Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 20. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: dr. Andrej Bajuk, Bogdan Barovič, dr. Mihael Brejc, Janez Cimperman, Franc Čebulj, Feri Horvat, Jelko Kacin, Leopold Kremžar od 14.00 ure dalje, Peter Levič, Jurij Malovrh, Jožef Špindler, Jože Tanko od 16.00 ure dalje, Vili Trofenik in Janko Veber. Prehajamo na 29. TOČKO DNEVNEGA REDA - RAZPRAVA O ODGOVORU MINISTRICE ZA GOSPODARSTVO DR. TEE PETRIN NA POSLANSKO VPRAŠANJE DR. ANDREJA BAJUKA V ZVEZI Z NAGRADAMI ČLANOM UPRAVE ELAN D.D. V zvezi s to točko dnevnega reda ste prejeli pismeni odgovor ministrice za gospodarstvo dr. Tee Petrin z dne 28.10.2002. Dr. Andrej Bajuk je opravičeno odsoten, imel bi možnost spregovoriti. Kot druga bi lahko spregovorila ministrica, ki je tudi ni. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. K besedi vabim najprej kot prvega priglašenega gospoda Ivana Kebriča, v imenu Demokratične stranke upokojencev Slovenije - ki ga ni med nami. Besedo ima za predstavitev stališča Združene liste socialnih demokratov gospod Miran Potrč. O odgovoru ministrice vlade razprava - predstavitev stališč poslanskih skupin o odgovoru ministrice za gospodarstvo dr. Tee Petrin na poslansko vprašanje dr. Andreja Bajuka.
Hvala lepa. Opravičujem se predsedujoči in tudi vam, kolegice in kolegi, ker nisem takoj razumel, za kaj gre. Moram pa reči, da sem bil predvsem presenečen, da iz tako resne najave ni niti predstavnika predlagatelja te zahteve niti predstavnika vlade. Moram reči, da se mi postavlja veliko vprašanje, ali je v takšnih pogojih smiselno o tem enostavno razpravljati. Ker imam možnost, da v okviru najavljenega časa 15 minut to razpravo, ki jo imam pripravljeno v imenu poslanske skupine, povem tudi v svojem imenu, bom to storil kasneje, ker bi rad ugotovil, kakšno je pravzaprav skupno vzdušje. Če smo večino dali resno vprašanje na državni zbor z velikim pompom za to, da ne bomo nič resnega rekli, in to nihče od nas, potem ne mi zameriti, tudi jaz ne bom nič rekel. Hvala. Drugače pa imam razpravo pripravljeno in jo bom prebral kot Miran Potrč, poslanec, v okviru 15 minut, ki smo jih najavili. Bo to mogoče? Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil gospod Branko Kelemina. Izvolite pred govornico, gospod Kelemina.
Hvala lepa za besedo. Naša poslanska skupina, Socialdemokratska stranka Slovenije, smatra, da je razprava o takšnem vprašanju, kot je bilo sproženo na nedavni seji državnega zbora, izredno pomembno in menimo, da je razprava popolnoma upravičena in da je državni zbor dolžan, da v takšnih primerih, ko ocenjujemo, da prihaja do zlorabe naše obstoječe zakonodaje in kjer seveda tudi prihaja do nenormalnih, če tako rečem, izplačil po neki pogodbi, ki je vprašljiva - najprej bi bilo potrebno ugotoviti, ali ni takšna pogodba mogoče celo nična - da je izredno pomembno, da poskušamo te stvari razčistiti danes. Jaz upam, da jih bomo tudi v nadaljevanju razčistili in sprejeli neke sklepe, ki bodo pomagali obstoječim institucijam v tej državi, da bodo zadevo raziskale do te faze, da bo tudi našim državljanom in davkoplačevalcem jasno, kajse je v bistvu zgodilo ali je vse zakonito in pravično, tako kot mora biti. Če gremo čisto po vrsti, od začetka, moramo ugotoviti, da je Elan, paradni konj slovenskega gospodarstva v preteklosti, doživel veliko, veliko različnih scenarijev in tudi, če tako rečem, mogoče sprojektiranih dogodkov. Predvsem, če pogledamo, da je bil Elan najprej res eno uspešno slovensko podjetje, potem pa se je zaradi dogodkov, ki so se odvijali v fazi privatizacije, zgodilo to, da so tega paradnega konja in to kuro, ki je nesla zlata jajca, zgleda poskušali na nek način sprivatizirati oziroma prikriti vse tiste nepravilnosti, ki so se v času uspešnosti poslovanja tega podjetja zgodile. Da bi te zadeve prekrili, o tem smo imeli seveda ustanovljeno tudi preiskovalno komisijo, ki je marsikaj odkrila, vendar volja državnega zbora in oblasti ni bila takšna, da bi se javnosti korektno predstavili ti dosežki preiskovalne komisije in da bi potem tudi bili sprejeti ustrezni ukrepi. Žal je pač do tega prišlo. Ampak tako, kot sem povedal verjetno je bil namen oblasti in akterjev, ki so sodelovali v tem postopku, prikriti vse poti in vse finančne malverzacije, ki so se takrat zgodile v zvezi z Elanom in Elan poslati oziroma prodati tuji državi, potem pa ponovno čez nekaj časa, zaradi kakšnih razlogov, je vprašanje, to podjetje kupiti nazaj in ugotoviti, da je ponovno v težavah in ga s strani države, s strani Slovenske razvojne družbe, izdatno podpirati, financirati in na podlagi tega seveda potem tudi z vložkom, ki ga je država dala oziroma vložkom slovenskih davkoplačevalcev, omogočiti, da je mogoče podjetje danes spet tisto, kar je bilo včasih, oziroma se približuje temu, da je sposobno ustvarjati tudi dobiček. Seveda je tukaj veliko vprašanje, na podlagi kakšnih argumentov in na podlagi kakšnih malverzacij, če tako rečem, je podjetje tudi prišlo do tega dobička. Vemo, da je bil povzročen nemalo pred tem stečaj in da je 80% terjatev na račun prisilne poravnave bilo izgubljenih od določenih upnikov. Ta dobiček, ki se je danes pojavil, je prav gotovo vprašljiv in da bi bilo verjetno prav oziroma je bil celo napačno prikazan stečaj kot takšen. Ta dobiček seveda prav gotovo temelji na podlagi tega stečaja in odpisa terjatev. Tako bi dejansko bilo bolj pravično danes, da bi se ta dobiček, ki se je pokazal kot takšen, moral v bistvu vrniti nazaj tistim upnikom, ki so bili v postopku prisilne poravnave zelo, zelo oškodovani. Seveda se pa potem postavlja druga vrsta vprašanj, in sicer o zakonitosti in pravilnosti sprejete oziroma podpisane neke pogodbe in vseh drugih malverzacij, ki so se v zvezi s tem zgodile. Naša ocena je, da bi pristojne institucije morale te stvari natančno raziskati, ali niso sploh te pogodbe, na podlagi katerih se je zgodilo to, da so zdajle neki nelastniki oziroma zaposleni v tej družbi kot poslovodstvo, ampak kot neka zunanja firma, na podlagi neke storitve udeleženi pri tako visokem dobičku. Prav gotovo je tukaj vloga - prvič ministrstva za finance, davčne uprave in vseh drugih nadzornih institucij v tej državi, da vso dokumentacijo natančno pregleda in da ugotovijo, ali ni prišlo do zlorab in do tako rekoč protizakonitih postopkov v samem procesu podpisa pogodbe in drugih ukrepov, ki so bili v zvezi s tem storjeni. Skratka, mi bomo potem v nadaljevanju razprave še postavili določena vprašanja vladi, ki je odgovorna za kontrolo in tudi učinek vloženih sredstev, ki so bila v preteklosti vložena v to podjetje. Na podlagi odgovorov bomo potem tudi želeli oziroma predlagali oblikovanje določenih sklepov in upam, da bo državni zbor jih tudi sprejel. Toliko zaenkrat. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Janez Podobnik. Če dovolite bomo stališče slišali, potem bom dala besedo gospe ministrici za uvodno predstavitev.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovana ministrica. Kolegice in kolegi. Morda še ena izkušnja za naše delo, včasih je dobro, da se 5 minut počaka, da pridejo predstavniki vlade in se potem prične normalno delo. Ena od izkušenj v Svetu Evrope je ta, da se nikoli ne začne seja točno ob uri, ampak praviloma 5 minut ali 10 minut po uri, takrat pridejo vsi. Ker pri taki temi mora začeti predstavnik vlade, ne pa poslanske skupine. In prej je kolega Potrč povsem pravilno odreagiral. Ampak zdaj bom pač, če ste bi dali besedo, ne bom se vračal v svojo klop in bom prebral, povzel stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Najprej bi rad izrazil zadovoljstvo nad dejstvom, da se je podjetje Elan, ne samo opomoglo, ampak da se na nek način vrača zopet v skupino zelo uspešnih podjetij. Ni še ravno dolgo tega, ko smo na vse kriplje iskali rešitev za to propadajočo nekdanjo zvezdo slovenskega gospodarstva . Zato upam, da bomo zmogli vsi danes takšnih rešitev in takšnih razprav tudi, da ne bomo z našimi potezami onemogočili njegovega nadaljnjega vzpona. Prav tako pa seveda pričakujem, da bomo tudi na tem mestu, če bo potrebno, poslušali razprave in naše predloge o revitalizaciji kakšnega drugega slovenskega bolnika, na primer Mure. