Poštovani, prateći događanja oko nas ne mogu a da se ne zapitam prijeti li Hrvatskoj glad. Kilogram pšenice u hrvatskoj veleprodaji u travnju je bio 62% skuplji nego u istom lanjskom mjesecu prema podacima tržišnog cjenovnog informacijskog sustava pri Ministarstvu poljoprivrede. Samo tri tjedna kasnije 22. svibnja kilogram pšenice bio je 81% skuplji nego prije godinu dana i prodavao se za 2,74 kune bez PDV-a. Kukuruz se potkraj svibnja prodavao za 2,7 kuna po kilogramu što je 64% više nego lani, a glatko brašno tipa 550 istodobno je skočilo za 55%. Najnovije cijene uljarica nisu još objavljene, ali je iz travnja poznato da je ulje u godinu dana poskupjelo za više od 50%. Nakon povećanja cijene mlijeka u trgovačkim centrima od najmanje 20% u godinu dana u posljednjem tjednu svibnja svježi sir u hrvatskoj veleprodaji bio je prosječno skuplji 21%, edamer 34%, a gauda čak 52%. Što se tiče cijena u hrvatskim mesnicama najviše je poskupjela junetina. U prvom tjednu lipnja juneća vratina u mesnicama prosječno se prodavala 20% skuplje nego prije godinu dana, dok je juneći but stajao 26% više. Cijena svinjske vratine s kostima istodobno je povećana za 14%. U godinu dana janjetina je u mesnicama poskupila 20%, opet prema podacima Ministarstva poljoprivrede. Ono što ostaje nejasno jeste koliko je povećana cijena otkupa nabrojanih sirovina i proizvoda od naših poljoprivrednika. Svima je jasno kako ratar danas nema u skladištu pšenicu. Mliječna industrija puževim korakom prilično sramežljivo diže cijenu otkupa mlijeka od proizvođača i ona nije na razini otkupnih cijena mlijeka u ostalim zemljama članicama EU. Žetva je pred vratima i naši poljoprivrednici sa zebnjom iščekuju prve kalkulacije za njihovu uloženu trud i muku. U sjetvu se uložilo više nego se moglo pa su mnogi kreditno zaduženi, a opet se nije uložilo dovoljno. Mnogi nisu imali više mogućnosti za zaduživanje pa je druga prihrana usjeva izostala. Štetu je učinila i tuča koja je protutnjala Hrvatskom i protiv koje se Hrvatska niti ne pokušava boriti iako na snazi imamo važeći Zakon o sustavu obrane od tuče. Kako je uopće moguće imati važeći zakon koji ne da se krši nego se uopće niti ne provodi. Tko tu koga ignorira? Vladajući sami sebe, ja bih rekla i to na štetu hrvatskog naroda. Kada govorimo o mesu, nemojmo zaboraviti kako naši proizvođači podmiruju tek nešto više od trećine naših potreba. Ostalo plaćamo uskoro suhim zlatom i to uvoznicima i stočarima iz drugih zemalja u okruženju, a svemu dodajem alarmantno poskupljene cijene energenata, plavi dizel skoro 10 kuna, čak 3 litre mlijeka za litru plavog dizela. Je li to fer? Električna energija triput skuplja. Kako će poduzetnici preživjeti taj nesnosni val poskupljenja? Premijer se hvali uvedenim mjerama, ali se nije ničega odrekao. Nije čak niti jasno predočio zašto nam se događa ovoliki napad na standard. I naši poljoprivrednici su poduzetnici. Koliko litara mlijeka treba proizvesti krava da bi mogla platiti sva ta trostruka opterećenja? Farmeri koji bi nam trebali proizvesti hranu plaćaju potrošnju struje prema industrijskoj tarifi. Mnogim poduzetnicima prijete veliki problemi u poslovanju, pa čak i zatvaranje njihovih poslovanja, povećanje troška struje od čak 3 puta je najveća otimačima na poduzetnicima koja se u ovom momentu događa. Triput skuplja tarifa poduzetnicima i to bez argumenata zašto je toliko puta skuplja jeste ne samo diskriminacija već i legalna pljačka. Prebacivati sve na leđa naših poduzetnika je ustaljena praksa u Hrvatskoj koja treba prestati. Mene je strah odgovora na pitanje što nas tek čeka nakon sezone i sljedeće godine uz poskupljenje kamata, ulazak u eurozonu i uz nastavak već postojeće galopirajuće inflacije i to bez vlastite proizvodnje hrane uz devastirani ruralni prostor i bez čovjeka u njemu. Zahvaljujem.
Sada će u ime Klub zastupnika HDZ-a govoriti poštovani kolega Krstulović Opara. Izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče. Jutros su neke moji kolege govorili o nemilome slučaju u mome gradu, gradu Splitu i onda je red da se i ja javim. Zahvaljujem kolegici koja je prepustila mjesto u ime kluba da ja kažem nekoliko riječi. Moj grad je opet na naslovnicama svih medija, svih novina i ponovno neki ljudi koji nisu dorasli upravljanju gradom grade i rade od moga grada grad slučaj. Zgrožen sam i tužan što je moj grad predmet pažnje zbog opskurnih ljudi koji se ne bi trebali baviti poslom kojim se mi bavimo. Pred svake izbore iz taloga se pojave nekakve priče iz prošlosti, klevetnički tračevi, istine, neistine, laži samo da bi se naštetilo nekome drugome, ali i zgadilo ljudima ovaj posao kojega mi radimo. I sam sam bio žrtva nekoliko takvih ružnih kleveta koje je imalo cilj isključivo meni nanijeti bol, mojoj obitelji ne razmišljajući o posljedicama i dan danas nosim te ožiljke. Međutim, što se ovo danas događa? Danas se događa istinita užasna situacija, ono su prije bile laži, ovo su sada istine. Nevjerojatno je da tu naši uvaženi kolege u saboru relativiziraju ovo što se jučer dogodilo. Pišu pisma svojoj djeci ukazujući na loš, loš život u Hrvatskoj zbog HDZ-a. Zašto ne napišu sada pismo svojoj djeci da u njihovoj stranici postoje ljudi koji su u stanju raditi ovakve užasne stvari. Je li to licemjerje koje mi ovdje proizvodimo? Jesmo li mi i vi gospođe pokrovitelji ovakvog ponašanja? Koja je lekcija koju trebamo svi i javnost izvući iz ovakvog slučaja? Kažu ovi protagonisti ove grozne priče da im je sve namješteno, ja kažem nek se time bavi policija. No što kaže njihova savjest na ovo što se dogodilo? Imaju li savjesti? Kakve su moralne vrednote tih ljudi? Izostankom priznanja pogreške oni opet pokazuju da su ljudski politički, emocionalno i psihički nedorasli sudjelovati u vođenju bilo čega, a kamoli grada. Kako bi uvažene zastupnice Centra gospođa Orešković ili Puljak postupile da se ovo dogodilo nekome iz HDZ-a? Ne, one ovo relativiziraju. Ovo se ne smije relativizirati jer ovo zagađuje cijeli društveni i socijalni prostor u RH jer kažu ovo je sramota Splita. Ne gospodo, ovo nije sramota Splita, ovo je sramota pojedinaca i sramota društva koje ove stvari relativizira. Ovo nije sramota moga grada jer moj grad je puno puta pokazao da je pitom, pošten, srčan, iskren i na kraju kulturan grad. A ovo što se implicira našem gradu od nekih neodgovornih pojedinaca nije Split. Mi smo odlučili u našem gradu podizati svoju djecu, odgajati djecu u mirnom okruženju i nećemo odustati od takvih vrijednosti od tih moralnih vrijednosti koje bi trebali svih nas ovdje objedinjavati i tražiti od svih vas ovdje uvažene kolegice i kolege, jednoglasnu i snažnu potporu takvom promicanju vrijednosti jer u društvu u kojemu grube riječi, teške riječi, klevetničke riječi, agresivno ponašanje pojedinaca koje imaju mikrofon stvaraju društvo nemira i time mladosti pokazuju put izvan naše domovine je zapravo odgovornost svih nas. Sad je vrijeme kad su se stvari demaskirale reći o čemu je stvar. Sukob između pristojnog, poštenog, normalnog, radišnog svijeta i onih koji to nisu, oni koji su nedorasli. Odbijam stigmu grada slučaja nad mojim gradom i pozivam vas da dobro razmislite hoće li se to sutra dogoditi u vašem gradu u vašem mjestu u vašem selu. Naša je zadaća ovome stati na kraj. Hvala vam lijepo.
8. rasprava Klub zastupnika Centra i GLAS-a i poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege. 20. travnja ove godine na aktualnom prijepodnevu u saboru prije slučaja Čavajda i svega što je on otvorio u hrvatskoj javnosti pitala sam premijera Plenkovića hoće li se i kad pobrinuti za to da žene u svim našim bolnicama imaju u stvarnosti pravo na prekid trudnoće. To je nešto što im zakon omogućava, ali zbog masovnog priziva savjesti to pravo sve češće ostaje mrtvo slovo na papiru. Premijer je odgovorio da njemu to nije poznato, ali je tražio od ministra zdravstva Beroša da prikupi podatke i da nas sve izvijesti o stvarnom stanju. Ja znam da su saborske službe vrlo savjesno odradile svoj posao i da je upit na temelju tog premijerovog zahtjeva upućen u vladu. Dan nakon toga 21. travnja i ja sam ministru Berošu postavila zastupničko pitanje na istu temu, pitala sam ga koliko liječnika specijalista i specijalizanata ginekologije i anesteziologije u našim javnim bolnicama ima priziv savjesti odnosno koliko njih odbija raditi pobačaje, prenatalnu dijagnostiku i propisivati kontracepciju, zamolila sam ga da uz te brojeve navede i broj ukupno zaposlenih ginekologa i anesteziologa u svakoj od bolnica tako da imamo sliku o tome koji postotak liječnika je u prizivu. Uz to pitala sam ga i kako namjerava organizirati posao i osigurati dostupnost zakonom propisanih i dozvoljenih zahvata, kako će urediti obavještavanje ministarstva zbog planiranja kadrova i obavještavanje javnosti odnosno pacijentica o statusu pojedinih liječnika, kako će urediti naknadu za liječnike koji ne obavljaju dio svog posla itd.. Prema Poslovniku HS koji ima snagu zakona odgovor mi je trebao stići u roku od 30 dana, dakle skoro pred mjesec dana. Sabor je poslao i požurnicu ministru Berošu, ali od njega nije čuti niti traga, niti glasa. Negdje sredinom svibnja pred skoro mjesec dana u hrvatskim medijima proširila se priča da je Ministarstvo zdravstva bolnicama postavilo zahtjev da dostave podatke o broju liječnika s prizivom savjesti. Taman sam se ponadala da će se posao konačno odraditi i da ćemo dobiti podatke, ali podataka nema, jesu li bolnice spore u odgovaranju svom ministru ili je anketa možda pokazala ono o čemu organizacije civilnog društva i istraživački novinari već godinama upozoravaju javnost, priziv savjesti Hrvatsku je učinio zemljom u kojoj je pobačaj otežano dostupan, a u nekim bolnicama i to velikim bolnicama ga je nemoguće obaviti, ono što je zakonom dozvoljeno u stvarnosti ne postoji. U Hrvatskoj je dozvoljen i priziv savjesti i to je dok je tako on je pravo liječnika iako o tome imam svoje mišljenje koje je malo drugačije od onog što zakon dozvoljava, ali dok je tako poštujem to, a ono što ne poštujem i za što nemam razumijevanja da se dva prava dovedu u međusobni sukob i onda jedan, a u ovom slučaju su to žene koje trebaju zdravstvenu uslugu budu uskraćene za svoje pravo, e to je nešto što ne može. Priziv savjesti temelji se na ideji slobode mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti koju jamče mnogobrojne Konvencije o ljudskim pravima kao i demokratski ustavi, ali pogrešno je izjednačiti slobodu savjesti pojedinca s pravom da na radnom mjestu koje se plaća javnim novcem, dakle novcem građana tim istim građanima odbija pružiti usluga koja je zakonom dopuštena i predviđena, a još manje veze ima ideja slobode savjesti s tim da neka javna zdravstvena ustanova uopće ne pruža neku zakonom propisanu i dostupnu uslugu zato što se svi ili većina liječnika poziva na priziv savjesti. Tu pozivanje na priziv savjesti nije ostvarivanje nečijih ljudskim ili građanskih prava nego upravo suprotno, to je kršenje nečijih prava. Zato s nestrpljenjem čekam ministrove odgovore, kao prvo da saznamo koliko liječnika u Hrvatskoj ima priziv savjesti, a onda još i važnije da čujemo od ministra kako će organizirati posao tako da se ono što je zakonom dozvoljeno ljudima ne uskraćuje uz pomoć različitih prljavih igrica i lažnog morala.
Idemo na zadnju 11. raspravu u ime Klub zastupnika Mosta govorit će poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Voda je osnova za život. Svako kućanstvo mora imati vodu i ako bi išta tribalo zaštiti ustavom to je voda, uz energetiku uz hranu i zrak, voda je najbitnija. Ja ovdje već mjesecima dajem vapaje 5-6 pisama ministrima, bivšem ministru Čoriću, sadašnjem Filipoviću pišem pitao sam ovdje i premijera o jednom ogromnom i velikom problemu likvidnosti tvrtki vodovoda koji zbog rasta cijene energije dovodi do upitnosti opstanka, a naravno samim tim i dostave vode. Evo ovdje je kolega Opara sad govorio o Splitu, međutim dio Splita se napaja također iz rijeke Cetine. U ovome trenutku imamo gospodo, još jednom ponavljam, ali ovo zadnji put ponavljam, sinoć me, jučer me je … [[Govornik se ne razumije.]] pozvao da idemo kod premijera, kod predsjednika sabora, viteško-alkarsko društvo, međutim nama je drago da svi dođete u Sinj, ponavljam 1000 puta približavaju se dani alke i Velike Gospe, mi imamo bogatstvo tradicije, povijesti, a i našeg resursa rijeke Cetine koji daje 40% hidroenergije RH, 3 puta više nego nuklearka Krško. U ovome trenutku stižu ovrhe od 800.000 kuna, milijun kuna vodovodu Cetinske krajine. Prošle godine u 4. mjesecu rata za vodu za pumpe koje moraju brdsko-planinskom pumpati do bazena vodu je bila 170.000 kuna, ove godine je milijun kuna. Prošle godine je 2,5 miliona kuna bila godišnja cijena električne energije HEP-u, hrvatskom HEP-u koji je dobitaš, koji ima 4,5 milijarde kuna na računu, koji je u korona krizi bio jedini dobitaš i koji od sliva rijeke Cetine 40% hidroenergije RH proizvodi. Da li će taj narod sad morati plaćati duplo, troduplo veću cijenu? Ja kao gradonačelnik sam ma to upozoravao i kao većinski vlasnik, jedan od većih vlasnika 47% na ovaj problem. I ovo nije bilo pitanje političko. Tu su suvlasnici gradonačelnici, načelnici koji su u HDZ-u, nezavisni, međutim oni šute. Zbog čega šute ja ne znam? Ali u ovome trenutku plinarske probleme priniti na brdsko-planinska područja i poskupiti vodu 500%, još jednom ponavljam 500% e to neću dozvoliti ja kao gradonačelnik, makar ne bio. I od koga? Od HEP-a koji nemilosrdno gazi taj narod i od sliva rijeke Cetine šta vraća, ništa Sinju, vrlo malo ostalim općinama. Ništa, apsolutno ni mrvice, jedino smo eksploatacijsko polje. U četiri ta pisma, pet koja sam slao niti odgovora od ministarstva, niti zuc. U županiji govorim o tome problemu, niti zuc. Mogu ja govoriti o Ivoševiću, o seksi skandalu, ali narod u ovome trenutku na tom području, poduzetnici, poduzetnicima moramo poskupiti 100% struju, vodu, a već je 300% struja poskupila na tim područjima ruralnim. To je gubitak radnih mjesta i nitko neće da čuje. I danas bi se ja morao slikati sa uvaženim predsjednikom sabora i uvaženim premijerom kao gradonačelnik Sinja. MI koji smo Sinjani gostoljubivi, bogata tradicija, bogata povijest, bogata kultura i ja bi sad mora pričat o Ivoševiću i njegovim skandalima seksi. Split je moj grad, al Split se napaja iz vode rijeke Cetine. I šta bi ja sad morao? Crveni tapet do Rude i Kosinjca gdje se napajaju izvori ova područja i za alku jedan lipi catering sa lipim našim arambašima, pršutom i naravno ovaj put očito ćete ugasiti sviću uvaženi predsjedniče sabora, uvaženi premijeru, vi ćete biti oni koji će ugasiti vodu ljudima. Jer 500% nije 10% poskupljenja ovaj električne energije. Zato još jednom, ako triba štrajkat ću, ali ovo vam neću dozvoliti, da ministar ne primi ni gradonačelnika, ni saborskog zastupnika [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] nakon 10 puta, neka vas bude sram i dođite nam u Sinj kao gosti, čekamo vas.
Hvala lijepa kolega Bulj. Ne znam zašto ste mene povezali s nedostatkom vode, ali eto, slobodan, slobodan je govor pa se i to može. Dobro.
Evo ja ću samo kratko predsjedniče sabora na ovo vaše.
Recite.
Pošto ste vi danas na prijemu vam dolazi, jučer sam doznao, poslali su mi upit da dođem i ja, uprava viteško-alkarskog društava i pozvali su mene kao gradonačelnika i vi ste dole gost i vi i premijer. I mi smo gostoljubljivi, ali 500% tom narodu sa se poskupila struja i da nitko ne reagira to je više neg sramotno i još jednom ponavljam [[Upadica: Kolega Bulj, ajde molim vas.]] to vam je … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Nemojte sad, nemojte zloupotrebljavati Poslovnik dao sam vam da kratko kažete, govorite o fenomenima koji su globalni i ne znam zašto to sad povezujete.
Nije globalno 500%, kaže premijer 90% poskupilo … [[Govornici govore istovremeno ne razumije se.]]
Posjet, posjet alkarskog društva sa poskupljenjem vode i struje nema stvarno nikakve veze, ajde molim vas. Peta rasprava u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovani kolega Matula. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo jučer smo svjedočili trećoj tuči u nizu u razmaku od 20-ak dana. Stradale su općine Bedekovčina, Poznanovac, Krapina, Špičkovina, Tuheljske Toplice i vjerojatno još brojne druge. Svi koji su u Zagrebu bili već predvečer, poslijepodne vidjeli su one strašne oblake koji su stvarno izgledali onako kataklizmično i ljudi su po Zagrebu zabrinuto sklanjali aute nakon što su vidjeli kako su auti stradali u Varaždinu i u varaždinskoj ovaj i u Zagorskoj županiji, međutim ipak ti oblaci otišli su preko i uništili su kažem Bedekovčinu, Poznanovec, Krapinu, Špičkovinu, Tuheljske toplice. Da podsjetimo, župan Kolar proglasio je prirodnu nepogodu za područje općine Hum na Sutli nastalu uslijed one jake tuče 25. svibnja. 2. lipnja tuča je izazvala velike štete na poljoprivrednim površinama na području gradova Klanjca i Oroslavlja, općina Kumrovec, Zagorska sela i Veliko Trgovišće. Ja bih htio podsjetiti da 25. ožujka sa ove govornice u iznošenju stajališta kluba u slobodnom govoru mi smo upozorili da su potpuno nedostatna sredstva rezervirana za ublažavanje i uklanjanje posljedica prirodnih nepogoda. Više puta sa ove govornice smo upozoravali kako bi bilo primjereno napokon proglasiti klimatsku krizu. Ono što je Europski parlament proglasio odavno i brojne europske zemlje. Međutim, ne to se kod nas iz nekog razloga ne želi priznati i mislim da bi stanje bilo bitno drugačije. Dakle, mi smo tada upozoravali da je rezervirano iz proračuna za 2022. godinu su rezervirana sredstva od samo 20 milijuna kuna za naknadu štete u čitavoj zemlji. Dodatno tim zakonom iz devetnaeste o ublažavanju i uklanjanju posljedica prirodnih nepogoda kao da se poljoprivrednike obeshrabruje. Istina prije pet dana premijer je bio prisiljen utrostručiti ta sredstva s obzirom da je šteta prijavljena u Varaždinskoj, Međimurskoj, Krapinsko-zagorskoj, Koprivničko-križevačkoj, Zagrebačkoj i ostalim, u šest županija. Prema Europskoj agenciji za okoliš Hrvatska spada među tri europske zemlje s najvećim kumulativnim udjelom šteta od ekstremnih vremenskih i klimatskih događaja u odnosu na bruto domaći proizvod. Pazite tri europske zemlje sa najvećim i to nije razlog da mi ne poduzimamo neke konkretne mjere. Uvjereni smo da je nužno pokrenuti široku inicijativu za solidarno osiguravanje poljoprivrednih šteta. Sada govorim o tuči. Tada 25. ožujka mraz je bio ona prijetnja koju smo imali godinu prije. Sjećate se kada je tri zore za redom spustila se temperatura na -7, da ne govorimo da već je bio jedan period suše, jedva je to nešto kiša popravila. Još uvijek nas čekaju, tko zna kakve će biti ove suše, a onda opet nakon toga poplave. Tuče su nekada bile u ljeto. Ovakve tuče, ovakve grmljavine to se nije događalo u 5 ili u 6 mjesecu. Činjenica da država iz svog budžeta plaća privatniku osiguravajućem društvu premiju, 70, 75% a da poljoprivrednik još uvijek nema interesa platiti tu premiju onih 25% jer zna da će mu odšteta biti ekstremno smiješno mala.
Imamo jednu povredu Poslovnika, kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Članak 238. Ti crni oblaci koje spominjete to su kumulonimusi, ali ja bih ovdje evo zapravo čestitao gospodinu Matuli i čitavoj gradskoj vlasti grada Zagreba pogotovo gradonačelniku Tomaševiću što su jučer uspjeli otpuhati oblake iznad Zagreba u pravcu Hrvatskog zagorja.
Kolega Zekanović, naravno da ste zaslužili opomenu. Ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika. Idemo na drugu raspravu. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovani kolega Pavliček, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Po zadnjem istraživanju javnog mnijenja početkom lipnja ove godine Hrvatski sabor kao najviše zakonodavno tijelo je dobilo od građana jednu mršavu dvojku 2,22. Gotovo neprolazna ocjena. Koji su glavni uzroci ili razlozi toga? Pa upravo ovo što danas među ostalim gotovo svaki dan vidimo u Saboru, a to je poluprazna sabornica. Mi smo u 10. sazivu sabora uskoro na polovici mandata, imamo nekolicinu saborskih zastupnika koji su se do sada javili manje od 10 puta. Imamo dobar dio saborskih zastupnika koji se u saboru pojavljuje jednom u 2 tjedna tijekom glasovanja. Jedan čak dio saborskih zastupnika još uvijek nisam upoznao, možda do kraja mandata uspijem sve i upoznati. Imamo dio saborskih zastupnika koji će sve napraviti da završe u medijima pa će nositi različite vrećice sa različitim sastojcima, pa će zbog toga tehnička služba imati problema. Imamo dio saborskih zastupnika koji uopće neće pogledati ni pročitati slova o predloženim zakonskim aktima ali će aktivno sudjelovati u rasprava. Drugi razlog zašto je sabor dobio jednu mršavu dvojku je to što sabor realno gledajući u godini dana radi 35 do 39 tjedana, 3 dana u tjednu i ukoliko se saborski zastupnici žele kvalitetno pripremiti ona prva dva dana mogu to i koristiti. Neki će reći pa dobro u odnosu na ostale europske parlamente mi smo čak iznad prosjeka. No, postavljam si pitanje zašto slijedeći tjedan ne radimo? Ovaj tjedan imamo državni blagdan Tijelovo, radimo danas, radimo sutra pa se vidimo u opet u petak. Slijedeći tjedan imamo Dan antifašističke borbe pa ne radimo cijeli tjedan. Pa po čemu su antifašisti bitniji od crkvenog blagdana Tijelova? Čudi me da jedna demokršćanska stranka koja trenutno obnaša vlast u ovoj državi podržava ovakvu odluku. Nažalost često u saboru iako bi sabor trebao biti festival demokracije gdje se argumentirano izmjenjuju različita mišljenja imamo vrijeđanja na osobnoj razini i tada uvaženi predsjednik sabora prekida rasprave jer ne dozvoljava ta vrijeđanja što je sasvim u redu. Međutim, u jučerašnjem intervjuu upravo predsjednika sabora Gordana Jandrokovića u jednoj rečenici je upravo predsjednik sabora dobrim dijelom izvrijeđao saborsku oporbu, gdje jer rekao značajan dio oporbe je potkapacitiran i zlonamjeran. Pa po čemu sam recimo ja potkapacitiran? Što sam završio fakultet u rekordnom roku, prvi diplomirao na mojoj generaciji? Po čemu je potkapacitirana Vesna Vučemilović doktorica znanosti koja je 10 godina radila u realnom sektoru? Po čemu je potkapacitiran Željko Sačić magistar prava koji je kao pravnik otišao braniti hrvatsku državu za razliku od nekih koji su bili po raznim uredima? Time vrijeđate i nas, vrijeđate i naše birače. Smatram da upravo vi kao predsjednik sabora trebate biti uzor svim ostalim saborskim kolegama i ja čvrsto vjerujem da vi to niste mislili onako kako ste rekli, a isto tako se nadam da ćete se evo zbog toga ispričati vašim saborskim kolegama. Hvala.
Kolega Pavliček, neću se nikome ispričavati. Ja sam rekao da je jedan dio oporbe potkapacitiran zašto ste se vi prepoznali u tome zaista mi nije jasno. Četvrta rasprava kao nezavisni zastupnik govorit će poštovani kolega Zekanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, uvijek mi je najjače kad netko komentira kako je sabornica prazna, a onda kad završi s govorom napusti sabornicu. Potkapacitiranost se može pronaći i u raznim sferama npr. poznavanju geografije, neki misle da je Zemlja ravna ploča, a nije ravna ploča, okrugla je. Dakle, u hrvatskom društvu postoje često razne vrste relativiziranja i relativizacije pa zadnjih dana imamo jedan skandal, seks skandal u Splitu. I kandidat za zamjenika gradonačelnika u Splitu gospodin Ivošević ni kriv, ni dužan upao je u nekakvu skoro pa pedofilsku aferu. Ja se pitam što bi bilo da je kojim slučajem netko iz desnog dijela političkog spektra napravio sličnu stvar. Bi li tu bilo također ovako ublažavanja medijskoga ili bi bilo opravdani medijski linč koji se dogodio tisuću puta npr. kad se slično događalo sa pripadnicima klera. Optika kad se gleda lijevo i desno nije uvijek ista, pa kada se govori o Titu bez obzira što je on proglašen jednim od najvećih zločinaca svih vremena, o njemu je popularno govoriti, a kada bi netko spomenuo Pavelića što ne odobravam, e onda bi bio proglašen automatski fašistom i nacistom. Slično, sličan odnos u mainstream medijima i prema komunizmu u odnosu na fašizam. Zamislimo da se ista medijska halabuka digne o nekom profesoru koji priča onako sa simpatijama o drugu Titu ili o razdoblju komunizma kao što se nekoliko puta digla kad se pričalo o fašizmu. Zamislimo ili pitajmo se zašto gospodin Ivošević nema isti tretman kao što je imao general Glasnovnić koji kad je uvrijedio novinare imao potpune medijski bojkot, a kada gospodin Ivošević prijeti fizički novinaru ima još veću medijsku popularnost i još je simpatičniji medijima. Kad se ljevičari opiju i napuše oni su veseli progresivci, kada se na desnici dogodi slavlje e onda su to pijani retardi. Kada Milanović prizna da je pušio marihuanu on je progresivac, kada bi to netko priznao sa desnice on bi bio narkomančina. Puljak pjeva ustaške pjesme, ali eto to nije problem, oprostit ćemo mu, ali kada bi netko sa desnice zapjevao ustaške pjesme vjerojatno bi se pozdravio s politikom. Ljevici se čak ne zamjera kada pjeva i Marka Perkovića Thompsona, sjetimo se kolege Grbina, ne zamjera se gospodinu Ivoševiću kada govori loše o Židovima na jedan neprimjeren način pa olako zaboravljamo sve ono što su izgovorili Stazić i Beljak u ovom istom saboru, a da netko iz desnog dijela političkog spektra rekao nešto slično vjerojatno bi se morao javno odreći svoje političke karijere. Dakle, i moja optika je drugačija jer gledam s desna, a možda sam i objektivan.
Idemo sada na rasprave. Danas prvi u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovani kolega Prkačin, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] više od mjesec dana period od 10. travnja do 22. lipnja nazvao hrvatskim antifašističkim mahnitanjem i usput iznio niz činjenica, podataka i postavio nekoliko pitanja. Na žalost ni na jedno od tih pitanja mi se nije odgovorilo, ali to što sam iznio to baca sasvim drukčiju sliku na Drugi svjetski rat i na … Jel' opet nije uključeno? [[Upadica: Je, je.]] Na Drugi svjetski rat. Znači istinske povijesti hrvatskog Drugog svjetskog rata nemamo. Umjesto toga mi imamo jugoslavensko-komunističko partizansku turbo folk historiju. Taj pojam turbo folk on je poznat iz nečega drugoga. Poznat je iz muzike, a pošto je meni jasna i muzika ja sam svojedobno držao diskoteke, pa ću ja vama objasniti razliku i sličnost između turbo folka u hrvatskoj historiografiji i turbo folka u muzici. Jedino i drugo dolazi od nekud sa istoka i tu je malo istočne kulture, šarma itd. Međutim, bitna razlika je u tome što turbo folk pjevači dolaze pristojno u Hrvatsku. Kad ih se pozove oni dođu, otpjevaju svoje i oni ne traže ekskluzivitet. Vi u jednom lokalu imate Acu Lukasa, u drugom slobodno pustite Olivera Dragojevića ili koga hoćete. I uglavnom te zvijezde dolaze iz Srbije, jer ovi turbo folkeri domaći oni su ionako polovični. Međutim, turbo folk u povijesti tu su vam istinske zvijezde u Zagrebu na Filozofskom fakultetu. To su tri čuvene Karleuše Klasić, Goldstein i Jakovina. Vama to djeluje malo smiješno. Ja se ne šalim, nego se ja sa njima sprdam. Ja se zaista s njima u slobodnim govorima, imam pravo na to jer su oni moralna, znanstvena, intelektualna sprdnja i ruglo i to ću činiti tako sve dok ne odgovore na neka od onih pitanja i ne protumače nekoliko onih mojih ovdje iznešenih teza. Prvo ima da mi odgovori gospodin Goldstein na pitanje koje sam mu postavio kad je onako barabski, onako primitivno prekinuo tribinu. Pitao sam ga da mi objasni kako to da je Josip Broz 19.10. nakon što je postao sekretar svih komunista Jugoslavije nakon toga u Proleteru dao odu Hitleru i Staljinu i njihovu razaranju Poljske. Dalje, rekao sam da mi odgovori i protumači kak to da smo mi 27.7. godinama slavili kao Dan ustanka i danas iz državnog proračuna ide novac za obilježavanje nečega, a ti tzv. antifašisti poklali 10 000 Hrvata, a tek nakon pola godine prvi hitac ispalili na talijanske fašiste i to kad su im došli partizani Dalmatinci sa Ugljana. Tu Marine gdje ti sjediš sjedio Nedjeljko Kujundžić kraj mene, dvanaestogodišnji partizanski bombaš koji mi je tu priču pričao. Dalje, ponio ja tih knjiga. Čitajući knjigu Filipa Khoena naletim inače do tih podataka se može i na drugoj strani doći. Kočević, Žerjavić žrtve, žrtve Drugog svjetskog rata. Kad sam vidio da je 7000 poginulih Kosovara, Albanaca, 6000 Makedonaca. Crnogoraca kojih je bilo manje dosta nego ova dva naroda četiri, pet puta više gine. Hrvata također više gine, Srba više gine. Nakon toga mi dođe u ruke knjiga Svetozara Vukmanovića Tempa Borba za Balkan i ja nađem odgovor zašto je puno manje Makedonaca poginulo nego ovih ostalih naroda. Ma nije bilo Broza i njegove narodnooslobodilačke borbe. Isto tako su i Albanci otjerali Mošu Pijade kad im je dolazio, nije uspio podići tzv. narodnooslobodilačku bitku i narod preživio. Kad usporedite broj ubijenih Bugara, Bugara 20 000 a Jugoslavena oko milijun. Sve su to Brozovih ruku djela. Meni je jako žao, slaba mi je ekipa iz SDP-a, jer bih ja uz ova tri folkera posvetio ovome vašemu, a vi ste u stanju kao malo tko izabrati šampiona. Ovom vašem šampionu koji pohvali Broza kako je to Broz priključio Istru i Dalmaciju Hrvatskoj. Kad je 9.9. kapitulirala Italija i Pavelić i Broz su priključili Istru. Međutim, Pavelić je bio kuš, šutio a Broz je osnovao narodno oslobodilačke odbore pa je krenuo u tri rata, pa je sva ta tri rata u Istri izgubio, pa je u Istri poginulo dvije i pol tisuće ljudi, a ranjeno oko 20 000 [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] I trebalo Istru opet oslobađati četrdeset i pete. Hvala lijepa.
Sada je na redu u ime Kluba zastupnika SDP-a poštovani kolega Lalovac, izvolite.
Hvala lijepa g. predsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Evo, svakodnevno u vijestima su ovim zapravo rata u Ukrajini je informacije o nekakvim lošim prognozama što čeka gospodarstvo do kraja godine odnosno šta čeka gospodarstvo sljedeće godine pa tako svakodnevne informacije da ne samo da padaju indeksi na svjetskim burzama, da su određene najave recesije odnosno poskupljenja kamata, da sigurno i s obzirom na današnju situaciju kako je i gdje se zapravo sve ove loše gospodarske najave, već se zapravo nažalost ogledaju i osjećaju već u Hrvatskoj i da nekako svaki mjesec se nekako već mjeri hoće li već ta inflacija biti dvoznamenkasta, koje će sve moguće mjere zapravo mogu se napraviti, sigurno je jedna dodatna sigurnost i za poduzetnike i za građane. Pitanje je ono što će cjelokupno u ovome, da ne kažem jednom ludilu svih tih informacija šta mogu učiniti politika, šta mogu učiniti Vlada, Vlada čini, ja sam to uvijek i govorio, bez ikakve nekakve skromnosti da i pohvalim neke određene Vlade, međutim, ono što čeka nas zapravo na jesen, sigurno je da će se morati prošiti paket mjera za građane i za gospodarstvo i da je ono u ovim nadolazećim vremenima ono što je najvažnije zapravo vrlo jasna komunikacija članova Vlade koji su zaduženi za određene resore, kako komunicirati određene krizne situacije i da je to u ovim vremenima, da ne kažem čak i važnije nego zajedno sa tim paketom mjera jer nedavno čitamo da se brojni hotelijeri odnosno turistički djelatnici će se naći pod snažnim pritiskom cijena električne energije, odnosno da će cijeli hotelski biznis u Hrvatskoj pojesti njihovo poslovanje, da će pojesti enormno poskupljenje električne energije, to je prije 2 dana bilo najavljeno iz turističkih djelatnika, da će preko milijardu kuna cjelokupnog njihovog poslovanja zapravo otići na energente i sada se postavlja pitanja i jedinstvenog europskog tržišta i funkcioniranja, da li je fer da Hrvatska koja nažalost konkurira puno jeftinijim i Francuzima i Španjolcima na turističkom tržištu jer njihovi energenti nisu toliko rasli kao što su rasli energenti i cijene energije u Hrvatskoj, a Hrvatska je zapravo, trpi posljedice europske politike, europske energetske politike i onda kad postavljamo ovdje, kada govorimo da smo svi ravnopravni na europskom jedinstvenom tržištu, pa baš i nismo i onda očekujemo zapravo da i hrvatska turistička sektor gdje će biti pod snažnim pritiskom ovoga ljeta da dobije određene te benefite u odnosu na francuski, u odnosu na španjolski ili portugalski jer ako tamo je inflacija 3, 4 do 5%, ako su cijene energenata 4 do 5 puta manje nego u Hrvatskoj, sigurno da i završetak turističke sezone u kojem zapravo svi očekujemo jako puno jer o temu ovisi kako ćemo zapravo i izgledati rebalans proračuna, kako će izgledati kraj godine u RH, sigurno je da oni koji komuniciraju i na razini Vlade i na razini gospodarstva da vrlo jasno komuniciraju kako će se i pred Europskim vijećem odnosno Europskom komisijom postaviti i za turistički sektor jer nemojmo zaboraviti da je on vrlo važan za RH, da je on već, ovo je druga godina gdje je on bio snažno pogođen, prvo zbog Covida, a sada i zbog snažnog rasta cijena energenata, da je on, jako ovisi nam platna bilanca o njemu, ovisi nam stabilnost tečaja u njemu, itd., itd. Tako da je vrlo bitno, a zašto to govorim, zato što je iz hrvatskog turističkog sektora je zapravo poslana je poruka da nitko iz Vlade s njima ne komunicira o tim mjerama, o tim određenim problemima koje imaju i kako završiti određenu sezonu tako je jasno bitno da se zapravo u tom dijelu i komunicira kako pomoći u ovome, u ovome segmentu. Također ono što kažemo da je vrlo važno i određeni paket mjera ostaviti i za jesen jel ovo sve što se zapravo najavljuje odnosno zapravo sve što zapravo i dolazi nisu dobre vijesti i vlada sigurno treba pripremati već sad određeni paket mjera i što se tiče pomoći građanima, što se tiče neoporezivog dijela dohotka i da ovaj ulazak u euro koji je sigurno pozitivan za Hrvatsku da hrvatski građani ne osjete veliki pad standarda jer naredne godine sigurno će biti borba kako održati standard građana. Zahvaljujem.
Idemo dalje, kolega Lerotić u ime Kluba zastupnika IDS-a, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Kolegice i kolege, ponovno se ovih dana aktualizirala priča oko reforme zdravstva. Neki od najavljenih postupaka u samoj budućoj reformi već sada možemo reći kako definitivno ne podržavamo jer smatramo da će pridonijeti većoj centralizaciji sustava, povećanju birokracije, tromosti, a na kraju će ispaštati svi od pacijenata do djelatnika u zdravstvu. Problem dugova u zdravstvu tema je svakog proračuna i svakog rebalansa proračuna. A onda se onda netko domišljat sjetio sve bolnice staviti pod državnu kapu iako znamo da preko 80% svih dugova u zdravstvu generiraju upravo državne bolnice. Moram priznati vrlo domišljato i mudro. Da podsjetim, samo ovaj mjesec dug prema veledrogerijama narasti će za novih 400 do 500 miliona kuna i to je problem o kojem govorimo godinama, a vidimo da nitko od odgovornih taj problem ne rješava. Međutim, kad kažemo 400 ili 500 miliona kuna složit ćemo se svi da to zaista zvuči kao jedan enormno veliki iznos, ne samo da zvuči nego i je, međutim često barem ja, a vjerujem da i mnogi koji ovdje sjede si ne možemo uopće predočit koliko je taj iznos pa onda probajmo malo drugačije. Možemo si uopće zamisliti da samo danas ovaj dan 14. lipnja 2022. godine dug prema veledrogerijama će narasti za preko 13 miliona i 300 tisuća kuna, samo danas. Čak je i to u neku ruku teško zamisliti. Pa onda ovako 555 tisuća kuna na sat, preko pola miliona kuna raste dug prema veledrogerijama na sat. To je jedan od problema u kojima često. Jedan drugi problem o kojem ne govori gotovo nitko, a govorio sam o tome i prije 2 mjeseca i prošli tjedan, a to je problem hitne medicinske pomoći i nečinjenju Ministarstva zdravstva po tom pitanju koje muči te iste djelatnike, a to je da im se omogući Zakonom o hitnoj medicinskoj pomoći beneficirani radni staž i brojne druge potrebe koje oni imaju. Do te razine ne čine ništa da su sami djelatnici napisali taj zakon i odnijeli ga u Ministarstvo zdravstva. Možemo govoriti o medicinskim sestrama, medicinskim tehničarima kojih u ovom trenutku prema pojedinim procjenama nedostaje oko 4.000. Osim što je broj medicinskih sestara i tehničara nedostatan, koeficijent srednje medicinske sestre i medicinskog tehničara je jako mali. U ordinacijama primarne zdravstvene zaštite znači opća odnosno obiteljska, dentalna, pedijatrijska i ginekološka koeficijent je 0,951, a u zdravstvenoj njezi u kući je 1,018 isto koliko i u bolničkom sustavu kad govorimo o medicinskim sestrama i tehničarima. Prema tome, medicinska sestra koja radi u ambulanti s 15 godina radnog staža i bez porezne olakšice odnosno djece dobije plaću od 5.600 kuna i to nakon povećanja osnovice od 4% koje je nastupilo 1. svibnja ove godine. Stoga ne čudi činjenica da sestre mogu raditi u inozemstvu u svojoj struci s puno boljim uvjetima rada ili pak u Hrvatskoj raditi druge bolje plaćene poslove izvan struke a koji nemaju tu dozu odgovornosti koji nosi posao medicinske sestre. Svakako je veliki problem i uredba o koeficijentima koju čekaju jako dugo, a koja bi trebala riješiti pitanje koeficijenata magistara sestrinstva koje su sada u ovom sustavu neprepoznate, neprepoznatljive. Samo ovih nekoliko činjenica jasno govori kako sustav zdravstva nije dobar, reforma o kojoj slušamo nije na pravom smjeru i ne bavi se akutnim problemima zdravstva već centralizacijom moći u sustavu zdravstva. Suštinski problemi malih plaća, nedostatka liječnika, sestara, medicinskih tehničara, drugog zdravstvenog osoblja, dugih listi čekanja i dugova ostaje isti. I za kraj u ovih mojih 5 minuta, dug prema veledrogerijama narasao je za 46.000 kuna. Možemo vrlo jasno zaključiti da je hrvatski zdravstveni sustav bolestan.
