Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 32. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 58. člena in prvega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Dragutin Mate, Franc Pukšič, Branko Smodiš, mag. Matej Tonin, Peter Vilfan in Mitja Meršol. Na sejo sem vabil predstavnika Državne volilne komisije in kandidata za poslanca mag. Mirjam Bon Klanjšček in dr. Jožefa Kuniča k zadevi, s katero je predlagana širitev dnevnega reda, ter predstavnike Vlade. Vse prisotne še enkrat lepo pozdravljam. Prehajamo na določitev dnevnega reda 32. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v sredo, 3. aprila 2013, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogu za širitev dnevnega reda. Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da dnevni red 32. izredne seje razširi s točko Mandatno-volilne zadeve, in sicer pod A: Določitev kandidatov, ki bosta v skladu s 14. členom Zakona o poslancih opravljala funkcijo poslancev namesto poslancev, ki opravljata funkcijo v Vladi, pod B: Ugotovitev o prenehanju mandata članu Programskega sveta RTV Slovenija, imenovanemu na podlagi šeste alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija, pod C: Predlog sklepa o spremembah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije za ugotovitev in oceno delovanja ekstremističnih skupin, in pod Č: Predlog sklepa o spremembah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu. Predlog širitve ste prejeli 10. aprila 2013. Sprašujem, če želi besedo predsednica Mandatno-volilne komisije kot predstavnica predlagatelja širitve. [[Ne želi.]] Predstavnikov Vlade ta hip ni. Sprašujem, če želi besedo kateri od predstavnikov poslanskih skupin. [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo o predlogu širitve. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Odločamo o predlogu za širitev dnevnega reda. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 79, proti nihče. [[Za je glasovalo 79.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog za širitev sprejet. Državni zbor bo izglasovano širitev obravnaval kot A1. točko dnevnega reda, takoj po določitvi dnevnega reda seje. Prehajamo na glasovanje o določitvi dnevnega reda v celoti. Državnemu zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red kot ste ga prejeli s sklicem in sprejeto dopolnitvijo. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 32. izredne seje Državnega zbora določen. Prehajamo na A1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO-VOLILNE ZADEVE. Prehajamo na obravnavo Določitve kandidatov, ki bosta v skladu s 14. členom Zakona o poslancih opravljala funkcijo poslancev namesto poslancev, ki opravljata funkcijo v Vladi Ker poslanec Gašpar Gašpar Mišič in poslanka Tamara Vonta v času, dokler opravljata funkciji državnih sekretarjev v Kabinetu predsednika Vlade ne moreta opravljati funkciji poslancev, je Državna volilna komisija Državnemu zboru posredovala sklep o ugotovitvi, da pripada pravica za nadomeščanje omenjenih poslanke in poslanca v času, ko le-ta opravljata funkcijo državnih sekretarjev v Kabinetu predsednika Vlade, mag. Mirjam Bon Klanjšček in dr. Jožefu Kuniču. Sklep Državne volilne komisije je obravnavala Mandatno-volilna komisija, ki je Državnemu zboru pisno poročala in predložila predlog sklepa. Želi poročevalka komisije mogoče besedo? [[Ne želi.]] Sprašujem, če želijo besedo predstavniki poslanskih skupin. [[Ne želijo.]] Želi kdo s strani poslank in poslancev besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na glasovanje. Na glasovanje dajem naslednji predlog sklepa. V času, ko poslanka in poslanec, ki sta prevzela funkcijo v Vladi, v skladu s prvim odstavkom 14. člena Zakona o poslancih ne moreta opravljati funkcije poslanke in poslanca, opravljata to funkcijo v skladu z drugim odstavkom 14. člena Zakona o poslancih od današnjega dne: namesto Gašparja Gašparja Mišiča mag. Mirjam Bon Klanjšček, rojena 18. 7. 1954, stanujoča Pri hrastu 9, Kromberk, in namesto Tamare Vonta dr. Jožef Kunič, rojen 6. 1. 1946, stanujoč Cesta v Zgornji log 31, Ljubljana. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil sklep sprejet. Poslanska kolega mag. Mirjam Bon Klanjšček in dr. Jožefa Kuniča vabim, da se nam pridružita in zasedeta svoji poslanski mesti. / aplavz/ Želim jima, da bi uspešno opravljala funkcijo poslanke in poslanca v Državnem zboru. Prehajamo na obravnavo Ugotovitve o prenehanju mandata članu Programskega sveta RTV Slovenija, imenovanemu na podlagi šeste alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija. Član Programskega sveta RTV Slovenija dr. Jernej Pikalo je z dopisom z dne 22. 3. 2013 obvestil Državni zbor, da je prišlo do nezdružljivosti funkcij ministra, za katerega je bil imenovan 20. 3. 2013, in člana Programskega sveta RTV Slovenija, ter zaprosil Državni zbor, da začne s postopkom iskanja nadomestnega člana sveta. V zvezi s tem Mandatno-volilna komisija predlaga Državnemu zboru, da se na podlagi tretjega odstavka 18. člena v zvezi s tretjo alinejo tretjega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija in 112. člena Poslovnika Državnega zbora seznani z naslednjim sklepom. Ugotovi se, da dr. Jernej Pikalo ne izpolnjuje več pogojev za imenovanje za člana Programskega sveta RTV Slovenija, ker je nastopil funkcijo ministra, ki je nezdružljiva s funkcijo člana Programskega sveta RTV Slovenija, zato mu preneha mandat člana Programskega sveta RTV Slovenija, imenovanega na podlagi šeste alineje šestega odstavka 17. člena Zakona o Radioteleviziji Slovenija. Ugotavljam, da se je Državni zbor s sklepom seznanil. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije za ugotovitev in oceno delovanja ekstremističnih skupin Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Želi poročevalka besedo za predstavitev? [[Ne želi.]] Ali želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želi besedo kdo od poslank in poslancev? [[Ne želi.]] Ker ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o spremembah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na obravnavo Predloga sklepa o spremembah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov Preiskovalne komisije o ugotavljanju zlorab v slovenskem bančnem sistemu Predlog sklepa je v obravnavo Državnemu zboru predložila Mandatno-volilna komisija. Želi poročevalka besedo? [[Ne želi.]] Ali želi besedo kdo v imenu poslanskih skupin? [[Ne želi.]] Želi besedo kdo od poslank in poslancev? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o Predlogu sklepa o spremembah Sklepa o sestavi in imenovanju predsednika, podpredsednika ter članov in namestnikov članov navedene preiskovalne komisije. Glasujemo. Navzočih je 83 poslank in poslancev, za je glasovalo 83, proti nihče. [[Za je glasovalo 83.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA USTAVNEGA ZAKONA O SPREMEMBI 148. ČLENA USTAVE REPUBLIKE SLOVENIJE. Predlog ustavnega zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Ustavna komisija in ste ga prejeli s poročilom komisije in popravkom poročila. Za dopolnilno obrazložitev poročila in predloga ustavnega zakona dajem besedo predsednici Ustavne komisije gospe Maši Kociper.
