlo upitno i vrlo loše da u biti nijedan od obuhvaćenih nije zadovoljio sve ove segmente koji su vezani za čisti zakon, za čisto knjigovodstvo da to tako na neki način kažem i to je potrebito posebno naglasiti i posebno treba znati. I bilo bi dobro naravno da sva vijeća, odnosno skupštine županijske budu obaviještene o takvom pristupu jer legalitet i način rada, poštivanje zakona bar u ovome segmentu koji je vezan za samo knjiženje i postupke koji su vezani za knjiženje prihoda i rashoda su ključni da bi se mogli naravno dalje nadograđivati i otvarati dalje priču i decentralizaciju ostalih problema.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Pa evo kolega u prethodnom odgovoru na repliku sam rekao par riječi, ali u izlaganju sam bio jasan. Dakle, ovih 2770 koliko je bilo preporuka tijekom nalaza, sve te preporuke ja zaista ne doživljavam i mislim da nitko u ovoj državi pa niti u jedinicama lokalnih samouprava pa ni ovo o čemu ste vi govorili ne bi trebao doživjeti kao kritiku ili nekakav veći problem osim naputak u smislu kako bolje i učinkovitije raditi. Činjenica je ako uzmemo i rashodovnu stranu i pogledamo Zakon o komunalnom gospodarstvu, činjenica je da će svaka jedinica lokalne samouprave imati nekakvo uvjetno mišljenje u vezi nenamjenskog trošenja sredstava ukoliko su mu prihodi komunalne naknade komunalnih prihoda veći od onih poreznih prihoda, a mora ih utrošiti upravo na ono o čemu sam govorio da su nameti na nas sve veći jer se povećava i socijala, država odustaje od dežurnih službi u zdravstvenim ambulantama pa proglašavaju to nekakvim nad standardom. Jedinice lokalne samouprave ukoliko ih žele zadržati moraju financirati iz takvih nekakvih drugih prihoda koji su po Zakonu o komunalnom gospodarstvu namjenski prihodi. I normalno je da državna revizija prilikom uvida u svu tu dokumentaciju mora dati nekakvo uvjetno mišljenje. I vezano za to pa i najave ministra Linića koji su vezani na oporezivanje nekretnina idu upravo u tom smislu da ovi prihodi zamjene namjenske prihode komunalne kako bi mogli servisirati sve te obveze koje su pred jedinicama lokalne samouprave. Niti mi, niti ove 4 općine niti ova 3 grada u RH koji nemaju uvjetnih mišljenja ni nikakvih naputaka jer uredno naplaćuju svoje prihode nisu to ostvarili preko noći nego to je jedan proces koji traje godinama iz nalaza u nalaz i postepeno se usavršava. Evo, hvala.
Hvala i vama. Nastavljamo sa raspravom. Jadranka Kosor i klub HGS-a. Nema je, gubi pravo na raspravu. Boro Grubišić, klub HDSSB-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine iz Državne revizije sa ravnateljem. Što reći o Izvješću o obavljenoj reviziji a u svezi naplate prihoda u jedinicama lokalne i područne (regionalne), nadam se da će uskoro biti samo regionalne, a ne kao sinonim područna i regionalna odnosno županijske, samouprave? Osim što je izvješće vrlo koncizno i jasno, govori o svim podacima ali je to i izvješće vrlo zanimljivo i to iz podastrtih rekao bih statističkih podataka iz kojih možemo puno toga iščitati. Zapravo možemo iščitati puno toga o stanju u svezi prihoda, rashoda, potraživanja u jedinicama lokalne samouprave. Pa evo ja sam pokušao putem tablica neke stvari ustanoviti, a prije svega ću se osvrnuti na stanje u Brodsko-posavskoj županiji, kao županiji koja ima najmanji fiskalni kapacitet u državi Hrvatskoj od svih 20 županija. Nekada smo na Županijskoj skupštini dobivali informaciju o tom fiskalnom kapacitetu, u zadnjih dvije godine nemamo tog podatka. Ali iz ovih tablica koje su u privitku ovoga izvješća puno se toga iščitava kao što sam rekao. Pa recimo, dakle počevši od onog podatka koje je gospodin Klarić govorio a to je broj zaposlenih po jedinicama lokalne samouprave u svih 26 općina u Brodsko-posavskoj županiji nema više od 10 zaposlenih. Dakle, u svakoj od tih općina jel' nema više od 10. 2 grada koja postoje na području županije jedan ima do 40 a jedan ima dakle više od 50 i županija više od 50. To je jedan podatak. E sad kada gledamo da je Brodsko-posavska županija 3,5% otprilike po broju stanovnika pa čak i po površini od RH onda možemo vidjeti da je broj lokalnih jedinica prema ostvarenim vlastitim prihodima za 2010. godinu od 26 do milijun kuna bilo 10 općina od 26. Ili 8% ukupno od cijele RH. Što je jako puno s obzirom na ovaj podatak o broju stanovnika i o površini. A u onoj drugoj kategoriji do 5 milijuna kuna ostvarenih vlastitih prihoda bilo je ostalih 16 općina. Što iznosi 7% od svih općina u RH. Kada zbrojimo ove do milijun i ove preko milijun do 5 milijuna općine svih 26 općina u Brodsko-posavskoj županiji spadaju u tu kategoriju, a to je ukupno 6,5% općina od cijele Hrvatske. A samo 3,5% je Brodsko-posavska županija po broju stanovnika. Pa se po tome vrlo lako može nazrijeti i fiskalni kapacitet cijele županije. Ako to gospodin Marić tako kaže možda se on ne slaže kao financijski stručnjak u tome, ali ja nekako po tome bih rekao da je to tako. To je bilo za 2010., sličan podatak malo drugačiji i raspored općina je bio i u 2011. godini. Uglavnom taj trend je zadržan za Brodsko-posavsku županiju. I ovi podaci koje je podastrijela državna revizija bit će odlični podaci i za raspravu u županiji Brodsko-posavskoj a u svezi eventualno strategije ili gospodarskog pomaka i drugih onih ekonomsko gospodarskih argumenata i parametara kojim se može argumentirati i realno sagledavati ekonomsko financijski okvir Brodsko-posavske županije i svih ostalih županija. Pri tome ne izuzimam nimalo ostale županije u državi Hrvatskoj, nije Danska da ne bi netko krivo shvatio kao Shakespeare jel, ali tu smo negdje. Poglavito prema onoj izjavi jel o državi Danskoj. Prema broju lokalnih jedinica prema ostvarenim prihodima iz državnog ili županijskog proračuna otprilike je slično stanje, dakle pomoć koju ima prima se iz države i iz županijskog proračuna je otprilike isti podatak tako da sve u svemu ono što sam govorio u replikama kada sam govorio o naknadama za koncesiju dobio sam podatak koji je netko već rekao ovdje da zapravo kada se radi o koncesijama a u Brodsko-posavskoj županiji temeljem odluke ili rješenja ili pak nalaza u uredu za rudarstvo Ministarstva gospodarstva jedino u Europi postoje zalihe kalcita, ako netko ne zna što je kalcit, to je otprilike nešto poput vapnenca koji se da iskorištavati pa čak i u svrhu proizvodnje stočnog brašna i stočne hrane, pa čak i lijekova itd. dakle, kalcit. Taj kalcit se nalazi na području općine Podcrkavlje ali sam ovdje u ovim papirima državne revizije pronašao eto i nešto što nisam znao i moram reći hvala gospodi iz državne revizije što su me naučili putem ovog teksta da koncesiju naplaćuje zapravo država i prema ugovoru sa onim tko ima pravo na koncesiju a poslije se to onda raspoređuje prema određenim omjerima na državu, županiju i općinu. Čak je netko ovdje rekao ukoliko županija to traži ili jedinica lokalne ako ne traži država čak nema ni obvezu da obavijesti županiju ili općinu o tome koliko je to kamena ili tog kalcita iskopano tijekom 2010., 2011.godine na području Brodsko-posavske županije i određene općine. Ovaj puta se radi o općini Podcrkavlje u kojem su ogromne količine i naslage toga kalcita kažem jedine u Europi, vrlo vrijedne. Označeno u odijelu za rudarstvo Ministarstva gospodarstva kao pv, pv posebna vrijednost. Nadalje, 140 km toka rijeke Save protječe kroz Brodsko-posavsku županiju sa svim mogućim rukavcima, zavojima, krivinama i ostalima imamo u izobilju pijeska i šljunka i ja osobno poznajem one koji eksploatiraju taj pijesak i šljunak na obala rijeke Save i to s obje strane da se razumijemo i s one bosanske jel? Znamo da je bila odluka Vlade da se zbog ekoloških razloga ne podrijeva obala i ne znam ti ni ja što i da ne ugrožava staništa ptica pa je jedno vrijeme bilo zabranjena eksploatacija pa smo mi kupovali šljunak da bi gradili kuće i vršili obnovu u Bosni, a oni koji su pored Dunava u Srbiji, prijeko u Apatinu i tako nešto, što je bila apsolutna glupost i nonsens pa je rijeka Sava s naše strane i zbog pristiglog šljunka i je smanjen gas pa brodovi nisu mogli ploviti itd. Danska nije plovna na mnogim mjestima ali kad se govori o eksploataciji rudnog bogatstva onda u to rudno bogatstvo spada i pijesak i šljunak i on isto potpada dakle pod ugovor sa Ministarstvom gospodarstva. Ja znam da sam za prošlu godinu doduše ne radi se o ove dvije godine su obuhvaćene revizijom, dakle prilikom usvajanja izvješća o utrošenom proračunu za 2012.piše lijepo koncesija za rudna bogatstva 0 kuna, Brodsko-posavska. To znači dvije stvari, ili županija nije išla prema Ministarstvu sa zahtjevom za povrat toga novca koji je ostvaren ili pak koncesionari nisu prijavili nikakvu dobit, dohodak iz tog posla koji je, za koji su dobili koncesiju. Ili država šutke skupa sa županijom nije prenijela novce, dakle tri stvari na županiju i na općinu. Uglavnom i općina ova Podcrkavlje koje je vrlo zanimljiv naziv i čudan ali ima ogromno bogatstvo u kalcitu i županija koja ima 140 km rijeke Save ima 0 kula dobiti, dohotka od koncesija na eksploataciju rudnih bogatstava. To je jedno. O krivici nećemo ni govorit, ni revizija nema potrebe ali je upozorila u svom nalazu da nema koordinacije sa ministarstvom i saznanja o tome koliko je to doslovce izrijekom piše koliko je to ostvareno iz rudnih bogatstava. Druga stvar je porezna uprava i odnos županije Brodsko-posavske sa Poreznom upravom. Čuo sam gore od mog kolege Kreše Bubala iz Osječko-baranjske županije da je uređeno sa poreznom upravom da Osječko-baranjska županija izravno upravlja poreznim prihodima koji su određeni kao županijski prihodi, županijski porez pardon, a Brodsko-posavska županija za ove dvije godine, 10.i 11.je prepustila poreznoj upravi dakle svoj porezni prihod i onda i piše i ovdje da nije bilo dovoljno koordinacije između porezne uprave i županije Brodsko-posavske oko toga, oko tog da ne kažem preraspodjele kolača ostvarenja poreznih itd. I nato je državna revizija s pravom upozorila na te dvije stvari koje mogu biti vrlo bitne u povećanju prije svega povećanju prihoda Brodsko-posavske županije. Ja se nadam da je eto danas, ovo je sad 2014.da je već nakon toga valjda došlo do nekih promjena u obje te stvari i da su prihodi a znam i po proračunu za 2014.da su planirani puno veći, izgleda da je ipak došlo do određenih pomaka. Daj Bože pa da onda državna revizija kako se zove bezuvjetno mišljenje na području županije Brodsko-posavske. Dakle, ono što je bilo rečeno, dakle da, piše doslovce ili izrekom, financijskom revizijom je utvrđeno da neke lokalne jedinice nisu uvele sve poreze, tu se misli prije svega prirez porezu na dohodak te porez na kuće za odmor, mislim da to u našoj Brodsko-posavskoj županiji nije aktualno, ali da nema poduzimanja učinkovitih mjera za naplatu potraživanja, to je ono što upravo u našoj županiji je vrlo aktualno. Drugo piše, treće zapravo, nisu usvojene odgovarajuće evidencije i ne raspolažu se podacima o obveznicima, odnosno dužnicima prema vrstama prihoda, a zapravo to je za ove dvije godine na koje se izvješće odnosi prepušteno Poreznoj upravi. I treće, lokalne jedinice nemaju dovoljan broj stručnih osoba za naplatu i kontrolu naplate prihoda, mislim da to nije točno za Brodsko-posavsku županiju, da ona ima dovoljan broj stručnih osoba za naplatu i kontrolu naplate prihoda. Uglavnom, kažem, ovi podaci iz izvješća Državne revizije su vrlo korisni i evo, kod prve sjednice Županijske skupštine bit će vrlo iskoristivi kada budemo, ne zato što bi se strančarili ili politizirali, nego što bismo voljeli pomoći i tim jedinicama lokalne samouprave kao i Županiji brodsko-posavskoj upravo u ostvarenjima, mogućem povećanju ostvarenja na prihodovnoj strani, upravo na način koji sam i iznio. Osim toga u izvješću i piše da se smanjenje i odnosi na, u prihoda od poreza i prireza na dohodak koji su ostvareni u iznosu od 157 milijuna tekućih pomoći koji su ostvareni od 126 milijuna kuna da država duguje, dakle, država duguje Županiji brodsko-posavskoj na osnovu ovih decentraliziranih sredstava koja su predviđena u proračunima, ali su, nisu uplaćena u proračun županije i onda imamo određene nesrazmjere između proračuna, a i onoga što je dakle zbog neuplate iz države i sredstava decentraliziranih imamo problem koji se onda mora rješavati rebalansom proračuna županije. Sve u svemu, vrlo korisni podaci, točno iznešeni i zahvaljujem Državnoj reviziji, ovo Izvješće o obavljenoj reviziji klub HDSSB-a će prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na replike. Tomislav Klarić, izvolite.
Pa kolega Grubišiću, evo spomenuli ste općine u vašoj županiji, do 10 zaposlenih, a onda ste spomenuli i kamen kalciti i još neke stvari koje se tamo vade i sve ostalo na koje bi te jedinice lokalne samouprave mogle ostvariti prihod i spominjali ste tablice. Možda smo svi zajedno preskočili tablicu 7, a ona nam govori o prihodima i primicima lokalnih jedinica za 2011., za čitavu Hrvatsku sve jedinice lokalne samouprave i pogledajte postotke. Dakle, više od 2/3 svih prihoda na području RH ostvaruje grad Zagreb, onih nekoliko velikih gradova, općine u iznosu od 15,9% i tu imamo i onaj dio razvijenih općina od kojeg neke imaju puno veće proračune nego i neki gradovi. I dolazimo na ono o čemu čitavo cijelo vrijeme govorim, onom zakonu koji smo donijeli, a vezano za ukidanje statusa brdsko-planinskih područja, statusa posebne državne skrbi i o prihodima koje netko drugi ostvaruje na području tih i takvih jedinica lokalne samouprave poput vaših. Gorski Kotar gro bogatstva ovih šuma izvlače se iz Gorskog Kotara da povratno taj, te gradovi te općine praktički imaju nekakve promile i to gledajuć u tih nekoliko ljudi koji su zaposleni u Hrvatskim šumama, sjedište je u Zagrebu. Hrvatske vode, gro bogatstva vodnoga se nalazi na tom području. HEP, imamo Općinu Fužine, imamo Općinu Lokve koje su izgubile prihode s osnova komunalne naknade zbog ona dva akumulacijska jezera koja su uredno naplaćivali, sad čak moraju povratno i vraćati. I gledamo situaciju u tom dijelu u kakvom stanju su te općine, ne znam koliko mogu učinkovito naplaćivati prihode kad su u toj situaciji. A da ne govorim ove banalne stvari koje su vezane za preporuku, naplata groblja te naplata ovog, naplata gro svih prihoda završava upravo tamo gdje su navedeni u tablici 7, u velikim gradovima i gradu Zagrebu.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Da, kolega Klarić, hvala vam lijepo na potpori. Naime, HDSSB od samog svog osnutka radi i trudi se da pokaže kako je Hrvatska visoko centralizirana država i trudi se da provedemo i da napokon nekako u nekim kroz zakonske okvire da postavimo tzv. fiskalnu decentralizaciju, koja ne ide. Jedino je Grčka centraliziranija država i zato znamo, kažu dužan ko Grčka, a i je dužna, jel? Dakle, Hrvatska je druga odozdo po tablicama europskih država. Ono što ste mi rekli za brdsko-planinska područja, upravo i Općina ta Podcrkavlje, brdsko-planinska općina od posebne državne skrbi i ima ogromna nalazišta tog kalcita pod oznakom PV, posebna vrijednost. Zna gospodin Šuker, on je radio bio tamo u ministarstvu, jel? Dakle, ja znam osobno i ljudi iz te općine kažu da su, a sada je ovo novo vrijeme, nije obuhvaćeno revizijom. Da je u 2013. godini u 15 dana izvezeno milijun kubika, ne tona, kubika kalcita, a da općinska blagajna i županijska blagajna ostanu, dakle uskraćene za sredstva koja pripadaju po zakonu tome. Zašto i kako, postoje tri razloga, ja ne znam, ja sam ih naveo, pa vidjet ćemo i na županiji tko je odgovoran, dakle zapravo za to. Ne prozivam nikoga da se razumijemo. A to da prema zakonu porez pripada mjestu gdje je sjedište određene firme pa je onda HEP u Zagrebu, normalno da to ide sve u Zagreb, pa Hrvatske vode sjedište u Zagrebu pa tako. Govorimo o decentralizaciji koja bi i to promijenila. Dakle kada bismo sjedišta firmi izmjestili nekako drugačije ili ne znam onda bi i to bilo drugačije. Nažalost, mi ostajemo i dalje, zato smo predložili u Ustavu promjenu i regionalizaciju kao jedan od mogućih mehanizama promjene toga … [[Govornik se ne razumije.]]
Igor Češek replika.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani kolega Grubišić vi ste ušli u samu srž stvari u svojoj raspravi i krenut ću od samog kraja gdje ste podržali ova izvješća Državnog ureda za reviziju. Ja se slažem, ona sadrže uistinu vrijedne podatke iz kojih smatram da svi možemo puno toga naučiti. Također ste spominjali kalcit u Podcrkavlju i izvore pijeska i šljunka u rijeci Savi, međutim mislim da to spada u nekakve druge zakonske akte, ako se ne varam Zakon o koncesijama gdje smo praktički zabranili izvlačenje tog šljunka i pijeska i gdje bi mogli uprihodovati određeni iznos novca, no međutim nama naši dragi susjedi BiH praktički izvlači taj šljunak i pijesak sa naše strane obale, prodaje ga nama i mi kupujemo od njih. Ali ono što niste primijetili, a ja bi se htio osvrnuti, to je primijetili smo nekakve nedostatke u nalazima revizije po županijama gdje se prihodi primjerice od zakupa državnog poljoprivrednog zemljišta ne koriste na taj način da bi se vratila nazad u samu poljoprivrednu proizvodnju nego su utrošeni u druge svrhe. Dakle ono što valja napomenuti, postoje županije gdje su uprihoduje 3, 4 ili 5 milijuna kuna i utrošili su u druge svrhe, a nisu utrošili u sredstva za koja bi trebala biti namijenjena. Primjerice popravak putova kroz parcele poljoprivrednog zemljišta. Vi znate i sami kakva je situacija u Slavoniji i Baranji posebice u jesen ili u proljeće kada su ti putevi praktički puni rupa i puni blata. Dakle to onemogućava poljoprivrednim proizvođačima prohod do svojih poljoprivrednih parcela za koje plaćaju zakup. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor kolega Grubišić.
Kolega Češek svatko onaj tko dođe u Slavoniju danas bilo iz državne uprave, bilo iz kojih drugih ustanova ili agencija može vidjeti vidnu razliku između Slavonije i stanja u Slavoniji i drugih krajeva rekao bih cjelokupnih. I Lika je krenula, vidi ste to kada prolazite Dalmatinom, dakle autocestom od Bosiljeva na lijevo na jug prema Splitu, vidi se da je Lika živnula nakon prolaska autoceste. Slavonija kada idete autocestom A3 od Novske je zona sumraka, dakle vide se osiromašena sela, zapuštene njive. A šta će i ti putovi nerazvrstani kada nema ni usjeva i ništa kada je ostalo staro stanovništvo. I meni nije jasno da ova država bez obzira na koji način ne vidi ili ne zna upraviti takvim bogatstvom koje ima Slavonija i Baranja i svih pet slavonskih županija. Osječko-baranjska županija je nešto odmakla u smislu fiskalnog kapaciteta u smislu proizvodnje mesa, sira, jaja, mlijeka itd. dakle najjača je u državi Hrvatskoj. Sve ostale 4 županije koje da kažem moram sada reći a da ne bude politikantstvo vode HDZ-ovi župani Virovitičku, Požešku, Brodsko-posavsku i Vukovarsku su na dnu ljestvice fiskalnih kapaciteta od svih 20 županija RH. I šta onda očekivati? Nemamo što reći.
Hvala. Ante Sanader replika. Izvolite.
Potpredsjedniče. Uvaženi kolega Grubišić, već ste digli repliku, a niste ni čuli što ću govoriti. Dobro. Htio bih se na dvije stvari osvrnuti, vezano prvo za koncesiju eksploatacije rudnih bogatstava ovo čemu ste vi govorili za kalcit. Ista situacija je i s kamenom, ali to dira jedan drugi važniji problem, a to je decentralizacija sustava. I onda kod vas se svi bore protiv kamenoloma jer ne donosi korist lokalnoj općini ili mjestu gdje se on eksploatira taj kamen nego gro odnesu drugi, a onda nitko neće kamenolom u svom susjedstvu i uvijek je bitka kada je donošenje prostornog plana jer se svi bore protiv kamenoloma, što je normalno da se bore da koriste eksploataciju … sirovine na svom području. Ali upravo zbog te decentralizacije i zbog te želje da privuku sebi sredstva, a kada sredstva dolaze njima onda zašto bi to oni imali na svom području. I drugo vezano za vašu županiju Brodsko-posavsku rekli ste da su oni prepustili Poreznoj upravi. Ne bi se složio s vama tu prepustili, oni kao i sve županije traže jedino način kako će naplatiti ovo svoje i briga župana ili ljudi koji se brinu o regionalnoj samoupravi je da naplate sredstva svojih dužnika i onda im je to jedina mogućnost preko Porezne uprave jer se nadaju da će preko Porezne uprave. Jer Porezna uprava ima instrumente da kao i sada vidite ovo kada se prometni prekršaj vrlo jednostavno naplati jer je jedinstveni sustav, a tako i Porezna uprava ima svoje alate gdje može lakše naplatiti nego jedna županije. A najnovije vidjet ćete što će se sada događati što se cijeli sustav stvar žalbi kod javnih nabava, državnom povjerenstvu i tu odvjetnici naplaćuju ogromne tarife i opet novi problem jedinicama lokalne samouprave. Tako da bi … složio prepustili oni samo traže način kako preživjeti i kako naplatiti sredstva, a ne da oni nešto dobrovoljno prepuštaju.
Hvala. Odgovor.
E sada sam ja u dvojbi kolega Sanader. Naime rekao sam da je Osječko-baranjska županija sama vrši naplatu poreza, nije prepustila Poreznoj upravi. Tko je sada tu u prednosti i pravu? Ne znam. Možda bi vidjeli kakva je tu naplativost pa bi onda po tome mogli odrediti koji je postotak naplativosti poreza u Osječko-baranjskoj i Brodsko-posavskoj pa da usporedimo. Ali evo tih podataka nemam, ni tih tablica nemam pa ne mogu ništa reći. Možda ćemo nagodinu znati o tome možda nešto. Kada ste govorili o kamenu onda bi cijelu Dalmaciju mogli prodati koliko kamena ima ali je zanimljivo da Jadrankamen na Braču dakle kamen kojega nitko nije zalijevao, đubrio, orao, kopao, trošio gorivo i gnojivo i da je u gubicima, jeli tako sami znate. To je vrlo zanimljiva pojava prodaješ kamen i u gubicima si. Pa to je strašno nešto. Jasno da se profit izvlači na neke druge strane, u tome je cijeli, znamo mi sve i vi kao i ja. Jel' tako? E tako da Slavonci su bogobojazni ljudi, još uvijek za razliku od nekih drugih i nemaju ništa protiv da se u općini Podcrkavlje na državnom zemljištu kopa kalcit. I to je, čak je dana i koncesija, nema problema sa privatnim posjedom, može se kopati kalcit. Ali on se ilegalno kopa. Kopaju se ogromne količine, a možda se prijavi nešto vrlo malo dvoje tačke, a iskopa se milijun kubika. To je problem, to je problem ove države. Državna revizija to ne može, ali državni odvjetnik i DORH mogao bi. Jučer smo s njim ovdje bili, ali nisam mu to rekao jer ne može čovjek sve reći državnom odvjetniku koliko toga ima.
Hvala. Goran Marić, replika. Izvolite.
Hvala lijepa kolega Grubišić. Malo ste me prozvali, pa sam morao reagirati. Ali najprije referirajući se pohvalili ste sadržaj izvješća da je izuzetno dobro koncipirano, lako čitljivo, da je odlično. Nije čudo. Ovu delegaciju koju vidite to je najstručnija delegacija koju sam ja vidio ovdje u Saboru koja je ikada došla. I kada bilo kojeg člana od ove delegacije Vlada delegirala za člana Europskog revizorskog suda ne bi se sramotila, nego je delegirala osobu koja je stručnjak ali u jednom drugom području. Ali nikada nije revidirala niti jedno izvješće. I onda smo imali i dosta neugodnu situaciju. Govorili ste i o koncesijama, kako nema općina i županija koristi od koncesija. Pa ako iščitate Izvješća Državne revizije vidjet ćete da ima samo jedna osoba korist od koncesije, da nitko drugi nema osim koncesionara i to je vidljivo. Ali je problem što se ne reagira na nalaze Državne revizije, ne analizira se i nema reakcije da se poboljšaju rješenja. Pa recimo isto tako da bezuvjetno mišljenje uopće nije problem dohvatiti ako se reagira, ali većina kaže se u ovom izvješću da većina nije izvršila naloge prethodne revizije. Pa ako netko neće izvršiti naloge od prethodne revizije kako će onda imati pozitivno mišljenje. A zar je problem izvršiti naloge prethodne revizije? Nije uopće. Dakle, nije problem dosegnuti za to. A odlično rabite izraz ekonomski i fiskalni kapacitet. Vi u pravo vrijeme ga koristite, a slab je fiskalni kapacitet vaše županije, općine jer on proizlazi iz snage gospodarstva, a nema je jer je struktura loša. Eto to je razlog. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Hvala lijepo. Kolega Marić rekao sam da je fiskalni kapacitet Brodsko-posavske županije dno dna u Hrvatskoj svih 20 županija i to tako stoji cijelo vrijeme. Odmah nakon toga ide Požeško-slavonska, pa Vukovarsko-srijemska, pa Virovitičko-podravska. Tek malo negdje na 10 mjestu je Osječko-baranjska županija. Kada govorite o odgovornosti, kada se dadnu preporuke ja bih te preporuke nazvao savjetima, dobronamjernim očinskim ili materinskim savjetima Državne revizije onima koji su na vlasti i koji o tome odlučuju i imaju izvršnu vlast. Nikako drugačije, nikakve naredbe, preporuke, direktive kako kaže EU, nego očinski ili materinski, da ne kažem molećivi savjeti kako i što napraviti. O tome da građani Republike Hrvatske ne znaju o ovome ništa, ni županije. Oni tu nemaju, ljudi ne ulaze ni u Narodne novine, nit prate, niti čitaju, niti imaju. 7% ima Internet, širokopojasnoga nema u Podcrkavlju, nema ga u pola gore naše slavonske Dilj i ne mogu ni pratiti to. A izbori bi trebali upravo u tom smislu biti oni koji će ocijeniti one koji ne izvršavaju preporuke, odnosno savjete Državne revizije. Vlada se nije stidila ni Perkovića. Vidite šta su radili ovih 6 mjeseci. Pa zafrkavali i vukli za nos Europu i onu gospođu Reding, pa se ne stide ni lažnog ili državnog revizora koji nije odgovarajući za te stvari, a ima kako sami ste rekli vrsne stručnjake u Državnoj reviziji u metodi into sai itd. koja bi mogla. Ali prijateljstvo, kumstvo, rodjaštvo vladajućih čini čuda u ovoj državi i negativno utječe na imidž Hrvatske u Europi. Upravo taj predloženi revizor, pa onda Perković, pa pitaj ti boga. Još ćemo mi čuti štošta šta je bilo tu.
Hvala. I posljednja replika, Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega, pa ne samo vi već u nekakvim i drugim raspravama čuli smo naravno pohvale za rad Državne revizije jer oni su obavili odlično posao i jasno su iskazali, ukazali određene činjenice, dali određene nalaze i preporuke. Ali uopće nekako tako imam osjećaj razmišljanje kao da raspravljamo o nekakvom statističkom izvješću koje primamo na znanje i kako ste vi rekli citirat ću vas korisne i iskoristive informacije. Dakle, Ured državne revizije sve što napiše, ukaže to je obvezujuće. Dakle, to osim što su korisne, iskoristive informacije koliko su dostupne i koliko tko uđe malo u problematiku ili na Internet ili naravno s obzirom na Zakon o javnom informiranju apsolutno je dostupno svakom građanin ne samo saborskim zastupnicima ili vijećnicima. Ovo nisu samo korisne, iskoristive informacije. Ovo su obvezujući i nalozi i obvezujuće preporuke, a sigurno a znamo i iz prethodnih izvješća da je bilo ne samo prekršajnih, nego i kaznenih prijava nakon nalaza Ureda državne revizije. I mislim da taj nivo rasprave kad raspravljamo o radu Ureda državne revizije moramo i podignut mi u Hrvatskom saboru na nivo obvezujuće i ono što se stalno provlači, a rijetko provodi to je odgovornost onih koji ne provode obvezu a posebno kad ovdje iščitavamo da se ne provodi zakon. Onda o čemu mi pričamo? Kakva korisna informacija. Ne provodi se zakon, znači mora se provoditi, postoje određene sankcije.
Hvala. Odgovor. Izvolite.
Kolega Gjurković, kada je bivša državna revizorica uvažena i poštovana Šima Krasić inače iz Klobuka u Hercegovini objavila podatke kako je izvršena privatizacija i pretvorba u RH i ocijenila da je, ne znam jel' bila metoda INTOSAI tada u pitanju ili ne, ali neka možda druga, da je preko 85% firmi, počevši od Dukata pa nadalje, u RH kriminalno privatizirano. Nitko nije ni trepnuo. Dakle, ocjena Državne revizije koja je bila potpuno ovdje na Saboru ja sam je slušao RH nije nikog obvezivala. Državna revizija nije represivni aparat, ona je savjetodavni aparat. Dakle, mi možemo mijenjati zakonski okvir ali to se ne uklapa ni u direktive EU. Dakle, Državna revizija je potpuno nešto drugo nego DORH. Onda bi to trebali DORH upotrijebiti ako ćemo tako jel'. Nažalost, volio bih ja da možemo na osnovu nalaza Državne revizije učiniti nekoliko ili ne znam koliko kaznenih prijava ali ne možemo ako je mišljenje uvjetno jel. Ima i bezuvjetnih, odnosno neuvjetnih mišljenja gdje se radi o kriminalu pa su poduzete određene mjere. Na primjer u Općini Sibinj u Brodsko-posavskoj županiji, mislim da i u Virovitičko-podravskoj županiji jedna općina je bila jedne godine prije 4, 5 godina imala neuvjetno mišljenje i da su poduzete mjere prema izvršnim tijelima u tim općinama. Dakle, vi kažete da je mišljenje Državne revizije obvezujuće. Pa je, obvezujuće je ali nije, ne podliježe dakle represivnom aparatu, MUP-u RH ili sudstvu jel'. Ono je informacija koja može biti korisna. Ali da Državna revizija podnosi prijavu to nije točno jel'.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Nadica Jelaš, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani glavni državni revizoru sa suradnikom i suradnicama, kolegice i kolege. Ovo danas pred nama je prvo izvješće ovakve vrste, dakle prvo Izvješće o učinkovitosti naplate prihoda u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave i slažem se sa svojim prethodnicima koji su rekli da je to zaista jedna kvalitetna podloga za raspravu o tome kakvu lokalnu samoupravu ovoga trenutka imamo i kakvu bismo lokalnu samoupravu željeli. Dakle, ovo jest jedan dobar prilog raspravi o reorganizaciji lokalne samouprave. Samim time i sve kritike koje su danas izrečene na račun lokalne samouprave i zbog kojih su me neki kolegice i kolege evo sada prozivali pod ovom pauzom, dakle sve su te kritike danas izrečene samo zato da bismo dobili zaista jedan efikasan i jedan dobar i racionalan sustav lokalne samouprave. Što se zapravo iz ovoga izvješća može iščitati? Prije svega može se iščitati da Hrvatska ima čak 576 jedinica lokalne, odnosno područne samouprave koje su u 2011. godini, jer ta godina je zajedno sa 2010. predmet ove revizije, dakle one su ostvarile prihode u iznosu od 22 milijarde kuna. Opće poznata je činjenica da je lokalna samouprava u Hrvatskoj razdrobljena, da je atomizirana. Gotovo 70% svih jedinica lokalne samouprave ima manje od 5 tisuća stanovnika što samo po sebi upućuje na zaključak da je sustav neracionalan i da ga doista treba mijenjati. Da se preveliki dio javnog novca troši na hladni pogon tih jedinica lokalne odnosno područne samouprave a ne na zadovoljavanje potreba lokalnog stanovništva. Ove tvrdnje potvrđuje i podatak da preko 30% jedinica lokalne samouprave ima prihode ispod 5 milijuna kuna, odnosno čak njih 56% ima prihode ispod 10 milijuna kuna. To se da vidjeti iz tabela koje su nam prezentirane. Još je poraznija slika kad su u pitanju vlastiti prihodi lokalne samouprave. Dakle, dvije trećine jedinica lokalne samouprave ima vlastite prihode do milijun kuna, samo milijun kuna. Ovako niska zastupljenost vlastitih prihoda u ukupnim prihodima razlog je zapravo te jedne velike ovisnosti jedinica lokalne samouprave o supportu iz županijskih odnosno iz državnog proračuna. Samo 7 jedinica lokalne samouprave obavilo je u 2011. godini učinkovitu naplatu vlastitih prihoda i kod njih revizija na tom području nije utvrdila nikakve nezakonitosti i nepravilnosti. I doista su te jedinice lokalne samouprave zaslužile da ih pojedinačno pobrojimo na opću radost i gospodina Milinkovića, nema ga ovdje, gospodina Klarića ali i na moje osobno zadovoljstvo. Naime, riječ je o gradovima Bakru, Čakovcu i Kutini te općinama Blato, Drnje, Đelekovec i Hlebine. Koji su razlozi ovako niskim prihodima? Najvažniji razlog je taj što gotovo polovica jedinica lokalne samouprave dakle svaka druga nije uvela sve prihode koje su prema važećim propisima mogle, zapravo i trebale ostvariti. Osobno su mi poznati slučajevi postupanja nekih jedinica lokalne samouprave prilikom traženja supporta od države, a država onda uvjetuje davanje svoje pomoći upravo uvođenjem svih zakonom predviđenih prihoda. Dakle te općine, jer o njima je riječ, spremne su uvesti neke prihode i to i čine, primjerice porez na dohodak, ali u minimalnoj svoti odnosno postotku, dakle 1%. Tek toliko da im nitko ne može reći da nisu ispunile ovaj zahtjev da su uvele sve prihode i da zadovolje uvjet za dobivanje sredstava iz državnog proračuna. Sljedeći razlog niske razine prihoda u jedinicama lokalne samouprave je taj što gotovo 37% prihoda koje jedinice lokalne samouprave jesu uvele, dakle svaku treću potencijalnu kunu, jedinice lokalne samouprave nisu uspjele naplatiti. To znači da lokalnoj samoupravi doslovno novac curi kroz prste, a općine, gradovi i županije se baš moram to tako reći ne trude previše da bi naplatili što više prihoda. Jedan od razloga je taj da se ne zamjere svojim sugrađanima. Dakle, neusporedivo je lakše nedostatne prihode tražiti od države. Iz izvještaja državnog ureda za reviziju je vidljivo da su u 2011.godini jedinice lokalne odnosno područne samouprave iskazale čak 8,6 milijardi kuna potraživanja i doista je neprihvatljivo da veliki broj jedinica lokalne samouprave ne poduzima nikakve ili samo one početne mjere za naplatu tih silnih potraživanja. Državni ured za reviziju je jedinicama lokalne odnosno područne samouprave izdao ukupno 2404 preporuke za svako odrađeno područje revizije od naplate prihoda kao najvažnijeg područja za funkcioniranje lokalne samouprave što jest i primarni predmet ove revizije do informiranja stanovništva o značaju i namjeni proračunskih prihoda i njihovom utjecanju na poboljšanje uvjeta života i zadovoljavanje javnih potreba. Jednako tako državni ured za reviziju je iznio i zapažanja po kojima bi trebalo izvršiti i dopune nekih zakona primjerice Zakona o komunalnom gospodarstvu, da bi zakoni bili jasni u primjeni i tu je već sam to danas rekla odgovornost i Vlade ali prije svih Hrvatskog sabora kao zakonodavnog tijela da upravo dobrim zakonima stvore to jedno zakonodavno okruženje koje će olakšati funkcioniranje lokalne samouprave. S tim u vezi htjela bih ukazati na jedan vrlo aktualan problem. Riječ je naime o županijskim bolnicama koje su se redom našle u ogromnim dugovima, u ogromnim gubicima i koje bi u narednom vremenu trebale biti sanirane kao što znamo državnim novcem. U principu obaveza pokrivanja gubitaka bolnica je na županijama, kao njihovim osnivačima. Što je zapravo u velikoj suprotnosti s činjenicom da županije istovremeno nemaju nikakvu mogućnost utjecaja na troškove bolnice prije svega na plaće zaposlenika a znamo da je taj trošak apsolutno i relativno najveći u ukupnim troškovima jer su plaće zaposlenika definirane kolektivnim ugovorom. Dakle, s jedne strane županije imaju odgovornost za pokriće gubitaka a s druge strane nemaju nikakvu mogućnost utjecaja na visinu troškova. I da zaključim, dakle lokalne sredine zasigurno se moraju više angažirati na razvijanju te jedne kulture plaćanja radi podmirivanja zajedničkih potreba svih građana, naplata prihoda jednako je važna kao i raspolaganje prihodima odnosno sredstvima ali i imovinom. U tom smislu i lokalni čelnici i predstavnička tijela trebala bi daleko više pažnje posvećivati izvješćima državnog ureda za reviziju a ne ih kao što je to nažalost često slučaj primati samo na znanje jer u tim izvješćima nema sankcija i dalje raditi po starom. Ima naime slučajeva poznati su mi da se revizorsko izvješće čak proglašava službenom tajnom i da se ne daje vijećnicima na uvid odnosno na raspolaganje. Suprotno takvim primjerima bilo bi idealno kada bi se revizorska izvješća učinila dostupnima i samim građanima, dakle ovoga trenutka to izgleda teško izvedivo ali mislim da bi to bilo izvrsno. O tome je nešto rekao i kolega Grubišić, možda bi u tom slučaju bilo manje slučajeva da građani iznova biraju čelnike koji su se zapravo ogriješili prilikom raspolaganja novcem svojih sugrađana. Hvala.