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke smo skrbno proučili vse dostopne informacije o zadevi, o kateri danes razpravljamo. Še posebej smo bili zelo pozorni na včerajšnje informacije v slovenskem tisku. Gre za zelo odmevno tiskovno konferenco nekaterih akterjev, ki so vključeni v to zadevo. Prav tako pa smo za mnenja povprašali tudi strokovnjake s področja vladanja podjetij - Corporate Governance". Ugotovili smo, da je pristop k nagrajevanju, kot smo ga bili priča v Elanu, dokaj pogost v zahodnih državah. Pristop je dokaj pogost, z eno samo pomembno razliko. In ta razlika je v tem, da takoj, ko nastopi konec krize, pride do revidiranja pogodb. Če bi bil lastnik Mure, bi bil pripravljen zelo bogato nagraditi tistega, ki bi pripomogel, da bi tamkašnji delavci ohranili službe in da ne bi iz državnega proračuna, recimo, leto za letom morali dajati denar tamkajšnjim ljudem, ne samo za plače ali razvoj, ampak za golo preživetje. Toda takoj, ko bi se rešili, bi ukrepal. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da je ravno v tem ključni problem. Odgovorni niso spremenili pogodbe, ko je bil čas za to. O tem pa se lahko danes pogovarjamo. Zakaj tega niso storili? Seveda pa se sprašujemo tudi, kako to, da lastniki ob prevzemu niso pregledali menedžerskih pogodb. Strokovnjaki za prevzem trdijo, da je to ena osnov vsakega skrbnega pregleda, vsakega "džu dilidžensa". Kot skrbni gospodarji bi tudi oni morali preverjati vsaj te osnovne podatke. Ali bodo omogočili menedžerski ekipi, da skupaj s sindikatom, na primer prek fundacije, pridobi solastniški delež - to pa je stvar lastnikov. V poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pozdravljamo gesto, da menedžerji svoje nagrade namenjajo izobraževanju otrok. Posebej zato, ker smo prepričani, da temu področju v Sloveniji namenjamo premalo denarja. Upamo tudi, da bo ta poteza zgled tudi nekaterim drugim slovenskim menedžerjem, saj je to najbolje naložen denar. Tudi to dokazujejo tuje izkušnje. Današnjo razpravo izkoriščamo tudi za poziv finančnemu ministru in ministrstvu z vprašanjem, ali predvideva kakšne davčne spodbude za štipendiranje otrok. Današnjo razpravo izkoriščamo tudi za priložnost, da postavimo gospodarski ministrici vprašanje, kdaj bodo, če bodo, uveljavljene tudi zakonske pravice do udeležbe na dobičku s strani delavcev. Pred nekaj leti je bil v proceduri zakon, zakon o udeležbi delavcev pri dobičku. In prav Elan bi lahko bil tak primer. In naša stara tema: Ali se lahko nadejamo davčnih spodbud za delavski odkup podjetij? Če bi državni zbor zmogel take odločitve, bi naredil odlično potezo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sašo Peče bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Hvala za besedo. Gospa ministrica Tea Petrin, prosim vas, da komentirate - vesel pa bi bil, če boste tudi ovrgli moja vprašanja pod naslednjimi točkami: prvič, poslovanje Elana pod hrvaškim lastništvom ni bilo uspešno; drugič, Slovenska razvojna družba kupi Elan; tretjič, Slovenija iz denarja davkoplačevalcev nameni 5,2 milijardi SIT za Elan, naslednjič, Slovenija oziroma SRD postane 70% lastnica; naslednjič, SRD sklene menedžersko pogodbo z nekdanjim direktorjem SRD in še s štirimi menedžerji naslednjič, v menedžerski pogodbi je klavzula, po kateri jim pripada 50% dobička, tako jim letos pripada - naj bi jim, tu vas prosim za potrditev - 1,5 milijarde SIT poleg njihovih plač; in ob tem je smiselno povedati, da je 1,15 milijarde SIT, kolikor znašajo njihove nagrade, več, kot so dobili plače vsi ostali zaposleni v Elanu. Na podlagi odgovorov na ta vprašanja, mislim, da bo lažja razprava v nadalje. Hvala.
Hvala lepa. In še zadnje stališče, in sicer poslanske skupine Nove Slovenije, ki ga bo predstavil mag. Janez Drobnič. Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki vlade in ostali prisotni v tej dvorani! Dovolite, da predstavim stališče Nove Slovenije k problematiki Elana. V skladu z 246. členom poslovnika je poslanski kolega dr. Bajuk zahteval razpravo o zadevi Elan ali konkretneje, glede pogodbe, ki je zagotovila vodilnim menedžerjem izjemno visoke zaslužke za vodenje podjetja, ki je v večinski lasti države in je le-ta za namen sanacije zagotovila več milijard tolarjev. Ugotavljamo, da se Vlada Republike Slovenije ni odzvala, saj državnemu zboru do sedaj ni posredovala te sporne pogodbe, kar kaže odnos do državnega zbora, s tem pa tudi do državljanov. Očitno se ji takšno dejanje ne zdi nesporno. Elan ni nova zgodba, saj vemo, da so tega nekdanjega velikana podirali vodilni v sodelovanju z raznimi sumljivimi ljudi smučarske srenje, ki so bolj gledali na lastni dobiček, kot na razvoj podjetja. Njihova krivda je bila ugotovljena tudi na kazenskem sodišču, vendar kazni ni bilo, ker sodnik pravočasno ni spisal obsodbe. Kakšna zanimiva naključja. In ko se je pri Elanu nakazovala možnost, da država poseže z milijardami v to podjetje, se zopet najdejo takšni, ki se sicer radi sučejo ob projektih, kjer je zraven denar davkoplačevalcev. V čem je spornost transakcij pogodb in zaslužkov v skupini Elan? Na začetku lahko ugotovimo, da je Slovenska razvojna družba vložila v skupino Elan in z njim povezano podjetje Skimar 7,6 milijarde slovenskih tolarjev državnega denarja, s katerim so izbranci, ob soglasju državnih funkcionarjev, prenašali sredstva iz enega podjetja v drugega, konvertirali terjatve, vmes pustili upnike na cedilu, kar funkcionarji in menedžerji potem opredelijo kot uspešno prisilno poravnavo in upravičijo visok dobiček, ki je poleg močno sporne amortizacije podlaga za nagrade menedžerjev. Ker je za sanacijo dala država vsa potrebna sredstva, je jasno, da je h končnemu finančnemu izkazu bistveno vplival finančni vložek države. Poročila o izvedenih aktivnostih kažejo, da je del dolga, ki je nastal iz poslovanja pred slovenskim nakupom v višini 4,9 milijarde, Slovenska razvojna družba odpisala, preostali dolg pa konvertirala v novo izdane delnice. Dalje, da so se zaradi uspešnih prisilnih poravnav v družbah skupine Elan občutno zmanjšale dolgoročne obveznosti. Konec marca 2000 so znašale 4,6 milijarde, konec istega leta pa le še 154 milijonov tolarjev. Zaradi pokrivanja izgube iz preteklih let in izgube tekočega poslovanja družbe Elan, delniške družbe, je bilo v postopku prisilne poravnave izvedeno poenostavljeno zmanjšanje kapitala v breme obstoječih delničarjev, v višini 7,5 milijard tolarjev, ter hkrati povečanje osnovnega kapitala za 5,2 milijardi tolarjev. Konsolidirana bilanca skupine Elan v primerjalnih obdobjih od leta 1999 do 2001 kaže, da se prihodki od prodaje niso bistveno spremenili, kar relativizira poslovno uspešnost ekipe menedžerjev. To je namreč tisto geslo, ki se uporablja za uspešno delovanje in za upravičenost enormnih nagrad iz naslova dobrega poslovanja. Na učinke, končne učinke dobička so vplivali drugi rezultati. Nekateri trdijo, ja, saj to je tudi uspešno delo menedžerjev, kako skozi prisilno poravnavo stisnejo upnike. Dobiček oziroma izguba iz poslovnega leta se je spremenil predvsem zaradi naslednjih razlogov: vloženih finančnih sredstev države preko Slovenske razvojne družbe in preko posrednih podjetij, konverzije terjatev države, danih poroštev države in postopkov prisilne poravnave, zaradi katere so bili upniki ob