Hvala lepa, predsedujoči. Spoštovani poslanke in poslanci! V okviru postopka za spremembo ustave je Državni zbor na svoji 10. izredni seji sprejel stališče o osnutku Ustavnega zakona o spremembi 148. člena Ustave. Delovno besedilo predloga ustavnega zakona je na podlagi sklepa o ustanovitvi strokovne skupine pripravila skupina strokovnjakov, sestavljena iz pravnih in drugih strokovnjakov. Večina članov strokovne skupine je predlagala, da se s prvim delom predloga ustavnega zakona spremeni 148. člen Ustave, v drugem razdelku pa je strokovna skupina določila, kako naj se izvede omenjena ustavna sprememba. Na podlagi 179. člena Poslovnika Državnega zbora je Ustavna komisija sprejela predlog ustavnega zakona, ki je predmet današnje razprave in odločanja, sprejet pa je bil dne 9. 5. 2012. Če si pogledamo pripravljeno besedilo nekoliko natančneje, lahko ugotovimo, da je prvi odstavek 148. člena doživel, glede na sedanje besedilo Ustave, neke vrste redakcijski popravek v besedilu, ki ima tudi konkretne vsebinske posledice. Besedica prihodek v sedanjem besedilu Ustave se je popravila v prejemek. Splošni del bilance državnega proračuna sestavljajo tri bilance, trije deli: bilanca A, bilanca B in bilanca C. Do sedaj v Ustavi uporabljena pojma prihodek in odhodek bi se naj uporabljala le za bilanco A, v predlogu sedanje Ustave uporabljena pojma prihodki in odhodki pa naj bi bila termina vseh treh bilanc. Glede na vse povedano se je strokovna komisija na koncu odločila, da bi naj bila nova dikcija primernejša. O primernosti te rešitve so ves čas potekale polemike med opozicijo in koalicijo. Drugi odstavek predloga ustavnega zakona sledi sprejetemu stališču in na ustavni ravni zapisuje fiskalno pravilo in njegovo bistvo. Prihodki in izdatki proračuna od države morajo biti srednjeročno uravnoteženi, brez zadolževanja, ali pa morajo prihodki presegati izdatke. Omenjeni odstavek dopušča tudi možnost odstopanja od fiskalnega pravila, in sicer je to dopustno samo v izjemnih okoliščinah za državo. Strokovnjaki so pri pisanju besedila člena upoštevali ratificirano Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, ki jo skrajšano imenujemo fiskalni pakt. Prvotno predlagano besedilo 148. člena je vključevalo pet odstavkov. Sedanji 148. člen, ki je v razpravi danes pred vami, pa vsebuje štiri odstavke, saj je Ustavna komisija tretji odstavek s sprejetjem amandmaja črtala. Predlagani in nato črtani tretji odstavek delovnega predloga besedila je bil za dvotretjinsko ustavno večino sporen. Strokovna skupina je z njim v ustavno besedilo umestila Fiskalni svet, in sicer kot politično nevtralen organ, ki bi še pred sprejemanjem državnih proračunov podajal mnenja o spoštovanju pravil, določenih v 148. členu Ustave in kasneje v izvedbenem zakonu. Na seji Ustavne komisije se je pri sprejemanju končnega besedila predloga ustave, ki ga imate danes pred seboj, sprejel amandma, ki je črtal predmetni tretji odstavek in s tem tudi Fiskalni svet. Sedanji tretji odstavek ustavnega besedila določa, da Državni zbor izvedbeni zakon za popolni vnos fiskalnega pravila v naš pravni red sprejema z dvotretjinsko večino, in to z dvotretjinsko večino vseh poslancev. Zakon o fiskalnem pravilu bo moral določiti način in časovni okvir izvajanja načela o fiskalnem pravilu, kot tudi merila za določitev izjemnih okoliščin in načina ravnanja ob njihovem nastopu. Prav slednje bo zelo pomemben element novega zakona, saj, kot je pokazala razprava na Ustavni komisiji, bo omogočeno kreditiranje tudi velikih državnih investicij. Strokovna skupina je, čeprav za to ni bila posebej zadolžena, pripravila tudi obrazložitev predloga ustavnega zakona na način, da je predstavila nekatere možne rešitve za določbe tega zelo pomembnega zakona. Zadnji odstavek sedanjega 148. člena Ustave je ne glede na spremembo po besedilu ostal praktično enak. Člani strokovne skupine pri svojem delu niso bili povsem enotni glede predlaganega besedila 148. člena. Član, strokovnjak dr. Lojze Ude je nasprotoval spremembi tega člena Ustave, saj je menil, da sta sprejetje omenjene ratificirane mednarodne pogodbe in nadaljnja zakonska ureditev, kot je predvidena, zadostna za uveljavitev fiskalnega pravila v slovenski pravni red. Pri tem je svoje stališče utemeljeval na 8. členu Ustave, ki določa, da se ratificirane in objavljene mednarodne pogodbe v Sloveniji uporabljajo neposredno. Poleg tega je nasprotoval tudi samemu fiskalnemu pravilu, o čemer je mogoče več prebrati v poročilu Ustavne komisije. Člana strokovne komisije mag. Kamnar in dr. Stanovnik sta ugovarjala predstavitvi in postavitvi Fiskalnega sveta na ustavni nivo, medtem ko so ostali trije člani strokovnjaki, dr. Jerovšek, mag. Petrovič in dr. Masten, podprli rešitev v vseh petih točkah. Tako kot so člani strokovne skupine imeli številne pomisleke in niso bili povsem soglasni glede zapisa fiskalnega pravila v ustavo, so ta zapis ves čas spremljale obširne razprave na Ustavni komisiji, ki so se vsebinsko vrtele okoli prej omenjenih in drugih vprašanj. Zagovorniki vpisa fiskalnega pravila v ustavo so zagovarjali predvsem nujnost sprejema fiskalnega pravila v ustavi, ker naj bi to izhajalo iz ratificirane mednarodne pogodbe. Sprejetje fiskalnega pravila v slovenski pravni red po njihovem mnenju nikakor ne pomeni vzpostavitve neoliberalnega koncepta varčevanja na račun gospodarske rasti, ampak faktor discipline, ki bi Slovenijo varoval pred tem, da bi postala ekonomsko, posledično pa tudi politično omejeno suverena država, prekinilo pa bi se tudi nekontrolirano zadolževanje. Razvoj države po njihovem mnenju lahko temelji le na tem, da je poraba prilagojena prejemkom, zato je treba na tej podlagi prihodnjim rodovom zagotoviti, da ne bodo plačevali posledic našega zadolževanja. Sedanja zakonska ureditev, ki je povzemala nekatere rešitve fiskalnega pakta, se po njihovem mnenju v prejšnjih vladah praviloma ni spoštovala. Sprememba 148. člena po mnenju njenih zagovornikov, tudi v smeri zapisa fiskalnega pravila v ustavo, ne pomeni preprečevanja referendumov. Po njihovem mnenju bi ravno nesprejetje takšnega vpisa ogrožalo socialno državo in vodilo do morebitnega finančnega zloma Slovenije, kar bi najbolj prizadelo ravno ljudi s socialnega dna. Nasprotniki spremembe so na drugi strani poudarjali, da je poleg že ratificirane mednarodne pogodbe zadosti zapisati fiskalno pravilo samo še v izvedbenem zakonu. Zapis fiskalnega pravila v ustavi po njihovem mnenju ni nikakršni fiskalni ukrep in nikakor ne rešuje težke finančne situacije v Sloveniji, stoji pa na predpostavki nezaupanja v vsakokratno vlado in parlament. Zapis po njihovem mnenju daje oporo Ustavnemu sodišču za preprečitev referendumov o finančnih zakonih, ki jih bodo zahtevali socialni partnerji, nezadovoljni z varčevalnimi ukrepi. Po njihovem mnenju je fiskalno pravilo teoretska podlaga politike restriktivnega varčevanja, ki so jo v EU sprožili konservativni desni politični krogi, ki nosijo krivdo za sedanjo gospodarsko situacijo. Zadolževanje države v času finančne krize je po njihovem nujno za koristna vlaganja in investicije, ki spodbujajo razvoj in izhod iz krize. Člani Ustavne komisije so pod vodstvom tedanjega predsednika Gregorja Viranta po opravljeni razpravi dne 9. 5. z zahtevano dvotretjinsko večino vseh članov sprejeli predlog ustavnega zakona kot je zapisan, skupaj z redakcijskim popravkom z dne 18. 8. Ustavna komisija je predlagala, da Državni zbor po opravljeni razpravi glasuje in sprejme tako prvi razdelek predlaganega ustavnega zakona, ki spreminja člen Ustave, kot tudi drugi razdelek, ki določa izvedbo ustavnega zakona in na koncu še ustavni zakon v celoti. Dne 20. 7. na 16. izredni seji je bila po odločitvi Državnega zbora sprejeta odločitev, da se razprava in odločanje o tej spremembi ustave preneseta na eno od naslednjih sej. Takšna je bila situacija vse do danes, do zahteve za izredno sejo Državnega zbora, ki jo je predložila stranka SDS. Hvala.