Hvala i vama. Prelazimo na replike. Branko Bačić izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Jelaš u svom ste uvodnom dijelu izlaganja rekli kako je teritorijalni ustroj u RH evo nije dobar, kako sam i letimičnim … [[Govornik se ne razumije.]] koji pokazuje da je 70& jedinica lokalne samouprave ispod 5 tisuća stanovnika, da je izmrvljen čini mi se da ste baš tako rekli i da je samim time nije dobar, neprilagođen, skup itd. Ja moram reći da s obzirom da sam 11 godina bio načelnik jedne od otočne općine i prilično burno sam pratio sve studije, analize koje govore o teritorijalnom ustroju u RH ja još nisam našao kvalitetnu studiju koja bi išla za tim da ukaže kako je ovakav teritorijalni ustroj neprilagođen. Tu se više uglavnom govori o potrebi da se ukupni sustav jedinica lokalne samouprave ali valjanih argumenata niti financijskih niti organizacijskih niti bilo kojih drugih nisu navedeni koji bi išle za ovom vašom konstatacijom. Pa prema tome čini mi se da je puno puta takva ocjena paušalna i nije točna. S druge strane dijelom i sami sebe demantirate kada govorite o 8 jedinica lokalne samouprave koje su učinkovite u naplati vlastitih prihoda. Od tih 8 jedinica lokalne samouprave 5 je općina koje su upravo ispod 5 tisuća stanovnika i koje na određeni način svjedoče da se može i u tim jedinicama lokalne samouprave kvalitetno obavljati ona temeljna zadaća koja joj je Zakonom o lokalnoj samoupravi dana. I ja sam jedan, dakle dolazim iz općine Blato koje je te prihode učinkovito naplatila i držim da se često puta troškovi koji bi se smanjili smanjenjem broja jedinica lokalne samouprave da bi predstavljali dodatni trošak građanima koji bi te svoje potrebe trebali zadovoljiti u jedinicama lokalne samouprave u kojima danas ne žive.
Hvala. Odgovor, izvolite kolegice Jelaš.
Poštovani kolega Bačiću, meni je drago i zaista mi je žao što sam ispustila kada sam pojedinačno govorila o općinama koje su ispoštovale naplatu predviđenih prihoda jedinica lokalne samouprave, dakle i općina Blato je jedna od tih i ja vam čestitam na tome kao Blaćaninu, međutim sama ta činjenica da imamo među 7 takvih jedinica 5 općina zapravo ne potvrđuje niti demantira ovu moju tezu. Ja zaista vjerujem da ovakva atomiziranost odnosno razdrobljenost jedinica lokalne samouprave nije dobra, nije racionalna. Zamislite koliko je to načelnika, koliko je to zamjenika, koliko je to administracije. Doduše u krajnjoj liniji kad bi bilo više volje za povezivanjem, da se neki poslovi zajednički odrađuju, mislim da bi se napravio jedan iskorak na bolje. Međutim, takve volje nažalost nema.
Hvala. Goran Marić, replika.
Hvala lijepa. Kolegice Jelaš, doista nisam vašu opservaciju i raspravu shvatio kao kritiku jedinicama lokalne samouprave, nego dapače skrenuli ste pozornost na nešto što najčešće piše u nalazima Državne revizije, a to je nisu evidentirana potraživanja i nisu poduzete mjere za, odgovarajuće mjere za naplatu potraživanja. To najčešće vidite, ali moramo više distancirati i razlikovati dobre od loših i to je naša zadaća, istaknuti da nisu svi isti i da ima onih koji ponavljaju greške, da iz godine u godinu ne evidentiraju potraživanja i da ne poduzimaju odgovarajuće mjere za naplatu prihoda. A poduzeti mjere naplate, to je najjednostavnija poslovna aktivnost. Za to ne trebate ići ni na seminare, niti se stručno osposobljavati, niti ići u školu, ne trebate niti neko posebno iskustvo, to je jednostavno najjednostavnija administrativna aktivnost poduzeti mjeru naplate. I tu je u pitanju samo odgovornost, odnosno neodgovornost i ako se izaberu odgovorni, riješili ste problem. Ako se izaberu neodgovorni, imate problem. Ali imamo i zakonski problem. Mislim da bi valjalo razmisliti o tomu da se zakonski pronađe rješenje. Ako je Državna revizija pronašla i dala nekomu nepovoljno mišljenje, nekoj ustanovi, da automatizmom mora biti smijenjen ravnatelj ili direktor te ustanove ako ima nepovoljno mišljenje jer je Državna revizija tolerantna, ja pažljivo promatram, oni daju i uvjetna mišljenja na granici gdje se može dati nepovoljno. Nikad nisu dali nepovoljno ako baš nisu morali, a mogli su nekima i dati nepovoljno, međutim malo su suspregnuli i zato tamo gdje je nepovoljno mora biti smijenjen čelnik te organizacije. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor, izvolite kolegice Jelaš.
Poštovani kolega, ja se potpuno slažem s vama da treba razlikovati, doista treba razlikovati one dobre čelnike jedinice lokalne samouprave od onih koji ne rade dobro. Doista se slažem s vama u vašoj tvrdnji da Državni ured za reviziju je sklon dakle dati i bolju, da tako kažem, ocjenu odnosno mišljenje onima koji su na granici, ono i uvjetnog i bezuvjetnog mišljenja. Ono što zapravo u cijeloj ovoj priči boli najviše je ta jedna tvrdokornost kod jednog broja jedinica lokalne samouprave, odnosno njihovih čelnika, da ustraju na činjenu nepravilnosti i nezakonitosti i onda se po njima zapravo cijeni kompletan taj sustav. To doista jest nepošteno i mislim zaista, slažem se sa vama da to treba razlikovati i zato sam u svojoj prethodnoj raspravi po prethodnoj točci dnevno reda govorila o odgovornosti i političkih stranaka da na te pozicije lokalnih čelnika kandidiraju ljude koji su i stručni, ali prije svega odgovorni za rad u lokalnoj samoupravi.
Hvala. Ante Sanader, replika. Izvolite.
Hvala. Uvažena kolegice Jelaš, uvažavam vaše mišljenje. Ne poznam vas, upoznao sam vas ovdje u Saboru, ali ja imam osjećaj da nikad niste radili u lokalnoj samoupravi. Više mi sličite na nekoga tko je radio u Poreznoj upravi, možda griješim. Ali iz vaše diskusije bi se dalo tako naslutiti. Naime, apsolutno se s vama ne slažem, cijela vaša diskusija, to vama ništa ne znači, normalno. Ali cijela vaša diskusija je bila u tom smislu da jednostavno kažete lokalna uprave je razdrobljena i to je glavni razlog što to sve ništa ne funkcionira ispod 5000 i tako. Dobro, možda se nismo razumjeli, ali gledajte. Pogledajte samo ovo neću govoriti o HDZ-ovim da ne bi ispalo da ja govorim sada ovdje kao HDZ-ovac. Pogledajte evo, tri vaše načelnice tu iz malih sredina, pogledajte uspjehe koji su postigli, ta i takve male jedinice lokalne samouprave, nešto što se ne bi nikad postiglo i napravilo da Komiža nije imala, grad ustvari, svoje područje, da je bila pod zajedničkom nekom Općinom Vis, nikad ne bi postigla uspjehe koje postiže kad je samostalna i kad brine sama o sebi. Međutim, vi nećete da taknete glavni problem ovdje. Kolike su nadležnosti tih malih jedinica lokalne samouprave? I nemojte podcjenjivati da su ti mali ljudi manje vrijedni ili manje sposobnosti od nekih velikih. Osnovni problem, koliko zakonskih mogućnosti dajemo? Koliko smo mi centralizirani sustav i koliko ti ljudi nisu u poziciji nešto odraditi. Ovdje je bilo rečeno prepustili tamo Poreznoj upravi nešto raditi. Pa zar mislite da su oni nesposobni? Ili neki naš načelnik ili gradonačelnik ili župan koji mora ići u Zagreb u neko ministarstvo moliti da se napravi kanalizacija između dva njegova mala mjesta. Što mislite da je on nesposoban, a da je onaj ministar sposoban i pametniji od njega pa da on zna kako će napraviti kanalizaciju između dva mala mjesta? Znači, tu je osnovni problem. A što se tiče revizorskih izvješća, oni su na raspolaganju građanima jer svako revizorsko izvješće ide na gradsko vijeće, općinsko vijeće i županijsku skupštinu. I svi građani svoje stranke imaju mogućnosti vidjeti to revizorsko izvješće, znači nisu oni tajna građanina.
Hvala. Odgovor, izvolite kolegice Jelaš.
Poštovani kolega Sanader, dakle ja ću ponoviti, doista učinkovitost jedinica lokalne samouprave, pa reći ću i bez razlike na veličinu ovisi o agilnosti čelnika, odnosno o entuzijazmu čelnika jedinica lokalne samouprave. Međutim, istovremeno ću reći da mislim da doista jedinice lokalne samouprave imaju prevelike ovlasti, dakle jednostavno s postojećom administracijom te ovlasti nisu sposobne odrađivati. Bilo bi jako dobro kada bi se te ovlasti prenijele na više razine, odnosno da jedinice lokalne samouprave, mislim konkretno na gradove i općine, rade ono za što jesu osposobljene raditi i da to rade kvalitetno.
Hvala. Ada Damjanac, replika. Izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Evo kolegice Jelaš, ja se moram nadovezati na vašu raspravu i to kao čelnik jedne jedinice lokalne samouprave koja broji ispod pet tisuća stanovnika i reći ću vrlo uspješne općine koja se nalazi čak u petoj kategoriji po održivosti znači 125% iznad prosjeka RH. Ali moram reći u obranu čelnika i samih jedinica lokalne samouprave da ponekad zaboravljamo i neke druge probleme o naplati prihoda u lokalnim zajednicama. Koliko god se mi trudili zaista ponekad je to nemoguće jer naši građani su opterećeni i kada mu pogotovo za komunalni doprinos krenete u prisilnu naplatu jednostavno ne možete niti doći na red jer su opterećeni ovrhama. Mislim da u svemu tome moramo biti jer jedinice lokalne samouprave je jedina koja brine o svojim građanima i pokušava poboljšati njihov život i stoga na neki način moramo biti osjetljivi prema njima. Slažem se da se dugovi moraju plaćati ali ponekad u jedinicama lokalne samouprave morate razmišljati na taj način da pokušate olakšati građanima da te svoje dugove i vrate možda na jedan duži rok i onda se to tretira kao loša naplata dugova. Prema tome, ja mislim da se svi u lokalnim zajednicama itekako trude povećati prihode svakodnevno, a to evo ja ću reći na primjeru moje općine da iz godine u godinu povećavamo prihode ali možda na jedan humaniji način iako se to možda u nalazima revizije ponekad iščitava kao lošije naplate prihoda. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor izvolite kolegice Jelaš.
Poštovana kolegice Damjanac, pa meni je izuzetno drago kada govorimo o ovakvim pozitivnim primjerima funkcioniranja malih jedinica lokalne samouprave o njihovoj uspješnosti. Dakle istina je jedinice lokalna samouprave jesu potrebne jer su one najbliže građanima, jer najbolje razumiju njihove potrebe jer ih najbolje dakako mogu ispuniti. Međutim ponavljam da nam treba baš toliki broj jedinice lokalne samouprave. Što se tiče mogućnosti naplate pojedinih davanja od naših građana, dakle mi smo naučili građane na jednu razinu standarda koje je u ovoj recesijskoj situaciji teško održati. Dakle naši građani moraju postati svjesni da u ovoj situaciji naprosto neke neću reći privilegije ali tu razinu standarda je vrlo teško održavati. Ali slažem se sa vama da treba imati razvijen taj jedan osjećaj razumijevanja sa građanima, ali mislim da to Državni ured za reviziju percipira na terenu. Dakle ako postoji mogućnost naplate pojedinih prihoda na rate, ja mislim da to ne bi smio biti problem. bitno je naplatiti prihode.
Hvala. Deneš Šoja replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Jelaš vi ste vrlo sadržajno i precizno elaborirali ovu problematiku i mislim da je ukazano i ovim materijalima za ovaj ključni momenat vezano za naplatu prihoda, međutim u tim raspravama nema riječi ni o sadržaju rada te lokalne samouprave. Lokalna samouprava to ovako jako lijepo zvuči, međutim imamo li na umu sadržaj rada te lokalna samouprave mi govorimo o općinama, a pod općinama se podrazumijeva da građani u tim jedinicama ostvaruju određena prava. Međutim kako sada stoje određene ovlasti ovlaštenja općinama oni su praktički na neki način modificirani oblik uprave komunalnog poduzeća jel osim komunalne problematike gotovo ništa više oni ne mogu ni obavljati niti raditi. Ovdje ste naglasili da oni više i radije se obraćaju za naplatu odnosno sredstvima za novcima državi nego da naplate svoje prihode. I iz prakse mogu potvrditi to što se tiče naplate prihoda posebno tih komunalnih raznih doprinosa itd. problem je u tome što i stanovništvo odnosno u ruralnim sredinama poljoprivrednici naprosto ne žele platiti sve dotle dok ne ostvare ono što oni potražuju od države. U ovom slučaju su razni poticaji u poljoprivredi u pitanju i ako vam ne plati jedan koji obrađuje 200, 300 hektara onda pogotovo neće onaj platiti koji nema ili ima 5, 6 hektara. Prema tome ta problematika je nekako povezana. Ja bih još samo u jednoj rečenici dodao vi ste vrlo lijepo ukazali na strukturu tih općina da gotovo preko 1/3 s obzirom na ustroj 1/3 tih općina nisu bili u stanju niti donijeti prostorno plansku dokumentaciju niti donijeti program raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Ne znam šta još treba da se desi da se ovo sve skupa reorganizira.
Hvala. I sljedeća replika zadnja Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice vidim ja mi bi dolje u Dalmaciji rekli da ste malo užgali ove čelnike lokalna samouprave sa svojim komentarima a u biti samo ste malo zapalili naravno a oni žele samo kazati kako oni nisu naplaćivali, nisu bili učinkoviti jel su imali suosjećaj s građanima jel je njima teško plaćati. Ovdje se radi samo o jednoj činjenici da postoje zakoni i propisi koji se moraju provoditi, a oni imaju dovoljno instrumenata da omoguće građanima čak i da im otpišu da im daju na rate što je u skladu sa zakonom samo te odluke treba donijeti, a ne ne naplaćivat. I jedna bitna stvar kada već raspravljamo o Državnoj reviziji i svim korisnim informacijama, savjetima, preporukama i obavezama koje iščitavamo iz ovih revizija i svih ostalih je da u biti svaka revizija koja izađe iz Državnog ureda za reviziju prema Zakonu o informiranju i pravu na informacije u roku od 7 dana je web stranicama Ureda državne revizije i dostupna je naravno ako netko traži bilo koji građanin i pismeno itd. Prema tome, svi to mogu pročitati. A isto tako se slažem s vama da nije da baš sve općine i gradovi koji budu izviješteni, odnosno budu dio Državne revizije odnosno svi oni koji su proračunski korisnici, odnosno zakonski obavezni šta revizija obavi da daju te sve revizije što gradskim vijećnicima, odnosno svim nadležnim institucijama jer očito da nisu baš takve da bi se mogli s njima hvaliti.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Damir Kajin. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Marijan Škvarić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi glavni državni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa evo ja kao gradonačelnik prije svega zaista mogu izraziti zadovoljstvo i čestitke Državnom uredu za reviziju na ovom veoma kvalitetnom izvješću koje je tu pred nama. Zahvala je na tome zato što, hajde budimo iskreni kada mi u gradovima i općinama čujemo da nam dolazi revizija svi mi imamo određene probleme i nelagodnosti, da vidimo što i kako će se dogoditi, da li smo sve dobro napravili. Ali tu je ono, tu kvalitetu koju bih pohvalio da osim nalaza, da su tu i preporuke i da su tu mišljenja. I to su ona mišljenja koje prvi put mogu reći da možda idu na korist nama u lokalnoj samoupravi. Jer uvijek izgledamo da smo sve mi krivi, pa ja ne znam kako bi htjeli nešto namjerno napraviti da imamo negativan nalaz Državne revizije, da imamo nekakve mjere od strane drugih državnih ureda prema nama. Ono što ipak smatram da velika većina, skoro svi moji kolege žele napraviti nešto u duhu zakona, nešto što bude razvoju naših gradova i naših općina. I tu nam onda treba pomoć. Pomoć nam treba zbog toga što evo danas smo imali mnoge analize i sad ne bih posebno ponavljao u ovom svojem izvješću, ali pomoć na način da zaista imamo veliki broj gradova i općina. Ono prosječno ovdje što je rečeno imamo dosta veliki broj koji je ispod 5000 stanovnika. Imamo veliki broj gradova i općina koji imaju prihode manje od 5 milijuna do 10 milijuna kuna. I onda kad znate u tom dijelu da zaista kada imate manjih fiskalnih opterećenja onda vam je tu i problem ljudi koji vam znaju nešto kvalitetno i napraviti. Budimo realni, zaista je to problem. Ono što je problem u svim ovim mjerama i stvarima koje i zakonskim odrednicama koje su svaki dan pred nama da ih moramo u tom dijelu rješavati. I zaista nakon provedene revizije i svih županija uključivši i grad Zagreb, svih 126 gradova i 429 općina moramo zaista konstatirati da su propusti i nepravilnosti nađene kod svih lokalnih regionalnih jedinica osim njih 7 koje su imale pozitivno mišljenje. Naravno da mi nakon ovih 2404 preporuke, govorim kao gradonačelnik i načelnik moramo to uvažavati itekako i moramo to ugraditi u naše odluke. I zaista ako spomenemo da je po Izvješću revizije se ne provodi nikakvo informiranje javnosti o značaju javnih prihoda, o njihovoj namjeni, korištenju. Kada imamo problema te sve nepravilnosti vezane uz mogućnost uvođenja naplate pojedinih prihoda, kada se tu definira i određeni problemi naplate poreznih prihoda, prihoda od nefinancijske imovine i ostalih prihoda onda zaista još jedanput je pitanje ma što mi to radimo u jedinicama lokalne, regionalne samouprave i koju mi to štetu činimo ovom našem društvu. Mislim da to ipak nije istina i da puno tih stvari želimo itekako napraviti u duhu zakona. Ono što moramo provoditi, a to je učinkovitost naplate prihoda, zakonsku regulativu i naravno imati kvalitetne baze podataka. Moramo imamo računovodstvenu evidenciju potraživanja, organizaciju i kontrolu naplate prihoda i naravno informirati javnost. Mora biti transparentno, ali govorimo kakva transparentnost. Pa evo i ovo izvješće već danas i prije na internetu i ova rasprava ovog Sabora koju svi mogu čuti, vidjeti, znači nema tu nikakve tajne. Svi mogu čuti i trebaju čuti, jer zaista u tom dijelu kada imate informaciju jednom kvalitetnom raspravom možemo doći do najboljih rješenja. Ono što bih u tom dijelu ipak malo spomenuo, a to je da kad gledamo vrijednosti revidiranih potraživanja onda za 2010. godinu je evidentirano su potraživanja negdje oko 8,9 milijardi kuna. U odnosu na ostvareni prihod to čini skoro 40%. To je puno, a za 2011. godinu također imamo jednu takvu analizu gdje imamo potraživanja u iznosu od 8,6 milijardi na godišnji prihod od 22 milijarde što opet čini 37%. Ali tu isto moramo istaknuti da grad Zagreb sa 3,2 milijarde potraživanja ima učešće od 37% u ukupnom iznosu potraživanja svih gradova i općina u Hrvatskoj. To možda govori o jednoj stvari, da smo mislili da u manjim općinama gdje ipak nemamo takve stručne resurse niti fiskalne kapacitete, niti nekakvu odgovarajuću pomoć da se tu rade puno veće greške. Zagreb to demantira. Ako i ovdje vidimo da Zagreb nije niti uveo ni jednu mjeru za naplatu potraživanja, onda isto moramo reći da je istina negdje drugačije. Kad već govorimo o učinkovitoj naplati prihoda onda mi kao gradonačelnici i načelnici isto smo u jednoj dilemi. Dilema je sljedeća, da prije svega imate obvezu ne samo prema Državnoj reviziji kad dođe u kontrolu, nego i prema zakonitosti određivanja svojih mjera, postupaka, akata, odluka. Istovremeno ste i odgovorni prema svojim građanima. Mi svi znamo da kad definiramo procedure oko naplate potraživanja, onda ste u jednoj dilemi da li ćete nekakav dio odluke prije svega oko ovrhe, opomene ili drugih mjera za naplatu tog potraživanja uputiti građanima koji znamo da u ovim teškim recesijskim vremenima ne mogu to platiti. Ako to napravite onda znamo što imate, onda se slikate i čitate se u novinama kako ti gradonačelnici, načelnici nemaju moralno-socijalnu osjetljivost itd. Istovremeno kad morate odlučiti da li nekakvom gospodarstveniku morate također učinkovitom naplatom prihoda, ovrhom skinuti određena sredstva koje duguje znate da je u problemima, znate da zapošljava veliki broj radnika onda vam je pitanje što ćete i kako, koju ćete proceduru provesti da ona bude najbolja i prema Državnoj reviziji, najbolja prema zakonu, a naročito prema gospodarstvu na tom dijelu. Teško je to vjerujte u ovom trenutku danas to prilagoditi i zaista se trudimo da što i kako napravimo da pomognemo svima, gradonačelnici su to da nalaze rješenja. I moramo naći rješenja ali i pridržavati se svih ovih uvjeta koje sam rekao. I tu revizija se onda da li se ponaša onda birokratski, šturo da ono imaš zakonsku odrednicu, ovo i ono si morao napraviti a drugo nas nije briga. Ponavljam ono što sam rekao na početku nitko nije valjda toliko lud da ide nešto raditi što mu ne treba i da bude nakon toga kažnjen zakonom. Tu zaista ste u mjeri kvalitetno definirali kod učinkovite naplate prihoda ono što zaista nije u ingerenciji lokalne uprave i što si teško možemo pomoći. Mjera naplata gradskih i općinskih poreza koje smo velikom većinom dali u nadležnost Porezne uprave. Ima jedan razlog zbog čega, pa zbog toga što ove mjere što sam rekao nemate ljudi, onda to date outsourcing da netko to drugi radi za vas. Ili ćete zaposliti čovjeka. A ako zaposlite čovjeka odmah će se opet gledati u novinama kako povećavate trošak grada, zapošljavate ljudi i ostale stvari. I ovdje je dobro definirano da zaista ne možemo imati kontrolu dosad ali sad evo vašim mjerama i stavom sa Poreznom upravom itekako sad imamo kvalitetnu suradnju i imamo bolju naplatu. Ono što ste rekli isto oko lokalne jedinice koje … [[Govornik se ne razumije.]] od poreza na kuće za odmor, da, zna se koje su zakonske ovlasti, zna se što građani trebaju napraviti a oni to ne rade. I sad zaista mi opet na lokalnoj upravi moramo mnoge mjere ići praktički od klijeti do klijeti, do ljudi moraš to prijaviti i upućivati ovrhe. Krivi smo opet mi jer nismo napravili ono što je trebalo. Zatim, vezano uz porez na nasljedstvo i darove, da, opet je definirano da nadležna Porezna uprava nije u obvezi dostaviti podatke jedinici lokalne samouprave. Mnogo toga nije u obvezi drugima prema nama i mi u našoj ingerenciji dosad, nadam se nakon ovakvog nalaza mišljenja da ćemo ostvariti puno bolju i kvalitetniju suradnju oko same naplate. Da ne govorim vezano uz prihode komunalne naknade doprinosa to se ona tiče kako prema građanima, gospodarstvenicima taj komunalni doprinos i naknade itekako kvalitetno moći naplatiti. Ono što bi zaista rekao na kraju kao zaključak da jedinice su se očitovale uvijek na izvješće obavljene revizije. Također, većina lokalnih jedinica u očitovanju navodi okolnosti u kojima su propusti i nepravilnosti učinjene te razloge zbog kojih naplata prihoda nije dovoljna učinkovita te navode da će se postupiti po preporukama Državnog zavoda za reviziju. To je ono što zaista svi mislimo, što osjećamo i što ćemo napraviti. A možda također jedna zamolba da revizija, znači Državna revizija, malo više zaista bude nam na raspolaganju, da otvori vrata u savjetodavnoj ulozi mada to nije njezin zadatak ali svi mi možemo u tom trenutku jednim, vi imate više znanja i iskustva, nam puno pomoći da sigurno iduće godine izvješća koja ćete nam dostaviti bit će puno bolja i kvalitetnija za nas. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Škvarić vi ste govorili iz prakse i svi koji su probali biti u lokalnoj samoupravi ustvari se mogu složiti sa vašom raspravom. Ono što je činjenica je točno da preporuke i mišljenja Državne revizije lokalnim čelnicima sigurno pomažu i službenicima i da se iz godine u godinu dakle poboljšava taj dio posla. U krajnjem slučaju najviše pomažu baš takva razmišljanja i takva mišljenja i takve preporuke. Govorili ste o dilemi oko naplate potraživanja. Danas ovdje stalno govorimo o tome kako lokalna samouprava treba iskoristiti sve svoje potencijale i naplatiti sve od građana. Dakle, onima koji nisu probali živjeti sa ljudima i biti sa njima i biti svaki dan sa njima je to vrlo teško objasniti što i vi sami znate jer jasno je da je vrlo teško nekoga istjerati sa djecom iz stana jer nije platio stan. Jako je to teško. Možemo dati to odvjetniku i možemo to napraviti, možemo istjerati obitelj van ali vas ja pitam tko ima srca to napraviti? To su stvari s kojima se mi srećemo. S druge strane ovdje se spominje u izvješću naravno i vi imate tih slučajeva u svom gradu, govori se o ovim stanovima sa stanarskim pravom. Evo mi smo sad polako u lokalnoj samoupravi oslobođeni tog tereta i te brige budući da nam je država uzela praktički te stanove zajedno sa stanarima natrag mimo naše volje prepisani su natrag na državu pa nećemo više imati tih problema oko naplate potraživanja jer ih imamo dosta. Oni koji su mogli otkupiti stanove oni su i otkupili, ovi koji su ostali u principu su u socijalnom nekakvom statusu i vrlo teško mogu nešto takvo plaćati. I ono što je bitno, rekli ste da nemate ljude, da radite sami za sebe. Vjerujte napravite što god možete sami za sebe sa vlastitim kapacitetima. Mi smo u Križevcima preuzeli od Porezne uprave naplatu ovog poreza na potrošnju na pića, povećali smo si za 32% naplatu u odnosu na ono što je radila Porezna uprava. U postojećem našem kadru nismo ništa dopunjavali.
Hvala. Odgovor, kolega Škvarić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo uvaženi kolega slažem se s vama, problem naplate, naročito na našoj lokalnoj i regionalnoj samoupravi gdje svi poznamo sve i znamo apsolutno koja je tu situacija jako je teško. Ali naravno i tu isto se definira da moramo opet definirati nekakvu proceduru. I procedura je, ona čini jedan okvir. Primjerice procedura da do 1000 kuna ako imamo nenaplaćenih potraživanja u roku godinu dana može se otpisati. Ako ide preko 1000 kuna moramo pokrenuti neke druge mjere. Ako je dotična osoba ili građanin pod stalnom socijalnom pomoći možemo to otpisati. Ako nitko u toj obitelji nije zaposlen možemo to otpisati. Znači, mora biti neka procedura iza koje ćemo nekakvim konsenzusom stajati i reći evo to smo zbog toga na neki način i učinili. Ovo što ste rekli oko dijela preuzimanja odgovornosti odnosno unutar stručnih službi u mom gradu gdje imamo 10 tisuća stanovnika i nešto manje radi 8 zaposlenih. I mislim da u tom dijelu mogu reći sa ponosom smo među boljim gradovima u Hrvatskoj, 8 zaposlenih. I mogu vam reći da smo toliko efikasni da kako sam ja gradonačelnik evo skoro 12, 13 godina ni jednog trenutka ni jedan mjesec ni jednu godinu nismo išli u proračunski minus, nismo imali … [[Govornik se ne razumije.]] niti smo imali manjak likvidnosti, o ostalim stvarima radili smo stručno, operativno ono što treba a istovremeno smo još usput i odradili 14 projekata iz fondova EU. Znači treba gledati mogućnosti što je to aurcorsing, kome dati nešto drugo ali morate znati zbog čega i kako. Hvala.
Hvala. I Ante Sanader replika.
Poštovani gospodine Škvarić, htio bih se osvrnuti na ovo što ste se upitali a koju mi to štetu činimo u jednom djelu vašeg izlaganja. Ja mislim da lokalna uprava ne čini nikakvu štetu, nego ovdje se vidi da postoje mogu reći dvije Hrvatske ali i dva pogleda na život, jedan je onih koji nikad nisu bili u lokalnoj upravi a oni koji se nikad nisu susreli sa problemima građana neposredno od njih koji su uvijek negdje sa visoka odlučivali ili promatrali te probleme u lokalnoj sredini a nikad nisu imali priliku da je nekom pokucao na vrata, zatraži i da iznese svoj osobni problem. I tu je ta naša rasprava o našoj diskusiji ovdje jer samo to, kad mi čujemo ovdje izjave novac curi kroz prste lokalnoj upravi i ona se ne trudi to naplatiti od svojih građana. Mislim, to su vrlo loše ocjene. Ili ovi načelnici, gradonačelnici ne surađuju sa svojim građanima odnosno oni suosjećaju s njima pa oni zato iz svog interesa jer ovi će njih sutra birat pa zato oni neće da njima naplate nešto. Ali vi ste rekli svu bit problema, ovog svakodnevnog problema koji ima načelnik, gradonačelnik, pa onda dolazi čak ovdje pitanje kao oni ne poštuju zakon, ti moćnici kako ih nazivaju pod navodnike, lokalni šerifi, oni ne poštuju zakon, gospodo to treba po kratkom postupku s tim načelnicima, gradonačelnicima, odmah ih srediti i to govore oni koji ne znaju, koji nikad nisu radili koji nikad nisu bili u lokalnoj sredini bez obzira kojoj oni stranci pripadaju. Oni tako govore i oni se tako ponašaju i zato je dobro da su gradonačelnici i načelnici ovdje u Saboru jer onda se može, mogu oni dignut svoj glas, trebali bi biti župani ovdje a reviziji još koliko mi je ostalo vremena bih želio apelirati u često u lokalnoj sredini gradonačelnici, načelnici imaju potrebu konzultirat nekoga jer dođu u DORH pa dajte pogledajte ovaj ugovor pa mi nemojte sutra napraviti prijavu, tako i vama pa molim da apelirate na svoje da pomognu gradonačelnicima, načelnicima kad dođu sa mišljenjem da daju mišljenje unaprijed a ne ono napravite vi taj ugovor pa ću onda ja vas gonit, zatvorit ću vas mjesec dana u DORH-u ili u USKOK-u ne znam već svejedno.
Odgovor kolega Škvarić izvolite.