pretežni del svojih terjatev. Predsednik nadzornega sveta Elana trdi, da poslovnega uspeha ne bi bilo brez izdatne finančne podpore Slovenske razvojne družbe. Zakaj je potem sploh narejena pogodba na podlagi takšnih parametrov, če je ključni faktor izkazanega poslovnega rezultata financiranje države? Dalje, nadaljuje, da je za uspešno poslovanje zaslužna menedžerska ekipa, ki je izpeljala postopek finančne konsolidacije s postopki prisilnih poravnav. V tem primeru so bili upniki pač postavljeni tja, kakor so bili, za nekaj milijard tolarjev, ki se sedaj pojavijo v bilanci Elana, skupaj s finančnimi vložki države, v ugodnem poslovnem rezultatu Elana. Že bežen pogled bilance podjetja kaže, da je dobiček nastal zaradi manjših obveznosti do dobaviteljev, zaradi prisilne poravnave ter iz naslova prihodkov financiranja več kot milijarde tolarjev, ki so posledica prodaje nepremičnin in državnih pomoči. Iz izkazov poslovanja, zlasti v letu saniranja, se kaže Elan bolj kot finančna institucija, kot pa proizvodna organizacija oziroma proizvodno podjetje. Zanima nas, mene tudi osebno, kaj se bo zgodilo po tem turbulentnem obdobju, torej v času, ko bo podjetje delovalo na trgu brez finančnih injekcij države in drugih instrumentov. Do takrat so vsi rezultati relativne vrednosti, vodenje takšnega podjetja pa je bolj podobno vodenju javne gospodarske družbe, temu pa bi se moralo prilagoditi tudi nagrajevanje menedžmenta. Proračunska sredstva za sanacijo Elana so bila dodeljena pravzaprav preko obvodnega podjetja, z namenom sanacije. Sprašujemo se, zakaj je država počela na takšen način, preko prestreznikov. Vendar pa hkrati tudi na način, da se obide in poškoduje nekatere subjekte na trgu. Korist od oškodovanja upnikov pa je šla za nagrado menedžerski ekipi, ki je oškodovanje upnikov povzročila. Vprašanje je, koliko je bil postopek prisilne poravnave v tem primeru korektno izveden. Družba Skimar je bila ustanovljena s strani Slovenske razvojne družbe leta 1998 kot Turbo hidro d.o.o., z ustanovnim vložkom 2,1 milijona tolarjev, ki je opravljala finančno reorganizacijo in konsolidacijo skupine Elan, ki je bila pač v postopku prisilne poravnave in zaradi tega omejena v opravilni sposobnosti. Skupščina Hidro je konec marca imenovala gospoda Koržeta za direktorja družbe, isti dan pa je bil tudi sklenjen tisti zloglasni dogovor med družbo Korže d.o.o. in Slovensko razvojno družbo v višini 1,5 milijona nemških mark. Pravzaprav v istem času, ko je postal direktor Skimarja gospod Korže, je predsednik skupščinetega podjetja, gospod Dolničar, sklenil pogodbo o poslovodenju s podjetjem Korže, ki je omogočalo čudovita izplačila dobičkov poleg dostojnih plač v višini 17.000 oziroma 14.000 mark mesečno. Saj drugače bi ne moglo biti. Namreč, če bi jo podpisala eden in drugi direktor družb, bi se lahko zgodilo, da bi bila na obeh straneh ista oseba. Jasno je torej, da je v času, ko je gospod Korže direktoroval podjetju Skimar, veljala pogodba o poslovodenju med Skimarjem in podjetjem Korže-Svetovanje d.o.o. To je ključno dejstvo za suspenz pogodbe, poleg drugih ugotovitev, ki bi ji povsem utemeljeno suspendirale veljavnost te pogodbe. Izhodišča za podpis pogodbe o poslovodenju so skregana z logiko, z običaji in trezno presojo, zlasti pa, da se zaslužek menedžerske ekipe izplačuje glede na amortizacijo in dobiček, ki sta, kot se vidi, posledica finančne injekcije države ob hkratnih aktivnostih v okviru finančne reorganizacije prisilne poravnave. To nas vodi do utemeljenega zaključka, da ta škodljiva pogodba ni bila napisana naključno ali zaradi nepoznavanja, pač pa namerno. Poleg navedenega je zanimivo pogledati tudi računovodske izkaze podjetja Korže d.o.o. Ljubljana, ki je izvajala svetovanje in poskrbela za poslovodenje Elanovih družb. Ta družba zaposluje le enega človeka. V letu 2001 je ustvarila dohodek v višini 182 milijonov 840 tisoč tolarjev, kar je za enega človeka izjemno veliko, zlasti če ob tem upoštevamo, da so bili stroški dela za edinega zaposlenega v tem podjetju le 1,2 milijona tolarjev letno. Naj za primerjavo navedemo, da je odvisno invalidsko podjetje, pod narekovaji "odvisno invalidsko podjetje", Elan IP, v letu 2001 ustvarilo bistveno manjši dohodek, 149 milijonov, kot Koržetovo, čeprav šteje 49 zaposlenih, med katerimi je velik delež invalidov. Za plače teh invalidov je šlo 135 milijonov tolarjev. Struktura stroškov Koržetovega podjetja kaže hud eksces, ne samo v tem podjetju, tudi v ostalih v Sloveniji imamo to priložnost - izogibanje plačevanju davkov, ko si vodilni menedžerji stroške osebnega življenja pokrivajo iz sredstev podjetja. Tu bi morala davčna uprava preverjati, ali ne gre slučajno za utajo davkov. Upam, da se takšne osebe zaradi resnično dejansko izkazanih nizkih osebnih dohodkov oziroma plač ne pojavljajo celo med prejemniki kakšnih socialnih transferjev, kajti izkazana plača je resnično majhna. Takšne ekscese omogoča tudi svojevoljno tolmačenje zakona o gospodarskih družbah, da lahko poslovodenje v gospodarski družbi opravlja pravna oseba, zgolj pravna oseba, brez navedbe fizične osebe, kar je naša posebnost. In nekateri za takšno tolmačenje dobijo celo nagrado. Izogibanje davkom dodatno omogočajo tudi določila zakona o delovnih razmerjih, kjer je ministrstvo za delo nasprotovalo predlogu Nove Slovenije, da je sklepanje pogodbe o zaposlitvi s samim seboj, v primeru podjetja z enim zaposlenim, ki je hkrati lastnik in direktor, nedopustno in nično. Sedaj se je izkazalo, da imamo prav. Sedaj slišimo iz javnih medijev, da bodo ti ljudje, ki so bili v ekipi za vodenje, ustanovili fundacijo, dobrodelno fundacijo. Vprašanje za vlado. Tako kot moj poslanski kolega sprašujem ponovno, kje je torej ta pogodba o poslovanju med podjetjem Skimar in Korže d.o.o. Še vedno je nimamo na mizi. Drugič, radi bi videli dogovor o načinu in pogojih za uspešno poslovanje sistema Elan, kajti tam so elementi za plačila iz državnega proračuna za sanacije Elana. Kdo je oblikoval in podpisal dogovor o načinu in pogojih za uspešno poslovanje poslovnega sistema Elan med Slovensko razvojno družbo in družbo Korže v višini 1,5 milijona mark ter na kakšni podlagi ste oblikovali takšne zneske? Zakaj je Slovenska razvojna družba plačala tudi stroške revizije Elanovih podjetij za poslovno leto, april 1999 do marca 2000, in ti stroški niso šli iz delniške družbe oziroma iz Elanovih podjetij, kar bi tudi vplivalo na poslovni rezultat? Ali bi bili pripravljeni s tako izdatno pomočjo pomagati še kateremu drugemu podjetju v Sloveniji, kot ste v Elanu, in bi ob tem omogočili sklepanje takšnih menedžerskih pogodb, kot so bileizplačane oziroma naj bi bile izplačane v primeru Elan? Ali ste razpisali natečaj za svetovanje, da bi lahko vsi potencialni svetovalci kandidirali za svetovanje, ker je šlo za državno podjetje in javna sredstva? S tem bi lahko dobili ugodnejše ponudnike.Kako ste oblikovali ceno za svetovanje družbe, za katero ste vedeli, da jo bo opravljal samo en človek? Kako ste izbrali podjetja za namen prestrukturiranja, ki ste jim zagotovili finančna sredstva? To je torej princip enake dostopnosti. Ali bo vlada preverjala odgovornost posameznih funkcionarjev ministrstev, ki so bili vpleteni v to zgodbo o Elanu? In še eno vprašanje: Zakaj je Slovenska razvojna družba za namene poslovnega sodelovanja ustanovila posebno podjetje Turbo hidro, ki je funkcioniralo kot nekakšen by pass? Kaj je bila sicer dejavnost tega podjetja, ki je leta 1999 imelo le enega zaposlenega in zelo malo prometa? Ali je to bil namen samo posredništva do Elana? Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Besedo dajem ministrici za gospodarstvo, dr. Tei Petrin. Izvolite. Prosili bomo tehnične službe, da pojačajo glasnost na mikrofonih. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Dopolnilo odgovora na poslansko vprašanje poslanca gospoda Andreja Bajuka v zvez z družbo Elan d.d. ste prejeli pisno. V svojem ekspozeju se bom opredelila samo na bistvene zadeve tega dopolnila odgovora. In sicer, da Vlada Republike Slovenije spoštuje sprejeto zakonodajo, ustaljene norme in pravila delovanja gospodarskih družb. To nadalje pomeni, da lahko svoje upravljavske in druge pravice, ki jih prinašajo poslovni deleži oziroma delnice, uveljavlja le na način, ki je predpisan in velja za vse članegospodarskih družb. Pri tem mora še posebej paziti, da v razmerjih do gospodarske družbe ne bi hote ali pa nehote izkoristila položaja, ki ga kot izvršna oblast ima, v škodo ostalih družbenikov oziroma delničarjev. Vlada je le posredno lastnik podjetja Skimar d.o.o., in sicer preko SRD v likvidaciji, ki ima v tem podjetju 19% delež. SRD, in ne vlada, nastopa v vlogi družbenika in izvršuje svoje pravice, skladno z določbami zakona v gospodarskih družbah. Zakoniti zastopnik v tem primeru je uprava SRD oziroma likvidacijski upravitelj. Upravljanje s tem premoženjem se v primeru SRD šteje za vprašanje rednega poslovanja ter vsakodnevnega vodenja tekočih poslov, ki jih uprava oziroma upravitelj upravlja samostojno. Za nadzor nad poslovanjem pa je pristojen nadzorni svet SRD-a. Vlada Republike Slovenije torej vpliva na poslovanje družb v lasti SRD-a le posredno preko organov SRD. Vlada Republike Slovenije kot delničar SRD-a d.d., v likvidaciji, v času od podpisa pogodbe do nastopa zadnjih okoliščin, glede problematike vprašanja sanacije Elana d.d., sklenjenih pogodb ni izpostavljala, saj se kot lastnik delniške družbe, skladno z zakonom o gospodarskih družbah, ne sme vmešavati v poslovodenje družbe. Iz povedanega sledi, da vlada tudi nima zakonskih osnov, da pridobi pogodbo in jo posreduje državnemu zboru. Ne smemo pozabiti, da je sanacija potekal bolje, kot je bilo pričakovano. Po navedbi likvidacijskega upravitelja SRD-ja je poslovodstvo uspelo v kratkem obdobju dveh let in pol v poslovanju družbe Elan d.d., izvršiti preobrat tako, da je nesolventnost družbe odpravljena, poslovni rezultat tekočega leta pozitiven, družba sama pa v položaju, ko je sposobna za dobičkonosno poslovanje v prihodnjih letih. Donos lastništva kapitala je v dveh letih znašal 100%. Elan jev tem času bistveno povečal produktivnost, povečal dodano vrednost proizvodov, okrepil svojo distribucijsko mrežo v tujini ter uspešno začel projekt prenove svoje blagovne znamke. Postal je vreden tekmec v svetovnem merilu na obeh osnovnih programih, zimsko-športnem in navtičnem. Podoben položaj ima vlada Republike Slovenije tudi v primeru kapitalske družbe d.d [[..]]Ta je v tem letu pridobila približno 15-procentni delež v družbi Skimark d.o.o. Tako nadzorni svet SRD-a kot tudi KAD, skupaj z družbeniki, nova finančna družba ter Triglav, družba za upravljanje, so v skladu s svojimi pristojnostmi že pričeli ukrepati. Nadzorni svet SRD je skladno s svojo vlogo na svoji seji, dne 6.11., med drugim obravnaval problematiko pogodbe o poslovodenju in sprejel sklepe, na podlagi katerih bo opravil nadzorstveno funkcijo v skladu z veljavno zakonodajo in predpisanim standardom dobrega gospodarjenja. KAD pa je skupaj z družbeniki že pričel s pogajanji za spremembo poslovodne pogodbe, predvsem plačila in pogoje za plačilo uprave. Vlada Republike Slovenije je na svoji seji, dne 21.11., podprla sklepe nadzornega sveta SRD-a, v likvidaciji, ter aktivnosti KAD-a za spremembo pogodbe o poslovanju družbe Elan d.d. Na podlagi novih informacij je mogoče domnevati, da uprava SRD oziroma nadzorni svet družbe v zadnjem obdobju, ko se je poslovanje Elana bistveno izboljšalo, nista delovala skladno s pričakovanji vlade kot delničarja. Namreč, nagrajevanje menedžmenta po uporabljeni [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]v obravnavanem primeru je običajna praksa tudi v drugih tržnih gospodarstvih, in sicer, ko se podjetje nahaja v resni krizi. V podjetjih v krizi edino takšna formula predstavlja ustrezno motivacijo za ljudi, ki so sposobni izvesti sanacijo podjetij. Po zaključeni prvi fazi sanacije pa se običajno ta del določil pogodbe spremeni in se upoštevajo spremenjene okoliščine. Pozitivno poslovanje družbe. Poslovanje se je bistveno izboljšalo tudi v obravnavanem primeru, to se pravi v primeru Elana d.d. Če se bo izkazalo, da SRD ni spoštovala načela poslovanja dobrega gospodarjenja, bo vlada sklicala izredno sejo skupščine SRD, na kateri bo zahtevala podrobno poročilo obeh organov, z namenom, da na podlagi ugotovitev tudi ustrezno ukrepa. Kar zadeva aktivnosti Kad v zvezi s pogodbo o poslovodenju družbe Elan d.o.o., pa ocenjujemo, da trenutno ni razloga za poseganje vlade v vlogi skupščine. Kad z ostalimi družbeniki je dosegel dogovor za sklic skupščine Skimar d.o.o., na kateri bodo dokončno uredili medsebojna razmerja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo poslank in poslancev. Najprej ima besedo gospod Miran Potrč. Izvolite.
Spoštovana gospa ministrica, kolegice in kolegi! Najprej bi rad povedal nekaj predpostavk, pod katerimi želim razpravljati o odgovoru gospe ministrice. Prvič, ne razpravljamo o Elanu. Razpravljamo o odgovoru gospe ministrice na konkretno vprašanje, povezano z nekaterimi pogodbami o poslovodenju Elana. Zaradi tega je tudi naša želja, da bi Elan nadaljeval z uspešnim poslovanjem in da ne bi nobena razprava bila razumljena kakorkoli v drugi smeri. Hkrati pa je prav povedati, da pa konkretna ravnanja, konkretne pogodbe, posledice vzbujajo različne podlage in ocene, in to bi naj bila vsebina te razprave. Druga moja predpostavka je položaj vlade, da rečem v pravnem in gospodarskem sistemu. Vlada je odgovorna državnemu zboru za politiko države, ki jo vodi, in za razmere na vseh področjih iz pristojnosti države. Odgovorna je tudi za izvajanje zakonov in drugih predpisov državnega zbora ter za celovito delovanje države. V podjetjih in družbah, ki pripadejo Republiki Sloveniji, vlada uresničuje vlogo ustanoviteljice in lastnice, da rečem. In povrh vsega, vlada deluje kot celota, posamično so za njeno delo odgovorni ministri. Hočem povedati to, da enostavno se ni mogoče, tudi kadar gre za ravnanja, ki niso v neposredni odgovornosti, ampak spadajo v sfero delovanja vlade, v celoti odgovornosti vlade izogniti. Tretja predpostavka je vprašanje odgovornosti predlagateljev za tako točko dnevnega reda in kako je pripravljena. Ali imamo cilj, da probleme odpremo in jih poskušamo razreševati? Jaz upam, da bo tako. Ali pa imamo cilj, da, bi rekel, probleme še dodatno zaostrujemo in odpiramo, ne prispevamo pa k ničemer. Zdaj pa nekaj vprašanj in nekaj mnenj. Tudi sam in v poslanski skupini Združene liste socialnih demokratov smo bili z dosedanjimi odgovori gospe ministrice nezadovoljni. Odgovori so bili formalni, lahko rečem formalistični. Niso zadevali problema ali pa vprašanja invsebovali odgovore na ta vprašanja, kakršnikoli bi že bili ti odgovori, ker bi jih potem lahko vsebinsko ocenjevali. Zdaj jih vsebinsko doslej nismo mogli enostavno ocenjevati, ker se je vlada postavila na stališče, češ, mi formalnih pristojnosti nismo imeli, odločali nismo, odločali so drugi. Tu približno se je končalo. Danes prvič smo od ministrice slišali, da je zahtevala, da se skliče skupščina Slovenske razvojne družbe, da se na tej skupščini ugotovi stanje, eventualna odgovornost in podobno. V tem delu je prvič to del odgovora, ki ga lahko štejemo, gospa ministrica, kot ustreznega. Ne še v celoti, ampak ta del je ustrezen. Mislim pa, da bi seveda za, bi rekel, zdravje družbe takšen odgovor, če bi bil dan pred mesecem, ali pa mesecem in pol, mogoče ne pripeljal niti do seje