Hvala za dopolnilno obrazložitev. Za uvodno obrazložitev mnenja Vlade dajem besedo predstavnici Vlade mag. Mateji Vraničar, državni sekretarki Ministrstva za finance.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospe poslanke in gospodje poslanci! Pred nami je gradivo Ustavne komisije s predlogom za spremembo 148. člena Ustave, s čimer se v Ustavo uvaja temeljno fiskalno pravilo. Predlog ustavnega zakona predvideva, da naj bi se fiskalno pravilo prvič uporabilo za pripravo proračunov države za leto 2015. Gradivo je Ustavna komisija pripravila v maju 2012, skorajda pred letom dni. Gradivo, ki ga danes obravnavamo, predstavlja prvi korak k izpolnitvi zavez iz 3. člena Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, ki jo je Slovenija ratificirala konec aprila 2012. Spremembi ustave naj bi sledil še izvedbeni ustavni zakon. Oba koraka morata biti izpolnjena do konca letošnjega leta. Ni dvoma, da Slovenija potrebuje jasno fiskalno pravilo kot osnovno izhodišče za vodenje odgovorne javnofinančne politike. Prav tako ni dvoma, da moramo do konca letošnjega leta pripraviti vse potrebne zakonske prilagoditve, da bodo nova pravila ekonomskega upravljanja lahko zaživela s 1. januarjem 2014, kot določa prej omenjena pogodba. Ob zavedanju pomena zapisa fiskalnega pravila v temeljne pravne akte države moramo opozoriti na makroekonomske okoliščine in ocene nadaljnjega gospodarskega razvoja, s katerimi je razpolagala Ustavna komisija, ko je določila rok za uveljavitev novega pravila – to je priprava proračuna za leto 2015 –, ter na spremembo teh okoliščin in ocen. Kot izhodišče naj navedem podatke o realni rasti bruto družbenega proizvoda iz napovedi, ki jo je Umar objavil januarja 2012. Takratni podatki in ocene so kazali, da bomo v letu 2012 dosegli rahlo gospodarsko rast v višini 0,2 % BDP. Za leto 2013 so ocene kazale že na dodatno okrevanje in gospodarsko rast v višini 2 %. Že spomladanske napovedi Umarja iz marca 2012 so kazale slabše rezultate – 0,9-odstotni upad BDP v letu 2012 in zgolj 1,2-odstotna rast v letu 2013 –, medtem ko so prvič objavljeni tudi podatki za leto 2014, ki so kazali na 2,2-odstotno rast BDP v letu 2014. To so podatki in ocene, s katerimi je razpolagala tudi Ustavna komisija, ko je pripravljala končno besedilo predloga ustavnega zakona. Letošnji podatki in ocene Umarja kažejo bolj zaskrbljujočo sliko. Upad BDP v letu 2012 je bil 2,3-odstotni. Za leto 2013 Umar napoveduje dodaten upad družbenega proizvoda za 1,9 %, za leto 2014 pa rahel porast v višini 0,2 %. Letošnja ocena za leto 2015 kaže rast BDP v višini 1,2 %. Predstavila sem le kazalec realne rasti BDP. Podobno bi lahko pregledali še druge makroekonomske kazalnike. Upoštevaje te kazalce moramo opozoriti, da so se makroekonomske okoliščine, v katerih je bil določen rok za uveljavitev fiskalnega pravila in po našem razumevanju uravnoteženosti proračuna, v vmesnem času pomembno spremenile, zato se zastavlja vprašanje, ali je cilj uravnoteženja proračuna v letu 2015 realen in izvedljiv brez dodatnih negativnih posledic na gospodarsko rast oziroma na druge makroekonomske kazalnike. Ministrstvo je že pristopilo k izdelavi potrebnih izračunov in pripravi izvedbenih pravil ustavnega zakona. Vlada bo Državni zbor brez odlašanja obvestila o svojih ugotovitvah. Najlepša hvala.
Hvala tudi vam za uvodno obrazložitev. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Mag. Katarina Hočevar bo predstavila stališče Poslanske skupine Državljanske liste.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim v imenu Državljanske liste! Drugi predsednik ZDA John Adams je dejal, da obstajata dva načina, kako osvojiti in zasužnjiti narod. Eden je z mečem, drugi je z dolgom. Ključna razlika je, da narod z mečem zasužnjijo drugi, z dolgom pa se zasužnji sam. Izpod meča se lahko ponosno osvobodi, pri dolgu pa lahko le sramotno prelomi besedo. Politične stranke v Sloveniji, sem prepričana, da se zavedamo in je naš skupni cilj, da želimo javne finance uravnotežiti na način, ki nam bo omogočal, da dane besede ne prelomimo. Predlog za začetek postopka za spremembo ustave za vnos fiskalnega pravila je bil vložen že sredi marca v lanskem letu. Imenovana je bila strokovna skupina, ki je sodelovala pri oblikovanju besedila. Ustavna komisija je drugo fazo postopka potrdila maja lansko leto. Zaradi premajhne podpore med strankami smo v prizadevanjih, da bi dosegli dogovor, delali tudi med parlamentarnimi počitnicami. Skušali smo najti kompromis pri oblikovanju izvedbenega zakona. Ni nam uspelo. Takrat smo in tudi danes v Državljanski listi poudarjamo pomembnost zaveze vsake vlade stabilnim javnim financam, še posebej v času, ko je to težko, in to ne zakonske zaveze, ki jo lahko vsaka koalicija malo prikroji po svoje, in ne mednarodne zaveze, ki se jo krši tako enostavno kot maastrichtske omejitve, ampak zavezo vseh političnih opcij, zapisano v najvišji pravni akt, v ustavo. Lanskega aprila smo z veliko večino sprejeli zakon o ratifikaciji medvladne pogodbe o fiskalnem paktu. Druga točka 3. člena te pogodbe določa, da naj njena pravila učinkujejo v notranjem pravu držav pogodbenic kot zavezujoča in trajna, po možnosti ustavne narave. Fiskalno pravilo smo podpirali in ga podpiramo. Takrat ga je zagovarjala vlada, včeraj opozicija. Prav in edino državotvorno bi bilo, da bi ga danes zagovarjali vsi. Pri pametnih in pomembnih stvareh ni pomembno, kdo jih predlaga. Predlagano fiskalno načelo, ki zapoveduje, da morajo biti prihodki in izdatki proračunov srednjeročno uravnoteženi, brez zadolževanja, nedvomno sodi med splošna temeljna načela. Glavni razlog, da takšno načelo umestimo v ustavo, je v dejstvu, da Sloveniji očitno zgolj na ta način lahko omogočimo oziroma zagotovimo dolgoročno vzdržne javne finance. Res pa je, da umestitev fiskalnega pravila v ustavo ni čarobna paličica. Samo po sebi to ne bo rešilo javnofinančnih težav naše države, je pa pomemben kamen v mozaiku ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Če jih nismo sposobni, in to čim prej, je morda bolje, da svoje mesto prepustimo komu, ki jih je. Po sprejetju korakov v smeri večje fiskalne vzdržnosti se bo po našem mnenju kmalu treba lotiti še večjega političnega vprašanja: Kako veliko državo si državljani Slovenije želimo? Kaj od nje pričakujemo? Ali jo lahko vzdržujemo, ne da prelagamo bremena njenega financiranja na naše potomce? Poslanci in poslanke Državljanske liste smo tudi danes pripravljeni glasovati za zapis uravnoteženja proračuna v najvišji pravni akt. Poudarjamo pa, da bi bil najslabši signal, ki ga politika danes lahko pošlje iz te dvorane, to, da nismo enotni, da se prepiramo in da zavrnemo vnos fiskalnega pravila v ustavo. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Franc Bogovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Lep dober dan, spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani predsednik, spoštovana državna sekretarka! V Slovenski ljudski stranki bi danes z velikim veseljem glasovali za sprejetje fiskalnega pravila, če bi bilo med poslankami in poslanci Državnega zbora 60 glasov, s čimer bi danes dali jasen signal mednarodni finančni javnosti in konec koncev tudi sprejeli svojo obvezo, ki smo si jo zapisali takrat, ko smo ratificirali Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji. Po domače povedano bi danes v ustavo zapisali to, da bomo v bodoče trošili toliko, kolikor ustvarimo. Da to ni res pričajo podatki, ki so nam vsem javno znani, tudi javno dostopni. Slovenija je bila konec leta 2008 zadolžena za 8 milijard, konec leta 2009 za 12 milijard 450 milijonov, konec leta 2010 za 13 milijard 737 milijonov, konec leta 2011 za 16 milijard 954 milijonov in konec lanskega leta za 19 milijard 189 milijonov. Rečeno drugače, v tem času smo zadolžitev v Sloveniji povečali z 4 tisoč evrov na Slovenko in Slovenca na skoraj 10 tisoč evrov na Slovenko in Slovenca. Še drugače, 300 milijonov evrov smo plačali obresti v letu 