Pa na vama je izjava da ono pitanje koju mi to štetu činimo temelji se na onom djelu nalaza revizije kada čitamo maltere ma ništa nije u redu, ništa nije dobro. Sve je nešto krivo napravljeno, to na pitanje da li činimo štetu, ali ne ne činimo štetu u najboljoj vjeri i namjeri želimo poboljšati rad predstavnika naših lokalnih samouprava i želimo poboljšati ukupnu efikasnost ako mi na bazi, temelju, gradovima to napravimo onda će cijeloj Hrvatskoj itekako biti bolje. Naravno itekako još jedanput to potenciram, odgovornost nas gradonačelnika i načelnika maltere mi smo golubovi, sad svako nas može upucati na krovu jer smo krivi za sve i najbolje dok nekoga nađete tko će biti kriv za sve a e naš je zadatak i odgovornost zato smo i tu da svakodnevno nalazimo rješenja i da krenemo bolje i ono zaista još jedanput potenciramo da možda premalo imamo mogućnosti u tom djelu da imamo nekakve savjetodavne uloge i pomoći nama gradovima i općinama bez obzira na sve. Zbilja se dešava to da kad pitamo nekoga nešto ili nam veli ne može ti to dati na pismeno, evo možda samo usmena preporuka ili što još najgore ti napravi svoje, onda ćemo mi znati kako ćemo mi postupiti. Nije to dobro, niti za nas niti za nikoga i mislim da bi trebalo tu malo više suradnje i pomoći za sve nas. Hvala lijepa.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom. Josip Borić izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Evo da nešto ja kažem o reviziji izvješća revizije naplate prihoda lokalne samouprave 2011., 2010.godina. Ja ću se osvrnuti na dio koji se odnosi na Primorsko-goransku županiju. Dolazim iz te županije i mislim da na nekim primjerima je dosta već se iščitalo koji su osnovni problemi s čime se susreću načelnici, gradonačelnici, župani ali ipak brojke nešto sugeriraju, one su tu takve kakve jesu i moguće je iz njih iščitati pa i utvrditi da je važnost i osoba koje vode pojedine lokalne samouprave i županije itekako i možda i bitna. Moja županija ima 3,5 tisuća km kvadratnih, 14 gradova, 22 općine, 296 tisuća stanovnika i 195 tisuća stambenih jedinica, 1,5 stanovnik na stambenu jedinicu. A ukupni prihodi 2 milijarde i 15 milijuna kuna i manji su za 100 milijuna kuna 2011.u odnosu na 2010.a od toga vlastiti prihodi u iznosu 768 milijuna kuna što im daje ajmo reći određeni dio zakonskih prijedloga. I oni su manji za 20 milijuna u odnosu na 2010. E sad kad to uzmemo, te dvije milijarde, trećina od toga su nenaplaćena potraživanja, 663 milijuna kuna, nekad dospjela a jedan dio veći ne dospjeli. To je strašno saznanje, znači da uspijevamo naplatiti svega dvije trećine prihoda koji su nam zakonom dani. Ta moja županija imala je 177 zaposlenika koncem 2011.a ukupni prihodi same institucije ove županije 303 milijuna kuna a od toga vlastiti 47 milijuna kuna. kad to usporedimo sa lokalnom samoupravom to vam je manje tih 47 milijuna nego grad Opatija koja ima 11 tisuća stanovnika, da znamo kad govorimo o županijama kolika je njihova mogućnost i što oni zaista mogu. Ima manji proračun vlastitih prihoda nego grad Opatija. E sad kad imate tih 47 milijuna kuna onda kad pogledate ova potraživanja, 11 milijuna kuna nenaplaćeno, od tih 47 koje imate vi 11 ne ne platite, što, zbog čega? To je ono osnovno pitanje? Tko je kriv? Revizija. Tako kažu čelnici. Ali idemo dalje, prihodi od naknada za koncesije, 14 milijuna kuna. moj župan se stalno hvali da ima najviše utvrđenih granica pomorskog dobra u funkciji niti jedan manji dio, 14 milijuna kuna od koncesija za pomorsko dobro tamo gdje je županija manja. Najizdašniji prihod te županije jeste porez na korištenje dobara, cestovna motorna vozila i plovila. 20 milijuna kuna taj je porez razrezan za 55 tisuća vozila i 2 tisuća plovila. 20 milijuna kuna to je najizdašniji dio a ustvari ide Županijskoj upravi za ceste. I sada dolazimo do grada Rijeke. To je jedan od 4 velika grada u Hrvatskoj, površinom 44km kvadratnih 6 puta nego grad Čabar. Grad Čabar 3800 stanovnika, Rijeka 128735. E tamo imamo 63 tisuće stambenih jedinica i dva građanina na jednu stambenu jedinicu. U odnosu na 2001.iz tog grada otišlo je 15 tisuća stanovnika. To je najveći egzodus u proteklih nekoliko desetljeća. Može li lokalni čelnik očekivati više prihoda kada vam iz grada ode 10% stanovnika u 10 godina? To je isto pitanje na koje će odgovarati pojedini čelnici. Ukupni prihodi 769 milijuna kuna manji 40 milijuna kuna u odnosu na 2010. Danas smo u 2014., a za 2013.već su bili višestruko manji nego u odnosu na 2010.i već se bliže granici od jedva 700 milijuna kuna. Od toga vlastiti prihodi 301 milijun, a potraživanja što nije rijetkost u ovom izvješću ali je fenomen za velike gradove 377 milijuna kuna. znači imamo puno veća vlastita potraživanja dospjela i nedospjela u odnosu na vlastiti prihod. Kada pogledamo grad Osijek tamo je drugačiji odnos 123 milijuna vlastiti prihod, a potraživanja 90. Da li nešto ovisi o vlastima ili pojedincima to je pitanje? Neću spomenuti ili bolje da spomenem grad Zagreb milijardu 850 vlastiti prihodi, a 3 milijarde 250 potraživanja. Što time sugeriraju gradonačelnici? Da je to najučinkovitiji socijalni program, najučinkovitiji na način da ne naplaćujete ono što trebate po zakonu i vi ste svima dobar gradonačelnik. Evo potraživanja grada Rijeke, za komunalnu naknadu 32 milijuna kuna, gradske poreze 23 milijuna, zakup poslovnih prostora 14 milijuna, komunalni doprinos 10,5 milijuna kuna. prosječna učinkovitost naplate grada Rijeke 76,5%, najslabije od svih jedinice lokalne samouprave u županiji sa najvećim brojem zaposlenih u administraciji. S time da je od 1.siječnja 2012.povećao stopu prireza porezu na dohodak sa 6,25 na 12% to je za 100% veći prirez. Pokušavamo nadomiriti gubitke. Kako se tamo upravlja nekretninama? Koncem 2011.u gradu Rijeci bilo je 173 slobodna poslovna prostora, a do lipnja 2012.broj je narastao na 217. Piše ovdje da se redovito provode natječaji za davanje u zakup poslovnih prostora, vjerojatno su bili odlični ali jedna gospođa je završila sa optužnicom s obzirom da nije provodila natječaje očito na najbolji način. Prema podacima prosječno fakturiranoj cijeni za 2011.izgubi se na tim prostorima milijun i pol kuna u 2011.godini. I onda jedan dobar dio, o tome je nešto govorio kolega Klarić, u razdoblju od 2007.do 2010.dio sredstava iz cijene komunalne usluge odvoza komunalnog otpada u ukupnom iznosu 27 milijuna kuna dan je u obliku pozajmice gradu Rijeci i trgovačkom društvu u suvlasništvu grada Rijeke. Do konca 2011.vraćeno je 4 milijuna 700, a obaveza za povrat ostaje još 22 milijuna i 300 tisuća. Znači onaj odnos gdje grad garantira za poslovanje trgovačkih društava sveo se u gradu Rijeci na odnos da grad uzima od tog trgovačkog društva njegove prihode da bi preživio umjesto da je obrnuto. Ali to može u gradu Rijeci. Državni ured je ocijenio s pravom da je učinkovitost naplate prihoda jedinice lokalne samouprave nije velika. Međutim što se desilo onda? Došao je nalaz revizije za 2012., gradonačelnik ga je pogledao i na svoje uvjetno mišljenje koje je dobio od vas gospodo u Državnoj reviziji, on je vama dao uvjetno mišljenje kao reviziji. Znači gradonačelnik Obersnel dao je uvjetno mišljenje Državnoj reviziji. To je raritet. To još nitko nije napravio i po tome treba zapamtiti taj grad. A u 20 godina izgubili smo 35 tisuća radnih mjesta u tom gradu. Napomenut ću da u tom gradu HDZ nikad nije bio na vlasti, nikada. A sada ću nabrojiti tragove nekih firmi koje su nekada postojale: Autopromet, Brodogradilište Kantrida i Kraljevica, Brodokomerc, Brodomaterijal, Brodooprema, Domus, GP Jadran, GP Kvarner, GP Primorje, Istravino, IZO Mont, Jadrokolor, Konstruktor, Kvarner Express, Lero, Meso kombinat Rijeka, Metalografički kombinat, Riječka tvornica konopa, Riječko ugostiteljstvo, Rijeka tekstil, Rikard Benčić, Sladis, Slavica, Transadria, Tipograf, Torpedo, Tvornica papira Rijeka, Vulkan i na kraju Riječka banka. Riječka banka preživjela je od 1871.godine pune 132 godine dok je nisu uzeli SDP-ovi kadrovi pod svoje i nestala je 2003.godine i to je bio doprinos tome da evo i dan danas imamo to što imamo jer zaista kada sve ove brojke stavimo u jedan korelacijski odnos postavlja se pitanje tko je kriv da u tom gradu više gotovo ničega nema u onom obliku u kojem smo imali, da se u njemu sve teže živi, da iz njega ljudi u desetljeću bježe i napuštaju ga, da nestaju firme, a HDZ nije bio na vlasti, nije bio, a nestalo je 35 tisuća radnih mjesta i tko to dobro živi od grada i jeli politika koja se tamo provela uspjela? Ja mislim da je uspjela jer je grad Rijeka sa svojim institucijama postao najbolji poduzetnik u gradu Rijeci. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Goran Marić ima repliku.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Kolega Borić, taman kad sam na vaše izlaganje htio spomenuti riječ prirez vi ga spomenušte. Nekoliko desetaka milijuna ste govorili o nenaplaćenim potraživanjima grada Rijeke. Između ostalog spominjali ste i nenaplaćene zakupnine za gradske prostore i ugrubo računajući dok ste vi govorili da se samo polovica nenaplaćenih potraživanja naplatila ne bi u gradu Rijeci trebalo ne povećavati prirez sa 6 i pol na 12 koliko je povećan, nego bi ga mogli ukinuti i prirez ne bi trebao biti u gradu Rijeci. Samo da se polovica naplatila od nenaplaćenih potraživanja. A dvostruka se šteta radi takvom politikom. Nagrađuju se dužnici pojedinci, a kažnjavaju se radnici jer moraju iz plaće prirez platiti, a time se stvara nelojalna konkurencija zato što neki poduzetnici ne moraju platiti najamninu ili neke druge obveze gradu, a istodobno se smanjuje plaća radnicima. Time se smanjuje i kupovna moć i potrošnja čime utječe izravno negativno na gospodarsku aktivnost u gradu Rijeci. Pa onda nije ni čudo da je više tamo propalo poduzeća nego u bilo kojem gradu na takvoj jednoj lokaciji kao što je grad Rijeka. I uvijek se radi obrnuto kao da se namjerno radi. Riječku banku ste spomenuli. Išlo se u privatizaciju Riječke banke, zamislite u privatizaciju na način da je kupi državna banka. A sve tamo što je učinjeno kriminala ništa nije otkriveno, nego je nagrađen onaj sa direktorskim mjestom u drugoj banci zato što je zataškao sve dok je bio direktor Direkcije za nadzor banaka u Hrvatskoj narodnoj banci.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić.
Pa kolega Marić, to je tako kako ste vi rekli i ja i sad samo jedan dio kojeg sam preskočio ali ću ga reći, a vezano upravo uz ovo povećanje prireza. Od 100% je to skoro bilo, 6,25 na 12. Grad Rijeka je '91. kupio nekretninu površine 9900 m2 i tri nekretnine ukupne površine 77670 metara kvadratnih. To je jedan veliki ogromni prostor. Kako se s time gospodari utvrdila je revizija, jer jednostavno onaj broj prostora koji su u najmu a sada više, nekada su bili u najmu, sada ih više nema. On raste iz godine u godinu jer su pojedini dijelovi Rijeke postali kao pustoš. Jednostavno prolazite nekim prostorima kojima ste prolazili prije 10 godina, nema ničega. I onda gradonačelnik kaže da ima najbolji socijalni program u Hrvatskoj, a taj se odnosi na ovo nenaplaćena potraživanja koja su veća od vlastitih prihoda za 60 milijuna kuna. Tko je kriv? Čuli smo zakonodavni okvir koji lokalnim čelnicima ne omogućuje učinkovitu naplatu. E sad, ja sam naveo primjer Osijeka gdje je taj odnos sasvim obrnut. Da li to ovisi o politici, o pojedincima to nek' evo sami i saborski zastupnici a i hrvatski građani zaključe za sebe.
Poštovana zastupnica Ana Komparić Devčić, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Pa osvrnut ću se na nekoliko rečenica koje je izgovorio kolega Borić. Pa prvo govorili ste o županijama. Zapravo iz vašeg izlaganja se da zaključiti da vi zapravo smatrate da županije ne trebaju. Ja se s vama mogu složiti. Prema tome, predložite možda ćemo vas i podržati u jednoj takvoj vašoj ideji. Što se tiče naplate, komunalne naknade u gradu Rijeci, a vi jako dobro znate da je grad Rijeka nekoliko puta oprostio dug Trećem maju. Šta mislite zašto? Zato da spasi radna mjesta i Treći maj, ono što Vlada nije htjela i nije bila sposobna napraviti. Vi znate da smo mi imali i sjednicu gradskoga vijeća upravo na tu temu i da članovi HDZ-a u gradskome vijeću nisu podržali ideju da se, dakle da jamstva Trećem maju. Možete se vi smijati koliko hoćete, vi ste tada bili u resoru gospodina Kalmete. Smijete se i kažete da je Rijeka pustoš. Jest, ali pogledajte na što vam Zadar sliči. Pitam se kako je to moguće da Rijeka nije dobivala ništa. Koliko smo se borili za zaobilaznicu, šta se sve dešavalo. Dajte mi smo svi zaboravili, mi smo postali, svi patimo od amnestije, ne amnezije. Građani Rijeke nisu zaboravili zato vam ni sad nisu dali podršku i neće vam ju dat tako skoro. Jako ćete se vi morati boriti da dobijete podršku. Šta se tiče velikih firmi u gradu Rijeci gubitaka radnih mjesta. U gradu Rijeci privatizacija je provedena na HDZ-ov način i vi dobro znate da su na čelu velikih firmi u Rijeci tada bili vaši ugledni članovi u gradu Rijeci. Pa možete se vi sad ljutiti koliko hoćete, istina uvijek boli. I za kraj. 55 milijardi kuna država nije naplatila svojih potraživanja. U 17 godina od 20 i toliko ste vi bili na vlasti pa se ja pitam gdje je tu učinkovitost?
Hvala lijepo. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolegice ne trebate vi biti nervozni. Ja znam da vi imate razloga da govorite drugačije, ali brojke su brojke. I ovo piše ovdje. Ja ovo nisam kako ovdje kažu isisao iz prsta, nego ovo piše u izvješću. A ja sam pokušao pokazati kako to kad se stavi u ukupan okvir može utjecati na naša razmišljanja je li kriv pojedinac, je li kriva politika, je li je kriva revizija ili neki zakonodavni okvir. To je pitanje koje se danas ovdje vrti. Ne morate se vi ljutiti na sve ove propale firme i sve ovo što se dešava tamo. Što se tiče zaobilaznice, da je Kalmeta nije napravio nikada je ne bi bilo. To je činjenica koju vi ne možete, više je on napravio za taj grad nego će Komadina, Obersnel, Linić i ovi svi skupa zajedno. To je činjenica i to ne možete bježati od toga, a vi možete pričati što hoćete. Da ste bili sposobni kao što ste tvrdili da jeste mi bi danas gradili nastavak autoceste od Križišća do Žute Lokve. Ali čim ste došli, obećali, odustali isti čas. Neki su otišli sa svojih pozicija i mi moramo zaključiti da ste nas kao birače prevarili. E sad, ako možete nekoliko puta uzastopno i to je kvaliteta. To je to. Što se tiče jamstava, kako netko može dati protuzakonito jamstvo? I još da zgradu HNK kao hipoteku za to jamstvo. Pa mislim, pa to je bila jedna vješta politička igrica koja jednostavno već u startu ne može uspjeti, a to se u politici zove populizam ili demagogija. Tu su vješti gospoda iz Laburista. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Može povrat slike i govora?
A može.
Ajmo da čujemo.
Nisam mislio, o tome smo neku večer razgovarali o populizmu kad smo imali Zakon o državnim dužnosnicima a i onom smanjenju plaća itd. pa sam se sjetio, ali dobro. Znači, mislim da smo više-manje sve razjasnili. Ali 15 tisuća ljudi kad ode i kad učinkovito ne naplaćujete ova potraživanja koja imate onda možete reći da imate najbolji socijalni program, a da Državnoj reviziji onda kao gradonačelnik udijelite uvjetno mišljenje.
Hvala lijepa, isteklo je vrijeme. Nova replika, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Borić žao mi je što niste spomenuli koncesije kada je grad Rijeka u pitanju jer jedno 3 godine smo uporno molili gospodina gradonačelnika da nam pošalje koncesijske ugovore ali vjerojatno tržnice i neke druge stvari su bile tu čudne pa te ugovore smo jedva dobili. Bilo bi dobro da kad se govorilo o Rijeci da se reklo koliki su tu koncesijski prihodi. No, očigledno je da brojke nekada bole pa izazivaju nervozu, a vjerojatno kod Riječana i bazen izaziva nervozu. Međutim kad smo kod jamstva, gledajte netko nije zbog nekakvog osobnog sukoba dao Viktoru Lencu jamstvo i Viktor Lenac je završio u stečaju. Tko ga je spasio? Spasila ga je HDZ-ova vlada i danas tamo radi 700 skoro 900 ljudi bez ikakvih problema. A što se tiče onoga jamstva 3. maju najbolje je kad predstavničko tijelo jedne jedinice lokalne samouprave iz političkih razloga donese odluku koja je protuzakonita. E pa to je fantastično! I onda se još s tim ponose i kažu da su htjeli nešto spasiti, a naprosto su znali da su to jamstvo dali da bi Agencija za tržišno natjecanje rekla ne. Ali imate drugu priču, dakle ovdje se priča da se trebalo dati jamstva, a ova jamstva koja su pretvorena u javni dug su najedanput problematična. Pa neka se dogovore sami sa sobom što im treba.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Josip Borić.
Kolega Šuker evo u potpunosti prihvaćam sve što ste rekli jer to su naprosto činjenice. Kao i činjenica da ste imali Riječku banku od 1871. godine da bi 2002. ona jednostavno otišla. Znači, da je netko stoljećima istom učinkovito upravljao i kad su sjeli SDP-ovi kadrovi ona je jednostavno nestala. I onda se spasila na poznati način kako se spasila u drugom obliku. Ali jedna druga banka je također u našoj izbornoj jedinici, u 8. u Puli Istarska banka po istim kriterijima tadašnjeg a i sadašnjeg ministra, tadašnjeg gospodarstva a današnjeg financija, nije mogla biti spašena. To su samo neke situacije. I ja nisam mislio ni na kraj pameti da o svojoj županiji i gradu Rijeci govorim na način koji bi izazvao negativne nekakve konotacije ali ovo su brojke koje je zapisala revizija. I vidjet ćemo što će zapisati za 2012. pa 2013. itd. Ali kad je došao nalaz za 2012. gdje se opet gradonačelnika upozorava da nenamjenski troši velike količine sredstava on jednostavno uvjetno mišljenje da Državnoj reviziji. I to je u ovoj državi postalo normalan obrazac ponašanja. E sad, da li je to za nas saborske zastupnike tako? Ja mislim da nije.
Poštovana zastupnica Ada Damjanac, replika.
Zahvaljujem predsjedniče. Evo kolega Boriću prvi dio svoje rasprave iskoristili ste za političku antikampanju protiv gradonačelnika Rijeke ali ne bih o tome nego spomenuli ste poslovne prostore. Svjedoci smo da poslovni prostori u lokalnim zajednicama, gradovima i općinama svaki dan sve više su prazni, odnosno da naši mali trgovci, obrtnici, poduzetnici jednostavno ne mogu, nemaju sredstava za plaćati te najmove. U današnje vrijeme kada nam je svako radno mjesto jako bitno ja bih postavila pitanje svima nama ovdje da iznađemo mogućnosti da smanjimo te najmove i da omogućimo svim našim malim poduzetnicima obrtnicima, trgovcima, ugostiteljima da pod jeftinijim uvjetima drže te poslovne prostore i da rade u njima. I još jedno pitanje postavila bih koje je ujedno i pitanje za glavnog državnog revizora ako je moguće, poslovni prostori za udruge. Naime, mi koji smo vlasnici poslovnih prostora kao gradovi i općine kada dajemo bilo koji poslovni prostor u najam moramo ga dati na natječaj. Isto tako odnosi se na poslovne prostore koje dajemo za naše udruge. Pa bi tu trebalo iznaći mogućnosti da se udrugama daju poslovni prostori bez natječaja na korištenje jer su to naše udruge civilnog društva ili bilo koje udruge da ga mogu i koristiti. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepa. S jednim dijelom vaše replike se mogu složiti i to bi trebao biti posao gradonačelnika da ovo što je kupio '91. pokuša učinkovito iznajmiti, da on to napravi. On je tamo izabran, nisam ja izabran da to napravim. I on ima jednu svoju službu i jednu direkciju za te stvari ali jedna gospođa je tamo zbog toga završila pod optužnicom i ima nekakvu presudu ako se dobro sjećam jer je nešto bilo malo mimo zakona. I jednostavno je problem u Rijeci što vi i kad hoćete nešto u tom gradu napraviti dođete u problem jer tamo samo neki smiju imati prostor. Jel' se slažemo oko toga da samo neki smiju? To su već i davno ispričane priče i ne treba to ovdje dizati jer ovo nije rasprava o poslovnim prostorima u gradu Rijeci nego o Izvješću Državne revizije o učinkovitosti naplate lokalnih poreza i svega onoga što moraju naplatiti. A grad Rijeka pokazuje da ne zna učinkovitije naplaćivati tu i da bude lakše gradonačelniku Obrsnelu goriji od grada Rijeke je grad Split koji ima 200 i nešto milijuna kuna vlastitih prihoda a skoro 700 nenaplaćenih potraživanja, tri put više.
Poštovana zastupnica Nada Turina-Đurić replika.
Poštovani gospodine predsjedniče. Kolega Borić, pa ja ću reći ovako na vašu raspravu i vaša rasprava je jedan ordinarni politički napad ustvari HDZ-a na kolege iz SDP-a prije svega a mi smo koalicijski parteri pa se osjećam i na taj način prozvanom da nešto kažem. Vi kolega srećom u HDZ-u ne upravljate ni jednim velikim gradom u RH jer da upravljate onda bi najvjerojatnije situacija u tim velikim gradovima bila slična onoj koja je u državi odnosno na nacionalnoj razini. Pa bi o tome možda nešto mogli reći, šta ste ostavili u državi. Znači, ovi svi gradovi unatoč svim ovim zamjerkama odnosno primjedbama revizije ipak održivo posluju, naša država nažalost vi ste ju doveli ne mi u situaciju da nije održiva. Toliko o tome. Gradovi što se tiče gospodarstva i vaše prozivke oko gospodarstva točno i vrlo dobro znate koje ovlasti u tome imaju. Oni mogu poticati, oni mogu subvencionirat, oni mogu na neki način organizirati i koordinirati ali oni sigurno nisu ti niti imaju fiskalni kapacitet da mogu biti oni koji će pokretati gospodarstvo jer je naša država visoko centralizirana država još uvijek nažalost ja osobno smatram da to nije dobro i da će se gradovima i općinama u onom trenutku kad im se spuste ovlasti i spuste novci itekako u ovoj državi počet odvijati neki pozitivni pomaci. Međutim, vaš napad je užasno bezobziran a gdje ste zaboravili da je Rijeku sustavno uništavala upravo politika HDZ-a svih ovih 20-tak godina počevši od Croatia line-a koji je vodio vaš kadar dok ste vi još bili vjerojatno u vrtiću doduše pa se možda toga ne sjećate ali je to živa istina pa nadalje sve ove firme redom koje ste spominjali. Zato morala sam to odgovorit na ovakav način, nemojte se ljutiti kako sam vam odgovorila jer definitivno jest državna vlast bila ta koja je Rijeku većim dijelom dovela u poziciju, ne samo Rijeku nego sve velike gradove u RH. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Josip Borić.
Hvala predsjedniče. Kolegice ni ne trebate se vi nervozirati jer vama je župan Komadina jučer poslao lijepu poruku o partnerstvu gore u Gorskom kotaru, tako da što se tiče tih vaših podržavanja vas, SDP-a itd., rekao vam je da se ne miješate u nešto što nije vaš posao, tako da toliko o tome koliko se vi između sebe cijenite. A što se tiče one vaše tvrdnje da dobro da nismo mi nigdje na vlasti jer da bi nam bilo kao na državnoj razini danas, sad ne znam jel to pohvala il pokora, ne jer ovi su otišli iz grada Rijeke, njih 15 tisuća i sad svi izlaze iz države, to je već napredak. To su sada u desecima tisuća se to mjeri. A 380 tisuća ih je na Zavodu nezapošljavanja i tu ste ih poslali jedno 70 tisuća pa ste onda malo ovo i zablokirali ovih isto jedno 100 tisuća već tako da vi to vrlo učinkovito radite, ne trebate se vi zbog toga ljutiti, ali da je vaš osjećaj da ste vi uvijek u pravu i da vi to sasvim dobro radite pa tko to vama može zabraniti. Ovaj tamo glasa za vas, imate grad, imate županiju, sve ste podijelili, a sad govorite da smo mi ove firme privatizirali, a dobro ako smo ih mi privatizirali, ako je to tako iako bi bilo vrlo dobro utvrditi tko je zaista tu bio na izvoru a tko na ušću. Eto.
Poštovane kolegice i kolege htio bih vas zamoliti da u žaru borbe i replika ne izgubite kriterije. Pa jedan od zastupnika ili zastupnica rekao da je Hrvatska država neodrživa. Mislim da bi trebalo to izbjegavati. Naprosto to nije proizvod racija nego žara borbe. Ja vas lijepo molim, uzdržite se od takvih kvalifikacija, a sasvim sigurno nije stvar racija nego žara borbe. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine glavni državni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege pa očigledno da nismo u stanju raspravljati o brojkama pa čak ni onima koje su napravljene zbog toga da bi nam svima otvorile oči, oči koje su nekada zamazane političkim sljepilom i interesom da se pokaže da je nešto bolje. Pa mene samo zanima, to je jedno retoričko pitanje kolegama iz državne revizije je da li će ova izvješća sva završiti na predstavničkim tijelima jedinica lokalne samouprave jer mislim da bi bilo dobro da sva ova izvješća rasprave općinska, gradska vijeća i županijske skupštine. Ne, ne, nemojte kolege. Ovo nije izvješće koje državna revizija radi svake godine. Ovo je jedno skupno izvješće. Ja znam dobro što govorim, prema tome nemojte završite će jer ovo izvješće koje usvaja Sabor nema nikakve obveze da se proslijedi jedinicama lokalne samouprave i to je ključno pitanje jer mi možemo se ovdje prepucavati koliko god hoćemo. Međutim ključno je a to ću kasnije elaborirati u svojoj raspravi jer prešao sam i lokalnu i županijsku i državnu razinu izvršne vlasti pa mislim da imam nekakvog iskustva i da mogu na neke stvari upozoriti jer naprosto danas ovdje nitko nije rekao, recimo jednu fundamentalnu stvar a koliki je postotak naplate komunalne naknade? I koliko jedinica lokalne samouprave komunalnu naknadu imaju kao nekakav fundamentalni izvor prihoda osim ovih većih jedinica lokalne samouprave. I kad bi počeli razgovarat o tome na takav način onda bi ovo izvješće imalo smisla. Jer većina jedinica lokalne samouprave ima ono što je naprosto padne s neba a to je udio o porezu na dohodak i one veća decentralizirana sredstva od poreza na dohodak i kad pogledate postotak prihoda to vam se kreće od 50-90% Sljedeći izvor prihoda tu moramo isključiti ove gradove uz more su prihod od komunalne naknade i prihod od komunalnog doprinosa. S tim da prihod od komunalnog doprinosa ima zakonski točno namjenu za što se mora koristiti, novce od komunalnog doprinosa koje naplatite ne možete koristiti za recimo plaće ili nešto slično. I da smo mi možda danas raspravljali na ovakav način vjerojatno ne bi došli do ovakve rasprave i međusobnog prepucavanja, a isto tako vjerojatno ne bi došli ni do toga da netko kaže da treba ili da ne treba ukinuti jedinice neke lokalne samouprave jer isto nekritički govorimo. Imate malih općinica koje sjajno funkcioniraju i da nisu takve kakve jesu vjerojatno ti stanovnici nikada ne bi imali tako visoki stupanj komunalne opremljenosti. A zašto? Imali su sposobne načelnike koji su trčali u Hrvatske vode, u Hrvatske šume u HEP i na takav način novce koji su tamo, te novce će potrošiti netko. E sada je pitanje koliko je tko bio sposoban ponudio program i dobio te novce da napravi nekakve magistralne mreže po svojim općinama. Vi imate male općine koje graniče sa područjima nekog grada i sada pogledajte tu malu općinu ona ima i vodu i sve skupa, a do nje je dio jednog velikog grada, građani tog dijela koji pripada tom gradu nemaju vodu, a odnos proračuna vam je 1:100. E sada kada meni netko postavi takvo pitanje ja ne mogu nikako reći da ta mala jedinice lokalne samouprave nije opravdala svoje postojanje. Dakle to je samo jedna komparacija. Ono što također treba reći, ovo izvješće je trebalo između ostalog poslužiti za našu raspravu kad govorimo o tome porezu na imovinu, porezu na nekretnine itd. jer ovdje jasno vidite koliki vam je prihod od komunalne naknade. I kada pogledate kolika vam je ta naplata, a kada bi se uveo porez na nekretnine jer ministar je od poreza na nekretnine namijenio decentralizirati određene funkcije jedinice lokalne samouprave i na takav način ono što bi se više naplatilo opteretiti ih prije svega sa primarnom zdravstvenom zaštitom. E kolegice i kolege, ako mi u ovim uvjetima nismo u stanju naplatiti više od recimo 50, 60% komunalne naknade, onda se postavlja pitanje, a kako bi sutra naplaćivali porez na nekretnine koje bi iznosio bio daleko veći, a o tome bi ovisilo funkcioniranje primarne zdravstvene zaštite. Pustimo mi sada o tome da li mi jesmo porez na nekretnine nego govorim što bi se trebalo financirati iz toga. I što bi nam se dogodilo? dogodila bi nam se identična stvar kada smo 2002.godine decentralizirali županijske bolnice. Mi smo decentralizirali županijske bolnice, dali smo jedan dio sredstava, ali netko drugi je počeo određivati cijene i troškove tih bolnica i te županijske bolnice su praktički od 2002.godine izuzev par iznimaka počele gomilati gubitke. A to se sve može iščitati iz ovog materijala. Brojke treba čitati onakve kakvi jesu bez političkih primisli. Imat ćemo mi drugih tema gdje ćemo se moći prepucavati. I zato bih ja predložio da mi bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo da donesemo zaključak da se ova izvješća proslijede jedinicama lokalne samouprave bez obzira što ih ne možemo obavezati da oni to rasprave na svojim predstavničkim tijelima, ali preporuku dati da informiraju svoje vijećnike o tim podacima. Kažem jer onda bi vjerojatno drugačije raspravili. Zašto? Pa zato komunalnu naknadu različito naplaćujemo. Neki gradovi su osnovali vlastite tvrtke pa im oni to naplaćuju, neki su zaposlili ljude kod sebe pa im oni naplaćuju. Isto tako porez na vikendice. Ja se sjećam kada je taj porez uveden praktički tek treću godinu se on počeo negdje ustabilio da je preko 95% rješenja prihvatilo takvim kakvim je, nije bilo žalbi jel su se ljudi stalno žalili i to je ostalo po nekakvom onako slijedu ostalo u Poreznoj upravi i vrlo malo jedinice lokalne samouprave iskoristilo mogućnost da osnuje vlastitu. Međutim taj porez na vikendice je isto tako pokazao nešto drugo. Zbog političkog rizika lokalni čelnici nisu spremni u datom momentu recimo osobito u atraktivnim sredinama na moru preuzeti na sebe odgovornost da poviše cijenu poreza na vikendicu po kvadratnom metru, iako je ta mogućnost mislim prije 7, 8 godina da smo izmijenili taj zakon i dana je mogućnost. Jer gledajte, to je ja bi to rekao jezikom građevinara to je tzv. položajna renta. Pa nije logična stvar da netko ima vikendicu u Dubrovniku negdje na atraktivnom mjestu na hrvatskim otocima ili negdje drugdje, pa neka plate zato što ima. Bilo bi daleko bolje i svrsishodnije da to plati nego da plaća onih 12 ili 15 kuna cijelu godinu paušalno odvoz smeća ili da plaćate cijelu godinu paušalno 20-ak kuna za odvodnju i vodu koju ne trošite. Bilo bi daleko svrsishodnije za jedinice lokalne samouprave da taj porez na te vikendice koje se nalaze na atraktivnim mjestima bude veći. Ja mislim da je iznos bio 12 kuna po kvadratnom metru maksimalan. Porezna potrošnja on je 3% na bezalkoholna pića i napitke i tu isto, a kada pogledate koliki je to prihod jedinice lokalne samouprave onda ispada zanemariv. I to je ono da li je neki porez isplativ ili neki porez nije isplativ. Ovo izvješće pokazuje da se možda neki porezi jedinice lokalne samouprave bi trebale odmaknuti jel od njih nemaju nikakve koristi. Imaju daleko više problema u nekakvoj negativnoj bilanci ali zato ovi koji itekako pune proračun trebalo bi poraditi kako njih bolje i kvalitetnije naplatiti, kako da ima već postotak naplate. I na kraju sredstva od prodanih stanova. To su sredstva koja se dijele između jedinice lokalne samouprave i države. Dakle po zakonu ta sredstva se mogu koristiti jedino za kupnju socijalnih stanova i za rješavanje socijalnih problema ustvari za socijalnu politiku. i dobro bi bilo da Državna revizija kada dođe u bilo koju jedinicu lokalna samouprave, a nema ih puno, to vam je možda 100-njak i nešto gradova koji imaju značajniji prihod od prodaje tih stanova. Zašto? Zato što je većina jedinice lokalne samouprave niti nije imala tih zgrada kolektivnog stanovanja pa nije prodala toliko stanova pa da se vidi gdje su ti novci završili. Da li su se ti novci koristili stvarno za kupnju stanova i da se nutra smjeste naši sugrađani koji su se na žalost našli na marginama društva ili ih je netko koristio u tekuću potrošnju. Dakle, niz pitanja koje bi vjerojatno vijećnici na gradskim i općinskim vijećima, županijskim skupštinama otvorili možda daleko kritične nego što smo mi danas ovdje raspravljali. Jer čim je netko nešto spomenuo, nekome nije pasalo taj se išao braniti. Ali možda, dakle s jednom raspravom na lokalnoj razini bi bilo dobro. I druga stvar, mislim da ovo izvješće s obzirom na obim je nemoguće raditi svake godine. A možda bi bilo dobro da ga svakih pet godina se napravi na ovakav način jer on nudi jednu sasvim drugačiju dimenziju lokalnih financija u odnosu na ono izvješće koje se radi svake godine. Jer ne možete zbog, osobito i zbog novog Zakona i o vodama i svemu, ne možete gledati jednu jedinicu lokalne samouprave izdvojene od drugu. Zato je vrlo bitno usporediti neke njihove prihode. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo na replike. Poštovani zastupnik Tomislav Žagar, replika.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker, evo potaknuli ste me na repliku već u samom početku vaše rasprave kad ste spomenuli naplaćivanje komunalne naknade. Smatram da većina je posebno manjih općina je u problemu. Problemi su nastupili već onda kad se utvrđivao iznos visine komunalne naknade, jer često puta a i sami ste vidjeli kroz postupak legalizacije objekata. Ne govorimo samo o kućama koje nemaju, objektima koji nemaju građevinsku dozvolu već objektima koji uopće nemaju nikakvu dokumentaciju pa su uglavnom komunalni redari ili komunalni radnici išli s metrom pa su izmjerili kvadraturu prostora. Ona se dogodila, nije to problem kod kuća za stanovanje već je problem kod poslovnih zgrada gdje se taj, često puta nije bilo proporcionalno zapravo veličine samog objekta pa su se gomilali troškovi na komunalnu naknadu. To vlasnici nisu plaćali poslije zbog odlaska firme u tečaj ili što se već događalo. Mislim da je to razlog zašto veliki dio toga iznosa nije naplaćen mnogim općinama. I kad govorimo o zakupu poljoprivrednog zemljišta isto da, općine da bi izbjegle velike troškove kod uvođenja u posjed pa su često puta da kažemo iz kancelarija se uvodilo u posjed. Nakon toga su mnogi se žalili dok je … [[Govornik se ne razumije.]] naravno bilo je dobro. Poslije kad se trebalo plaćati zakup tad više nije bilo baš u redu da plaćaju zakup za onaj dio zemljišta koji u stvarnosti nisu koristili, a onda i one dvije godine koliko su imali pravo počeka da im se ugovor ne raskine ako ne plaćaju zakup zemljišta u tom smislu sam stao na neki način u obranu jedinica lokalne samouprave jer revizija naravno ona snimi stanje kakvo je u onom trenutku kad dođe. Ali ove uzroke problema koji se gomilaju iz prošlosti često puta se ne mogu na taj način vidjeti. A svakako se slažem s vama da bi ti nalazi trebali doći na vijeća i skupštine. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Žagar, vi ste samo proširili ono što sam ja počeo. I ja se s vama tu u potpunosti slažem. Međutim, jedno retoričko pitanje i vama i meni. Ako ste rekli da se ne može naplatiti komunalna naknada, onda mi recite a kako bi onda uveli porez na nekretnine kad sve ove nekretnine koje se sad, gdje se komunalna naknada plaća na kvadrat, a porez na nekretnine bi se trebao plaćati prema vrijednosti. Znači, svaku tu nekretninu koja bez obzira da li ima građevinsku ili nema građevinsku bi trebalo procijeniti. Dakle, vidite da ove naše rasprave vas dovode do toga da naprosto neke stvari se ne mogu napraviti preko noći. Ali ako vi kao posljedicu te promjene imate decentralizaciju određenih funkcija koje se tiču direktno pa čak i života naših građana, jer se radi o primarnoj zdravstvenoj zaštiti, onda se mi igramo vrlo opasnog posla. I zato ja kažem ovo izvješće jako bitno, da naprosto ljudi koji se ne bave s ovim područjem vide, naprosto da vide od čega živi njihov grad. I onda će vjerojatno svi drugačije razmišljati. Pa logična stvar da imate od hrpe onih firmi koje su propale gradovi još uvijek vode obvezu nenaplaćenih komunalnih naknadi, jer nitko se ne usudi pokrenuti proces zastare iz jednostavnog razloga da on ne bi postao predmet progona. Pa jednostavnije mu je to držati kao nekakav dug, nego da vi otpišete ili pokrenete nekakav postupak zastare pa vas netko sutra goni zbog toga da ste vi nekome pogodovali ili tako dalje. Ali kažem, ovih nekoliko prihoda jedinica lokalne samouprave samo otvara silna pitanja. I ako je 8 milijardi na 200 milijardi nenaplaćeno, onda 50 milijardi na 120 milijardi ipak malo drugačiji odnos ako se 50 milijardi u tim iznosima je i kamata, a u ovom dijelu komunalne naknade mnoge jedinice lokalne samouprave vam ne zaračunavaju zateznu kamatu, pa je to onda iznos puno veći kad bi se na njega zaračunala prosječna zatezna kamata od 13, 14%.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Marijan Škvarić, replika.