Kao 9. govorit će poštovani zastupnik Zurovec u ime Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika, izvolite.
Hvala predsjedniče. Evo potaknut jako lijepim govorima, ali i ovim knjigama koje vidim kod kolega na stolu moram istaknuti jednu stvar. Inače vam estonski premijer i evo što se tiče ekonomije pročitao kako je sam rekao jednu knjigu … [[Govornik se ne razumije]] znači sloboda izbora da tako parafraziram. Zbog čega mi govorimo oko slobode? Zato što unutar Hrvatske i krajnji korisnici i građani, ali nažalost i mnoge tvrtke koje nas hrane nemaju baš neku slobodu, nažalost mi još uvijek živimo u nekakvim reliktima nekakve prošle države makar je sad već debelo debelo prošlo vremena i nažalost još uvijek nismo prihvatili one zapadne vrijednosti kako treba što se tiče razvoja same ekonomije, ali i razvoja samoga društva. Kada mi imamo preko 1400 državnih tvrtki od koje su dobar dio njih gubitaši i di praktički svaki puta poslije izbora se gleda tko će ugrabiti koji plijen, kome će se dodijeliti koja tvrtka, mi ne možemo govoriti o nikakvom napretku nego se cijelo vrijeme vrtimo u nekakvoj da ne velim toj petlji i ne idemo prema naprijed. Na koncu konca danas je spomenuto među svim tim problemima i zdravstvo, naime najmanji nama problem na koncu čak i liječnici i medicinske sestre, oni će odraditi ono za što su plaćeni, neki manje, neki više, problem su naravno i privat prakse koje često služe kao nekakva ispostava nakon dežurstva unutar KBC-a ili neke druge ustanove. Ono što najveći problem je što unutar košarice HZZO-a vi kao krajnji korisnik nemate pojma što vi točno plaćate. Drugim riječima ako se vi sada ozlijedite prilikom hodanja tu po stepenicama kada silazite ovdje prema sabornici, dođete u bolnicu i šta ako vaše zdravstveno osiguranje to ne pokriva. Nama treba realno vaučerizacija zdravstva, nama treba vaučerizacija mnogih usluga i nama se treba država maknuti iz džepova građana. Onog momenta kad ćemo imati manje državnih tvrtki, pogotovo ovakvih neuspješnih, a Bogu fala ih ima, kada ćemo imati manje tučnjave oko nekakvih bankomata poput Plitvičkih jezera i sl. tek onda ćemo mi ići prema naprijed, a do tada možemo ovdje tu mahati i sa knjigama i sa spisima i govoriti kako smo jako pametni i kako smo si svi divni i krasni, no mi trebamo pokazati svojim djelima i svojim naravno riječima da mi želimo ovu Hrvatsku da ide prema naprijed i da želimo jednostavno Hrvatsku koja ide prema budućnosti, a da ne živimo non stop u istoj mržnji i u istoj prošlosti. Hvala.
Idemo sada mi na našu točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o elektroničkim komunikacijama, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 286 Predlagatelj je vlada na temelju Članka 85. Ustava i članka, Članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno Članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno Članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu. Prije nego što dam riječ predstavniku predlagatelja poštovanom državnom tajniku Alenu Gospočiću imamo za stankom. Kolegica Mrak Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, molim stanku trajanju od 10 minuta u ime Kluba Centra i GLAS-a. Riječ je o jednom zakonu koji je izuzetno važan, zakon za koji ste se odlučili da ide u hitnu proceduru i za očekivati je bilo da ovdje bude ministar Butković. Prema tome, lijepo vas molim da odobrite stanku, pa da ministar Butković možda iz susjedstva može doći i bude on taj koji će nam obrazložiti i odgovoriti na bazično pitanje broj jedan. Zašto je ovaj zakon u hitnoj proceduri? Zato što kasnimo. Dakle, mi smo trebali u svoje zakonodavstvo tamo negdje do kraja 2020. godine ugraditi direktivu. Budući da to nismo napravili imamo, Hrvatska je tužena pred sudom EU za to što nije napravila svoj posao i zato moramo ići u hitnu proceduru i zato moramo ovaj zakon do 30. lipnja donijeti i zato ne samo da je tužena, nego prijeti i naknada štete. Tko će odgovarati za tu štetu? Tko će odgovarati za ono što ćemo iz proračuna platiti zato što netko nije odradio svoj posao. Dakle, mi ovdje imamo zakone koji idu glavninom u dva čitanja što ja pozdravljam. Između dva čitanja može doći do nekakvih i dobrih primjedbi koje se ugrađuju i sve ostalo. A onda o jednom zakonu koji je izuzetno važan, koji je važan za naše sugrađane, koji je važan za sve nas. Korona je pokazala osim toga da je bitno jedna stabilna komunikacija elektronička da bi imali stabilan signal, ali je s druge strane i pokazala probleme koje imaju i daljnje probleme koje imaju jedinice lokalne samouprave i sve ostalo u izgradnji, korištenju ovakve infrastrukture. I umjesto da dođe ministar ovdje kao što dolaze neki drugi, da nam da odgovor na ovo prvo pitanje ali i odgovor na sva druga pitanja, on nas uporno ignorira. Ministre nemojte ignorirati Sabor!
Hvala. Stanka je odobrena. Sada će obrazložiti zahtjev za stankom kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Tražim stanku u ime kluba MOST-a o ovom vrlo bitnom Zakonu o elektroničkim komunikacijama. Ja sam do sad u tri navrata davao prijedlog izmjena da bude kao u Sloveniji, da bude tri eura po metru, pravo puta po metru dužnom. Međutim, u Republici Hrvatskoj su čak pokušali smanjiti sa 8 kuna na 2 i 40 dok 90% mreže koja je privatizirana T-Com ne plaća, tj. Deutsche telecom uopće ne plaća niti u nikakav fond, niti privatnim ljudima, niti i jedna fizička osoba u Republici Hrvatskoj nije naplatila pravo puta od onoga što smo mi ugradili od svojih novaca ili naši roditelji. Ja bih ovdje samo kratko kazao da je ovo podvala, pokušalo joj se podvaliti također da štete koje nastanu tijekom izgradnje, na primjer aglomeracije da plaćaju jedinice lokalne samouprave. E nismo vam ni to dozvolili. Nisam vam dozvolio da sa 8 kuna na 2 kune i 40 lipa smanjite i ovo malo što najveći dobitaš u EU a to je Deutsche telecom kojem isključivo i samo pogodujete i zbog toga ovdje nije ministar Butković. Jer on isključivo radi za takve sustave, jer stvarno to su očito sponzori. Zanima me zbog čega ste izbacili članak 25.? Zbog čega ste izbacili jedinice lokalne samouprave? Gdje to piše da jedinice lokalne samouprave ne mogu na svom području zaštiti zdravlje svojih ljudi kod postavljanja antenskih stupova i baznih stanica. Pa ukinite nas lokalne samouprave, vi radite što želite kako vam napiše braco i kako vam napiše dinastija Mišetić koja vlada sa vama, koja priko HT-a upravlja sustavima, najvećim dobitašem. Zbog čega ste izbacili članak 25. da jedinice lokalne samouprave nemaju pravo o ničem odlučivati? Gdje je to u direktivi navedeno? Tko će to određivati? Deutsche telecom i obitelj Mišetić gdje će se postavljati bazne stanice na bolnice, na staračke domove. Tko će za to odgovarati?
Hvala vam lijepa [[Upadica Bulj: Jel' sramota vas?]] Hvala kolega Bulj [[Upadica Bulj: I lokalne samouprave …]] Kolega Bulj molim vas! Kolega Bulj, molim vas držimo se vremena. Kolega Borić molim vas. Stanka je odobrena. Kolegice Vukovac, izvolite.
Hvala. Dakle, u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku također tražim stanku u trajanju od deset minuta. Dakle, moramo ukazati na silna pogodovanja kojima vrvi ovaj prijedlog zakona. Samo e-savjetovanje koje je trajalo tek 14 dana što nije po niti jednom zakonu valjano je ukazalo na brojne nelogičnosti. Dakle, samo kada gledate koliko se općina i gradova, pa i pravnih osoba, pa i fizičkih osoba javilo sa svojim komentarima naravno da sve to skupa izaziva jednu bojazan. Znači, oni su zabrinuti za budućnost onih financija koje su do sada ostvarivali, a s druge strane time mogu biti potencijalno oštećeni svi onda njihovi mještani koji žive na području tih JLS-a. S druge strane sam ovaj hitni postupak koji nije ničim opravdan osim kašnjenjem od strane samog ministarstva zbog implementacije direktive EU je sada zbuksano, nemam bolju riječ za to nego zbuksano u ovo jedno čitanje, dva čitanja koja su trebala omogućiti konkretnu javnu široku raspravu. S druge strane pitanje financijske analize zašto je nismo dobili. Ponovno su prijedlozi zakona manjkavi. Isto tako, ja bih postavila pitanje je li ikada napravljena financijska analiza koliko je HT ostvario, odnosno T-Com, dakle Deutsche telecom da budemo konkretniji, precizniji ekstra profita od preuzimanja većinskih vlasničkih prava nad HT-om jer nije plaćao korištenje nekretnina Republike Hrvatske, odnosno nekretnina kojima upravljaju JLS-i i upravitelji javnih prometnica. Dakle, neki konkretni podaci u Hrvatskoj se nikada neće saznati. Isto tako, pod velom tajne je preuzeto vlasništvo nad kompletnom infrastrukturom. Pa ja moram podsjetiti da su tu infrastrukturu gradili naši roditelji [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] i plaćali je itekako skupo.
Hvala vam lijepa. Stanka je odobrena. Sada će stanku obrazložiti, zahtjev za stankom obrazložiti kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, također tražimo stanku kao Klub zastupnika SDP-a. Naravno da se radi o Prijedlogu zakona o elektroničkim komunikacijama. No, hajmo se vratiti malo, malo u prošlost pa bih htio ukazati na nešto što je meni apsolutno neprihvatljivo i nerazumljivo. Dakle, 2012. ili 2013. je raspisana tzv. prva digitalna dividenda gdje država, država je prvo uprihodila milijardu kuna, onda vam je država u sljedećih par godina uprihodovala između 650 i 700 milijuna kuna, a to vam je tzv. uporaba radio frekvencijskog spektra. Ja ne znam zašto, ali reći ću ničim izazvano, dakle danas nam je ta naknada oko 120 milijuna kuna, dakle u zadnjih 4 godine, to je izvanredni prihod proračuna, znači je Vlada RH oligopolu koji vlada na hrvatskom tržištu dakle smanjila 10 puta naknadu, a zašto kažem 10 puta? Dakle vrlo sam pažljiv. Zato jer je u međuvremenu i druga digitalna dividenda dakle uvedena na tzv. telekomunikacijsko tržište i zapravo veća količina spektra se prodaje po manjoj cijeni, a to vam je isto kao da obalu, kao pomorsko dobro, dakle recimo, iznajmljujete po 1 kunu. Ili recimo, da oni koji crpe vodu dakle ne plaćaju ništa. To vam je isto. Naravno da bi vjerojatno odgovor Vlade RH bio na taj način smo omogućili teleoperaterima veća ulaganja. Ne gospodo, vi ste teleoperaterima omogućili ekstra profit, dakle čisto pogodovanje oligopolu na hrvatskom tržištu. Hvala.
Stanka je odobrena. Kolega Zurovec, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Tražim stranku od 10 minuta u ime Kluba Fokusa i nezavisnih zastupnika, najviše zbog toga da istaknemo određene probleme koji su se čak i javljali prilikom savjetovanja, a koji se sada, čije se rješenje odgađa. Naime, mnoge renomirane i hrvatske tvrtke koje su vezane, bilo za elektroniku, bilo za telekomunikacije su čak i pisale i svoje sugestije, pogotovo vezano za kibernetičku sigurnost i za 5G, di praktički se reklo, dobro, to ćemo rješavati kasnije nekakvim pravilnicima i uredbama. Ja se zaista nadam da će se to i dogoditi jer ako mi gledamo, ako već gledamo naše tvrtke koje drugi niz godina ovdje tu posluju, ako njih pojedu opet strane tvrtke, makar je tržište takvo da generalno će nas sigurno prije ili kasnije pregaziti ili sa istoka ili sa zapada, bit će nam ogromni problem sa komunikacijama. A zbog čega to govorim oko komunikacija? Naši ostali zastupnici su tu fino istaknuli, naši djedovi i bake su radili telekomunikacijsku mrežu, radile su se telefonije, radile su se sve žive, čak i optike, nekada čak i za komunikaciju između HEP-a kao nekakve prve instance. Kada vi to date u ruke stranaca, kako vi možete onda kontrolirati protok informacija? Što je sa nekakvom nacionalnom sigurnosti? Što ako se ovdje tu dogodi opet nekakvo ratno stanje, hoćemo li opet zavisiti o drugom narodu i o tome da li će nam se Nijemci smilovati ili neće? To je jedan glavni problem. Što se tiče ovih naknada, još je veći problem to kada vi .../nerazumljivo/... ulicu u lokalnoj samoupravi idete raskopati pa asfaltirati i sređivati infrastrukturu i poslije toga vam dođu telekomi pa raskopaju i naprave vaš šliceve i rasture gotovu ulicu. To je puno veći problem i u jednom gradu Sinju i u Svetoj Nedelji ili Čakovcu ili bilo di drugde, a naknade su smiješno male. Taj dio bi trebalo gledati također, kroz zakon i to što nije uopće u skladu sa prostornim planiranjem, ali niti sa regionalnom samoupravom, pogotovo sa županijama.
Hvala vam. Kolega Dretar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS-a, u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta kao i ostatak kolegica i kolega tražim stanku u trajanju od 10 minuta pa čak i nešto više, ali o tome ću na kraju, kako bi naravno, upozorili na činjenicu da se nikako ne možemo usuglasiti sa hitnom procedurom donošenja ovoga Zakona. Ne možemo se usuglasiti sa činjenicom da je dozvoljeno samo 14 dana za e-Savjetovanje, a u tih 14 dana čak 7 gradova i 53 općine iznijele su svoje stavove sa posebnim naglaskom ovdje, osim naravno jedinica lokalne samouprave, želio bih naglasiti vrlo aktivno sudjelovanje i Hrvatske udruge za zaštitu potrošača koja je preko 30 primjedaba iznijela na ovakav prijedlog Zakona, od kojih 99% nije prihvaćeno. Još jednom, hitna je procedura zbog kašnjenja u donošenju odnosno u prilagodbi i interpretiranju te prihvaćanju u naš zakonski sustav direktive EU iz 2018. g. Trenutno se nalazimo na europskom sudu zbog toga, do kraja ovoga mjeseca moramo donijeti još novijih odluka, pa evo, samim time i ovaj Zakon, pa da možda i parafraziram zakon, u kojemu u kojem dijelu piše da potrošač ima pravo raskinuti ugovor bez plaćanja penala u slučaju da nije zadovoljan kvalitetom koju mu nudi pružatelj usluga. Budući da mi ovdje u Domovinskom pokretu apsolutno nismo zadovoljni uslugom koju su nam vladajući pružili u donošenju ovog Zakona, mi ćemo se kao klub zastupnika povući iz rasprave o ovom prijedlogu zakona budući da ga smatramo apsolutno nametnutim, ne samo hrvatskim saborskim zastupnicama i zastupnicima, nego i hrvatskoj javnosti. Mi se iz ovakve rasprave povlačimo, ne želimo sudjelovati u ovom cirkusu, a poštovane kolegice i kolege iz oporbe pozivam da učine isto.
Stanka je odobrena. Kolega Totgergeli, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS-a, tražim stanku u ime Kluba HDZ-a kako bi još jednom se mi međusobno konzultirali, ali i naglasili da smo upravo u HS-u proveli kroz Odbor za lokalnu i regionalnu samoupravu tematsku sjednicu na kojoj smo izanalizirali i sve pristigle primjedbe na ovaj prijedlog Zakona koji su došle u elektroničkom obliku dok je bilo u e-Savjetovanju i moram naglasiti da je predlagatelj gotovo 60% tih primjedbi usvojio, a i sve ono što smo razgovarali na toj samoj sjednici je praktički uzeto u obzir prilikom donošenja ovog konačnog prijedloga Zakona. Moram isto tako naglasiti da ovdje stalno se nameće neka teza da su ustvari sve jedinice lokalne samouprave u sukobu sa teleoperaterima. Međutim, dolazim iz dosta ruralnog dijela Hrvatske i mnogi gradonačelnici i načelnici bi htjeli osigurati svojim građanima da na području tih općina isto imaju sve optičke komunikacije i da imaju jednako brz internet, kao i u velikim gradovima i tu uloga općina i gradova je malo drukčija u tim ruralnim dijelovima u odnosu na velike gradove, di ima puno kupaca, gdje ima puno građana i gdje ima puno priključaka na komunikacijske mreže. Zato nisu samo veliki teleoperateri, postoje i mali teleoperateri koji nude takve usluge i praktički ih načelnici i gradonačelnici potiču da dođu i grade mreže na njihovom području. Al ono što je još isto jako važno, a to je da je na tematskoj sjednici usvojeno i ono što je bilo vezano uz udrugu gradova, a to je da se i ta naknada za pravo puta do daljnjega ne mijenja [[Upadica: Hvala vam]]
Hvala vam lijepa i ova stanka je odobrena. Mi ćemo ipak nastaviti sada s radom, pa ću pozvati još jednom poštovanog državnog tajnika, poštovanog Alena Gospočića da se obrati, međutim vidim povreda Poslovnika, samo sekundu državni tajniče, izvolite kolega Bulj.
Hvala lijepo predsjedniče sabora, povrijedili ste Poslovnik HS jel nemamo učinke ovoga štetnoga zakona, ovo je jedan ozbiljan zakon gdje se lokalnoj samoupravi uništaje i oduzimaju, di se uništaje u biti ono šta imamo, to je naša infrastruktura, a … [[Govornik se ne razumije]] lokalne samouprave se oduzimaju ovlasti. Ja bi još jednom zbog ozbiljnosti i pogodovanja teleoperaterima konstantnoga protiv interesa ljudi da se povuče ovaj zakon.
Kolega Bulj, dobivate opomenu, ovo nije bila nikakva povreda Poslovnika nego ste iskoristili to da biste mogli iznijeti svoj stav, pa dobivate ovaj opomenu. Dakle, izvolite državni tajniče, uvodno obrazložite prijedlog konačnog prijedloga zakona i kolega Totgergeli isto povreda Poslovnika, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče, povrijeđen je Poslovnik 238., kolega Bulj obmanjuje cijelu hrvatsku javnost i vrijeđa nas saborske zastupnike jer govori neistinu. Nije točno da ovim, ovim prijedlogom zakona se nanosi šteta JLS nego baš suprotno uvažene su sve njihove, svi njihovi prijedlozi, a ono što je najvažnije u hitnom postupku donošenje ovakvog zakona osiguravamo i povlačenje 700 milijuna eura za RH, što je svakako dobrobit za naše građane.
Hvala kolega Totgergeli, ista, ista stvar kao i kod kolege Bulja, dobivate opomenu. Evo drugi put se javlja kolega Bulj, isto tako povreda Poslovnika.
Pa kolega je povrijedio čl. 238., omalovažava saborske zastupnike. Da nije bilo reakcije koju sam dao bilo bi sada 8, umjesto 8 kuna metar dužni, tih sramotnih 8 kuna, na 2 kune i 40 lipa. Prema tome to bi bile ogromne štete za RH oko 300 milijuna kuna, znači triba, vi ste šutili i čekali što će se dogoditi, apsolutno ne smite, zbog čega, zbog isključivo obitelji Mišetić i sad će se da se mene kao izbaci javit pa Plenkovićeva pahuljica Borić da vas zaštiti, tako da … [[Govornik se ne razumije]]
Kolega, kolega, kolega Bulj, dobivate drugu opomenu i nemojte vrijeđati zastupnike, nije korektno. Izvolite kolega Borić.
Hvala lijepo. Čl. 238., kolega Bulj nas sve omalovažava jer govori ovdje neistine, nije o njemu ovisilo ništa, apsolutno ništa, znači postoje udruge, postoje ozbiljni ljudi koji se bave s politikom i donose odluke i postoje ovakvi gradonačelnici koji svojim građanima ne mogu osigurati niti vodu, pa traže da im država plaća električnu energiju, ne mogu riješit osnovne probleme, ne mogu riješit bazne stanice koje su rekli da će riješiti čim budu gradonačelnici i sada bi to prebacili na nekoga drugoga, to su takvi gradonačelnici, nesposobni i bavili bi se s državnom politikom. Lokalno je izabran, nek se bavi s građanima Sinja.
Kolega Borić isto tako, dobili ste isto tako opomenu, ovo je bila replika. Kolega Grmoja izvolite i vi povreda Poslovnika.
Povrijeđen je čl. 238., s onima koji ne mare za interese građana ne može se drugačije nego pritiskom, upravo na takav način kolega Bulj vas je pritisnuo da krenete odnosno da dopustite projekt aglomeracije u gradu Sinju, a kolega Bulj itekako rješava probleme građana jer je jedini gradonačelnik koji je u godinu dana riješio vrtić u Sinju, bilo bi dobro da u Zagrebu se tako brzo rješavaju stvari.
Kolega Grmoja isto tako dobivate opomenu, ovo nije bila povreda Poslovnika. E sada se nadam da je došao trenutak i da poštovani državni tajnik Alen Gospočić obrazloži Konačni prijedlog Zakona o elektroničkim komunikacijama, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, uvažene zastupnice i zastupnici. Pred nama odnosno pred vama je danas Konačni prijedlog Zakona o elektroničkim komunikacijama kojim se u hrvatsko zakonodavstvo preuzima Direktiva EU 2018/1972 Europskog parlamentarnog vijeća od 11. prosinca 2018., a o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija koji predstavlja kodifikaciju i sveobuhvatnu reformu regulatornog okvira EU u području elektroničkih komunikacija. Novim zakonom omogućit će se ubrzani razvoj elektroničkih komunikacijskih mreža koje će osigurati potrebnu povezivost i dostupnost mreže vrlo visokih kapaciteta uključujući nepokretne, pokretne i bežične mreže, te njihovu uporabu od strane svih građana RH, a isto tako i poduzetnika. Također očekuje se i daljnji razvoj tržišnog natjecanja kako u području infrastrukture tako i u području pružanja usluga i to kroz osiguranje uvjeta za nova ulaganja u elektroničke komunikacijske mreže i usluge. Temeljni ciljevi koji su ovim zakonom, ovim zakonom žele postići odnosi se na poticanje ulaganja i daljnji razvoj povezivosti i uspostave elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina, te stvaranje uvjeta za uvođenje i razvoj 5G mreža, jačanje tržišnog natjecanja i ujednačavanje korisničkih prava na području cijele Europe kako bi se korisnicima omogućilo što veći izbor usluga uz konkretne i konkurentne cijene, osigurati jednakost pristupa uslugama za osobe s invaliditetom, zadržavanje postojećeg mehanizma regulacije tržišta od strane neovisnog regulatorskog tijela uz ograničenje prethodne regulacije na isključivo nužna područja, djelotvorna, učinkovita i usklađena uporaba radio frekvencijskog spektra, adresnog i brojnog prostora, održavanje sigurnosti elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga koje je nužno za redovno funkcioniranje gospodarstva i društva u cijelini s posebnim naglaskom na zaštitu nacionalne kritičke infrastrukture. Također predloženim zakonom po prvi put će se zakonski urediti sljedeća pitanja, mogućnost određivanja obveze operatora koji do sada nisu bili predmet regulacije, a usluge pružaju putem interneta bez vlastite mreže infrastrukture, kao što su Viber, WhatsApp, Facebook, Messenger itd. Postupak procjene sigurnosti rizika proizvođača i dobavljača opreme za elektroničke komunikacijske mreže čime se provodi strateška mjera iz paketa mjera EU za kibernetičku sigurnost 5G mreže, procjene sigurnosnog rizika utvrđuju se rizici za nacionalnu sigurnost u skladu s provedbenim propisima koji će donijeti na temelju ovog zakona. Zakonska osnova za prikupljanje i elektroničku razmjenu nužnih podataka podnositeljima zahtjeva za sklapanje pretplatničkih ugovora, dakle naših fizičkih osoba potrošača i to isključivo u svrhu procjene njihove platežne sposobnosti čime će se osigurati cilj od općeg interesa za RH koji se odnosi na smanjene broja dužnika, iznosa njihovog duga, a time i smanjenja ukupno broja blokiranih dužnika u državi. Novim mehanizmom koji će se u postupku usklađivanja radiofrekvencije … između država i članica EU kao i s trećim zemljama omogućiti djelotvornije rješavanje sporova i uklanjanje štetnih smetnji koje onemogućuju uporabu harmoniziranog radio frekvencijskog spektra na području RH. Zemljopisni pregled dostupnost širokopojasnih mreža i gradnja širokopojasnih mreža državnim potporama, pristupačnost elektroničkim komunikacijskih usluga u smislu jednog vrijednog pristupa i izbora za krajnjeg korisnike s invaliditetom, uključujući prema komunikaciju prema hitnim službama. Tijekom javnog savjetovanja o Konačnom prijedlogu Zakona o elektroničnim komunikacijama kao i na temelju sjednice Odbra za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu HS-a bio je usmjeren na uređivanje odredba o pravu puta i visina naknade za pravo puta. Vlada RH nakon provedene analize 133 komentara zaprimljenih u javnom savjetovanju prihvatila njih nešto više od 60%, uključujući i sve komentare koji su se odnosili na određivanje naknade za prav puta što znači da visina naknade za pravo puta ovim zakonom nije smanjena niti ičim ograničena. I zaključno, poštovane zastupnice i zastupnici htio bih naglasiti da ovaj zakon predstavlja zakonsku mjeru iz programa Vlade RH za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU za 2022.g., ali isto tako jedan od indikatora na NPOO 2021.-2026. NPOO-a. Navedeni indikator potrebno je ispuniti do 30. lipnja '22. radi isplate punog iznosa druge rate financijskih sredstava iz NPOO-a u iznosu od 700 milijuna eura što predstavlja apsolutni politički i gospodarski prioritet za RH. Stoga Vlada predlaže HS-u donošenje Zakona o elektroničkim komunikacijama po hitnom postupku objedinjujući prvo i drugo čitanje. Hvala vam na pažnji.
Hvala i vama. Ostanite tu imate replika 15, prvi je na redu kolega Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče. Pa ovoga prije svega zanima me zbog čega vam je trebalo četiri godine da donesete zakon kad znamo da je od 2018. trebao biti donesen, evo mi čekamo zadnji čas pet do dvanaest da se donese zakon. eSavjetovanje traje jako kratko, bilo je dosta primjena prvenstveno gradova i općina koje su strahovale da im ne bi ukinuli onu naknadu za korištenje puta. Na Odboru za regionalnu i lokalnu samoupravu sam čuo da će ste prihvatili sve te primjedbe i da će to ostati kao što je bilo. Ne znam zašto se ne bi možda i malo podiglo da gradovi i općine nešto dodatno zarade s obzirom da sve poskupljuje u Hrvatskoj, pa mogli bi dići i tu naknadu za pravo puta s obzirom da su svi operateri u Hrvatskoj dobro posluju, imaju više milijunske dobiti i zanima me znači da to ostaje da gradovima i općinama nećete ništa skidati i tak. Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem poštovani saborski zastupniče na postavljenom pitanju. Pa pitanje je vrlo kompleksno, radi se o izuzetno kompleksnom zakonu od 186 članaka. Mi smo u proteklom razdoblju od tri ili četiri godine ne samo kroz javnu raspravu nego kroz savjetovanja druga tijela, kroz gradove, općine, udruge analizirali taj zakon, prvenstveno na vaše pitanje prava puta. Mi smo utvrdili da u većini europskih zemalja uopće ne postoji naknada za pravo puta, znači u većini zemalja ne postoji naknada za pravo puta, a u onima u kojima postoji ona je doista minimalna. Radi se o udjelu u financijskim sredstvima jedinica lokalne samouprave od 0,01, 0,2 ovisi kako od koje države. Kod nas to vrijedi u jedinicama lokalne samouprave vrlo neka druga vrijednost dosta veća. Iako je ovaj zakon išao [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] u samom savjetovanju.
U minutu pokušajte reći što treba. Kolega Zekanović izvolite.
Poštovani državni tajniče. Zakon se zove Prijedlog zakona o elektroničkim komunikacijama, međutim ovdje u članku znači čl. 55. zapravo radi se o poglavlju elektronička komunikacijska infrastruktura nisam nigdje pronašao da se spominje Starlink. Znate o čemu se radi? Dakle, od 5.11.2021.g. svatko u Hrvatskoj može za par stotina dolara kupiti uređaj Starlink i spajat se na Internet odnosno mi imamo jednoga provajdera elektroničkih usluga koji rade van zakonskih okvira, radi se o Elonu Musku, radi se o SpaceX-u. ja sam također se prijavio, došao mi je mail evo mogu vam ga proslijediti gdje se ja mogu spojiti sutra preko STarlinka na Internet. Brzine su fantastične, od 200, od 100 do 200 megabita po sekundi, zašto to nismo uvrstili u ovaj prijedlog Zakona, zašto vam netko van kontrole radi u Hrvatskoj i prodaje internet usluge?
Izvolite odgovor.
Puno vam hvala na ovom pitanju g. saborski ... [[Govornik se ne razumije.]] Ja ću reći da inspektorski nadzor u ime RH po ovom pitanju, Zakonu o elektroničkim komunikacijama provodi sama Agencija, znači Agencija, ako utvrdi određene nepravilnosti, ona ih i provodi i procesuira i sankcionira. U tom smislu mislim da je dobro pitanje da se unutar vašeg pitanja dodatno postavi pitanje i samoj Agenciji u nekakvoj raspravi koja to, vjerujem da je to obuhvaćeno i regulatornim pitanjima same agencije HAKOM.
Kolegice Ban Vlahek, izvolite.
Zahvaljujem. Značajan set pitanja odnosi se na gospodarenje frekvencijama za mobitele, odnosno buduće 5G i slične mreže, to ste i u samom uvodu spominjali. Koliko kao zajednica zarađujemo od prodaje tog zajedničkog dobra operaterima i zanima me, na 20 i više godina i jesu li te cijene prilagođene za kupovnu moć i broj kućanstva odnosno potencijalnih korisnika? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice, također, zahvaljujem na postavljenom pitanju. Radi se također, o slobodnom tržištu, slobodnom tržištu natjecanja, u svakom trenutku operateri se mogu javiti na natječaj, danas kao što je spomenuo u raspravi kolega Dončić prije nekog vremena taj iznos iznosio je od uporabe radiofrekvencijskog sredstva 2023. oko 450, ne milijardi ili koliko ste spomenuli nego 450 milijuna kuna. Danas on na slobodnom tržištu, znači javnom dražbom prije godinu, otprilike godinu i pol dana iznosi tek 76 kuna, 76 milijuna kuna na razdoblje od 15 godina, ne 20 nego 15 godina. Poticaj, cilj svega toga, ajmo reći, tog javnog natječaja, naj onog bitnijeg dijela frekvencijskog spektra upravo je cilj da se operatorima omogući sudjelovanje sa jedinicama lokalne samouprave i investiranje u te procese.
Kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala, da, operatori ... [[Govornik se ne razumije.]] ruralna područja, to je savršeno, vidjet ćemo za par godina, no moje je pitanje da li će se primjenom novog pravilnika, da li će doći telekom, tj. ... [[Govornik se ne razumije.]] ako hoćete plaćati više ili manje za pravo puta, znači pravilnikom o ... [[Govornik se ne razumije.]] za jedinice lokalne uprave i samouprave, to je moje pitanje.
Izvolite odgovor.
Hvala g. zastupniče. Ja ću malo pojasniti statut prava puta. Treba naglasiti za zakon razgraničava pravo puta na postojećoj infrastrukturi od prava puta na novoj infrastrukturi. U oba slučaja pravo puta treba gledati kao rezervni pravni instrument. Rezervni pravni instrument koji se primjenjuje tamo gdje operatori i vlasnici nisu riješili imovinskopravne odnose. Dakle ovim Zakonom se prvenstveno ohrabruje vlasnike i operatore da koriste uobičajene načine rješavanja imovinskopravnog puta. Kao što sam naslovno naglasio, naknada za pravo puta uredit će se pravilnikom koji ide iza ovog Zakona. Zakonom bi propisano da je taj pravilnik donese u roku godinu dana, a ja vjerujem da će u tom razdoblju svi oni koji su zainteresirani za naknade za pravo puta sudjelovati u toj raspravi u, oko izrade pravilnika sa HAKOM-om.
Kolegice Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, dakle poštovani, ovim Zakonom u hrvatsko zakonodavstvo preuzima se europska direktiva čiji je rok za preuzimanje istekao još 21. prosinca 2020. g. zbog toga jer je RH kako navodite, zaprimila obavijest o odluci EU komisije o podnošenju tužbe sudu EU protiv RH na temelju kršenja odredbi o funkcioniranju EU. Ovo je jedan od argumenata kojeg navodite za hitnu proceduru u koju ste dali ovaj prijedlog, ali u kojoj je ujedno i javno zakinuta za kvalitetnu raspravu po ovom itekako važnom prijedlogu Zakona. Pa nije li to zapravo zloupotreba hitne procedure i to zbog nemara u vašem Ministarstvu? Zahvaljujem.
Izvolite odgovor.
Puna hvala gđo. saborska zastupnice. Pa bit ću vrlo kratak i ponovit ću se. Znači ovaj Zakon ne radi se 2 mjeseca nego se 3 godine pomno analizira. Svi koji su u tom Zakonu na bilo koji način sudjeluju ili su involvirani, jako dobro znaju šta se u zakonu mijenja. Istina je da je rok bio kraj 2020. g., mi smo u ovom razdoblju još dodatno analizirali pravo puta, to je ključni dio koji se odnosi na ovaj Zakon i donijeli odluku da nećemo u ovom trenutku to ništa mijenjati. EU komisija je, točno, upoznata sa procedurom, isto tako je upoznata da zakon se donosi sukladno ovoj proceduri, da će usvojen biti do kraja ovog mjeseca, odnosno biti izglasan do kraja ovog mjeseca. Sumnjam da će biti ikakvih sankcija po tom pitanju.
Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo. Državni tajniče, evo, osnova današnjih, početka naše rasprave da oporba opet iz svojih razloga pokušava ovaj Zakon predstaviti na način da čini štetu lokalnoj samoupravi. Još jednom, molim vas decidirani odgovor. Da li su u ovom Zakonu, u ovim izmjenama i dopunama Zakona, sadržani elementi koji će omogućiti podzakonskom aktu kojeg će donijeti jedna neovisna agencija HAKOM, da učini ono što oni očekuju da se smanje sredstva lokalnoj samoupravi, da to odmah skinemo na početku jer će to obilježiti cijelu raspravu. I drugo pitanje, imamo ovdje lokalne čelnike i svi govore o optici i brzom internetu, itd. Koliko sredstava trenutno, znači stoji na raspolaganju da se događa ta situacija u svakoj lokalnoj samoupravi, na čitavom prostoru RH?
Izvolite odgovor.
Puno hvala saborski zastupniče. Upravo suprotno, znači ovaj Zakon povezuje jedinice lokalne i regionalne samouprave sa operatorima i sa Agencijom. Ovaj Zakon omogućit će da operatorima ukaže na budućnost u šta će to operatori ulagati kako bi država mogla jasnije vidjeti sliku u koja to područja mora bolje i kvalitetnije ulagati kako bi se te brzine mreža odnosno 5G mreža sutra definirala na svoj razini i na većem dijelu teritorije RH. Tako da nema govora da se na bilo koji način jedinice lokalne samouprave isključuju iz nekakvog donošenja takvih odluka. Upravo suprotno želimo operatore, jedinice lokalne samouprava i agenciju staviti na jedno mjesto kako bi kvalitetnije razvijali znači taj telekomunikacijski sustav u RH.
Kolegice Nemet, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, Ministarstvo prostornog uređenja je 7. lipnja u e-savjetovanje uputilo Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama i radovima. Dodaje se u Članku 1. stav 5. koji omogućava elektroničke, gradnju elektroničke komunikacijske infrastrukture protivno prostornom planiranju. Sam taj pravilnik nije u skladu sa Člankom 25. Zakona o elektroničkoj komunikaciji koji je također na sjednici danas. Zanima me da li ste vi uključeni u to i da li ste kao ministarstvo sudjelovali kod donošenja ovakvog pravilnika s obzirom da smatramo da on nije u redu jer se protivi prostornom planiranju? Hvala.
Izvolite odgovor.
Puno vam hvala gospođo saborska zastupnice. Naravno ministarstvo je sa svim tijelima i drugim tijelima osim jedinica lokalne samouprave i predstavnika drugih ministarstava u više navrata sudjelovalo, sastavljalo, mijenjalo, usklađivalo zato sam i u nekoliko navrata i naglasio da je zakon izuzetno kompleksan, dotiče se svih segmenata društva. Od jedinica lokalne samouprave, Ministarstva graditeljstva, službi koje isto također sudjeluju u tome, također samog ministarstva koje je duboko involvirano u cijeli proces. I ovim zakonom mora gledati unaprijed zajedno sa ostalim članicama EU. Tako da je sve što je rađeno u zakonu gotovo iskomunicirano sa svim tijelima, sa svim jedinicama lokalne samouprave i danas imamo zakon koji u potpunosti odgovara EU i drugim članicama vrši interoperabilnost.
Kolega Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Upozoravao sam evo i sad su izmjene prostornog plana u gradu Sinju da HAKOM radi onako kako mu Telecom naredi. Ja sam npr. dao određena ograničenja kod postavljanja baznih stanica. Isto je to u Zagrebu, slično je u Istri, ali i u Sinju negativno mišljenje. E, da smo sad u istoj državi jer taj HAKOM radi u interesu teleoperatera, a nije regulatorna agencija, a vi kao ministarstvo mu u tome pogodujete. Mene zanima zbog čega ste oduzeli člankom, brisanjem Članka 25. pravo jedinicama lokalnih samouprava da na svome području zaštite zdravlje ljudi kod postavljanja baznih stanica nego ste stavili da se mora osigurati mreža baznih stanica, a mi u lokalnoj samoupravi smo apsolutno nebitni. Onda najbolje vi donosite lipo prostorne planove, jedinice lokalne samouprave izbrište, nisu vam potrebne [[Upadica: Hvala vam.]] i to je to. Znači pogodujete [[Upadica: Hvala lijepa.]] isključivo teleoperaterima … [[Govornik se ne razumije.]]