in bi bil skupni občutek, da vlada hitreje in ustrezneje reagira, boljši, kot je pa zdaj, po mesecu in pol. Kar zadeva samo vsebino vprašanj, bi z našega vidika rad opozoril na tri skupine vprašanj, ki se nam zdijo relevantne in glede katerih bi v delu pričakovali kot obvezne odgovore vlade, v enem delu pa, ne bom rekel, da so obvezni, bili bi pa mogoči. Prvo, kar je, je vprašanje moralnosti takšne veličine zaslužka. Ne formalnosti, moralnosti. Kar zadeva Združeno listo, menimo, da taka višina zaslužka za leto in pol ali dve leti, poleg redne plače, da se razumemo, poleg redne plače poslovodenja, ki tudi ni bila zanemarljiva, da ne bom rekel drugega izraza, ni moralna. Če poenostavim, nekaj več kot 200 milijonov na osebo je zaslužek,ki ga velika, velika večina, ali je to zdaj 85 ali 90, ne vem koliko, ampak tu nekje je red velikosti procentov, državljanov ne zasluži v svojem delovnem veku, v 40 letih. Zaradi tega se nam zdi, da bi morali v družbi najti neka merila, kriterije, kjer dotakšnih ravnanj ne prihaja. Tudi vlada bi do tega vprašanja morala imeti nek odnos, jasen odnos in reči, je, ni sprejemljivo, kaj se da, kaj se ne da narediti, da se stvari ne bi na ta način ponavljale. Drugo vprašanje, ki zadeva ta del ravnanja, je kompleksnejše, bolj zahtevno in gre enostavno v smeri, ali smo preizkusili v zadostni meri pravne norme, ki sicer v normalnih, tradicionalno razvitih tržnih gospodarstvih imajo pozitivne učinke, ali imajo enake učinke pri nas. Poenostavim, jaz ne verjamem, da tam, kjer nekdo v imenu, v narekovaje dajem, ker ne mislim, da država ni pravi lastnik ali pa kdaj tudi je, v imenu "pravega lastnika" odloča, ali bi bil ta pravi lastnik zadovoljen z odločitvami, kakršne so bile v tem primeru sprejete. Jaz moram reči, da dvomim. In zdaj je vprašanje, ali imamo napačne ljudi postavljene, ali tisti, ki jih postavlja, nima sprotne kontrole nad njihovim ravnanjem, ali neke povratne zveze, zakonske seveda, če ni dovolj ustrezno opredeljena, naj se popravi, ali gre za nesposobnost teh ljudi, ki so postavljeni, ali pa kdaj tudi za interese, ki jih imajo, da se take odločitve sprejemajo. Predvsem pa, ali ni dejstvo, da se tudi tistim, ki so pomagali pri sprejemanju takih odločitev, ne dogodi nič. Da ostajajo uspešni menedžerji, najbolj vplivni v gospodarstvu, z najboljšimi informacijami in podobno. Ali je to enostavno normalno? Jaz mislim, da bi se počasi morali te stvari vprašati, ker se mi zdi, da sistem je dobro postavljen, samo njegovi učinki mnogokrat v praksi, prav na področjugospodarskega sistema, od lastninjenja, privatizacije, prevzemov družb, delovanja investicijskih družb in skladov in podobnega, da ne govorimo o poslovanju hranilnic, o izgubah, ki so jih doživljali ljudje, ustvarja neke občutke, ko pravijo, ja, ne vemo, ali je to "fajn", sistem je dober, stalno se pa pojavljajo določeni problemi in vprašanja. In zadnji sklop vprašanj zadeva odgovornost vlade v tem delu: Ali vlada kot lastnica lahko ali ne more sproti zagotavljati določenih ravnanj in ukrepov, ki bi bolj pravočasno pomenila oceno stanja in reagiranje? Poglejte, danes ko beremo sredstva obveščanja, danes vsi pravijo, saj bi morali to pogodbo pred letom ali letom in pol preveriti, ali je prava. Ker je imela takšne roke in bi to bilo mogoče in danes tudi menedžerji, ki so dobili to plačilo, pravijo - mi smo celo predlagali SRD-u, da to naredi, pa ni hotel. Zdaj novi lastniki bodo boljši, pa bodo hoteli, pa bodo to preverili. Nerazumljivo je, nerazumljivo je. Zdaj najbrž tu nekdo neko odgovornost ima. In to je treba ugotoviti. Ali je bilo mogoče tako pogodbo skleniti? Gospa ministrica, jaz nisem gospodarstvenik, ne vem, sem pa v življenju kako pogodbo sklepal. Zdaj, možno je bilo, da je šlo za zavestno določanje pogodbe, ki je dovolila takšno stvar. To je moralno sporno. Ali je šlo, bi rekel, za popolnoma napačno predpostavko, da se ne more nič dobrega zgoditi in je tako vseeno, kaj v pogodbi piše. To je relativno neodgovorno pisanje pogodbe. Ker sicer vemo, da se da pogodba napisati tudi drugače. V primeru takega dobička, da poenostavim, 50 procentov, ko pride pa do določene ravni, kjer postaja 50 procentov nesprejemljivo, se napiše pa degresivna lestvica. Popolnoma nič neobičajnega za pogodbo. In vsak, ki zna razmišljati za eno leto ali pa dve naprej, bi v tej smeri razmišljal. Zato gospa ministrica, pričakujemo, da boste le danes ali pa v nekem doglednem času dali v imenu vlade in sebe odgovore o ustreznosti ali neustreznosti vsebine takšne pogodbe, o pravnih možnostih za njeno spremembo ali razveljavitev. Deloma so dani, ampak tudi vaša mnenja o tem, kako in kaj s Srdom in njegovim ravnanjem. To ste že napovedali. In končno, da se res tudi oceni, kaj bomo naredili, da bi predpisi, ki so bili, ali dopolnjeni ali pa če so dobri, da bi dajali tudi pozitivne učinke, ne pa da je na njihovem področju toliko anomalij. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je bil priglašen, dr. Andrej Bajuk, ki ga ni. Potem gospod Janez Janša, ga tudi ni. Gospod Anderlič in Kavčič sta zamenjala. Tako dajem besedo najprej gospodu Kavčiču. Izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Elan je ena najpomembnejših slovenskih blagovnih znamk. Pomen te blagovne znamke je zelo velik v čistem gospodarskem pomenu, zelo velik pa je pomen te blagovne znamke tudi z vidika slovenske prepoznavnosti v svetu. To je element, ki ga pri tej diskusiji seveda ne velja izpustiti izpred oči. In če bi katerakoli slovenska vlada v trenutku, ko se je obstoj te blagovne znamke resno zamajal, ne zavzela aktivnega odnosa do razreševanja te problematike, bi verjetno vsi skupaj očitali, da njeno ravnanje ni bilo optimalno. Lahko torej prevzamemo stališče, da je sama aktivna vloga slovenske države pri razreševanju problema Elan bila nujna in pozitivna, kot kaže. Ali je bila res pozitivna? Seveda mnenja o tem so lahko deljena. Kot kažejo dostopni podatki, je bila poslovna usposobitev sistema, ki predstavlja osnovo za blagovno znamko Elan, uspešna. Naprej seveda se pa utemeljeno postavlja vprašanje, ali je bil pristop države v vseh elementih ukvarjanja s tem projektom gospodaren. Verjetno bodo spoštovani kolegi iz opozicije seveda zelo ostro napadli vsak poskus, sicer popolnoma korektnega distanciranja vlade Republike Slovenije s korektnimi in veljavnimi obrazložitvami o tem, kako je pravno zadeva postavljena, kako je bila postavljena in je postavljena odgovornost. Problem je enostavno take dimenzije, da ga je smiselno in treba obdelati in se mu tudi mi v državnem zboru in izvršna veja oblasti ne moremo izogibati. Po drugi strani je bilo tudi že s strani kolegov poslancev kar sočno ilustrirano, kaj pomeni 1,1 milijarde tolarjev. Kakorkoli smo lahko suhi in legalistični, to je znesek, ki v neki obliki lahko predstavlja seveda za veliko večino državljanov Republike Slovenije nek velik moralni, tudi motivacijski problem. Zato je prav, da se na ta vprašanja temeljito odgovori. Zato sem tudi kot predsednik pododbora za privatizacijo in lastninsko preoblikovanje podjetij točki obravnav poročil Slovenske razvojne družbe tudi dodal točko Elan, ki bo na sporedu tega pododbora prihodnji teden, da se poskušamo umirjeno, strokovno, na delovnem telesu, ki je za to primerno usposobljeno, pogovoriti o vseh elementih tega projekta, ne glede na to, kako bi lahko bilo tudi možno ozko gledati posamezne dele odgovornosti ali posamezna obdobja odgovornosti pri ukvarjanju s tem projektom. Namreč, dejstvo je, da običajno v podjetjih mora priti do ravnovesja treh glavnih zastopnikov interesov oziroma moči. En segment predstavlja poslovodstvo,drugi velik segment predstavljajo predstavniki lastnikov in tretji velik segment seveda predstavljajo predstavniki