Hvala gospodine predsjedniče Sabora. Uvaženi kolega, slažemo se oko tog dijela da zaista veliku većinu lokalnih uprava porez na dohodak čini većinu prihoda. Ali to su oni izvorni porezni prihodi i ono koje na kraju krajeva možete najbolje, najkvalitenije planirati tijekom godine. Ovi drugi prihodi što su, prije svega prihodi komunalne naknade to su prihodi koje mi u gradovima, znači preko gradskih vijeća moramo donijeti odluku koje visine. Jer imate znači jedan raspon od koliko do koliko u tom okviru. E sad, tu odluku morate donijeti na način da prije svega vidite koja je uopće fiskalna kapacitet i mogućnost vaše lokalne uprave. Nećete ići sigurno na onaj maksimum sa željom što bi bilo dobro da imate što veći prihod da u tom dijelu opet reinvestirate u komunalne infrastrukture. Komunalna naknada je baš strogo namjenska sredstva. To ne možete trošiti na neke druge stvari osim baš u komunal. I ono što, velim što je kao zakonska osnova. Ali bit je u tome da što god mi rekli ovu informaciju o tome će znati svi i znaju već svi naročito ako se bavimo politikom da netko ako nešto krivo napravite da će se to svakako potruditi da vam to istakne kao jednu manu. Ali ja bih htio još jednu drugu stvar potencirati iz svog iskustva. Proračun grada Lepoglave 2001. godine je bio negdje oko 3 i pol milijuna kuna. Danas je proračun grada negdje oko 20 milijuna kuna, 5 puta je povećani, a ekonomska vrijednost svih ovih naknada su praktički ostala na istoj razini. Ali dogodilo se to da nisam mogao dobiti potpore niti od ministarstava, na žalost u ovih proteklih 8 godina naročito kad ste vi bili na vlasti. Okrenuo sam se drugim izvorima prihoda. To su fondovi EU. 14 projekata koje smo realizirali smo ugradili u razvoj grada i ugradili smo ga ono što isto hoću potencirati svi ti prihodi moramo znati kamo ćemo ih potrošiti. Nećemo to trošiti da napravimo nogometne stadione, nego ćemo trebati napraviti najprije komunalnu infrastrukturu, gospodarsku infrastrukturu i na kraju jednu društvenu infrastrukturu. Trebamo znati što hoćemo da možemo kvalitetno raspolagati sredstvima. E s time se slažem. Ali da li to činimo? Mislim da ne.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Pa kolega ja mislim da se mi u potpunosti slažemo. Meni samo, ja bih dodao na ovo što ste vi rekli da su svi gradovi, a na to su bili upućeni još 2008., 2009. trebali osnovati odjele za pretpristupne fondove, a kasnije za korištenje tog. Dakle, taj trening gradovi nisu napravili. I oni koji su napravili, a vi to stalno ističete, vjerojatno ste to napravili, imaju pozitivna iskustva. I suludo je sad govoriti ako imate nekakvu veliku infrastrukturnu mrežu koja košta 200, 300 milijuna kuna vi to ne možete napraviti bez Hrvatskih voda iz vlastitog pa da imate ne znam kakav proračun. Ali, ako imate uz to vodocrpilište i ako to vodite pod projektom zaštite okoliša, a to vam itekako može proći da ste kandidirali te projekte sigurno bi 2015. već dobili za dio tih projekata novce. Dakle, to su činjenice oko kojih se vidite mi slažemo bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo. I nemamo uopće potrebe da se prepucavamo. Zašto? Pa zato što su to realne činjenice i samo bedak to može osporavati. A vi ako ste gradonačelnik onda vam ne pada na pamet da osporavate to da vašim građanima bude sutra bolje. Jer kažem ako bude blato bez obzira kojoj političkoj stranci pripadamo svi bumo po tom blatu gazili. Ali ako nam spuste primarnu zdravstvenu zaštitu u kontekstu ovoga poreza na nekretnine onda će građani lupat po glavi gradonačelnika gdje su penezi a vi ne budete mogli naplatiti taj porez na nekretnine s obzirom na socijalni status i imovinski cenzus ili dohodovni kako god hoćete građana RH zato jer sad ne možemo naplatiti niti komunalnu naknadu koja je daleko manja.
Poštovani zastupnik Srđan Gjurković, replika.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega slažem se s većinom vaše rasprave i neovisno o tome što je bilo žučno po pitanju rasprave naročito u ovom segmentu lokalne samouprave, načelnika i onih koji nisu načelnici i gradonačelnici, mislim da se pokazalo dobro ova revizija i u tom segmentu da je otvorila prostor da se neke stvari i mijenjaju u okviru nekih drugih zakonodavnih okvira ali otvorilo je javnosti apsolutno tu problematiku na jedan sasvim drugi način nego što se dosad radilo. Slažem se i isto tako smatram da ne samo da treba revizije poslati i gradskim vijećima i davat preporuke, neovisno što je to na internet stranicama što smo govorili nego da bi bilo dobro poslati isto gradskim vijećima, odnosno županijskim skupštinama vlasnicima svih onih društava trgovačkih na kojima se radila ekonomska opravdanost razlike u cijeni komunalnih i javnih usluga kao i skupljanje odvoza i odlaganje komunalnog otpada jer je ovo jedna stručna analiza, obvezujuća sa preporukama i vrlo dobro bi bilo da se i primjenjuje. A bit će primjenjiva ako se dostavi tamo gdje je na pravom mjestu. I isto tako spominjali ste uspješne općine i gradove koji su trčali po ministarstvima pa su bili malo uspješniji nego oni drugi. Sutra se otvaraju Olimpijske igre pa imamo i raznih trčanja na skijanju mislim da to nije sport biti načelnik, gradonačelnik i trčati po ministarstvima. Ono što pokušavamo sada uvesti, a to su kriteriji pravi za dobivanje sredstava temeljem projekata a ne temeljem trčanja kako je to dosad bilo. Evo, gospodin Škvarić je nešto spominjao.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
E kolega Gjurkoviću vidi se da vi niste baš puno trčali po lokalnoj samoupravi. To je bio jedan figurativan izraz, vi niste mogli dobiti novce ako niste imali programa. Prema tome, bio sam ja gradonačelnik kad ste vi bili na vlasti pa i kod vašeg stranačkog kolega Marasovića sam trčao ali sa projektom da dobijem nekakve novce i u Hrvatske ceste i Hrvatske autoceste. Tako su isto gradonačelnici i načelnici dolazili dok sam ja bio ministar. Nikada nitijedan kvalitetan projekat nije odbijen. Pa evo kolega Baranović zna jedan projekt sa EBRD-om koji je potpisan sa gradom Šibenikom potpisali smo ga kad je bila Godišnja skupština EBRD-a. Mislim da je kolega Baranović bio sa gradonačelnikom na potpisu. Dakle, taj projekat se pregovarao i izgovarao bez obzira što je bila druga politička opcija. Zašto? Pa zato što je grad Šibenik ponudio kvalitetan program. Prema tome, to treba gledati na takav način. A trčati je jedan figurativni izraz jer isto tako možete se i dovesti, ali vjerojatno iz Splita ne možete dotrčati, ali se možete dovesti jer i kolegica sa Hvara mora i sa brodom i mora plivati i trčati da dođe. Ali ako ima dobar projekat nije bitno kako će doći.
Poštovani zastupnik Igor Rađenović, replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa da, vjerojatno zato čelnici gradova, općina i županija kupuju dobre aute da ne bi trčali i hodali. No dobro. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, osobito ovaj iz Vinkovaca, da. Slažem se sa ovim kontekstom vaše rasprave da ćemo se oko dobrog dijela složiti, zapravo ovo izvješće pomaže u tom smjeru. I drago mi je uvijek kada u ovoj sabornici, doduše obično je to popodne kada kamera nema a ovisno i o temi, da razgovaramo [[Upadica Leko: Ima.]] Ne, nema, ima HTV 4, da ima HTV 4 slažem se, MAX TV i neki drugi ali slažemo se da je jutro interesantnije ali predsjedniče sad mi oduzimate sekunde a puno toga sam pametno htio reći. Pozdrav svim kamerama. Prvo osnovna teza koju ste iznijeli da li se izvješća šalju ili ne šalju. Koliko je meni poznato šalju se, klimali su ljudi iz Državne revizije, prema tome šalju se prema lokalnoj samoupravi. Da li oni to koriste ili ne e to je sad drugo pitanje. Ja sam isto, svi smo imali neke živote prije, bio u predstavničkom tijelu najvećeg našeg grada, grada Zagreba i godinama su izvješća dolazila gradonačelniku ali se on nije dosjetio da ih pošalje prema predstavničkom tijelu. U međuvremenu smo i promijenili odnos predstavničkog tijela i gradonačelnika i predstavničko tijelo je odlučilo da izvješća revizije moraju dolaziti na sjednicu Gradske skupštine. Prema tome, bilo bi dobro da to sva predstavnička tijela odluče i to se s vama slažem. E sad, vi ste tu razvili tezu oko poreza na nekretnine, bit će skuplje ili neće. Cilj poreza na nekretnine je upravo i razvili ste da će to opteretiti lokalnu samoupravu. Razlika je između korištenih i nekorištenih nekretnina. I to je ona razlika gdje se na lokalnoj samoupravi stvari mogu puno, puno bolje riješiti i tu se razlikujemo vjerojatno politički da li centralizacija ili decentralizacija, da li spustiti i ovlasti i odgovornosti prema lokalnoj samoupravi ili ovo trčati i žicati u državnoj upravi. To po mom sudu nije dobro rješenje. Ali tamo gdje smo po meni napravili suštinsku grešku, ne znam da li ćete se oko toga sa mnom složiti, a to je porez na dohodak i dobit. Kada smo porez na dobit odredili a to je bilo u vrijeme HDZ-a da bude državni prihod a ne prihod lokalne samouprave pa onda nema takmičenja lokalnih samouprava oko toga da dovedu pojedina poduzeća itd., samo da završim misao. Mislim da je tu ta suštinska pogreška i da tu možemo vratiti priču. … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kao prvo, kolega Rađenović ovo je prvi put ovakvo izvješće napravljeno. Ja ne znam kako se moglo slati svake godine. ovakvo izvješće je prvi puta napravljeno objedinjeno ovakvo, ali ovoga. Dobro, a što se tiče poreza na dohodak i poreza na dobit, vidite tu je bilo podijeljeno mnogi gradonačelnici iz Hrvatske su se bunili zašto dobiti Ine, HT-a itd. ostaje gradu Zagrebu i onda je bila logična stvar da dobit ide državi a da država se odreče dijela poreza na dohodak i praktički vi kad pogledate u ovom trenutku je kompletan porez na dohodak pripada jedinicama lokalne samouprave. Država više nema niti lipe od poreza na dohodak, pustite onaj dio postotno koliko ide i za decentralizirane funkcije ali imate Fond za izravnanje, imate ona sredstva koja se vraćaju, povrat poreza na dohodak u ime jedinica lokalne samouprave koje jedinice lokalne samouprave na području od posebne državne skrbi ne vraćaju i logična stvar da je tu grad Zagreb najviše izgubio. Zašto? pa zato što grad Zagreb dolazilo 80% poreza na dobit iz Hrvatske. Vi sad kad pogledate koliki je porez na dobit THT-a samo, koliki je porez na dobit poslovnih banaka i od ukupnog dobiti od nekakvih deset milijardi kuna od tih svih financijskih i nefinancijskih institucija praktički 100% vam je u gradu Zagrebu, a poslovnice su diljem Hrvatske. Nemoguće je izračunati na ovakav ili onakav način. To je ista priča i kod oko PDV-a. dakle, to je bio pokušaj, možda nije bio najsretniji, najbolji. Međutim sad se to ustabililo i to je tako kako je ali imate mogućnost ako se ne slažete s tim ključem podjele predložite drugi ključ, uopće nema problema. Ali ja ponavljam to je bio zahtjev gradonačelnika i načelnika s terena koji od poreza na dobit praktički nisu imali ništa, imali su od ovih lokalnih firmi koje su nažalost loše stajale, kak su stajale, ali sad sa povećanim djelom poreza na dohodak ipak svi dobiju više osobito oni manji i siromašniji.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Petar Baranović replika.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker pa evo vi ste u svom izlaganju napravili odmak od općeg tona ove diskusije popodne koji se nije jako često svodio na meritum stvari nego se pričalo o svemu pa čak i o demagogiji i koristilo se ovu raspravu za nekakvo točkasto političko obračunavanje a kad bi išli gledat točkaste nalaze ove revizije naišli bi na svašta. Meni i kolegu Vidoviću je prilično lako danas popodne sjediti u ovom Saboru i slušat ovu raspravu jer grad Šibenik je za 2012.dobio bezuvjetno mišljenje što je rezultat rada kolega Županovića, kolege Vidovića, skromno i moje malenkosti. Pa onda nismo s toliko strasti pratili, slušali ovu raspravu. U jednoj ću se stvari složiti s vama što nije baš često. Ne bi uopće bilo loše da se ovo izvješće proslijedi jedinicama lokalne samouprave i gradovima i da to na gradskim vijećima predstavničkim tijelima rasprave, vrlo bi se vjerojatno dimilo i u drugim gradovima, ne samo u gradu Rijeci. A zasigurno bi bilo prilično škakljivo vašim kolegama na gradskom vijeću grada Šibenika s obzirom na činjenicu da smo mi po dolasku u ovom segmentu poslovanja grada Šibenika naišli na krš koji smo eto negdje sredinom mandata uspjeli savladat i staviti u takvu regulu da dobijemo kao jedan od rijetkih gradova u Hrvatskoj bezuvjetno mišljenje. U svakom slučaju bilo bi dobro da ovo bude predmetom rasprava i na lokalnoj razini i da se kroz tu javnu raspravu izvrši pritisak prema svim jedinicama bez obzira na političke opcije koje ih vode jer je ovo jedan bitan segment funkcioniranja grada, temeljeni ja bih rekao i vrijeme nam je da se počnemo na svim razinama u ovom društvu dovoditi u red. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Pa ne znam baš kolega Baranović da sam u ovom izvješću vidio da je grad Šibenik dobio bezuvjetno mišljenje. Od većih gradova bio je tu jedino grad Čakovec i grad Bakar al ako je tako vi ste možda dobili bezuvjetno izvješće za onaj nalaz koji je napravljen vama ali ovo je jedan potpuno drugi nalaz. Prema tome, ovoga ali gledajte vi ste isto svoju raspravu, ja sam mislio da ćemo raspravljati o konkretnim stvarima, vi ste isto svoju raspravu ispolitizirali, tako isto kolege meni iz Šibenika vele da ste vi ostavili meni rasulo i sad to rasulo vamo, rasulo tamo i onda to završi nigdje razumijete. Ali jasno zašto sam rekao ovoga da se ovoga izvješće treba poslati jedinicama lokalne samouprave pa zato što su konkretni podaci i onda više nitko ne može pričati o rasulu, može govoriti o tisućama o milijunima i ne može pričati o rasulu. Prema tome mislim da smo se mi u ovim replikama sa kolegama iz klubova vladajuće koalicije poprilično složili. Zašto? zato što smo govorili o problemima koji tište čelnike jedinica lokalne samouprave jer njima ćemo uvijek jednako govoriti ako poštujemo svoje građane bez obzira kojoj je političkoj opciji pripadao.
Evo ovime smo završili sve replike i sve prijavljene za raspravu po ovoj temi. Sada u ime Državnog ureda za reviziju glavni državni revizor Ivan Klešič izvolite poštovani državni revizore. Izvolite za govornicu.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Pa evo ja bih uvaženom zastupniku Šukeru samo odgovorio na ova dva pitanja. Naime, naša izvješća dostavljena su svim zakonskim predstavnicima, znači načelnicima općina i gradonačelnicima. Mi to ne možemo odrađivati. Mi ne sastavljamo dnevni red općinskih i gradskih vijeća. Dakle svim zakonskim predstavnicima sa ugrađenim očitovanjima dostavljena su naša izvješća. Vama bih odgovorio još na jedno pitanje koje se iskristaliziralo nešto ranije a to je vezano za koncesije u gradu Rijeci, iznosi su navedeni u našem izvješću, obavljenoj financijskog reviziji i reviziji financijskih izvještaja poslovanja grada Rijeke. Još bi također odgovorio uvaženim zastupnicima Škvoriću i Sanaderu. Kroz vašu raspravu iskristaliziralo jedan stav da bi državni revizori trebali više savjetovati, nažalost to baš i nije jedna zakonska mogućnost koju mi imamo. Naime, tu je jedna suprotnost imate na jednoj strani revidiranje, znači kontrolu, s druge strane savjetovanje, to je sukob interesa. Dakle ono što državni revizori mogu učiniti, a to mi i činimo i to je naš vid savjetovanja, a to su naše preporuke koje možete pročitati u izvješćima koja dostavljamo vama. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Time smo raspravu završili. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o izvješću kada se steknu zato uvjeti. Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti naplate prihoda u jedinicama lokalne i područne samouprave. Rasprava je o izvješću zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za financije i državni proračun dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - Prihvaća se Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti naplate prihoda u jedinicama lokalne i područne samouprave. Molim tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 111 glasova za i 2 glasa suzdržana prihvaćen predloženi zaključak.
Prelazimo na iduću točku. To je - Izvješće o obavljenoj financijskog reviziji političkih stranaka, nezavisnih zastupnika i nezavisnih članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i /područne/ regionalne samouprave za 2012. Državni ured za reviziju podnio je ovo Izvješće temeljem članka 9. Zakona o Državnom uredu za reviziju i članka 32. Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Prijedlog akta ste primili. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. Prije nego što pitam predstavnika predlagatelja želi li dodatno obrazložiti prijedlog riječ dajem zastupniku Šukeru koji se javlja za riječ. Recite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja bih samo želio upozoriti bez namjere da odgađam ili sabotiram ovu raspravu. Mi još nismo po ovoj točki dnevnog reda dobili mišljenje hrvatske Vlade. I zato ja predlažem s obzirom da su kolege iz Državne revizije tu da mi napravimo jednu malu rotaciju, da držimo se Poslovnika, da ga mi ne kršimo, da raspravljamo ovu točku koja je sljedeća a to je lokalna samouprava. A s obzirom da je navodno danas na Vladi ova točka dnevnog reda, pa ja molim kad to mišljenje dobimo na klupu da praktički onda raspravljamo o ovoj točki čisto zbog toga da ne bi sutra netko reko kako smo mogli tada raspravljati, a sada ne možemo. Pa evo, to je moj prijedlog ako se slažete.
Iako mi možemo provesti raspravu i bez mišljenja Vlade, a mišljenje Vlade će doći svaki čas na klupe. I ja ovaj vaš prijedlog dobronamjerni prihvaćam, pa ćemo sad onda raspraviti najprije Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti naplate prihoda u jedinicama lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Sada idemo vratiti na - Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka, nezavisnih zastupnika i nezavisnih članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za 2012. Državni ured za reviziju podnio je ovo izvješće temeljem članka 9.zakona o Državnom uredu za reviziju i članka 32. Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe. Prijedlog ata prijedlog izvješća ste primili. Raspravu o ovom izvješću proveo je Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora. Njegovo izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik Državnog ureda za reviziju? Da. Poštovani glavni državni revizor Ivan Klešić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani cijenjeni zastupnici i cijenjene zastupnice. U skladu sa odredbama Zakona o financiranju političke aktivnosti i izborne promidžbe ured je dostavio Hrvatskom saboru Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka, nezavisnih zastupnika i nezavisnih članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za 2012. Godinu. Revizijom je obuhvaćeno 25 političkih stranaka, 6 nezavisnih zastupnika i 12 nezavisnih članova predstavničkih tijela lokalnih jedinica. O financijskim izvještajima i poslovanju političkih stranaka je izraženo 12 bezuvjetnih i 13 uvjetnih mišljenja. Za nezavisne zastupnike je izraženo 5 bezuvjetnih i 1 uvjetno mišljenje, a za 12 nezavisnih članova predstavničkih tijela lokalnih jedinica izraženo je 9 bezuvjetnih i 3 uvjetna mišljenja. Osim spomenutih revizija ured je izvršio sve aktivnosti vezane uz provjeru dostave i objave godišnjih financijskih izvještaja svih političkih stranaka koje su prema podacima HIDR-e djelovale u RH tijekom 2012.godine njih je 123, 6 nezavisnih zastupnika i svih 867 nezavisnih članove predstavničkih tijela lokalnih jedinica. Od ukupno 123 političke stranke financijske izvještaje za 2012.godinu je bilo obvezno dostaviti i objaviti na web stranicama 100 stranaka. To su one kojima je vrijednost imovine u prethodne tri godine iznad 100 tisuća kuna na razini godine i godišnji prihod uzastopno u prethodne tri godine iznad 100 tisuća kuna. Provjerom je utvrđeno da je 39 političkih stranaka dostavilo godišnje financijske izvještaje u propisanom roku dok 61 stranka ove izvještaje nije dostavila ili nije dostavila u propisnom roku. Što se tiče nezavisnih zastupnika oni su svi dostavili ove izvještaje u zakonskom roku. Od 867 nezavisnih članova predstavničkih tijela njih 296 je dostavilo u propisanom roku godišnje financijske izvještaje ili izjavu kojom potvrđuju da nisu obvezni dostavljati ove izvještaje dok je 281 nezavisni član dostavo izvan propisanog roka, a čak 290 nisu dostavili ovaj izvještaj. Vezano uz provjeru objave godišnjih financijskih izvještaja koji su ovi subjekti bili obvezni objaviti do 1.ožujka 2013.godine Državni ured za reviziju je utvrdio da je 37 političkih stranaka objavilo godišnje financijske izvještaje u propisanom roku, a 63 stranke nisu objavile ili nisu objavile u propisanom roku. Od 6 nezavisnih zastupnika 2 zastupnika nisu svoje godišnje izvještaje predali odnosno objavili u propisanom roku. Što se tiče nezavisnih članova predstavničkih tijela lokalnih jedinica od 867, 133 su u propisanom roku objavila godišnji financijski izvještaj, 102 izvan propisanog roka dok 632 nisu objavila financijski izvještaj. O nepoštivanju odredbi Zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe ured je obavijestio nadležna tijela, a u 63 lokalne jedinice je uputio prijedlog obustave isplate sredstava za redovito godišnje financiranje nezavisnih članova predstavničkih tijela koji nisu u zakonskom roku dostavili ni objavili godišnje financijske izvještaje. Ono što bih želio posebno naglasiti je da ured u svim revizijama obavlja provjeru donatora političkih stranaka i dobavljača roba, te izvoditelja radova i usluga u državnim tijelima, lokalnim jedinicama i svim drugim obveznicima primjene odredbi Zakona o javnoj nabavi. Gospodine predsjedniče, cijenjene zastupnice i cijenjeni zastupnici hvala vam na pozornosti.
Hvala i vama glavni državni revizoru. Da li predstavnik Odbora za financije i državni proračun želi izvješće? Ne. Otvaram raspravu. Raspravu idemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. na redu je Klub nezavisnih zastupnika poštovani zastupnici Grubišić i Kajin. Nema nijednoga, gube pravo na rasprave o ovoj temi. Sljedeći je Klub HNS-a i poštovani zastupnik Petar Baranović. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvaženi gospodine revizore sa suradnicama i suradnicima, poštovane dame i gospodo. Evo nakon ovih rasprava koje su znale biti dosta temperamentne u prethodnim točkama u ovoj točci rasprava o nalazu revizije financijske revizije političkih stranaka, nezavisnih zastupnika i nezavisnih članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za 2012. narodski rečeno revizija poslovanja hrvatske politike. Ja bih to nazvao jednostavnije tim rječnikom, politike koja kroji zakone kao formalne okvire nekih svojih razmišljanja kako i na koji način voditi ovo društvo. U tim zakonima nameće norme ponašanja, postupanja, procjenjuje stupanj odgovornosti ukoliko pogriješite, propisujete konzekvence ako pogriješite pravnim i fizičkim osobama, dakle građanima poduzetnicima, institucijama. I onda bi bilo jako dobro da kad već preuzimamo tu ulogu kao političke stranke da red koji je nužno potrebno uvesti u hrvatsko društvo uvodimo ponajprije u svojim dvorištima, pa da onda s punim pravom i s punim autoritetom propisujemo kako i na koji način će se ponašati i koje obveze će poštivati, preuzimati hrvatski građani. Ova revizija je napravljena u skladu sa međunarodnim revizija napravljena u skladu sa međunarodnim revizorskim standardima po nekim načelima koji nisu samo naša specifična načela nego su načela funkcioniranja revizije. Ona je obuhvatila prihode i rashode, načine stjecanja prihoda, ispravnost vođenja knjigovodstva, prikazivanja, vjerodostojnog prikazivanja u financijskim dokumentima. Jednom riječju skenirala je ispravnost rada, financijskog rada političkih stranaka. Dakle, autoriteta koji propisuju sve u ovom društvu i kakav je nalaz ove revizije po prilici sličan kao i prethodnih godina i ovaj put mi je prilično lako govoriti za ovom govornicom. Jer evo spomenut ću samo ime svoje stranke, nastojat ću bit toliko korektan. Hrvatska narodna stranka je već ne znam koju godinu za redom dobila bezuvjetno izvješće za svoje poslovanje. Međutim, ima i stranaka koje to nisu. Naravno to ne odriče formalno pravo da u ovom Visokom domu ili u predstavničkim tijelima na razinama županija, gradova i općina iznose svoja mišljenja na demokratski način i čelnici i predstavnici onih stranaka koje već dugi niz godina za redom dobivaju uvjetno mišljenje, kojima se veće ili manje nepravilnosti pokazuju i prikazuju u revizijskim izvješćima. 105 odnosno 115 milijuna kuna ukupnih prihoda koje su ostvarile ove stranke, a među njima je 13 parlamentarnih stranaka kao najvažnijih budimo tako ovog trenutka najvažnijih političkih opcija u državi i obuhvaćeno je 12 drugih stranaka koje imaju nešto značajnije prihode. Dakle, 115 milijuna kuna od kojih je najveći dio iz državnog proračuna i iz proračuna jedinica lokalne samouprave. Što to govori? Ne radi se o dominantnom prihodu koji su dobrovoljno kroz članarinu dali članovi tih stranaka, koji su se svojevoljno opredijelili bit članovima stranaka, participirat u njihovom radu, nego se radi o sredstvima hrvatskih građana, radi se o sredstvima hrvatskih građana koje su uplaćivali kroz razno razne poreze i davanja u proračune gradova, općina, županija i državni proračun. Odgovornost u trošenju tih novaca trebala bi biti na najvišoj mogućoj razini. Jednostavno je nevjerojatno i stoga dobronamjerni apel naglašavam bez da bilo koju stranku ponaosob, odnosno pojedinačno izvlačim iz konteksta ove rasprave bilo bi dobro, stvarno prije nego šta krenemo i prije nego što uzmemo sebi za pravo da kao zastupnici bilo koga prozivamo. Bilo bi dobro da u svojim političkim strankama svi i nadalje damo truda kako mi koji smo bezuvjetni do sad tako i oni koji to tek trebaju postići da se dovedemo u red. To je demagogija, to je istinska demagogija doći u ovaj Visoki dom, dijeliti lekcije i imati uvjetno mišljenje zbog većeg ili manjeg kršenja zakona. Ali dame i gospodo zbog kršenja zakona u financijskom poslovanju. Dakle, nije problem da je netko prešao na krivom mistu cestu, nije pazija di je pješački mada je i to kršenje zakona. Ovdje se radi o poslovanju i vjerodostojnosti prikazivanja tog poslovanja političkih stranaka. Dakle, onih koji su dobili povjerenje građana i birača, koji imaju krucijalnu ulogu u vođenju ovog društva, kreiranju njegove sudbine, koji uzimaju sebi za pravo da hvale i kude, da sugeriraju, kritiziraju i da u konačnici kreiraju, propisuju i izglasavaju zakone koji imaju obvezu prema građanima, stvaraju obvezu građanima Republike Hrvatske. Političke stranke koje stvaraju zakone u kojima su kaznene konzekvence za kršenje zakona. Političke stranke koje su od građana ove zemlje za svoje poslovanje šta je potpuno normalno dobile 115 milijuna kuna u 2012. godini. I trebaju na taj način dobivati prihode, jer na taj način se stvara mogućnost da pošteno, korektno rade svoj posal i da ne budu podložne korupciji, kriminalu i bilo čemu drugom. Ali kad dobivamo novce od gospodarstva ove zemlje, od građana ove zemlje iz kojih se financira naš rad onda je minimum odgovornosti i pristojnosti da dobivamo bezuvjetna izvješća ne želeći spomenuti nijednu stranku dalje po imenu u ime kluba HNS-a u svakom slučaju pohvala svim onim političkim opcijama koje su dobile bezuvjetno mišljenje i preporuka, sad ne revizorska nego ljudska, politička, onima koji nisu dobili bezuvjetno mišljenje da bi bilo korektno prije nego što počnemo govoriti o demagogiji da se zrihta stvar u svojoj kući. U svakom slučaju smatramo da je praksa analize poslovanja političkih stranaka nužna, da je ovo izvješće vrlo pregledno i korektno, prema meni, nisam stručnjak za reviziju ali iščitavajući iz njega sam dobio kompletnu sliku što se u principu događalo. Klub HNS-a će naravno podržati ovo izvješće. I uz još jednu napomenu generalno sve političke stranke uključujući i moju su stigmatizirane u ovom društvu, a na pijedestal se često u medijima stavljalo građane koji se uključuju u politiku, nezavisne, bez namjere da bilo što, bilo kome što mi dalmatinci kažemo pritašela ali su se i takvi oblici bavljenja politikom pokazali u nekim situacijama nedovoljno odgovorni, nedovoljno pedantni i nedovoljno profesionalni. Dakle, ima i nezavisnih vijećnika koji su dobili uvjetno mišljenje i kod kojih su pronađene nepravilnosti u poslovanju. Nisu stranke i ne bi trebale biti baš najveće zlo u ovom društvu. Iako nas se pokušava na taj način staviti u kontekst. Korektnim, zakonitim poslovanjem, pedantnim vođenjem knjiga, vjerodostojnim prikazivanjem poslovanja možemo skinuti barem dijelom stigmu koju nam se nameće, barem dijelom. Jer nažalost koliko god neki od nas, bilo na razini stranke ili pojedinaca, korektno i pošteno radili svoj posao rijetko ćete dobiti naslovnicu za nešto dobro što ste učinili a jako često će vas rastegnuti na pravdu Boga. Zato nemojmo sebi, a i radi zdravlja mentalnog u ovom društvu, radi uspostave kriterija, radi stvaranja istinskih autoriteta u politici nemojmo sebi dame i gospodo dopuštati da u budućim izvješćima 50% onih koji su obuhvaćeni revizijom dobije bezuvjetno, a 50% uvjetno mišljenje jer to uvjetno mišljenje lebdi generalno kao upitnik nad glavom hrvatske politike. U ime kluba HNS-a još jednom mi ćemo podržati ovo izvješće. Hvala na pažnji.