Izvolite odgovor.
Puno vam hvala na ovom postavljenom pitanju gospodine saborski zastupniče. Što se tiče pitanja koje je upućeno, a vezano je za zračenje baznih stanica, ja ću istaknuti prije svega slijedeće. Pri postavljanju baznih stanica operatori su dužni napraviti mjere koje ne provode sami individualno nego su za to zadužene posebno akreditirane neovisne tvrtke. Znači koje nakon su toga dužne podatke i brzinu baznih stanica i odnos baznih stanica dostaviti samoj agenciji koja provjerava ukoliko postoji bilo kakva sumnja ili dosada ja ne znam da je bilo takvih ispada ili nekakvih neplaniranih situacija, znači agencija je ta koja će u konačnici ako dođe do nekakvih nepravilnosti utvrditi činjenično stanje prema baznim stanicama u odnosu na operatera.
Hvala vam lijepo. Idemo dalje, kolega Totgergeli izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče dolazim iz područja gdje mnoge jedinice lokalne samouprave kako njihovi građani tako i njihovi čelnici bi htjeli imati brži Internet nego što to u ovom trenutku imaju. I htjeli bi sagraditi njihovi čelnici tamo mreže takve koje će pružati brzine koje pružaju i u centru Zagreba. Da bi oni u tom uspjeli mene u stvari zanima sad što ovaj prijedlog zakona znači za takve jedinice lokalne samouprave i što same jedinice lokalne samouprave mogu napraviti da još prije i brže na tim područjima se sagrade nove mreže, bilo optičke, a bilo 5G nova mreža.
Izvolite odgovor.
Puno vam hvala saborski zastupniče na ovom pitanju. Biti ću vrlo jasan. Znači upravo se ovim zakonom omogućuje jedinicama lokalne samouprave, a posebno se daje zadaća operaterima da svoju buduću perspektivnost razvoja mreže moraju dostaviti u narednom periodu agenciji. Agencija će imati uvid u kompletno pokrivenost mreže što dosada nije bila obveza odnosno obvezu u koje to područja će u narednom razdoblju se ulagati što se tiče, što se tiče mreža. Ovo je idealna prilika, možda jedna od najboljih prilika da se u vrlo kratko vrijeme iz naravno, iz javnih sredstava pod tom mislim i europske fondove, agenciju, operatora nađu modeli da se upravo te brzine na teritoriju RH u onim dijelima koji nisu dovoljno pokrivene ili brzine nisu dovoljne upravo na ovaj način i pokrije. Hvala.
Kolega Zurovec, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani, čisto da se nadovežem na neke stvari koje ste rekli. Inače bazna stanica zrači otprilike milijun puta manje nego ovi mobiteli koji imate kod sebe trenutno blizu sebe i koje nosite u džepovima, čisto radi tehnikalija da znate ovaj o čemu se priča. Nadalje, dobio sam obavijest da su unutar savjetovanja i unutar komunikacije sa vašim ministarstvom određene renomirane hrvatske tvrtke koje zapošljavaju jako puno ljudi pogotovo iz područja komunikacija slale svoje primjedbe vezano za čl. 55. i kibernetičnu sigurnost, pa me zanima da li ste možda već nešto ukalupili da se prati naravno prema stečaju … [[Govornik se ne razumije]] što će biti pokriveno u pravilniku, čisto me ugrubo zanima, to je jedno, a napomenuo bih jedan ogroman problem vezan za prostorno planiranje jer uglavnom operateri izbjegavaju poštivati te nekakve stvari bilo za jednostavne građevine ili slično, drugim riječima dofura se bazna stanica na kotačima i onda je to kao mobilna građevina i na taj način se to izbjegava, imamo ogroman prostorno planski nered koji čak se ne može … [[Govornik se ne razumije]] na regionalnoj razini, a kamoli na lokalnoj.
Hvala vam lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani saborski zastupniče na postavljenom pitanju. Ja ću još jednom malo jasnije to pojasniti. Znači operatori se prilikom gradnje infrastrukture moraju pridržavati prije svega svih propisa, to je nedvojbeno. Zaštita ljudskog zdravlja eksplicitno je navedena u više odredbi, a razine zračenja propisuju se, znači propisuju se ne ovim zakonom nego se određuje već postojećim pravilnikom iz Ministarstva zdravstva i to u granicama koje u cijelosti odgovaraju standardima EU. Okej, ajmo dalje. Mislimo da će odredbe ovog zakona uvesti više jasnoća u prostorno planiranje i omogućiti veću zaštitu zdravlja ljudi, željenu razinu pokrivenosti, ovaj zakon stvara uvjete za razvoj 5G tehnologija, ali ne po cijenu ljudskog zdravlja i tu ću stati.
Kolega Matula izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Poštovani državni tajniče, ima jedno duboko proturječje u tome da vi višestruko inzistirate na tome da ste 3.g. pomno pripremali i sve analizirali, da ste ne znam koliko puta rekli o tome koliko je ovo kompleksan zakon i nakon takve pripreme vi ipak donesete odluku da ne idete u pravu javnu raspravu u prava dva čitanja, odigra se kasnije i ta tematska sjednica, odigrala se varka tijelom pošto se priča o tome da će se još bitno smanjivati putarine i naknade za put između, oko služnosti i na kraju je to odobreno, međutim ljudi znaju i u Zagrebu kakva je kvaliteta i gdje je brzi Internet kad je, a što se događa kada padne i kakve su štete i kakve su pauze u Zagrebu.
Izvolite odgovor.
Puno hvala vam prije svega na komentaru, rasprava i predlaganje i inicijative koje su se dešavale unutar 3 ili 4.g. napomenut ću da je prije 3.g. isto saborski Odbor za lokalnu samoupravu imao tu temu na dnevnom redu i temeljem te rasprave mi smo krenuli u duboku analizu i još jedna rečenica, kad se dobro nešto pripremi rasprava nije potrebna, hvala lijepa.
Kolega Pavić, izvolite.
Poštovani tajniče, za ovaj zakon bi trebala biti stvarno dobra rasprava, opsežna rasprava, ima tu dosta problema. Ono što prvo postavlja se pitanje kako mislite prisiliti operatere da razvijaju mrežu u ruralnom području, na koji način, nemojte samo odgovoriti 5G mreža jer to nije odgovor, znamo koji su dometi 5G mreže, ne govorim, neću uopće govoriti o zračenju, o bolesti i svemu ostalome, to je depase. Znamo dosad nove, novi bazne stanica zrače puno manje i to nije problem, ali problem je u tome što zapravo domet tih 5G baznih stanica je puno manji i drugačije rade nego dosadašnje stanice, prema tome ne možemo o tome govoriti, ali operateru ne možete narediti da radi u nekakvom ruralnom dijelu jer je ono profitna organizacija, prema tome kako da ih na to prisilimo, to je prvo pitanje. Drugo pitanje je vezano za funkcionalnost i danas imamo problem i u naseljenim gradovima i mjestima sa brzinom i ljudi nam odlaze iz tih gradova u druge gdje su veće brzine da mogu raditi svoj posao.
Hvala kolega Pavić. Izvolite odgovor.
Puno vam hvala na postavljenom pitanju g. saborski zastupniče. Upravo ovaj zakon napravit će propulzivnost i vidljivost koja su to ruralna područja, nazovimo ruralna područja, u interesu da razvijaju internet da dobiju veće brzine jer dosad to nije bila obveza operatera da prikazuje budućnost svojeg planova i razvoja. To nama omogućuje kao RH da JLS, operateri i država nađu modele kako da se to u budućnosti razvija. Znači ovo je idealna prilika da sve JLS zajedno sa HAK-om vide taj, tu grafiku gdje je ta potreba unaprijediti mrežu i gdje je ta javna, javna usluga odnosno gdje je ta usluga najviše potrebna. Ono što je još bitno reći da, sigurno ste u pravu da operateri privatnici neće ići tamo gdje nema, ali sa državom oni će dobiti uvjete da razvijaju mreže … [[Govornik se ne razumije]]
Hvala vam. Kolega Glavašević izvolite.
Hvala g. predsjedniče sabora. Poštovani g. državni tajniče, nadam se da ste se šalili ovo oko toga da rasprava nije potrebna s obzirom da se bez rasprave samo ponekad biraju kardinali odnosno sveti otac se bira aklamacijom ponekad u teoriji, u praksi se glasa i o tome, ovaj ali i o ovome zakonu zapravo je potrebna rasprava jer ima stvari o kojima, koja imamo pitanja recimo jedna od njih je razrješenje predsjednika i članova vijeća u uvjetima koje ste propisali recimo mislim jedna je stvar da, da sabor razrješava na prijedlog vlade, ali zašto ne bi sabor imao mogućnost razriješiti članove i bez prijedloga vlade, zamislive su okolnosti u kojima bi to bilo dobro. Isto tako u uvjetima se navodi npr. pravomoćna presuda, ali i spriječenost u obnašanju dužnosti u dužem periodu od 6 mjeseci, čovjek može završiti u istražnom zatvoru na 3 mjeseca, ne može obnašati dužnost, to je definitivno uvjet da ga se smijeni iako nema pravomoćne presude, ne znam da li biste ovaj mogli komentirati.
Hvala vam. Izvolite odgovor.
Puno vam hvala saborski zastupniče na ovom postavljenom pitanju. Kao što znate vlada daje suglasnost na statut agencije, tako da je osigurana sva, sav nadzor nad samom agencijom. Što se tiče razrješenja članova vijeća ili predsjednika vijeća ono je osiguranje pravne zaštite u slučaju ranijeg razrješenja izričito je predviđeno Direktivom 2018/172 o europskom zakonu o elektroničkim komunikacijama. Znači nije ta nego direktiva točno propisuje način razrješenja članova odnosno predsjednika agencije.
I zadnja replika kolega Šimičević izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče. Možemo se složiti da operateri u Hrvatskoj dobro posluju, da ostvaruju višemilijunsku dobit i da ih ne treba žaliti. Ovdje smo čuli različite stavove o ovome prijedlogu zakona i sad doista na vama je da vi uvjerite i nas saborske zastupnike i svekoliku hrvatsku javnost u opravdanost ovoga prijedloga zakona. Mene interesira da li su odnosno jesu li čelnici lokalne samouprave sudjelovali u izradi ovog zakona i na kraju krajeva jesu li oni zadovoljni sa ovim zakonom? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Puno vam hvala na ovome pitanju g. saborski zastupniče. Jasno da čelnici i predstavnici udruga gradova, jedinica regionalne samouprave ovo je njima ključno pitanje zato jer se odnosi na prava koja ostvaruju iz ovog zakona i to je temelj ne samo to nego i ta prava koja će ostvariti u budućnosti koja se u ovom trenutku nemaju namjeru mijenjati ko što je pokušano implicirati o tome. Duboko su bili nazočni u svim procesima donošenja zakona, ne samo ministarstva, ne samo tijela, ne samo službe nego i sve jedinice regionalne i lokalne samouprave. Puno vam hvala još jednom.
Zahvaljujem državnom tajniku. Došli smo do kraja s replikama pa ga molim da se vrati na svoje mjesto. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da, govorit će poštovani kolega Totgergeli potpredsjednik Odbora za lokalnu i područnu samoupravu. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče HS-a. Pa Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu HS-a na temelju poslovnika HS-a raspravio je predmetni prijedlog kao zainteresirano radno tijelo i to čak u dva navrata, jednom na tematskoj sjednici, a jednom na redovnoj sjednici. Na tematskoj sjednici između ostalih zaključaka donijeli smo i zaključne da Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu predlaže doradu odredbi od čl. 61. do 65. u Nacrtu prijedloga zakona o elektroničkim komunikacijama o naknadi prava puta na način da predlagatelj razmotri i uzme u obzir stajališta odbora, primjedbe i prijedloge udruga kao koje zastupa interese jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave kao i komentare zaprimljene u postupku javnog savjetovanja. I drugi važan, odbor podržava stajalište HAKOM-a iznesene na tematskoj sjednici odbora da zaustavi Nacrt prijedloga pravilnika o izmjenama i dopunama pravilnika o provedbi i naknadi za pravo puta u dijelu koji se odnosi na visinu naknade za nerazvrstane ceste. Moram naglasiti da smo i te zaključke na odboru donijeli jednoglasno. Na sjednici održanoj danas između ostalog predlagatelj je naglasio da se ovim prijedlogom zakona želi postići poticanje ulaganja i daljnji razvoj povezivosti i uspostave elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina te stvaranje preduvjeta za uvođenje i razvoj 5G mreža, jačanje tržišnog natjecanja i ujednačavanje korisničkih prava na području cijele EU. U raspravi članovi odbora istaknuli su da se pitanja koja se odnose na uređivanje odredbi o pravu puta i visini naknade za pravo puta, posebno se zahvalili predlagatelju što su uvažili i sve ono što je bilo predloženo na tematskoj sjednici i što su to uvrstili u konačni prijedlog zakona. I nakon provedene rasprave moram opet naglasiti da su članovi odbora jednoglasno podržali ovakav Nacrt prijedloga zakona o elektroničkim komunikacijama. Hvala.
Hvala i vama. Sada otvaram formalno raspravu. Prvi na redu je Klub zastupnika Mosta poštovani kolega Bulj. Izvolite.
Ovaj zakon bi bio korektan da se povuče, a ne da iđe u da ide u dva čitanja. Ja mogu navesti više razloga, znači prvi razlog je odma je imalo se namjeru pravilnikom HAKOM-a, a i ovim zakonom smanjiti sa 8 kuna na 2,40 lipa pravo puta jedinice lokalne samouprave što su milijunski iznosi. Također najveći dio infrastrukture koja je bila u vlasništvu HPT-a … Hrvatske pošte i telekomunikacije tj. države i otišlo u vlasništvo Deutschetelekoma nezakonito naravno i oni vrlo mali dio naplaćuju pravo služnosti, mislim mi vrlo mali dio pravo puta. Ja sam dao taj zakon. U drugim državama je drukčije uređeno. 90% infrastrukture ne plaćaju niti fizički niti pravnim osobama zbog toga sam i predlagao bio na tome odboru jer ja sam i digao odma glas kad sam vidio da se to poskupilo da se to plaća naravno u jedan poseban fond ako imovinskopravni odnosi … najveći dobit u EU imaju Deutschetelekoma u RH 42% tako da je to isključivo pogodovanje. Drugi vrlo bitna stvar da su se zato izborili i ono što su imali namjeru kod određenih radova da jedinice lokalne samouprave snose štetu koja nastane na toj infrastrukturi. Em ne plaćaju i to je se u tome dijelu izborilo da se promini uz gradove i općine. Naravno ja sam bio tu glasi… i cijelo vrijeme sam glasio. Kod postavljanja antenskih stupova i baznih stanica jedinice lokalne samouprave se tu maltretiraju ne poštivaju se prostorni planovi koje donose gradska vijeća, ne uvažavaju se njihove primjedbe i HAKOM koči, recimo u gradu Sinju razvoj grada Sinja jer žele sa da postavljaju bazne stanice gdje im god padne napamet tako da je sad bazna stanica veća od najvećeg objekta u gradu Sinju, to je Zvonik čudotvorne Gospe Sinjske, doslovno oni bi stavljali zvonike, to imaju običaj na kulturna dobra. Mislim to možemo vidjeti bezbroj primjera, tako da su lokalne samouprave iz ovoga sustava izbačene, znači vi se smijete tamo čitate slikice, brige ministra Butkovića, on igra Briškulu u Slovenskoj 9, on je takav, on je simpatičan pa bit će vjerojatno on ima te dobre odnose, voli sad liti zaigrati na Trešete, Briškule i šta se igra, kolega Klarić zna u vašem kraju. Ja bih samo jednom rekao da je ovo jedino što možemo i što bi bilo pravično, povući velike štete, poglavito za jedinice lokalne samouprave, velike štete, a za fizičke osobe neću niti govoriti. Znači ovaj čl. 25 morao bi znači dobro, mislim ne razmisliti, nego jednostavno oduzeli ste ovlasti jedinicama lokalne samouprave da uopće sudjeluju u bilo kakvoj raspravi o zaštiti ljudi, možemo mi govoriti o značenju, nezračenju međutim, nije ugodno kad je na bolnici bazne stanice ili u bolnicu, kad su na kulturnim dobrima, kad su ustanove, dječje vrtiće, škole, znamo da i EU nalaže da se priča malo više Wi-Fiju kako djeca to koriste, zbog ... [[Govornik se ne razumije.]] koji su utjecaji na zdravlje, to nije ništa izmišljeno, to možete, vi to je i obveza čak Ministarstva obrazovanja staviti na svoje stranice, ovo je isključivo pogodovanje teleoperaterima, ovo je napravljeno zajedno znači HAKOM je i bio u HT-u, obitelj Mišetić, to sam rekao, prevelik utjecaj obitelji Mišetić na ovu Vladu, to se zna također, da je premijer pod velikim utjecajem i ovo je, čisto isključivo pogodovanje teleoperateru koji ima najveću dobit u EU u RH. Ponavljam 42%. Apsolutno što se tiče prava puta, prava služnosti, 3 puta sam dao zakon u proceduru, nije nikako došao na dnevni red, sad je u proceduri, predsjedniče, zbog čega ne dolazi na dnevni red da teleoperateri plaćaju isto onoliko koliko i primjera u Sloveniji? Stoga još jednom tražim od vas prije svega, da dođe ministar Butković, a drugo, povučete ovaj Zakon, nemojte ovo gurati na silu jer vjerujte mi napravit ćete dugoročno velike štete, a već što se tiče telekomunikacija, napravljene su privatizacijom štete ogromne. Ovo su još veće štete po pitanju poglavito lokalnih samouprava, što se tiče europskih fondova, i tu se pogoduje najviše teleoperaterima za izgradnju optičke infrastrukture. I mene je dočekao sad nekakav projekt, sad ga analiziram, neće biti vlasnici prometa jedinice lokalne samouprave nego se uvaljuje HT-u. Tako da ne znam što bi ... [[Govornik se ne razumije.]] ako radiš novi neće uvatit sredstva, ako radimo, onda smo opet pod ključem nacionalne sigurnosti, dajemo stranom teleoperateru da kontrolira naš promet. Stoga još jednom, povucite ovaj Zakon, dobro razmislite, ništa ne znači misec dana, neke stvari se promijenile i pod pritiskom, ali se promijenile, a ovo što radite je katastrofa za interese hrvatskog naroda. Hvala lijepo.
Idemo na 2. raspravu u ime Kluba zastupnika SDP-a, govorit će poštovani kolega Hajdaš Dončić, izvolite.
Hvala vam g. predsjedniče Sabora. Dakle, prijedlog Zakona o elektroničkim komunikacijama, to je točno, prenosi Direktivu br. 1972 iz 2018. u hrvatsko zakonodavstvo ili tzv. Direktivu europski zakonik elektroničkih komunikacija, dakle Communications code i upravo je taj Zakonik izmijenio, ali i objedinio 4 dosadašnje direktive koje su se odnosile na rad telekomunikacijskih kompanija tj. telekoma i najčešće uz pristup mobilnoj telefonskoj mreži oni prodaju i pristup internetu, tzv. ISP-evi, dakle Internet servise providers iliti operateri elektroničkih komunikacija za građane RH, to je A1 i HT ili Deutsche telekom. E sad dolazimo do prvog problema, a to je da je EU parlament i vijeće je Zakonik usvojio 11. prosinca 2018. g., a rok za prenošenje ovog Zakonika, tj. Direktive u hrvatsko zakonodavstvo je istekao 21. prosinca 2020. g., naglašavam 21. prosinca 2020. g. pa bih naglasio da je sudu EU podnesena tužba protiv RH što se sve navodi u obrazloženju skraćenog trajanja javnog savjetovanja u ovom prijedlogu Ministarstva mora, prometa i infrastrukture. Isto tako, što je i naglasio državni tajnik, Alen, g. Alen, preuzimanje ove Direktive u hrvatsko zakonodavstvo do 30. lipnja ove godine je jedan od 25 indikatora koje RH mora ispuniti kako bi podnijela tzv. zahtjev za isplatu druge rate financijskih sredstava iz Nacionalnog plana, što je spomenuo jedan zastupnik HDZ-a u visini od 700 milijuna eura. Zašto se tako dugo čekalo i zašto se skraćivala javna rasprava? Zato jer nažalost, a to znaju i kolege iz HDZ-a, dakle hrvatska Vlada funkcionira isključivo na jednoj osobi, a to je g. Plenković koji zapravo odlučuje o svemu pa se to lagano kod njega, da kažem onako pučki, pekmezilo, kao što se pekmeze i mnoge druge stvari. Ta Direktiva iz 2018. koja je nažalost usvojena i Hrvatska ju nije provela do 21. prosinca 2020. je dio europske strategije dakle zajedničkog tržišta kojem pripada RH koja govori o jedinstvenom digitalnom tržištu. Ako se sjećate i tko je pratio malo, to je još tzv. bila Junckerova komisija i u tom trenutku je Nelly Cruz dakle jedna Holanđanka zapravo provela prvi postupak tzv. digitalne ađende ili traženja digitalnih šampiona. I naravno, EU kao EU, birokratizirana više nego hrvatska birokracija, uvijek vam stavlja i nekakva tri ključna pojma. Tako se oni stavili 3 buzzwords koje se zovu europska kompetitivnost, uključenost i ona meni najdraža, digitalna budućnost, što god to značilo. E sad, samo to jedinstveno digitalno tržište je posloženo na tri tzv. stupa. Jedan je pristup, znači povećanje pristupa građana EU digitalnim dobrima i uslugama, dakle kroz harmonizaciju, digitalnu trgovinu, regulaciju autorskih prava, PDV, itd. Drugi stup obuhvaća promotion ili promociju rasta digitalne ekonomije i servis koji je u Hrvatskoj poznat funkcionira tak tak, ima jako loše korisničko sučelje, a zove se e-Građani, mislim da većina zastupnica i zastupnika u saboru vjerojatno nadam se i koriste tu platformu e-Građanin koja je definitivno ono demode što se tiče Hrvatske. I treći stup je okruženje ili environment, a to je zapravo kako i na koji način unaprijediti digitalne mreže, internetske usluge u nečemu što je najvažnije u 21. stoljeću, a to vam je sigurnost podataka, investicije i brzina prijenosa koja su izrazito važna i za građane, a isto tako i za poduzeća. E taj zadnji stup koji sam spomenuo upravo je i fokus ove direktive ili zakonika. Zašto? To slažem se s tim, smatram da je također digitalna ekonomija presudna za ekonomsku kompetitivnost u budućnosti, a tu vam baš nema europskih kompanija nego prednjače ili američke ili azijske kompanije dakle sa sjedištem u tim državama. Znači postoji vam nešto što se zove, a ja ću to nazvati ekonomskom terminologijom oligopol, to je tzv. velika petorka, Amazon, Aple, Google, Facebook, Dash, Meta i Microsoft i postoje vam nekakvi kineski i korejski giganti. U osmoj godini primjena te strategije, sad ću reći onako na makro razini EU postavlja se pitanje da li je zapravo EU u tome uspjela ili je ovako i onako koncentrirano tržište Telecoma zapravo postao nažalost oligopol i da li državama članicama i građanima to stara više problema nego ih rješava? Da li će Hrvatska do 2025. dakle ostvariti ciljeve koje si je sama zadala, a to su ciljevi gigabitnog društva ili ćemo se vratiti u razdoblje od prije 20-ak godina jer je ono povijest reverzibilna, kada se pripremala privatizacija dijelova kabelske infrastrukture i kada stariji ovdje koji sjede znaju, jedan od glavnih, a to se zove u politici narativa je zapravo bilo da država ne može sama graditi nove brže mreže te trebamo privatne investitore da to moderniziraju. A šta se sad događa? Događa se to da privatni investitori ne žele ulagati u ruralna područja te zapravo iz vlada moli da ubrzaju tu modernizaciju pa im onda smanjuju i upotrebu radiofrekvencijskog spektra što sam napomenuo u ovom prvom dijelu svog izlaganja. E sad, kako Hrvatska stoji s pristupom prema komunikacijskim mrežama? Znači prema podacima Eurostata koji su službeni, znači Hrvatska je prije par godina imala 77% pučanstva imalo je pristup internetu dok je prosjek EU tada bio 84%. Sada smo prema istom izvoru, to je Eurostat dakle na 86%, a europski prosjek vam je sad 92%. Dakle, što je također vidljivo mi smo vam točno evo zacrtao sam treći odostraga, tu su jedino naši pod navodnicima iza naš još naši prijatelji Bugari. S druge strane što imamo? Imamo da vodeći operateri na tržištu nepokretnih mreža drže vam 72% ukupnog hrvatskog tržišta, 72%. Dakle, ovdje čak više ne govorimo o oligopolu, ispričavam se o, da ne govorimo o oligopolu govorimo o duopolu, znači 72%. Ključno što je dakle provedeno u skraćenom postupku javne rasprave, znači od 29. travnja do 13. svibnja to je bio prijedlog zakona o izmjenama i dopunama pravilnika stigao je naravno od općina i gradova koji u ovom prijedlogu vide da se za korištenje njihovih prostornih resursa više razmišljalo o interesima operatera, znači krupnog kapitala nego o interesima općina, gradova i njihovih u tom trenutku izvornih prihoda. Ja ću ostaviti kolegama iz ministarstva nekoliko pitanja za sve nas. Da li ovaj novi regulatorni okvir, da li se on odnosi na gospodarenje frekvencija ili narodski da kažem za mobitele i za buduću 5G ili sličnu mrežu? Vrijeme će pokazati svoje. Koliko ćemo kao zajednica zaraditi od prodaje tog zajedničkog dobra operaterima na 20 i više godina? Dakle, to vam je isto kao da obalu iznajmimo po kunu za metar ili dozvolimo besplatno crpljenje pitke vode. Jesu li te cijene prilagođene za kupovnu moći i broj kućanstava odnosno potencijalnih korisnika i da li usporediva sa drugim zemljama? Statistika je onako skup vrlo zanimljivih podataka. Treba biti vrlo oprezan kada analiziramo. Kako bi se postigle moje je pitanje i na koji način bolje cijene pa možda čak i da ministarstvo razuvjeri javnost u sumnju i pogodovanje, a osobito na područjima gdje se radiofrekvencijski spektar ustupio na suptilno organiziranim aukcijama, gdje su aukcije kao trebale biti javne, a snaga malog broja veoma utjecajnih poduzetnika nudi mogući odgovor zašto u Hrvatskoj nije tako što sam pokazao i s ovim grafikonima koji se tiču zapravo oligopola koji vlada u Hrvatskoj. Hvala vam gospodine predsjedniče sabora na 4 sekunde viška vremena.
Molim, molim velikodušan sam. Sad će u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku … [[Upadica se ne razumije.]] to, to zato što ste me unaprijedili, a moram biti velikodušan. Poštovana zastupnica Ružica Vukovac u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, dakle u obrazloženju prijedloga za donošenje ovog zakona po hitnom postupku saznali smo jedan neobičan podatak. Naime, RH do 30. lipnja 2022. mora ispuniti određeni broj indikatora iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti za razdoblje od 2021. do 2026. od kojih je jedan i donošenje Zakona o elektroničkim komunikacijama kao dijela reforme zakonodavnog okvira kojim će se omogućiti jačanje povezivosti kao osnove digitalne tranzicije društva i gospodarstva. Budući da je pravodobno ispunjavanje navedenih indikatora apsolutni politički i gospodarski prioritet navedeni rok ne može se produljiti jer predstavlja preduvjet za isplatu iznosa druge rate financijskih sredstava iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti predlagatelj navedeno smatra osobito opravdanim razlogom za donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Međutim, budući da se ovim zakonom u hrvatsko zakonodavstvo preuzima direktiva EU broj 2018/1972 a rok preuzimanja ove direktive u nacionalno zakonodavstvo je istekao i to još kako smo čuli 21. prosinca 2020. Republika Hrvatska je u međuvremenu zaprimila obavijest o odluci Europske komisije o podnošenju tužbe Sudu EU protiv Republike Hrvatske na temelju članka 258. i 260. stavka 3. Ugovora o funkcioniranju EU zbog neobavješćivanja o nacionalnim mjerama preuzimanja navedene direktive u nacionalno zakonodavstvo. Navedeno u ministarstvu također smatraju dovoljno jakim argumentom zbog kojeg su oba čitanja spojili u jedno i time onemogućili kvalitetnu raspravu da zainteresiranom javnošću, a zainteresirane javnosti kod ovog prijedloga je doista puno. Rezimirajući samo komentare na postupak e-savjetovanja usput rečeno koje je svedeno na minimum minimuma koji čak nije niti u skladu sa Zakonom o procjeni učinaka propisa jer trajalo je samo 14 dana. Vidimo koliko su istinski zabrinute mnogobrojne općine i gradovi, da će ostati naravno bez svojih prava, a posredno onda i sami građani. 7 gradova je izrazilo svoju zabrinutost. Čak 53 općine su reagirale i sugerirale svoje primjedbe i prijedloge, 7 pravnih osoba i 10 fizičkih osoba je komentiralo. Unutar poglavlja elektronička komunikacijska infrastruktura očito je kako ministarstvo, HAKOM i društvo Hrvatski telecom naočigled jednostavne odredbe o korištenju nekretnina putem prava puta i odredbe o izmještanju i zaštiti elektroničke komunikacijske infrastrukture i druge povezane opreme u svrhu izvođenja radova ili gradnje nove građevine mijenjanju na prilično sumnjiv i suspektan način u korist društva Hrvatski telecom, a na ogromnu financijsku štetu Republike Hrvatske, jedinica lokalne, regionalne samouprave, društava čiji su osnivači vlasnica Republika Hrvatska, zatim jedinice lokalne, odnosno regionalne samouprave i investitora. Važećim člankom 26. stavkom 4. Zakona o elektroničkim komunikacijama propisano je ako je nužno zaštititi ili premjestiti elektroničku komunikacijsku infrastrukturu i drugu povezanu opremu u svrhu izvođenja radova ili gradnje nove građevine investitor radova ili građevine obvezan je o vlastitom trošku osigurati zaštitu ili premještanje elektroničke komunikacijske infrastrukture i druge povezane opreme koja je izgrađena u skladu sa ovim zakonom i posebnim propisima. U protivnom trošak njezine zaštite ili premještanja snosi sam infrastrukturni operator. Investitor ne snosi trošak zaštite ili premještanja elektroničke komunikacijske infrastrukture i druge povezane opreme ako elektronička komunikacijska infrastruktura i druga povezana oprema nije izgrađena u skladu sa propisima gradnje i prostornog uređenja. Dakle, citirani članak usklađen je sa propisima gradnje i prostornog uređenja. Građevina koja nije građena u skladu sa propisima gradnje i prostornog uređenja je nezakonita i de iure ona ne postoji u prostoru. Predložene izmjene članka 61. Nacrta prijedloga zakona nisu usklađene sa propisima gradnje i prostornog uređenja već je infrastrukturni operator uredio samo korištenje nekretnina na kojima je položena njegova infrastruktura koja i dalje nije izgrađena u skladu sa propisima gradnje i prostornog uređenja, dakle nije legalna. Elektronička komunikacijska infrastruktura i druga povezana oprema društva Hrvatski telekom d.d. nije izgrađena u skladu sa propisima gradnje i prostornog uređenja. Izgrađena je bez akta kojim se odobrava građenje, odnosno uporaba građevine. Zbog čega bi bilo koji investitor u Republici Hrvatskoj bio prisiljavan preuzeti na sebe troškove koji se mogu mjeriti u milijunima kuna i to za zaštitu ili izmještanje infrastrukture društva Hrvatski telekom d.d. koja se nalazi u zoni zahvata investicije, a koja je izgrađena bez akta kojim se odobrava građenje, odnosno uporaba građevine. Podsjeća se predlagatelj zakona da je zakonodavac upravo u svrhu legalizacije građevina donio Zakon o legalizaciji nezakonito izgrađenih građevina. Javno je poznata činjenica da društvo Hrvatski telekom d.d. ima ilegalno izgrađenu infrastrukturu i mrežu. Imajući u vidu gornju činjenicu evidentno je da se na jedan zlonamjeran i perfidan i krajnje suspektan način pogoduje društvu Hrvatski telekom d.d. Zanimljivo je da je društvo Hrvatski telekom d.d. i član radne skupine za izradu Nacrta ovog prijedloga zakona. Pa tko nama kreira onda zakone? Tvrtke u strankom vlasništvu? Nikako nije jasno zašto ministarstvo predlaže odredbe zakona koje su u suprotnosti s propisima gradnje. Predloženim člankom ministarstvo ne pojašnjava što je s investicijama koje su financirane javnim i europskim sredstvima naročito kod velikih infrastrukturnih investicijskih projekata poput obnove željeznica, izgradnje novih javnih i nerazvrstanih cesta, aglomeracijskih projekata, dakle nova komunalna, vodno-komunalna infrastruktura itd. U takvim projektima investitori koji su ili Republika Hrvatska ili jedinice lokalne odnosno regionalne samouprave ili društva u vlasništvu ili čiji su osnivački Republika Hrvatska i jedinica lokalne (regionalne) samouprave ne smiju i nije propisima dopušteno preuzimati bilo kakav nezakoniti trošak jer dolazi do primjene financijskih kazni za nositelje projekata. Velik je broj primjera gdje su nositelji takvih projekata kažnjeni milijunima eura kazne. Također predloženim izmjenama ministarstvo nije pojasnilo što s projektima gdje investitori nisu vlasnici nekretnina na kojima izvode investiciju, npr. komunalna društva kao samostalne pravne osobe, kakve su u tom slučaju obveze investitora, nejasno je od kakvog je utjecaja na njihov projekt činjenica što društvo Hrvatski telekom d.d. ima riješeno pravo puta s vlasnikom nekretnina? Predložene izmjene iz čl. 61. st. 4. i 5. nacrta prijedloga Zakona o elektroničkim komunikacijama idu toliko daleko da diskriminiraju i iskrivljuju i definiciju investitora iz propisa o gradnji, tako za investitora u st. 4. vrijede jedna pravila, a za investitora u st. 5., dakle investitor je tu fizička ili pravna osoba druga pravila. Jasni su motivi i namjera predloženih izmjena ovog zakona na način kako je to predložilo ministarstvo, izmjene idu izravno u korist društva Hrvatski telekom d.d. na štetu suinvestitorima koji su prvenstveno onda RH odnosno jedinice lokalne odnosno regionalne samouprave ili društva u vlasništvu ili čiji su opet osnivači RH i jedinica lokalne i regionalne samouprave, te su u suprotnosti s propisima gradnje s izravnim neposrednim pravnim i financijskim posljedicama za investitore i njihove vlasnike. Prilikom svake izmjene propisa potrebno je napraviti financijski učinak izmjena i dati suvislo obrazloženje koje su obveze, koje obveze ministarstvo zapravo u ovom slučaju ponovno nije izvršilo. U obrazloženju izmjena naoko jednostavna i neprimjetna izmjena ima veliki financijski učinak na investitore, RH, jedinice lokalne i regionalne samouprave i društva u vlasništvu ili čiji su osnivači RH, jedinice lokalne i regionalne samouprave dok ministarstvo dakle skriva i obrazloženje i financijsku analizu. Za ovako predloženu izmjenu ministarstvo je bilo obvezno ishoditi mišljenja Ministarstva graditeljstva, Ministarstva gospodarstva, zatim tijela koja imaju posredničku ulogu poput SAFU-a i drugih. Pošto nemam puno vremena za kraj bih samo htjela još demantirati poštovanog državnog tajnika. Naime, javnosti je dostupna studija Ekonomskog instituta u Zagrebu pod nazivom „Analitičke odrednice naknade za pravo puta za elektroničku komunikacijsku infrastrukturu“ u kojoj je vidljivo da se naknada ipak plaća i u drugim zemljama članicama, ne u svim i ne nisu tako zanemarivi iznosi u pitanju kao što ste spomenuli. Zahvaljujem.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je u hitnoj proceduri prijedlog Zakona o elektroničkim komunikacija. Ja principijelno mislim da postoje slučajevi i uvjeti kad trebaju bit hitne procedure, principijelno mislim da je to, treba biti iznimno, nemam ništa protiv hitnih procedura, ali nešto što imam i što ću jasno reći je slijedeće. Mi ovdje dobivamo niz zakona koji isto imaju oznaku P.Z. koji idu u dva čitanja gdje čak nemamo ni razliku između prvog i drugog čitanja i uredno to odrađujemo, a ovakav jedan zakon koji je vrlo slojevit, vrlo značajan imamo u hitnoj proceduri i sad si postavljamo pitanje zašto? Zato što ministarstvo nije odradilo svoj posao, zato što ministarstvo nije poštivalo rokove i zato što ono što je i pred matičnim odborom, a i pred drugim odborima na kojim je bio, a i državni tajnik rekao da je Hrvatska tužena sudu EU zato što nije ugradila određenu direktivu i za to će snositi posljedice. Inače postoje neki dobri običaji, kad te dobre običaje krenemo narušavati onda zapravo se svi zajedno nađemo u problemu. Jedan od dobrih običaja je slijedeći, a to je da ministar za zakone dakle ne dođe baš svaki put, ne dođu svi ministri, ali da ministar dođe i zakone koji su iz njegovih oblasti vrlo važni i vrlo značajni tu brani, pa makar bude na onom prvom setu i imamo neke ministre koji upravljaju u vrlo osjetljivim resorima koji dođu tu i po cijele dane su, ja ću tu spomenuti ministricu poljoprivrede kojoj sigurno nije ugodno slušati sve ono što mi imamo reći, ali uredno dođe tu, cijeli dan bude, posluša što je, ima brdo replika i javlja se i sve ostalo. Imamo i ministra iz oblasti pravosuđa koji dođe i jednako tako bude tu, a ministra Butkovića ili recimo ministra Božinovića možemo samo vidjeti kad je aktualno prijepodne, kad su u pratnji premijera i ako dobiju neko pitanje obično od vladajućih i dobro došli i dobroj pripremi za taj odgovor, ali ne. Apsolutno sam sigurna da je danas bilo mjesto ministra Butkovića da bude ovdje. Ajdemo sad malo o zakonu, ja, ovo su zakoni o kojim ja uvijek volim raspravljati, volim raspravljati s jedne stručne razine i ne volim raspravljati paušalno što bi bilo kad bi bilo i kako bi bilo. Dakle, riječ je o jednom zakonu koji smo željno očekivali i koji je bio onaj stari zakon i sve ostalo, ali koji nam je trebao. Dakle nema nikog među nama koji se ne iznervira svaki put kad onaj svoj dragi omiljeni uređaj koji se zove smart telefon uključi, pa nema signal i onda kad nemate signala, a signal želite imati uvijek u svakim uvjetima onda su vam krivi svi, država, ministar, svi zajedno su vam krivi i volimo imati signal svud i u svakim uvjetima. Ja sam nekoliko puta govorila s ove govornice o tome i ne tajim dakle i jedrenje je jedno moja velika ljubav. Posljednjih godina kad vidite neke jedriličare na brodovima svi oni su u nekom trenutku na svojim ili laptopima ili svim ostalima i vole imati i kad su na najudaljenijem otoku mogućnost signala da se spajaju na sve moguće mreže, dakle izuzetno je važna ta mogućnost komunikacije i zbog toga zaista treba o tome voditi računa. Mi smo prošli jedan trnoviti put, taj trnoviti put mi koji malo duže pamtimo ili malo duže smo na ovom svijetu prošli smo različite i rasprave i što to znači planiranje u dokumentima prostornog uređenja, što to znači u izgradnji, što to znači u izdavanju dozvola, što to znači u svemu tome, dakle meni se čini da je začetak svega toga bilo, a vidim da su i tu neki kolege koji su od početka u toj priči, to su vam bila onaj veliki projekt koji je jedan bivši davno dana ministar koji je došao iz Kanade uvodio, a to su vam bili svjetlovodni kablovi koji je bio projekt gdje je cijela država bila te svjetlovodne kablove uvedena i odnosno premrežena. Tad je u ministarstvu u kojem sam ja radila su se izdavale lokacijske dozvole i znate šta je rezultat toga bilo? Izdane su lokacijske dozvole, a nikad nisu do kraja izdane građevinske dozvole i bojim se da je i dio toga ostao u onoj tzv. sivoj zoni. Mi ovim zakonom vi ovim zakonom trebate dvije stvari odraditi, jednu stvar koju niste odradili i koju ću malo više govoriti u pojedinačnoj raspravi, dakle mi imamo u Hrvatskoj strašno puno infrastrukture, pogotovo i ove infrastrukture koja je nelegalna, koja ne samo da je nelegalna ona nije niti evidentirana. Ja sam radila u nekom drugom sustavu i nekoj drugoj priči kad je bilo tko izdavao dakle kada se izdavali uporabnu dozvolu prije izdavanja uporabne dozvole morali ste donijeti potvrdu od katastra da su vam snimljena kompletna infrastrukturna mreža, da je ona evidentirana u katastru i onda je to bio uvjet za izdavanje uporabne dozvole. To smo po putu izgubili. Dakle, mi imamo dio problema koje ovaj zakon ne rješava, ja sam vidjela neke prijedloge o legalizaciji infrastrukturne mreže i ostalo, imate postojeću infrastrukturnu mrežu koja je ostala u sivoj zoni. Pri tom ministarstvo iz kojeg vi dolazite je tamo negdje 2013.g. kada je radio Zakon o cestama onda je vezano uz nerazvrstane ceste donesao jednu odredbu gdje je tim zakonom omogućio da nerazvrstane ceste dobiju status legalnosti i rekao je kako to treba ići. Meni se čini da je to model koji je dobar i za ovo, ali to je nešto o čemu trebate razmišljat, a ovdje niste riješili. Ovdje rješavate stvari od sad na dalje, kad se gradi, kako se gradi, pri tom naravno moram spomenuti i onu kompletnu kabelsku infrastrukturu koju su napravili jedinice lokalne samouprave koji su napravljeni različiti izvođači za koje ne znate ni tko su ni koji su ni ko njima upravlja, dakle tu ima niz stvari. Ali kada govorimo o budućnosti ovim ste zakonom izdefinirali neke uvjete i uvjeti koji jesu, ja ću se referirati ovdje u ime kluba na nekoliko članaka, naravno da uvijek govorim o onim stvarima za koje nekako mislim da se nešto više razumijem. Dakle, u čl. 59. u st. 2. vi govorite da kako se planira, da se planira u dokumentima, regionalne i sve ostalo i između ostalog da se moraju zadovoljiti zahtjevi zaštite zdravlja, zaštite prostora i očuvanje okoliša. Dakle, to je odredba koja je stara, koja se više u nekakvom izričaju ne koristi. Čini mi se i u tom smislu ću pripremiti amandman da bi bilo neusporedivo bolje da se nakon ljudskog zdravlja kaže s elementima zaštite prirodne i kulturne baštine i svim elementima očuvanja kvalitete prostora. To su izričaji koji se danas koriste, dakle nešto što bi bilo u duhu nečeg novog. Dakle, ja ću se potruditi napravit ću taj amandman, ako ga hoćete prihvatiti do njega, to je kao kamilica, neće nikom biti niti bolje niti lošije ali je u duhu propisa koji bi trebali biti i koji bi se na taj način trebali definirati. Zatim ću se referirati na dva članka i mislim da je već nadležni odbor za promet dao amandman jel sam vidjela u amandmanima da je pripremio putem udruge gradova. Ono što je uvijek problem i što će i dalje biti problem to su vam dvije stvari, jedna stvar su vam imovinsko-pravni odnosi. Vi i dalje dakle mislim kad čitamo sve je vrlo jasno, jasno je da vi ne možete ovim kao lex spcecialis govoriti drugačije o imovinskopravnim odnosima jer kaže da je sve u skladu sa zakonima koji uređuju prostorno uređenje i gradnja. Dakle, rješavanje imovinskopravnih odnosa, ne može biti drugačije. Ja se često pitam, dakle ovo je možda nekakva hereza u odnosu na ono što inače zastupam, često se pitam da li je došlo vrijeme da za neke situacije i za neke stvari se nekim zakonom kao lex specialis nametnemo nekakva drugačija rješenja. Dakle, o čemu vam govorim, dakle ovdje vam je potvrda o pravu puta, dakle potvrda o pravu puta ti putovi kad je riječ o nerazvrstanim ćete se morati referirati na Zakon o cestama koji je iz 2013. i koji je ok, ali recimo u gradovima vrlo jednostavno kad uzmete neke ceste u gradu Zagrebu, kad uzmete gruntovnicu ićete tamo još cesta je već godinama napravljena, a tamo su još uvijek bivši vlasnici. Dakle, to su neke stvari koje se za ubuduće treba pitati, ali mi je 10 minuta isteklo, a onda ću u pojedinačnoj malo detaljnije o tim imovinskopravnim. Hvala lijepa.