zaposlenih, sindikati ali drugi zaposleni. Vse skupaj seveda pa lahko in v realnem življenju deluje v okviru, ki ga postavlja država. Ta okvir je seveda lahko zelo suhoparen. Lahko so gospodarski subjekti popolnoma prepuščeni svobodni gospodarski pobudi in kdor zaide v težave, zaide v težave. Lahko pa je zadeva seveda obarvana z večjo stopnjo korporativizma, se pravi konkretnega ukvarjanja države z gospodarstvom. S tem povezano seveda se mi zdi, da lahko ugotovim, da brez državne intervencije ta projekt ne bi bil izvedljiv. Torej, brez državne intervencije, v samem finančnem in še nekaterih drugih aspektih, ta projekt ne bi bil izvedljiv. Če pravilno razumem s strani medijev povzeta razmišljanja poslovodstva, ki je predmet te obravnavane nagrade, ki je izbila sodu dno, se tudi to poslovodstvo tega dejstva zaveda. Nakazuje se neka možna ali delna ugotovitev, da je v posameznih obdobjih morda komunikacija med poslovodstvom in posameznimi predstavniki lastnikov bila, da tako rečem, nepopolna. Se pravi, da so določene iniciative, ki bi morda tudi zmanjšale ta obravnavani problem, bile obravnavane na ne dovolj poglobljen način. Občutek imam, osebno, da je ljudem iz poslovodstva tudi osebno jasno, da suha izvedba sicer verjetno veljavne pogodbe v danem prostoru in času ne more biti pospremljena z odobravanjem javnosti in da je seveda upravičeno tudi predmet razmišljanj in debat, tudi v državnem zboru. Strinjam se tudi z oceno, da ta projekt brez prisilne poravnave ne bi bil izvedljiv. To pomeni, da je treba biti zelo pretehtan, ko se pogovarjamo o tem, kdo vse je prispeval nekaj za razrešitev tega problema. Se pravi, tudi upniki, ki so skozi prisilno poravnavo ostali brez dela svojega denarja, so tisti, ki so zaslužni za to, da je ta projekt lahko bil saniran. Tu je še ena postavka bolj mehkega značaja, lahko ji rečemo dobro ime, "good will" ali "fonde de commerce". To je tisti del aktive Elana, ki so ga gradile generacije desetletja pred nami. In ta del, mehki del, ki zajema tržno pozicijo, ki zajema blagovno znamko, ki zajema tehnološka znanja, ki zajema organizacijska znanja v Elanu, je bil na nek način dan tudi, normalno, za uporabo tej poslovodni ekipi, ki se je lotila sanacije tega subjekta. In treba mu je dati neko razumno vlogo. Zato se seveda lahko upravičeno vprašamo - in tudi na pododboru bomo nekoliko podrobneje pogledali elemente te pogodbe. Verjetno ji ne moremo reči, da ni veljavna, je veljavna. Ampak, recimo, že vprašanje v tej smeri - če pravilno razumem, če imam prave podatke, je za osnovo vzeta akumulacija, niti ne profit, akumulacija pa je kategorija, ki nekako zajema profit in amortizacijo. To pomeni - kaj? To pomeni, da tudi, če Elan v tem trenutku ne bi ustvarjal nič dobička, bi še vedno bila razmeroma velika osnova za nagrado iz naslova obračunane amortizacije. In se sprašujem, zakaj, recimo, ni bila vzeta kakšna druga kategorija za osnovo. To so vprašanja strokovnega značaja, o katerih bo veljalo spregovoriti. Recimo, likvidnostni tok, "cash flow" ali kaj takega, to so resnično tiste konkretne trde kategorije, ki najbolje kažejo na uspeh podjetja v nekem trenutku. Se pravi, priti moramo do situacije, kjer bomo odstranili vsak sum iz tega projekta in kjer bomo lahko z mirno vestjo rekli, projekt je bil izveden uspešno, dolgoročno uspešno, ne samo v tem preseku, in izveden je bil po načelu dobrega gospodarja. S tem vprašanjem se bomo zato podrobneje, kot sem že napovedal, ukvarjali tudi na pododboru za lastninsko preoblikovanje in privatizacijo. In upam, da bomo na ta način tudi pripomogli k temu, da se pomaga tej blagovni znamki, njenemu nadaljnjemu obstoju in razvoju, brez kakršnihkoli očitkov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji je bil priglašen gospod Podobnik, ki ga ni. Besedo dajem gospodu Vnučcu. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovana gospa ministrica, kolegice in kolegi! Ne bi se ponavljal glede izrečenih besed, ki so jih pred mano izrekli sogovorniki. Lahko pa rečem, da se skoraj v celoti strinjam z mojim predhodnikom, gospodom Kavčičem, v njegovem razmišljanju glede celotne zadeve stvari. Bi se pa dotaknil stvari, recimo, iz lokalnega vidika. In sicer, pač zgodba Elan je bila škodljiva tako za lokalno skupnost kot tudi za širšo regijo, kjer je Elan deloval. V ključnem nekem trenutku, ko se je brezposelnost širila, je tukaj potem svoje prispeval tudi Elan. Pa ne samo Elan kot tak, pa tudi tista zgodbao tisti banki, res, ki je še zgodba za sebe. Hočem samo to omeniti, da pač je ta problem zelo kompleksen. Seveda, zdaj te nagrade najbrž tudi ne bi bile problematične, če bi bile v nekem okviru nagrad primerljivih družb, ki se izplačujejo ob koncu leta. Vemo, da se to izplačuje in da si jih delijo tako nadzorniki kot tudi uprava. Seveda, tukaj pa je zbodla višina nagrade, ki je presegla milijardo. In, v bistvu bi se dotaknil tega problema, kaj zdaj narediti tukaj. Mislim, da je ministrica že omenila, da se je sklicala skupščina, kar je prvi korak. Drugi korak je tudi, da bo to obravnaval naš pododbor pri odboru za gospodarstvo. Tretje pa seveda, kaj če je vse tudi pravno legalno in kaj potem narediti, da bo tukaj zadeva tudi v končni fazi pravična do tistih, ki so vse to ustvarjali do sedaj, kot smo lahko slišali, in pa seveda tudi, da lahko mirno povemo davkoplačevalcem, da država ni reševala nekih težav za to, da so se potem dobički prelili v zasebne žepe. Zato mislim in tudi cela poslanska skupina in tudi Stranka mladih podpira idejo o ustanovitvi fundacije, ki bi ta denar namenila za štipendiranje mladih dijakov, študentov iz tega območja, iz cele regije, nadarjenih, lahko tudi širše in na nek način povrnila škodo njihovim staršem ali tudi dlje, ki so jo imeli zaradi vseh problemov okoli zgodbe Elan in drugih povezanih podjetij in zadev. Zato mislimo - mi bi se tukaj seveda predvsem radi obrnili na ministrico, da razmisli o predlogu, da bi ta denar, če ne v celoti, pa vsaj delno, bil namenjen za ustanovitev fundacije, ki bi štipendirala nadarjene dijake in študente iz teka okolja, lahko tudi širše, kot sem omenil, in da ne bodo tukaj prevladovali neki drugi interesi, da bi se to, bom rekel, preneslo na neka druga področja, saj vemo, da je problem štipendij pereč, jih ni, sploh v tem delu Gorenjske ni podjetja, ki bi zmogel v tempu, ki je bil, štipendirati, kot je bilo to nekoč. Tako menimo, da je to lep primer, da bi lahko tudi država na ta način pripomogla, bom rekel, sicer posredno. Vemo, da je v proračun to skoraj nemogoče, ta znesek vnesti za štipendije, tako da tukaj v Stranki mladih podpiramo idejo o fundaciji in bomo tudi ministrico spremljali pri tem, da se ta fundacija res ustanovi. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Kontič. Izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Gospa ministrica, spoštovane kolegice in kolegi! Ob javnih polemikah v primeru nagrade člana uprave podjetja Elan se odpira kar nekaj dilem, ki so pomembne za naš nadaljnji razvoj. Zastaviti si moramo predvsem vprašanje, v kakšni družbi želimo živeti. Ali želimo živeti v družbi, v kateri je pooblaščenim posameznikom in lastnikom kapitala dovoljeno neizmerno bogatenje, ali pa želimo živeti v družbi, v kateri si lahko posameznik z dobrim delom, znanjem in ustvarjalnostjo zagotovi dobro življenje, družbene elite in lastniki kapitala pa odgovorno skrbijo tudi za interese sodelavcev v okolju, v katerem živijo in družbe nasploh. Nobenega dvoma ni, da so nagrade v višini, kot so bile predvidene v sklenjeni pogodbi, moralno nesprejemljive, o tem smo dane že veliko slišali. Predvsem v primerjavi z zaslužki ostalih zaposlenih, da ne govorim o raznih skupinah ljudi. Nobenega dvoma ni, da je nekdo odgovoren, da je sploh prišlo do sklenitve te pogodbe, in ne glede na sodelovanje pri njenem sklepanju, je za take primere objektivno odgovoren tisti, ki imenuje ljudi, ki take pogodbe sklepajo. Torej vlada in za gospodarstvo pooblaščeni minister. Nobenega dvoma tudi ni, da je pri celi stvari nekaj narobe, saj nam tudi ta primer kaže, da obstajajo v družbi pomembne skupine ljudi brez pravega nadzora nad njihovim delom. Očitno obstaja skupina ljudi, ki brez osebne moralne in materialne odgovornosti in rizikov razpolaga z možnostjo, da prek znanstev, internih informacij, nedostopnih drugim, z različnimi pogodbami in investicijami nesorazmerno bogati. Nekateri pravijo, da je pač osnova tržnega gospodarstva, v katerem smo se znašli, to, da z legalnimi možnostmi omogoča tako bogatenje in da je pač treba pristati na tak sistem, sicer bomo živeli v preteklosti. S tem se nikakor ne strinjam. Ta primer kaže, da lahko skupina ljudi na podlagi velikih sredstev države, ki jih je vložila v nakup Elana, prek prisilne poravnave na račun upnikov in prek slabih odločitev tistih, ki bi morali to početi v imenu države kot posrednega lastnika Elana, dobila možnost za izjemne in nesprejemljive zaslužke. Pa pustimo zdaj to, ali so bili ti izplačani ali ne. Pri tem smo hote ali nehote odgovorni tudi v državnem zboru za to stanje v državi kot zakonodajno telo. Mi sprejemamo zakone, ki to omogočajo ali pa preprečujejo. V tem primeru ne preprečujejo. Odločilno sodelujemo pri imenovanju vlade, ki kot izvršilna veja oblasti imenuje razne organe in posameznike na odgovorna mesta. Osebno si želim, da bi bila tudi razprava ob tem vprašanju prispevek k temeljiti oceni nas samih o načinu razvoja naše družbe v prihodnosti. Če bomo lahko odkrito ocenili [[Opozorilni znak za konec.]] [[...]]Glede na to, da je čas potekel, želim še enkrat poudariti samo to, da se moramo zavedati v državnem zboru tudi svoje odgovornosti in ne iskati odgovornosti samo pri drugih in da je ta priložnost, ki je bila nakazana s strani predsednika pododbora, mislim, da prava. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Drobnič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Najprej bom začel s problematiko seveda, ki smo jo včeraj obravnavali, dostopnosti javnih podatkov. Tukaj imamo dve reči. Torej včeraj smo trdili, da samo tisti podatki, ki so posebej opredeljeni, da ne bi bili dostopni javnosti. Tukaj gre vendar za podatke, ki jih ima država, do katerih so upravičeni državljani. In ti podatki niso takšnega značaja, da bi vplivali na poslovanje družbe. Takšni podatki, ki bi govorili o tem, da - torej s strani družbe zaščiteni, o katerih govorimo. Skratka, drugo: položaj vlade. Vlada je odgovorna za poslovanje državnih podjetij in mora vplivati skozi mehanizme, kar se tiče poslovodenja, ne političnih odločitev ali pa takšnih odločitev, da bi s finančnimi instrumenti podirala tržni red. To je jasno. In to je naše sporočilo. Kaj je sporno v tem? Sporen je način sanacije, ki sem ga že omenil, prek obvodnih podjetij in sporna je pogodba. In za pogodbo je odgovorna država, ker je to njeno podjetje in je ali direktno ali posredno, kakor se je že odločila, vplivala na oblikovanje pogodbe. Pogodbo so oblikovali njeni podaniki. Ja, SRD je državno podjetje, državna institucija, ki v imenu države sklepa pogodbe in upravlja s premoženjem. Tako so vsi tisti, ki so stregli pri tem, odgovorni strokovno in moralno na oblikovanje pogodbe. In od takih ljudi se pričakuje, da so pogodbe dobro narejene ne samo ta pogodba o poslovodenju, tudi ta dogovor o izvajanju, torej celotnega Elana. Zelo bi bilo dobro, to sem že povedal na koncu, da bi vlada predstavila in predložila ta dogovor. Kakšni parametri so uporabljali pri sanaciji poslovanja Elana? Nagrada je sporna. Prej pred menoj so govorili kolegi o moralnosti. Jaz bi najprej postavil drugače. Pogodba je nestrokovna, je nekorektna in ima elemente koruptivnosti. In zaradi vsega tega je tudi moralno sporna. Ne zaradi višine, ampak zaradi načina, da se oblikuje na podlagi amortizacije in spornih rezultatov glede dobička, na katerega je bistveno vplival finančni vložek države. Že to je lahko problematično, da se je država spustila v sanacijo z državnimi sredstvi. Dopuščam, da se lahko, v skladu z zakonodajo, vendar se mora na način, da to ni sporno. Sedaj se opravičuje, da so menedžerji dobro izpeljali to sanacijo. Ključna reč, ki se je zgodila, se je zgodila na podlagi posebnih prihodkov. Če pogledamo čiste prihodke iz prodaj na domačem in tujem trgu delniške družbe, kar poglejte si, potem lahko ugotovite, da je bilo v letu prisilne poravnave na tujemtrgu sklenjenih več poslov. Seveda, povečali so se pa drugi prihodki. In ti drugi prihodki so zanimivi. Ti drugi prihodki, ki so ključni pri poslovnem rezultatu, so tudi osnova za vrednotenje in za te nagrade. In ti so sporni. Sem že povedal, če gre za takšen obseg državnih sredstev v posamezno družbo, potem se sprašujemo, kdo je bistveno vplival na poslovni rezultat. Ne oporekamo menedžerski ekipi, vendar bi se morala menedžerska ekipa nagrajevati po takih principih, kot velja za javne gospodarske družbe,zato ker je princip vodenja blizu temu, v času takšne intenzivne sanacije in investiranja državnih sredstev. Ko potečejo ti aranžmaji in začne družba normalno poslovati brez teh dodatnih stimulacij države, pa lahko začnemo uveljavljati principe nagrajevanje menedžerjev, kot to velja za vse tržne subjekte. To je sporno. Uslužbenci Slovenske razvojne družbe so javni uslužbenci. Niso uslužbenci tržnega podjetja in se morajo svojih obveznosti zavedati. Ali ste mogoče kdaj preverjali, kdaj so bili sklepani posamezni dogovori in pogodbe? Ali ne gre tukaj za najmanj konflikt interesov - kateri ljudje podpisujejo, v kakšni vlogi se pojavljajo? Ne me zdaj držati za en dan, da je bil namesto 30.4. pač nekdo postavljen 1.4. Morda s formalnega vidika podpisa pogodbe se je vam to izšlo ali se jim je izšlo, vendar je pogodba bila v veljavnosti, torej v obdobju, ko je šlo za konfliktne interese. Zagotovo! To je sporno. To je dodatni sporni detajl, ki suspendira to pogodbo. V to pogodbo se morate, dragi predstavniki vlade, poglobiti. Poglobiti se morate tudi v aranžma državnih sredstev. Tudi takšne drobne reči, da se izven poslovnega rezultata pojavljajo nekatere dotacije države, ki sem jih navedel v imenu poslanske skupine. To vpliva na poslovni rezultat, seveda na ugodnejši. Iz tega ugodnejšega rezultata se tudi financira ta ekipa. Prej ste omenili, na začetku, naj bi se država ne vtikala. Na takšen način se ne sme vtikati. Vtikati se mora na tak način, da so vsi finančni tokovi transparentni in čisti, ne preko "by pass" firm. Zato se sedaj upniki upravičeno sprašujejo, v imenu koga so bili oškodovani. Zdaj pustimo ob strani našo zakonodajo o prisilni poravnavi, stečaju in likvidiciji, ki omogoča takšne načine prisilnih poravnav. Oni se po človeški plati sprašujejo, v časuprisilne poravnave smo pač dobili 20% terjatev. Na osnovi tega in državnih subvencij si je neka ekipa pridobila ogromno premoženje, s katerim se želi zdaj iti nekega dobrodelnega akterja na trgu skozi fundacijo. Ja, se je ugotovilo, da je najboljša rešitev, da ni vrnitve nazaj. Potem bo morda tudi fundacija, samo bo morala o tem odločati vlada v skladu z zakonom. Nikakor pa to ni dostojno, da to nekdo ustanavlja, fundacijo, s sredstvi, ki jih je na tak način pridobil. Zelo potrebno bo pogledati tudi še transakcije v teh podjetjih, o možnosti in nemožnosti vpletanja državnih in javnih funkcionarjev v to zgodbo. To so ti razlogi, zakaj je vredno v tem parlamentu razpravljati in zakaj je potrebno, da se to ne bi več počenjalo in zato, da bi tudi na osnovi sklepov današnjega zasedanja prišli do rešitev. To je potrebno! Hvala lepa.