Hvala i vama. Sada jedna međuklupska replika, poštovani zastupnik Srđan Gjurković.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Ma nisam baš sklon ovim međuklupskim replikama, međutim, osim naravno da se slažem s vašim izlaganjem. Vi ste dotaknuli sam legitimitet ako ima bezuvjetnu, uvjetnu da ne kažem nemamo drugih mišljenja osim uvjetnih i bezuvjetnih političkih stranaka koje upravljaju i sredstvima i državom ili lokalnim samoupravama. Moram priznati da u ovom trenutku isto tako treba reći da građani RH uplaćuju u državni proračun, građani RH imaju pravo biti i organizirati se u političkim strankama, građani RH temeljem svih informacija i biraju one koji će njih predstavljati i odlučivati o raspodjeli proračuna. Isto tako kad se govori i o odgovornosti i naše stranke ali i svih stranaka danas da je način na koji državna revizija radi i pristupa ovom poslu ne samo u lokalnoj samoupravi i općenito što smo raspravljali u prethodnim točkama u reviziji političkih stranaka zaista možemo reći da se rad političkih stranaka dobiva jedan visoki legitimitet jer pristup i način u kojem se maksimalno izbjegava i kontrolira u biti mogućnost i raznih donacija i korupcije eventualne se sprečava s ovim načinom kontrole. I to je iznimno pozitivna stvar. Ali isto tako evo moram napomenuti da imamo nekih trećih, četvrtih, petih puteva koji se pojavljuju i žele voditi državu i lokalne samouprave a ne znam kako bi njima mogli iskontrolirati njihovo poslovanje kad u biti nisu ostvarili mogućnost da ih Državna revizija pogleda. A bilo bi vrlo dobro i znati kako oni to rade ili bi radili da građani RH sutra ne riskiraju tko bi ih mogao predstavljati.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Petar Baranović.
Kolega Gjurkoviću ja sam u svom izlaganju dao akcent na ono što smatram da je temeljno. Trošimo novac građana RH, trošimo novac ljudi koji žive jako teško i kad se troše kune koje se ubiru u tim okolnostima u kojima njihovi donori zapravo žive, odnosno obveznici poreza i drugih davanja onda je vjerodostojno i ispravno poslovanje financijsko minimum minimuma ukupne vjerodostojnosti neke političke opcije ili pojedinca. Za mene je neprihvatljivo da dugi niz godina se u nekim slučajevima pojavljuju iste stvari. Ono što želim reći još kao dio odgovora na vašu repliku to je da je dovoljno teško vrijeme u kojem donosimo teške odluke zbog kojih ćemo čak i ukoliko smo u svim drugim segmentima apsolutno ispravni biti stigmatizirani, biti krivo pogledani, ono što kažu u Dalmaciji priko oka krivim pogledom. Ne treba nam u hrvatskoj politici da nas se gleda kroz lupu ljudi koji troše tuđe pare na nepravedan način. I zato još jednom apel svima i u ovom Visokom domu i generalno u hrvatskoj politici kolegama koji su se odlučili baviti ovim nezahvalnim poslom danas da se pobrinemo za ispravnost poslovanja i funkcioniranja naših opcija koje zastupamo i u kojima smo našli svoj politički prostor. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Poštovani zastupnik Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Baranović ne bih se javio da nisam čuo riječ demagogija koju ste vi u pravom kontekstu upotrijebili. Jer često čujemo ovdje sa saborske govornice prodike o poštenju, o pravdi, pravednosti, radu, redu i tko to izriče? Izriču političari čije stranke rade loše, krivo, čije se ne drže zakona, gaze zakone. Prema tome ja isto neću spominjati niti jedno ime, niti jedne stranke. A tada upirom prstom, evo tu su Laburisti-demagozi. Drugi puta kada upotrijebite tu riječ, pogledajte sebe u svoje dvorište, pometite tamo gdje treba pomesti. Demagogija je govoriti o pravdi, poštenju, radu, redu a sami niste ni pravedni ni pošteni jer tako kaže revizija, stranke ne mislim po na osobno. Podržavate stranke da rade loše a mi bismo ovdje trebali biti primjer poštenja, rada i poštivanja zakona a nešto kasnije ću reći u ime kluba o tome predložiti kako bi trebalo raditi i što sa strankama koje iz godine u godinu krše zakone. Poduzeća koja krše zakone se zatvaraju, propadaju, samo stranke ne.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Petar Baranović.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega Vukšić i danas je jedan rijetkih od onih naših dana kad se slažemo oko neke stvari potpuno odista je danas je bilo demagogije u Hrvatskom saboru, bilo je i to izvan granica dobrog ukusa i zna sam da ćete iskoristiti priliku da reagirate na to i reagirali ste potpuno ispravno s punim pravom. Jednako tako se slažem s vama da mi moramo biti primjer, prvi primjer iz ovog Doma s ove političke razine, ova razine koja preuzima temeljnu odgovornost bilo oporbe bilo na vlasti za funkcioniranje ovog društva moramo biti primjer kako i na koji način treba postupati, poslovati a da se besprijekorno poštuju hrvatski zakoni, posebno propisi.
Hvala i vama. Idemo dalje u raspravu. Na redu je HDSSB- klub njihov i poštovani zastupnik Boro Grubošić.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, gospodine glavni državni revizore sa suradnicima i suradnicama da ne zaboravim. Pa meni je smiješno ovaj, moram odmah nisam imao priliku za repliku jel da se neki ovdje koji govore ne prepoznaju iako mislim da su izravno upućene kritike za taj stalno spominjani populizam itd. al dobro nećemo o tome. Dakle, meni se čini da kada pogledamo ovo izvješće i novcu koji je utrošen za financiranje političkih stranaka da se političke stranke u RH ponašaju kao nedonoščad i žive kao nedonoščad, pa gotovo na inkubatoru, oni u inkubatoru bez infuzije od strane države i jedinica lokalne samouprave i regionalne samouprave zapravo oni ne bi preživjeli, poglavito kada pogledamo izvješće i o donacijama, o članarinama i kada bismo odbili ono što država daje, onog Zakona o političkih stranaka, dakle o uspjehu na izborima i kasnije tijekom rada bilo u bilo kojem od predstavničkih tijela zapravo to tako. Kada ne bi bilo te donacije, a kada ne bi bilo tih dotacija od države i od toga političke stranke ne bi mogle postojati jer one cifre i svote koje su navedene od članarine, to nije ništa. Što to znači? Da naši građani kako je rekao Baranović iz svojih poreza, prireza i ostaloga putem države i središnje države i središnje države i tijela lokalne i regionalne samouprave financiraju političke stranke. Kada pogledamo iznose i usporedimo te iznose onda vidimo da je to zaista ja bih volio znati neke druge države Europske ili ide li npr. gospodin Clinton, Obama ili bilo koji čovjek kandidat za predsjednika Amerike na izbore bez barem 200 milijuna dolara osobnog bogatstva, koje, ja znam da ima i tamo donacija itd., ali SAD kao država ne nagrađuju ničim to, on je predsjednik ili vladajuća stranka itd. Što to u ovome izvješću mi možemo iščitati? Možemo iščitati da u Hrvatskoj postoji 140 stranaka. Ovdje neke i nisu obuhvaćene dakle revizijom pa sam ja kao nekakav bivši čelnik akcije Hrvatske republikanske seljačke stranke prije jedno pola godine išao u MUP na poziv dakle državnog odvjetnika dati izvješće o toj stranci, je li šta ona imala nekakvog prometa u 2012.i postoji li ona, je li se sastojala i kakvi su njeni prihodi i rashodi? Iako ja nisam u toj stranci već osam godina ali nominalno jesam čak i predsjednik iako stranka ne postoji više. Takvih stranaka ima sada kada bismo pogledali, kada pogledamo ovo izvješće a ja ću, mogu ih ih čak i pobrojiti iako možda nije lijepo da ovdje na Saboru te nabrajam. Moje malo Međimurje, Liga za brod, dakle svuda ih ima, Srednjoeuropska akcija, Sabor hrvatskih Roma, stranka običnih ljudi i ne znam ajmo još dalje pogledati Paška stranka, Pločanska stranka, Hrvatski oslobodilački pokret, Hrvatsko zvono, Blok poljoprivrednika Hrvatske, Naša stranka, Pokret za modernu Hrvatsku, Hrvatska demokratska regionalna stranaka, ne bih htio više dalje nabrajati. Pitam se bi li ovo izvješće da nema takvih stranka koje zapravo faktično više ne postoje. Bilo je puno kraće, sadržajnije, potrošili manje papira i hrvatskih šuma i vaših CD-ova na ovome vragu pa bismo imali tu nekakvih izvješća, nekakvih ajde 40, da kažem djelatnih aktivnih stranaka, bi. Kada se bilo koja stranka formira, onda u statutu piše da stranka prestaje sa radom završnom skupštinom. Dakle, mora se skupština završna gdje će stranka kaže više je nema. Dakle, da, da, sve su stranke to prepisali jedna od druge, tako se radi statut, Donja resavska škola, jel, iz Donje Resave, pišu da stranka prestaje s radom i sa postojanjem kada to skupština odluči, te stranke, jel. Međutim, kad stranka nestaje i prestaje, kad se raspada, nitko ne održava tu završnu, smrtnu da kažem pod navodnike, skupštinu te stranke. I onda ona i dalje postoji i u izvješćima HIDRA-e, imate, dobivate svake godine knjigu u kojoj piše tih popis 140 stranaka, a zapravo ih nema možda više od 40, 50 u Hrvatskoj. Stoji, ali sigurno ne postoji. Ne postoji više, ne egzistiraju, ne djeluju, uopće ih nema. Čemu više, već 20 godina u Hrvatskoj ne uredimo taj prostor? I mene su zvali iz HIDRA-e, postoji li ta stranka u kojoj sam ja bio nekada član? Ne postoji, ali mi smo održali završnu skupštinu i razišli se. I tako ja sam predsjednik cijelo vrijeme već, u papirima sam predsjednik te stranke već 10 godina tako. Eto, i sad ćemo tek onda o reviziji našim strankama. Što reći o uvjetima i bezuvjetima, kaže gospodin Baranović, 50:50. Da, 50:50, ali nitko nema neuvjetna mišljenja, dakle i uvjetno je prolazno, ono dvojka, čista dvojka. Mislim, pa prema tome ne možemo sad kritizirati uvjetno mišljenje, da, uvjetno. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa je s problemom, ali nije ne prolazno mišljenje, ima neuvjetno koje je neprolazno, dakle po metodologiji INTOSAI [[Upadica predsjednik: Nemojte sugerirati, znat će zastupnik što će govoriti.]] bezuvjetno, imate uvjetno i neuvjetno mišljenje. Dakle ono neuvjetno je neprolazno, to je jedinica, ovo je već dvica, trica, a bezuvjetno je čista petica ako bismo mogli prevest to na školske ocjene. Prema tome bezuvjetno mišljenje kaže, ovdje piše da je izraženo za 12 stranaka i 13 je uvjetnih mišljenja za stranke koje, kako kaže ovdje imaju preko 100 tisuća kuna ukupnih prihoda. One druge stranke su također pobrojane, one su ovdje navedene. Navedeno je koliko koja stranka ima prihoda iz državnog proračuna, koliko prihoda iz proračuna lokalnih jedinica. Po tome se vidi i uspjeh na izborima zapravo, dakle i ovo je jedan statistički dobar podatak koji nam može podastrijeti argumente kada govorimo o uspješnosti na izborima. Kada gledamo dvije, ajde da kažem, onu crvenu i plavu stranku po nekakvim njihovim razmišljanjima, glavne stranke u RH, dakle HDZ i SDP, HDZ 32% udjela ukupnog u prihodima, dakle stranaka, a SDP 30,4%, dakle te dvije stranke gotovo imaju prihode 2/3 od ukupnih prihoda. Tako da je to možda, evo samo kao pod jedan, neću reći da imam išta protiv, to je činjenica kako tu stoji. Sad znamo samo da neke od tih stranaka malo kasno prijave svoje prihode pa dobiju i kaznu od Povjerenstva, ali dobro to je, sve je to ljudski. Dakle, kada govorimo parlamentarnim strankama, jedna moja stranka, da je odmah kažem je dobila, hvala Bogu i evo radu naših računđija, dobila beuzvjetnu ocjenu, bez ikakve greške za 2012. godinu. Od izvanparlamentarnih stranaka, dakle vidi se da je, dakle s obzirom na prihode koji preostaju samo od jedinica lokalne i regionalne samouprave, eto ističu se jedino Hrvatska socijalna liberalna stranka i Hrvatska, pardon, dugačke su ove kolone, HSLS i Hrvatska stranka prava koji imaju očito vijećnike ili pak tu i tamo gradonačelnike ponegdje pa onda su ti prihodi od jedinica lokalne i regionalne samouprave. Dakle, rečenica koja piše na stranici 5 je zanimljiva, da su političke stranke, dakle u 2012. godini primile dobrovoljne priloge ili donacije od 512 fizičkih i 71 pravne osobe, dakle 512 fizičkih, dakle sve stranke su primile, dakle 512 donacija od fizičkih osoba i 71 donaciju pravnih osoba. Neki drugi prihodi od zakupnine, od prodaje stanova, itd., prodaje imovine, kamata, itd. iznose 4 milijuna i 700 tisuća kuna. Možda je po strankama to i navedeno, kako gdje, ali s obzirom na vrlo obilni materijal, dakle i precizni materijal od svakoj od stranaka, ja neću vas tako duboko s obzirom i na poodmaklo vrijeme. Uglavnom, samo izvješće je vrlo dobro napisano bez obzira kako kome pravo ili krivo, ali od onih koji su ocjenjeni od Državne revizije i zaista nema primjedbe na samo izvješće, a to da smo mi zapravo, da ne kažem sisavci hrvatskih građana, a preko ovih institucija države i regionalne samouprave i da živimo, e sad pitanje je samo koliko to i poštujemo te građane, koliko radimo za njih, to je druga stvar. Dakle, HDSSB će biti, jasno potpuno za ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Replika poštovane zastupnice Nade Jelaš. Nadice Jelaš, ispričavam se.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče. Pa kolega Grubišiću, naglasili ste u svojoj raspravi da se parlamentarne stranke u daleko najvećoj mjeri financiraju novcem poreznih obveznika. Dakle čak 92% prihoda parlamentarnih stranaka alimentira se iz državnog proračuna i proračuna jedinice lokalne i područne (regionalna) samouprave. I sama ta činjenica obvezuje da se tim sredstvima raspolaže zakonito i doista se slažem s vama da je uvjetno mišljenje Državnog ureda za reviziju u ovom slučaju vrlo teško prihvatljivo. Dakle bilo bi zaista dobro da su sva izvješće bezuvjetna. Negdje oko 6% prihoda stranke ostvaruju od članarina i upravo vezano za tu činjenicu dakle o učešću sredstava prikupljenih od članarina imam jednu primjedbu. Naime, kako kažu odnosno kako sebe smatraju najveća stranka HDZ deklarira 220 tisuća članove i oni od članarine, a to je vidljivo iz tabele 1 iz ovoga izvješća ostvaruju prihode od članarine 2,3 milijuna kuna. Sljedeća stranka po broju ajmo reći članova dakle SDP ima 40 tisuća članova, a ostvaruje veći iznos od članarine dakle 2,6 milijuna kuna. kako je to moguće? Kako to tumačiti?
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče [[Upadica Leko: Imate podatke iz HDZ-.]] Da, da imam ja podatke sve. OZNA sve dozna. E ovako gospođo Nadice Jelaš vidite mi imamo isto 40 tisuća članova kao SDP a nemao nijedne kune od članarine, zato što smo propisali da nema članarine u HDSSB-u, dakle nema članarine. Članovi ne plaćaju članarinu i to je propisano Statutom HDSSB-a. Vi imate čak koliko? 2 2,5 milijuna vi ste svoje članove prilično opteretili a i HDZ po ovome ispada da je njihova članarina po jednom članu 10 kuna godišnje, koliko sam ja izračunao jeli tako? E sada jeli to tako ili nije ja to ne znam. Ali vi očito imate možda 100 kuna, a njihova je 10 i sada eto jeftinija stranka, šta možete.
Hvala lijepa. Sada ćemo čuti sve u ime kluba HDZ-a u Hrvatskom saboru. poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Gospodo iz Državne revizije. Lijepo je to kada kolege iz najveće konkurentske stranke vode brigu kako mi plaćamo članarinu. Naša većina članova oni koji imaju manje prihode ne plaćaju članarinu i ovo je većina članarina od dužnosnika. Međutim kada smo se već primili ovoga vrlo je interesantno kako mi u Hrvatskom saboru volimo se igrati riječima, kada smo raspravljali danas ujutro o izvješću Državne revizije o radu Vlade RH onda sporno uopće nije bilo uvjetno mišljenje za ministre koji pripadaju jednoj političkoj opciji, dapače to je bilo sjajno. Sada kada raspravljamo o političkim strankama to je problem. e sada bi ja volio kolegice i kolege čisto radi korektnosti itd. da smo pročitali recimo da ste konkretno vidjeli zbog čega je to moja stranka HDZ dobila uvjetno mišljenje. Međutim ja s nestrpljenjem očekujem nalaz Državne revizije za političke stranke za 2013.godinu, pa da vidimo da li će isti kriteriji biti, ali kažem o tom po tom. Međutim ja se cijeli život volim igrati s brojkama i pratim brojke pa je vrlo interesantno na prihodovnoj strani HDZ kada se sve skupa zbroji je na vlasti negdje u 55, 56% jedinice lokalne samouprave, dakle županija, gradova i općina. Neke stranke su na vlasti samo u jednom malom dijelu Hrvatske, a sudjeluju u vlasti doduše sa malim postotkom u jednom dijelu Hrvatske pa kada pogledate prihode iz proračuna jedinice lokalne samouprave onda je vrlo interesantno da stranka koja je na vlasti u 55, 56% jedinice lokalne samouprave participira ukupnim prihodima iz proračuna jedinice lokalne samouprave samo sa 26, 27%. Vrlo je interesantno da nikoga taj podatak nije ubo u oči. Ili još jedan drugi podatak, a zove se prihodi od dobrovoljnih priloga i donacija. Vrlo je interesantno kada stranke dođu na vlast kako ti prihodi od dobrovoljnih priloga i donacija skaču, a kada odete s vlasti kako vam padaju. Pogledajte to, mislim to je na tragu. Ne, ne pogledajte kolegice i kolege pa ćete vidjeti. Pa idemo raspravljati o podacima koje pišu ovdje. Dakle to je tako. A isto tako vrlo su interesantni drugi prihodi i onda vidite stranačke dužnosnike koji uplaćuju po 30, 40 tisuća dobrovoljnih prihoda stranački dužnosnici. Možete to vidjeti. Bio sam ja ministar financija kada sam davao suglasnost jednoj političkoj stranci za zaduženje pa je to zaduženje bilo planirano na nekakvih 15 zastupnika, a nakon izbora su imali ne znam 4 ili 5 zastupnika a kredit je uredno vraćen, a kompletan kredit je dan na 15 zastupnika. Ali nisam vidio tu opasku u nalazu Državne revizije. Tako da ima raznoraznih informacija ali mislim da nije vrijeme da govorimo o tome nego da progovorimo što su problemi zašto su neki dobili uvjetno neki bezuvjetno i da iskreno govoreći političke stranke u Hrvatskoj okreću godišnje 115 milijuna kuna. i da je logična stvar bilo bi idealno kada bi poslovanje političkih stranaka bilo idealno da svi dobiju bezuvjetno mišljenje i onda se vjerojatno ne bi ovdje prepucavali onda bi bezuvjetno bilo bezuvjetno, uvjetno uvjetno bez obzira o kojem segmentu Državne revizije raspravljali. Ali gledajte, najedanput je sustav unutarnjih kontrola postao nešto što je primarno i ako nije ustrojeno po svim ustrojbenim jedinicama, a to su županijski odbori onda je to jedan od razloga da ćete dobiti uvjetno mišljenje. ali ako imate ustrojenu unutarnju kontrolu na razini središnjice stranke i ta unutarnja kontrola vodi koordinaciju sa ljudima koji vode financijsko poslovanje u županijskim odborima, ne to nije dobro mora se osnovati na svakom. Sada gledajte, nije baš svejedno da li imate stranku recimo veličine kao što su SDP i HDZ imate u svakom županijskom organizaciju imate veliki broj ljudi ustrojeno. Da li ćete to na takav način ustrojavati ili netko tko u nekim županijama ima vrlo mali broj stranaka i u principu stranka mu funkcionira značajnije samo u nekoliko županije. Ali kažem, o tom po tom. Ja samo želim raspravljat o činjenicama. Također, ako otpišete jednoj županijskoj organizaciji 200 tisuća kuna i to je vjerojatno razlog zašto ćete dobiti uvjetno, a ne bezuvjetno mišljenje. Također je problematično zašto su jedinice lokalne samouprave ne jednoj političkoj stranci, nego to je vjerojatno praksa za sve političke stranke u jednom gradu. Ako je dobila jedna politička stranka besplatno prostor onda su to dobile sve političke stranke ili su dobile uz simboličan najam. I to su činjenice. I mi možemo ovdje u Saboru i donijeti zakon da to ne može ići tako, da ide po tržišnim cijenama i onda će na kraju bit prelijevanje iz šupljeg u prazno. Vijećnici će donesti na gradskom vijeću ili općinskoj ili županijskoj skupštini odluku o tome da imaju veću naknadu po članu vijeća koje dobivaju stranke, da bi kasnije te novce pretočili u najam poslovnog prostora. Prema tome, ja osobno mislim ako je isto pravilo za sve političke stranke u jednom gradu, ako se prostor daje bez naknade da tu nitko nije napravio nikakvu grešku. Zašto? Zato što su političke stranke jedan od najvitalnijih, najbitnijih dijelova za funkcioniranje jednog grada. Oni kraju iz njih proističu oni koji rukovode gradom. I ako je to odluka gradskog vijeća da se uz nekakav simboličan iznos da i ne možete vi ako imate recimo većina gradova u Republici Hrvatskoj ima prostore za političke stranke u jednoj zgradi gdje su praktički sve političke stranke. Pa ne možete vi raspisati natječaj da taj prostor dajete u najam za milog boga, ako ste tu zgradu odredili i što je logično za političke stranke. Političke stranke tu dijele taj prostor, plaćaju zajedno čišćenje, koriste zajedničke prostore i nikada nemate sukoba pa da se ne znam mi koliko ovako sukobljavamo. Ali međutim, nikad nemate nikakvih problema. I sad mi recite kako ćete vi za jedan takav prostor raspisati natječaja. Pa nemojmo sami sebi raditi nekakve probleme i bit veći Katolici od Pape. Ali to je jedan od razloga isto zašto je recimo HDZ dobio uvjetno ne bezuvjetno mišljenje, jer u pojedinim gradovima i općinama ima prostor bez naknade. Dakle, to je to. Ja se iskreno nadam da ovi svi nedostatci koji su, četiri su zbog kojih je HDZ dobio, a ja sam im rekao javno ne želimo njima da budu ispod tepiha zbog kojih je dobio uvjetno mišljenje. U 2013. će bit otklonjeni i sigurno će biti bezuvjetno mišljenje. Ali ponavljam, mene daleko više intrigira ova tablica na strani 4. Dakle, kad pogledate malo strukturu prihoda prije svega iz jedinica lokalne samouprave. Imate stranaka koji prihoda uopće nemaju od članarine zato jer su oni donijeli takvu odluku. Ali kažem, vrlo interesantni su ovi prihodi, dobrovoljni prilozi i drugi prihodi koji čine ukupno 46, čine negdje oko 7,6 milijuna. To vam je 7% ukupnih prihoda. Kažem prihodi od dobrovoljnih priloga su vrlo interesantni. Kad ste na vlasti ponavljam da rastu, a kad niste na vlasti onda vam padnu. Prema tome, kolegice i kolege svi mi mislim da bi trebali djelovati ka tome da ova izvješća budu bezuvjetna svatko u svojoj političkoj opciji, a isto tako da riječ bezuvjetno tretiramo jednako i kad nam paše i kad nam ne paše. Isto tako riječi uvjetno kad nam paše i kad nam ne paše, a vjerujte mi kao ministar financija koji je bio 7 godina ministar imam niz informacija koje bih mogao, ali to mi ne pada na pamet iznesti ovdje kako su koje političke stranke poslovale. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Replika poštovane zastupnice Ane Komparić Devčić.
Poštovani predsjedniče, zahvaljujem se. Ma kolega Šuker ja sam zapravo samo htjela se referirati na onaj dio kad ste govorili da ne vidite problem da su stranke sve pod istim uvjetima, odnosno recimo besplatno u nekakvim prostorima. I ja se s vama slažem i to je u većini gradova znalo biti tako, ali s obzirom da od 1.1.2014. moramo obračunati 25% PDV-a na najam prostora, te stranke će morati završiti na kraju na licitaciji jer one moraju sada ići na natječaj. Svi ti prostori ne samo za stranačke nego i za druge udruge koje su koristile prvo gradske prostore besplatno sada će se uvjeti morati promijeniti. Naprosto ćemo se svi naći u problemima.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Pa gledajte, mi smo ti koji kreiramo zakone. Mi smo ti koji donosimo nebuloze. Jedna od nebuloza imat ćemo prilike o njoj raspravljati u ime Zakona o neprofitnim organizacijama koje dolaze, pa koje ćete vidjeti, koje će mnoge nevladine udruge, institucije ove države koje su itekako bitne za pomoć onima kojima je ta pomoć najbitnija dovodi u situaciju da neće moći egzistirati. Dakle, to su naše nebuloze. Ako mi znamo da imamo takvih slučajeva, onda kako možemo donest takav zakon. A sad se možete misliti kad mi takav zakon donesemo za poduzetnike, a na žalost ih donesemo. Ja sam to namjerno rekao upravo zbog toga što znam što nas čeka jer smo donijeli takav zakon. A kad smo govorili da ne donosimo takav zakon, da ćemo sami sebi skočiti za vrat nitko nije htio slušati. Evo ja vas unaprijed upozoravam na Zakon o računovodstvu neprofitnih organizacija. I sadašnji zakoni u potpunosti određuju da onaj tko želi može kontrolirati sve neprofitne organizacije. Da li je to Porezna uprava, da li je to Državna revizija? Međutim, ne. Mi hoćemo bit veći popovi da bi istaknuli da treba kontrolirati mamića. Nekom paše u ovom trenutku da kaže da treba kontrolirat Katoličku crkvu. Pa neka donese takvu odluku. A kad se zbog toga suoči sa milijun i jednim problemom kod ljudi koji su invalidne osobe i onima kojima stvarno treba pomoći, onda ćemo reći zašto smo tako napravili. Pa dajte vi meni recite, ja sam rekao je li logično ako grad ima jedan prostor gdje su oduvijek bili politički savezi, od saveza komunista, socijalističkog saveza. Ako su devedesete tu ušle političke stranke i kako su se rađale nove političke stranke dobivali su prostor tu da grad ne donese odluku i neda taj prostor bez nagrade, a da stranke plaćaju i dijele režijske troškove. I onda kako možete uvesti PDV na to? Mislim, jer grad nije u sustavu PDV-a. Prema tome, ne možete ga ni naplatiti.