2008, lansko leto smo plačali že preko 600 milijonov evrov. Zopet drugače, plačali smo 150 evrov na človeka ali že 350 evrov v lanskem letu. Če bi imeli dolg konec lanskega leta po 7-odstotni obrestni meri, po kolikor se skoraj Slovenija zadolžuje danes, bi plačali kar milijardo 400 milijonov evrov obresti, 700 evrov na človeka oziroma kar 20 % prihodkov v državni proračun. Glede na te številke in na te trende moramo predvsem zaradi nas samih sprejeti določene ukrepe. Ključni ukrep je sprejetje pravil igre na področju financ v slovensko ustavo. Od nas to pričakujejo, kakor smo ta teden in včeraj slišali, predsednik Evropske komisije, finančni trgi in mednarodna javnost, ki je tista, ki nam v tem trenutku daje kredite, s katerimi financiramo ta velik finančni dolg. Zaradi tega je nujno potrebno, da se v parlamentu resno in zelo hitro odločimo in sprejmemo ukrepe zato, da ne gremo v prihodnje tako, kakor smo šli na področju financ v zadnjih letih. To fiskalno pravilo je tisto pravilo, s katerim bi to uredili. Več kot očitno je, da se vse politične stranke danes zavedamo, da nikakor ne smemo narediti tega političnega fiaska in v Državnem zboru danes zavrniti sprejetja ustavnega zakona, s katerim bi to finančno pravilo uvedli v našo ustavo. Nekatere stranke imajo očitno še danes težave s tem, da bi takšen zakon podprle. Kot smo slišali že iz poročil in bomo tudi še v nadaljevanju, so prepričani, in tudi Vlada je podala podobno poročilo, da je letnica 2015 prezgodnja. Bojim se, da bo glede na trende, ki sem jih prej omenil, prepozna oziroma da bi morali to sprejeti. Vendar, ker sem že dejal, da bi bil za nas lahko usoden korak, če danes ne bi sprejeli finančnega pravila, smo na sestankih, ki so potekali zadnja dva, tri dni, upam, da, uspeli doseči vsaj toliko konsenza, da smo si zadali zelo resno nalogo in da do 7. maja natančno proučimo številke, damo Vladi po teh treh tednih časa, ki ga je imela doslej na razpolago, še dodatne štiri tedne, da damo s predstavniki vseh političnih strank skupaj glave in sprejmemo odgovornost ter 7. maja v nadaljevanju sprejmemo odločitve glede tega področja. Takšen sklep sem z veseljem predlagal in ga bomo v poslanski skupini podprli. O čem se moramo do 7. maja pogovoriti? Ne o tem, da bo Ustavna komisija določila, kakšen naj bo tekst v tem zakonu, temveč se moramo pogovoriti o tem, kako bomo realno in odločno posegli v uravnoteženje javnih financ ter dorekli ukrepe na področju uravnoteženja državnega proračuna, si nalili čistega vina in si povedali, kako bomo upravljali ter gospodarili z državnim premoženjem v prihodnje, ali bo del prodaje državnega premoženja, za katerega se bomo dogovorili, tudi del poplačila dolgov, in ključni ukrep – dogovoriti se bo treba, kako bomo izvedli postopek sanacije slabe banke. Ko bomo vse to dorekli, bomo imeli zelo enostavno delo, da kot krono teh dogovorov sprejmemo ustavni zakon in zapišemo fiskalno pravilo v ustavo. V Slovenski ljudski stranki smo konstruktivno sodelovali v teh pogovorih in želimo konstruktivno sodelovati tudi v naslednjih štirih tednih, sprejeti tudi del bremen, ki jih bo zagotovo treba, ki jih bo morala prevzeti nase slovenska politika, ko bo začela slovenski javnosti razlagati, katere ukrepe je treba sprejeti, da bomo področje javnih financ uredili. Pri tem delu pričakujemo konstruktivno sodelovanje vseh političnih strank. Tu ima ključno nalogo in odgovornost Vlada, ključno nalogo ima pozicija, zagotovo pa je to področje, kjer se bo resno in odgovorno videlo, kako si kdo predstavlja delovanje v konstruktivni opoziciji. V Slovenski ljudski stranki smo pripravljeni del tega bremena prevzeti nase in upam, da bomo, če že danes ni možno, vsaj 7. maja dosegli konsenz ter sprejeli te prepotrebne ukrepe in jih zapisali v slovensko ustavo. Na tej osnovi bo, da ne pozabimo, možno junija, ko bo treba reprogramirati, odplačati, ker nimamo sredstev pa tudi najeti za več kot milijardo evrov kreditov, dobiti te kredite po čim ugodnejši obrestni meri. Naj pri tem navedem dve številki. Če se zadolžimo po 4 %, bomo plačevali na leto, kot lahko enostavno izračunamo, 40 milijonov evrov. Če se zadolžimo po 7 %, bomo plačevali 70 milijonov evrov na leto. To je 30 milijonov evrov razlike na leto, kar je toliko, kolikor damo iz proračuna za sofinanciranje prevoza dijakov in študentov v šole, ali pa toliko, kot je subvencija za cenejšo malico za socialno ogrožene. O tem govorimo in odločamo, ko govorimo o fiskalnem pravilu. Verjamem v našo modrost in konec koncev tudi v to, da smo zreli in da bomo pri tem vprašanju dali na stran, kdo je iz katere stranke, kdo je v koaliciji, kdo je v opoziciji, in bomo naredili odgovorno dejanje za Slovenijo. V Slovenski ljudski stranki bomo, ko bo to prišlo na vrsto, podprli fiskalno pravilo. Očitno danes to ne bo mogoče, bomo pa konstruktivno sodelovali pri iskanju konsenza v parlamentu. Hvala.
Hvala. Gospa Marjana Kotnik Poropat bo predstavila stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav, spoštovane poslanke in spoštovani poslanci ter vsi ostali prisotni! Zapisati zlato fiskalno pravilo v najvišji pravni akt Republike Slovenije ali ne? Poslanska skupina DeSUS se je o tem že večkrat izrekla in od svojega mnenja ne odstopa. Podpiramo uvedbo fiskalnega pravila v Ustavo Republike Slovenije. Na čem temelji naša odločitev? Na dejstvu, da učinek dosedanjih prizadevanj za zajezitev posledic vsesplošne krize ni zadosten. Na dejstvu, da smo sprejeli fiskalni pakt, ki predvideva sprejetje pravila, ki ima zavezujočo naravo in je stalnega značaja. Na dejstvu, da je ta fiskalni pakt za nas zavezujoč, saj velja od prvega dne letošnjega leta. Na dejstvu, da je tudi Evropska komisija poudarila, da bi vključitev fiskalnega pravila v ustavo pomenila pomembno pozitivno sporočilo o zavezi Slovenije k fiskalni disciplini. Že res, da držijo navedbe, da niti fiskalni pakt niti Evropska unija ne narekujeta, da mora biti fiskalno pravilo nujno zapisano v ustavi. Prav tako držijo navedbe, da imamo že danes fiskalno pravilo zarisano v naš pravni red v vladni uredbi, vendar so prejšnje vlade lastne omejitve sproti kršile. Poleg tega je vladno uredbo moč spreminjati na preveč preprost način. Ni zavezujoča v tolikšni meri kot bi bilo pravilo, zapisano v ustavi. Zato v Poslanski skupini DeSUS menimo, da bi uvedba fiskalnega pravila v najvišji pravni akt, v ustavo, zagotovila večjo verjetnost spoštovanja proračunske discipline in odgovornega ravnanja z javnimi financami. Tako fiskalnega pravila, limita javnih izdatkov, ne bi bilo mogoče na hitro spreminjati in prilagajati trenutni politični opciji in razmeram. Tudi za zunanje opazovalce, s poudarkom na Evropski uniji in bonitetnih hišah, bi zapisano ustavno pravilo pomenilo odgovornejše ravnanje Republike Slovenije, kar ima lahko samo pozitivne učinke. Vendar pa v Poslanski skupini DeSUS opozarjamo, da osnovni namen fiskalnega pravila nikakor ne sme biti izogibanje referendumu, temveč zgolj in samo uravnoteženje javnih financ, makroekonomska stabilnost ter dolgoročna blaginja Republike Slovenije. Zavedamo se, da bi bil kljub zapisu v ustavo še vedno potreben napor za sprejetje posebnega izvedbenega zakona, ki bo podrobneje uredil to področje. V Poslanski skupini DeSUS spoštujemo v Državnem zboru leta 2011 soglasno sprejet Zakon o ratifikaciji Pogodbe o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji. Upamo in pričakujemo, da bo fiskalno pravilo čim prej vključeno v slovenski pravni red, v slovensko ustavo. Glede na to, da je izražena večinska volja po zdravi in uspešni gospodarski politiki, po zdravi fiskalni politiki ter uravnoteženosti proračunov, in glede na dejstvo, da so se v letu