U ime kluba zastupnika HDZ-a sad će govoriti poštovani zastupnik Pero Ćosić. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani predstavnici predlagatelja, državni tajnice sa suradnicima, uvažene kolegice i kolege. Predloženim zakonom u hrvatski pravni sustav prenose se odredbe nekoliko europskih direktiva i osigurava se provedba uredbi EU koje reguliraju područje elektroničkih komunikacija, a odnose se na razvoj elektroničkih komunikacijskih mreža koje će osigurati potrebnu povezivost i dostupnost mreža vrlo visokog kapaciteta te njihovu uporabu od strane svih građana, ali i poduzetnika. Kada danas govorimo o mrežama velikog kapaciteta mnogi prvenstveno misle na 5G mreže, ali nikako se ne smije zaboraviti svjetlovodne mreže, osim što služe za izravno prožanje elektroničkih komunikacijskih usluga korisnicima, oni služe i za međusobno povezivanje baznih postaja pokretnih mreža, a isto tako i za izravno povezivanje dviju točaka vrlo velikim kapacitetom. Kroz osiguranje uvjeta za nova ulaganja u projekte razvoja elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga očekuje se daljnji razvoj tržišnog natjecanja, kako u području infrastrukture, ali tako i u području pružanja usluga. U području upravljanje radiofrekvencijskim spektrom, novitet je ugradnja u Zakon postupka usklađivanja radiofrekvencijskog spektra između država članica EU, kao i trećih zemalja, a cilj tog postupka je omogućiti učinkovito i brže rješavanje spora i uklanjanje štetnih smetnji u spektru iako je postupak do sada bio usklađen u domaćem propisu RH je prva u Europi iskoristila mogućnost postupka za uklanjanje smetnji iz Italije hrvatskim televizijskim i radijskim programima te su te smetnje značajno smanjene, a očekuje se i daljnja poboljšanja. Zakon propisuje regulatoru obvezu izrade zemljopisnog pregleda dostupnosti širokopojasnog interneta odnosno širokopojasnih mreža te utvrđuje pravila za gradnju širokopojasnih mreža uz korištenje državnih potpora. Prvi put se uvodi i mogućnost da se posebnim pravilnikom uvedu uvjeti priključenja građevina na elektroničku komunikacijsku mrežu, a također, se planira unutar podzakonskog akta omogućiti posebne mogućnosti za korištenje mreža za hitne službe unutar RH. Po prvi puta se određuje obveza operatorima u smislu transparentnosti i operabilnosti koje do sada nisu bili predmet regulacija usluge pružaju putem interneta bez vlastite mreže i infrastrukture, kao što su Viber, Whatsapp, Facebook i slično. Također, uređuje se i pitanje pristupačnosti elektroničkih komunikacijskih usluga, jednako vrijednog pristupa izbora za krajnje korisnike sa invaliditetom. No kad raspravljamo o zakonima, a pored toga što se raspravlja o samom meritumu, gotovo uvijek se osvrnemo i na stanje u području koje zakon regulira i njegovu provedbu u praksi, a ja ću se osvrnuti na visinu naknade za pravo puta, na način kako je to uređeno ovim Zakonom, naravno u svojstvu Kluba HDZ-a. Nekretnine u vlasništvu županija, gradova i općina i drugih javnopravnih tijela na kojima je infrastrukturalni operator dodjeljuje pravo puta ustvari su javne i nerazvrstane ceste, gradski trgovi, nogostupi, šetnice, javna parkirališta i druge javne površine, za redovito gospodarsko korištenje takvih nekretnina trenutno se drugim subjektima koji su nisu u infrastrukturni operatori, naknade i javna davanja ne plaćaju prema drugim posebnim pravilima, što se naknade za pravo puta tiče, dio jedinice lokalne samouprave nažalost još nije sklopio ugovore sa infrastrukturnim operatorima, a dio njih koji je ugovorio ima poteškoće i sa naplatom i sa potraživanjem. Dodatno je otežavajuća okolnost još uvijek neriješeni imovinskopravni odnosi te pitanja vlasništva nad mrežnom infrastrukturom. Predloženim Zakonom propisuje da izračun i visina naknade mora predstavljati pravičan razmjer između upravitelja, općeg dobra ili vlasnika nekretnine i interesa operatora elektroničkih komunikacija i usluga te javnog interesa za razvoj tržišta elektroničkih komunikacija. Naknada se plaća godišnje po kvadratnom metru zemljišta koje se koristi za elektroničku komunikaciju i infrastrukturu i drugu povezanu opremu. Upravo na te odredbe ovoga Zakona kojima se uređuje pravo puta uznesene su brojne primjedbe i komentari u postupku javnog savjetovanja, kao i na tematskoj sjednici Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu, ali i prijedlozi udruga koje zastupaju interese jedinica područne i lokalne samouprave. O ovoj temi raspravljalo se na i Odboru za pomorstvo, promet i infrastrukturu, izneseno je mišljenje kako predloženi Zakon sadrži odredbe koje bi mogle dovesti do smanjenja prihoda jedinice lokalne samouprave, prihoda društva Hrvatskih cesta te županijskih uprava za ceste, a istodobno ukazuje se na povećanje troškova održavanja istih, naročito nerazvrstanih cesta. Radi jasnije primjene i provedbe ovoga Zakona, Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu predložio je i amandman na čl. 63 stavak, 64. st. 3 i nadamo se da će on biti prihvaćen od strane predlagatelja, a kojim se dodatno samo precizira da se za korištenje općeg dobra ili nekretnine za koje je izdana potvrda o pravu puta ne smije propisivati, određivati ni naplaćivati bilo kakva dodatna naknada ili pristojba, pa je dodatno u svezi sa elektroničkom komunikacijskom mrežom ili elektroničkom komunikacijskom infrastrukturom, osim naknade za pravo puta u skladu sa ovim člankom. Predloženom dopunom i pojašnjenjem postiže se pravna sigurnost, neće dovesti to nikakvih negativnih financijskih učinka niti za infrastrukturnog operatora niti za tijela javne vlasti. Amandman se predlaže zato da ne bi dolazilo do različitog tumačenja nejasnoća kod primjene ove odredbe u praksi, npr. kod, od strane inspekcije i ovaj, jedinica lokalne samouprave, znamo da dolaze razne inspekcije bez da se jasno, jasno da se ispita .../nerazumljivo/... ista odnosi, .../nerazumljivo/... da se ista odnosi samo na elektroničku komunikacijsku mrežu i elektroničku komunikacijsku infrastrukturu. Znači ako neka telekomunikacija ide nekom velikom površinom, trgom ili cestom, na to istoj trgu i toj cesti jedinice lokalne samouprave mogu taj prostor iznajmljivati drugim korisnicima i tako ostvarivati prihod, pa evo, zbog pojašnjenja to smo uvrstili kao dopunu. Što se tiče visine naknade za pravo puta, već je i naglasio i državni tajnik, već godinama se od strane EU komisije i Svjetske banke i drugih navodi da su one u RH previsoke, da ih treba smanjiti, naravno, to treba dobro razmotriti i vidjeti kakve su, kakve su uvjeti u drugim zemljama, kakvi su uvjeti kod nas što se tiče same razvoja mreže i pokrivenosti telekomunikacijama. Propisuje se da Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti HAKOM kao što je bilo i dosada znači izdaje infrastrukturalnom operateru potvrdu o pravu puta, a postupak i visina naknade za pravo puta detaljno se razrađuju pravilnikom koje donosi vijeće agencije. Stoga kod donošenja novog pravilnika na temelju ovoga zakona treba ponovo sveobuhvatno analizirati visinu naknade za pravo puta vodeći pri tome računa da se između prihvatljivih rješenja kao što se ovim zakonom i propisuje predstavljati pravičan razmjer između prava upravitelja općeg dobra ili vlasnika nekretnine i interesa operatera i elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga te javnog interesa. Zaključno smatramo da se ovim zakonom stvara kvalitetan i suvremen zakonodavni okvir za razvoj elektroničkih komunikacija i predlaže se bolja i kvalitetnija rješenja za se dionike na koje se ovaj, na koje će se ovaj zakon primjenjivati. Također donošenjem ovog zakona, čuli smo, ispunit će se i preduvjet za isplatu punog iznosa druge rate financijskih sredstava iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti za razdoblje 2021. – 2026. i zato će Klub HDZ-a podržati donošenje Zakona o elektroničkim komunikacijama. Hvala vam lijepo.
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloga vrijeme će podijeliti poštovani zastupnici Vilim Matula i Bojan Glavašević. Najprije poštovani zastupnik Vilim Matula, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Uvažene kolegice i kolege, uvaženi državni tajnik je rekao kada se dobro nešto pripremi rasprava nije potrebna, kasnije je smijehom pokušao barem malo relativizirati čini mi se ovu izjavu koja mu je dakako ovaj pobjegla, a ja bih rekao da je rasprava zapravo grubo pregažena i da se to svjesno iz više razloga jer tako se to poklopilo, puno razloga se tu sklopilo, ali donešena je politička odluka da to ne mora raditi ministar to ćete odraditi vi, doći ćete ovdje i objasnit ćete zbog čega ako je nešto 3 godine pripremano i ako je toliko iznimno kompleksno da onda to može biti, a s tim da je ta analiza rađena i vidjeli smo radna grupa o kojoj je u toj, u tim zatvorenim elitističkim interesnim krugovima, dakako da je tu dugogodišnji duopol Hrvatski telekom i A1 i sada novi član koji će s vremenom postati sigurno član tog oligopola od velikih teleoperatera Telemach, oni su naravno bili u tome i to je potpuno razumljivo. Vrlo važan razlog koji je ovdje naveden, a to je da ste prisiljeni na brzinu zbog toga što ako to ne učinite do 30.6. onda dolazi u pitanje onih 700 miliona eura i da i to je jedan od razloga. Zašto se ne izložiti pravnoj javnoj raspravi nego ponovo po ne znam koji put fingirati, simulirati javnu raspravu, dovesti je do vrlo kratkog jer moglo je to sa ovako važnim razlozima biti puno duže nego što je to samo 14 dana na e-savjetovanju. Ali da, odlučilo se tako kako se odlučilo. Stara priča o tome da je infrastruktura koja se godinama radila i koja je vrlo kvalitetno napravljena i koju Hrvatski telekom je dobio pogotovo u velikim gradovima jer u ruralnim sredinama koje se s punim pravom žale na spori i loš Internet i svakako da im je potreba, ali da čujemo o tome da ovaj duopol ili oligopol nema namjeru u ruralnim sredinama zapravo povećati u ubrzati te procese. To se ne čini. Rasprava o 5G mrežama također može biti opasna zato što ljudi imaju velike predrasude vjerojatno dio toga oni koji su u blizini u nekim kutovima i opravdano u odnosu na 5G mrežu i znamo da jedna velika svjetska histerija oko toga podignuta, osobno naravno nisam stručnjak u to, želim vjerovati da je to znanost provjerila i svakako da je nama u zeleno-lijevom bloku itekako jasno koliko su potrebni svi uređaji i sve mogućnosti za brzi internet. Ali ono što mogu svjedočiti i o čemu građani itekako dobro znaju u Gradu Zagrebu u kojem se smatra da je najbrži i trebao bi biti najbrži internet, svjedoci smo toga kako radnici stvarno u zdencima, nekadašnjim zdencima u kojima su bili koaksijalni kablovi i osobno sam u 3. gimnaziji pripadao PTT centru i mi smo one nekadašnje koaksijalne kablove ovaj u, naravno u školi ne u zdencima dolje spajali one parice i onda se to provjeravalo, imamo to iskustvo, imam veliko poštovanje kao svi koji smo to prošli za one ljude koji danas ovu novu tehnologiju stvaraju i koji to sve rade na optičkim kablovima. Međutim, činjenica je da uz sve velike brzine u kako koje doba dana i s ovim ću završiti i onda će ovaj nastaviti kolega Glavašević, apsurdno je i svi tome svjedočite da i u Zagrebu uz tako visoke račune koje imamo za mobilne uređaje s jedne strane, tako veliki dio budžeta koliko ljudi odvajaju za televizijske i za ove programe i to je jedan od važnijih razloga zašto ljudi završavaju onda u blokadi stjecajem okolnosti i sve, međutim samo želim prokomentirati tu činjenicu da takav Internet do sada vrlo često građanima u Zagrebu dovodi do grešaka ovaj u kontaktu, izgubio se jedan, pričekajte malo pauze, tih grešaka ponekad ima više nego što ih je bilo svojevremeno kada smo gledali crno bijelu televiziju, onu katodnu i kada je, su bile smetnje, nevjerojatno koliko često u Zagrebu dolazi do smetnji na tim najsuvremenijim i najkvalitetnijim tehničkim uređajima. Hvala.
Nastavit će poštovani zastupnik Glavašević u ime istog kluba.
Hvala g. potpredsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, državni tajniče sa suradnicima. Meni nakon kolege Matule zapravo ostaje da istaknem dvije stvari koje će naš klub zastupnica i zastupnika između ostaloga predložiti kao amandmane, pa vas molimo da ih i razmotrite. Prvi amandman bit će nam vezan za čl. 13., dakle to je, dotaknuli smo se toga u replici, dakle mi, mi smatramo da, naravno jasno je zašto HS njih imenuje na prijedlog vlade, vlada hendla natječaj i ona naravno predlaže imenovanje, međutim mi smatramo da razrješenje prije roka ukoliko su ispunjeni oni uvjeti koji se navode ne bi trebalo isključivo biti na prijedlog vlade, dakle mi bismo, mi ćemo predložiti da razrješenja prijevremena mogu naravno, Vlada RH može predložiti, ali da također tu mogućnost ima HS samostalno, dakle čisto s te strane smatramo da to ni na koji način substancionalno ne da oštećuje nego da može jedino dobro i korisno biti jer na taj način se zapravo daje nekakva, nekakva ravnoteža, a HS koji ih imenuje naravno može i samostalno, ne isključivo na prijedlog vlade, nego i samostalno može pokrenuti prijedlog za, za razrješenje. I vezano za to mi smo imali priliku vrlo nedavno zapravo vidjeti primjer ravnatelja glavnog HRT-a koji, koji je zapravo bio, dobio je pravomoćnu odnosno potvrđenu optužnicu od nadležnog suda za kazneno djelo, ali nije bilo predviđeno u zakonu da ga se zbog toga može razriješiti dužnosti, dakle mi bismo predložili da, da se toč. 6. u tom članku izmjeni i da se predvidi da ga se može razriješiti ukoliko ima potvrđenu optužnicu od strane nadležnog suda za kazneno djelo. Jer gledajte, može vam se desiti da čovjek, to smo pričali, da čovjek završi u istražnom zatvoru 3 mjeseca, u našem pravnom sustavu potvrđena optužnica je pa onako dosta daleko prema, prema nečem konkretnom ja bih rekao i on znači šta će 3 mjeseca u zatvoru biti i neće moći izvršavati i obnašati dužnost, ovako ako ima potvrđenu optužnicu daje se mogućnost da se čovjeka razriješi i mislim da, da to ne bi smjelo biti problematično. I na kraju, drugi amandman vezan nam je za čl. 52. u kojemu smo predložili da se izbrišu riječi na način koji nije u suprotnosti s nacionalnim interesima u području nacionalne sigurnosti zato što se u nastavku te rečenice već govori o zakonima koji uređuju nacionalnu sigurnost RH. Dakle ovdje, to je jedna ono smatramo to jednom redundantnom frazom koja ostavlja prostor za vrlo široku interpretaciju toga što je nacionalni interes i što je nacionalna sigurnost, a ovo su vrlo osjetljive stvari u, smatramo da je pravo na privatnost ovdje također potencijalno ugrožena ukoliko se ostave preširoke definicije, a u nastavku te rečenice je već dovoljno precizirano kako stvari bi trebale izgledati, pa vas evo pozivamo da razmotrite ove naše amandmane, mi ćemo ih podnijeti, hvala.
U ime Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika sad će govorit poštovani zastupnik Dario Zurovec, izvolite.
Zahvaljujem. Evo uvažene zastupnice i zastupnici iako je naša uloga uglavnom takva da se neke stvari kritiziraju smatram da bi nama svima kao zastupnicima trebali biti isto tako, trebala bi nam isto tako biti i uloga da neke stvari objasnimo našim građanima ili kako ništa drugo, pa makar i našim kolegama koje su tu unutar sabora. Naime, puno sam danas riječi slušao o tome od komunikacija, od prostornog planiranja i slično, pa ne bi bilo loše definirati i neke probleme koji se javljaju zaista na terenu. Naime, ogroman je problem koji se javlja što gradovima, ali i županijama vezan za prostorno planiranje i uz same komunikacije. Danas smo se dotaknuli većinom telekoma, no problem vam je i HEP, problem su Odašiljači i veze, kako ćemo regulirati i te naknade također jer ako vi imate baznu stanicu vi realno možete relativno blizu te same bazne stanice i graditi zato što vam to zračenje ide takozvano kišobranski. Također hrvatske tvrtke su razvile sustave koji vam u realnom vremenu, mi imamo jedan takav postavljen na jednom našem dječjem vrtiću u Svetoj Nedjelji mjere sva zračenja, ali nisu vam zračenja samo od Telekoma, vi imate i Tetru, imate Hitnu pomoć, imate vojno zračenje, imate čak i radio, začudili bi se da čak radijske postaje i radio zrači dva puta više u odnosu na tipične bazne stanice. Veći je problem tu prostorno planskog nereda, ogroman je nered u prostoru i to je ono što bi ovaj zakon uvijek trebao imati u vidu da bez obzira na neke dobre pokušaje i dobre regulative prostorno planiranje to treba ispratiti ili ovaj zakon treba ispratiti dobrog prostornog planiranja. Naime, ne možemo imati situacije da vi možete izigravati zakon da vi ne možete graditi na nekom poljoprivrednom zemljištu, ali ako vi izbetonirate plohu to se onda smatra kao uređenje plohe, kao uređenje okoliša, a mi govorimo o golom betonu i onda na to doslovce na kotačima dopeljate baznu stanicu i postavite ju i ništa nije kontra zakona, ništa nije kontra prostornog planiranja i ne trebate građevinsku dozvolu. To je jedan segment koji definitivno treba naravno tu istaknuti. Također treba tu istaknuti jedan dio koji se veže opet i za sigurnost koju dosta često i mi sami sebi kršimo. Čuli smo danas isto tako nekakva spominjanja bilo za aplikacije i sl. dobrim dijelom za sve ove oglase koje vi dobivate na svoje mobitele, ljudi moji vi ste sami pristali na to. Zbog čega? Kada vi koriste neku aplikaciju koliko puta vas pitaju da li želite da pristupimo vašim fotografijama, vašem glasu i da vam snimamo naravno vaše lice. I 95% vas vjerojatno samo stisne yes, yes samo da se čim prije pošalje neka poruka i sl., no vi na taj način ste dali privolu da vam se šalju oglasi. Današnja tehnologija vam je takva da imate nešto što se zna popularno zvati čak i božje oko. Što vam je božje oko? Ja sad dok pričam na ovaj mobitel i sada ja recimo govorim o plavoj bluzi ili plavoj haljini, evo sad sam se sjetio zbog kolegice koja me sluša, meni će vjerojatno izaći ti oglasi. A zanate zbog čega? Zato što sam ja pristo na to da mi se takvi oglasi šalju. To vam je inače vrlo, vrlo jednostavna tehnologija koja vam sad to regulira. Također što se tiče bilo kakve zaštite, vjerujte mi da bilo tko ko programira same te poziva i ko programira te aplikacije uvijek gleda da se taj krajnji korisnik naravno zaštiti. Ako vas SOA hoće pratit onda će vas pratiti i to budite bez brige. Isto tako trebamo gledati oko tih svih komunikacija i oko regulacije 5G mreže tu je bilo svakakvih suludih natpisa koje smo mogli vidjeti po medijima doslovce da su poveznice između 5G-a i korone. Ja se zaista nadam da nećemo to slušati ovdje tu u sabornici jer je to zaista bilo u nekim navratima jako, jako smiješno. Ovaj zakon nije loš i nije loše da se reguliraju određene stvari, pogotovo pravna stečevina iz EU-a, no neke stvari u praksi jednostavno se ne mogu preklopiti između naše države i drugih država. Naime, imate ogroman problem oko imovinskopravnih odnosa, naše zemljišne knjige nisu riješene od Austro-Ugarske i to vjerojatno stvara problema i vama koji pišete taj zakon, a i nama koji bi trebali taj zakon ili donijeti ili odbiti. Naime, zemljišne knjige s obzirom da nisu riješene toliki broj godina baš zbog toga što se ne želi oštetiti ljude se i stavlja to pravo služnosti, najviše zbog toga da ljudi ne izgube nekakve novce. No prema javnosti koja nadam se ovo tu gleda, makar su praćenja sabora dosta rijetka i dosta egzotična, treba istaknuti da pravo služnosti znači da je zemljište i dalje vaše, ali ako se nešto pokvari na toj mreži, ako se primjerice kanalizacija izvela gdje treba sanirati neki šaht, neki otvor, to znači da dežurne službe mogu izać na teren bez da vas pitaju. U protivnom, što to znači ako ja provučem optiku ili evo čuli smo i od kolege ko aksijalac koji je inače jako siguran, ja trebam intervenirati baš na vaše zemljište, trebam opet tražiti vašu dozvolu jer je i po ustavnom pravu dom i imovina su ipak nepovredivi i dok ja dobijem tu dozvolu, a tko zna kad ćete sljedeći puta imati vodu ili Internet ili sl. na ovaj način se možde odmah intervenirati, no to ne znači da vi ostajete bez zemljišta, a baš zbog tih nekih nereguliranih stvari to pravo slušnosti i pravo naknade naravno da tu postoji. Opet se sad to sprovodi putem sudskog vještačenja što ja mislim da je sasvim ispravno. Treba naglasiti još jednu stvar koja je općenita i koja je generalna. Hrvatska ima 80% financija centralizirano iz središnjeg državnog proračuna 15% otprilike odlazi na grad Zagreb, a 3-5% su sve ostale općine, gradovi i županije. Zato općine i gradovi cijelo vrijeme skaču da im treba veća naknada, tim više kada se napravi određeni prekop znati vi kome svi ti građani dolaze? Dolaze gradonačelnicima i načelnicima u ured i njima psuju i njima pregovaraju. Ne odlaze oni u središte neke telekomunikacijske tvrtke ili odašiljače i veze ili u HEP, vjerojatno niti ne znaju gdje su ta njihova središta ili tko je tu glavni operativac. I opet tu štetu treba onda sanirat. Ako ste vi asfaltirali nogostup, ako ste asfaltirali cestu ako ste napravili nešto da pojačate kvalitetu života i infrastrukture unutar svog grada ili općine i sad vam dođe bilo koja tvrtka, ne govorimo mi tu samo o telekomima nego mi tu govorimo ili o Elektri ili o nekoj drugoj državnoj tvrtki i ona sada napravi prekop ili nekakvu sanaciju to vam se redovito nit ne označi kako treba i onda vi naiđete sa svojim automobilom, to će onda isplatiti ako imate štetu na amortizeru ili na gumi? To je vama pitanje. Ko je napravio prekop. I opet to treba sanirat, opet to treba platiti i opet imate neku štetu. Baš zbog toga dobro je da se te stvari reguliraju. Na koncu konca vratit ću se opet na početak, nama fali pametno prostorno planiranje. Isto tako treba naglasiti da unutar Hrvatske države otprilike 92 čak i blizu 93% područja je ruralno područje. U ruralnim područjima nije baš da općine i gradovi raspolažu sa nekakvim ogromnim financijama. Uzmimo u obzir maloprije što sam rekao vezano za rasplet tog financijskog kolača i još uzmite u obzir da svi u nekakvoj mogućnosti da su ili blizu mora ili blizu nekakvih velikih centara da mogu imati i stanovništvo i poduzetništvo i ostalo, nismo smo svi u istoj situaciji, tako da ipak nekakvo pravo služnosti i tim više ako neko ostvaruje određeni profit temeljem korištenja javne infrastrukture ipak treba nešto platiti. Uostalom i vi da koristite recimo nekakvi stan kako bi ostvarili nekakav profit vi bi najam tog stana vrlo vjerojatno i platili. To treba biti u nekakvim zdravim omjerima, ne treba pretjerivati, ne treba nikoga guliti, ali trebamo ipak neke stvari svesti na nekakvu zdravorazumsku osnovu, jedino tako možemo ići naprijed u ovoj Hrvatskoj. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj Socijaldemokrata, a govorit će poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Malo ću se osvrnuti na izjave tajnika da je zakon u redu i da nemamo nikakvih problem s njime. A krenut ću odmah od čl. 63. st. 3. u kojem piše da će se pravilnik tek napisati, znači pravilnik za naknade. Dakle, mi donosimo zakon i ne znamo, ne znamo hoće li naknade koje se sada plaćaju jedinicama lokalne samouprave biti iste, veće ili manje. Za neke jedinice lokalne samouprave to su značajni prihodi. Nemojte zaboraviti da je najveći grad u Hrvatskoj Gospić koji nema baš velike prihode iz svojih izvornih prihoda i da mu ovakvi prihodi puno znače. On je teritorijalno velik i može ostvariti velike prihode ukoliko se to normalno definira i ukoliko se to na pravi način propiše. Ja mislim da bi to trebalo biti u zakonu, evo ovdje u ovom slučaju ponovo u pravilniku. Dakle, to je već sad ne znam koji puta da ćemo mi usvojiti zakon, a ne znamo što će taj zakon napraviti na terenu. Hoće li pomoći našim sugrađanima ili neće? Isto tako, nisam našao u zakonu ni jedan članak koji obvezuje operatera da napravi mrežu, da izgradi mrežu i u ruralnom dijelu. Ja znam da je to za njih problem. To su profitne firme, očekuju profit i naravno da je problem razvijati mrežu tamo gdje se to njima ne isplati. Međutim, ako smo im dali mogućnost da izrađuju u gradovima i mjestima koja su napućena bilo bi normalno da ih onda obvežemo na neki način da tu istu mrežu izgrade i u dijelovima gdje nema toliki broj naših sugrađana koji će kasnije koristiti te usluge. Tajnik mi je odgovorio da će tu reagirati lokalna samouprava i država. To znači zapravo da ćemo na neki način pomoći teleoperaterima da prevaziđu neke probleme. Ne znam zašto bismo mi njima pomagala, ne znam zašto bismo funkcionirali na taj način tim prije što su pojedini gradovi i pojedine općine već ranije izgradile svoju optičku infrastrukturu. Nigdje u zakonu ne piše da su operateri dužni koristiti već postojeću infrastrukturu što je isto tako može biti veliki prihod jedinica lokalne samouprave. Znači kad su se radila nova uređenja pojedinih gradova, općina, kad su se uređivali centri, kad prije asfaltiranja su se ugradile kanalizacije za optiku i ta optika postoji. I umjesto da se to u zakonu definira da je operater dužan da koristi postojeću optičku infrastrukturu, govorim o pasivi, znači govorim o kablovima, za aktivu ih ne možemo prisiliti zbog toga što imaju svoju opremu, na kraju krajeva aktiva će biti sada definirana i ovim Zakonom o digitalnoj sigurnosti pa ćemo vidjeti što će oni sada kod nas to stavljati u Hrvatskoj i ponovo instalirati. Hoćemo li dobivati staru opremu ili novu opremu? Dosada smo uvijek dobivali staru opremu i kaskali smo za Europom. Nadamo se da ćemo ih sada dostići s obzirom da smo dio Europe i da bismo trebali imati otprilike isti nivo razvoja. Ali gledajte, već sam prije spomenuo ruralni dio, danas jedan mali OPG ukoliko se ne bavi novim tehnologijama, ukoliko uz pomoć novih tehnologija ne izlazi na tržište, znači ukoliko se ne bavi elektroničkim poslovanjem, ukoliko svoje proizvode ne nudi preko interneta, ukoliko nema tu internetsku infrastrukturu, ukoliko je ta struktura spora, ukoliko je često u prekidu taj poduzetnik nema šanse da uspije. Nekada kad se govorilo o opremljenosti onda se govorilo o komunalnoj opremljenosti u smislu da mora biti voda, mora biti struja, cesta do neke parcele, mora biti kanalizacija, a danas mora biti i internetski priključak. Bez toga parcela za poduzetnika nije dobra. Bez toga lokacija za poduzetnika nije dobra. A da ne govorimo o tome da imamo danas mladih ljudi koji se bave poduzetništvom na sasvim drugačiji način, koji potpisuju ugovore sa stranim kompanijama, potrebe su im velike brzine na internetu i ne mogu raditi u svojim sredinama pa odlaze u veće sredine. I u tom dijelu nam se opet dešava egzodus iz pojedinih krajeva i zapravo postižemo još veću neravnomjernost u razvoju pojedinih krajeva. I umjesto da to i takve stvari definiramo u zakonu, mi od toga nismo napravili apsolutno ništa. Hoćemo li kasnije pravilnicima to uspjeti ispraviti, hoćemo li uspjeti pomoći ljudima u ruralnim dijelovima, hoćemo li moći pomoći općinama i gradovima koji već imaju izrađenu infrastrukturu, hoćemo li moći prisiliti operatere da tu infrastrukturu koriste ili ćemo im morati dozvoliti da izgrade svoju infrastrukturu, a da naša koja je izgrađena u koju smo mi uložili svoj novac kao građani tih gradova i općina, ona će stajati, a oni će imati svoju da ne bi slučajno platili koju kunu više i izgubili od svojih velikih dobiti koje imaju na nivou godine. O tome moramo razgovarati. Moramo donositi zakone koji će pomoći našim sugrađanima da bolje žive, da pomognu našim jedinicama lokalne samouprave da imaju dobre i kvalitetne prihode od kojih će nakon toga dizati standard svojih sugrađana. U ovom zakonu toga nema. Čuli smo tu niz pitanja koja su bila vezana za zdravlje ljudi. Mislim da evo tu je i malo prije kolega objasnio neke stvari, zapravo radiostanice zrače više nego što zrače ove nove bazne stanice. To sam, gledao sam ta mjerenja prije otprilike 7-8 godina kad su došle nove bazne stanice u Hrvatsku baš za te mreže i kad je bilo pokazano kako to izgleda to zračenje i stvarno to zračenje jest manje. Ali treba netko kontrolirali koja se tehnologija ugrađuje, trebaju mjerenja biti konstantno prisutna na terenu. Bez tih mjerenja nema spasa da se ugrade i oni loši uređaji koji će prouzročiti i veće zračenje. Zato moramo imati dodatnu kontrolu nad tim svim skupa ukoliko želimo postići da nam građani žive bolje i kvalitetnije. Nadalje, priče o tome da će se operater na neki način privoliti uz sufinanciranje države da povuče mrežu svoju i do najudaljenijih kuća. Vjerujte neće. Mi smo to isprobali u našoj jedinici lokalne samouprave. Tamo gdje smo bili prije 6, 7 godina tamo smo i danas. Znači nije se desilo ništa. Tamo gdje smo povukli svoje linije, gdje smo sudjelovali sa svojim novcem, gdje je grad sudjelovao sa svojim novcem tamo imamo brzi internet, sve ostalo nema. Ili tamo gdje su našli sami investitora. Znači našli smo investitora koji je uložio u optičku infrastrukturu i taj dio grada, znači grada, to nije selo, znači grada ima optičku infrastrukturu i ima brži pristup internetu. Ostali i dalje nemaju. I nije se desilo ništa pozitivno, došli su mnogi operateri ali svi su nudili opet uslugu gdje? U samom gradu gdje je velika napučenost, gdje je velika gustoća ljudi, gdje je veliki broj korisnika koji će koristiti te usluge. Znači efekata nema. U zakonu bi trebalo postojati način definiran kako ćemo te operatere prisiliti da pristupe razvoju mreže i do najudaljenijih lokacija. Bez toga nema razvoja Hrvatske. Nemojte zaboraviti koje je godine Internet proglašen općim dobrom. Prije 30 i više godina. To znači da svatko u svijetu ima pravo na Internet, kao što ima pravo na zrak, kao što ima pravo na vodu. A 20 i nešto posto naših sugrađana nema Internet osim na svojim mobilnim uređajima kad dođu u sredinu gdje imaju normalnu vezu, gdje imaju normalnu komunikaciju. Prema tome, ima puno posla pred nama ima puno obveza za Vladu i agencije koje će donositi pravilnike i vidjet ćemo kako će to izgledati kad se ti pravilnici donesu. Ali optimizam je stvarno na niskoj grani. Hvala lijepa.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvo će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Dakle, riječ je o jednom zakonu koji sad donosimo u hitnoj proceduri i tu ću reći jednu rečenicu i završiti. Već smo to svi naglasili iz razloga što smo primoreni da to napravimo, jer ako to ne napravimo onda ćemo snositi ozbiljne sankcije, ali mislim da će bez obzira na to napraviti. Ali ne bi trebalo biti o tome riječ. Trebalo bi biti riječi o tome da mi moramo biti svjesni da nam taj zakon treba, da trebamo tim zakonom regulirati neke probleme koje imamo jer problema imamo. Ja ću navesti nekoliko stvari. Prvu stvar na koju ću se referirati ako imate pred sobom pogledajte tamo pred kraj koliko mi u ovom trenutku imamo različitih uredaba i pravilnika koji ostaju na snazi do donošenja novih propisa. Dakle, na dva, na dvije stranice na jednom listu papira su svi mogući pravilnici, svi mogući propisi, sve moguće uredbe, svi mogući podzakonski akti koje je potrebno uopće da bi ovaj zakon koji nije jednostavan, koji je kompliciran, koji ima negdje 190. članaka odnosno blizu mogli ih uopće provoditi i uopće da bi mogao biti u upotrebi. Ja uvijek i to mi je uvijek i to neću nikad razumjeti da sam uvijek pitala zašto treba recimo poseban pravilnik o službenoj iskaznici, značke inspektora elektroničkih komunikacija. Dakle, nema ni jedne teme gdje inspektor koji je zadužen za tu ne treba imati pravilnik kojim je definirana posebno njegova značka. Zašto to ne može biti pogotovo kad imamo Državni inspektorat jedan, ne može mi nitko objasniti ali to je nešto čega se moram dotaći, što moram reći. Druga tema je da probamo razumjeti važnost i značaj elektroničkih komunikacija. Dakle, ono što sam rekla kad sam raspravljala u ime kluba nema nikog tu među nama koji ne voli kad uključi onaj svoj mobitel bez kojeg nitko ne može da nema signal odmah isti čas tu. Jer bez, ako nema signal i ako ne može vidjeti od onih elementarnih stvari šta je objavio Indeks ili Tportal onda je apsolutno nema više kontakt sa svijetom. A da bi to mogli imati ovo vam je preduvjeti. Dakle, preduvjet vam je da negdje gdje ne mislite da trebaju biti pojedini, dakle svjedok ne bude sve satelitski pojedini i tornjevi koji vam nisu prihvatljivi, dakle i pojedini stupovi tamo biti. I sad dolazimo do suštinskog problema. Da bi ovaj zakon u budućnosti mogao funkcionirati on ima neke elemente da može funkcionirati, ali ne možete nigdje funkcionirati bez prošlosti. A prošlost vam nije tako bezazlena i nije tako jednostavna. Mi u ovom trenutku imamo strašno puno elektroničke infrastrukture u pojedinim gradovima, u državi, na razini države koja je nelegalna. Ja kad sam govorila u ime kluba tad sam govorila o onom velikom projektu kad su bili svjetlovodni kablovi koji su išli ispod mora, iznad mora, kad je jedan ministar koji je došao iz Kanade i prepoznao da Hrvatska ako želi imati kontakt sa svijetom i biti pristup na cijelom svijetu to mora riješiti, krenuo rješavati. I završio je na lokacijskim dozvolama. I nikad nisu ishođene građevinske dozvole, nikad nisu definirane koncesije, nikad nisu plaćane naknade i cijela ta mreža svjetlovodnih kablova je ostala ispod radara. I sad imamo odredbu članka 63. stavak 1. gdje se pokušava dovest situacija legalnosti. Ja razumijem predlagatelja koji sad dečki su na svojim mobitelima, pa malo tu pričaju što ja sve razumijem, dakle ja razumijem predlagatelja koji je u odredbi čl. 63. st. 1. imate prvu alineju ako ima uporabna dozvola fajn, imaš uporabnu dozvolu, sve je riješeno i nemaš problem. Stavak 2. da se koristi elektroničkom komunikacijskom infrastrukturom i drugim povezanom opremom bez sudskog spora s upraviteljem općeg dobra ili vlasnikom nekretnine na kojoj je izgrađena ta infrastruktura u razdoblju od najmanje 3.g. od početka njezina korištenja. To znači da kroz tu, ja imam taj jedan feler koji mi je tu feler za ovo da uvijek razmišljam o tome kako to možete provesti u stvarnosti, dakle ovo moje veliko je pitanje kako će biti dokaz i što će se dokazivati u stvarnosti. Ostalo mi je premalo vremena da, probat ću još kroz neke replike objasniti o čemu je riječ, nisam vrijeme dobro tempirala potpredsjedniče.