Hvala lijepa. Nastavljamo sa raspravom po klubovima zastupnika. Na redu je klub Hrvatskih laburista u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi revizore sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Na početku odmah o izvješću. Izvješće je dobro, pregledno i predobrohotno. U svom kratkom izlaganju jer se nema što puno govoriti a da se ne ide u neku raspravu koja bi možda i nakon toga uslijedili udarci ispod pojasa i da se ne izaziva vatra, neću spominjati ime nitijedne stranke jer bi bilo ne fer spomenuti neke a ne spominjati sve ako govorimo o istim problemima. Kako ne bih skupljao, često to znaju kolege govoriti, jeftine političke poene. Spomenut ću samo ime jedne stranke, a to su Hrvatski laburisti. Mi smo dobili bezuvjetno mišljenje. Otkako postojimo i imamo financijska izvješća uglavnom svaki put smo dobili bezuvjetno mišljenje. Zašto je to vrlo važno? Pa upravo zbog toga što sam govorio u replici. Mi smo ovdje izabrani u ime naroda ne da bismo bili najgori ili da bismo bili gori od onih koji su nas izabrali nego da bismo vodili državu, da bismo davali primjer drugima, da bismo ovdje u Saboru govorili o moralu. Pa često kažu nema političara, nema moralnih vertikala. Međutim, ja se sjećam jedne polemike ovdje u Saboru kada mi je saborski zastupnik dijelio lekciju i nakon toga dobio presudu na sudu i to pravomoćnu presudu. I tad sam mu rekao nemojte dijeliti lekcije. Ali sve kolege su to prihvatili kao sasvim normalno. I sasvim normalno je da pola stranaka koje trebaju podnositi Izvješće o financijama dobiju uvjetno mišljenje. Ja kažem zato je predobrohotno, čak je sasvim normalno da iz godine u godinu neke stranke dobivaju uvjetno mišljenje i da nakon toga poslodavcima dijele lekcije kako oni trebaju poslovati. A nisu pomeli smeće sa svoga praga. S kojim pravom? Zašto je politika u očima građana toliko nisko? Zašto ne uživamo ugled? Pa kako ćemo uživati ugled kad ljudi, građani porezne platiše znaju kako se ponašamo. Govorim o politici, ukupnoj politici, svim političarima i svim strankama. Ne samo da se političari bahate na funkcijama pa kad dođu kako se ono kaže na neku poziciju uhvatili su Boga za bradu pa kupuju bijesne automobile one koje si nisu mogli priuštiti iz kompleksa jer misle čim više konjskih snaga to sam veća faca, bez obzira jel' to žensko ili muško. Sada vidimo da žene to isto tako upražnjavaju kao i muškarci, ako ne i više. Mislim da stranke u svim tim slučajevima, vidjeli smo, brane svoje članove. Neka institucije države rade svoj posao. Jučer smo imali ovdje glavnog državnog odvjetnika i znamo, bar po mišljenju Hrvatskih laburista, kako institucije rade svoj posao. Tako što love političke mrtvace. Ne samo da su vrlo visoko pozicionirani političari i dokazani kleptomani, ne da to osudimo nego uvijek to relativiziramo pa znate ali to je samo jedan pa nismo mi svi takvi. A svi smo digli ruke za njega i branili ga i rekli smo da su oni koji njega napadaju to su neprijatelji Hrvatske države. I sad kažemo pa ništa se nije dogodilo, pa što, pa on odgovara za svoje postupke, a mi ne. Koje smo mi moralne vertikale ovdje u Saboru? Ne samo da političari zapošljavaju svoje drugove stranačke i svoju rodbinu, političari dozvoljavaju da se u njihovim strankama neuredno posluje. I to je nezamislivo. Zašto svog predsjednika ne pitaju, koji odgovara za poslovanje, zbog čega mi iz godine u godinu ili zbog čega smo mi ove godine dobili uvjetno mišljenje? Zašto mi, kako ćemo mi saborski zastupnici sada dijeliti lekcije o dobrom poslovanju i poštivanju zakona kad mi ne poštujemo zakon? Neki zakasne, neki ne daju ovo, papire, vidi se u izvješću da ne ponavljamo ono što je iz izvješća. E onda oni koji to rade kažu vi ste populisti. Ne, nismo mi populisti, mi smo prihvatili tu etiketu. Jesmo populisti, govorimo ono što narod ne želi čuti nego ono što narod govori, prenosimo ovdje sa govornice. Jer nema većeg populizma nego što je ovaj 2 godine se u Saboru ali ne od manjine nego od većine. Jedno bih upozorio koje nije pogreška revizora i revizije to je kad mi zastupnicima tepamo neovisni. To je pogreška u zakonu. Zamislite zastupnik koji je bio 20 i nešto godina u jednoj stranci i onda ga izjure iz stranke ili sam otiđe iz stranke, prikloni se nekoj drugoj stranci ali formalno dobiva status neovisnog, a ne da je ovisan. Tko čičak se zakačio na njih i on je onda neovisan. Pa dajte! I kad to ljudi čuju kažu pa vidite te političare nemoralne, oni su samo nestranački. Nema neovisnog političara, ja još nisam vidio neovisnog političara da vam iskreno kažem, nisam vidio neovisnog političara. Oprostite, nema gospodina Kajina, on je neovisan, a glasuje za sve što mu većina kaže. Veći je zagovornik ove Vlade nego članovi Kukuriku koalicije, a vodi se kao neovisan. Samo da ispravim kolegu, mislim da su u 2012. ako je točno revizija utvrdila 123 stranke bile. Isto tako apeliram sa ovoga mjesta da uklonimo ono što nije dobro u Zakonu o političkim strankama, a to je da se one mrtve stranke, stranke koje ne djeluju, stranke kao što je evo gospodin Grubišić govorio koje stvarno postoje samo na papiru, mora postojati nešto neka mjera da se te stranke jednostavno brišu iz popisa. Moramo napraviti, donijeti u Saboru takav zakon jer izazivamo podsmijeh. Znate što kažu, 10 Hrvata 11 stranaka. Ajmo ukinuti, nije to da sad ne demokratski ukidamo stranke ali stranka ne djeluje onda je nema, imamo je samo na papiru, tak da kažu ima ih 123 stranke a kakvi su, sve su one iste, pa čak ni nema stranka samo su na papiru. Pošto dobivamo više od 90% novca koje nam daju građani i to građani koji kopaju po kantama za smeće, penzioneri koji nemaju dovoljno novaca da bi skrpali kraj s krajem, mi nemamo pravo na uvjetno mišljenje, nemamo pravo na uvjetno mišljenje. Mi nemamo pravo na to da se ne držimo barem financijsko, ako imamo pravo političkih zabluda, ako imamo pravo na ideološke zablude, ali nemamo pravo trošiti netransparentno novac Hrvatskih građana. Nemamo na to pravo. Treba promijeniti zakon da tri godine nakon, treba zakonske kazne donijeti da nakon tri godine kad se uvjetno dobije, nešto nije u redu s tom strankom. Prema tome, nama će porasti ugled, političarima, Saboru, svim državnim tijelima kad se počnemo ponašati onako kako tražimo da se ponašaju hrvatski građani i onda kažu pogledajte tko nama dijeli lekcije, oni koji ne znaju voditi financije, koji nešto dilaju ispod stola jer sumnja pada na sve. Nakon ovog ja se nadam da će Hrvatski laburisti podržat jer mi nismo monolitna stranka pa svi moramo isto glasati, ja sad govorim u svoje ima, malo govorim i u ime kluba, ja ću podržati ovo izvješće. Bilo bi dobro da sve stranke o tome povedu itekako veliku brigu i govorim još jedanputa pozivam i predsjedništvo Sabora da odvojimo jednu točku dnevnog reda o samome radu Sabora, njegovom ugledu, o statusu politike u Hrvatskome društvu. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Da li predstavnik predlagatelja želi završnu riječ? Ne. Time smo iscrpili sve prijavljene. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo o izvješću kada se steknu za to uvjeti. Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka nezavisnih zastupnika i nezavisnih članova predstavničkih tijela jedinica lokalne i područne samouprave za 2012. godinu. Rasprava je o izvješću zaključena. U skladu sa prijedlogom Odbora za financije i državni proračun Hrvatskog sabora dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji političkih stranaka nezavisnih zastupnika i nezavisnih članova predstavničkih tijela jedinica lokalne, područne samouprave za 2012. godinu. Tko je za predloženi zaključak? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je predloženi zaključak prihvaćen većinom glasova, 111 glasova za i 1 glas protiv. … [[Upadica se ne razumije.]] Morat ćemo ponoviti. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, ponovimo. Molim vas, možemo ponoviti? Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Utvrđujem da je predloženi zaključak prihvaćen većinom glasova, 110 za, 1 glas protiv i 1 glas suzdržan. Hvala lijepa.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. U skladu s planom i programom rada, Državni ured za reviziju je od rujna 2012. godine do ožujka 2013.godine obavio financijsku reviziju u 30 bolničkih zdravstvenih ustanova. Revizijom su obuhvaćeni financijski izvještaji i poslovanje svih kliničkih bolničkih centara, kliničkih bolnica i općih bolnica u RH čiji su ukupni prihodi te primici za 2012.godinu iznosi 9,5 milijardi kuna što čini više od 85% prihoda i primitaka svih bolničkih, zdravstvenih ustanova u RH. Kao i sve druge i ova je revizija obavljena u skladu sa INTOSEI međunarodnim revizijskim standardima a ciljevi revizije su bili utvrditi istinitost i vjerodostojnost financijskih izvještaja, provjeriti usklađenost poslovanja sa zakonima i drugim propisima te provjeriti i ocijeniti učinkovitost korištenja sredstava. U skladu sa revizijskim standardima i na temelju utvrđenih činjenica izražena su mišljenja o financijskim izvještajima i poslovanju. Za dvije opće bolnice, Opću bolnicu Karlovac i Opću županijsku bolnicu Požega izraženo je bezuvjetno mišljenje dok je za sve druge izraženo uvjetno mišljenje. Na izražavanje uvjetnog mišljenja su utjecale nepravilnosti koje se odnose na računovodstveno poslovanje, prihode, rashode, potraživanja i obveze te naravno javnu nabavu. Najčešće nepravilnosti u računovodstvenom poslovanju se odnose na neusklađenost pojedinih podataka i nepravilno evidentiranje poslovnih događaja u poslovnim knjigama te ne provođenje cjelovitog popisa imovina i obveza. Nepravilnosti vezane uz računovodstveno poslovanje izravno utječu na točnost i realnost financijskih izvještaja. Nepravilnosti koje se odnose na prihode su uočene kod ostvarivanja vlastitih prihoda, bolnice nisu poduzimale mjere za naplatu potraživanja ili poduzete mjere naplate nisu bile učinkovite. Veći broj nepravilnosti uočen je kod rashoda vrijednosno najznačajniji rashodi u gotovo svim bolnicama su rashodi za plaće koji su u strukturi rashoda pojedinih bolnica iznosili i do 70%. Revizijom su utvrđene nepravilnosti u primjeni koeficijenata složenosti poslova u obračunu naknada za dežurstva i pripravnost te pripadajućih dodataka na plaću. Uočeno je i različito postupanje bolnica kod kumulativnog radnog odnosa. U odnosu na 2010.godinu broj zaposlenih se povećao za 435 ljudi, većina bolnica za zapošljavanje nije prethodno pribavila suglasnost ministra a u pojedinim slučajevima za zapošljavanje nije proveden niti javni natječaj. Nadalje uvidom u unutarnje akte o sistematizaciji radnih mjesta je utvrđeno da je u nekim slučajevima stvaran broj zaposlenika veći od broja predviđenog sistematizacijom a određeni broj zaposlenika raspoređen na radna mjesta koja nisu predviđena sistematizacijom. Osim toga pojedini poslovi iz redovne djelatnosti bolnica obavljani su putem ugovora o djelu i to neprekidno tijekom cijele poslovne godine. Vrijednosno značenje rashoda u svim bolnicama čine rashodi za lijekove i medicinski potrošni materijal. Revizijom je utvrđeno da se koncem godine u većini bolnica ne obavlja popis zaliha lijekova i potrošnog medicinskog materijala u organizacijskim jedinicama te da se pri izradi plana nabave ne uzima u obzir količina lijekova i medicinskog materijala koji se nalazi na zalihama. Nepravilnosti su uočene i u postupcima nabave roba, radova i usluga. Bez propisanih postupaka javne nabave, provedena nabava je u vrijednosti 1,3 milijarde kuna od čega se najznačajniji dio odnosi na nabavu lijekova. Usporedbom cijena nabave medicinske opreme po bolnicama utvrđeno je da je istovrsna oprema nabavljana od istih dobavljača po značajno različitim cijenama, iako su provedeni propisani postupci nabave, uočeno je da se nabavlja medicinska oprema za istu namjenu različitih tehničkih karakteristika, dakle i različitih cijena. Sve su bolnice koncem godine iskazale značajne obveze, s dobavljačima su ugovarani rokovi plaćanja i do 240 dana od dana isporuke, a zbog neplaćanja obveze u rokovima pojedine bolnice su iskazale dospjele obveze preko 365 dana. Ukupne obveze su bile 72% veće od ukupnih potraživanja, gotovo sve bolnice su ostvarile manjak prihoda nad rashodima, odnosno iskazale su negativan financijski rezultat za 2011. godinu. Negativni trendovi u poslovanju bolnica su nastavljeni pa je većina bolnica i za 2012. godinu iskazala manjak prihoda, a Vlada RH je 2013. godine donijela odluke o sanaciji zdravstvenih ustanova. Sanacija zdravstvenih ustanova je provođena i u ranijim godinama na način da su sredstvima iz državnog proračuna podmirivane obveze bolnica prema dobavljačima lijekova i potrošnog medicinskog materijala. Nakon podmirivanja obveza pojedine bolnice su i nadalje poslovale s gubitkom stoga je ured izrazio mišljenje da rezultati sanacije neće biti dugoročni ako se uz podmirene obveze bolnica ne poduzmu i aktivnosti na otklanjanju uzroka koji su doveli do gubitaka u poslovanju. Osim aktivnosti koje treba poduzeti svaka bolnica, a odnose se na racionalizaciju poslovanja, potrebno je i određena područja poslovanja sustavno i normativno preciznije urediti na što je također naš ured skrenuo pozornost. Sve podatke o financijskim izvještajima i poslovanju bolnica za 2011. godine, naloge i preporuke Državnog ureda za reviziju vezane uz nepravilnosti koje su utvrđene revizijom, Državni revizori su naveli u pojedinačnim Izvješćima o obavljenoj reviziji koja su vam dostavljena i objavljena su na web stranicama Državnog ureda za reviziju RH. Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji bolničkih zdravstvenih ustanova dostavljeno je i Ministarstvu zdravstva. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani glavni državni revizor. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Franje Lucića.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa evo i ja bih rekao nekoliko riječi, dakle replicirao, ali nadam se da mi sigurno gospodin revizor neće moći odgovoriti iz razloga što je spomenuo dvije bolnice u svojem izvješću kada je rekao bolnica u Požegi je dobila bezuvjetno mišljenje, bolnica u Karlovcu je dobila bezuvjetno mišljenje. Postavljam pitanje, zašto je onda smijenjen ravnatelj u Karlovcu koji ima bezuvjetno mišljenje? Zašto bolnica u Požegi unazad 2 godine posluje sa gubitkom? A to je sve se odnosi na reforme koje su zadesile bolnice i u koje se kunemo kako smo napravili dobro, a vidimo da je u izvješću za 2012. godinu poslovanje ovih bolnica bilo izuzetno dobro i ne samo '12., nego unazad 10 godina Požeška bolnica, a siguran sam i bolnica u Karlovcu posluje izuzetno dobro. Još jednom ponavljam, smijenjen ravnatelj u Karlovcu, zbog čega? U Požegi unazad dvije godine gubitci, a to ćete vidjeti u izvješću za 2013. godinu, od izuzetno dobre bolnice napravili smo jako lošu bolnicu zbog politike koja se trenutno vodi u zdravstvu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Da li žele predstavnici ili predsjednici radnih tijela Odbora Hrvatskog sabora? Ne. Otvaram raspravu. U raspravi idemo po klubovima zastupnika. Pozivam poštovanog zastupnika Ivana Grubišića i Damira Kajina. Nema ih, gube pravo na raspravu po ovoj temi. Klub SDP-a i poštovani zastupnik Hrvoje Nekić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, glavni državni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Pa vidim da se i na ovoj točki kao i na svim današnjim točkama pokušava politizirati, pokušavaju skupljati nekakvi politički poeni neargumentirano. Dakle, ali evo ja bih zaista pohvalio cjelovitost i stručnost izvještaja koje je pred nama. Dakle, na samom početku svoga izlaganja vezano za Izvješće o reviziji bolničkih zdravstvenih ustanova za 2011. godinu, moram reći da je stanje koje je otkriveno i zatečeno nakon provedene revizije bilo doista zabrinjavajuće, pri tome ne mislim na rad liječnika i na rad medicinskih sestara koji svoj posao obavljaju maksimalno stručno i maksimalno profesionalno. Naravno i tu ima iznimaka kao i u svakom poslu, ali ona su na svu sreću rijetke, u tom poslu je zaista profesionalnost najvažnija. Ono što je zatečeno u bolničkom sustavu nakon obavljene revizije, a na što najbolje ukazuje i nalaz koji je nakon revizije 30 bolničkih centara koji su obuhvaćeni revizijom dao samo 2 bezuvjetna mišljenja, dok je kod 28 ustanova izdano uvjetno mišljenje što najbolje govori kakvo je stanje zatečeno i u kakvom je stanju ostavljen bolnički sustav, naravno kada govorimo o financijskog strani bolničkog sustava. Najteže je napraviti red u neredu, to bi trebalo, treba i trebati će i u budućnosti raditi. To je proces koji traje neprestano i kontinuirano, te isto tako ne zaboravimo da uz te neophodne promjene treba osigurati i normalno funkcioniranje sustava. U samom sustavu upravljanja bolnicama utvrđen je niz nedostataka o kojima jasno govori i nalaz revizije i često se puta nije znalo što radi lijeva, a što desna ruka. Neću se ovdje previše bazirati na brojke već bi htio jasno i nedvosmisleno ukazati na nedostatke ili bolje rečeno nepravilnosti što se tiče planiranja i računovodstvenog poslovanja u bolnicama koje su zasigurno utjecale na efikasnost financijskog poslovanja bolnica. Dakle većina bolnica nije donijela projekcije poslovanja za sljedeće dvije godine. Glavna knjiga je ustrojena međutim u njoj nema evidencije lijekova i potrošnog materijala. Nepotpune knjigovodstvene isprave, blagajničko poslovanje, različito evidentiranje prihoda za financiranje decentraliziranih funkcija, kod samog financiranja rashoda nije primijenjeno načelo nastanka događaja, ne evidentiranje određene dugotrajne materijalne imovine, ispravak vrijednosti amortizacija, nisu se primjenjivale propisane stope. Većina bolnica nije dostavlja potrebne podatke Agenciji za upravljanje državnom imovinom i zasigurno sve ovo što je navedeno utječe na točnost i relevantnost dakle istinitost financijskih izvješća. Tko je odgovoran? Pa sigurno da veliki dio odgovornosti leži na ravnateljima, ali ne možemo svu odgovornost prebaciti na ravnatelje isključivo na jednu osobu. Dio odgovornosti zasigurno leži i na kontrolnim mehanizmima, dio na unutarnjoj reviziji, dakle unutarnji oblik nadzora nad proračunskim sredstvima. Evo samo ću podsjetiti da su sve bolnice bile u obveze imati unutarnju reviziju, međutim nakon provedenog nadzora utvrđeno je da u 15 bolnica ne postoji ustrojena unutarnja revizija. Što se tiče prihoda i rashoda, dobar dio je glavni državni revizor rekao tako da vas sada ne bih zamarao s tim brojkama. Ono što bi htio reći da je najviše prihoda bolnicama i centrima odlazi iz državnog proračuna dok je važno naglasiti da se najveći dio rashoda odnosi na zaposlene. I zavisno od ustanove do ustanove on se kreće negdje u rasponu od 42 do 70% te drugi najveći trošak odnosi se na medicinski potrošni materijal koji je iznosio 2,4 milijarde kuna. Osim iz proračuna bolnice ostvaruju prihode i od pružanja usluga na tržištu pa su tako ovi prihodi ostvareni u iznosu od 230 milijuna kuna. Usluge kliničkog ispitivanja lijekova bolnice ostvaruju ove prihode na temelju ugovora o provođenju kliničkog ispitivanja lijekova i zaključenih sa farmaceutskim tvrtkama. I upravo na tom području uočene su velike razlike u raspodjeli sredstava između bolnice i ispitivačkog tima koje se kreću u rasponu od 5 do čak 40%. Nadalje, isplate timu također su različite. Autorski honorar, ugovor o djelu uz plaću, isplatu na račun trgovačkog društva u vlasništvu glavnog ispitivača itd. dakle to je područje koje treba normativno urediti i propisati mjerila i kriterije, jasna mjerila i kriterije. Zakup prostora se nije provodio putem javnog natječaja s tim da zakupoprimci nisu podmirivali svoje obveze, a bolnice nisu poduzimale sve zakonske mjere za naplatu potraživanja. Također je uočeno da se kod prodaje stanova nije uplaćivao i onaj obvezni dio 65% u proračun. Kao što sam već rekao najznačajniji dio rashoda odnosi se na izdvajanja na zaposlene. Bilo je 40-ak tisuća zaposlenih u sustavu od toga 10 tisuća nezdravstvenih djelatnika. Tu treba istaknuti kako su uočene nepravilnosti u primjeni koeficijenta složenosti poslova, obračun naknade za dežurstvo i pripravnost. Obračun viših koeficijenata do pripadajućih utvrđenih uredbom o javnim službama. Od 2005.godine do 2010.godine zajedničko Povjerenstvo za tumačenje kolektivnih ugovora dalo je 368 tumačenja, a većina se upravo odnosila na obračun i isplate plaća što jasno ukazuje na nedorečenost i složenost samog obračuna plaća. Obračun dežurstva i naknade za pripravnost ravnatelja radio se prema položaju, a ne prema plaći radnog mjesta gdje isti dežuraju. U većini bolnica ravnatelj, pomoćnik ravnatelja imali su dodatke na plaću između 16 i 20% iako prema kolektivnom ugovoru on je iznosio 5%. Isto tako utvrđen je veći broj zaposlenih osoba od onog što je propisano sistematizacijom, te je isto tako nađen dosta značajan broj zaposlenih sa neadekvatnom stručnom spremom za radno mjesto za koje su raspoređeni. Dakle o važnosti restrukturiranja i sanacije kliničkih centara i bolnica da ponovim govorim i to da se samo, još ću jednom ponoviti, dvije bolnice Opća bolnica Karlovac i Opća bolnica Požega zadovoljile uvjete i dobile bezuvjetna mišljenja dok je ostalih 28 nije zadovoljilo te uvjete, nije zadovoljilo kriterije kada su u pitanju rashodi, kada su u pitanju prihodi, planiranje i računovodstveno poslovanje i naravno postupci javne nabave. I za kraj klub SDP-a će podržati ovo izvješće.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Franjo Lucić, replika.
Pa evo drago mi je kolega da ste sad u svom završnom izvješću, vjerojatno ste i prepoznali da ste trebali reći da Županijska bolnica Požega i Županijska bolnica Karlovac su doista najuspješnije bolnice. Žao mi je kad ste u samom početku rekli da ovdje ima političkih i konotacija i da ste upravo ciljali na ovo što sam ja govorio upravo prije vas, gdje sam rekao da nije u redu da se ravnatelji smjenjuju u onim bolnicama koje imaju bezuvjetno mišljenje i koji su godinama poslovali pozitivno i dobro. Znam da ne govorim politički, nego govorim iz srce i duše, jer prepoznajem i znam i ravnatelja svoga u Požegi jer dolazim iz Požeško-slavonske županije, a isto tako znam i ravnatelja u Karlovcu koji je smijenjen isključivo politički što dolazi iz Hrvatske demokratske zajednice. I to je problem, to je politika upravo o kojoj ste vi govorili, koja se primijenila na ljude koji tako uspješno vode takve ustanove kao što su bolnice ali ih se mijenja zato što su obojeni HDZ-ovom bojom i zato što se nedozvoli da oni ljudi koji znaju, koji mogu upravljaju i dalje institucijama nego jednostavno ih se prebriše i dovode se oni ljudi koji ne znaju a to ćemo tek vidjeti sljedeće godine. Ali u ovom trenutku naše zdravstvo je u kolapsu gdje jednostavno postavlja se pitanje kako i na koji način … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] [[Upadica predsjednik: Uključite se poštovani zastupniče. Neće vam ući u zapisnik ništa.]] Molim? Pa neće zato što ove kolege vaše sa lijeve strane me isključuju. To je problem. Ali kolega me isključio, ali nije htjeo isključit, nego je vjerojatno očekivao da se priprema za raspravu. Izvolite.
Dobro. Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Hrvoje Nekić.
Uvaženi kolega ja se ne mogu složiti sa vama u ovom dijelu koji govorite, gdje vi već unaprijed osuđujete ljude koji su došli na poziciju na koju su došli da su nesposobni, da neće dobro raditi svoj posao. Tu se zaista ne mogu složiti sa vama. Dajmo im vremena pa ćemo vidjeti. Ali evo vi ste opet svoju raspravu nekako pokušali ispolitizirati, okrivljujete SDP. To je sad, to bi zapravo bilo jednako kao sad kad bih ja vama rekao vaš ministar je odgovoran za sve ove zapravo kaos i nered u bolničkom sustavu, u zdravstvu, da je on rekao da ne znam nema duga. Na kraju se pojavilo preko 5 milijardi kuna. Znači, nemojmo na taj način. Evo ja bih to sve mogao reći, međutim neću. Hvala.
Hvala i vama. Na redu je upravo klub Hrvatske demokratske zajednice i poštovani zastupnik Darko Milinović. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, glavni državni revizor sa suradnicima. Naravno i ja moram pohvaliti ovo izvješće. Ono je uistinu koncizno. Iz njega možemo pročitati ili iščitati mnoge stvari ne samo iz 2011. godine o čemu je govorio ovaj dokument već možemo iščitati neke stvari koje se dešavaju ove iliti prošle godine kao što je to govorio i zastupnik Lučić. Ovo izvješće uistinu dolazi u vrijeme reći ću to vrlo vulnerabilno vrijeme za zdravstveni, hrvatski zdravstveni sustav. Danas je zdravstveni sustav mi smo to upozoravali prije dvije i nešto više od dvije godine, upozoravali da pogubna politika ove Vlade prema hrvatskom zdravstvu će kulminirati i današnjom situacijom kolapsom zdravstvenog sustava. Nebrojeno puta smo upozoravali da smanjenje doprinosa sa 15 na 13% kao zasebna mjera za hrvatski zdravstveni sustav neće dovesti do ničega drugoga, nego do kolapsa i gomilanja novih obveza. Isto je tako činjenica da župani svih županija, ne HDZ-ovih traže sastanak sa ministrom Rajkom Ostojićem iz razloga što žele i oni aktivno učestvovati u pokušaju sprječavanja totalnog kolapsa zdravstvenog sustava. Pa kada ste gospodine uvaženi zastupniče Nekić govorili o sadašnjih sanacijskim upraviteljima, dakle najbolje je baratati podacima. U samo, tijekom sanacije, dakle nešto više od šest, sedam mjeseci koliko su na čelu zdravstvenih ustanova sanacijski upravitelji dug državni bolnica je povećan za milijardu i pol kuna, a dug općih bolnica za milijardu i 200 milijuna kuna. Sad pogledajte. Za 8 mjeseci dug u hrvatskom zdravstvenom sustavu je povećan za 2,7 milijardi kuna. Sad kad kažem da ovo izvješće isto tako o nečemu može govoriti u tom izvješću piše sad da ne tražim da je povećan dug bolnica u 2013. godini, dakle 2011. godini. Dakle, kroz čitavu godinu da je taj dug povećan za negdje ako se ne varam 5,4% iliti negdje oko 400 milijuna kuna kroz čitavu godinu. Mi smo to znali i rekli smo ukoliko dobijemo izbore da moramo ići u novu daljnju zapravo reformu zdravstvenog sustava kako bi na neki način spriječili gomilanje novih dugova, a sjetimo se i najave ministra zdravlja Rajka Ostojića da će prepoloviti liste čekanja. Priznao je neki dan da su liste čekanja povećane tri do četiri puta. Dakle, to nije 20 do 30 posto, nego 300 do 400 posto po njegovom vlastitom priznanju. Dakle, dug je povećan, zapravo liste čekanja su povećane za 300 do 400 posto. I na žalost u hrvatskom zdravstvu, a to se najviše tiče hrvatskih bolnica danas gotovo 600 tisuća ljudi čeka na određene pretrage, odnosno na dijagnostičke pretrage. I svaki dan 2000 novih ljudi je na listama čekanja. Iz ovog Izvješća 2011. godine vidimo da su rashodi županijski, zapravo svih bolnica koliko sam pročitao, 9 milijardi i 832 milijuna kuna. Što nam to govori? Današnji proračun, prošlogodišnji proračun hrvatskog bolničkog sustava odnosno osigurana sredstva u proračunu za funkcioniranje bolničkog zdravstvenog sustava je negdje oko 7 milijardi, nešto manje od 7 milijardi, 6 milijardi i 900 milijuna kuna. Sad kad pogledate ovo Izvješće 2012. godine da su ukupni rashodi bolničkog zdravstvenog sustava 9 milijardi i 800 što znači da u startu kod donošenja državnog proračuna, na što smo upozoravali, nedostaje gotovo 2 milijarde kuna. Hrvatski zdravstveni sustav je došao na poziciju prije 2005., 2004., 2003. kada je na mjesečnoj razini generirao dugove preko 200 milijuna kuna. Kada govorimo o rashodima najveće smanjenje rashoda, to je u prilog i vašoj raspravi, najveće smanjenje rashoda je napravila Opća bolnica u Virovitici gdje je isto usput onako smijenjen i ravnatelj koji je uspješno vodio tu zdravstvenu ustanovu. Dakle, smanjio je rashode za 23,5% i nije zaslužio biti sanacijski upravitelj jer očito jedina mjera ili jedini način kako to možeš biti je da budeš podoban politički, a ne podoban u rukovođenju kao što je spomenuo gospodin Lucić. Ali ista je stvar i sa Pakračkom bolnicom da je ne zaboravimo jer i Pakračka bolnica po ovom izvješću uz bolnicu Sestara milosrdnica ima višak prihoda nad rashodima. Što znači da pozitivno posluje ali istu sudbinu je doživjela naravno i Pakračka bolnica. Ovdje čini mi se na, evo i pročitat ću, dakle ne znam je li se, možda mi to glavni državni revizor može odgovoriti, dakle tijekom 2012. godine Hrvatski je zavod za zdravstveno osiguranje podmirio dobavljačima lijekova, krvi i krvnih pripravaka te potrošnog medicinskog materijala dospjele obveze bolnica u iznosu od 432 milijuna kuna. Ja sam o tome nešto govorio i to je jedna protuzakonita sanacija zdravstvenog sustava. Zato jer ako ćete vi ići u sanaciju vi morate u državnom proračunu imati rezervirana sredstva za to. Oni su sanaciju bolničkog zdravstvenog sustava napravili na način da su od pozicije na lijekove uzeli s te pozicije i na taj način sanirali bolničke ustanove oko 500 milijuna, sveukupno zapravo negdje oko 900 milijuna kuna. I mi smo na to naravno upozoravali da je to ne samo netransparentna nego i protuzakonita sanacija. Ima jedna činjenica, i rekao je to glavni državni revizor, ja bih na kraju krajeva bio i zadovoljan s ovim izvješćem zato jer nijedna bolnica, a rekli ste da ste obuhvatili sve bolnice, ovdje piše samo 30-ak bolnica, vi ste rekli da ste … [[Upadica se ne razumije.]] Zapravo da nije utvrđeno ili nijedna bolnica nije dobila negativno mišljenje. Ja mislim da je i to dobro jer samim tim što je mišljenje uvjetno postoje dakle određene poteškoće, određeni propusti koji se tijekom iduće godine mogu ispraviti. Ja sam bio ravnatelj Opće bolnice u Gospiću pa ovdje vidim da, i mislim da je i to za pohvaliti, da je proces javne nabave proveden u gotovo 90% slučajeva kod nabave roba i usluga. E sad, postavite se u poziciju ravnatelja jedne od bolnica, bilo to državna, bilo to županijska bolnica. Raspišete natječaj za lijekove jer najveći je problem javnog natječaja za nabavku lijekova. Sad postavite se u tu poziciju, raspišete natječaj za nabavku lijekova, natječaj vam zbog onih ili ovih razloga padne. Što možete tad napraviti? Naravno da jedino što ne smijete napraviti je to da ostavite bolnicu odnosno tada pacijente bez lijekova i onda idete u takvim i tim slučajevima ili na produženje ugovora što vjerojatno bilježi Državna revizija pa zato mnoge bolnice su dobile uvjetno mišljenje ili idete na dodatnu stvar, odnosno na direktnu pogodbu. Dobro je što ste spomenuli i to je dobro ajmo reći iz političkih razloga, premda vi to niste spomenuli iz političkih razloga već iz stvarnih razloga, sjetite se kada smo izgubili mi iz HDZ-a 2011. vlast, kada smo izgubili izbore, onda je rečeno da su hrvatske bolnice služile za udomljavanje stranačkih kadrova. Danas, u Hrvatskoj nedostaje 4000 liječnika i 15000 medicinskih sestara i tehničara. I zato je situacija u hrvatskom zdravstvu pred kolapsom. Sad od tih tisuća koliko smo ih mi zaposlili 2011. kako ste govorili po političkoj podobnosti mi smo zaposlili pazite samo 45 osoba nezdravstvene struke, a 300 kako smo ovdje rekli 395 zdravstvene struke. Trebali smo zaposliti više. To vam znači da smo na svaku bolnicu godišnje zaposlili nešto više od 6 liječnika ili sestara ili medicinskih tehničara a od nezdravstvene struke zaposlili smo 0,7. Slažem se da i moramo voditi brigu i ovdje vrlo jasno piše da je dobar dio njih zaposlen bez suglasnosti ministra zdravstva i socijalne skrbi tada mene, ali ja mislim da je to i manji problem. Ja sada s ove pozicije mogu reći da bi volio da smo 2011.godine zaposlili 1000 liječnika i 2000 sestara kako bi hrvatski zdravstveni sustav bolje funkcionirao, kako bi bilo manje prekovremenih sati i kako ajmo reći današnja medicinska administracija ili oni koji vode danas hrvatski zdravstveni sustav bi imali manje problema. Vidjeli smo ovdje da na ne materijalne rashode već na plaće je od ukupnih prihoda bolnica kako od koje do koje bolnice išlo od 47-70%. Dakle, nekakvi su opći kriteriji da jedna bolnica dobiva ukupni godišnji limit taj i taj i da na bolnice i da na plaće troši između 60 i 70%. Mi smo držali tome vodu do 2011.godine. Reći ću vam podatak i zanima me uistinu kao što je zastupnik Šuker rekao da ga zanima izvješće revizije za 2013.godinu o poslovanju političkih stranka, jednako tako ćemo sa pozornošću pratiti i reviziju bolničkih zdravstvenih ustanova 2012., 2013.godine kakvo će ono biti jer sad pogledajte jedan podatak. Virovitica, bolnica u Virovitici ima mjesečni proračun 7,4 milijuna kuna a znate koliko mora odvojiti za plaće 7,8 milijuna kuna. Dakle, 400 tisuća kuna dobivana manje za ukupno poslovanje nego što treba. Znači, nemaju čak ni za osnovnu plaću. A to je iz onog razloga što smo upozoravali smanjen doprinos 2%, zdravstvu je ukinuto 2, da ne kažem ukradeno 2,5 milijardi kuna. To se negdje mora osjetiti i to se nažalost osjeti i na listama čekanja i kao što sam rekao u osam mjeseci sanacijski upravitelji su napravili novog duga, 2,7 milijardi kuna a u dvije i nešto više, dvije godine i dva mjeseca, ukupni dug, novi dug u zdravstvenom sustavu je na razini, novog duga ima oko 5 milijardi kuna i zato ćemo itekako gledati, čekati i vidjeti što se to dešava sa hrvatskim zdravstvenim sustavom i iščekivati revizije izvješće i za 2012.i za 2013. Objedinjena javna nabava ovdje vrlo jasno ima jedan s čim se ministar Rajko Ostojić itekako hvali. Kaže u veljači 2011.godine Ministarstvo zdravstva i socijalne skrbi donijelo je odluku o provođenju postupaka objedinjene javne nabave. Dakle i ovi potezi ministra zdravlja Rajka Ostojića nisu ništa drugo doli nastavak reforme zdravstvenog sustava koji smo mi pokrenuli ali nažalost ona je u 90% slučajeva zaustavljena i zbog toga imamo danas situaciju u hrvatskom zdravstvenom sustavu kakvu imamo. Premijer Milanović na zadnjem aktualnom satu je rekao da će me pozvati kao bivšeg ministra da dadem nekakvu svoju viziju spašavanje hrvatskog zdravstvenog sustava. Mi u HDZ-u imamo viziju, znamo kakva. Ja sa iščekivanjem očekujem poziv premijera Milanovića da mu pomognemo odnosno Rajku Ostojiću da pomognem svojim savjetima i savjetima Hrvatske demokratske zajednice kako spasiti hrvatski zdravstveni sustav, ne samo pukim izdvajanjem HZZO-a iz riznice jer ako samo to bude i dalje će se urušavati. Potrebno je tu desetak mjera s kojima bi mogli spasiti hrvatski zdravstveni sustav. Evo hvala.
Hvala. Dobro, imamo puno replika. Tatjana Šimac-Bonačić prva.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolega Milinoviću kad ste govorili da se dug povećava to nam je zapravo svima jasno i sigurno da smo svi zbog toga nam je teško jer smo svjesni situacije u kojoj se nalazi hrvatsko zdravstvo. Međutim danas govorimo o reviziji bolnica i ja vjerujem da ćete se isto složiti s mnom da taj jedan nekontrolirani rast troškova bolnica i zdravstvenog sustava da ipak prije svega rezultat neprimjerenog upravljanja. Sad ne govorim. Govorim o bolnicama odnosno o ravnateljima tih bolnica koji su na takav način što se vidi iz ovih, iz revizijskih izvještaja. Ja ću reći samo ovaj za Dubrovačku bolnicu. Od nepravilnosti obračuna dodataka na plaće pojedinih zapošljavanja korištenja prekovremenog rada, zapošljavanje na nepropisan način, zatim recimo, primjer ugovora o kreditu koji je bio milijun i pol kuna bio je bez propisane suglasnosti županije kao osnivača, i isto tako bez postupka javne nabave. Govorim znači o nekontroliranom rastu upravo zbog neodgovornosti onih koji su upravljali bolnicama. Kad pogledate samo bez predviđenih propisa, propisanih postupaka javne nabave naručivala se roba, radovi i usluge 30 milijuna kuna s PDV-om i to je bilo bez provođenja postupaka javne nabave. Da ne govorimo dalje što se tiče zapošljavanja isto tako bez suglasnosti ministra zaposleno je ali isto tako i bez raspisivanja javnog natječaja. Dubrovačka bolnica nije imala niti unutarnju reviziju. Evo mislim da će sada sanacijsko vijeće odnosno upravitelj osnovati unutarnju reviziju mada po zakonu preko 50 zaposlenih i rashod preko 30 milijuna kuna je obaveza bit. Prema tome hoću reći da ovo ovisi o ne odgovornosti ravnatelja koji su bili i molim da se nešto napravi. Hvala lijepa.
Odgovor, Darko Milinović.
Ja se slažem s vama da se nešto mora napraviti. Ja ću reći što je napravio ministar zdravlja, Rajko Ostojić. Kada je došao na vlast smanjio je proračune bolnica 20%. Nema toga. Ja kad sam postao ministar pogledao sam limite bolnica uz veliko uvjeravanje tadašnjeg ministra financija, jedva, ali smo uspjeli to, za 20% i rekao sam, od sada ako budete stvarali nove dugove, ja ću vas smijeniti, bez obzira bio to ravnatelj iz HDZ-a ili SDP-a ili HNS-a. Nisam smijenio nikoga zato jer su držali vodu i nisu stvarali novi dug. E sad, ministar Rajko Ostojić je smanjio proračune bolnica odmah u startu za 20-ak %. Nema šanse da bolnice posluju pozitivno i onda je iskoristio taj trenutak i rekao, ti si nesposoban, ti si nesposoban, ti i sve gotovo u tjedan dana, sve gotovo ravnatelje u tjedan dana iz redova HDZ-a smijenio. Smijenio je on i iz redova SDP-a ravnatelje, ali ti isti ravnatelji su postali sanacijski upravitelji. E sad, ako ćemo uzimati isti kriterij, svi sanacijski upravitelji, od prvoga do zadnjega u zadnjih 8 mjeseci napravili su 2,7 milijardi kuna novog duga. Ako je ministar korektan, onda bi trebao idući tjedan smijeniti sve sanacijske upravitelje, ali ja mislim da to nije rješenje. Ja mislim da su sanacijski upravitelji, barem većina od njih znaju funkcioniranje zdravstvenog sustava i nisu krivi za ovakvo stanje u hrvatskom zdravstvenom sustavu. Pa ja, da sam premijer, ja ne bih smijenio sanacijske upravitelje, ja bih njih ostavio, ja da sam ministar zdravlja sada, ja bih ostavio sve sanacijske upravitelje, osigurao im sredstva za funkcioniranje bolnica, ali bih smijenio onoga tko je doveo do toga, ministra.
Nova replika, Hrvoje Nekić.
Uvaženi kolega Milinović. Da, ukinuto zdravstvo, ali ostavljeno privredi. I mi isto sa nestrpljenjem iščekujemo sljedeće izvješće revizije, ali trenutno, dakle vi svi sada iznosite konkretne brojke o tijeku novca. Da, sad se ništa ne skriva, sve je transparentno i tijek novca se jasno prati. Ali vi ste zaista, budući da ovdje govorimo o izvješću za 2011. godinu, 80% svoje rasprave posvetili sadašnjem ministru. Ponavljam ovdje raspravljamo o 2011. godini i ja se moram prisjetiti, mislim žao mi je što moram spominjati stalno i stalno, ali spominjat ćemo koliko god puta treba. Vi ste te godine pred kamerama upravo, ja se sad, ispravit ćete me ako griješim dal' je to bio kraj 2011., nakon izbora ili početak 2012. rekli, ostavljamo čiste papire. Ubrzo nakon toga ispostavilo se 5,2 milijardi kune duga. U sanaciju je uloženo preko 3 milijarde, pa dakle, mi smo pokušali i pokušavamo riješiti probleme u zdravstvu i sad vas isto tako mogu pitati pa što mislite koliko bi se zapravo, ajmo reći samo, radnih mjesta sa te 3 milijarde kuna moglo otvoriti? Nije smiješno kolega Šuker, mislim, vama je očito sve smiješno, vi se cijeli dan smješkate, vama je zapravo i nebitno sve što ste ostavili, tako da eto vi zapravo uživate u svim problemima koje smo mi zatekli.