mirovanja te tematike – danes mineva natanko eno leto od tega, ko smo v Državnem zboru potrdili začetek tega postopka in stališče strokovne komisije, o tem je govorila tudi gospa predsednica Ustavne komisije – okoliščine v naši državi bistveno spremenile, v Poslanski skupini DeSUS menimo, da bo treba razmisliti o primernosti samega besedila. V besedilo je vključena tudi zaveza uravnoteženja proračunov, vezana eksplicitno na leto 2015. Ker gre za tematiko izjemnega pomena, menimo, da bi bila za nadaljnje odločanje o samem ustavnem besedilu oziroma o njegovih morebitnih popravkih nujno potrebna predložitev finančnega stanja in novih izračunov na podlagi novih makroekonomskih izhodišč. Od tega je odvisno, ali lahko pričakujemo polno realizacijo fiskalnega pravila že v letu 2015 ali potrebujemo daljše prehodno obdobje. V Poslanski skupini DeSUS pričakujemo od vseh, ki želijo naši državi, da čim prej izide iz krize in pusti za seboj vse slabo, kar so nam prinesla zadnja leta, da se določi ustrezen obseg in strukturo javne potrošnje ter zagotavljanje njene učinkovitosti, odgovorno ravnanje tudi danes. Vsi danes prisotni smo v službi ljudstva in naša dolžnost je stopiti skupaj in najti rešitev, ki bo zagotovila stabilen razvoj Republike Slovenije. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Jožef Horvat bo predstavil stališče Poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Posebej lep pozdrav novi kolegici in novemu kolegu! Spoštovana državna sekretarka s sodelavci! S 1. januarjem letos je začela veljati medvladna pogodba o fiskalnem paktu, natančneje Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, ki jo je 2. marca lanskega leta podpisalo 25 držav članic evropske zveze. 19. aprila lanskega leta je omenjeno pogodbo ratificiral Državni zbor s 74 glasovi za, brez glasu proti, poslanka in poslanec Socialnih demokratov pa sta pritisnila kvorum. Predhodno je to pogodbo ratificiral Odbor za zunanjo politiko. Ko smo se pripravljali na sejo Odbora za zunanjo politiko, smo zahvaljujoč strokovnim službam povprašali Zakonodajno-pravno službo, ali je za ratifikacijo tega zakona dovolj navadna večina ali morda ustavna večina. Zakonodajno-pravna služba si je vzela kar nekaj dni časa in kratko odgovorila, da je treba iskati odgovor na to vprašanje na Ministrstvu za finance. Na seji Odbora za zunanjo politiko je takrat prisostvoval državni sekretar dr. Krušec in je kratko povedal, da je dovolj navadna večina. Ampak hvala bogu, Državni zbor je prispeval kar 74 glasov za ratifikacijo te pogodbe. Visoka podpora zakonu o ratifikaciji pogodbe je tudi visoka zaveza slovenske politike, da pogodbo spoštuje. Nova Slovenija pogodbo brezkompromisno spoštuje, kar je dokazala že s podpisom koalicijske pogodbe, Pogodbe za Slovenijo 2012–2015, v kateri smo se zavezali, da bomo do leta 2015 uravnotežili javne finance. Žal nam ni bilo dano, da bi to tudi realizirali. Bili smo umaknjeni s poti k realizaciji tega cilja. Nova Slovenija pričakuje, da danes vsaka poslanska skupina jasno pove, ali pogodbo spoštuje ali ne. S fiskalnim paktom so se države podpisnice zavezale k javnofinančni disciplini. Najpozneje do 31. decembra 2013 morajo države podpisnice ta pakt prenesti v nacionalne zakonodaje z zavezujočimi in stalnimi določbami, zaželen je zapis v ustavo. Slovenija se je v zadnjem času znašla pod budnim očesom Evropske komisije in mednarodne javnosti zaradi visokega javnofinančnega primanjkljaja. Kot že rečeno je prejšnja vlada, katere zanesljivi del je bila Nova Slovenija, kot eno temeljnih nalog v koalicijsko pogodbo zapisala pogodbeno zavezo – uravnotežen proračun za leto 2015. Zapis fiskalnega pravila v ustavo ni le zaveza, ki jo moramo izpolniti na podlagi pogodbe o fiskalnem paktu, temveč tudi izjemno pomemben in pozitiven signal, ki ga mora Slovenija v tem trenutku poslati mednarodni skupnosti in svetovnim finančnim trgom. Gre za sporočilo, da je uravnoteženost javnih financ pomembna vrednota, ki sodi v hierarhično najvišji pravni akt, ki ga praktično ni mogoče kršiti. To bo tudi resen korak Slovenije v smeri tega, da svoje finančno stanje kot država zopet spravimo pod kontrolo in v okvir, ki ga gospodarstvo zmore. Na ta način bomo odprli prostor za gospodarski razvoj. So investitorji, ki še imajo namen – pa ne več dolgo – v Sloveniji odpreti podjetje, investirati v kakšno podjetje, ki že obstaja, ali se vključiti v dokapitalizacijo kakšne banke ter na tak način prispevati k zagonu našega gospodarstva. Vendar pa so vse tuje investicije pogojene z varnim poslovnim okoljem, ki ga mora zagotavljati država z ustreznim zakonodajnim okvirom in zagotavljanjem učinkovitega in doslednega izvajanja sprejete zakonodaje. Predlog ustavne spremembe določa, da morajo biti prihodki in odhodki države, ki so zajeti v njenih proračunih, uravnoteženi oziroma da lahko znaša letni primanjkljaj največ do 0,5 % bruto domačega proizvoda. Ker ni realno pričakovati, da bi država vsako leto lahko imela popolnoma uravnotežen proračun, predlog spremembe 148. člena Ustave dopušča tudi izjeme. Ta izjema je vezana na pojem posebnih okoliščin. To so lahko nepredvideni dogodki, recimo naravne ali kakšne druge nesreče, kjer je treba zagotoviti sredstva za odpravo škod, pomoč ljudem in podobno. Druga posebna okoliščina je gospodarsko obdobje, kakršno je to, v katerem se nahajamo sedaj – gospodarska kriza. V tem času je prihodkov od državnega proračuna manj, hkrati pa mora država do neke mere spodbujati potrošnjo, da lahko pride do gospodarske rasti, in obenem ohranjati socialno državo. Prvi proračun, ki bo dosledno spoštoval to ustavno pravilo, je proračun za leto 2015. Pri tem še vedno vztrajamo in od tega ne odstopamo. Treba je vložiti maksimalne napore, da se bo to realiziralo. V vmesnem času, v prehodnem obdobju je treba vsakokratno vlado zavezati, da mora predlagati proračune na takšen način, da bo v proračunskem letu 2015 to ustavno določilo mogoče dosledno izvajati. Prehodno obdobje je glede na sedanje gospodarske razmere in glede na obstoječi primanjkljaj v javnih financah potrebno in smiselno. O tem, kako bomo dosegli uravnotežene javne finance, fiskalno pravilo ne govori. Možnosti za uravnoteženost proračuna so različne – s povečanjem prihodkovne strani ali z zmanjševanjem odhodkovne ali kombinacije obeh možnosti. To je stvar ekonomskih politik vsakokratne vlade. V tem trenutku je najbolj bistveno, da storimo hitre in odločne korake za dosego uravnoteženega proračuna in na ta način ponovno vzpostavimo prepotrebno zaupanje mednarodne javnosti in finančnih trgov. Gospe in gospodje, danes vsi vemo, da štejejo le dejanja. Retorika je premalo, retorika ni nič, čas pa ni naš zaveznik. Res pa je, da je čas denar. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Jani Möderndorfer bo predstavil stališče Poslanske skupine Pozitivna Slovenija.