Ima više replika, prva je poštovane zastupnice Nemet.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana kolegice, dotakli ste se pravilnika na kraju ovog zakona, pa evo da apeliram još jedanput, u e-savjetovanju je Pravilnik o izmjenama i dopunama Pravilnika o jednostavnim i drugim građevinama koji u svom članku navodi elektronička komunikacijska infrastruktura može se graditi protivno prostornom planu unutar prostorno planskih koridora. Ja mislim da ovo je nevjerojatno, vi ste ipak bivša ministrica graditeljstva, pa komentirajte i vi ovo molim vas.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala vam najljepše, dakle nekad vas u životu uhvati ono što mi zovemo mala snaga, kad vidite što je u stanju netko negdje napisati i iza toga je pitanje kako provesti. Postoji možda rješenje da se kaže, ja sam to čula u ovoj sabornici, ima tu neki koji su tad sjedili, ja sam bila u izvršnoj vlasti kad su, kad sam nešto objašnjavala i tad su mi rekli da šta objašnjavam da u Hrvata postoji tradicijska bespravna gradnja. Tradicijska bespravna gradnja tad su mi objasnili je ona gradnja koja se događa vikendima, to znači kad s vikendom okupite svoje prijatelje, kumove, bratiće i sestrične i prek vikenda napravite jedan kat na kući i da je to nešto što je u tradiciji u Hrvata i da zašto mi to želimo sprječavat, ali u tradiciji u Hrvata nikad nije bilo da se pravilnikom definira da nešto može biti protivno prostornim planovima.
Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Poštovana kolegice ja se ispričavam došla sam malo kasnije na vaše izlaganje, al me zanima vaše mišljenje kako komentirate činjenicu da u ovom hitnom postupku zakona neće biti precizirano formulom izračuna naknada zakonom već će ona biti regulirana pravilnikom koji mora izraditi HAKOM, hvala.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Dakle, tu se opet mogu vratiti postoje tradicije i svaka, svaki saborski mandat odnosno u mandatu imate neke stvari šta vam se događa i to košto kad gledate nekako kafiće, pa jedno vrijeme sve je bilo u smeđim bojama i ne znam u mesingu, pa onda iza toga je to bilo čedno, tako i ovdje, što manje stvari se želi definirati zakonom, a što više stvari se želi prebaciti na uredbe i pravilnike iz jednostavno razloga što onda o tome ne možete raspravljat, možete eventualno raspravljat ako uđete u e-savjetovanje i pogledate što je, pa onda tu se malo, ali o tome onda više nema rasprave, ali ni tu nismo dosljedni. Mi smo pred dva tjedna imali jedan zakon kojim je bilo definirano kako izgleda zahtjev dakle za odobrenje, kakav format papira mora biti, koja gramaža i koja boja, dakle imamo zakone kojima je to definirano, a onda imamo zakone u kojima se definira što manje, a što više prebacuje na pravilnike.
Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovana zastupnice Mrak-Taritaš, da taj drugi uvjet iz čl. 43. alineje 1. on govori znači ispunjavanje bilo kojeg od slijedećih uvjeta, drugi uvjet je da se koristi elektroničkom komunikacijskom infrastrukturom i drugom povezanom opremom bez sudskog spora s upraviteljem općeg dobra ili vlasnikom nekretnine na kojoj je izgrađena ta infrastruktura u razdoblju od najmanje 3.g. od početka njezina korištenja. Vi koji imate to iskustvo da počeli ste govoriti o tome koliko je teško ovakav uvjet zadržati i uvijek je tu unutra mogućnost neka ezebelja, e sad mene zanima ide li to u korist ipak lokalnoj samoupravi ili to smeta ovim velikim nadamo se investitorima koji će i u ruralna mjesta donijeti Internet.
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Kolege i kolega Matula, dakle počela sam o tome govoriti i nisam više imala vremena. Ja imam i tu sam završila, ja imam taj feler da uvijek se stavljam u cipele kako nešto provoditi, kako nešto uopće dokazivat. Čim vi u svom resoru uđete u neki drugi resor u kojem niste baš doma i očekujete da on nešto riješi tu ste, tu imate problem. Dakle ako se željelo to riješit, dakle ova, ova prva alineja imaš uporabnu dozvolu, fajn, nemaš tu šta, sad je samo pitanje, uvijek je pitanje da nije tu još nekakvih, ali okej, to uopće ne treba, ali ova druga alineja, kako će se dokazivati, tko će dokazivati, u kojem postupku će dokazivati? Ja nisam, ja sam kad sam govorila u ime kluba sam namjerno spomenula Zakon o cestama i 2013. kad su bili problem nerazvrstanih cesta, ulazak u EU, koje su bile nelegalne i onda je odredba zakona jasno definirala pod kojim uvjetima je to legalno s tim što je tom odredbom zakona upravljalo to ministarstvo. Ovdje da bi ovo bilo će morat dokazivat neko drugi.
Hvala, hvala, hvala lijepa. Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovana kolegice, znate li možda nešto…
Kolega Zekanović, kolega Pavić je prije vas.
A ispričavam se, ja sam.
Izvolite.
Poštovana zastupnice…
Brz na okidaču.
…u zakonu piše da će zapravo nadzor i inspekcijski nadzor raditi Hrvatska regulatorna agencija za mrežni promet, prema tome imat ćemo još jedno usko grlo jer u toj agenciji sigurno će biti toliko inspektora koliko će biti potrebno na terenu kad se to sve skupa pokrene i kad se krene u razno razne sporove i razno razne primjedbe. Drugo, imali smo, evo sad dva puta je kolegica naša spomenula da je od 7.6. u proceduri Pravilnik o izgradnji jednostavnih građevina. Postavlja se pitanje kad jedinice lokalne samouprave naprave prostorni plan i kad im ta jednostavna građevina smeta tko će nadoknaditi, koga će se preseliti, kako će nakon toga mjeriti pristup, hoće li opet biti dostup svih onih korisnika koji su do sada imali dostup do interneta i do mrežnih komunikacija istih ili drugačijih. Tko će to regulirat? Na koji način?
Poštovana zastupnika Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, da budem možda malo jasnija ili možda malo grublja ta igranka koja se radi sa prostornim planovima je vrlo opasna iz razloga što mi u svojoj regulativi imamo prostorne planove različitih razina. Dakle imamo od prostornih planova države koje još uvijek nemamo, ali ja se nadam da će i to ugledati svjetlo dana. Imamo prostorne planove županija, općina i gradova i onda imamo urbanističke planove. I svaki plan se radi u određenom mjerilu i radi se za određenu potrebu. Dakle, prostorni plan županije ne može definirati ono što definira urbanistički plan. Urbanistički plan možete raditi to oni među nama koji su tehničke naobrazbe u mjerilu jedan naprama tisuću. Dakle, to vam je, inače su vam kopije katastarskog plana glavninom su čestice u jedan naprama tisuću. I kad vi izdefinirate nešto u tom prostornom planu koji je u mjerilu jedan naprama tisuću, a pravilnik kaže da može drugačije to može imati trajne posljedice na prostor, na korištenje prostora i na vlasništvo.
Hvala. Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovana kolegice evo što mislite o mreži Starlink u kontekstu ovog zakona?
Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Dakle, kolega Zekanović ovaj zakon je nešto što ja apsolutno cijenim da nam je potreban. Ja tu nemam nikakav problem i mislim da on treba biti. I mislim da jedna suvisla država koja želi urediti svoj prostor i voditi računa o tome mora imati zakon kojim je sve definirano. Jednako tako ono što mislim da sam jasno rekla, a to je da je zakon trebao proći, ići kroz dva čitanja. On ne ide kroz dva pitanja samo zato što je netko precijenio ili podcijenio sebe i zaključio da to ne treba, iako mi imamo važeći zakon koji je takav kakav je. I u kontekstu toga mi zapravo trebamo voditi računa, ali uvijek, uvijek na kraju priče trebamo voditi računa o zaštiti korisnika, o zaštiti privatnih prava, o zaštiti uopće nas kao osoba i pitanje je koliko ta zaštita može biti jer putem svih ovih pametnih ili polu pametnih uređaja smo dostupni i naši podaci su dostupni apsolutno svima. Hvala.
Sada će govoriti poštovani zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, evo kolegice Nemet imat ćete, slušajte sada. Gledajte, dakle imat ćete razloga za repliku. Evo kolegica Mrak Taritaš je lijepo odgovorila, ali očito ne zna što je Starlink. Ali nema veze, sad ću vas ja naučiti i vas i ostale što je Starlink. Mnogi znaju pretpostavljam. E dakle ovako. Prije tri godine je Elon Musk počeo lansirati svaki tjedan satelite. Za sad ih je lansirao oko 2000 u nisku orbitu oko zemlje, 2000. U svemiru vam je danas u orbiti oko zemlje ima oko 6 i pol tisuća satelita. Od tih 6 i pol tisuća su 2000 Muskovi. Ima trenutno dozvolu za još 12000 satelita, a plan mu je lansirati sve skupa 45000 satelita. Jel' me pratite? 45000 satelita u nisku orbitu iznad zemlje. Ti sateliti služe za mrežu Starlink. Znači jedna engleska riječ, izraz i sada vi možete i u našoj državi Hrvatskoj neovisno o ovom zakonu platiti Elonu Musku sto dolara i spojit se na internet, a to nismo regulirali ovim zakonom. E sad ću vas malo kritizirati ljudi moji. Dakle, ovo vam je kao da mi danas u eri znači evo automobilske industrije razgovaramo o zaprežnim kolima. Ovo smo morali staviti u ovaj prijedlog zakona, o ovome se u na žalost niti u agenciji niti resornom ministarstvu ne razgovara. Evo ja ću vam pročitati jedan dio maila koji sam ja dobio 5.11. jer sam se prijavio prije tri godine za Starlink i oni su meni 5.11. lani poslali Starlink is now … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] in Croatia. … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] bla, bla, bla. Znači 5.11.2021. Dakle, danas bilo tko sa sto dolara u džepu ili 200, sad ne znam točno cijenu iako ima i cjenik tu znači može sebi kući dobiti jedan mali uređaj, spojit se na Internet i zapravo raditi što god hoće. Ovo je dobra stvar bila u kontekstu Ukrajine. Čuli ste svi kako na primjer u Mariupolju koji je kompletno razoren kako su hrabri branitelji Ukrajine svakodnevno plasirali informacije iz Mariupolja zahvaljujući Elonu Musku koji je Ukrajini donirao desetke tisuća uređaja Starlink. Super stvar, međutim meni je, ja sam osobno i fan Elona Muska. Stvarno mi je fora sve što on radi. Još niste digli repliku kolegice? Znači stvarno je fora sve ovo što radi, međutim meni strašno ide na živce kada mi u našoj državi Hrvatskoj puštamo Facebooku, Googlu, Twitteru, Instagramu da zarađuje goleme novce u našem virtualnom prostoru a da Hrvatskoj državi daju šipak, ništa. I sada imamo istu situaciju i po pitanju pružanja internetskih usluga. Dakle, netko u našem prostoru ovdje virtualnome pruža internetske usluge, netko je provider toga, a mi nemojte se ljutiti ali malo izgleda kao da smo pali sa Marsa. Dakle, ovo je, ovo sad nije fejk. Ovo ljudi kupuju. S tim pazite ovo su vam brzine strašne. Dakle u ovome nema konkurencije. Ovo su vam brzine downloda između 200 i 100 megabita po sekundi. Znači svi ovi provideri hrvatski vam daju ako ste na optičkom kabelu 20, 30 plafon. Dakle, ovo je šta je 8, ispravite me slobodno u replici hajde moguće, hajde o.k. nešto više ili manje. Ali dakle radi se o iznimno velikim brzinama. I sad da zaključim. Poštovani ja neću pisat amandman na ovo jer ne znam zapravo ni gdje bih stavio taj amandman, gdje bi ga, u koji bi ga ugurao, možda u ovaj čl. 55. Međutim, ovo je za jednu temeljitu raspravu kod vas, da vi malo razmislite o ovome i da sa ovim prijedlogom Zakona ili nekim novim, potpuno prilagođenim dođete u ovo predstavničko tijelo da zaštitimo hrvatski virtualni prostor, odnosno upravo ovo, elektroničke usluge. Dakle netko nam trenutno radi ilegalno. Reći ću i ovo, nemojte mi zamjeriti. Kad sam vam postavio to pitanje u replici, vidio sam da ste čuli za Starlink međutim, kad kažete inspekcija, šta sad, inspektor treba ići kod Elona Muska tamo di on živi sada, ne znam ni ja, u Kaliforniju? Dakle, evo, ja sam prijavio, evo proslijedit ću mu svoj mail da su mi poslali da pružaju internetske usluge u Hrvatskoj. Evo. Evo jedna, dvije replike. Može. Zadnji čas. Ajde, evo, tri, tri, tri, ajde. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ali još govorim ja [[Upadica: Ne, ne, ne. Završili ste.]] Nije, još govorim. Dakle, on još uvijek, dakle, dobio sam mail od Elona Muska i mail glasi i tako i tako i tako i tako. Eto.
Krasno. Ovaj, idemo redom. Prva je poštovana zastupnica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Zekanović, mislim da je dobro da ste otvorili ovu raspravu. Dakle ja se s glavninom onog što vi se nekako zalažete ne slažete, ali nađu se nekakve i one stvari s kojima mislim da trebamo raspravljati i da o tome trebamo raspravljati i u javnom prostoru i u ovoj sabornici. Dakle ja imam nekad osjećaj da mi kao da vozimo kočije, a stvarni svijet je već na svemirskim brodovima. Kad ste mi postavili to pitanje, nisam bila sigurna o tome da mislite na Muska, iako apsolutno mi se činilo da je to vezano jer je on stavio sve svoje satelite na korist Ukrajini u trenutku kad je krenula agresija i kad se sve, dakle, ali ja vam moram reći jednu stvar. U nekim stvarima zaista ovo može zamijeniti posao inspekcije. Vi danas putem satelita koji ide i koji vi kao država možete platiti, ne znam, 100 dolara mjesečno, možete vidjeti točno bespravnu gradnju kako raste. Dakle to može biti, znate umjesto onaj [[Upadica: Hvala.]] e-Inspektor, može bit to [[Upadica: Hvala lijepa. Poštovani…]] Dakle to može imati veliku korist.
… zastupnik Zekanović.
Hvala. Hvala cijenjena kolegice. Evo, zapravo ja sam sličnu stvar rekao i u svojoj pojedinačnoj raspravi. Evo, malo ću vas kratko nadopuniti. Jedno od najvažnijih ministarstava u Kini koja je jedna od najvažnijih zemalja na ovom našem planetu je ministarstvo umjetne inteligencije. Mi smo spomenuli prije par godina umjetnu inteligenciju kao nešto ... [[Govornik se ne razumije.]] ali dakle oni imaju ministarstvo koje je im je iznimno važno, koje je posvećeno umjetnoj inteligenciji, a da netko to ovdje predloži s ovoga mjesta, vjerojatno bi ga, prozvat će, ne znam, završit će u ludnici u Hrvatskoj trenutno. Hvala.
Poštovani zastupnik Kliman.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Kolega Zekanoviću, prije nekoliko godina imali smo problem sa booking.comom veoma slična situacija, dakle dok se nisu umiješale europske institucije, dok se nije propisali da i booking.com treba platiti porez tamo gdje se usluga vrši, mada je to sad još uvijek u nekakvoj razradi, dakle od onoga što bi mi trebali dobiti od poreza od booking.coma, ista stvar će se desiti i sa Starlinkom i sa svim ovakvim dakle providerima koji rade u virtualnom prostoru dok se Europa kao takva ne uključi i dok se ne ovaj, zakoni slože na način da budu jednaki za sve članice EU, mislim da nećemo dobiti rješenje. Dakle tu moramo pritiskati, ne samo mi u HS-u nego i naše europarlamentarce i naše zastupnike u EU parlamentu da bi došli do rješenja.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani kolega Kliman, hvala na pitanju. Nije samo booking, Airbnb i TripAdvisor i svi koji pružaju usluge smještaja, dakle prebacuju poreznu obvezu na iznajmljivače i to je golemi problem da netko zapravo u Hrvatskoj opet u virtualnom prostoru zarađuje golemi novac, a ne plaća lipe, ista stvar je i s ovim, dakle paralela fantastična. Evo, poštovani predlagatelji, ovo je za vas sada posao, da vi kontaktirate npr. evo ga, gđu. Šuicu koja je u Komisiji da se ovo pitanje počne gore, znači na razini EU rješavati. Ali, ne sutra nego stvarno danas i po pitanju evo, naravno, ono što je vama tema, evo ja sam rekao Starlink, ali po pitanju što je kolega Kliman istaknuo, a ja se slažem, svih ovih platformi za iznajmljivanje kojih je jako puno, a ne plaćaju lipe hrvatskoj državi.
Poštovana zastupnica Nemet.
Evo, kolega Zekanović, mislim da g. Musk nema problema sa prostornim planiranjem, ali ono što nam se servira u ovo vrijeme je znači zaobilaženje prostornih planova kod građenja elektroničke komunikacije. Zanima me da li se vi slažete s tim da se to na taj način radi ili ste na neki ruku protiv toga? Hvala.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Pa opet hvala. Naravno, poštovana kolegice, hvala na pitanju. Naravno da prostorno-planska dokumentacija mora uzeti u obzir i sve ono što je predviđeno ovim Zakonom iako tu, ja ću reći jednu sad npr. nelogičnost što se tiče mog Šibenika, što mi jako smeta. Npr. nije definirano ovim prijedlogom Zakona postavljenje odašiljača na kulturnim dobrima i mi imamo jedan golemi problem. Evo, Tvrđava sv. Ivana, nedavno smo je, potrošili u nju desetak milijuna eura, sad fino izgleda, međutim, još uvijek na njoj stoji savršeno legalno repetitor, odašiljač, ne samo ovih pružatelja, svi mogućih, od televizije, radija, ima ih 10 odašiljača i to je golemi, golemi problem. Ja mislim da bi se trebalo zakonom, ovim prijedlogom Zakona evo, i također, za promišljanje, zabraniti, ma ne na kulturno dobro nego blizu kulturnog dobra da se postavljaju odašiljači, a evo u Šibeniku imaju situaciju da je nasred tvrđave koja je iznimno važna, repetitor. Hvala.
Hvala. Sad će sljedeći govoriti poštovani zastupnik Josip Borić, izvolite.
Hvala vam lijepo uvaženi potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Mislim, podržat ću ovaj Prijedlog Zakona o elektroničkim komunikacijama zato jer mislim da je korak naprijed u odnosu na što smo imali do sada, zakon iz 2008. sa izmjenama i mislim da u svim dijelovima koje treba i koje obuhvatio, donosi ono što se zove naprijed ili nabolje, a ono što je bilo sporno i što se pokušalo staviti kao tema od strane oporbe da želimo napraviti s njime štetu lokalnoj samoupravi, on onemogućava i nije tako kako oni govore. Tako da smatram da uz ono što nam je važno da ga donesemo što prije mislim da u svojim odredbama sadrži sve ono što je potrebno da bi taj sustavi dalje se nadograđivao. Gledajući u povijest izgradnje naših elektroničkih komunikacijskih mreža, imali smo situacije našeg bivšeg ajmo reći današnjeg HT-a tada državne firme koja je gradila svoje vodove, koja je pokušala u nepokretnoj mreži stvoriti priključak do svake kuće. Mislim da nije uspjela doći do svake tada, ali mislim da nije to ni danas slučaj. Taj HT se privatizirao i mi danas na tržištu kojeg smo liberalizirali imamo i u pokretnoj i u nepokretnoj mreži više operatera i zasigurno da je cilj njih da i razvijajući mrežu osiguravaju sebi prostor za dodatne prihode. Oni koji olako prilaze ovoj temi, koji pokušavaju na takvim temama uzeti određeni politički poen neka pogledaju malo izvješće HAKOM-a imamo zadnje za 2019. nisam našao nešto drugačije, jasno pokazuje što se događalo nepokretnoj mreži koja nam je nekada izgledala najprofitabilnije ona danas ima određene probleme. 2015.-2019. minus milijardu kuna manje prihoda u nepokretnoj mreži. Što se događa? Događa se da su se usluge i proizvodi prenijeli iz nepokretne u pokretnu mrežu i događa se da se pokušavaju i sami operateri snalaziti unutar tog prostora na liberaliziranom tržištu i svatko nudi proizvod, tko će kojeg od tih proizvoda preuzeti, svaki ima svoju cijenu. Ono što se sada događa je jedan iskorak, a to je izgradnja nakon one bakrene vodične cijevi pa smo imali parice da malo ubrzamo promet, sada idemo na optiku tj. svjetlovodni …. Tko je tu najbrži? Najbrži je za sada koliko vidim još uvijek HT kao jedan od najvećih sustava iako i drugi pokušavaju parirati u nepokretnoj mreži govorimo. Što se tiče bežičnog prijenosa, tj. prijenosa putem zraka svi imaju svoje odašiljače i taj sustav funkcionira, negdje bolje, negdje je veža pokrivenost, negdje je slabija, negdje su veće brzine, negdje su slabije, ali se on razvijao kroz tri desetljeća. I mi danas ne možemo reći da smo mi država najslabija u EU što se tiče tih priča o elektroničkim mrežama, mislim da smo negdje u sredini i da imamo itekako prostora i da smo građani koji žele sudjelovati u tome i sve to plaćaju. I nije čak problem ni tih računa ni to koliko je, ali želimo dobar proizvod. Mislim, ono što vidim za njih godinu, dvije dana da se tu događaju veliki pomaci i gotovo nekih 300.000 mogućnosti kad govorimo o svjetlovodnim priključaka kad govorimo o svjetlovodnim … tj. optici to se proširuje. Ja mogu reći da dolazim s otoka Raba koji je prvi otok u Hrvatskoj koji je pokriven optičkom mrežom u cijelosti i znam da je to rađeno na način da postoje interes onoga koji želi na tom području nešto napraviti u tom smislu i to ima svoju cijenu koštanja, kao iznajmljivanje izgrađene infrastrukture. Ovaj zakon također određuje određene situacije i mislim da u tome doprinosi na bolje. Koliko će se to brzo razvijati ne znam, ali mislim da postoje sredstva eu fondova i da su upravo ovi najveći operateri zainteresirani da ta sredstva uzimaju i izgrade takvu mrežu. Što ona donosi? Donosi brzine i donosi naravno mogućnosti više. E sad koliko ćemo uspjeti svi ne ovisi sve ni o samim operaterima, dosta je toga i na čelnicima lokalne samouprave. Ono što ovdje želim upozoriti da postoje tvrtke ili poduzeća, ajmo ih nazvati poduzetnici, koji se javljaju na određene aktivnosti, ali ne učine ništa. I ja imam primjer u svojoj županiji gdje smo imali ugovore s jednom tvrtkom koja je trebala na području Istre i Primorsko-goranske županije razviti optičku mrežu, ali iza njihovog ugovora i obveza nije ostalo ništa jer su sebi dali takvu mogućnost da ne odgovaraju za ništa iako su potpisali ugovore. Kad se pojavio drugi operater oni se maknu i kažu mi ćemo se baviti samo sa svojim dijelom, ali vrlo loše se bavi s time ja to moram reći, neću iznositi ime tvrtke, ali moramo spriječiti te mogućnosti da netko nešto želi raditi i potpiše ugovore, a ne napravi ništa, ne odgovara za ništa i nema ni mogućnosti [[Upadica Reiner: Hvala.]] da odgovara za ništa jer nema dovoljno sredstava da bi uopće mogao pokriti moguću štetu.
Imamo nekoliko replika, poštovana zastupnica Maksimčuk ima prvu.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi kolega, svi smo svjesni da nam je ovaj zakon potreban, a vi ste i sami u vašoj raspravi rekli da je to korak naprijed u odnosu na postojeći. Njime će se omogućiti ubrzani razvoj elektroničkih komunikacijskih mreža koji će osigurati potrebnu povezivost dostupnost mreža velikih kapaciteta uključujući i nepokretne, pokretne i bežične mreže. Naravno da svi očekujemo i nastavak izgradnje infrastrukture i unapređenje usluga, veću vidljivost posebice u ruralnim krajevima, ali ono što je izazvalo najviše polemike to je naknada za pravo puta, a tiče se jedinica lokalne samouprave. Mislim da bi još jednom trebali pojasniti da ta naknada nije ukinuta da ona mora biti realna i pravična za sve, naravno za jedinice lokalne samouprave, ali i za pružatelje usluga odnosno operatere.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Što se tiče te naknade mislim da smo to danas raščistili. Gledao sam izvješće HAKOM-a i bilo je podnesenih zahtjeva jedinica lokalne samouprave, ja mislim da su svih 576 lokalnih samouprava, ne 576 nešto manje kad oduzmemo županije podnijeli zahtjeve. Tko je ostvario ili nije ostvario pravo, tu ne mogu reći točan broj, ali da postoji interes da se to konačno zakonski riješi, tj. da oni koji su obveznici plaćanja te naknade plate pravo puta i korištenja određene infrastrukture koja je građena desetljećima koje su i sami dograđivali na prostorima ili na područjima koja prolaze kroz čestice koje su vlasništvo lokalnih samouprava, da se to događa i naravno da postoji interes operatera da plati što manje i interes lokalne samouprave da naplati što više. Naravno da postoji mogućnosti da se obeštete i fizičke privatne osobe znači i na njihovim područjima, na njihovom prostoru gdje prolaze tako da je to jedan proces koji traje [[Upadica Reiner: Hvala.]] ali HAKOM tu ne bježi od svojih obveza.
Hvala. Poštovana zastupnica Zmaić.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Borić, nadležno ministarstvo imalo je maksimalno sluha za prihvaćanje primjedbi i prijedloga gradova i općina tijekom javnog savjetovanja na prijedlog ovog zakona za Članke 61. i 64. koje primjedbe su opravdane jer su nam to značajni prihodi u našim jedinicama lokalne samouprave. Ne znam zašto pojedini kolege danas iz oporbe raspravljaju stalno negativno. Sve je obrazloženo i mi iz općine i gradova smo zadovoljni jer ne gubimo svoja financijska sredstva. I rasprava se danas vodi kao ona narodna djed šumom, baba drumom, pa možete li to malo prokomentirati. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Djed šumom ili baba drumom, ja mislim da smo raščistili ono što je bilo osnovno. Znači da ovaj zakon ne ostvaruje očekivanja oporbe da se desi ona politika što gore to bolje. Znači kad govorimo o lokalnoj samoupravi i pravo puta i onoga tko to treba platiti. To smo raščistili, nema to. Borba da se svi tj. sve lokalne samouprave ostare to pravo je ispred svih institucija samih općina i gradova pa onda HAKOM- kao regulatora i onoga koji to treba platiti da se to dogodi. Mislim da to će ići i dalje, ovaj zakon to ne prijeći, neće ni onaj pravilnik koji će se donijeti tako da smo tu učinili ono što mi možemo u saboru i kao zastupnici HDZ-a, kao čelnici lokalnih samouprava i naravno da je ministarstvo to uvažilo i mislim tu više oko toga spora nema, ta priča se stavlja sa strane i možemo dalje nastaviti priču o tome kako razvijati dalje komunikacije, elektroničke komunikacije znači i mreže u RH.
Poštovani zastupnik Zekanović.
Poštovani kolega Boriću, evo ja ću još malo o Starliku, ovaj put ću se evo čak i ispričati poštovanom predlagatelju jer evo oni su slušali šta ja govorim pa su odmah tamo tražili i pronašli su Starlink ipak registriran u Hrvatskoj što je dobro. Dakle što je dobro, ali evo ovim putem ja bi evo pitao vas za komentar. Uskoro će taj Starlink kako stvari stoje kad lansira puni broj satelita jednostavno ubiti svu konkurenciju. … [[Govornik se ne razumije.]] da mobilni internet bude 10 dolara i da cijeni planet pokrije zapravo isključivo on s internetom. Evo jedan vaš komentar na tu jednu vrlo, jedan vrlo vjerojatan scenarij.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Što se tiče usluga koje se pružaju, svaka osoba bira onu koja njoj najviše odgovara i danas. Hoće to biti 10 dolara i s time ćete dobiti sve što imate sada, moguće je da će se mnogi prebaciti na to. Hoće li to pokriti apsolutno čitav prostor RH i ubiti ovu drugu mrežu koju imamo, znači bežičnu ja neću o tome govoriti jer ne znam, nisam dovoljno stručan u tome, o tom potom. Ali mislim da smo stvorili regulativu koja je u 20-ak godina ajmo reći zadnjih posebno, znači kad gledam i prvih 10 naše državnosti omogućila znači liberalizaciju tržišta, omogućila je izgradnju potrebne infrastrukture. Broj priključaka u pokretnoj mreži u Hrvatskoj je fenomenalan. Znači iznad prosjeka svih u EU, a kad vidimo šta se događa u nepokretnoj mreži imamo reakciju operatera i nuđenje drugih proizvoda. Što će tko nuditi danas, sve je na tržištu kao i ne znam na internet protokol televizijama možete birati što god hoćete i platiti to [[Upadica: Hvala.]] upravo kao bilo koju drugu uslugu. Ne vidim tu problem.
Poštovana zastupnica Ban Vlahek.
Zahvaljujem. Kolega Borić vi ste zadovoljni, vaša kolegica Zmaić je zadovoljna, ističete da su općine zadovoljne. Kako komentirate činjenicu da upravo najveći broj primjedbi u ovom ekspresnom javnom savjetovanju koje je trajalo 14 dana stiglo upravo od općina koje su nezadovoljne ovim zakonom i koje smatraju kako će se za korištenje njihovih prostornih resursa više razmišljalo o operaterima nego o interesu sami općina i općinskih prihoda. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Ne razumijem ovo zadnje što ste rekli da se više razmišljalo o korištenju prostora od strane internet operatera, a ne samih lokalnih samouprava. Evo, ja bih volio da mi netko odgovori kako da ucrtamo mrežu u prostorni plan osim možda u tekstualnom dijelu da nešto napišemo kad o tome već danas govorimo, da li ćemo staviti osnovni objekt, da li je to centrala pa ćemo je staviti markicu tamo, da li su to ormarići pa ćemo staviti određene markice jer znamo da za vodovodnu mrežu u prostornom planu nemamo ništa osim tekstualnih dijelova. Znači gledamo osnovne objekte, osnovne objekte, znači što nam je važno da sustav funkcionira, a govorimo o mreži. Ja govorim o tome da postoje općine i gradovi koji su to riješili. U mojoj općini recimo 80% recimo je ispod zemlje riješeno, 20% najudaljenijih dijelova morate riješiti iznad zemlje što opet nije dobro. Ali ono što je dobro je da postoji interes operatera da radi u ruralnom prostoru napredak jer za to postoje fondovi i tu će dobiti sredstva koja ne bi dobila ili ne bi mogli izdvojiti iz svojih prihoda da bi razvili mrežu i u tom prostoru. I mislim da će općine nakon donošenja zakona shvatiti da ovaj zakon ide u korist njih, a ne na njihovu štetu.
Hvala. Sad će govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Ne znam ovdje čujem neke izjave da je oporba nešto govorila da nešto ne valja, da nije dobro, ne samo smo upozorili na probleme koji postoje u zakonu. Ako je to problem da upozorimo da nešto nije dobro i da to uskladimo da bude bolje onda bolje da šutimo. Nije mi jasno gdje je problem? Zar nam nije jasno da se trenutno su takvi propisi na snazi da operateri traže da se optika ukoliko ide ako nije podzemno, da se stavlja isključivo na betonske stupove. Koliko jedinica odnosno koliko naselja u ruralnim dijelovima ima betonske stupove? Kad će tamo doći Internet ukoliko to ne propišemo, a propisali nismo. Znači nismo to propisali. O tome pričamo. Kako da prisilimo te operatere da to naprave, a ne da prije toga moramo siliti elektru da postavi betonske stupove da bi nakon toga operater rekao e sad mogu to napraviti. Znači ono što ide podzemno to ide u principu u naseljenim mjestima, u gradovima, u naseljima gdje je velika gustoća naseljenosti, a nažalost van tih naselja to se tako ne radi jer je preskupo. Znači polagati ovoga cjevovode pod zemlju da bi se povukle ovoga optika unutra to se tako ne radi. Nažalost evo operateri traže da to bude … [[Govornik se ne razumije.]] to je što se toga tiče. I na to smo upozorili, na to pokušavamo isto skrenuti pozornost, ajmo da to definiramo, ajmo da to promijenimo. Bilo je rečeno da evo kolegica je maloprije rekla da gradovi i općine odnosno jedinice lokalne samouprave nisu na gubitku i da će dobivati istu naknadu. Molim vas pokažite mi članak u zakonu u kojem to piše, pokažite mi članak u kojem to piše u kojem piše da će naknada biti toliko i toliko kuna? Trenutno, znači trenutno je naknada u jedinicama lokalne samouprave se kreće po dužnom metru, trebalo bi ići po kvadratnom metru prema propisima, ali je po dužnom metru od 1,25 kuna do 7,5 kuna. Nisam čuo da neka jedinica lokalne samouprave ima naknadu veću od 7,5 kuna. Da vidimo gdje to piše da će minimalna naknada biti 1,25 kao što je bilo do sada i da će biti naknada ova gore može biti što se mene tiče puno veća. Htio bi to vidjeti u zakonu. Da ne govorimo sad o ovom pravilniku koji je trenutno u raspravi o jednostavnim građevinama. Što nam se tu krije? To nam je rekla kolegica koja je bila u izvršnoj vlasti koja zna o tome puno više i ne bih htio o tome govoriti. Što se tiče Starlinka priča nažalost kolege nema, ali priča baš nije takva. Kao prvo, cijena Starlinka nije 700 kuna nego trebate platiti akontaciju od ne znam 799 kuna skoro 800 kuna, to vam je akontacija ako dajete, nakon toga uređaj koji trebate platiti, a dođe otprilike 600 eura i nakon toga vam je mjesečna pretplata opet 799 ili 800 kuna. Prema tome, to što se govori ovdje nije istina i nemojmo zavaravati javnost da može na jednostavan način doći do jeftinog interneta, ne može. Ono što je trenutno najjeftinije je ono što nam nude naši operateri, to je sigurno najjeftinije, ali moramo te operatere prisiliti da ne rade to samo u urbanim dijelovima nego da to naprave i u ruralnim dijelovima tako da svi naši građani imaju mogućnost da pristupe internetu. I to ne zbog toga da bi gledali što piše na Indexu ili što piše u Večernjem listu nego da bi mogli unaprijediti svoje poslovanje. Imamo jedan dio tih građana koji imaju svoje OPG-ove koji imaju svoja mala poduzeća, ukoliko nemaju elektroničko poslovanje ukoliko se ne moderniziraju propast će jer ih Europa zapravo na to tjera, svijet ih na to tjera, tjera ih na to konkurencija. I to nije zbog toga sad on tu nešto govorimo da bismo kritizirali nego samo hoćemo da to unaprijedimo, da to poboljšamo, samo je to cilj jer toga u zakonu nema. Ako to nije dobro onda više o tome nećemo govoriti ni sada ni ubuduće. Ali nemojte zaboraviti da je ovdje u proteklih godinu dana doneseno 5,6,7 zakona koji su u praksi neprovedivi i tu smo bili upozoravali, doživjeli smo kritike kao što ih doživljavamo i danas, a danas se zakon ne može provesti. Između ostaloga i Zakon o strukovnom obrazovanju koji prisiljava roditelje i djecu [[Upadica Reiner: Hvala.]] da traže praksu za svoje učenike.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Poštovani kolega. Ja ću se referirat na ono iako sam mislila nešto drugo, na ono što ste rekli na kraju. Dakle, papir trpi svašta, jednako tako je jako zgodno vidjeti statistiku HS-a pa onda u statistici HS-a vidjeti sve što je HS donesao kroz izmjene i dopune zakona i kroz novih zakona i vi ste tu naveli da smo u proteklih godinu dana donijeli zakone i da se pokazali da su neprovedivi. Ni ovaj zakon ne može se direktno provodit, da bi se mogao provoditi mora se donijeti niz pravilnika, uredba, dakle podzakonskih akata. Ja nemam ništa protiv podzakonskih akata niti mislim da sve treba definirati zakonom, ali je vrlo zanimljiva praksa koja je apsolutno neujednačena. U nekim zakonima imamo dosta detaljno, au nekim zakonima ja ne mislim da je to slučaj, mislim da je namjera. Imamo dosta i veliki zakon i obiman, ali onda neke stvari koje se nama čine da su ključne prebacuje na podzakonski akt [[Upadica Reiner: Hvala.]] pa vas lijepo molim komentar u odnosu na isto.
Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovana zastupnice. Vjerujem da nitko ovdje nema ništa protiv podzakonskih akata, međutim radi se o tome da mi zapravo u momentu donošenja zakona ne znamo o čemu glasamo jer tamo piše da će se to regulirati pravilnikom. Što će u tom pravilniku pisati nemamo pojma, ali taj pravilnik može u potpunosti promijeniti nekoliko članaka u zakonu. I tu je problem, zbog toga upozoravam već ne znam koji put da trebamo imati te pravilnike kao prilog zakonu, da znamo što donosimo, da znamo što usvajamo, da se ne bi kasnije desilo, e opet smo usvojili zakon koji se ne može provesti zbog toga jer neki podazkonski akt definira nešto sasvim drugačije ili je u sukobu sa ne znam čime. I to sad nije prvi puta, o tome smo govorili tu već 15, 20 puta i samo tražimo da imamo razumijevanja svi zajedno da to bude bolje, kvalitetnije i da znamo za što glasamo. Ima nas ovdje i koji čitamo zakone.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Kolega Pavić, kada govorite o nepokretnim mrežama i o razvoju i o tome što u ruralnom prostoru učiniti, da li podzemno ili nadzemno, mislim da u današnje vrijeme kada vidimo da u ruralnom prostoru imamo nisku naponsku mrežu na stupovima, da imamo nepokretnu mrežu na stupovima, da imamo mogućnosti da se desi optika pa da nju guramo na te stupove, znači da svi idu s onime što je njima najlakše. Ja tu vidim odgovornost lokalnih čelnika, znam po sebi što smo radili i svaki idejni elaborat realizacije jedne mreže optike na svakom području, zvala se ona općina ili grad, najviše ovisi o prvom čovjeku i njegovim službama. Ako ćete inzistirati da ono maksimalno što možete ide ispod zemlje to će operater učiniti jer je i njemu to najjeftinije, vjerujte mi. Nije njemu lakše napraviti to samo tako na tim stupovima jer radi o velikom broju priključaka i brojnim mrežama koje vise na tim stupovima i ne možemo po meni očekivati da ćemo to vrlo brzo riješiti, ali ovo je jedan početak, jedno razdoblje koje traje kao što je trajalo u izgradnji [[Upadica Reiner: Hvala.]] nepokretne mrže, mislili smo da ćemo biti brži i da imamo sredstva EU koje tu mogu pomoći.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovani zastupniče. Čelnik jedinice lokalne samouprave iz koje ja dolazim dolazi iz redova iz HDZ-a i zajedno smo se trudili da izradimo tu internetsku odnosno optičku infrastrukturu na području grada Krapine, ali to nismo uspjeli napraviti, bez obzira na to što je kolega iz HDZ-a. Ja sam bio član u to vrijeme SDP-a, bio sam na čelu gradskog vijeća i pokušali smo zajedničkim snagama u kohabitaciji to napraviti. Nismo išli jedan kontra drugoga, nego smo pokušali zajedničkim snagama riješiti taj problem i nismo ga uspjeli riješiti. A sada imamo novi zakon koji nam to opet ne rješava, koji to opet ne propisuje. Kako da prisilimo operatera koji je dobio da radi internetsku infrastrukturu u gradu i da pruža uslugu u gradu da ga prisilimo da dođe i do ruralnih dijelova. Ljudi, pa to je najnormalnija stvar. Da vidimo ok, past će mu prihod, pa šta onda. Trenutno ima dobit ne znam koliko milijardi, imat će pola milijardi manje, ali će naši sugrađani [[Upadica: Hvala.]] imati internet imat će … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala, Poštovani zastupnik Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani kolega evo nisam bio u sabornici kad ste govorili o betonskim i nekim drugim stupovima, međutim čuo sam vas i moram reći da se tu u tom dijelu s vama slažem. Nije nužno da mora biti betonski stup isključivo da bi na njega stavili novu optičku mrežu u nekom dijelu gdje su kvalitetni i dobri drveni stupovi, pa možemo i na njih staviti. Međutim, to se ne odnosi samo na operatere koji rade komunikacijske mreže tu se malo odnosi i na operatere odnosno na HEP, na distribuciju koja gradi energetske mreže i oni tamo gdje imaju gole vodiče inzistiraju na tome da tamo se ne stavljaju optički kablovi. Međutim, ja čak mislim da i tamo se mogu stavljati optički kabeli samo ti koji ih stavljaju moraju biti obučeni za rad pod naponom jer to mogu raditi u nekim uvjetima koji onda daju brzinu tom radu. Ali još želim reći to da li će biti drveni stup ili betonski stup pa nećemo to stavljati u zakon.
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić.
Poštovani kolega nije, nije to bilo ovoga cilj da se razgovara o tome da li ćemo staviti u zakon da se stavlja drveni ili ovoga betonski stup. Govorio sam o tome da bismo trebali na neki način prisiliti operatera kad je već dobio posao na nivou neke jedinice lokalne samouprave da onda taj posao obavi do zadnje kuće, do zadnjeg korisnika. To je bila poanta. Slažem se, rekao je tajnik bit će sufinaciranje od strane države. Je li to rješenje? U kojem momentu će država raspisati natječaj da se nekome da novac u jedinici lokalne samouprave? Hoćemo li to riješiti do 2027. godine? Hoćemo li uspjeti sve ono što smo definirali u našem planu NPO uspjeti napraviti ukoliko ćemo ići ovim koracima? Vjerujem da nećemo. Moramo biti brži i moramo biti agilniji, moramo biti pragmatičniji. Bez toga nećemo napraviti ništa. Imat ćemo probleme. Imat ćemo probleme koje smo imali dosada jer nismo riješili u ovom zakonu.
Poštovani zastupnik Lalovac.
Zahvaljujem se gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega apsolutno se slažem sa vašom primjedbom gdje ste rekli kako zapravo bi država trebala teleoperatere prisiliti. Zapravo država u tom dijelu teleoperatera tu nema tržišta ajmo biti iskreni, isto kao što nema na tržištu energenata, nafte, imate jednog ili dva dobavljača. I s obzirom da su to od strateške nacionalne važnosti za državu, država ima instrumente. Država je, to znam da je i više puta kolega Bulj spominjao u zadnjih 4-5 godina teleoperaterima oprostila preko milijardu kuna naknada za koncesije koje su oni plaćali jel. I ok, država se tu može postaviti. Ukoliko država ne uprihoduje taj novac oni da taj novac preusmjere za razvoj ruralnih dijelova jel, onih tamo gdje oni nemaju taj dio profitabilnosti tako da država sigurno ima instrumente da ovaj dio što su gradovi, što ima veći dio da pusti im profitabilno, međutim taj dio da ima odgovor između vlade i njih da taj novac ulože u ruralne dijelove i to je taj novac koji su oni oprostili, međutim tu nije bilo reakcije teleoperatera gdje su, gdje kada se taj dio ukinuo nisu smanjili račune niti su krenuli [[Upadica: Hvala.]] u taj dio investicija. Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Zahvaljujem. Poštovani zastupniče vi ste i bili ministar financija i znate najbolje što su oni radili i kako su funkcionirali i znate da im je teško stati na kraj. To su sve, vlasništvo je negdje u inozemstvu, znamo kako oni pretaču taj novac odavde pa prema inozemstvu, kupovina nekretnina i svašta nešto rade i zapravo onaj novac koji bi trebao završiti u državnoj blagajni ne završava u državnoj blagajni. I kad već država nešto oprašta, slažem se s vama zašto se to ne bi refinancira. To ima smisla. I to je onda ok. Dali smo vam milijardu, ali dajte uložite od tih milijardu barem 500 miliona uložite ponovo u Hrvatsku da bude našim sugrađanima bolje jer to je zadatak države, da razmišlja o dobrobiti naših sugrađana. Hvala.
Slijedeći će govoriti završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Miro Totgergeli. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege, ovim novim Zakonom o elektroničkim komunikacijama u hrvatsko zakonodavstvo preuzimamo Direktivu Europskog parlamenta i vijeća o europskom zakoniku elektroničkih komunikacija koja predstavlja sveobuhvatnu reformu regulatornog okvira EU u području elektroničkih komunikacija. Novim zakonom omogućit će se ubrzani razvoj elektroničkih komunikacijskih mreža koje će osigurati potrebnu povezivost i dostupnost mreža vrlo velikog kapaciteta uključujući nepokretne, pokretne i bežične mreže te njihovu uporabu od strane svih građana i poduzetnika. Također, očekuje se daljnji razvoj tržišnog natjecanja kako u području infrastrukture tako i u području pružanja usluga i to kroz osiguranje uvjeta za nova ulaganja u elektroničke komunikacijske mreže i usluge. Ovim zakonom želi se postići poticanje ulaganja i daljnji razvoj povezivosti i uspostava elektroničkih komunikacijskih mreža velikih brzina te stvaranje preduvjeta za uvođenje i razvoj 5G mreža kao i osiguravanje jednakosti pristupa uslugama za osobe s invaliditetom. Želi se postići održavanje sigurnosti elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga koje nužno za redovito funkcioniranje gospodarstva i društva u cjelini s posebnim naglaskom na zaštitu nacionalne kritične infrastrukture. Predloženim zakonom po prvi put će se zakonski urediti mogućnost određivanja obveza operaterima koji do sada nisu bili predmet regulacije, a usluge pružaju putem interneta bez vlastite mreže i infrastrukture kao što su Viber, WhatsApp, Facebook, Messenger i slično. Postupak procjene sigurnosti rizika proizvođača i dobavljača opreme za elektroničke komunikacijske mreže čime se provodi strateška mjera iz paketa mjera EU za kibernetičku sigurnost 5G mreža, procjenom sigurnosnog rizika utvrđuje se rizik za nacionalnu sigurnost u skladu s provedbenim propisima koji će se donijeti na temelju ovog zakona, kao i zemljopisi pregled dostupnosti širokopojasnih mreža i gradnja širokopojasnih mreža državnim potporama. Tijekom javnog savjetovanja, kao i na tematskoj sjednici Odbora za lokalnu i područnu, područnu i regionalnu samoupravu HS najveći dio komentara bio je usmjeren na uređivanje odredaba o pravu puta i visini naknade za pravo puta, što je predlagatelj u najvećem dijelu i usvojio. I na kraju, donošenjem ovog zakona stvaramo preduvjete za ubrzani razvoj elektroničkih komunikacijskih mreža vrlo velikog kapaciteta uključujući i nepokretne, pokretne i bežične mreže i to pogotovo na ruralnim područjima lijepe naše. Stoga će Klub HDZ-a podržati ovaj konačni prijedlog zakona, hvala.
I vama. Sada ispred Kluba zastupnika SDP-a također završno gđa. Boška Ban Vlahek, izvolite.
Zahvaljujem. I kod ovog smo se zakona našli u situaciji da nam prijeti kazna zbog neizvršavanja obaveza, zakon je trebao već biti odavno gotov i operativan. Europska komisija već je dva puta opomenula Hrvatsku zbog kašnjenja, zbog kašnjenja Hrvatskoj je prijetila tužba, a samim time i novčana kazna. Zakon o elektroničkim komunikacijama Hrvatska mora donijeti do 30. lipnja. Budući da se rok ne može produljiti jer predstavlja preduvjet kako smo čuli za isplatu punog iznosa druge rate financijskih sredstava iz NPOO-a pribjeglo se hitnoj proceduri. Prijedlog Zakona o elektroničkim komunikacijama u osnovi prenosi EU Direktivu br. 1972 iz 2018.g. u hrvatsko zakonodavstvo. Zakon je izmijenio i objedinio odredbe 4 dotadašnjih direktiva koje su se odnosile na rad telekomunikacijskih kompanija ili Telekoma koji najčešće uz pristup mobilnoj telefonskoj mreži prodaju i pristup internetu. Ono što je ovaj novi zakon trebao regulirati u odnosu na dosadašnji i trenutačno važeći jesu dodatno regulirana prava gradnje telekomunikacijske infrastrukture, pravo puta i pravedna naplata prolaska telekomunikacijske infrastrukture zemljištem koje se nalazi u privatnom ili pak državnom odnosno vlasništvu lokalnih uprava i samouprava. Hrvatski Telekom lobirao je posljednjih godina za smanjenje cijena, a ovaj zakon trebao bi dati smjernice koje bi ujednačile kriterije i uskladile taj dio sa EU pravilima. Obzirom na to da prava i obveze u tom segmentu potpadaju djelomično i u Zakon o cestama pravo puta nije trebao biti prevelik problem s obzirom na to da je Zakon o cestama već u svoj dio ugradio ujednačene parametre po kojima se naplaćuju ta prava, međutim u ovom hitnom postupku donošenja zakona reguliranje prava puta odnosno gradnje neće biti precizirano formulom izračuna naknada zakonom već kako smo čuli biti će izrađen dodatni pravilnik kojeg mora izraditi HAKOM. Zakon elektroničkih komunikacija odnosno Direktiva br. 1972 fokusira se na tri grupe pitanja, pristup i koje investiranje u izgradnju mreža, upravljanje elektromagnetskim spektrom frekvencija za mobilni pristup i prava krajnjih korisnika. U prvoj grupi tzv. gigabitno društvo podrazumijeva da se do 2025.g. svim urbanim i ruralnim kućanstvima u EU osigura širokopojasni pristup internetu od najmanje 100 megabita u sekundi po downloadu koji se može ubrzati na gigabitnu brzinu dok se mobilna 5G mreža treba do 2025. prostirati, prostirati svim urbanim područjima i magistralnim prometnim pravcima. Tako čl. 58. prijedloga zakona pred nama propisuje da HAKOM svake 3.g. objavi zemljopisni pregled dostupnosti elektroničkih komunikacijskih mreža, a zatim za područja gdje su brzine ispod 100 megabita po sekundi operaterima koji ih nisu osigurali postavlja službeno pitanje planiraju li to učiniti i uzimaju li to u obzir prilikom dodjele javnih sredstava tim operaterima. Uz ovo možemo i samo izraziti zabrinutost da se ciljevi gigabitnog društva u Hrvatskoj neće ostvariti do 2025.g.. Kada se prije 20-tak godina pripremila privatizacija dijelova kablovske infrastrukture javnosti je kao glavni argument ponuđen narativ o skupoj izgradnji novih i bržih mreža zbog čega trebamo privatne investitore da ubrzaju tu modernizaciju. Sad se nalazimo u situaciji da te investitore praktički molimo da uzmu javna poticajna sredstva i polože optičke kablove čije korištenje će nam zatim naplaćivati. Bez obzira što je riječ samo o zakašnjelom usklađivanju kako kažu vladajući sa direktivom EU to nikada nije samo usklađivanje, vrag se krije u detaljima i zaista je štete da se tako značajni propisi stavljaju na dnevni red i izglasavaju u samo par dana, hvala lijepa.
Hvala i vama. Gospodin Miro Bulj, govorit će završno u ime Kluba zastupnika Mosta, izvolite.
Evo žao mi je što nije bio ministar danas ovdje, mislim ne ža, nego je ovo preozbiljan zakon. Premda smo u samoj javnoj raspravi uspili, ja sam se odma angažirao možda među prvim da pravo puta sa 8 kuna na 2,40 da teleoperateri smanje, to su ogromne štete. Još jednom ponavljam da ovo nije zbog nikakve direktive to je jasno svima, ovo je isključivo jel ja postavljam ovdje pitanje evo šta se tu usklađuje ovdje sa direktivama EU, ovo se radi u odnosu na stari zakon, u biti ovo se radi samo zakon po mjeri teleoperatera. Znači ja sam u nekoliko navrata spomenio tu Deutsche Telekom u biti ono što vodi dinastija Mišetić, u biti oni upravljaju hrvatskim narodom trenutno i ovaj zakon je potpuno po mjeri teleoperatera. Što se tiče prostornih planova potpuno po mjeri teleoperatera, jedinice lokalne samouprave su apsolutno isključene. Ja ću imati ogromne štete, evo grad Sinj ja kao gradonačelnik zbog teleoperatera i HAKOM-a koji ne dozvoljavaju da u prostoru napravimo nešto što je u Zagrebu, što je u Istri. Međutim, u drugim gradovima ne daju. Znači teleoperateri su ovdje primarno … [[Govornik se ne razumije.]] naravno da optički kabeli bi tribali biti sukusi, ta sredstva koja spominjete. Međutim, to bi tribalo biti u vlasništvu jedinica lokalne samouprave, a ne opet monopol. Jer to je u biti, ili države, u biti veze su nacionalna sigurnost. Mi i dalje dajemo to teleoperaterima stranim da upravljaju i da naplaćuju taj dio. Što se tiče samih oko ovdje govorimo o postojanju prostornih planova i postojanju baznih stanica. Jedino u Republici Hrvatskoj ne triba građevinska dozvola. Postavljaju bazne stanice i antenske stupove gdje im god padne na pamet bez obzira što inspekcije upozoravaju. Evo primjer … [[Govornik se ne razumije.]] kod Sinja njih to nije briga. To je jedno udruženje i zato Hrvatska i je po korupciji prva, a po internetu je najgora. Zato što smo dali i ono što su napravili naši stari i privatizacija naše infrastrukture telefonske u biti otišla je u ruke Deutsche telekoma pa mi im čak opraštamo koncesiju milijardu kuna u ovim krizama. Milijardu kuna Deutsche telekomu koji ima najveću dobit u Republici Hrvatskoj. A sustav vezan treba biti u vlasništvu jedinica lokalne samouprave ili države. Nikako stranih teleoperatera, jer poglavito kad govorimo o optičkim kabelima i naravno da po tom pitanju se ne mogu složiti. Ne samo složiti nego ogromne štete nanosite u prostornom planu. HAKOM je Sinjanima milijone, milijone šteta što je zaustavio prostorni plan i nije prihvatio ono što je predloženo i što je prihvatio ili dao primjedbu i naravno sada imamo probleme kod donošenja prostornih planova, jer oni postavljaju bazne stanice gdje god padne. I vama je to smišno, vama je to smišno, ali imat ćete probleme. Imat ćete probleme što ljudi biže, a vi baznu stanicu recimo na dimnjak stavite u srid grada bez grižnje savjesti. Vi se smijete zato što ste dobro potkovani od njih, zato što vas mite, zato što radite za njih. Ovo je zakon isključivo za teleoperatere protivan jedinicama lokalne samouprave kolega Klariću, protivan. Oduzimaju ovlasti bilo kakve jedinice lokalne samouprave da zaštite svoj prostor. Uopće ne sudjelujemo u raspravama. Članak 25. zbog čega ste ga makli? Zbog čega ne dođe Butković pa ne kaže? Može doći i obitelj Mišetić cila koja upravlja ovom Vladom, nikakav to nije problem. Nikakav to nije problem. To je Ahilova peta ove Vlade. Znam da neće to mediji pisat zato što su teleoperateri premoćni, prejaki sponzori, prejaki oglašivači i što više šutimo to bolje. A ja moram ovo glasno reći, da teleoperateri apsolutno ovaj zakon isključivo je samo za teleoperatere. Isključivo, poglavito članak 25. gdje isključivo, apsolutno jedinice lokalne samouprave i božja srića što sam odmah održao tiskovnu u Splitu i odmah za pravo puta sa 8 kuna da se smanji 2 kune i 40, premda 90% se ne naplaćiva jer nije ucrtano, jer nije vlasnički riješeno. Pa što to ne uplaćivaju u fond hrvatski nekakav za razvoj ne znam obrazovanja, za nezbrinute studente, za studente koji su slabijeg i učenike imovinskog stanja. Ne, to iđe sve u džepove teleoperatera. U Hrvatskoj teleoperateri imaju 42% dobiti, Deutsche telekom. To je više od 100% nego inače u drugim državama. I jedino njima ne triba ni građevinske dozvole, ni ništa. U Hrvatskoj jedino, a onda znajte koliko je jaka dinastija Mišetić.
Hvala. Ostanite, ostanite. A ne, ne. Pardon. Povreda Poslovnika je. Izvolite gospodin Totgergeli.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Povrijeđen je Poslovnik 238. Kolega vrijeđa nas saborske zastupnike govoreći neistinu, jer nikad prije nije toliko bilo uključeno lokalne samouprave u izradu ovog zakona, njihovi predstavnici i zajednice općina i gradova i županija su bili uključeni u izradu zakona. A i kroz rad Odbora za lokalnu i regionalnu samoupravu i kroz tematsku sjednicu, a i na sjednicama odbora. A kolega je član tog istog odbora koji je jednoglasno podržao ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Vrijeme. Bila je replika to znate. Po difoltu ide opomena. Izvolite gospodin Bulj.
Omalovažava zastupnike, povrijedio je članak 236. Kao prvo ja sam član tek od prošle sjednice, od petka, prije nisam bio član, nego sam ja ukazao na mogući nastavak pljačke i pogodovanja teleoperaterima, da sa 8 kuna pravo puta žele skinuti dvije kune i 40. A vi ste to šutke na odboru promatrali, jer su vam to sponzori. Pa vama je obitelj Mišetić sve! Pa vama je dinastija Mišetić pa to je Ahilova peta. To mediji neće pisati, jer Deutsche telekom je … [[Govornik se ne razumije.]] On je oglašivač [[Upadica Radin: Hvala lijepa. Vrijeme.]] Ovo je istina. Oni su vam sponzori, oni su vam sve.
Ovo je treća opomena, po Poslovniku znate da vam morat oduzeti riječ [[Upadica Bulj: Pa daj milijun! Ovo je kriminalan zakon, kriminalan u interesu dinastije Mišetić, Deutsche telekoma i rade šta hoće.]] Gospodin Bulj, dajte možete sjesti, nisam vas izbacio, možete sjest i slušat ostale [[Upadica Bulj: Imam dosta pričega posla.]] Gospođa Anka Mrak-Taritaš … … [[Upadica Bulj, ne čuje se.]] Gospodine Bulj ali zašto? Ma nemojte mene tjerati na … Gospođa Anka Mrak-Taritaš, Klub zastupnika CENTRA i GLAS-a završno. Mir i dobro. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Dakle, danas raspravljamo o Prijedlogu zakona o elektroničkim komunikacijama koji je u hitnoj proceduri. Kad su završne rasprave u ime kluba onda imate dvije metodologije. Jedna metodologija je da ponovite sve što ste taj dan čuli pa onda rezimirate i kažete šta je sve u raspravama bila tema, a druga metodologija da možda napravite i nekakav iskorak i svoj vlastiti zaključak date ili u svojim ili na svoj vlastiti način kažete što mislite o ovom zakonu. Dakle, ja ću probati koristiti ovu drugu metodologiju jer mi je ona prihvatljivija i jednostavnija. Dakle, ovaj zakon nam treba i tu nema nikakve dileme. To je prva rečenica s kojom se možemo svi složiti. Da li ono što smo dobili kao prijedlog smo zadovoljni? Mi od strane oporbe nismo zadovoljni, nismo zadovoljni jer smo mislili i mislimo još uvijek da su trebale se riješiti i neke druge stvari. Jednako tako i mislimo da nije trebao ići u hitnu proceduru da je bilo sasvim dovoljno vremena da ide u dva čitanja i da se neke druge stvari otklone. Uvijek je zanimljivo da vidite tko je dao prijedlog odnosno tko je sudjelovao u raspravi. Ono što je u raspravi bilo važno je važno kad vam sudjeluju udruga općina ili gradova i ukazuje na neke probleme iz jednostavnog razloga jer je to mjesto gdje se nalaze načelnici, gdje se nalaze gradonačelnici koji detektiraju probleme. Jednako tako da li mi svi želimo imati brz, dostupan internet i sve ostalo što nam sadašnjost pruža, hot, želimo. Da li se stvari mijenjaju na način na koji mi to uopće ne možemo pratiti, a često imam osjećaj da zakoni idu svojom jednom procedurom onako sporo, temeljito, a da stvarnost ide drugačije. Kad sam bila u izvršnoj vlasti i kad sam se bavila jednim problemom koji je veliki problem u Hrvatskoj taj problem se zove bespravna gradnja onda između ostaloga je bila tema kako da se probaju doskočiti nekim stvarima i onda se je vidjelo da postoje, zapravo da kruže sateliti koji u ovom trenutku točno on može očitati koliko nas ima u sabornici. Jednako tako kad je riječ o gradnji može očitati tko je kupio cement, koliko je cementa kupio, stavio na svoju parcelu i kad je počeo graditi i koliko je napravio u roku od 24 sata i može obaviti svoj posao puno bolje od bilo kojeg građevinskog inspektora i to je sadašnjost. Jednako tako kad je tamo pred 25 godina kad je, su zapravo je bila velika, krenula je potreba za internetom i stvari su naravno sjetite se onih prvih mobitela koje smo imali gdje ste morali otprilike jedan stol sa sobom vući do danas kako izgledaju, kad su dolazili pojedini operateri bitka koja se, kao prvo su postavljali antenske stupove. Kako su ih postavljali? Glavninom bespravno. Tko je bio najveći u tom trenutku bespravni graditelj? Država jer je država to isfinancirala. Onda su dolazili drugi operateri i onda HT nije dao drugim operaterima koji su bili VIPNET odnosno bili su dakle drugi operateri da se postave na njihove nego smo onda imali da uz jedan antenski stup imamo slijedeći antenski stup. Bitka koju smo tad vodili, tu je bio jedan kolega koji je tad, nema ga sad, ali i bitke koje smo vodili da se zakonom propiše da na jedan antenski stup moraju doći svi operateri i da je bolje imati jedan viši na koji mogu doći svi operateri od ne znam u prostoru 2 ili 3. Pogledajte naše male, vizure naših malih nekakvih mjesta čak i nekih velikih. Dakle, imate mjesta gdje je zapravo cijela ta i memorija prostora i slika prostora bilo mjesto gdje je najviša točka bila crkva. Sad toj crkvi koja je sa svojim tornjem figurira kao najviše mjesto često se suprotstavlja antenski stup. To je rezultat zapravo nepripremljenosti na situaciju i promjene koje su bile. Dakle, stvari se mijenjaju puno brže nego što smo mi spremni to promijeniti regulativom. O tome trebamo voditi računa i regulativu tako složiti i tako napraviti da bude jednostavna, da bude fleksibilna i da bude primjenjiva. A što reći? Nama je istekao krajem 2020. rok da jednu direktivu EU ugradimo u zakon i sad se nalazimo u hitnoj proceduri iz razloga što su nas tužili sudu EU. Što reći o načinu na koji mi to radimo? Mislim da je to [[Upadica: Vrijeme.]] dovoljno umjesto zaključka. Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Prelazimo na slijedeću točku dnevnoga reda: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 287 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava RH i Članaka 172., 204. i 206. Poslovnika Hrvatskog sabora. Sukladno Članku 206. Poslovnika prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćen je dakle da se radi o hitnom, o hitnom postupku i amandmani se mogu donijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Gospodin državni tajnik u Ministarstvu financija gospodin Stjepan Čuraj je s nama i imat će uvodnu riječ. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Poštovana zastupnice i zastupnici, kao što je rečeno pred nama je Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom odnosno po hitnom postupku konačni prijedlog zakona. Daklem, cilj donošenja zakona je daljnje usklađenje hrvatskog pravnog okvira za navedene otvorene investicijske fondove s pravnom stečevinom EU i to u dijelu prenošenja direktive iz prosinca prošle godine koji je rok za prednošenje 30. lipnja ove godine te ovim putem se vrši daljnja usklađivanja sa matičnom direktivom iz 2019. ali i predlažemo i usklađivanje novčanih iznosa iskazanih u kunama u važećem zakonu s uvođenjem eura kao službene valute u RH. Što se tiče samo kratko uvodno s obzirom da sama direktiva je 4 članka, sama izmjena je pred vama ova u zakonu 25 članaka od toga je velika većina gotovo 20 vezana upravo uz ove zamjene valuta. Kratko ću samo podsjetiti i vas i javnost o čemu je ovdje riječ. Dakle, sami UCITS fond je otvoreni investicijski fond s javnom ponudom koju osniva društvo za upravljanje takvim fondovima poštujući načela trorazdiobe rizika, znači on ulaže zajedničku imovinu ulagatelja prikupljenu javnom ponudom udjela u samom UCITS fondu u likvidnu financijsku imovinu. Trenutno u RH imamo posluje odnosno 93 takvih fondova sa imovinom krajem travnja nešto iznad 17,5 milijardi kuna, njime upravlja odnosno njom upravljaju 6 društava za upravljanje UCITS fondovima. Dakle ono što također s obzirom na ove i transponiranja ovih direktiva mi smo ono što želim podsjetiti sastavni dio jedinstvenog financijskog tržišta EU i tu imamo i preuzeli smo svoju obvezu kontinuirano usklađivati svoj regulatorni okvir poslovanja naravno za svu financijsku industriju, pa tako i za fondovsku industriju sa samom pravnom stečevinom EU i europskim standardima dakle zapravo da bi se sve oni namjere Europske komisije odnosno EU u standardizaciji, u jedinstvenosti tržišta, u prekograničnoj, prekogranične mogućnosti investiranja, što je bilo predmet prije nekoliko mjeseci ili prošle godine ja mislim samih izmjena također zakona koji su imali za taj cilj. Što se tiče samog zakona dakle kao što sam rekao pripremili smo Direktivu 2021/2261, ali ono što, samo da što plastičnije pojednostavnim, mi ovdje radimo zapravo u usklađivanju jednome između direktive matične iz 2009. i uredbe iz 2014. dakle tu se dolazi do jednog preklapanja svojevrsnog overlappinga u samim ajmo reć definicijama pojedinih samih fondova za investicije, dakle prije svega dva su ključna ili tri pojma koje, koje ćemo trebat ovdje razumjeti, taj je da prema onoj prvoj direktivi ona traži od društava za upravljanje investicijskim fondovima da sastave kratak dokument koji sadržava ključne informacije o bitnim obilježjima samih UCITS fondova, dakle svojevrsni Key Investor Document ili KID skraćeno. Taj KID ili, ili dokument odnosno ključne informacije prije svega one uključuju sve ono što bi trebali znati investitori kada se odlučuju ili žele se odlučiti povjeriti svoj novac takvom društvu na upravljanje fondovima. Što se tiče Uredbe iz 2014. ona je tu donijela novu, novi klasifikaciju za investitore odnosno tzv. PR.IP ili … [[Govornik se ne razumije]] odnosno upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode tzv. PR.IP-ovi, dakle oni definiraju zapravo što su i na koji način se oni klasificiraju i onda dolazi zapravo do toga da ovi naši UCITS fondovi se zapravo mogu klasificirati pod tu uredbu i pod taj PR.IP. Što to znači? To znači mi smo imali jedan grejs period do konca prošle godine u kojem su svi ti PR.IP-ovi morali izdati dokument s ključnim informacijama, dakle to je ta razlika ovdje obveza izdavanja dokumenta, a tamo je obveza pružanja ključnih informacija, znači to je bitna suštinska razlika i upravo kako bi se uzelo više vremena direktiva prošle godine je donesena da se to za ove UCITS fondove pomakne do konca ove godine, dakle i ono što mi ovim zakonom zapravo uvodimo tako da taj overlapping ili preklapanja nema nego da upravo dokument sa ključnim informacijama bude priznat od strane regulatora HANFA-e kao obveza pružanja ključnih informacija koje su ionako po zakonu i po samoj direktivi u obvezi. Šta to znači u prijevodu zapravo? Znači, to znači da se mora dati taj dokument, nekoliko strana jasne odgovore na pitanja o karakteristici, o karakteristikama, rizicima, troškovima investicijskog proizvoda, znači u što se ulaže, što je sve portfelj toga ulaganja, to je znači paket u kojem sadrži više različitih … [[Govornik se ne razumije]] ulaganja znači investicijske fondove, osigurateljne proizvode, maloprodajne strukturirane vrijednosne papire, strukturirane depozite, oročene depozite, dakle to je taj paket, znači vi konkretno kada kupujete životno osiguranje to vam je takav jedan paket. Što rade osiguravajuća društva sa vašim novcima koje ste vi uplatili u životno osiguranje? Upravo ga diversificira u ovakav segment investicijskog portfelja i to vam mora dati u tom dokumentu o ključnim informacijama upravo prezentirati što, po kojim troškovima i s kojim rizicima i to sa ciljem da je to jednostavno usporedivo i u standardnom obliku na razini cijele EU, e to je onaj dio prekogranične koji smo uveli da svi govore ajmo tako reći istim jezikom i da isto, na isto se odnose. I upravo ovo je osnovni dio ovog transponiranja, ovim postojećim UCITS fondovima prolongiramo tu obvezu kreiranja tog dokumenta sa ključnim informacijama umjesto samog pružanja do kraja ove godine i propisujemo da kad naprave taj dokument da će se smatrat da je njihova zakonska obveza po direktivi temeljem kojih oni su i osnivani odnosno temeljem kojih smo mi transponirali to u zakone rade. Nadam se da, da taj dio je onako donekle sam kolko tolko ovaj pojasnio, mislim sami podaci koji idu tamo dakle naziv, identitet izdavatelja, vrsta ulaganja, profil rizika, nagrade koje su, moguće gubitke, troškove itd., to je sve ono što treba potencijalnom ulagatelju prezentirati i jasno i nedvosmisleno standardizirano i ono što je jako bitno razumljivo, što više razumljivo. Također se tijekom godina od one 2009. i 2014. i 2017. radile izmjene direktive gdje su se upravo išli korak dalje u toj standardizaciji u dopuni što se tiče samih formata, informacija i svega onoga što treba biti. Ono što u konačnici smo još ovdje ovim zakonskim napravili usklađivanja, određena nomotehnička sa osnovnom direktivom i naravno prije svega transponirali sve ono što nam je vezano uz nadolazeći Zakon o euru, odnosno kad kažem nadolazeći mi smo ga, Sabor usvojio ali očekujemo njegovu aktivaciju, njegovu primjenu. Tako se novčani iznosi u kunama usklađuju sa iznosima u eurima koji su propisani direktivom, a iznos raspona prekršajnih sankcija usklađen je sa odredbama Zakona o uvođenju eura kao službene valute u RH. Evo zapravo sa ovim mi pravovremeno vršimo usklađivanje zakonodavstva RH sa pravnom stečevinom EU s ciljem izbjegavanja situacije u kojoj radi vremenskog perioda potrebnog za donošenje zakona u dva čitanja ovaj zakon ne bi bio pravovremeno stupio na snagu zato i je po hitnom postupku. Evo zahvaljujem vam i ostajem slobodan za sva pitanja. Pardon, samo na kraju. Želim samo napomenuti da amandman prihvaćamo amandman Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo državnom tajniku. Evo sada imamo nekoliko replika. Prvi je na redu kolega Josip Begonja, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, rekli ste da kod nas djeluju 93 otvorena investicijska fonda sa javnom ponudom koji raspolažu sa preko 17 milijardi kuna neto vrijednosti imovine. I sad mene zanima koliko je uopće zapravo važan ovi investicijski fondovi za naše gospodarstvo, za povećanje investicijskih ulaganja. Uzimajući u obzir sa jedne strane inflatorna kretanja i s druge strane očekivani prinos od strane ulaganja i drugo poznato je da naši građani štednju, nazovimo je pod navodnicima zapravo osiguravaju ulažući u nekretnine. Kako njih motivirati da on i taj svoj kapital ulažu ne samo u njih, nego i male tvrtke i srednje tvrtke u investicijske fondove. Hvala.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Evo zahvaljujem. Da, dobro ste rekli. Mislim da je odgovor možda u onom vašem otvaranju u onome što ste rekli na početku upravo ti inflatorni pritisci i sama inflacija je dovoljan motivator da se novac ulaže, jer on gubi puno brže na vrijednosti nego kad je inflacija drastično manja. Sigurno da ulaganje u fondove predstavlja, to je rizično apsolutno, sve vrste takvih ulaganja kapitala predstavljaju rizičnost. Zato i je ova sva priča i ove današnje zakonske promjene sa tim dokumentima, ključnim informacijama kako bi upoznali sve ulagatelje sa rizicima, sa potencijalnim i dobicima, ali eventualno i gubicima. I onda ovi fondovi koji raspolažu 17,57 milijardi strukturiraju tako i svoju imovinu. Većina naravno su u obveznicama, imamo nešto mješovitih naravno u vrijednosnim papirima, tako da je to nešto što je prije svega dioničke, tako da prije svega tu je nešto gdje su prinosi gotovo sigurniji nešto manji, ali sigurno bolji nego inflacija koja je zapravo negativan prinos na novac koji držite.
U redu. Hvala lijepo. Kolegica Katarina Peović ima repliku.
Hvala. Postavit ću pitanje koje je postavljeno na odboru, a ovdje ste spomenuli da se ovaj zakon, znači usklađuje sa Zakonom o euru. Vi ste ovdje cifru od pet milijuna kuna u zakonu zaokružili na šesto tisuća eura što znači nepovoljniju cifru za male ulagače i likvidirat će se fond ukoliko vrijednost imovine padne ispod 600 000 eura tri uzastopna kalendarska mjeseca. Gotovo komično obrazloženje na vrlo razumno pitanje postavljeno zašto se ide na cifru koja je nepovoljnija za male ulagače. Odgovorili ste da se unaprijedila financijska pismenost građana Republike Hrvatske. Rekla bih samo ha, ha, ha. Stvarno ne znam kako to komentirati. Vlada ide sa prelazom na euro uz obrazloženje da neće doći do povećanja cijena, da će braniti svoje građane, a vi ovdje u zakonima ugrađujete već nepovoljniju cifru eura u odnosu na kune. Mislim da je to apsolutno neprihvatljivo.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Prvo nisam shvatio ovo sa pismenošću. Ja sam danas, ništa nisam spominjao. Ali apsolutno je pismenost jako bitna. Na odboru nisam bio, pa onda ne mogu komentirati. Što se tiče, ovo vaše zadnje obrazloženje bi stajalo kada bi iznos preračunat u eure bio veći, to znači ono što je 6 milijuna, pa da smo stavili ne znam milijun eura naspram šest milijuna kuna. Ovo je manje, manje … [[Govornik se ne razumije.]] zahtjevi, znači manje opterećenje, znači manja mogućnost odlaska u likvidaciju. Ako je nešto bilo potrebno, ako padne ukupna vrijednost kapitala ispod navedenih šest milijuna, onda se otvara likvidacija i time svi gube oni koji su unutra. Ako je to smanjeno, recimo u Sloveniji je 100 000 eura opet manje nego kod nas. Neki fondovi imaju u prospektu da sami odlučuju se, a to je stvar ulagatelja da bira u koje fondove će ići u profesionalne ili ove manje i koje oni upravo u tim ključnim informacijama donose benefite. Dakle, nije da se išlo zaokruživanje na više, nego upravo suprotno zaokruživanje na manje.
Hvala lijepo. Kolega Boris Lalovac ima repliku.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Mene zanima vezano za male ulagatelje. Vi ste rekli da ima oko 93 fonda, odnosno oko 6 društava za upravljanje, oko 17 i pol milijardi kuna. Mene sad zanima koliko je tih malih ulagatelja? Imate li nekakav brojčani iznos i koliko ti mali ulagatelji drže od ovih 17 i pol milijardi? Zašto? Zato što vidimo da u zadnjih nekoliko mjeseci padaju indeksi, pada vrijednost investicijskih fondova od 10 do 15%. E sad me zanima da li se to mora dobiti, da li će oni sad morati dobiti taj dokument sa ključnim tim svim informacijama, da li je to sad već i za njih zakašnjelo. Jer ako je palo nešto desetak posto, dali se oni sad mogu pozvati i reći gle ljudi moji kad smo mi ulagali mi nismo imali te informacije, a sada novim direktivama dostavljate da moraju biti ključne informacije. Drugim riječima, da li se šta može dogoditi s obzirom da to donosimo u trenutku pada svih tih vrijednosti indeksa i da li tu oni kasnije u konačnici mogu tužiti državu da nisu bili dovoljno informirani, a sada im dajemo tim ovim direktivama. Zahvaljujem.
Hvala. Želite li odgovoriti?
Zahvaljujem. Evo krenut ću onda od kraja. Dakle ne mogu, zato što su i danas imaju obvezu pružanja ključnih informacija. Dakle, ovo je možemo reći onako narodno, nije šija nego je vrat. Dakle, ovdje se jednostavno UCITS fondovi su imali svoje propisane obveze. To su bile ključne informacije, sada to će morati koncipirati u jedan dokument koji će zapravo preuzeti sav smisao. Dakle, ništa se tu suštinski puno neće promijeniti. Jednostavno oni zbog svoje veličine, načine i klasifikacije će potpasti pod ovu drugu uredbu, a bili su osnovno drugom direktivom. Što se tiče samog broja nema podatak koliko je u samom fondu pojedinačnih ulagatelja, to bi možda mogli dobiti od regulatora. Ono što mogu reći što se tiče same imovine i mjesečnog prinosa, dakle prinosi su na napajajući minus 2,02, dionički minus 1,88, mješoviti nešto ispod 3, ostali minus 2,51 i obveznički 1,23 minusa. Dakle, da naravno sve ova inflacija utječe na tržište ali to je daleko manje nego sama stopa inflacije. Dakle, manje se gubi na ovome nego na samoj stopi inflacije.