Odgovara Darko Milinović.
Vi ste i u svojoj raspravi u ime kluba rekli da sam ja rekao da ostavljam Hrvatski zdravstveni sustav bez dugova. Bože sveti, to ni na kraj pameti nije nikome. Ja sam rekao, a to je potvrdila i Državna revizija da sam dospjeli, kad sam postao ministar, da sam dospjeli dug, pa da se razumijemo što je dospjeli dug, a što su ukupne obveze. Da je dospjeli dug sa 2,1 milijardu kuna bolnica smanjen na milijardu i ja sam zaokružio na 600 milijuna kuna, a ovdje u nalazu Državne revizije možete vidjeti da je dospjeli dug bolnica bio milijardu i 500, čini mi se, 98 tisuća kuna. I Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje je imao duga negdje dospjelog oko 600 milijuna kuna. Dakle ukupni, zapravo dospjeli dug Hrvatskog zdravstvenog sustava je bio 2,1 milijardu kuna i smanjili smo ga sa 4,1 na 2,1 milijardu kuna i taj dokument je poslao i premijer Zoran Milanović koji je potpisao upravo ovo što sam ja govorio, kada je bio ovaj famozni zakon o sanaciji bolničkih ustanova u RH. Ne uživam ja kako ste vi rekli, ne znam jel sam dobro čuo u ovim problemima, kada bih se htio naslađivati politički pa bi rekao, baš dobro, neka i imaju problema, ali nemate vi problema, imaju naši pacijenti problema. 2000 ljudi svaki dan je, 2000 novih ljudi na listama čekanja. 600 tisuća ljudi danas čeka na razno razne pretrage, vidjeli smo što je nedopustivo, jučer čitamo u novinama da pacijenti ili oni koji dolaze u posjete pacijentima moraju nositi i ručnike i wc papire. To je nedopustivo i to je, još jednom kažem rezultat nedostatka vizije i odgovornosti današnje, reći ću to tako, zdravstvene administracije.
Nova replika, Franjo Lucić.
Kolega Milinoviću, jako mi je drago da ste u svome izvješću se dotakli i bolnice u Pakracu i rekli ste da je i bolnica u Pakracu poslovala pozitivno. No kao što vidimo ovih zadnjih dana, bolnica je pripojena i spojena sa bolnicom u Požegi što nama u Požeško-slavonskoj županiji nikako nije drago jer smatramo da bolnica u Pakracu doista mora imati svoj status kao što je imala i proteklih 100 godina, koliko postoji. No ono što je posebno zabrinjavajuće i što nas sve skupa žalosti, a posebno kada je premijer hrvatske Vlade rekao da će jedino bolnice u Vukovaru i u Kninu biti bolnice sa posebnim pijetetom. Ja postavljam pitanje obzirom da dolazim iz Požeško-slavonske županije, pa kako je moguće da grad Pakrac koji ima bolnicu preko 100 godina u kojem je rat započeo u Hrvatskoj, ne ni u Vukovaru ni u Kninu, nego u Pakracu može reći tako, a da istovremeno nije rekao da i bolnica u Pakracu što mi u Požeško-slavonskoj županiji smatramo da treba biti sa posebnim pijetetom jer ti građani Pakraca su to zaslužili? U toj bolnici branila se i bila je crta razgraničenja između onih koji su napadali grad Pakrac i danas o toj bolnici ne vodimo nikakvu brigu već je spajamo sa bolnicom u Požegi i istovremeno oduzimamo joj onaj status koji je imala, a pogotovo da to kaže jedan premijer hrvatske Vlade. On vjerojatno ne zna da je u Pakracu započeo rat u Hrvatskoj i da je tamo iskrvarilo i poginulo jako puno ljudi da bi obranili svoj grad.
Nova replika Tomislav Žagar. … [[Upadica se ne razumije.]]
Ma gledajte mene to ne začuđuje. Netko je učio engleski u Americi dok smo mi nosili puške. Dakle mi imamo drugačiji osjećam vi prema Pakracu, ja prema Gospiću koja je jednako tako bila bolnica na prvoj crti obrane. Pijetet treba zaslužiti i Dubrovačka bolnica, Zadarska bolnica i niz bolnica, ali ne znam zašto je izabrao premijer samo Knin i Vukovar. To je očito baražna priprema za ukidanje nekih bolnica kao što je to Pakračka bolnica. Ja sam to nekoliko puta rekao. Ako hoćemo ozbiljno zagrabiti u reformu bolničkog zdravstvenog sustava onda to moramo napraviti ovdje u Zagrebu. U Zagrebu se troši 5 milijardi kuna više od pola nego na sve bolnice u Hrvatskoj. Ako tu uštedite 10% to vam je 500 milijuna kuna. Sa 500 milijuna kuna možete, ja sam to izračunao, Pakračku bolnicu financirati ravnih 15 godina. Ministar nema hrabrosti jel pripada jednom od zagrebačkih lobija koji traže da se ne dira u zagrebački zdravstveni sustav. Sjećate se kada sam ja spajao bolnice ali ne u Pakracu, ne u Kninu nego ovdje gdje je najteže, kada sam rekao ne može svaki brežuljak imati svoga ravnatelja i uštedio 385 milijuna kuna samo na objedinjenoj javnoj nabavi. Zato sam mogao povećati proračun i Pakracu i Dubrovniku i Zadru i ako hoćete Gospiću i Vukovaru i takvim bolnicama. Treba imati hrabrosti i ne biti jedan od lobija koji žele sačuvati samo Zagreb. Čuvajmo mi Hrvatsku jel Pakrac je hrvatski da ne rečem više nego Zagreb … ali jednako tako je Pakrac hrvatski kao što je to i Zagreb. Dakle ovdje treba ući u koštac sa borbom lobija koji čuvaju i na taj način dezavuiraju hrvatski zdravstveni sustav.
Ajmo čuti repliku Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvaženi kolega Milinoviću nije dobro parcijalno izvlačiti bilo iz nalaza revizije bilo nekakvom vremenskom slijedu pojedine činjenice pa ih onda iznositi. Zašto to nije dobro? Pa spomenuli ste bolnicu u Virovitici, prije desetak godina iz političkih razloga se bolnica zadužila sa 55 milijuna kuna, premda se mogao naći model kojim bi bilo to puno prihvatljivije i za županiju na kraju krajeva onda i za bolnicu. S druge strane u bolnici u Virovitici imate na jednog liječnika još 5,5 zaposlenih. Tu su medicinske sestre i pomoćno osoblje. Ono što želim reći da su se reforme trebale davno prije krenuti i ona bi ovaj sustav čitav bio održiviji. Ovako sada govoriti da bilo da je riječ o bivšoj upravi bolnice. Vi ovdje spominjete da je samo isključivo iz političkih razloga. Ovdje nalaz revizije to niste rekli da je prema izvješću o javnoj nabavi za 2011.zaključeni su ugovori za nabavu roba, radova i usluga u vrijednosti 12 milijuna 792 tisuće kuna. međutim ono što bode oči je vrijednost nabave roba, radova i usluga čija je procijenjena vrijednost do 70 tisuća kuna, dakle svi oni radovi koji se mogu rascjepkati iznosi 20 milijuna 415 tisuća i 177 kuna. za nabavu lijekova u vrijednosti 9 milijuna 855 tisuća kuna nisu provedeni propisani postupci javne nabave. Dakle to su ozbiljne stvari i na takve stvari se mora reagirati. I ne bih se složio s vama da je isključivo samo razlog politička smjena ravnateljice u ovom slučaju. Hvala.
Odgovor Darko Milinović.
Ja sam već rekao kada je riječ o Virovitičkoj bolnici ili će se sanacijski upravitelj izboriti da može voditi tu zdravstvenu ustanovu kako to priliči i kako to trebaju stanovnici grada i županije. Ali ako vi bolnici odredite limit, ponovit ću 7,4 milijuna kuna, a na plaće je potrebno 7,8 milijuna kuna onda o čemu mi to govorimo. Znate kako sam ja, a vjerojatno znate, pomogao ne samo Virovitičkoj bolnici kada spominjete kredit od 55 milijuna kuna i Riječkoj bolnici i Dubrovačkoj bolnici, mi smo povećali decentralizirana sredstva kako bi rasteretili županiju kako bi mogli otplaćivati kreditne obveze iz svojih vlastitih prihoda. Rekao sam da svi čekamo sa zanimanjem izvješće 2012.godine ajmo reći izvješće Državne revizije o ministarstvima. Reći ću vam ja jedan podatak u 2012.godini suprotno odredbama o javnoj nabavi nabavljena je oprema u iznosu od 2,7 milijuna kuna. Ali dobro ste rekli da ne bi politizirali sačekajmo to. Ali uistinu ako bilo gdje treba politizirati to ne treba u zdravstvenom sustavu. Neki su od zastupnika bili kada sam ja ovdje uz prezentaciju predstavljao reformu zdravstvenog sustava, rekao sam tada oporbenom vođi, danas premijeru Zoranu Milanoviću, sjedio je tu. Ja sam rekao spreman sam kao onaj koji predstavlja reformu zdravstvenog sustava, evo Romana će potvrditi bio sam i u Rijeci, predstavljao reformu zdravstvenog sustava. Rekao sam spreman sam doći i u osinje gnijezdo ono u političkom smislu te riječi, na Iblerov trg i prezentirati reformu i pokušati dobiti konsenzus i dobre prijedloge ugraditi u tu reformu. Ja sam čekao, ja nisam bio pokondirena tikva, ja sam ministar, dođite vi meni. Ja sam rekao ja ću doći u Iblerov trg, [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] bez ikakvih problema i govoriti o reformi zdravstvenog sustava. Gospođa Jerković će mi to potvrditi da sam to napravio i u Rijeci pred negdje 400, 500 ljudi. To je način na koji moramo voditi.
Ivanka Roksandić, nova replika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Milinović, rekli ste i slažem se s vama da ne treba politizirati. Na žalost politika je ušla u bolnice i tome se ne možemo oduprijeti. Vidjeli smo na primjeru smjene karlovačkog ravnatelja, pakračkog, požeškog. No međutim, ja ću vam reći jednu drugu situaciju. Evo na primjeru Sisačke bolnice. 2005. kad je ravnatelj preuzeo bolnicu bio je u pozitivnom, tj. u plusu u proračunu svom za tri i pol milijuna kuna. Sada je završio negdje pred ovom sanacijom sa 30 milijuna u minusu. A zamislite on je i dalje sanacijski upravitelj. To je ono što ste vi spominjali. I sada kažete da nije, da se ne radi o političkom postavljanju sanacijskih upravitelja. Pa radi se zato što je on SDP-ov dosta važan dužnosnik pod zaštitom županice u Sisačko-moslavačkoj županiji, a zamislite što su jedni od važnih njegovih propusta u ovom osmogodišnjem mandatu i stalno revizija na to upućuje. Zapošljavanje, javna nabava, kaznena prijava u kojoj je čak zbog pogodovanja firmi svoga sina, nabavio je neka sredstva, nabavio je informatičku opremu, neke programe bez nabave direktnom pogodbom. Sve je to kazneno prijavljeno, sve je to u postupku. Dakle, ne možemo govoriti da nije riječ o političkoj smjeni. Je, jer ako bolnica jedna dobro posluje, ako ju prihvatite u pozitivnom i za 8 godina uspijete sa 3 i pol milijuna kuna dovesti bolnicu za više od 30 milijuna kuna a čekamo ovo izvješće što vi kažete za 2012. a pogotovo za 2013. gdje je on sanacijski upravitelj da vidimo koliko će sada milijuna kuna. Jer se zaista ništa nije pomaklo u Sisačkoj bolnici. Dakle, riječ je ipak o politici u bolnicama, mada se slažem sa vama da politika ne smije biti u bolnici.
Odgovor, Darko Milinović.
Pa još ministar ima vremena pokazati da to nisu politička kadroviranja. Svi sanacijski ravnatelji u 8 mjeseci su udvostručili svoj dug. Ako to nisu politička kadroviranja morao bi smijeniti sanacijske upravitelje. Ali ja sam, opet kažem protiv toga. Nisu oni krivi jer si ih doveo svojom politikom u takvu situaciju. O vašoj županici ne bih ja puno govorio. Vi se sjećate kada sam ja kao ministar zdravstva i socijalne skrbi tada pozvao i vas i oporbene saborske zastupnike i u državnom proračunu smo i u Ministarstvu zdravstva osigurali sredstva za obnovu i za nabavku opreme u Sisačkoj bolnici. Sad ono kad bi ovako ljudski govorili ja sam vidio da je tada pozvan predsjednik Mesić koji je vjerojatno puno sredstava donio Sisačkoj bolnici, a mi koji smo to osigurali evo i ja kao ministar i vi smo vidjeli i na televizijskoj snimci kako se otvaraju novi odjeli. Dakle, ministar ima šansu pokazati da politički ne kadrovira, mora uzeti iste kriterije kao prije 8 mjeseci i smijeniti, još jednom kaže. Ja mislim da to nisu nesposobni bez obzira što neka su iz SDP-a i HNS-a ne zanima me, ali mislim da oni nisu nesposobni. Možda od njih 50-tak je 10 stvarno nesposobnih a 40 je sigurno sposobnih ali ne možete vi bolnicu voditi ako imate ukupni proračun manje nego što vam treba samo za plaću.
Replika, Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa uvaženi kolega Milinović, ja se sjećam ovdje kad ste predstavljali reformu zdravstva kakva je to bila bura i oluja ovdje u Saboru od strane oporbenjaka. A mislim da danas u ovo vrijeme bili bismo sretni i bili bi sretni i pacijenti, ali i liječnici da ste vi i dalje ministar i da i dalje provodite svoju zamišljenu i jednim dijelom ste uspjeli provesti tu reformu. Jer evo reći ću vam nešto što je ponizilo liječnike. I mislim da svatko tko je te struke mora biti ponižen i začuđen. U jednoj kliničkoj bolnici u Zagrebu na odjelu neurokirurgije. Gospođa koja čisti odjel uzima po satu 40 kuna. Jedan mladi neurokirurg koji radi prekovremeno, dakle operaciju ne može ostavit. To su specifične operacije dobiva 37 kuna naknadu za prekovremeni sat. Naravno takve se naziva zabušantima od strane premijera, ponižava ih se. Mene čudi samo kako ljudi koji su na vlasti nisu stali u obranu barem oni koji su kolege liječnici i onda ne čudi. I što biste vi napravili? Ne čudi da se 30 mladih, gotovih specijalizanata neurokirurga s te iste kliničke bolnice aplicira za odlazak u Norvešku a odgovor, odgovor je i premijera. Na žalost, meni je žao i ministra koji mora odgovorit doći će nam struka iz Bugarske i Rumunjske, nije to problem, evo mi smo članica EU. Kolegice moja draga, ovo što vi sad mašete glavom i kažete to je sramotno za vas.
Odgovor Darko Milinović. Nemojte dobacivati. Nemojte dobacivati molim vas.
Dakle je, jesam predstavljao. Mislim meni je jasno zašto ministar Ostojić ne predstavlja reformu? Jer nema što predstaviti. Svi smo svjedoci kad smo započeli sa reformom zdravstvenog sustava krenuo sam ovdje u Zagrebu predstavit to pred 1200 ljudi u Hypo centru. Bili su tu i saborski zastupnici i svi koji su željeli doći. Pred 1200 ljudi, a ukupno pred 10000 ljudi u dvoranama, sportskim dvoranama sam ja držao predavanja ili prezentacije o reformi zdravstvenog sustava. E sad, kad je odnos prema liječnicima takav i kad ga proziva ministar financija i premijer da liječnici, pazite ovo, potkradaju državni proračun to je prestrašno. Zato danas imamo, ministar se hvali i smanjenjem lista čekanja za očnu mrenu. Danas se na očnu mrenu čeka 590 dana. Ako imate problema i sumnju na karcinom debelog crijeva trebate čekati 324 dana, ultrazvuk srca 372 dana, kuk 580 dana, ultrazvuk dojke pazite ovo ultrazvuk dojke danas se u Hrvatskoj čeka 426 dana. I to je napravio ovaj nakaradni kolektivni ugovor. Reći ću vam zašto liječnici, 300 liječnika odlazi. Ma neće vam doći ni iz Srbije ni iz Bosne u takve uvjete. Do 3 sata liječnik kirurg vrši transplantaciju srca i ima 10% na uvjete rada. Nakon 3 sata nema 10%, nakon 3 sata on nije više liječnik. To je danas potpisani kolektiv u zdravstvenom sustavu. I to je uzrok i produženja lista čekanja, manje su bitni dugovi. Razumijem, situacija je uistinu teška, recesija je i razumijem gomilanje dugova ali onda nemoj barem obezvređivati one koji su spremni danonoćno raditi.
Vrijeme. Nova replika, Goran Marić.
Hvala lijepa. Kolega Milinović nekoliko puta ste ponovili termine bolnički sustav i zdravstveni sustav. Pa htio bih samo napomenuti da sustav po definiciji predstavlja uređenu cjelinu pojedinih dijelova i to koja se organizira i održava kroz organizacijsku strukturu. Znači, sama organizacijska struktura održava tu uređenu cjelinu. I mislim da ne možemo govoriti ni o bolničkom sustavu ni o zdravstvenom sustavu jer on se ne održava kroz organizacijsku strukturu. Ne odgovara definicija trenutnom stanju. A stanje u posljednjih evo samo dvije godine stalni proces je restrukturiranja i sanacije, a stanje je lošije. Spomenuli ste i 4000 da nedostaje liječnika. A kako je onda u takvoj situaciji nedostatka liječnika koji se usput naziva i zabušantima dekretom naređeno da svaki koji je napunio 65 godina promptno napusti to zdravstveno područje i bolničko područje. Zar to nije štetno? Govorili ste i o smanjenju doprinosa i da nije ništa donijelo dobra. Nije ništa donijelo dobra, ali donijelo je zla. Povećan je deficit državnog proračuna, ušli smo zbog toga u proceduru prekomjernog deficita, smanjen nam je kreditni rejting zbog toga i doveli smo u pitanje opstojnost Proračuna RH. A kad, rekao sam nedavno, kad puca proračun puca država. I nedvosmisleno je i potpuno je jasno svima da je stanje u zdravstvu i u bolnicama loše. Samo mislim da ne odgovara da se opisuje onom prispodobom da je to stanje u kojem ne zna lijeva što radi desna jer ta prispodoba ne znači ništa loše nego je to biblijska poruka i preporuka poželjnog ponašanja, a ne nepoželjnog. Hvala.
Odgovor, Darko Milinović.
Slažem se s vama, ali nekako kad govorimo o sustavu onda nekako čini mi se da iz mene izvire ona ljubav prema tom sustavu i Hrvatskoj domovini pa ne mogu reći da je u raspadu ali uvijek kad kažem, i mislim da dijelimo iste vrijednosti, pa uvijek kad kažem sustav ipak kažem sustav koji je gotovo u kolapsu. Smanjenje, rekao sam to, smanjenje doprinosa za 2% je jedna pojedinačna mjera u hrvatskom zdravstvenom sustavu koja ne može donijeti i dovesti do ničega dobrog. Zapravo kad bi mi imali povećanje zaposlenih, a vidimo da imamo 80 do 90 tisuća novih nezaposlenih onda bi još mogli na neki način i razumjeti to smanjenje doprinosa sa 15 na 13%. Sada se bave najnovijim, pa sjetite se, sada je in priča o izdvajanju Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje iz Riznice, sjetite se kad smo izgubili izbore prije toga smo donijeli zakon da se HZZO izdvoji iz Riznice 1.01.2013. godine. Htjeli smo dati godinu dana Vladi da se konsolidira, da sanira zdravstveni sustav i da onda izdvoji HZZO iz Riznice. Kako ćete vi danas izdvojiti HZZO iz Riznice uz novi dug od 700 milijuna kuna? Dakle, trebala bi nova sanacija. Ne možete vi formirati novu ustanovu već sa dugom od 700, 800 milijuna kuna. Tako da puko izdvajanje HZZO-a iz Riznice neće donijeti ništa dobro. Možda u kombinaciji, možda to zvuči nepopularno ovoga trenutka ali moramo razmisliti ili ova Vlada mora razmišljati o redefiniranju doprinosa barem dok Hrvatska ne izlazi iz krize. Ali tu je niz drugih mjera koje je moguće i danas donijeti kao spas hrvatskog zdravstvenog sustava, jedno 10-ak mjera.
Nova replika, Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Milinović mene ova situacija u hrvatskom zdravstvu neodoljivo podsjeća na to da imate nogu 46 i kupili ste si cipelu 45 i uporno se čudite zašto imate žuljeve i zašto imate natučene prste. I onda netko dođe i kaže vam ma ne tebi je ta cipela 45 prevelika i idealna je 44. I sad ti hodaš, imaš krvave žuljeve, imaš natučene prste ali samo više ne boli tebe nego boli hrvatske građane. E takva je situacija u hrvatskom zdravstvu. Dakle, mi smo imali hrvatsko zdravstvo koje je bilo prenapregnuto pa je netko došao i rekao kakvih 15%, 13% je dovoljno i to će ići i sad vas netko uporno želi uvjeriti da se isto može napraviti sa skoro 3 milijarde kuna manje. A ništa se nije promijenilo u bolničkom sustavu. Je, promijenilo se što se tiče Hrvatskih građana i možemo mi raspravljat o ovakvim izvješćima koliko god hoćemo i kad budemo raspravljali na kraju 2014.godine nažalost hrvatsko zdravstvo će imati 3,5 milijarde neplaćenih računa. Dakle, više nećemo govoriti ni o cipelama 44, nego o cipelama 43. Samo više neće ništa bolit, nego će biti amputirano.
Odgovor na repliku, Darko Milinović.
Kada spominjete cipele uvaženi zastupniče Šuker onda sam se sjetio jedno vica, znate kad je tip kupio, nosi inače broj cipela 43 a kupio je cipele 41, dva broja manje, isto su ga tako tiskale, pa su ga pitali pa dobro što si kupio te cipele dva broja manje, jesi normalan, sam sebe maltretiraš, e veli ne znaš ti kakav je gušt kad ih skineš, kakvo je to opuštanje. Pa tako se ponaša i ova Vlada, ono jedva čeka da izgubi izbore, da ono da se opusti.
Zadnja replika, kolega Gjurković izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ma ja bih replicirao ubiti jer ste vi dobrim djelom raspravljali o sanaciji zdravstva i ponudili svoje mogućnosti reforme a ovdje u biti raspravljamo o reviziji bolničkog sustava za 2011.godinu koji su ostali iza vas kao ministra. Ja moram priznat da nakon čitanja ove revizije moram upitat zbog čega većina bolnica nije dobila nepovoljno ili suzdržano mišljenje s obzirom na ono što je zatečeno, s obzirom da je u većini, u svakom djelu financijskog poslovanja zatekli su se propusti, nepravilnosti u primjeni koeficijenta, složenosti poslova, različito postupanje kod kumulativnog radnog odnosa itd. Kod nabave negdje oko milijardu i 328 milijuna kuna nabavljene robe, radova i usluga bez propisanih postupaka javne nabave i mi sad raspravljamo o sustavu. Da iznimno je bitan zdravstveni sustav. Ali ono o čemu mi danas raspravljamo je stanje koje smo zateku u bolnicama, koje osim sanacije traži i sasvim drukčije upravljanje jer ovo što je zatečeno nije bilo upravljanje.
Odgovor Darko Milinović, izvolite.
Ja sam rekao pa i ovom izvješću imamo spomenutu sanaciju, dakle neizostavno je kad govorimo o reviziji 2011.da se ona ne odnosi djelom i na desetu a i na buduće godine. Ali što je, gledajte. Gledajte 2008.krajem 2008.godine izvršena je sanacija bolničkog zdravstvenog sustava od milijardu kuna. ja govorim o sustavu vrijednosti koji njeguje ovaj ministar i koji smo njegovali mi. Nije mi palo na pamet čak što više da bi uvjetovao sanaciju rečemo Pulske bolnice da bi uvjeta u to da ja mogu postaviti ravnatelj, ne. Mi smo sanirali sa milijardu kuna sve bolnice ali nije nam palo na pamet da na taj način provodimo političke čistke i premda ih je bilo i prije. Al ja to nisam. Meni su rekli nemoj Dubrovnik tamo. Evo reć ću otvoreno, moji HDZ-ovci su rekli nemoj Dubrovniku dat ne znam proračun toliko i toliko veći, njemu smanji, on nas je zafrkavao. Velim ja ljudi, ne dolazi u obzir. Mene maknite onda sa mjesta ministra zdravstva jer ja tako ne funkcioniram. Ja imam osjećaj da se ovaj ministar zdravlja ne bori za sustav. Šuki je sad otišao pa ja i on smo bili na granici fizičkog sukoba jer sam se ja borio za sustav. Borio sam se za sestre. Borio sam se za liječnike pa smo se onda malo smirili, je li temperamenti jedan i drugi, pa našli zajedničko rješenje. Sjećam se 2008., 12.mjesec to mi je bio najljepši poklon za Božić, veli Šuki Dado imam milijardu kuna za sanaciju zdravstvenog sustava, ali ja sam se borio, ja da sam malo ustuknuo, Šuki bi to možda negdje drugdje upotrijebio i to je problem. Ovaj ministar se ne bori za zdravstveni sustav, ne bori se za liječnike, za sestre, za tehničare, za laborante, za nezdravstvene djelatnike. Ja mislim da je tu problem. Ja mislim da je tu problem.
U ime Kluba HNS-a Nada Turina-Đurić izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodo iz revizije. Pa evo u ove već kasne sate postalo je zabavno i zadnje replike i odgovori bivšeg ministra nas zabavljaju već evo pola sata ovdje tako da ja bih možda počela od kraja. Zdravstvo je izuzetno važan naravno segment ukupnog funkcioniranja zajednice i to mislim da se oko toga svi slažemo. Međutim ono što ste vi sad ustvari rekli, rekli ste golu istinu na ovom samom kraju. Znači, vi ste kao ministar a ovo izvješće se ustvari odnosi na vrijeme kad ste vi bili ministar je funkcioniralo na način, vi ste se borili i to je sasvim u redu, ja sam radila djelomično u tom sustavu kad ste vi bili ministra i čak smo i dosta dobro surađivali sa ministarstvom. Vi ste se borili, borili ste se za količinu novaca, sustava koji je de facto i dan danas sličan ili isti kao što je bio u to vrijeme i kad vam je falilo novaca onda ste se sa ministrom financija i sa predsjednikom Vlade našli prije proračuna, molili, kumili, to, i onda je gospodinu Šukeru padala kosa vjerojatno s glave ali ste rekli hoćemo zadržati socijalni mir, hoćemo da taj sustav funkcionira i ako to košta koliko košta i u tome ste uspijevali. E sad gledajte, politika ove Vlade jer sad smo o tome govorili u zadnje vrijeme. Politika ove Vlade je malo drukčija, odnosno ja bih rekla da vi se ne uvrijedite malo odgovornija jer zdravstveni sustav nije jedini sustav u RH. On mora funkcionirati, ali mora biti i održiv i za proračun koji mi imamo i stalno je isti problem u zdravstvu i gospodine Milinoviću ja ne znam ja sam imala neki utisak da ste vi zadovoljni sa rezultatima ove revizije. Ja baš nisam zadovoljna. Ta situacija je u Hrvatskoj slična u tom sustavu već, ne znam, 15 godina, od poslije rata, ajmo reći da rat ne računamo kao neko vrijeme u kojem bi se relevantno moglo govoriti o ovim podacima. Taj sustav stalno i kontinuirano radi iste gubitke. E sad je samo pitanje da li imate Šukera ili imate Linića, da li ćemo se moći zadužiti ili se nećemo još moći zadužiti. Mi smo došli do neke granice, ja sam danas rekla jednu rečenicu na koju me gospodin Leko upozorio, da je postala upitna održivost cijelog sustava, da ne kažem države pa me upozorio, to nije, ali to je stvarno, doveli smo se u tu situaciju, neću reći vi ste nas doveli u tu situaciju. Ali doveli smo se u tu situaciju. Onda je dolazio ministar Primorac koji je isto provodio svoje programe na taj način, isto se svađao sa gospodinom Šukerom, još svojevremeno sa Sanaderom pa je nešto uspio pa se onda vidjelo da se to ipak ne može pa se onda druge godine ukidalo prijevoze, udžbenike besplatne, itd. Vi ste bili u tome uspješni, bili ste vrlo uporni, ja se sjećam svih vaših prezentacija. Žao mi da vi recimo niste do kraja uspjeli provesti tu reformu, a znali ste vjerojatno u startu da je nećete uspjeti provesti jer makar kakva bila bi i ta bolja nego nikakva. A mi imamo u našem sustavu, znači nije sad pitanje tko je više ili manje se tu zaduživao, mi imamo strukturne probleme u zdravstvu i to se vidi kroz sva, ne samo ova izvješća nego i sva druga izvješća koja imamo o zdravstvenom sustavu. I nitko se u tom zdravstvenom sustavu nije do danas, koliko ja zna, htio realno suočiti sa nedostatkom novca, sa standardom kojeg mi ne možemo održati kroz proračun i kroz sustav zdravstvenog osiguranja i reći da neke stvari u ovoj državi treba promijeniti u tom zdravstvu. I hereza je ovdje, kad god se govori o potencijalnom zatvaranju, smanjivanju obima poslova u određenim bolnicama, na određenim područjima, ovo u reviziji vam je vrlo jasno, zato jer revizija je jedan određeni clean start da uopće možeš krenuti od nečega, da vidiš koji su to pokazatelji kroz koje bi mogao eventualno učiniti nekakve prave suštinske, strukturne reforme i promjene. Ništa se neće uštediti, ni na ovim dežurstvima, ni na pripravnosti, ništa. Hoće se nešto, ali to je u cijeloj masi … Mi imamo sustav kojeg mi ne možemo podnijeti. Veliki broj bolnica, hiljadu puta se o tome govorilo, neki ministri u natrag 15 godina su i otvoreno govorili, vi ste govorili, rodilišta. To netko mora napraviti. A ja ću vam reći da mislim da postoji rješenje i sada da se ne uvrijedi niti jedan ministar koji je do sada bio ministar, a uglavnom su svi bili liječnici, ja mislim da niti jedan nije bio da nije bio liječnik, mislim da za ministra zdravlja, odnosno zdravstva treba dovesti ekonomistu. Da ne govorimo da na čelo svih ovih bolnica, kao upravljače treba dovesti ekonomiste. Ja imam to iskustvo u županiji primorsko-goranskoj, možete slobodno provjeriti. Tamo gdje sustavima upravljaju ekonomisti imate barem manje gubitke, a na nekim mjestima ih uopće nemate. Naravno da ti svi sustavi imaju, naravno da svi ti sustavi imaju pomoćnike koji su zaduženi za zdravstvo i naravno da ne može ustanova funkcionirati zdravstvena bez kvalitetne struke koja naravno sudjeluje u donošenju ključnih odluka. I dok se mi na to ne odlučimo, ja sad sam rekla nešto što vjerojatno većina liječnika neće dobro primiti, ali dok mi ne počnemo govoriti o matematici u cijeloj ovoj priči, mi ćemo uvijek imati isti problem. Tu su neki vaši kolege, evo mi smo na prvoj stepenici ovdje zastali. Najprije svi kažemo mi imamo konsenzus, trebalo bi raditi promjene, trebalo bi raditi reforme, a onda se javi kolega i kaže, joj znate, bolnica u Pakracu je od posebnog pijeteta. Pa ja se slažem s time da je, ali onda je pretvorimo u spomenik. Ova cijela priča je povezana i sa još nečim što bi zdravstveni sustav trebao biti, a to je sustav izvrsnosti. Ako nemaš izvrstan zdravstveni sustav ili ako barem tome ne težiš u cijeloj mreži, onda možda bolje da ga niti nemaš jer to su de facto potencijalni, neću reći ubojice, ali to je potencijalna velika opasnost ako nemaš izvrsnost. Mi danas u Hrvatskoj nažalost, između ostalog i zbog nedostatka novca, ali i cijelog sustava upravljanja imamo možda jedan, dva, možda tri centra izvrsnosti u zdravstvu, cijeneći sve liječnike koji rade svugdje na cijelom teritoriju RH, u svim bolnicama. A tu ima liječnika danas jer su naravno zainteresirani za ovu temu pa neka kažu. Ozbiljna ugroza od neke bolesti i savjet vas, recimo ministre bivši i gdje da se odem pregledati. Nemoj Nado molim te, tamo negdje, da sad ne spomenem niti jedno mjesto, niti jednu bolnicu, ćuj ipak u Zagrebu su ti najbolji. Sve se slijeva u Zagreb. Ne samo iz Gospića, ne samo iz Našica, ne samo iz Vukovara, nego i iz Rijeke, iz Splita. Što smo mi napravili? Pa ispada da je nama dovoljno imati dva, tri ili četiri jaka zdravstvena centra u cijeloj Hrvatskoj i ajmo onda, pazite tu se radi o milijardama, ako te sve milijarde stavimo u ta tri, četiri centra pa mi ćemo imati vjerojatno izvrsne zdravstvene centre koji će nas i manje koštati. Ali tu netko mora početi govoriti o tome. Vi ste bili na nekom tragu svojevremeno kada ste tu reformu predlagali, međutim ono što ste rekli politički nije bilo konsenzusa ili neću čak, ne bih se čak usudila reći da je to bilo politički, to je više bilo strukovno blokirano, odnosno iz baš, najviše iz ustvari struke zdravstva jer su svi htjeli zadržati svoja … u nedodirnutom stanju, puno više u toj struci nego što je to bilo od same politike, a naravno onda je struka instrumentalizirala politiku po terenu koje je rušila neke. Neki prijedlozi, ne neki, dobar dio tih prijedloga je bio suvisao i dobar evo ja otvoreno priznajem. Nije uspjelo. Međutim mi ćemo se sa ovakvom revizijom sličnom, nemojmo se zavaravati, ako se ne suočimo s time i ne poduzmemo nešto, a ja se nadam ministar sada radi čini mi se imamo najavu da će izaći neki dokumenti strateški koji bi trebali dati odgovore na neka od ovih pitanja koja sam ja. Ako ne budu dati odgovori suštinski odgovori na ovo sve, mislim da ćemo se mi plus minus je to uvijek da li je 3, 4, 5 milijardi to ovisi najviše o ministru financija. Devet. Tako da ja ne bi više dalje. Napisala sam dosta dugu raspravu jer sam radila u tom sustavu pa znam šta se sve tu događa. Ovo nije u svakom slučaju, ovaj nalaz revizije nije na ponos nikome ni bivšem ni sadašnjem ministru niti se mi na toj razini moramo međusobno prepucavati ili diskutirati. Mislim da moramo biti svjesni da je taj problem krajnje vrijeme da krenemo rješavati. Na tom tragu evo poziv kao što ste vi nekada upućivali nama poziv, da u tom smislu konstruktivno razgovaramo i da to ne bude ono što obično bude kada se krene u strukturne reforme u bilo kojem segmentu, a ovo je jedan od najosjetljivijih koje uopće imamo. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ajmo sada na replike kojih ima točno 9. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, s vaše strane. Darko Milinović prva.