"V Pozitivni Sloveniji podpiramo ratifikacijo tega sporazuma, a hkrati opozarjamo Vlado Republike Slovenije, da naj pri vnosu določb te pogodbe v naš pravni red ne hiti. Pogodba v drugem odstavku 3. člena določa, da morajo biti pravni redi držav pogodbenic ustrezno modificirani eno leto po uveljavitvi te pogodbe, kar pomeni, da je prvi možen datum veljavnosti pogodb s 1. 1. 2014. Glede na probleme z ratifikacijo te pogodbe na Češkem in Irskem tudi ta datum postaja vse bolj vprašljiv. Vsekakor se strinjamo, da Slovenija na javnofinančnem področju potrebuje več discipline, vendar morajo biti predlagane rešitve premišljene in ne zgolj sredstvo za preprečevanje referendumov, kar je očitno prva prioriteta te vlade." Tako sem bral eno leto nazaj, ko smo ratificirali pogodbo v tem parlamentu. Takrat je Pozitivna Slovenija zelo jasno opredelila, kakšen odnos ima do fiskalnega pravila. Moram reči, da nas v Pozitivni Sloveniji izredno veseli, da smo v zadnjih dveh dneh vse politične stranke, ne glede na svetovni nazor, politični program in prepričanja, ki jih imamo, dosegle dogovor, da bomo danes pripeljali vsaj to točko dnevnega reda do tiste mere, da bomo naredili prekinitev skupaj z dogovorom zato, da se bomo lahko dogovorili, kako v resnici zapisati fiskalno pravilo v ustavo – takšno kot jo predlaga Ustavna komisija danes ali takšno kot bo skupni dogovor dvotretjinske večine v tem parlamentu. Upam, da bo še večja na podlagi realnih podatkov, ki jih bo v tej skupini, v tem državnem zboru predstavilo Ministrstvo za finance, in da bo opravljena tudi resna diskusija. Opozoriti moram na dvoje. Danes smo slišali kar nekaj besed o tem že v predstavitvi poslanskih skupin in jih bomo verjetno do konca še nekaj. Strinjam se s tem, kar je rekel gospod Bogovič, da je kar nekaj lahko odvisno od tega pravila, tudi to, ali bomo dobili denarna sredstva pod bolj ugodnimi krediti oziroma bolj ugodnimi obrestmi ali ne. To je res, vendar pa se vsi skupaj v tem državnem zboru lahko strinjamo z enim dejstvom – fiskalno pravilo ni nikakršen ukrep. Na podlagi fiskalnega pravila ni možnosti spodbujati gospodarstva in to je tisto, kar je večni problem diskusije in pogleda na to. Je pa dejstvo, to smo se dogovorili, da se v resnici vse politične stranke v parlamentu strinjamo, da gre fiskalno pravilo, če je pravilno zapisano, lahko v ustavo. Zato danes pričakujem naslednjo stvar – predvsem treznost zato, da v nadaljevanju z javnimi razpravami ne bomo ogrozili dogovora, ki ga bomo v nadaljevanju čim prej zaključili. Verjamem, da bo dogovor veljal, da bomo že v maju mesecu, v nadaljevanju te seje, lahko prišli do tiste točke, ko se bomo lahko skupaj dogovorili, kako bo postopek zapisa fiskalnega pravila šel v ustavo in da bo ustrezen za vse. To je tisto, kar pomeni, da naj ne bi držali fige v žepu, kot je bilo nekajkrat slišati v zadnjih dveh dneh. Ta prastrah, ki se večno odvija v parlamentu, da gre zgolj in samo za špekulacije – verjamem, da nikomur v tej dvorani ni do tega. Prepričan sem, da je dogovor o tem fiskalnem pravilu tisti dogovor, ki bo pripeljal do te točke, da bomo za trenutek pozabili, kdo prihaja iz katere stranke. Zato bo Pozitivna Slovenija delovala v tem smislu, kot smo začeli s fiskalnim pravilom, z napovedjo lanskega leta – tisto, ko smo rekli, da si je treba vzeti vsaj še toliko časa, da bomo lahko vsi prepričani, da je to prava rešitev, da bomo na podlagi pravih številk in pravih dejstev lahko prišli do prave odločitve. Hvala.
Hvala tudi vam. Gospod Jože Tanko bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala lepa za besedo. Ob tako pomembni temi kot je dogovor o vpisu fiskalnega pravila v ustavo bi pričakovali, da bi bila tu prisotna tudi predsednica Vlade. Nenazadnje si je ta dva dni vzela veliko časa za pogovore s poslanskimi skupinami, ni pa si vzela časa za to, da bi bila na plenarni seji Državnega zbora in poslušala stališča poslanskih skupin. To razpravo je spustila na relativno nizko raven. To je le še en slab signal, ki ga slovenska politika po trimesečnem odstavljanju Janeza Janše in po postavitvi vlade Alenke Bratušek pošilja v mednarodno okolje. Finančni trgi so se na dogajanja in izjave nove predsednice in nekaterih ministrov odzvali racionalno in zaupanje v našo državo in njene podsisteme je nenadno strmoglavilo. Posledice so deloma že hude, še hujše pa bodo, če se bo to nezaupanje do nove oblastne politične strukture nadaljevalo in bo trajalo dlje časa. Z ozirom na to, da vlada Alenke Bratušek nima še nobenega programa, upanja, da bo delo te vlade konsistentno, ni. Za nekatere sedanje koalicijske partnerje se je večji del njihovega programa uresničil že s padcem Janeza Janše. Izjave predstavnikov nove oblasti, ki so napovedovali spremembo politik in konceptov na področju proračuna in javnih podsistemov, ter njihove javne ocene, da je sledenje evropski smeri varčevanja napaka, so stresle mnoge, ki nas spremljajo, ocenjujejo ali z nami poslujejo. Samo nekaj stavkov predsednice Vlade Alenke Bratušek je stroške finančnih virov, od katerih je neposredno odvisno delovanje države, pognalo že do meje komaj še sprejemljivega in vzdržnega. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ocenjujemo, da je zapis fiskalnega pravila v ustavo ta trenutek edino močno sporočilo, ki ga še lahko pošljemo budnemu in kritičnemu zunanjemu okolju. Po uspehih Janševe vlade na javnofinančnem področju pri zaključitvi reform trga dela in pokojninskega sistema ter izboljšav pri upravljanju bank in državnega premoženja so se tedaj trendi stroškov slovenskega zadolževanja obrnili močno v pozitivno smer. Ampak le nekaj stavkov, nekaj malega nerodnosti in neprevidnosti ob nastajanju nove vlade in koalicije je bilo dovolj, da se je vse postavilo na glavo in da je stroške pridobivanja likvidnih sredstev iz tujih virov pognalo izredno visoko. Zapis fiskalnega pravila v ustavo je najverjetneje še edino udarno orodje, ki lahko pomembno spremeni neugodne trende za začasno sposojene vire, seveda le, če bo temu sledilo trdo, k pravim evropskim ciljem usmerjeno delo Vlade, sicer bo tudi ta korak izzvenel v prazno. Ob tem priporočamo Vladi, predsednici in ministrom, da se v prihodnje vzdržijo kakršnihkoli izjav, ki bi kazale na razhajanja koalicijskih strank pri pomembnih družbenih vprašanjih ali polemizirale z evropskimi pričakovanji. Mnogo bolj kot znebiti se Janše je za vas in nas pomembno, da boste kredibilni doma in zunaj, da boste pravični, da se ne boste hvalili, medsebojno tekmovali z leporečjem, ampak začeli predvsem resno delati. Delati po programu, ne na pamet, in ne po željah posamičnih lobističnih struj. Za to je potreben program. Ta je potreben vam in tudi nam vsem. Prejšnja Janševa vlada se je ob prevzemu vlade Boruta Pahorja znašla v zelo težki situaciji, ko se je morala soočati s padanjem bruto družbenega produkta, ko je poskušala s sprejetjem ukrepov za zagon gospodarstva zajeziti padanje gospodarske rasti, pri čemer je morala istočasno zmanjševati še ogromen proračunski primanjkljaj. Ob tem se je soočala še z velikim številom propadov podjetij, tudi nekdaj cvetočih blagovnih znamk. Šlo je večinoma za ukradena podjetja, ki so med brezposelne pognala desettisoče. Prizadevanja Janševe vlade za stabilizacijo in uravnoteženje javnih financ so bila iskrena. Ni jih zaustavilo niti odklonilno javno mnenje, bogato sponzorirano s stališči do tedaj privilegiranih lobističnih omrežij, niti očitno in trdo nasprotovanje tedanje politične opozicije Pozitivne Slovenije in Socialnih demokratov, ki sta z nerealnimi izjavami še podžigali pričakovanja ljudi. Niso jih zaustavile niti blokade Državnega sveta in sindikatov, ki so na vsak način več temeljnih aktov poskušali zaustaviti z veti in referendumi. V veliko pomoč državi so bile odločitve Ustavnega sodišča, ki je kljub pritiskom razsodilo v prid razumnega nadaljevanja evropske poti. Prav je, da se ustavnim sodnikom zahvalimo za njihove odločitve, ki so jih sprejemali ob velikih javnih pritiskih. Kljub vsem tem oviram in kljub kratkemu, le enoletnemu mandatu, ki so ga najmanj polovico časa obremenjevale sistemske blokade sindikatov, civilne družbe, opozicije, Državnega sveta, je Janševa vlada uspela pripraviti in realizirati 4 ključne projekte 4-letnega mandata na področju javnih financ, bančnega sistema, upravljanja z državnim premoženjem ter mimogrede izboljšala še mnoge druge akte. Sprejeta sta bila zakona o tako imenovani slabi banki in Slovenskem državnem holdingu ter, kot rečeno, pokojninska in delovnopravna