Hvala. Slijedeća replika kolegice Vučemilović.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, kada govorimo o financijskim instrumentima, financijskom tržištu onda je ključna riječ povjerenje. Ako nema povjerenja naravno da automatski sve se urušava i kako možemo uopće očekivati da će ovakva jedna izmjena potaknuti naše financijsko tržište u trenutku kad tresu afere i HNB, a isto tako i regulatora odnosno HANFU koja bi trebala regulirati tržište vrijednosnica. Zar uistinu mislite da će objedinjavanje dva dokumenta u jedan potaknuti male ulagače sa malim iznosima u vrijeme kad oni vide da zaposlenici HANFE mešetare, rade, a HANFA znači ravnatelj izjavljuje kako nema dovoljno kapaciteta, nema dovoljno ljudi čak ni da kontrolira svoje zaposlenike, pa kako će onda kontrolirati cijelo tržište? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku.
Dakle, prije svega smisao ovih izmjena nije poticaj kao takav nego ispunjenje obveze, preuzimanje pravne stečevine odnosno povećavanje ili osiguravanje veće razine sigurnosti odnosno informiranja potencijalnog ulagatelja. Dakle, to je konkretno o čemu govorim. Ovo što vi pričate generalno za cijelo financijsko tržište koje bi trebalo kreniti ab ovo, dakle od podizanja što je kolegica spomenula financijske pismenosti znači samih tih načina informiranja kako uložiti svoj novac, kako oplemeniti svoj kapital do naravno svega onoga što to i rizika koje nosi. Što se tiče regulatora oni, dakle pojedinačni slučajevi ja ne znam, nisam upoznat s njima i nisu u komentiranju, ali nikako ni u jednom trenutku, ni u jednom članku nisam pročitao da doveden je u pitanje sama struktura našeg financijskog tržišta ni aktera koji jesu, ne samo UCITS fondovi, investicijska društva, osiguravajuća društva, leasing društva, banke itd., dakle samo njihovo djelovanje pod tim nije dovedeno u pitanje na koji način nije stavljen upitnik da nešto tu je loše.
Hvala. Kolega Brumnić ima repliku, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani kolega ja imam jedno jednostavno pitanje ono se odnosi nekoliko puta ste ovdje spomenuli u svojoj raspravi, a uvodom izlaganju na pitanje kolegice da su smanjeni pragovi prelaskom na euro pa me zanima koji su razlozi da ste to radili. A drugo kada govorite ovdje o obvezničkim fondovima i iznosite gubitke od 1,5% to govorite vjerojatno na dnevnoj razni jer u ovoj godini prosječni gubitak … [[Upadica se ne razumije.]] prosječni gubitak Bond fondova je 8%, a najveći gubitak jednog od fondova je 14 cijela nešto posto u ovoj godini. Tako da pozivat građane da ulažu u Bond fondove u ovom trenutku ja mislim da je ne pametno ili kako bi to rekao zlonamjerno. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem. Dakle, sami iznosi što se tiče prvog dijela su iz direktive osim Članaka 11. i 12., dakle kao što smo rekli pragovi minimalne vrijednosti imovine se ovdje radi koje smo sada nešto malo snizili zapravo omogućuju i jedno, a i liberalnije ali i veću dozu za manje ulagatelje sigurnosti u smislu da neće društvo samo otići u likvidaciju. Dakle, s time da se na jedan način i donosi određena zaštita. Što se tiče samog pozivanja to apsolutno ono što želimo ovdje izbjeći i svaki puta reći da se nešto treba, mora, ne svako mora donijeti informiranu odluku na osnovu ovih informacija kojim osiguravamo da im netko mora pružiti kada se interesiranju, a naravno da imamo različitih niza sudionika samog financijskog sektora, dakle od dobrovoljnih mirovinskih fondova, osiguravajućih društava, UCITS investicijskih društava, ali [[Upadica: I tako dalje.]] itd.
Hvala lijepo. Kolega Brumnić je primijetio da se ste povrijedili Poslovnik. Izvolite kolega.
Poštovani predsjedavajući povrijeđen je Poslovnik po pitanju vrijeđanja zdravog razuma zastupnika. Ja sam ovo pitanje postavio i na odboru pa sam tamo dobio vrlo nemušte odgovore, pa sam onda doma išao sve čitat, uključujući i direktivu. Sve ove pragove koje ste postavili su jasno propisani u direktivi tako da sve ovo što ovdje obrazlažete je pokušaj [[Upadica: Hvala.]] nečega što nema smisla.
Hvala, hvala. U Poslovniku piše da se smije vrijeđat zdravi razum, ali vi ne smijete zloupotrijebiti Poslovnik pa eto onda opomena. Replika slijedeća kolega Hrvoje Zekanović.
Poštovani državni tajniče razjasnite mi molim vas jednu stvar. Rekli ste inflacija je na godišnjoj razini 8% na primjer, pa ste se složili s kolegama da fondovi gube otprilike isto toliko … [[Upadica se ne razumije.]] ok, cirka nemojte me hvatati za riječ i onda ste rekli da se isplati uložit u fondove. Zar nije nelogično to? Jer onda ulažući u fondove gubite i vrijednost novca i još gubite i prinos fonda odnosno ja mislim da ste krivo rekli. Evo, imate priliku se ispraviti. Onaj koji je uložio u fondove on nije imun na inflaciju ako fond gubi, ako bi fond zarađivao e onda bi on bio imun na inflaciju. Dakle, u situaciji inflacije ulagati u fondove koji gube je duplo lošije. Evo, molim komentar i ispravak ako je moguće.
Hvala. Izvolite.
Apsolutno dakle ideja je bila sada ako sam tako formulirao možda i jesam krivo nisam sada, ne sjećam se šta sam točno formulirao, ali ideja je da novac najviše gubi vrijednost kada je najveća inflacija, da pametno investiranje sigurno kroz određene prinose umanjuje taj gubitak. I taj gubitak ako smo govorili o umanjivanju gubitka možda sam se krivo izrazio onda bude dapače manji u odnosu kolika je inflacija. Dakle, ako vam je povrat ulaganja određeni, nakon određeno godina i određeni prinosi koje ćete dobiti na razini par posto, a inflacija je 8% vi ste za tu razliku umanjili gubitak. Dakle, ono što u onim što sam još ostao dužan govoriti o mjesečnim podacima koje sam govorio, to su mjesečni prinosi, ne godišnji. Ne dnevni, nego mjesečni.
Hvala lijepo. Kolegica Grozdana Perić ima repliku.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Kao što smo i do sada a tako i sa ovim zakonom radili mnoge uskladbe sa direktivom i onda mi nije jasno zbog čega je ovo manje kvalitetno usklađenje kada se ovim želi postići da imamo jedan dokument koji će ulagatelju objedinjeno pokazivati sve rizike itd. i omogućiti što kvalitetnije ulaganje. Ono što je problem ovdje što se spominje kako to regulator je potkapacitiran. Pa zapravo je problem što upravo smo i u prethodnom periodu morali dokazivati da određene regulative su bile važeće sa izmjenom ovog ili onog zakona i onda smo morali zapravo i kod HNB-a i kod HANFA-e usklađivati da li je netko mogao i koliko je mogao trgovati nekim vrijednosnim papirima.
Hvala. Izvolite odgovor na repliku.
Pa da zahvaljujem i na samom komentaru. A propos primjedbi, uvaženi zastupnik Brumnić je rekao da su manje-više svi iznosi određeni direktivom. To sam ja i spomenuo osim članka 11. i 12. Tu smo mi propisivali niži prag. Da, zato da bi liberalizirali i omogućili više protočnosti, odnosno eventualno i dodatno osnivanje fondova. U krajnjoj liniji i povećali sigurnost, jer ako bi pala ukupna imovina ispod toga onda bi krenuo postupak likvidacije. Sa ovim ako spuštaš prag onda osiguravaš da ti u jednom segmentu ovakvog tržišta i ne dolazi do likvidacije. Suštinska sva izmjena ide u povećavanje sigurnosti, dostupnosti informacija ulagateljima. Dakle, apsolutno nešto što imamo i obvezu transponirati i nešto što je zdravo razumski i mislim da realno nisam čuo niti jedan ovdje razloga da to nešto nije u redu i da ne treba. Ovo sada sve drugo je stvar političke neke diskusije.
Hvala lijepa. Zahvaljujem gospodinu državnom tajniku. Možete zauzeti svoje mjesto. Sad prelazimo na raspravu u ime klubova. Prvi je na redu Klub zastupnika MOST-a i kolega Zvonimir Troskot, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i poštovane kolege i štovani svi koji nas pratite, koji ste zajedno sa nama na ovoj sjednici. Što se tiče samog zakona, dakle ovaj formalni dio pripreme zakona MOST će uvijek pohvaliti iz razloga što je prijeko potrebno jako puno rada da se pripremi određen zakon. Međutim, s druge strane nužno je opet stavit, dakle donošenje ovog zakona u jedan kontekst i recimo naglasiti određene stvari sa kojima se mi kao klub MOST-a ne slažemo. Dakle, vidimo da je u ovom prijedlogu zakona, puno je tu nekakvih pragova koje su sada prevedene u euro iznose, odnosno napravljena je konverzija. I mi bismo unatoč tome šta je već sad donijet Zakon o euru i što se apsolutno sve prilagođava po euro direktivama ulasku u euro zonu naglasit ponovno, dakle određene opasnosti koje mi kao klub MOST-a vidimo sa ulaskom u euro zonu 1.1.2023. godine. Dakle, pod broj jedan ono što je vidljivo jest da cijene i dalje nekontrolirano rastu i da je to jedna galopirajuća inflacija koja će sigurno rasti ovim tempom do negdje ovog perioda sljedeće godine, što znači da ako sada imamo ulje 17 do 24 kune koliko košta litra, negdje u ovo vrijeme sljedeće godine se očekuje da će nam litra ulja biti negdje između 35 i 40 kuna. Također kruh koji je sada već polu bijeli kruh tih kilogram koji sada košta već negdje oko 11, 12 kuna očekuje se da će biti negdje 18 što znači da ta konverzija koja se događa je nerealna i da određeni trgovci, poduzetnici koriste ovu situaciju kako bi podignuli cijene koja će prilikom konverzije biti puno veća nego ono što realno vrijedi taj proizvod ili usluga. Točka broj dva. Vidjeli smo da određeni resori uopće nisu spremni za ulazak u euro zonu. Znači to je samo dodatno se sada rasvjetljava činjenica da mi nismo spremni za takav jedan šok što je nedavno pokazao resorno Ministarstvo zdravstva kada je ispalo da informatički će to još dodatno povećati troškove za nekih 20 milijuna kuna iz razloga što nam IT software nije spreman za takav jedan šok. Naravno sve će to platiti naši građani. Na žalost ne prestaju afere oko Hrvatske narodne banke i HANFA-e konkretno u ovom slučaju i nad ovim zakonom, dakle patronat ima HANFA. I imamo situaciju da ljudi koji se bave investiranjem unutar tih regulatornih tijela imaju povlaštene informacije, kupuju, prodaju. U vodstvu HNB-a postoje osobe koje lešinare nad nekretninama i otkupljuju to od agencija za naplatu potraživanja. Dakle, izgubljen je apsolutno svaki kredibilitet u te dvije institucije i sramotno je da te afere ne prestaju, a mi bismo trebali ući u euro zonu. Nadalje, treba to staviti i u daljnje kontekste EU. Njemačka je na koljenima i mnogi ekonomski analitičari o tome govore iz razloga što energetski inputi ne mogu zadovoljiti sve potrebe njemačkog gospodarstva, prije svega autoindustrija, a s druge strane vidjeli smo da je Kina kao takva zatvoreno tržište u ovo trenutku i da tržište kao takvo Njemačka nema gdje izvoziti i kao takva dolazi do pada. Ne samo to, nego u energetici Njemačka koristi dalje ugljen što je totalno van svih zelenih politika koje se propagiraju u EU i naravno zaustavila je zatvaranje nuklearnih elektrana, imali su 6, išli su nasilno zatvaranje svih 6, ali su ostali na 3 iz razloga što su shvatili da ovakav pravac koji su zauzeli će ih dodatno devastirat. Dakle, svi ti efekti će se kasnije prelit opet u toj zajedničkoj valutnoj zoni i na samu Hrvatsku. Naravno sve je to shvatila i Bugarska koja je uzevši sve te varijable, svo to okruženje koje se nalazi oko njezine, njezinog gospodarstva i koja ima puno bolje, bolju situaciju u smislu duga odgodila je ulazak u eurozonu za 1.1.2024. godine. Nažalost što se tiče određenih paketa vlada je reagirala tek kad je predala financijske izvještaje prema Dobrovskysu, Scholtzu i ostalima koji su davali određene ocjene napretka Hrvatskoj u eurozonu što je zapravo samo potvrda da se radi o političkoj odluci, a nikako ne ekonomskoj razboritosti. Što se tiče određenih argumenata koje sam imao prilike danas čut da će se povećati investicije ulaskom u eurozonu, pa podaci govore malo drugačije. Možemo recimo uzeti period 2013. godine kada smo ušli u EU i uzeti da je tada kada smo ušli u EU bilo nekoliko desetaka brokerskih kuća što je pokazatelj te potražnje za investicijama u Hrvatskoj. Danas ih imamo svega 13, a pola od njih drže banke. Dakle, broj brokerskih kuća je odnosno potražnja za tim uslugama jedan od dobrih pokazatelja što se tiče investicija koje nažalost u Hrvatskoj po broju brokerskih kuća zapravo pada. Nadalje, veliki investitori odnosno veliki igrači neovisno o sektoru u kojem ulažu, dakle zna se da premija rizika kao takva ima nekoliko rizika odnosno dakle i valutni rizik kao takav je jedan od rizika. Međutim, ono šta malo ljudi zapravo gledaju sa strane jest nešto što se zove reputacijski rizik i recimo singapurski veliki ovi hotelski fondovi oni ne gledaju koja je valuta u Hrvatskoj, dakle njih ne zanima je li to euro ili kuna, ali ih zanima da u suvlasničkom udjelu se nalazi ministar graditeljstva koji kao takav bi trebao biti arbitar u odluci tog odnosa između, pardon singapurskog fonda i samog ministra graditeljstva koji ima 10%-tni udio. Također ono što investitori itekako gledaju jest da ukoliko imaš dvojno državljanstvo da ti možeš otići primjerice u BiH, uzeti novce, ne naplatit potraživanje itd. i nikad za to kazneno odgovarat. I to su puno veći rizici i zbog takvih situacija smo puno veće investitore izgubili, a da ne govorim da smo sada platili zbog određenih državnih politika investiranja već sad kaznu Proficiu, čeka nas arbitraža i Washingtonu za Agrokor, a i određene arbitraže koje će država vrlo vjerojatno izgubiti u slučaju golf terena u Dubrovniku. Ono šta također treba reći šta jest zapravo nešto što je zabrinjavajuće jest da mirovinski fondovi padaju i da su im prinosi pali sada što smo gledali što znači da nama mirovine danas vrijede puno manje. I također vezano za važnu investicijsku klasu koju gledaju investitori danas to je primjerice poljoprivredno zemljište koje cijena u Hrvatskoj primjerice prosječna je nekakvih 3.000 eura što je na samom dnu EU, a nama slijedeće godine ili ove čak istječe moratorij kada će i fizičke osobe moći kupovat poljoprivredna zemljišta koja imaju itekako veliku vrijednost i koju su naši susjedi itekako znali iskoristiti. Jako zanimljiv podatak kojeg sam danas pročitao, naša susjedna zemlja Srbija koja uopće još nije u EU ima vrijednost zemljišta koja je u prosijeku kad se gleda duplo vrjednija nego u što je u Hrvatskoj, a nisu u EU. Tako da ove, ove nekakve argumente koji se nabacuju da ćemo mi sad ulaskom u eurozonu da će se povećati investicije, neće, a investitori gledaju isključivo prinosi dakle da je to okruženje koje će biti osigurano i kad oni jednostavno stave svoj kapital na taj teritorij da će on biti zaštićen i da će u određenom periodu dat određene povrate. Sama činjenica primjerice u energetskom sustavu da mi nađemo iskopinu u, na granici plina naravno govorim, na granici Hrvatske i Mađarske i da mi 15 godina nismo krenuli sa iskapanjem plina, a da u jednom Egiptu gdje je javna uprava puno ne efikasnija nego što je to slučaj Hrvatske vi dobijete koncesiju za svega nekoliko mjeseci. I sad izračunajte i stavite matematiku koliko je to zapravo propuštenih prilika i koliko je to propuštenih investicija koje su neovisne o valuti u našoj Hrvatskoj.
Zahvaljujem kolegi. Kolega Brumnić će govoriti u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata. A povreda Poslovnika? … [[Upadica se ne razumije.]] Tko je tražio povredu?
Poštovani predsjedavajući nema predsjednika Hrvatskog sabora, ali ja ću još jedanput s ove govornice upozorit na Članak 33. Poslovnika kojeg predsjednik Hrvatskog sabora uporno krši. Meni je u ovom trenutku sazvan Odbor za prostorno uređenje kojem ne mogu prisustvovati- Evo ga, hvala lijepo.
Zahvaljujem se, ne znam šta da vam kažem morat ćete se [[Upadica: Jesam.]] organizirat malo drugačije odnosno onaj tko organizira sjednice odbora u vrijeme zasjedanja sabora, ali eto mislim da nije praktičan Poslovnik iako vam je uskraćeno pravo, ali sad ćete ipak govorit u ime Kluba Socijaldemokrata, izvolite, o točci dnevnog reda.
Zahvaljujem. Ovako, kad krenete gledat ovaj zakon onda si postavite pitanje otkuda krećemo, ustvari krećemo iz 2008.g., krize koja je bila tada i sve ovo što je predlagatelj ovdje iznio za govornicom je što se tiče ulaganja u proteklih 6 mjeseci suštinski krivo. Je, obveznički fondovi su najveći u RH, ima ih otprilike jedno blizu 3 milijarde, ali rade gubitak od prosječno 8% i pitanje je kako rizičnost tog fonda koja je propisana u ključnim dokumentima se reflektira, tamo ja garantiram da nigdje nije pisalo da možete gubiti 10% u 6 mjeseci odnosno smatralo se da rizičnost tog fonda nije takva, ali ono što ovdje treba pogledati treba pogledati što ovaj zakon dugoročno želi. Svi ovi zakoni koji su financijski, koji se danas donose praktički odnosno prenose iz EU suštinski su određeni casinom budimo svjesni toga, kada ulazite u casino onda vam piše tamo dobro došli, a kad ulazite danas na stranice preko kojih možete ulagati onda vam piše malim slovima, ali piše, svi koji su ulagali preko ove stranice izgubili su između 68, išao sam neki dan gledati, 68 i 86% kako koja stranica. Što su stranice, što, što su firme koje imaju te stranice bolje to su gubici manji, tako da svako ulaganje je rizik. Ono što Europa pokušava na neki način postić to je smanjit taj rizik odnosno one koji pristupaju tržištu zaštitit od samih sebe. Ja nisam siguran koliko je to normalno, ali to je ono što Europa trenutno pokušava, pokušava zaštititi one koji su nekada samostalno ulagali, danas upogoniti prema financijskoj industriji koja će bolje ulagati njihov kapital. Ja sam među onima koji mislim da najbolje sam brinem o sebi i nikad nisam vjerovao u to da netko drugi može bolje od mene nešto odraditi ako imate sve informacije koje su vam potrebne i ako imate znanja da se nečime bavite. I onda dolazite na ključni problem ovog zakona, a to je kontrola, znači sve ovo što piše u ovom zakonu piše i u svim europskim zemljama i u stvari je dobro, propisuje koliko treba imat novaca da bi nešto, da bi osigurali nešto i onda dolazite do problema kontrole toga. To kontrolira u ovoj zemlji HANFA i HNB, to su dvije institucije koje su kao regulatori, kolega Troskot je nešto rekao o tome, al ne s tog naslova kad je govorio o tome koliko je bilo brokerskih društava prije 10-tak, 15-tak godina i koliko ih ima danas, kolko ima društava za upravljanje investicijskim fondovima, koliko ih ima danas. U ovom prijedlogu zakona u stvari zanimljiv je jedino čl. 6., sve drugo je prepisano iz uredbe odnosno direktive tako da je praktički to bilo u primjeni i do sada, jedino što smo mi kršili tu primjenu jer su pragovi koje smo mi postavili bili veći od, u stvari neki su mogli bit veći, jedan od tih pragova onaj, samo jedan to je točnije, nije smio biti veći, a kod nas je bio, tamo je propisano čini mi se 10 milijuna eura, a mi smo imali 80 milijuna kuna, a čl. 6. ove uredbe govori tko smije prodavati nama udjele u fondovima odnosno ovdje se zaključuje da bi to trebalo biti društvo koje upravlja kod nas fondovima i ja se moram priznati s time načelno slažem, kažem ja uvijek mislim da prvo ja ću bolje brinut o svojoj imovini nego što će to radit netko drugi, dobro je da imam znanja i dobro je da imam informacije, a s druge strane kad pogledate ja ne znam na koji način će netko štititi građane ove zemlje kada im nekakav fond iz vana koji možda čak i potpada pod ovu regulativu proda, bi prodao nekakav udio jer sada više neće moć i desi se nekakav problem. Sve ove informacije koje su ovdje bile na neki način i do sada sve strukturirane, kažem bi trebale služit zaštiti malih ulagatelja, ali tih malih ulagatelja u ovoj zemlji ima sve manje i problem donošenja ovakvih zakona odnosno kad netko, kad netko iziđe za ovu govornicu i govori stvari koje nisu točne, pa ih onda netko ode poslije toga provjeriti i onda se još više uplaši. Nije poanta niti vlade, niti onih koji upravljaju sustavima da budu neiskreni prema građanima nego da im u danim trenucima da kažu dešava se u ovom trenutku, kriza je i u toj krizi, to ne možete ni u kakvoj ključnoj informaciji napisat što će se desit kada se desi ovakva kriza. Odredit rizičnost fonda, da u svim normalnim uvjetima, u trenutku krize nema pravila i na ovoj krizi će netko zaradit. Netko je prije govorio o mirovinskim fondovima, mirovinski fondovi su zakonom bili natjerani da praktički financiraju državu jer je to 100% sigurno, danas to 100% sigurno ima prinos od pola posta, a imate inflaciju od 7%, a sad gospodin je rekao ulažite da biste manje gubili, ovisi u šta uložite, ako uložite u nešto što raste onda ćete možda i zaradit ili manje izgubit, al ako uložite u nešto što se smatralo u zadnje vrijeme vrlo sigurnim, a to su Bondovi izgubili ste ove godine. Tako da kažem ja sam jedanput s ove govornice rekao sve ove zakone koji dolaze sa P.Z.E. oznakom realno ne bi trebalo ovdje biti puno rasprave, ovdje bi samo trebalo biti pitanje koliko je vlada sposobna upravljati procesima i s druge strane koliko su hrvatski građani spremni na to što Europa od nas traži odnosno što nam Europa nudi. Ja mislim da je Europa dobro društvo, društvo u kojem je puno bolje bit nego u nekim drugima i zato mislim da čak sam rekao i s ove govornice mislim da oni tamo u Briselu više brinu o nama nego što brine naša vlada, tako da problem ovog zakona je praktički kontrola i odnosno kontrola informacija, a to je ono što rade dvije institucije u ovoj zemlji koje su u ovom trenutku neću reć nekotrolobilne, ali same sebe ne mogu kontrolirat. Vidim da se kolega Zekanović javio na hitni poziv, ali, tako da kažem, govoriti o ovom zakonu, treba jasno građanima reć da svako ulaganje je rizik, da taj rizik se može isplatit, a i ne mora, pozivat građane košto je predlagatelj pozivao da ulažu jer će im to, jer će ih to zaštitit od inflacije mislim da nije pametno i da ideja da malim ulagačima bude što više informacija dostupno, osim u samim prospektima bilo bi dobro da regulatori kontroliraju i informacije koje su posredno dostupne onima koji se određenim poslovima bave i da te informacije također u danim trenucima moraju biti javne, tako da evo ja pozivam predlagača da razmisle jednostavno samo o sustavu kontrole onoga što Europa od nas traži odnosno što smo prihvatili u trenutku kad smo ušli. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Brumniću. Kolegica Vesna Vučemilović, Vesna Vučemilović u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je još jedan prijedlog zakona izmjena i dopuna koji ide po hitnom postupku. Ja ću se najprije osvrnuti na tu činjenicu i kad pogledamo sadržaj ovog prijedloga uistinu nije mi jasno zašto je to moralo ići po hitnom postupku, a u obrazloženju kaže da je to kako bi se osiguralo pravovremeno usklađivanje sa pravnom stečevinom EU jer ako ne bude sve u propisanim rokovima moglo bi doći do pokretanja postupka od strane Europske komisije. Uistinu posve nepotrebno kao i puno puta do sada jer nameće se samo jedno pitanje, nedostaje li možda zaposlenika u ministarstvu, ne jel vas možda nema dovoljno, treba li možda zaposliti još kojeg službenika jer na ovu temu uistinu ne bi trebalo slati zakonske prijedloge po hitnom postupku, za to nema apsolutno nijednog valjanog razloga osim možda nekog nemara, previda, propusta, no ostavit ću to nadležnima da utvrde. Što se u principu mijenja ovim izmjenama i dopunama, kao što je rekao i poštovani državni tajnik nema tu nekih velikih promjena, naglasak je u stvari na dostupnosti i osiguravanju svih potrebnih podataka zainteresiranim ulagateljima, pa onda u tu svrhu su propisali da se umjesto dva gotovo identična dokumenta šalje samo jedan kako ne bi došlo do zabune kod malih ulagatelja. Kolega Lalovac je pitao koliko je u principu tih malih ulagatelja, nismo baš dobili neki konkretan odgovor, meni se čini da ih je sve manje i manje. Danas evo sam čula jednu informaciju da u principu u Hrvatskoj ima otprilike milijun ljudi koji su po onim svim nekim parametrima kako se određuje siromaštvo u kategoriji siromašnih, od 3 milijuna i 800 tisuća stanovnika milijun ljudi se meni čini uistinu jako puno i na neki način kada pogledamo sve ove neke afere koje su izašle u medijima u zadnje vrijeme onda je ovo vrlo obzirno, ali možda pomalo i nepotrebno, no vjerojatno u europskim institucijama ne znaju da su glavni ulagači u vrijednosne papire u Hrvatskoj itekako informirani jako dobro jer da prate naše medije onda bi znali za ove dvije afere koje potresaju i HNB, a isto tako i one koji su zaduženi za regulaciju, a to je HANFA jer mi smo najprije doznali da određeni broj zaposlenika HNB-a trguje vrijednosnim papirima, pa je pozvana HANFA odnosno reći ću puni naziv jel evo da svi koji možda ne znaju, a prate nas znaju što je to HANFA, znači Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga, pozvana je HANFA da istraži je li to što je u medijima izašlo tek niz objeda na račun zaposlenika HNB-a ili je to gruba i sirova istina i onda nam je ravnatelj HANFA-e rekao kako se radi o složenom dugotrajnom procesu, pa se tu odmah ogradio, rekao je da će to potrajati i naravno nitko nije imao apsolutno nikakav razlog sumnjati u moralnost, stručnost djelatnika HANFA-e sve dok ti isti novinari nisu objavili svekolikoj naciji da i djelatnici HANFA-e se bave istim aktivnostima kao i djelatnici HNB-a odnosno trguju vrijednosnim papirima i ne prijavljuju sve transakcije. I onda nam ravnatelj HANFA-e kaže da on nema dovoljno ljudi da kontrolira takve aktivnosti od strane zaposlenika HANFA-e i naravno prvo pitanje koje nam se svima nameće je sljedeće kako će pratiti cijelo tržište ako nije u stanju kontrolirati svoje zaposlenike. Naravno dolazimo tu do one famozne riječi koja je povjerenje. Bez povjerenja financijsko tržište u cijelosti ne može funkcionirati. Dovodi se u pitanje puno toga i ovo što se sa HANFA-om događa mislim da je čak i daleko alarmantnije nego ovo sa HNB-om, jer u principu nakon svega ovoga i nakon toga priznanja ravnatelja onda postavlja se pitanje tko će mu vjerovati i tko će u stvari imati povjerenja u to sve dok se to žito od kukolja ne očisti i dok naše institucije, pa tako i HANFA ne postanu uistinu institucije kojima mi možemo vjerovati. Mi ćemo i dalje imati jednu situaciju koja definitivno neće biti dobra. I uzalud nama sve ovo silno prepisivanje iz uredbi i direktiva koje su u principu načelno u redu, nema tu nekakvih zamjerki. Ako mi u našim institucijama nemamo ljude koji će te stvari istražiti i koji će očistiti, znači priznati propuste i očistiti ih kako bi se povjerenje vratilo u te iste institucije. Često čujemo kako se demontiraju naše institucije. Po ovome da se zaključiti da ih demontiraju upravo oni koji tamo rade. Isto tako objašnjenje ravnatelja HANFA-e da ga je nazvao osobni bankar, pa mu je on preporučio ulaganje je evo samo znak da treba nazvati ravnatelja HANFA-e pa ga pitati koji je to osobni bankar. Ja ga imam već godinama, uistinu nikad me nije nazvao preporučio mi ulaganje u neki od vrijednosnih papira. Očigledno imam pogrešnog osobnog bankara. Nakon svega toga navedenog ne treba se čuditi što naše tržište kapitala do dana današnjeg nije zaživjelo. Čuli smo podatke da imamo pad broja i brokera i svih koji u stvari bi trebali biti vrlo aktivni na tržištu kapitala, jer sve te brojne afere pa propala ulaganja u obveznice brojnih poduzeća koji su završili ili u stečaju ili u predstečaju. Pa onda onaj strmoglavi pad cijena dionica za vrijeme financijske krize 2008., 2009. I na kraju sad evo kao šlag na torti ova saznanja o najblaže rečeno propustima HANFA-e kao regulatora neće vratiti povjerenje naših građana. Dapače, vjerojatno će ga dodatno narušiti i njima je u stvari potpuno svejedno šalje li im se jedan ili dva dokumenta sa informacijama o ulaganju u vrijednosne papire. Građani više u principu i ne vjeruju da su to sigurna ulaganja, a nakon svih ovih afera teško je povjerovati da će ih regulator zaštititi, pa onda vjerojatno zato i ulažu. Čuli smo evo predlaže se uložiti ovo, ono. Znaju naši građani gdje treba uložiti. Oni ulažu u nekretnine, ulažu u poljoprivredno zemljište i to im se čini kao najsigurniji oblik ulaganja. Ono što je najgore u cijeloj priči je da veliki dio tih nekretnina onda zjapi prazan, uopće nije u nikakvoj komercijalnoj funkciji i ne služi čak ni za iznajmljivanje. Što se tiče evo i poljoprivrednog zemljišta to je kod nas u Slavoniji postao jedan vrlo onako profitabilan i zanimljiv vid ulaganja, jer je ono još uvijek kod nas povoljno u odnosu na neke druge države, a onda imamo tu neku fiktivnu proizvodnju koja služi u stvari samo za povlačenje poticaja. Najbolji primjer su vam nasadi oraha po kojima smo mi pri vrhu EU, a po proizvodnji smo mi na samom dnu. Znači imaš zemljište, zasadiš orahe, ne radiš ništa, ekološki sto posto i dobivaš lijepo ekološke poticaje. Nitko ne kontrolira što se tu događa i tako godinama. I da rezimiram na kraju. Uzalud nam zakoni, direktive, izmjene, dopune na temelju i ovog koji je u načelu dobar. Nema tu nekakvih zamjerki. Vjerojatno nitko neće kupiti ni jednu dionicu i ni jednu obveznicu, jer sve dok u institucijama sjede ljudi koji se vode osobnim interesima, mešetare, trguju potpuno je svejedno dobiva li mali ulagač potencijalni ili stvarni jedan ili dva dokumenta sličnog sadržaja. Naši građani će i dalje kupovati nekretnine i zemljište barem onaj sve manji dio koji ima viška prihoda, a takvih je svakim danom sve manje i manje. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Josip Begonja zastupat će stavove HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, dame i gospodo kolegice i kolege. Dakle, pred nama je konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima sa javnom ponudom u prvom i drugom čitanju, a iz samog prijedloga dokumenta razvidno je da je donošenje ovog zakona se predlaže kako bi se po hitnom postupku kako bi se osiguralo pravovremeno usklađivanje zakonodavstva Republike Hrvatske sa pravnom stečevinom EU, a sve skupa u cilju izbjegavanja situacije u kojoj radi vremenskog perioda potrebnog za donošenje zakona u dva čitanja ovaj zakon ne bi bio pravovremeno, ne bi stupio na snagu. I u skladu sa rokom za prenošenje i u cilju izbjegavanja situacije u kojoj bi Europska komisija mogla pokrenuti postupke zbog povrede prava radi nepravovremenog prenošenja pravne stečevine EU. Dakle, želim podsjetiti našu javnost da smo ovaj zakon mijenjali krajem prošle godine u cilju također njegovog daljnjeg usklađivanja hrvatskog regulatornog okvira za tržište kapitala s pravnom stečevinom EU u dijelu uklanjanja prepreka za učinkovito prekogranično trgovanje investicijskim fondovima, zatim u cilju ujednačavanja postupaka notifikacije te harmonizacije različitih praksi koje su se primjenjivale u državama članicama u vezi s prekograničnim trgovanjem investicijskim fondovima. Upravo zbog tog iznimno dinamičkih promjena pravne stečevine EU u ovom području, a ponajviše s ciljem osiguravanja svih potrebnih podataka i informacija koje trebaju biti dostupne ulagateljima, danas imamo ovaj novi Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom koji se odnosi na daljnje usklađivanje regulatornog okvira za otvorene investicijske fondove u dijelu prenošenja Direktive 2261/2001 godine EU Parlamenta i Vijeća u pogledu uporabe dokumenata s ključnim informacijama od strane društava za upravljanje subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire, a čiji je rok za prenošenje 30. lipnja ove godine. Naime, Direktiva 65/2009 godine o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire koja je prenesena u važeći zakon od društava za upravljanje zahtijeva se da sastave kratak dokument koji sadržava ključne informacije za ulagatelje o bitnim obilježjima otvorenih investicijskih fondova kako bi ulagatelji mogli shvatiti vrstu i rizike tih fondova koji im se nude te na temelju toga donijeti utemeljenu odluku o ulaganju. Dakle, Uredbom 1286/2014 godine o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode od izdavatelja upakiranih investicijskih proizvoda za male ulagatelje zahtijeva se da prije nego što te investicijske proizvode učine dostupnim malim ulagateljima sastave i objave dokument s ključnim informacijama za taj proizvod kako bi mali ulagatelji mogli razumjeti i usporediti ključna obilježja i rizike u svezi otvorenih investicijskih fondova s javnom ponudom. Nadalje, navedena Uredba iz Uredba 1286/2014 godine dopunjuje se uredbom Komisije 653/2017 o utvrđivanje regulatornih tehničkih standarda u vezi s prikazom sadržajem, preispitivanjem i revizijom dokumenata s ključnim informacijama te uvjetima za ispunjavanje zahtjeva za dostavu tih dokumenta kao i utvrđivanjem regulatornih tehničkih standarda u vezi s prikazom, sadržajem i standardnim oblikom dokumenta s ključnim informacijama, metodologijom za prikaz rizika i nagrada za izračun troškova, uvjetima i minimalnoj učestalosti preispitivanja informacija sadržanih u dokumentu s ključnim informacijama. Za ulagatelje koji nisu mali ulagatelji društva za upravljanje trebala bi nastaviti sastavljati ključne informacije za ulagatelje u skladu sa važećim zakonom, osim ako odluče sastaviti dokument s ključnim informacijama. U takvim slučajevima HANFA kao nadležno tijelo od društva za upravljanje ne bi smjela zahtijevati da dostave ključne informacije za ulagatelje nego bi tim ulagateljima trebalo dostaviti samo dokument s ključnim informacijama. Kao što je kazano od strane predlagatelja ovim zakonom, prijedlogom zakona provodi se i usklađenje kunskih iznosa iz važećeg zakona s iznosima u eurima koji su propisani u Direktivi 65/2009 koja se odnosi na usklađivanje zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire. Iznos raspona prekršajnih sankcija usklađuje se s odredbama Zakona o uvođenju eura kao službene valute u RH. Manje izmjene odnose se na daljnje usklađivanje s odredbama Direktive 1160/2019 koja se odnosi na prekograničnu distribuciju subjekata za zajednička ulaganja. Zaključno još jednom ističem da se temeljni razlog za ove izmjene i dopune zakona ogleda u tome da se temeljem izravno primjenjivog zakonodavstva EU došlo je do obveze slanja gotovo identičnih dokumenata s ključnim informacijama radi jasnoće za male ulagatelje te kako bi mogli razumjeti i usporediti ključna obilježja ulaganja propisana već rečenom direktivom obveza dostave jednog dokumenta. Upravo zbog toga mijenja se Zakon o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom i to na način da se osigurava da mali ulagatelji u jednom dokumentu dobiju sve potrebne informacije kako bi mogli shvatiti vrstu i rizike otvorenih investicijskih fondova s javnom ponudom koja im se nude te na temelju toga donijeti utemeljenu odluku o ulaganju. Dame i gospodo na kraju Klub zastupnika HDZ-a podržat će ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima s javnom ponudom.