Gledajte, vi ste možda najbolji primjer da ja nisam imao animoziteta prema nikome, možda eventualno sa stručne razine ali sa političke sigurno ne. Vi ste možda najbolji primjer toga. Niste u pravu da sam ja bio sposoban u tome što sam uspio nabavljati sredstva. Mislim sad ga je nepopularno spominjati ali što mogu, kada me Ivo Sanader predložio za ministra ja nisam rekao ko neki, rekao Ivo ja to ne mogu odbiti. Ja sam rekao imam dva uvjeta, najprije da prvu godinu platimo ovaj tromi sustav stvarno koliko košta, a drugi uvjet da sam ja stvarni ministar zdravstva i da nema ministra u sjeni jel bilo je i takvih situacija kada se netko nakašlje onda se ministar prehladi. Ja sam dakle imao dva uvjeta plati tromi sustav onoliko kolik košta a ja ti garantiram da ću ući u tu bitku reformi i ja sam ministar zdravstva iznad mene nema nikoga. To su bila dva moja uvjeta. I rekao sam počašćen sam jer ja to želim i hoću biti. Proračun Ministarstva zdravstva je bio 24 milijarde kuna kada sam ja postao ministar. Kada sam otišao rebalansirao sam to a to ne možeš napraviti i vi to znate bez reformi, otišao sam sa 21 milijardu i 700, dakle 2 milijarde i 300 milijuna kuna sam rebalansirao u 3 godine. Ali što je razlog uspjeha? Upravo reforma koja je mogla biti i žešća i jača i bolja, slažem se s tim, ali i pokazatelj da u 9.-te, 10.-te i 11.-te nije bilo nijedne sanacije zdravstvenog sustava zato jel je on funkcionirao. Sada u dvije godine imamo tri sanacije zdravstvenog sustava što znači da ne funkcionira. Sjetit ću vas, svi smo se tu borili, neko mora platiti zdravstvenu uslugu koju mi želimo. Ja sam podigao participaciju od 100 do 300% dopunsko za 100% ali onim bolje platežne moći i uveo participaciju u primarnu zdravstvenu zaštitu. Sjećate se koliko je to bilo otpora pa i s ove lijeve strane po džepu građana, udaranje. Ali ako želimo imati zdravstvenu zaštitu kakvu mislimo da trebamo onda to neko mora platiti.
Odgovor na repliku Nada Turina-Đurić.
Ma gledajte gospodine Milinoviću uopće nitko nema ovdje želju vama oduzimati određene zasluge za pokušaje da se naš zdravstveni sustav u vašem vremenu uvede u neke bolje vode nego što su bile prije vas, a što su možda ne znam vi kažete i danas da su bile bolje onda. Međutim činjenica je da se radi o novcima i isključivo o novcima. Naše bolnice, ne samo bolnice hoćete domovi zdravlja, hoćete specijalne bolnice imaju probleme sa upravama. Mi nismo posložili cijeli sustav na način da ga možemo u nekoj ukupnosti kao što ste vi ono rekli imate neki limit, neko mora procijeniti da li neka bolnica može ili ne može raditi s određenim novcima ili neki zdravstveni sustav sa određenim novcima. Vi ste to svojevremeno, ja sam bila i na Plitvicama i sjećam se toga, bilo je tu svega. Bilo je puno onih koji su se bunili. Zašto su upali u neku malu nemilost odnosno gdje ste im vi rekli, nije bilo baš previše objašnjena o tome zašto su neki limiti pali, zašto su se neki povećali. Dobro, vi ste to držali na okupu. Ali onda kada vam je falilo je činjenica da je cijeli sustav i da je tu bio gospodin Šuker koji je vrlo dobronamjeran, evo tu je nama susjed pa znamo koliko je dobronamjeran, te je on otpuštao novce. I gledajte ova politika je došla u situaciju da to mora promijeniti. Mi ne možemo otpuštati novce do kad. Nije to je istina.
Replika Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolegice Nada evo svi spomenuli ste i vi novac i prije je bivši ministar govorio o novcu, lako ga je bilo tako puštati a mi sada moramo vraćati. Mi smo u jednoj vrlo nezavidnoj situaciji. Međutim i za socijalni mir se isto tako trošio taj novac, ali nije sve u količini novaca. Naime, i po ovim izvještajima se vide revizijskim da se nije radilo na strukturi, nije se radilo na strukturi sustava. I slobodno mogu reći da se radilo stihijski, politikanski, neodgovorno. To govorim za ravnatelje pojedine koji su vodili županijske bolnice i doveli su do ovakvih stvari koje čitamo, iščitavamo iz revizijskih izvještaja. A kad smo krenuli sa sanacijama onda su vam u medijima pojedinim bili naslovi "Županije gube bolnice, a ministar smjenjuje ravnatelja". Kakva je to poruka na sve ove aktivnosti koje su događale. Prema tome, ponavljam još jedan put. Jedna neodgovornost se vidi i u obračunu plaća koji je bio uređen sa više zakona i o netransparentnoj nabavi i o neodgovornoj nabavci lijekova. Prema tome, lako je kad se ima novca. Hvala lijepa.
Nova replika Mladen Marelić.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Nada, pričali smo o situaciji financijskoj. Mi moramo znati, dakle kad se nešto isprazni i kućni budžet da ga je teško popraviti. Znači, stvaranje dugova kad se sjetimo da su dugovi u nekim bolnicama prouzrokovali veliki dio zaposlenika i to partijskih zaposlenika, kad znamo da u nekima bolnicama su bili zaposlenici po četiri, pet djelatnika koji su bili zaduženi za čišćenje snijega a taj snijeg isto bude dva, tri dana, možda pet. I pitamo se da li je da smo imali slučajeva, odnosno bilo je već u dosta bolnica da smo imali liječnika koji su bili u pripravnosti. Znači pripravnost, radi se poslije tri sata do ujutro, pripravnost 14 dana, 15 dana mjesečno. Oni su imali oko 14, 15000 kuna. Znači, to su ipak bili namješteni pojedincima koji su to mogli raditi. Pitam koja je bila učinkovitost njihova u tom slučaju? Kad gledamo da smo imali prijem 450 zdravstvenih radnika, od toga je bilo 45 samo zdravstvenih radnika. A ministar tada nije dao suglasnost za njihov prijem. Znači to je sve bilo ipak politički odrađeno. Kakva je bila javna nabava? Vidimo da su javne nabave bile čudne. Gledam samo u Dubrovačkoj bolnici, kad tamo vidimo da je od njihova prihoda koji su imali na prihodnoj strani faktički je bio svaku godinu je padao. Na kraju smo došli na 2011. oko 106 i pol milijuna, 106 milijuna nam je falilo [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] Da je to stvarno bila situacija jako loša i da u tima stvarima na zaposlenike da i što je najviše 58% i materijalni troškovi 35%. Ali ovo drugo je kako je išlo to sve od nabave, zapošljavanja i pojedinci kako su imali ne u Dubrovačkoj bolnici, ne govorim za nju [[Upadica Stazić: Ali vrijeme, vrijeme kolega.]] su u primjeni i radili na koji način su radili to treba pitati da danas vode neke udruge.
Replika, Ana Komparić Devčić.
Poštovani potpredsjedniče, pa evo kolegice vi ste u svojoj raspravi puno toga spomenuli i što se tiče izvještaja iz 2011. a i onog što se dakle danas dešava u zdravstvu. Dakle, u ovom izvještaju iz 2011. godine činjenica je da je obrađeno 30 što KBC-ova, što općih bolnica. Ali čisto da se ne izgubi iz vida u Hrvatskoj imamo 61 bolnicu. I mislim da je to na 4 i pol milijuna stanovnika nešto što nas može zabrinuti s obzirom na to koja je to količina novaca koja nam treba, pogotovo kad govorimo u smislu hladnog pogona i svega onoga što, dakle trebaju i takve zgrade, takva struja, voda, pomoćno osoblje, uprave takvih bolnica itd. Dakle, ono što ja želim zapravo reći, a vi ste negdje kolegice to i rekli u svom izlaganju, da zaistinu oko zdravstva, dakle ovdje kaže za 2011. imamo, dakle minus od 5 milijardi. Vjerojatno situacija neće biti puno bolja jer je sustav isti. Mi trebamo postignuti konsenzus oko toga i zaistinu krenuti u reformu zdravstva. Ali čini mi se da je to jako teško, jer je vaš kolega prije u replici svi bimo reforme, ali ne u našem dvorištu. To tako neće ići, jer onda reforme se ne mogu provesti. Moje osobno mišljenje je da treba razmišljati o tome da Hrvatskoj do 21 bolnica, znači svaka županija jednu bolnicu, a 60 bolnica na 4 i pol milijuna stanovnika nikako ne može sustav biti održiv.
Nova replika, Nada Murganić.
… [[Govornica isključena, ne čuje se.]] [[Upadica Stazić: Upalite mikrofon.]] Ja sam evo zaista početnik pa mi možete malo na svemu oprostiti. Ja bih se htjela samo kratko kolegice Turina osvrnuti na dio vašeg izlaganja kada ste nas pozivali da se vežemo danas u raspravi na nalaz Državne revizije. Ja ne mogu da ipak ne spomenem ova bezuvjetna mišljenja koja se odnose na ove dvije bolnice, tim više što smo danas tokom rasprava često puta čuli sazivanje da treba za bezuvjetan nalaz nagraditi lokalne čelnike, pa je onda vjerojatno isti kriterij i za ove druge. Također ste spomenuli da bi bilo dobro da sanacijski upravitelji budu ekonomisti. Evo mi imamo priliku u Karlovcu smijenjen je dobar ravnatelj koji je imao dobre rezultate, postavio je visoki standard svojim i zaposlenicima i pacijentima. Nije za vrijeme njegovog mandata nastali dugovi već su oni dugovi ranije ih je naslijedio i postavljen je sanacijski upravitelj ekonomske struke. Možda smo neki mislili da je političko kadroviranje, ali u karlovačkoj javnosti gospodin je imao mišljenje je o njemu bilo da je dobar ekonomski stručnjak. Možda baš zbog toga je on 31.12. napustio bolnicu i opet imamo novog sanacijskog upravitelja. Nije niti taj ekonomista, nije niti to bivši ravnatelj. Zaista se stječe dojam da ovaj način kako se kadrovira i kako se rade reforme nije dobar i karlovačka javnost je zbunjena, a posebno su zbunjeni i pacijenti.
Odgovor na repliku, Nada Turina-Đurić.
Kolegice istina je, jer ima nekoliko, ovdje su tri mislim navedene od ove koje su obuhvaćene, da su dobile bezuvjetno mišljenje. I ima ih još u Hrvatskoj koje bi dobile vjerojatno bezuvjetno mišljenje i ima ih još čiji su rezultati poslovanja pozitivni ili su negdje na razini održivosti, koji kvalitetno rade. Međutim, ja sam govorila tu o nečemu drugom. Znači, takvih ima i definitivno da su dobri primjeri, međutim treba napraviti prije svega dublju analizu cijelog tog sustava, prije svega po meni teritorijalnog, a onda i onu stručnu zdravstvenu što, gdje i koliko od tog sustava je potrebno. Međutim, ono što jest sigurno neodrživo je da kad vi imate bolnicu, a tu imate u ovim podacima pa ćete naći da imate bolnicu koja troši negdje skoro 70 i nešto posto na troškove zaposlenih to je bolnica koja nažalost nema šanse za opstanak. Ako njoj stvarno ti zaposleni prema onome što jest predviđeno za posao te bolnice i stvarno trebaju. Ja ne znam na koji način sa 70% troškova za zaposlene osigurati kvalitetno uvjete za sve ostale troškove koje jedna bolnica treba podmiriti. Znači ona radi sigurno jako velike gubitke. I to je jedna od rak-rana a nažalost evo ova revizija je pokazala da je u ovom periodu zaposleno 400-njak čini mi se novih djelatnika bez vaše suglasnosti to ne znam kako su uspjeli jer mi to u Primorsko-goranskoj županiji nismo nikad uspjeli nekoga zaposliti bez vaše suglasnosti nigdje, ni u Domu zdravlja a kamoli negdje drugdje. Tako da evo kažem ima tu puno detalja o kojima bi mogli razgovarati. Ima kod nas bolnica koje funkcioniraju izvan, koje nisu obuhvaćene ovom revizijom, međutim uzroci su i ima ih još u nekim stvarima osim u samo kako bih rekla financijskom odnosno menadžerskom sustavu, ima i u samom zdravstvenom.
Nova replika, Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena kolegice Đurić evo na početku ste malo spomenuli kako je ovdje bivši ministar zdravstva malo se šalio i da smo se tu svi nasmijali. Vjerujte da uopće ništa nije zabavno, ono što je on rekao čovjek se nasmije ponekad od muke. Međutim, drago mi je kroz ove replike pojedinih zastupnika iz SDP-a da niste reagirali jer zaista teško je reagirati na to kad netko spominje pripravnost, a nema pojma što je to i kad netko spominje i zbog čega se pripravnost liječnika pita a sjedi ovdje uvažena kolegica liječnica i vrlo dobro zna što znači kad je liječnik u pripravnosti i što to za liječnika znači. Zatim kad se pojedinci upetljavaju u to koliko treba Hrvatskoj bolnica, koliko pacijentima treba liječnika, što im treba dati, a što ne uopće nisu te struke to je prestrašno. Ja osobno sam doktorica veterinarske medicine, ne bi mi palo na pamet ni za jednog premijera, predsjednika i stranku poniziti svoju struku, zaista ne. I mislim da ne bih dozvolila da netko tko nije te struke na taj način ponižava struku liječničku. Ja nisam nikakav odvjetnik, naprosto vrlo često sam doživjela od liječnika sve ono što se može i Hrvatska se može podičiti, mogla se je podičiti sa svojim zdravstvenim sustavom. Nažalost, ako se samo poštivaju zakoni i ako nemate ministra zdravstva koji ima snagu od ministra financija izboriti sredstva onda mi možemo reći i zabrinuti se za zdravlje zaista hrvatske nacije. Zaista možemo. Meni je to žao, 2 godine se ništa ne čini. Evo, Imunološki zavod to je još jedna činjenica koliko znate o tom imunološkom, ja ne znam.
Ajmo sad čuti repliku Zlatka Tušaka.
Hvala potpredsjedniče. Kolegice Nada ponukalo me kada ste rekli da u zdravstvu moramo govoriti i o matematici. E ja se potpuno slažem sa vama trebamo govoriti o matematici, ali bojim se kada ste donosili odluku da smanjite stopu sa 15 na 13 niti ste razmišljali o matematici niti ste računali niti ste tada govorili. Jer rezultati smanjivanje stope je kolaps u zdravstvu koji danas doživljavamo. Na osnovu smanjene stope od 2% negdje od 1.05.2012. godine kad je uvedeno smanjivanje stope do danas manje je oko 3 milijarde kuna u zdravstvo ušlo. Računajući sa time da smo negdje oko 3 milijarde i 300 milijuna kuna sanirali zdravstvo i rezultat imamo na kraju prošle godine milijardu i 200 kuna gubitak ponovno u zdravstvu. Evo, to je matematika. Mislim da ste imali jako lošu matematiku i mislim da će posljedice zdravstvo itekako imati poslije toga. A bojim se da i buduća vaša matematika je dosta loša jer kroz reformu zdravstva govorite da treba nezdravstvenu djelatnost maknuti van iz zdravstva dobit ćete statistički da će biti manje zaposlenih ali kroz uslugu opet će financijski se to plaćati pa opet matematika će biti loša ako o tom nećemo voditi računa.
Slijedi replika Branka Vukšića.
Poštovani potpredsjedniče gotovo da vas nisam čuo. Uvažena kolegice rekli ste u svojoj raspravi da moramo inzistirati na izvrsnosti u čemu sam potpunosti suglasan. E sad je pitanje kako možda tako da prvo školujemo, dajemo veliki novac za liječnike kad završe specijalizaciju da ih pošaljemo na europsko tržište i da nakon toga uvezemo iz Bugarske i Rumunjske liječnike kao njihovu zamjenu. Da li je to inzistiranje na izvrsnosti? Sasvim sigurno da nećemo postići izvrsnost tako da cijenu rada liječnika svedemo na nivo cijene rada spremačice. Sve ovo što se dosad radilo upravo nas vodi jednoj onoj tezi ajmo svi biti jednaki, svi na isti kazan, ne možemo to. Da bismo imali izvrsne stručnjake moramo napraviti neke razlike i moramo to što imamo i platiti, kako? Kriza je, ali ako napravimo pravi sustav vrijednosti i ako sve ono što mi kažemo pa dobivamo etiketu populisti smanjimo sve ono dobit ćemo milijarde uštede a u raspravi ću se vratiti na ono kako smo stalno u manjku kad smo upozoravali kad ste smanjivali doprinos za zdravstvo.
I replika, Romana Jerković.
Hvala lijepo. Kolegice Turina, situacija u zdravstvu nikad nije bila jednostavna i to ste i sami rekli. Dugovi se generiraju doista godinama. Zašto? nije jednostavno dati odgovor na to pitanje. Možda su krive 90-te kada su donesene brojne, loše odluke, jedna od njih je svakako bila ukidanje centara primarne zdravstvene zaštite, sjećate se koje je to bogatstvo bilo za naš zdravstveni sustav. Imali smo i patronažu i mikrokirurgiju i pedijatriju i stomatologiju i svašta. Danas od toga nemamo ništa. Posljedica te loše HDZ-ove odluke osjećamo i danas. Možda su krive odluke koje su ne kritički dovele do izgradnje bolnica gdje to nije trebalo možda ne kritične odluke o proširenju nekih postojećih kapaciteta gdje to nije bilo nužno tako da danas imamo poluprazne odjele, sofisticiranu, preskupu opremu koja se ne koristi punim kapacitetom i pacijenti idu u velike centre kao što su Rijeka i Zagreb. Možda odgovor leži u tome da su sve reforme do sada težile financijskoj konsolidaciji zdravstvenog sustava prisežem čemu se zaboravljalo nešto puno, puno važnije a to su strukturne reforme. Je li nedostajalo hrabrosti ili pameti neću u to ulaziti i ne znam ali znam da problemi nisu nastali u zadnjih godinu dana, a to na kraju krajeva dokazuje i revizija iz 2011.godine. Hvala lijepa.
Nastavljamo raspravu po Klubovima. U ime Kluba Hrvatskih laburista, Branko Vukšić izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, uvaženi revizore sa suradnicima, kolegice i kolege. Pa vrlo je čudno kako to da revizija za 2012.ista ekipa dobro radi a za 2011.ne radi dobro kao da su osim ako je to po političkoj podobnosti ili ako su oni radili po političkoj podobnosti izvješće. Daleko dal u takvim tvrdnjama ne idem tako daleko. 95% ovih rasprava nisu bile o temi o kojoj je trebalo govoriti s pravom, s pravom. I prvi puta odobravam što potpredsjednik Sabora nije reagirao jer gledajte smiješno je, presmiješno ili tragikomično govoriti o izvješću iz 2011.godine u 2014.godini kada ono zdravstvo i današnje zdravstvo, kada one prilike i današnje prilike su toliko različite, a drugo što smo mi u toliko dubokoj krizi, što je totalni kolaps zdravstva i mi sad govorimo što je bilo 2011.i je li to izvješće dobro napravljeno od 2011.o Vladi o kojoj više ne bi trebali spominjati. Ovdje u nastupnom govoru gospodin premijer Milanović je rekao mi se nećemo osvrtati, vidjet ćete na to što je radila bivša Vlada, oni nam neće biti alibi za naše neuspjehe. Ništa drugo ne slušamo godinu dana, posljednje, možda prvih mjeseci nije bilo kad je bila ona euforija staviti drugove na vodeće pozicije. Međutim, treba nešto reći, prije jedna od kolegica rekla da se politizira u bolnicama i da je politika ušla u bolnice, e kolegice politika nikad nije izašla iz bolnice. Ministar iz HDZ-ove Vlade, Andrija Hebrang ministar zdravstva je rekao sljedeće, imate desetke intervjua, stotinu polemika o tome. Tko neće sprovoditi politiku HDZ-a taj će biti smijenjen na čelu bolnice. Točka. Svi su bili smijenjeni. Onda su došli ovi drugi, pa su ove smijenili pa su došli ovi pa su smijenili. Politika nije nikad izašla iz bolnica. Nažalost politika je ušla i u kirurške dvorane, operacijske sale. Znamo nedavno da je jedan od najboljih stručnjaka smijenjen zbog toga što je smetao kome? Ravnatelju bolnice koji nije dorastao poslu koji rade. Pa kad kaže gospodine Milinović da bi on ostavio sve te sanacijske direktore i tako, ja ih mnoge ne bih ostavio upravo zbog toga što su na način postavljeni ko mesarski način na ta mjesta. Ja se slažem, politici nije mjesto niti na HTV-u niti u bolnicama niti u kirurškim dvoranama itd. ali promijenimo kriterije. Svaka generacija vlasti se zaklinje, mi ćemo sada biti pošteniji a onda poslije toga vidimo da nisu ni pošteniji ni moralne vertikale kakvim su se predstavljali. Netko je rekao, uskratili smo zdravstvu, od prethodnika, mislim da iz Kukuriku koalicije, ali smo novac dali privredi. To je strašna rečenica. Ljudi će umirati na cesti, ali privrednici će imati novaca. Neće privrednici imati novac niti će ljudi imati dobro zdravstvo. Što je intencija ove neoliberalne Vlade koja se lažno predstavlja da je socijaldemokratska? Privatizirati zdravstvo. Ono što su rekli, zaklinjali se nećemo, mislim, nisu vjernici, ali zaklinjali su se. Neki nisu vjernici. Sve što se radi je naopako. Da o 2011. raspravljati u 2014., ponavljam u kolapsu, u situaciji kada ljudi trebaju na najobičnije preglede čekati po mjesece, na one specijalističke godine. I što je to, lista za što? Lista kandidata za Bogu za kurira, samo to, za Mirogoj. Mi varamo čitavo vrijeme, mi ćemo nešto napraviti za naše građane i onda se jave ti populisti, laburisti koji kažu, ne, varaju vas. Ne, mi varamo koji upozoravamo, kaže vlast. Vi obećavate narodu nemoguće. Da, a vlast narodu je obećala 2011. nešto, a sada radi sasvim nešto drugo. Zaklinjala se neće biti privatizacije, rekli su nema, ograničit ćemo, poticat ćemo privatno zdravstvo, ali ne na račun javnoga, ali sada se više ne zna što je javno, što je privatno, što nije, koji đumbus je napravljen sa ovim smjenama, smjenskim radom, što se sve radi, na koji način se tretira najveće specijaliste, tko će nas liječiti? Nitko. Ovi bogati, 10% hrvatskih građana koji imaju novac, oni će se liječiti vani, neće se dati, ne vrijeđam nikoga, bugarskim i rumunjskim liječnicima jer neće znati taj jezik vjerojatno pa će otići negdje van kod hrvatskih liječnika u Beč, sirotinja neće imati ni za lijekove i što će se dogoditi? Jel' to Hrvatska država za koju smo se mi toliko zaklinjali? Mnogi se okreću u grobu kad vide što se događa. Sad ću govoriti o jednom djeliću kojeg liječnici sasvim sigurno znaju. Na što trošimo novac, a ne bismo trebali trošiti novac, što su me upozorili da ne bi političar opće prakse, što može tištiti zdravstvo, a to je mnogi liječnici u zdravstvu rade poslove, pod navodnicima, niže vrste koje ne bi trebali raditi. Oftalmolozi pregledavaju pacijente, vid im provjeravaju. U Hrvatskoj postoji školovani optometristi, ali oftalmolozi ne daju se registrira to zvanje. Pogledajte Europu, mi samo kao gledamo. Taj lobi je jak, taj lobi je bio jak i za vrijeme gospodina ministra Milinovića, taj lobi je i danas jak, jednostavno ne daju i to je vrlo teško probiti, ali dopusnicu fakultet u Velikoj Gorici ima. To su dali, ali zvanje ne daju. Pa mi smo luda zemlja. Pa to je nevjerojatno. Ne daju da se pregledava vid, pa to nitko vani ne radi, pa preskup je oftalmolog, pa nije se školovao za to, on treba liječiti oko, od ranara i svih ostalih. Mi nismo, laž je, notorna laž da ga reformiramo. Mi pod reformom mislimo otpustit ćemo, smanjit ćemo, srezat ćemo, ali ne zna se. Ja se slažem s gospodinom Milinovićem da se nije napravilo u reformi ništa. Da vam ja dijelim lekcije o tome, nema smisla, ova rasprava o 2011. nema smisla, kao što nema ni smisla ova zdravstvena reforma.
Ostaje nam još čuti jednu pojedinačnu raspravu. Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani glavni revizore sa suradnicima, kolegice i kolege. Ja ću se usredotočiti na raspravu samo o općoj bolnici Zadar. Mislim da ima smisla govoriti o nečemu što se dogodili iako je bilo bolje da smo o tome raspravili ranije, da bi znali gdje smo danas i gdje idemo sutra i što se to događa i dogodilo sa našim zdravstvenim sustavom, s našim bolnicama. Naime, pri kraju godine 2011. opća bolnica imala je kumulativni manjak u iznosu od 116 milijuna 564 tisuća i 276 kuna. Imala je i potraživanja, ali baš ih je bilo briga za ta potraživanja. Nešto malo preciznije. Koje su sve nepravilnosti utvrđene u toj bolnici? Bolnica obavlja znanstvenu, istraživačku i nastavnu djelatnosti iako navedena djelatnost nije upisana u registar trgovačkog suda. Dalje, ravnatelj bolnice nije donio Pravilnik o kućnom redu sukladno članku 32. statuta bolnice. Zatim, sjednice stručnog vijeća se ne održavaju najmanje jedanput mjesečno kao što to treba biti. Povjerenstvo za lijekove upravnom vijeću bolnice ne dostavlja to mjesečno financijsko izvješće o kliničkim ispitivanjima sukladno članku 70. Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Zatim, upravno vijeće bolnice ima samo 4, a ne 5 članova sukladno članku 57. Zakona o zdravstvenoj zaštiti. U upravno vijeće nije izabran naravno član predstavnik radnika. U bolnici je ustrojen odjel za sterilizaciju iako ne ispunjava uvjete za organizaciju odjela sukladno članku 2. Pravilnika o ustroju odjela u općim i specijalnim bolnicama. Ravnatelj bolnice dao je privremenu suglasnost za rad u djelatnost oftalmologije za 4 zdravstvena radnika u polikliniku Lakrima iako bolnica u toj djelatnosti ne ostvaruje najmanje prosječno izvršenje na razini RH što je u suprotnosti sa Pravilnikom o mjerilima za davanje odobrenja zdravstvenom radniku za sklapanje poslova iz djelatnosti poslodavca kao i suprotnosti sa člankom 125. Zakona o zdravstvenoj zaštiti. Nadalje, ravnatelj bolnica zaposlio je na neodređeno vrijeme bez suglasnosti ministra zdravlja gospodine bivši ministre u 2011.godini jednog radnika, u 2012. 7 radnika. Kontrolom obračuna plaća, redovnog i prekovremenog rada, obračuna dežurstva, pripravnosti i smjenskog rada utvrđena su odstupanja od uredbe o nazivima radnih mjesta i koeficijenata složenosti poslova u javnim službama i to za kuhare, vozače, skladištare, vodoinstalatera, krojača kojima se izračun plaća vrši primjenom koeficijenta 0,9 što je više od uredbe propisanog. Odstupanja su utvrđena i kod primjene koeficijenta za radna mjesta voditelja kotlovnice, voditelja transportne službe, voditelja kuhinje itd., itd. Naknade za dežurstvo i pripravnost ravnatelju i pomoćniku ravnatelja obračunava se na način da se kao osnovica za obračun uzima osnovna plaća položenog mjesta ravnatelja a ne osnovica položenog mjesta na kojem oni dežuraju što je u suprotnosti s tumačenjem zajedničkog Povjerenstva za tumačenje kolektivnih ugovora. Bolnica s radnicima sklapa ugovor o autorskom djelu za provođenje kliničkih ispitivanja što je u suprotnosti s načelima radnog prava i Zakona o radu. Kontrolom provođenja ugovornih obaveza zavoda utvrđeno je da bolnica nepravilno ispunjava račune po DDS-u ne vodeći se općim i specijalnim pravilima šifriranja i u skladu sa napucima direkcije zavoda. Usluge koje se mogu izvršiti u ugovorenim dnevnim bolnicama ne fakturira se kao SKZ računa niti iznimno kao DTS ne primjenjuje naputak zavoda po kojem se račun za pratitelja djeteta primljenog na bolničko liječenje ispostavlja kao DBL cjelodnevni boravak, a ne kao DTS račun. Ne ispostavlja osobne račune u specijalističko konzilijarnoj zdravstvenoj zaštiti na šifre ugovorene djelatnosti i poddjelatnosti, ne prati sve poslovne aktivnosti vezane za provođenje ugovorne zaštite iz obveznog zdravstvenog osiguranja i ne posluje u okvirima maksimalnog mjesečnog iznosa sukladno članku 5.ugovora, ne prati potrošnju lijekova i potrošnju potrošnih materijala, ne prati i ne analizira jednodnevne hospitalizacije i ponovni prijem pacijenata na bolničko liječenje čije su glavne dijagnoze navedene u 21 poglavlje MKEB-10 te kod ispostavljanja računa DTP za postupke u stavkama računa, ne evidentira sve postupke, lijekove i materijale s cijenom nula. E sada upravo na temelju toga prijedlog upravnom vijeću o potrebi za pokretanje postupka za privremeno razrješenje ravnatelja sukladno članku 62.stavku 2.podstavku 3.i 8. Zakona o zdravstvenoj zaštiti. I što nakon toga nastupa? HDZ se okuplja i diže se na noge jer se smjenjuje ravnatelj jer je to napad ne na HDZ ne na tog ravnatelja nego na Zadar na stanovništvo Zadra jer se neće više ovako raditi. I mene zanima tko je ravnatelja prije postavio? Jel to možda bio SDP-ovac pa ga sada štitite. O čemu je riječ? Ali to su sve neka prošla vremena. Ali što želim još reći, bolnica se u to vrijeme počela miješati u poslove izgradnje poliklinike. Naime gradnje poliklinike koja je započela još u socijalizmu daleke 1989.godine. Ovdje naš kolega Milinović bio je onda kao ministar 9.10.2008.svečano otvoreni radovi. Bili su opet neki izbori i tako svako malo su se za izbore otvarali radovi i nakon par mjeseci su zatvoreni radovi. Zbog nepravilnosti umiješao se bio i DORH nije bilo čistih računa oko promjene dokumentacije, izgradnje, nekih dodatnih radova, sve u svemu i problema sa samim investitorom. I tako čekalo se, govorilo se kako će se to brzo riješiti iz ministarstva nismo mogli dobiti nikakav odgovor i tako je došla nova vlast, bolnica se završava, poliklinika se završava. Ta poliklinika koja evo pročitala da se je Keopsova piramida njezina izgradnja trajala 20 godina, a poliklinika dolaskom ove garniture na vlast se završila, bez puno pompe i bez puno obećanja. Svo vrijeme HDZ-a govorilo se kako će se poliklinika završiti ali se to nije uspjelo učiniti, ali su se uspjeli učiniti veliki dugovi u bolnici. Niti zdravlje građana niti pacijenata po nekakvom statusu koji će se dakle to je stalno širenje neke halabuke što to ova središnja vlast radi Zadru i građanima Zadra. Ustvari uvodi reda jer ovako stanje priznat ćete i vi je nepodnošljivo bilo. Hvala lijepo.
Replika Darko Milinović.
Pa ja sada uporno listam ovo izvješće Državne revizije pa sve to što ste vi čitali nigdje nisam mogao naći. Vjerojatno se i glavni državni revizor zabrinuo kako ne zna da je to sve napisao, a očito da ste vi čitali inspekcijski nadzor Ministarstva zdravstva nad Zadarskom bolnicom. Dakle niste govorili o izvješću Državne revizije. A ono što vam ja mogu reći da sam uvjeren da je revizija Ministarstva zdravstva u Zadarsku bolnicu poslana iz politikantskih razloga. A vjerojatno je sve ovo istina što vi govorite o tim nepravilnostima. Kao što bi bilo dobro da ministar sutra pošalje ponovno inspekcijski nadzor i ja vam jamčim da 60 do 70% imamo istih nepravilnosti u istoj bolnici, a neke su ispravljene i s pravom zapravo vjerojatno je točan taj nalaz inspekcije Ministarstva zdravstva. Međutim da je moj odnos bio jednak prema Zadru, vi ste to spomenuli ili prema Koprivnici ili prema Rijeci ili prema bilo kome drugome, istina ja sam otvorio radove 2008.jel sam ja naslijedio taj ugovor kao što znate, ali čim sam uvidio i to službe kada su uvidjele da postoje neke nepravilnosti ja sam bez dlake na jeziku uzeo dokumentaciju i otišao u pravu ste u DORH. Nije me bilo briga tko je ravnatelj, tko je na vlasti, jeli iz HDZ-a, bio je eto iz HDZ-a, ali ja sam bez dlake na jeziku kada sam uvidio nepravilnosti otišao na DORH prijavio i razrješavali situaciju i zato radovi su bili zaustavljeni, ali je u našem mandatu su obnovljeni radovi 2011.godine, krajem 2010.i 2011.su krenuli sa radovima, to je projekt bivše vlade. A to što ćete je vi završiti ja ću biti počašćen ako slučajno dobijem poziv doću dolje.
Odgovor na repliku, Ingrid Antičević-Marinović.
Kolega Milinoviću, ja vam vjerujem. I ono što ste prije rekli i što ste sada ponovili da niste gledali gdje je tko na vlasti i unatoč tome što su vas vaši partijski kolege, stranački kolege uvjeravali da negdje ne pomažete neke bolnice jer da tamo nije HDZ na vlasti. I to je dobro da ste ovdje priznali i ja mislim da se oni koji su to radili trebaju stiditi. Ali kažete da je ovaj iako su nađene i vjerujete u sve one nepravilnosti, jer one su objektivno i dokazane govorite ipak da se dogodila smjena iz politikanskih razloga. Ja bih voljela da se smjene uopće ne događaju, da ljudi rade svoj posao i da me uopće ne zanima tko je koga postavio. Ali mene zaista zanima tko je tog čovjeka prije postavio? Jel' ga možda SDP postavio? I uvijek ističete zaštitu tih ljudi koji su smijenjeni. I gle čuda svi su HDZ-ovci. To je valjda njihovo prirodno, prirodan je. Ja uopće neću braniti, niti se mogu braniti nekakva politička postavljenja. Ali kako svi koji su smijenjeni svi su bili HDZ-ovci. Pa tko je njih postavio kolega dragi? Tko je njih postavio?
Zahvaljujem. Time smo završili raspravu po ovoj točki dnevnog reda i sada ćemo prekinuti sjednicu. Nastavit ćemo sutra sa točkom pod rednim brojem 24., a onda ćemo raspraviti i točku pod rednim brojem 32. To je posao za sutra i onda je glasanje u podne. Hvala svima. Laku noć! SJEDNICA PREKINUTA U 20,29 SATI.
Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji bolničkih zdravstvenih ustanova. Rasprava o izvješću je zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za financije i državni proračun dajem na glasovanje sljedeći zaključak: - Prihvaća se Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji bolničkih zdravstvenih ustanova za 2011. godinu. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je zaključak prihvaćen jednoglasno sa 113 glasova za.