reforma, varčevalno naravnana proračuna za leti 2013 in 2014, pri čemer se je proračunski primanjkljaj skoraj prepolovil. Ob tem lahko omenimo še Zakon za uravnoteženje javnih financ ter številne druge administrativne poenostavitve in pocenitve. Marca letos se je zaključil enoletni mandat Janševe vlade, ki je postavila trdne temelje finančni sanaciji države. Izmed tako imenovanih velikih projektov je ostal nezaključen le še zapis fiskalnega pravila v ustavo. Tudi za ta projekt je Janševa vlada imela ambicijo, da bi se ga čim prej zapisalo v ustavo, in to je bilo tudi skladno s stališči vseh predsednikov parlamentarnih strank v prehodnem obdobju, ko še ni bilo vlade po izrednih volitvah. Po postavitvi Janševe vlade pa so se tudi pri tem projektu pojavile podobne ovire kot pri vseh prej naštetih, a kljub vsemu uspešno izpeljanih projektih. Naleteli smo na upor opozicije, najbrž podprt z interesi tajkunov, vpetih v razna omrežja, zaradi česar imajo tajkuni izjemno nepregleden in privilegiran dostop do javnih virov in zaradi česar smo tudi zabredli tako globoko na področju javnih financ, javnih razpisov, bančnega sistema in upravljanja z državnim premoženjem. Na vseh teh področjih še vedno izginja javni denar in vse to je še vedno zapakirano v tako imenovani nacionalni interes. Vprašamo se lahko, za čigav javni interes gre, komu je v interesu, da se vse to dogaja s to znamenito parolo. Državljanom, ki so najbolj priročni za zagotavljanje sredstev za dokapitalizacije, zagotovo ne. Zdi se, da gre pri nacionalnem interesu predvsem za privilegij do kraje, ki je postala nacionalni šport. Da je problem še večji, je v vseh teh primerih skoraj povsem odpovedala pravna država. Tem "maherjem", ki so okradli ali ukradli podjetja, okradli delavce, pokradli banke, prenesli denar na Ciper ali v druge oaze, se ne zgodi nič, nikoli ni dovolj dokazov. Ob tem se z neverjetno vztrajnostjo preganja drobne prekrškarje in nekatere, proti katerim so sproženi postopki brez argumentiranih dokazov, in za postopek zadostuje že podtaknjena domneva, da naj bi se nekje nekaj domnevno sumljivega zgodilo. Zaradi tega že nekaj let spremljamo burleske po sodiščih, in to vse samo zato, da bi se javna pozornost odmaknila od pravih lumparij. Zapis fiskalnega pravila v ustavo bo od vsakokratne oblasti zahteval veliko naporov, da bo pripravila izravnanje proračuna. Zaradi tega bo treba še dodatno prevetriti javne finance, čistiti nepotrebne stroške, izvesti nadaljnje racionalizacije, za 30 ali več odstotkov izboljšati učinkovitost javnega denarja. Treba bo izboljšati in poenostaviti zakonodajo s področja javnega naročanja in predvsem izboljšati nadzor nad javnimi naročili, izboljšati insolvenčno zakonodajo, izvesti reformo neučinkovitega sodnega sistema itd. Nad vpisom fiskalnega pravila v ustavo niso navdušeni v tistih sredinah, ki so pripravljene in navajene živeti nad zmožnostmi in ki pričakujejo, da bo to vedno plačal nekdo namesto njih. S tako prakso je treba prekiniti, in to čim prej. S tem bi že morali prekiniti. Janševa vlada si je upala, ko je bila na oblasti, ugrizniti v to kislo jabolko. Če bi dogovori držali, bi to pravilo bilo že pred enim letom zapisano v ustavo, vendar sta tedanji opozicijski stranki Pozitivna Slovenija in Socialni demokrati deloma odtegnili podporo. Nekateri so nasprotovali temu vpisu, zaradi česar ni bilo več zadostne podpore za vpis te prepotrebne spremembe v ustavo. Z vsakim dnem, ko odlašamo s tem, je bližje leto 2015 in z vsakim dnem ne storimo dovolj, da bi imeli takrat oziroma od takrat naprej uravnotežene javne finance. Zdaj smo pred dejstvom. Treba se je dokončno odločiti, ali smo politiki za uravnoteženje javnih financ ali nismo. Časa za pomišljanje ni več. Če tega trenutka ne bomo izkoristili, bo sporočilo slabo in se nam slabo piše. Vsaka preložitev bo sprožila sume pri zunanjih evalvatorjih. Otežena bo vsaka interpretacija oblasti finančnim institucijam in trgom, če fiskalno pravilo ne bo sprejeto, pa sledi polom. Predlagatelji izredne seje pričakujemo odgovornost politikov do države in razsodnost aktualne politike. Lobiji ali drugi parcialni interesi so mnogo manj pomembni od države in usode njenih državljanov. Smo v situaciji, ko se moramo odločiti, ali spremembo ustave sprejmemo ali je ne sprejmemo ali pa pustimo, da bo ugasnila sama po sebi z iztekom mandata. V poslanski skupini smo mnenja, da zadnja možnost ne pride v poštev in da se moramo odločiti, ali želimo z državo upravljati odgovorno, organizirati delovanje sistemov in podsistemov v skladu z možnostmi, ki smo jih sposobni razvijati in financirati sami, ali pa nadaljevati s politiko prekomernih zadolževanj in prenašanjem bremen na prihodnje generacije. Če se fiskalno pravilo ne sprejme, bo zunanjemu okolju dan zelo slab signal. Prav tako ne bo veliko boljši, če bomo odlašali s sprejetjem, kajti to bo znak, da se ne misli resno. Po našem mnenju je edini primeren odziv takojšnje sprejetje in zapis fiskalnega pravila v ustavo. To je edino, kar bodo finančni trgi in vlagatelji razumeli. Danes zjutraj smo ponovno obravnavali vpis fiskalnega pravila v ustavo tudi v poslanski skupini. Tak je bil včerajšnji dogovor in ob tem smo sprejeli štiri sklepe. S prvim pozdravljamo ugotovitev predsednice Vlade Alenke Bratušek o načelni podpori vseh poslanskih skupin zapisu fiskalnega pravila v Ustavo Republike Slovenije. Drugi sklep je, da Poslanska skupina SDS podpira nadaljevanje konsolidacije javnih financ in sanacijo bančnega sistema ter boljše, učinkovitejše in preglednejše upravljanje z državnim premoženjem. Tretji sklep, Poslanska skupina SDS ugotavlja, da je čimprejšnji vpis fiskalnega pravila v ustavo eden najpomembnejših ukrepov za izboljšanje ugleda in položaja države na domačem in tujih finančnih trgih in pri mednarodnih institucijah. Četrti sklep, Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke ugotavlja, da ni utemeljenih razlogov za preložitev razprave in odločanja o vpisu fiskalnega pravila v ustavo. Dilema implementacije v letu 2015 je umetno ustvarjena, ker predlagana sprememba ustave omogoča prilagoditev primanjkljaja oziroma presežka proračuna razmeram v srednjeročnem obdobju. To so bili sklepi poslanske skupine. Na današnjem popoldanskem sestanku predsednikov parlamentarnih strank in vodij poslanskih skupin je bila večina strank mnenja, da je treba razpravo poslancev in odločanje danes prekiniti in ju nadaljevati po pridobitvi podrobnejših izračunov glede pomena vnosa fiskalnega pravila v ustavo. V poslanski skupini ocenjujemo, da je pridobitev podrobnejših izračunov nepotrebna, saj je predlagana določba ustavne spremembe jasna, nedvoumna in dovolj fleksibilna tudi za nepredvidene situacije. Razumemo pa, da danes še ni zadostne večine za sprejetje te ustavne določbe, zato predlogu za prekinitev razprave in odločanja ne bomo nasprotovali. Ne strinjamo se z vračanjem gradiva na Ustavno komisijo, ker za to ni nobenih potreb in ker za to ni nobenih poslovniških oziroma procesnih podlag. Nekatere izjave po današnjem popoldanskem sestanku glede soglasja na tem področju niso korektne. Vračanju na Ustavno komisijo izrecno nasprotujemo. Pred slabim mesecem ste z izglasovanjem vlade Alenke Bratušek uspešno izpeljali tudi zamenjavo opozicije. Slovenska demokratska stranka je sedaj največja opozicijska stranka in ima drugačno stališče do vpisa fiskalnega pravila v ustavo kot prejšnja največja opozicijska stranka. Zaradi konstruktivnosti Slovenske demokratske stranke ima vlada Alenke Bratušek sedaj precej lahko delo in predlagam vam, da izkoristite ponujeno priložnost. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Gospod Matjaž Han bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Zlato fiskalno pravilo se je kot zaveza k reševanju vse bolj težke javnofinančne situacije, ki je v velikem obsegu v Grčiji, Španiji, kasneje tudi v Cipru, pojavilo kot del odgovora, skupaj z drugimi mehanizmi in vzvodi, zabeleženimi v tako imenovanem fiskalnem paktu. Z zavezo in varovalom, da se prepreči domino efekt po drugih članicah Evropske unije se je z ratifikacijo pakta Slovenija zavezala, da bo spoštovala določbe in tvorno sodelovala pri implementaciji mehanizmov, ki bodo pripomogli k stabilizaciji vse bolj šepajočega javnofinančnega stanja na ravni posameznih držav članic ter posledično celotnega evropskega prostora. Uveljavitev fiskalnega pravila kot tako imenovanega cilja izravnanih proračunov držav članic smo Socialni demokrati pozdravili kot dober cilj, ki poleg rezultata izravnanih proračunov države terja tudi odgovore na vprašanja, pod kakšnimi pogoji, s katerimi mehanizmi in v kakšnem časovnem intervalu je ta cilj mogoče doseči. Zdi se, da jedro različnih interpretacij tako politike kot stroke tiči ravno v preprosti logiki, kaj fiskalno pravilo je. Socialni demokrati menimo, da je fiskalno pravilo v prvi vrsti cilj vzpostavitve zdravih javnih financ na srednji rok in ne neposreden mehanizem, kako do zdravih javnih financ priti. Če poenostavim, spoštovani, želimo si zdrave javne finance oziroma zlato fiskalno pravilo, izravnane državne proračune, vendar preden zlato fiskalno pravilo sprejmemo, moramo vedeti, v kakšnem stanju je bolnik in predvsem kdaj lahko glede na stanje pričakujemo njegovo ozdravitev. Potrebujemo jasne odgovore na vprašanja, ki nam bodo dali sliko o tem, v kakšnem stanju so in bodo slovenske javne finance. Ob upoštevanju trenutnih in možnih prihajajočih gospodarskih razmer na srednji rok lahko dosežemo samo tako imenovane izravnane državne proračune. Socialni demokrati smo tekom razprave ves čas opozarjali, da se v nasprotnem primeru lahko zgodi, da zdravilo postane strup, in da smo namesto stabilnosti in rasti lahko priča katastrofalnim posledicam, tako imenovanemu poslabšanju finančnih, gospodarskih, in predvsem za nas Socialne demokrate, socialnih razmer. Že takrat, ko se je politični vrh zedinjal, da je zlato fiskalno pravilo sprejemljivo in potrebno, smo Socialni demokrati poudarjali, da je izvedbeni zakon tista materija oziroma orodje, kako do realizacije tega pravila priti. Temu, moram vam povedati, je prikimala tudi strokovna javnost. Po včerajšnjem sestanku parlamentarnih strank pri predsednici Vlade je bilo razumevanje tega moč zaznati v vseh poslanskih skupinah, razen v zdaj največji opozicijski. Bojazni, ki jo izražajo predlagatelji seje, da bo nesprejetje fiskalnega pravila močan negativen signal mednarodni skupnosti, Socialni demokrati pritrjujemo, vendar pravimo, da si vzemimo vsaj toliko časa, da se ponovno prevetri novonastalo finančno in gospodarsko situacijo v Sloveniji in da še enkrat naredimo oziroma da sploh naredimo projekcije uveljavitve fiskalnega pravila v različnih časovnih intervalih in mehanizme, kako do realizacije fiskalnega pravila priti brez nepopravljivih posledic. V luči tega menimo, da zadnje besedilo ustavnega zakona skriva mnogo nejasnosti, predvsem kar se tiče izvedbe zlatega fiskalnega pravila do leta 2015. Finančni analitiki opozarjajo, da je velika verjetnost, da je napoved izravnanih proračunov za leto 2015 nerealna, s tem da ne bo ogroženo ravno jedro fiskalnega pakta – zagotoviti stabilnost javnih financ. Smo pred zapleteno situacijo. Danes glasovati o vnosu zlatega fiskalnega pravila, brez odgovorov na najpomembnejše vprašanje, kako in kdaj in s kakšnimi mehanizmi do fiskalnega pravila priti, s tem da na kocko ne dajemo blaginje ljudi, ali pripraviti besedilo ustavnega zakona po vzoru, da bo ta res služil stabilnosti javnih financ ter s tem rasti, bi bilo neodgovorno. Stabilnost in rast sta verjetno srž programa vseh strank in tudi vizija Socialnih demokratov. Ne želim, da slednje izzveni kot promocija volilne kampanje, vendar je v luči razumevanja fiskalnega pravila pomembno, da fiskalno pravilo resnično predstavimo kot rezultat vseh koordiniranih ukrepov, ki gredo v smeri javnofinančne konsolidacije, a – pomembno – brez posledic, ki bi dodatno razžirale socialno državo. Ne želim se, spoštovani, obregniti ob te ali one ukrepe prejšnje ali vseh predhodnih vlad, ki so krive za stanje, v katerem je Slovenija danes, vendar se moramo iz preteklih ravnanj nekaj naučiti. Trenutno stanje slovenskih javnih financ, slabih gospodarskih razmer in vseh projekcij kaže, da tako imenovana varčevalna politika, kot smo jo videli v zadnjem letu, ni pravi odgovor na soočenje s krizo. Temu so jasno pritrdile tudi številne mednarodne inštitucije. Kriza, dragi moji, je najbolj prizadela prav tiste, ki potrebujejo in so upravičeni do države, ki jih z varčevalnimi ukrepi ne bo tiščala na dno, temveč jim bo pomagala in ustvarila pogoje do te mere, da si bodo lahko zagotovili dostojno življenje. Temu po mnenju Socialnih demokratov služi socialna država. To je temelj stabilnosti in rasti. Zato poudarjamo, da fiskalno pravilo samo po sebi, brez ustreznih mehanizmov ter časa njegove realizacije, ni enoznačno pravi odgovor, kako naj zgradimo ta socialni temelj. To so pokazale tudi izkušnje marsikaterih držav, ko so fiskalno pravilo sprejele, na primer Italije in Španije. Žal danes ne moremo in zmotno bi bilo govoriti, koliko fiskalnega pravila si želimo. Fiskalno pravilo je ali pa ga ni. Trdim, da ga v Sloveniji imamo s tem, ko smo ratificirali mednarodno pogodbo, saj smo po ustavi dolžni spoštovati določbe le-te. Ne pravim pa, da ga v luči tega ni treba implementirati v slovensko zakonodajo. Ampak to je vprašanje za pravnike. Ne mislim prilivati olja na ogenj tistih, ki se spotikajo ob proceduralna vprašanja, kdaj in kako lahko besedilo ustavnega zakona vrnemo v ponovno presojo. Politika ima danes možnost, da mednarodni skupnosti, predvsem pa državljankam in državljanom ponovno dokaže, da zna takrat, ko se gre za Slovenijo, delovati državotvorno. Da znamo, smo dokazali tudi v prejšnjem mandatu oziroma v prejšnji vladi, ko smo sprejemali pokojninsko reformo, reformo trga dela, tudi proračun in še bi lahko našteval. Ljudje prevečkrat in mnogokrat poslušajo o večinah, ki so potrebne za sprejetje tega ali onega zakona, ratifikacije, zaveze in še bi lahko našteval. Sprememba ustave, spoštovani, terja dvotretjinsko, največjo večino. Če povem to drugače, pomeni večino, ki presega delitve na opozicijo in koalicijo. Danes je čas, da pokažemo, da je temu tako in da je vprašanje fiskalnega pakta, v katerem se skriva fiskalno pravilo, vprašanje, pri katerem si ne smemo dovoliti niti kančka političnih špekulacij. Socialni demokrati menimo, da mora biti temu tako še posebej pri vprašanju javnofinančne konsolidacije in stabilnosti. Če bi menili, da lahko danes glasujemo o vnosu fiskalnega pravila v besedilu kot je zapisano, bi to storili. Vendar, če bi danes glasovali, ne glede na to, kakšen bo izid, smo, dragi moji, izgubili vsi. Politično izsiljene rešitve o tako pomembnem vprašanju nimajo posledic samo za to ali ono vlado, za politike na kratek ali daljši rok. Posledice takih ravnanj bo nosil sleherni državljan in državljanka Republike Slovenije. Zato si vzemimo čas in v maju skupaj izpeljimo pametno odločitev, ki bo koristna predvsem za naše državljanke in državljane. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, na podlagi prvega odstavka 73. člena Poslovnika Državnega zbora v skladu z dogovorom na današnjem posvetu prekinjam 1. točko dnevnega reda in 32. izredno sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali v torek, 7. maja 2013. Hvala.