Hvala i vama. Gospodin Lalovac, Boris Lalovac Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Danas je ovdje mislim moji prethodnici su zapravo sve rekli o čemu se radi o današnjim izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim investicijskim fondovima, osim usklađivanja s pravnom stečevinom EU najviše se temelji da se svi potrebni podaci i informacije koje trebaju biti dostupni ulagateljima da su objedinjene i da budu na jednom mjestu odnosno naglasak je na zaštiti malog ulagatelja, dok ostale izmjene se odnose na usklađivanje vezano za euro i druga direktiva koja se odnosi na prekograničnu distribuciju. I tu nema ništa sporno u ovome zakonskome prijedlogu, klub SDP-a će ga podržati. I ja bi se samo zapravo osvrnuo, a vezano je za ovaj zakon jel se dosta o tome raspravlja kada su ovakva krizna vremena gdje ulagati. I onda kada zavlada jedna panika, a nažalost zavladala je panika na tržištima s obzirom na inflaciju, postavlja se pitanje može li se pobijediti inflacija sa nekakvim drugim oblicima ulaganja. Ovdje vrlo jasno kaže ne može se pobijediti. Znači kogod kreće u tu bitku da je danas inflacija 10%, a da ćete vi s nekom investicijom u različite oblike ulaganja da ćete pobijedit taj prinos, sigurno ćete biti osigurani da ćete izgubiti novac jel inflacijom se ne možete boriti na ovakav način, jel je inflacija jedan poremećaj na tržištu, da ne kažem jedan poremećaj ludila kada nijedni zakoni ekonomski zakoni ne vrijede, ne vrijede, ne može vlada, pokušava brojim mjerama smiriti tržište, ali tržište se ne smiruje i da nekome sugerirate nekoga da to može pobijediti je irelevantno odnosno nije racionalno. I jedino kako pobijediti u tom dugoročno je da se pobijedi inflacija to su monetarnim mjerama, to ono što zapravo drugo vremena Europska centralna banka odgađa povećanje kamatnih stopa koje su još uvijek u minusu i s druge strane vidjeli smo američki FED Središnju banku koja će vrlo brzo odnosno agresivnim pristupom podizanjem kamatne stope smanjiti odnosno povući taj novac iz opticaja i na taj način smiriti ono što se događa na tržištu i kroz ovaj dio kroz određene političke dogovore, koji zapravo slijede sada europskim čelnicima da dogovore ove prekinute lance distribucije, da ih dovede u nekakve normalne tokove. Sve drugo je zapravo prevara jel je nemoguće da pobijedite na taj način ludilo na tržištu. Zbog čega to govorim? Zato što je ovdje govorimo o zaštiti malih ulagatelja, ja sam danas bio na stranici HANFA-e i samo da vidite šta sve danas postoji na tržištu, šta se nudi građanima kako bi oni kao pobijedili taj dio prinosa, pa svoje nekakve ušteđevine da gube ušteđevinu i sad evo nude se nekakva sigurna ulaganja. Koliko je to opasno da se na takav način građane koji su u jednoj panici da ih u onome dijelu gdje ne vezano jel sad inflacija 9%, a vaši prinosi su 1, 2% gdje možete izgubiti 100% gdje možete 100% izgubiti i nitko vam neće jamčiti da to što kad uložite tamo da ćete uopće doći do svojeg novca, to je još opasnija stvar nego što ćete izgubiti nekoliko postotaka u ovim svim uvjetima. Upozorenje HANFA-e znači to se događa u zadnjih dva, tri mjeseca su vrlo ozbiljna šta se nudi na hrvatskome financijskom tržištu, kaže 25. veljače HANFA upozorava ne kupujte kripto valute na nagovor i ne prosljeđujte ih trećim osobama, znači to je izvješće na HANFA-inoj stranici što znači da se hrvatskim građanima nude ili putem društvenih mreža ili putem telefonskih razgovora nude im se ulaganja u kripto valute koji su usput rečeno danas izgubile odnosno danas je zapravo u potpunosti potonulo tržište kripto valuta na taj način da uopće ne možete doći do svog novca. I sad tržište kripto valuta je potonulo sa tri tisuće milijardi dolara na tisuću milijardi dolara, izgubili su na svjetskom tržištu dvije tisuće milijarde dolara. Nedavno je bilo u Hrvatskoj nekakva informacija da su isto silne milijarde su uložene u kripto valute u hrvatskih građana, oni nisu zaštićeni, oni će izgubiti sve, oni ne mogu pristupiti bazama. Znači postoje ovdje burze, tržište njihove gdje vi se logirate na tu stranicu kao da vas isplate, ali gle vraga ta stranica ne radi. Znate ono digitalno je pritišćete jednostavno ne možete doći do vašeg novca. Kome ćete se žaliti? Nikome. Izgubit ćete novac u potpunosti. I zbog toga je opasno na taj način što danas brojni ovi koji se love u mutnom, a nije samo na tržištu energenata koji je doći do toga gdje govorimo o ratnim profiterima nego o drugim ratnim profiterima koji na tržištu siju različite informacije da građanima eto zbog ove inflacije nude im prinose od 12, 16 ili 15% na tržištu kripto valuta i onda gube u potpunosti novac jel je to potpuno neregulirano tržište, potpuno navlačenje da dio izgubi taj veliki dio novca i o tome se javno mora govoriti. Oni nisu zaštićeni, ovi ovdje koji jesu ovim zakonima oni su koliko toliko zaštićeni. Država postoje, postoje regulacije, postoje nekakvi nadzori, postoje nekakve evidencije nekakvih ulaganja, postoji nekakav prospekt, postoji nekakav dokument. Za ovo ne postoji nikakav dokument. I nemojmo zaboraviti da veliki dio hrvatskih građana koji je izgubio jedan veliki dio novaca 2008.g. na onome krahu da može izgubiti veliki dio novaca i na tržištu kripto valuta. Daljnje upozorenje HANFA-e također prije nekoliko mjeseci je da HANFA upozorava da se ne trguje na platformama Trade, Word… ili iMarket Groupe koji govore da se na RH jel imaju informacije o tome da se pristupa hrvatskim građanima da ne trguju platformama za trgovanje ugovorima za razlike tzv. još ugovorima za … čak i navode institucije koje se javljaju hrvatskim građanima da u tom kontekstu uopće ne pristupaju takvim internetskim platformama. I ono za kraj što vidimo čak i na nekakvim portalima se komercijalizira ono platite 100 kuna i onda možete i preko portala se zapravo, kaže kako se može zaštiti od ulaganja i kaže sigurno ulaganje, sigurno ulaganje u nesigurnim vremenima, onda imate poplavu toga ulažite u zlato. Međutim, s druge strane također upozorenje HANFA-e da sve ono što ste na takav način ulagali da vam za to niko ne garantira. Uložili ste, to je vaš rizik hoćete li dobiti išta ijednu kunu. Tko je s druge strane, tko je s druge strane i ona govori da HANFA uopće za to nije ni nadležna, znači uopće nema ne kontrolira te koji zapravo nude raznorazne investicije u zlato. Jel danas svi ljudi svaki dan izgubi nekakav novac, pa još onu ušteđevinu nešto malo ušteđevine što ima trči i ulaže u raznorazne evo sad i u nekakve zlatne ovaj, ali iza toga zapravo možda se ne krije ništa, kad imate upozorenje regulatora na takve stvari. Tako da je osim ovog zakonskog kažem koji je u redu koji je korektan, međutim nama se na tržištu ovdje događaju brojne druge informacije i zaštita tih građana jel ulaganja u kripto valute, ulaganje u zlato, ulaganje u raznorazne financijske proizvode koji mame hrvatske građane da će ostvarivati prinose od 12, 15, 20% i da će tako pobijediti inflaciju. Potpuna laž, potpuna manipulacija građanima i u konačnici ako građani i nasjednu na takve informacije u potpunosti mogu izgubiti svoj novac, u potpunosti mogu izgubiti novac i onda kada se to dogodi nažalost uvijek se obraćaju vladi, državi, izgubio sam pomozite mi. Međutim, to nije regulirano područje, nije regulirano, vlada za to ne može odgovarati nikakvi regulatori i zbog toga je ovdje bitno, ne onim čime ovdje sada država jamči nekakvu zaštitu ulaganja nego brojna područja koja nemaju nikakvu zaštitu, koja nisu regulirana i koja nažalost stoji najveći dio rizika za hrvatske građane, a nažalost ne možemo ih pokriti s cjelokupnom zakonskom regulativom nije pokriveno ni na razini EU, međutim ovo će se pokazati kada dolazi do ovoga tržišta, a kažem nema tržišta, to je kada cijene električne energije ode 400%, to ko da vam je srušena elektroenergetska mreža u državi. To nije povećanje cijena, to nema struje, sad je samo pitanje hoće li biti redukcija itd., kad vam ode 400% cijena električne energije. Znači što se s druge strane kaže znači jednostavno dolazi do potpunih lomova, država može ono što može zaštiti, međutim postoje velike brojne ranjive skupine i na njih moramo ovdje iz ove sabornice danas upozoriti da ljudi ne nasjedaju na brojne one koji se i čak i regulatori na to upozoravaju. Zahvaljujem.
I vama. Gospođa Katarina Peović Klub zastupnika HSS-a i RF-a. Izvolite.
Evo prvo da izrazim svoje zadovoljstvo što i pro kapitalističke stranke u ovoj sabornici ipak izražavaju nekakav oblik skepse prema ovom tipu financijskog ulaganja. Ja ću probati izložiti nešto iz druge perspektive, ali će zaključak biti isti, ostavite svaku nadu vi koji ulazite kako to piše da Danteovom Paklu. No prvo da vidimo o čemu se radi, znači ovo je stvarno jedan od frekventnije mijenjanih zakona, čak mogu reći, a zakon smo mijenjali u rujnu prošle godine ako se dobro sjećam. Glavni ciljevi izmjena i dopuna toga zakona tada su bili uspostavljanje sustava koji omogućava obavljanje zadataka u odnosu na trgovanje UCI i TES fondovima znači da pojasnim onima koji ovo gledaju, koji nisu financijski stručnjaci što je cilj i naše rasprave uostalom ovdje da je UCI i TES fond otvoreni investicijski fond s javnom ponudom. Promjene su se odnosile na obrađivanje zahtjeva za izdavanje i otkup udjela u fondu, pružanje informacije ulagateljima o načinu podnošenja zahtjeva za izdavanjem i otkupom udjela te načinu isplate prihoda o otkupu udjela i stavljanje na raspolaganje ulagateljima svih informacija i dokumenata fonda kao npr. prospekata, pravila godišnjih izvješća itd., znači tada je bio cilj ukloniti kako se to lijepo reklo prepreke za učinkovito prekogranično trgovanje investicijskim fondovima, ujednačiti postupak notifikacije te harmonizirati različite prakse koje su se primjenjivale u državama članicama u vezi s prekograničnim trgovanjem investicijskim fondovima. Sad pak imamo cilj ograničiti na neki način informacije jer se utvrdilo da je došlo do obveze slanja gotovo identičnih dokumenata s ključnim informacijama, pa se kaže da je radi jasnoće za male ulagatelje te kako bi mogli razumjeti i usporediti ključna obilježja ulaganja propisana obveza dostave jednog dokumenta koji će obuhvaćati sve ključne informacije za ulagatelje kako bi mogli donijeti informiranu odluku o svom ulaganju. Znači višak ili manjak informacija jako se pazi na male ulagače da bi bili promptno informirani i da taj obim informacija bude optimalan za njihovo ulaganje. To plus još neke manje izmjene su dio ovog prijedloga, usklađenje kunskih iznosa iz važećeg zakona s iznosima u eurima. Tu se pak u raspravi na odboru upozorilo da se u zakon stavio sniženi prag za likvidaciju fondova, znači do sad je bilo 5 milijuna kuna sa je 600.000 eura što je ipak nešto niži iznos oko 4,4 milijuna kuna što predstavlja kako je kolega Brumnić tada rekao, štetu za ulagatelja jer se fond likvidira kod nižeg iznosa. Odgovoreno je na odboru da se unaprijedila financijska pismenost građana RH ne moramo brinuti znači građani su financijski pismeni, možda im je sad malo pojačana presija u slučaju sniženog iznosa kod likvidacija, ali zašto se mi brinemo kad su građani tako informirani. Pa vlada ide na zaokruženje cifre suprotno interesu malih ulagača. Ali moramo reći i ono što je i kolega Brumnić istražio i utvrdio da iznos od 600.000 eura propisan iz direktive, ali je nejasno stvarno zašto državni tajnik to tako i ne kaže. A zašto ne kaže? Zato što bi se onda utvrdilo da je do sada prag bio prenizak, ali ono previsok, pardon previsok, ali u redu. Mislim zašto to ne bismo priznali? Mislim ovdje nam je cilj da dođemo do informacija i da imamo dobro opovrgnute me ako nije to točno što sam rekla, ali meni se čini da je stvar razvidna iz toga. No dobro. Ali taj prag neće spasiti one koji ulažu u doba krize jer kako smo neprestano, znači svaki puta kada imamo zakone vezane uz investicijske fondove upozoravali sve u redu dok nismo u doba krize došli. Kad smo u krizi onda nikakva pravila ne vrijede, prinosi nisu garantirani i ljudi gube novce. I ovdje se onda postavlja dva pitanja, prvo pitanje tko ima novaca ulagati i da li je to njemu isplativo i da li tu postoji nekakav visoki rizik? I drugo pitanje je, šta mi svi koji nemamo novaca za ulagati od toga svega skupa imamo? Pa ću ja probat odgovoriti na ta dva pitanja. Znači ovdje je isto iznijeta korisna informacija od kolege Brumnića da obveznički fondovi rade gubitak od 8% jel tako, znači ljudi gube novce. Znači ko je uložio sada gubi jel. No u tome je zapravo cijela poanta, ovakvi zakoni i promjene uvijek idu nominalno prema većoj zaštiti, povećavanju povjerenja, smanjivanju rizika i uvijek se navode te slične floskule, ali zapravo zaštita je iluzorna. Ako ste ulagali u fondove sada ste u velikoj mjeri izgubili, nema sigurnosti bez obzira znači na ono što vam govore. Primjerice, kod investicijskih fondova uvijek se govori da je jedan od najsigurnijih načina ulaganja, tu se sigurno ne bi složili oni koji su ostali bez svojih ulaganja u prošloj krizi 2009. godine ili oni koji sada gube novce. 2016. godine uvedena nova verzija ovog istog fonda znači UCITS koja je već treća verzija znači tog sigurnijeg jel oblika fonda. I uvijek se navodi da je riječ o većoj sigurnosti investitora i o manjoj izloženosti rizicima. No, to definitivno ne neutralizira krize već samo daje legitimaciju potpuno nesigurnom i krizama sklonom sustavu. Od početka znači od 2008. godine kad je uveden Zakon o tržištu kapitala se očekuje bum tržišta kapitala. Od tada se ništa dobro nije desilo za hrvatsku privredu često se kaže da je nama još potrebno više slobodnog tržišta kao da smo jučer izašli iz socijalizma, jel 30 godina smo u kapitalizmu, kod investicijskih fondova znači uvijek se govori o sigurnosti, a onda se ne postavlja pitanje, a tko će odgovarati za izgubljena sredstva. Evo sad smo kod kolege Lalovca čuli onu istinu, znači nemate se kome obratiti. Ne možete se obratiti vladi ja sam izgubio jel, rizik je vaš, prinos je naš jel. To je, to bi trebao biti slogan investicijskih fondova. Tko uopće može investirati u Hrvatsku te investicijske fondove jel? Ja ću vam samo citirati jednu rečenicu ne iz časopisa socijalistički priručnik nego Lider, Lider medija kaže na možemo govoriti o jakom atraktivnom tržištu kapitala. Mi nemamo atraktivno tržište kapitala, to je činjenica. A tko uopće može ulagati? Evo, dobili smo srećom 2014. godine izvješće HNB-a koje često spominjem, ali ono je stvarno ključno da bismo uopće imali mapu Hrvatske u smislu bogatstva i siromaštva. Znači 1,7% ljudi u RH drži 43% štednje odnosno 75 milijardi kuna u bankama. Odnosno u nas živi oko 50.000 bogataša koji imaju 43% ukupne štednje u zemlji. U prosjeku 1,5 milijuna kuna po računu. 120 super milijunaša u RH imaju neto imovinu veću od 190 milijuna kuna među kojima je i onih 11 koji imaju neto imovinu veću od 640 milijuna kuna. U RH imamo otprilike 150.000 ljudi koji imaju otprilike milijun kuna ušteđevine na banci, a njihova se štednja povećava u samo jednoj koronskoj godini štednja bogatih je uvećana za 11 milijardi kuna. Zamislite, 11 milijardi kuna, ali što rade ljudi s tim velikim štednim ulozima, oni ih ne ulažu u investicijske fondove. Znači dokazuje se da štede. S druge strane svi znamo jel jedna trećina ljudi živi na rubu siromaštva, tu su kolege iznosili podatke. Više od pola umirovljenika živi na rubu siromaštva, plaće su među najnižima u EU, onih kućanstava koji uopće imaju neki depozit, kod polovine je taj depozit manji od 2.000 kuna. Inače 90% štednih uloga u bankama je do 10.000 kuna. I onda se pojavi u medijima podatak da po stanovniku imamo 52.874 kune, znači to je ono podatak na koji svi skaču, kakvih 52.000 kuna to je ono neki jedu zelje, neki jedu meso, svi jedemo sarmu jel. Mislim nismo svi u istoj situaciji naprosto jel. Hrvatska znači definitivno ima puno, ima malo tih bogataša koji drže jako koncentrirano znači u svojim rukama veliku štednju, oni ne ulažu jel. Inače njemačke privatne banke su uvele kaznene kamate na štednju iznad 100.000 eura u tom kapitalističkom zapadu postoje i takve mjere jel, da se zatezne kamate uvode. Kod nas toga nema, a ako tako nešto predložite bit ćete optuženi da ste teški socijalist, komunist i da ono što vi hoćete je otimati jel, kao što su neke znali optuživati. Znači ako želimo svima dobro onda bi bilo dobro da bar ti bogataši bar to ulažu, a ako ne ulažu treba se vidjeti zašto ne ulažu jel.
Hvala vam lijepa. Prelazimo na pojedinačne rasprave. Gospodin Hrvoje Zekanović. Otišao je ovdje, imam i ovdje svih 18.
Znači malo smo, opremila se sabornica sad ima, predsjedavajući ima i televiziju. Možete gledati samo sabor ili možete još šta upaliti.
To je onaj, to onaj isto od prije, od prije nekoliko dana.
Ok, poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege govorimo o investicijskim fondovima. Ono ključno što bi ja ovdje naglasio, prvo ovo govorimo u kontekstu uvođenja eura u Hrvatsku s tima evo može jedno pitanje koje sam htio postaviti predlagatelju maloprije jer je povezna tema. A pitanje glasi koliki porast cijena u maloprodaji očekuju odnosno očekujemo s obzirom da ćemo u ovoj jednoj golemoj krizi i golemoj inflaciji zamijeniti našu službenu novčanu jedinicu kunu sa eurom. Volio bi se to malo kaže jasnije. Kad govorimo o investiranju u vrijeme krize, ovo je nezapamćena kriza nema sigurno investicija. Ne postoji ništa što ti jamči profit pa čak i ono rekao bi koje ti jamči da ćeš biti, da ćeš imati jednaku vrijednost novca koju si imao i prije. Ono što može danas jamči malo više nego, znači jedno ulaganje jamči malo više to je ulaganje u nekretnine, još uvijek ulaganje u zlato. A ovdje se, evo iako se slažem sa većinom što je kolegica Peović rekla postoji ipak neka ulaganja koja su danas izrazito profitabilna. To je ulaganje u naftu odnosno naftne derivate. Tržište naftom, plinom je izrazito profitabilno. Od korona krize prihodi su vam 300%. Znači onaj tko je uložio milijun eura on vam danas ima tri puta toliko čak i više, možda čak i 400%. Dakle, postoji neko tržište koje je danas iznimno, iznimno profitabilno, ja bi čak se usudio reći da možda i nije ovo što se događa u Ukrajini slučajno, da je možda to zapravo bilo potencirano upravo odnosno namjera je bila da se podigne iznimno cijena nafte da ti mešetari ti koji trguju naftom super zarađuju. Ovdje bi još jedanputa upozorio državnog tajnika na jedan lapsus koji je izgovorio da ne bi ostalo u zraku, u vrijeme kad je inflacija i kada novac gubi na vrijednosti, ulažući u fondove koji gube na vrijednosti duplo gubite, znači ne dobijate to je nešto što se mora istaknuti. A pozdravljam ovo što se je prepisalo iz direktive dakle da bude taj limit odnosno vrijednost za likvidaciju 600.000 eura, a ne 5 milijuna kuna, to je definitivno dobro. U svakom slučaju treba donositi ovakve zakone koji će olakšati transparentnost koji će osigurati ulaganja, pogotovo malim ulagačima, ali ja bi volio da smo tu malo hrabriji pa npr. po uzoru na Mađarsku pa evo i Britanija donosili slične zakone trenutno, a to su posebni porezi na one koji ostvaruju ekstra profit od ulaganja u ovakvoj krizi. Zašto bi se mi tu libili? Ako je netko zaradio 5 milijuna eura na mešetarenju, pa ajmo mu uzeti jedan dio toga i olakšati onima koji jedva preživljavaju egzistenciju. Evo to bi bio neki moj komentar na ovaj prijedlog zakona koji u načelu nije loš, iako moram reći da bi volio da se ovdje istaknulo s ovog mjesta rizik ulaganja, isto kao što je bilo 2008.g. sa jednim naglaskom možda jako bitno, a to je da i treći stup mirovinski gdje su najsigurnija ulaganja također gubi, dakle tu smo pali isto u minusu su. Dakle, svi oni koji su ulagali u treći stup danas ja mislim da je čak gubitak za državnim poticajem na 5.000 kuna manji od uloženoga, da je toliko veliki gubitak. Znači evo to je sad za provjeriti, uglavnom treći mirovinski stup koji je najsigurnije ulaganje uglavnom u obveznice i šta ja znam, također gubi svoju vrijednost. Eto toliko. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Peović replika.
Dobro, zapravo ste na kraju izlaganja i odgovorili na ono što sam željela replicirati, iako se naravno ne slažemo mislim u mnogo čemu i mislim da bi se pozdravljanje implementacija direktiva, kako bi rekla, čak i malo proturječno jer šta sad mislim mi pozdravljamo implementaciju direktiva, a što to nama donosi, mislim koja je dobrobit za tu društvenu radnu većinu u Hrvatskoj, to se nikada ne postavlja kao pitanje. Ali ovo je negdje na tragu onoga što smo i mi predložili, znači ekstra profiti naftnih kompanija, znači nafte i plina, ekstra profiti u potpunosti traže i opravdavaju ekstra poreze. Znači porez je ipak jedan oblik mehanizma društvene solidarnosti i izjednačavanja nejednakih uvjeta u društvu. Znači ekstra profit traži ekstra porez.
Hvala. Odgovor.
Poštovana kolegice. Evo malo pojašnjenje, ja sam euroskeptik vjerojatno i najveći u HS-u, ali prihvaćam EU kao realnost i tu je mi smo u EU i ajmo onda se snalaziti u EU i kad već tu jesmo. S druge strane u ovoj direktivi sami ste vi istaknuli na početku vašeg izlaganja da se manji ulagači štete djelomično ovim prijedlogom zakona, u tom kontekstu sam ja pozdravio implementiranje direktive iako uvijek ja nekako gledam te direktive i sve što nam se plasira iz EU dosta kritično. Još bih nadopunio jednu malu stvar, čisto da malo onima koji prate ovo budem plastičniji. Nedavno sam vidio korespondenciju burzovnih mešetara u Hrvatskoj i investitora koja otprilike izgleda ovako, kaže kad je nered i kada krv teče mi zarađujem, otprilike citirano, pozivajući zapravo te potencijalne investitore odnosno investitore da investiraju još novaca.
Hvala lijepa. Gospodin Zvane Brumnić također pojedinačna rasprava. Izvolite.
Poštovani kolega, ja sam ustvari da sam moglo replicirat kolegi Lalovcu, ali nisam mogo pa sam na ovaj način pokušavam još nešto reć. On je ovdje istaknuo jedan problem s kojim je država upoznata, i kada kažu da HANFA to ne može regulirat, da HNB to ne može regulirat onda govore neistinu jer kada se radi i o kazinima onda to mogu regulirat. Znači tamo gdje država ubire profit, vi ne možete otvorit Internet kladionicu u Hrvatskoj koja nije registrirana u Hrvatskoj, tako isto se može napraviti i sa stranicama koje nude usluge kupovanja što je kolega Lalovac ovdje govorio zlata ili kripto valuta koje nisu odobrene od HANFA-e, samo što tu država nema profita pa se onda država time ne želi bavit. Tamo gdje ima svoj udio u Lutriji Hrvatske ili koncesiji odavanja kladionicama tamo je riješila taj problem i rekla svako onaj tko nije registriran njemu se ne može pristupit. Pa pozivam ovdje predlagatelja da potakne vladu da zaštiti hrvatske građane i tamo gdje nama ekstra profita za državu. A referirao bi se na kolegu Zekanovića ovo kad kaže da mirovinski fondovi gube, kratkoročno i zato ja ne volim kada netko govori u jedan mjesec ili nešto se uvijek može desiti da se gubi. Dugoročno kad gledate mirovinski fondovi su zaradili, da li su zaradili puno, malo, dovoljno, nedovoljno to ovisi o tome koliki ste rizik htjeli prihvatit odnosno koliki im je rizik država ograničila na neki način, ali ti mirovinski fondovi su u plusu i to je nekakav naš novac na koji ćemo jednog dana imat pravo, tako da nije točno ovo što je on rekao da smo na tim novcima izgubili, nismo, na tim novcima danas imamo više novaca nego što smo uplatili. A što se tiče šta je kolegica Peović rekla da ulaganja nisu dobra odnosno da, ja ne znam gdje bi ona stavila nešto da ima osim u nešto što na neki način pokušava, ovo kad kažem očuvat vrijednost, na neki način zaradit nešto. Svi ovi instrumenti koji se navode ovdje u zakonu, a i mnogi drugi u stvari služe tome da prihvatite određeni rizik da bi kroz taj rizik sudjelovali u dobrobiti ja ću reći društva jer gospodarstvo je financirano kroz određene vrijednosne papire, kroz te vrijednosne papire vi ste postali dio udjela u nekakvom novom poslu, tako da ono što je ključno kod ulaganja i to je Europa shvatila, ali ja moram priznati da mislim košto sam rekao i u prvom govoru malo previše štiti same ljude od samih sebe, ključ je informacija i sve ovo što Europa donosi u stvari donosi na neki način ne bi li ovima koji nemaju dovoljno informacija natjerala ove koji raspolažu informacijama da im te informacije na neki način dostave jer onda kada znate sve šta se dešava na tržištu, to nitko ne zna, ali kada bi znali tada biste uvijek bili u plusu. Znači mi svaki put sa onim informacijama koje imamo dijelom preuzimamo rizik svjesno i taj rizik je više-manje osim kod ovoga što je govorio kolega Lalovac, a to je prevara, povezan sa dobiti, znači što veći rizik preuzimate to je dobit moguće veća, ali i gubitak veći, evo zahvaljujem.
I vama. Gđa. Peović replika.
Da, samo da vam odgovorim, ja da imam dodatni kapital ja ga sigurno ne bi ulagala u investicijske fondove i nekako mislim da ljevičari baš nisu skloni tome jer je fiktivni kapital nešto što apsolutno osuđujemo kao kapital koji ne donosi apsolutno ništa dobro za društvenu većinu. No samo bih vas htjela ispraviti što se tiče mirovinskih fondova, znači prominentniji ekonomisti upozoravaju da drugi mirovinski stup predstavlja čistu prevaru, znači gdje umirovljenici uistinu gube svoje mirovine. Inače drugi mirovinski fond je uveden kod nas u trenutku kad je u mnogim zemljama već dokazano pogrešan i potpuno nekoristan za umirovljenike bio odbačen kao koncept, ali evo prof. Garača vam kaže budućim umirovljenicima će biti skoro pola od uplaćenog oteto i gdje je nestalo vaših 43 milijuna, 43 tisuće kuna, znači kritični su prema tome.
Hvala. Izvolite odgovor.
Zahvaljujem se. Vi ste svjesni da dvije, dvije, više od 2/3 novaca koje uplaćujete iz svoje plaće u mirovinske fondove ide u državni fond, a onda kada, a 1/3 u drugi stup, a kada budete išli u mirovinu onda će vam ovaj dio iz drugog stupa biti skoro pola onoga što ćete dobijat, pa sad mi objasnite kako je to neisplativo za umirovljenika. Je neisplativo, mislim loše je što ovaj prvi stup ne funkcionira kako treba i zato je napravljen drugi stup da bi koliko toliko zaštitio, taj drugi stup je vaša osobna imovina za razliku od ovoga što je prvi stup što kak ti ga garantira država, a vjerujte mi mnogi radnici su u prvi stup uplatili puno više u svojih 30.g. nego što danas dobijaju.
Hvala, hvala, nemate više replika. I na kraju predlagatelj državni tajnik iz Ministarstva financija g. Stjepan Čuraj imat će završnu riječ, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, kao i uvijek samo jedna osvrt na proteklu raspravu na nekoliko pitanja koji su istaknuti. Dakle od početka uvaženi zastupnik Troskot je povezao inflaciju, trošak uvođenja eura, dakle ne baš nešto što je vezano uz samu, same ove prijedloge. Uvaženi zastupnik Brumnić tu je problem istaknuo kontrole kao ključan problem apostrofirajući vjerojatno i na samu HANFA-u odnosno na HNB. Što se tiče HANFA-e i kontrole upravo je prenošenjem ovakvih i sličnih direktiva i uspostavom nadzornog tijela državnog odnosno na razini RH ispunjene sve pretpostavke i svi alati odnosno metode koje oni imaju na, na dispoziciji da vrše kontrolu isto kao i u dijelu Europe. Što se tiče čl. 6. onog koji je vezan na 144., to je pobliže precizirano na drugi način, utvrđeno ko ima pravo trgovati udjelima UCITS fondova, dakle samo oni koji imaju odobrenje agencije da li van, unutra ili odnosno unutar EU ili samo RH, u prijašnjem prijedlogu je isto to bilo pobrojano, a onda je bilo, su stavljeni uvjeti kako je ko mogao osnovati podružnicu i steći te uvjete, ovdje se drugačije sada to regulira. Što se tiče same prinose na obveznici u rasponu su inflacije, da mi smo u, ajmo reć u specifičnim vremenima u kojima prošle godine u ovo vrijeme smo imali negativne prinose na, na novac, dakle novac je doslovce koštao ukoliko ste ga držali negdje, neko vam je naplaćivao ležarinu, da smo sada došli, pa onda sukladno tome bili su negativni prinosi na i na njemačku obveznicu itd., da smo sada došli da su, nema ni 6 mjeseci zadnjih odnosno godinu danak kasnije nekoliko stotina posto puta, odnosno ne znam ni koliko stotina baznih poena porasle same kamate na obveznice. Zadnjih nekoliko tjedana recimo Italija je izdala petnaestogodišnju obveznicu na 5 milijardi eura preko tri, 3,25 posto. Dakle, to očigledno onda onima koji ulažu osigurava veće prinose nego i umanjuju onaj gubitak kod same inflacije. Dakle, onda je tu pametnije uložiti u takve obveznice. S druge strane, naravno nisam ja ovdje nikada si dozvolio i neću si nikad dozvoliti da pozivam ljude u smislu da nešto trebaju uložiti u ovo, ono ili bilo koji drugi instrument nego upravo samo ističemo koji su benefiti razvoja tržišta kapitala, odnosno samog gospodarstva ulaganjem onih koji za to naravno imaju sredstava. Na žalost većina ljudi za to ni nemaju, to je samo nedosanjani san. Ali generalno gledano sve ovo što radimo i u ovih zadnje dvije godine koliko dolazimo ovdje uvijek ima ta dva osnovna, jasna segmenta u kojima EU ide. Jedna je povećanje mogućnosti financiranja gospodarstva kroz privatni kapital, kroz povećanje tržišta kapitala uz paralelno povećanje nivoa sigurnosti zaštite istih tih ulagača bez obzira u kojem vidu tržišta kapitala se radi ili bankarskog samog sektora. Dakle, to su paralelni procesi u kojima evo imali smo i u zadnjih nekoliko mjeseci priliku vidjeti kako i europska bankovna unija radi kod prilike same sanacije Sberbanke, dakle gdje smo očuvali i štedne uloge i nismo ušli u depozit osiguranja, nego to odradili na način kako upravo smo ovdje i predlagali pred godinu i nešto dana taj isti zakon sam ovdje predlagao. Što se tiče prijedloga uvaženog zastupnika Brumnića kako da povežemo kockanje sa ulaganjem, dakle da kockanje odnosno kasino, igre na sreću jesu regulirane kao i u svakoj državi i posebno se daju koncesije jer znamo da to ima i jedan aspekt koji se može razviti u zdravstveni, dakle ovisnosti itd. To nije baš samo tako. Ulaganja u financijska tržišta ne bi se baš dozvolio ja ovdje reći da možemo poistovjetiti sa hazarderstvom kao što je eventualno su kasina i kockanje i to mora biti jasno razloženo. Dakle, ovdje se ipak nešto ostavlja i slobodnoj volji samog građanina da odlučuje, a država što je zadatak da postavi jasan, nedvosmislen okvir pod kojima se to radi i pravila igre što više da su jasna, transparentna, isto također nedvosmislena kada se o tome radi da se smanji sva mogućnost nekoga hajmo reći skrivenih informacija ili prijevarnih postupanja u samu priču oko ulaganja. Ali de facto svako ulaganje je rizik i tu nema toga, te sigurnosti koliko netko bilo što drugo može govoriti. Uvažena zastupnica Vučemilović je problematizirala zašto hitno. Pa realno 26 članaka je pred vama. Od 26 članaka 16 se radi o zamjeni valute. Dakle, ono što je pisalo u kunama, sad je u eurima. Dva su prijelazna. I sad kad gledamo suštinu i obim samog ovoga ne znam što bi mi u dva čitanja ovdje raspravljali o istome dvaput vjerojatno. Tako da, samo po toj logici A plus što imamo rok od praktički 6 mjeseci koji smo dobili ovo transponiramo u naš zakon, tako da mislim da su i više nego ispunjeni uvjeti koji trebaju biti da se ide u dva čitanja odjedanput. Dakle, također je postavila pitanje HANFA-e, njihove mogućnosti kontrole zaposlenika. Ono što tu mogu samo reći je bitno da tu odvojimo eventualno korištenje povlaštenih informacija radi stjecanja osobne koristi u odnosu na zaštitu sustava i onoga što naši građani ulagači su uložili. Dakle, to je jedno s drugim apsolutno odvojeno. Ako je netko radio nešto protuzakonito to je protuzakonito i to je propisano zakonom da nije dozvoljeno. E sad, kako se otkrilo, kako, kada o tome možemo govoriti da li još treba povećati sigurno to u vidu kontrole. Ali to ne dovodi u pitanje naša ulaganja, našu imovinu itd. što se tiče samih regulatornih očekivanja same HANFA-e, odnosno samih njihovih ovlasti. Uvaženi zastupnik Begonja je napravio rezime zbilja svih bitnih promjena koje su pred vama, praktički ono najbitnije je spomenuo. Uvaženi zastupnik Lalovac postavio je pitanje naravno gdje i ulagati, što je sada cilj. Naravno nije ovdje ideja nikako predlagatelja da potiče ljude na ulaganje, pa kasnije mu netko kaže ti si meni rekao treba ili ne treba. Ovdje je apsolutno cilj da mi skrenemo pozornost da reguliramo nešto, da stavljamo nešto pod veću dozu sigurnosti. Naravno uvijek je ta odluka na razini same osobe, ali sigurno da ona pismenost koja se ovdje isto spomenula financijska je jako bitna u razvoju bilo kojeg tržišta kapitala u bilo kojoj zemlji, pa tako i ovdje kad govorimo o ovim otvorenim fondovima sa javnom ponudom. Uvažena zastupnica Peović, nisam shvatio što se tiče samih ograničenja informiranja. Dakle, ne ograničava se ništa. Imamo propisano jednu uredbu, jednu direktivu kojom je jasno navedeno da ovdje moramo pružiti ključne informacije. Ovdje sada se radi dokument kod ovog fonda dolazi do tog preklapanja. On se ujedno smatra i po jednoj uredbi i po ovoj direktivi zasebno i onda smo samo riješili da nema redudancije, da se ne radi dva puta, da se ne šalju dva različita dokumenta, dvije stvari, da ako se napravi jednu da to vrijedi kao da je zapravo ispunjena sama smisao što de facto i je. Što se tiče sniženog praga sa pet milijuna na 4, cirka 4,5 nije propisan. To je ono što smo ostali, dakle svi ovi kaznene su manje-više propisane, osim tog članka 11. i 12. koji nam govori o minimalnom zadovoljenju uvjeta kapitala da bi fond mogao početi raditi. Prije je to bio 5 milijuna kuna, sad je 600 000 eura. To je ujedno i prag ispod kojega ako padne imovina ide se u likvidaciju, odnosno pripajanjem drugome. Dakle, sa ovim snižavanjem omogućavamo i tu liberalizaciju da se eventualno još koji fond osniva da se stimulira tržište kapitala i to nije nama propisano koliko će bit. U Sloveniji je recimo sada šest puta manje, dakle 100.000 eura, dakle s te strane, a negdje nije čak ni propisano nego je rečeno da se samim prospektom samog obveznog odnosno … fonda propisuje koliko će biti minimum. Što se tiče nisam apsolutno shvatio samo što se tiče primjedbe da nemamo atraktivno tržište kapitala, apsolutno se možemo složiti daleko je to od onoga što bi trebalo biti, ali s druge strane nisam shvatio je li nama to treba razvijati ili ne treba, a malo mi je ostalo nejasno. Znači u pravilu ne treba razvijati, ali nije dobro što nije razvijeno ako sam ja dobro shvatio? … [[Upadica se ne razumije.]] Evo mislim da sam dobro onda shvatio. I uvaženi zastupnik Zekanović postavio je konkretno pitanje, dakle uvođenje eura kakve su simulacije, koliko će to koštati, dakle nismo prva zemlja koja naknadno uvodi euro, dapače mnogi su to prije nas napravili brže ili kasnije, neki su trebali 10 godina, Slovenija je do sada bila rekorder koji ja vjerujem da ćemo mi s ovim najavama biti do sada najbrži koji su ispunili svi mastrihte da, malo sam se spetljao Mastricht, mastriške kriterije dobro, RM2 zoni tako da od 0,2 do 0,4% je zabilježena prosječna odnosno inflacija kod promjene valute, što na razini ovih stopa sada izgleda gotovo pa mislim, neću reći zanemarivo svaki postotak je bitan, ali sigurno da to ne znači da ne treba paziti na to, da ne treba sve one odredbe koje smo uveli Zakonom o euru ispoštovati, apsolutno da, ali mislimo da s obzirom na samu ekonomsku situaciju to sada nije nažalost našu prioritetna tema o očuvanju standarda hrvatskih građana jer puno veće opasnosti su tu koje prijete koje su već na snazi. Što se tiče daljnjeg samoga uvaženog zastupnika Zekanovića, spomenuo je Mađarsku i eventualno Veliku Britaniju oko ekstra profita. Naravno da neko ko to smo imali po prilici ovdje raspravljati u prošlom mandatu kad je došlo do onih ekstra cijena medicinske opreme u vrijeme covid krize, neopravdanog podizanja cijena, ovdje sada što se tiče našeg energetskog tržišta nažalost nismo prije 10 ili osam godina išli u smjeru istraživanja ugljikovodika, tada je to proglašeno da je nepotrebno jer smo turistička zemlja i velike su prigovori bili na to, dakle da mi nemamo tu neku proizvodnju gdje bi se osjetila ta razlika u profitu. Dakle, naši trgovci energentima kupuju od onih koji su takvu cijenu izdiktirali, a diktira je tržište. Nažalost, vjerojatno kad govorimo o plinu o Azerbajdžanu cijena proizvodnje i dalje je jedan euro na megavatsat, a 86 je na tržištu. Dakle, ali kad naš trgovac i operater kupi to onda kupi po 86, a ne po jedan jel on ne proizvodi, tako je ista situacija i sa naftom. Tako da s te strane tu ne vidimo sada direktan prikaz tko može od hrvatskih društava imati ekstra profit u ovome dijelu. Evo zahvaljujem, nadam se da sam uspio pobrojati sve one teme koje su bile u raspravi.
I vama. Gospodin Brumnić ima repliku.
Poštovani predlagatelju. Meni je strašno da vi iziđete za ovu govornicu i da kažete da možete regulirati lutriju, tamo gdje država daje koncesiju i ostvaruje profit, a da s druge strane tamo gdje lažni servisima netko krade građane da to smatrate rizikom poslovanja i da to ne želite regulirat. Ako imate HANFA-u koja regulira, ajmo reći trgovanje vrijednosnicama tada u RH pristupit se može samo stranicama koje su odobrene odnosno onima koji su odobreni od HANFA-e ili nekakvog eu regulatora i ja bi se s time složio, ali da kažete da je na praktički volju građaninu pogoditi koja od stranica je stvorena da bi ga pokrala, mislim da to nije u redu.
Odgovor.
Onda smo se krivo razumjeli. Dakle, apsolutno to je danas tako, dakle HANFA izdaje odobrenja za rad svakog od ovih društava o kojima smo danas govorili, pa ujedno i ovih fondova po jasno određenim kriterijima, to postoji građani to mogu otići na HANFA-inu stranicu i mogu vidjet. Ono što je u domeni njihovog obavljanja kada dobiju tu licencu nuđenja svojih proizvoda ulaganja to je na razini slobodne odluke svakog građana. Ić u koncesije za investicije je što nije nigdje u svijetu, barem u ovim zapadnim demokracijama prisutno, pa ne znam zašto bi to mi izmišljali nešto što se pokazalo da nigdje nije potreba. Dakle, razdvojiti kockanje od ulaganja, ulaganje omogućit po apsolutnim pravilima i tu se onda možemo složiti, ali to i je tako. Dakle, ne možete imati i uvjete, evo sad smo govorili o ovom pragu da bi neko imao i osnovao fond za ulaganje mora itekako rigorozne uvjete proć, itekako se registrirat i dobit odobrenje agencije da radi.
Hvala lijepa. Nemate više replika, ali g. Brumnić ima povredu poslovnika, ako želi, ako još želi? Neće. Hvala lijepa g. Brumnić pametna odluka. Zaključujem raspravu, glasat ćemo kada se sretnu uvjeti. Sutra u 9,30 Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kaznenom postupku, znači drugo čitanje, to je prijedlog zakona br. 265. Hvala lijepa i ugodno popodne. SJEDNICA PREKINUTA U 15:43 SATI