Hvala, kolega mag. Drobnič. Besedo ima kolega Kelemina.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani, še enkrat, v tej razpravi danes v zvezi s tem vprašanjem se seveda postavlja največje vprašanje, na katerega bo prav gotovo treba najti tudi odgovor v bližnji prihodnosti, in sicer: ali naš pravni red dejansko omogoča vse te finančne malverzacije, ki se dogajajo v zadnjih desetih letih, dvanajstih letihv naši državi? Ali imamo resnično takšen pravni red, ki dovoli, da neka politična opcija, ki je na oblasti že deset let, najprej sprejema seveda tak pravni red, ki to omogoča, potem pa ne stori popolnoma nič za to, da če se že take stvari dogajajo, kot sedogajajo v primeru Elana, da se to ne bi več v prihodnosti dogajalo in da bi obstoječi pravni red, obstoječo zakonodajo na tem področju napisali v taki obliki, ki bi bila transparentna in za državo Slovenijo sprejemljiva v fazi, v kateri se ta država trenutno nahaja? In ob tem vsem skupaj si postavljam samo eno vprašanje: kdo je generalno odgovoren za vse to stanje nepravnosti in pravnih aktov v državi, ki omogočajo takšne zlorabe in takšne finančne malverzacije. Kdo je generalno odgovoren? In si samo lahko odgovorim sam, ker vem, da mi nihče drug ne bo, da za to ni nihče drug odgovoren, kot politična opcija, ki je deset let kot vodilna na oblasti in pa seveda njen predsednik. Njen predsednik, ki po moji oceni zaradi nezmožnosti obvladovanja sistema kot takšnega beži od odgovornosti na neko drugo politično funkcijo, namesto da bi se spopadel odgovorno z vsemi temi težkimi vprašanji in poskušal seveda državi zagotoviti takšen pravni red, ki bi onemogočal takšne zlorabe, kot se dogajajo na tem področju. Jaz trdim, da so to zlorabe sistem, to pa predvsem zaradi tega, ne samo zato, ker imamo našo zakonodajo tako slabo napisano, ampak tudi zaradi tega, ker ste tako grozno negativno tolmačili. Še tako slab zakon, vedno trdim, še tako slab zakon, če ga tolmačimo pozitivno, če delamo tudi v smislu nekih vrednot in ga tudi tako hočemo izvajati, potem je tudi slab zakon lahko v praksi dober. Mi pa tudi slabe in dobre - tudi dobre zakone imamo, kakšnega tudi dobrega prav gotovo - zlorabljamo na vse žive načine in sistem ne omogoči, da bi se zavaroval z nekimi pozitivnimi elementi, vrednotami proti tem zlorabam in da bi tudi sodni sistem kot takšen imel instrumente, da bi te nacionalne interese in državne interese in vrednote zavaroval. Tudi zdaj vas vprašam, ali ste že ugotovili pri vsem tem skupaj, ali je ta pogodba nična, na kakšen način in tako naprej. Ker, moja osebna ocena je, da takšna pogodba ne more imeti pravne podlage. Če jo ima, potem je to to, o čemer sem zdaj govoril. Da je neka politična opcija dovolila, da se najprej sprejema taka negativna zakonodaja, potem pa tudi dovoli, da se uresničuje. To je nedopustno. Nedopustno! In vas vprašam, ali ste ugotovili, da je nična. Kdo bo to ugotovil, na kakšen način oziroma v kakšni fazi ste? Sprašujem pa tudi, mogočeše eno vprašanje postavljam. Ali je lahko nekdo udeležen pri dobičku, če to svojo poslovodsko funkcijo v nekem podjetju opravlja kot storitev? Če ni zaposlen v upravi, če ni član uprave in ni stalno zaposlen v upravi, ampak se samo izplačuje njegova funkcija poslovodskih storitev tako rekoč na podlagi neke pogodbe, ki v bistvu bi naj bila, po moji oceni, izvzeta iz vsote dobička kot izplačila, ampak je to dejansko storitev kot strošek pri ugotavljanju skupnega uspeha ali pa poslovanja podjetij. Na ti dve vprašanji bi prosil odgovor, lahko pa tudi na ostale stvari, ki sem jih postavil kot dileme. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Kelemina. Kolega Brenčič, ki ga ta hip ne vidim v dvorani. Dajem besedo [[...]]Pardon. Kolegica Irma mi je rekla, da imate premalo časa za nastop. Prosim, imate besedo. Kolega Anderlič.
34 sekund je lahko malo, lahko pa tudi veliko. Javil sem se samo toliko, da najavljam, da če bo podaljšek, da bom takrat nastopil. Sicer pa mislim, da tako ali tako so to vprašanja, ki ne sodijo na tak način na sejo državnega zbora. Kajti, če bomo razpravljali o vsaki plači, o vsaki pogodbi posebej, potem lahko pričakujemo, da bo državni zbor tribunal za obravnavo plač, nagrad in podobnega raznih menedžerjev v raznih službah, kar pa ne sme biti [[...]] [[nerazumljivo]] .
Mir! Kolega Jerovšek, ko vi govorite, ste zelo neprijazni, tudi do mene, če ne prekinem kolegov, ki vas motijo. In tako ima pravico tudi vsak drug. Jaz predlagam, da kdor govori [[...]] [[Glas iz ozadja.]] Kolega Jerovšek! Predlagam, da vlada v dvorani, ko nekdo govori, mir, ki mu omogoča, da pove svoje stališče in da potem v skladu s proceduro lahko kdo na to stališče tudi ugovarja. Kolega Brenčiča ni. Kolega dr. Bernik ima besedo. Prosim za mir v dvorani!
Gospod predsednik, hvala za besedo. Gospa ministrica, dame in gospodje, poslanke in poslanci. Elanova pogodba in vse kar se tiče te pogodbe, vsa dogajanja, bi bil zelo zanimiv predmet "key studies". To se pravi učni primer, kako se da državo in državljani prinesti naokrog. Ta primer ima namreč vse elemente zanimive detektivske zgodbe, gospodarske zgodbe, saj ima finančne dimenzije, menedžerske mahinacije, prakso slovenske vlade, davčne razsežnosti in pravne komplikacije in nenazadnje tudi mnoge etične vidike. Vsako od teh področij bi bilo vredno do kraja razčleniti in narediti nekaj zaključkov, kajti, čeprav nam čas tega ne dopušča, bi iz te razprave in razprave mojih kolegov, lahko potegnili jasno sliko zgodbe o divjih apetitih slovenskih kapitalistov najbolj zgodnega tipa kapitalizma. Akterji v tej zgodbi so zanimivi tipi in jih že poznamo, mi jih ni treba niti omenjati. Treba pa je vanje vključiti tudi vlado, predvsem gospo ministrico za gospodarstvo, pa tudi državne sklade. Naj začnem z znanim rekom: mačko se da oskubiti na več načinov. To je bil princip, po moje, kolikor razumem situacijo, princip, po katerem so v tej sramotni zgodbi delovali glavni akterji. Glavni akterji pa so po osamosvojitvi nastopali v različnih vlogah od vladnega funkcionirja do privatnega financerja, do privatnika, menedžerjev v podjetju, ki je v lasti države in vmes še kaj drugega. Tako se postavlja cela vrsta vprašanj, na nekatera so moji kolegi že opozorili. Kdo je pravzaprav zadolžen, da drži prst na pulzu našega gospodarstva? Je to vlada? Je to ministrstvo? So to razni skladi? In kdo o vsem tem odloča. Kdo je končno odgovoren? Kdo je tisti grešni kozel, ki ga morda med temi, nekdo izbere? Potem, kdo je bil glavni akter v svoji vlogi v Elanu - državni uslužbenec, privatnik, investitor, nič ali vse skupaj? Kakšna pravna in etična načela so veljala za tega gospoda, njegove pravne in finančne svetovalce? Kako je bilo mogoče izpeljati prisilno poravnavo na način, kot je bila izpeljana? To bi drugod po svetu gotovo ne šlo tako, kot je šlo pri nas. In kakšni so bili konflikti interesov? Ali je kdo o tem sploh razmišljal tedaj in sedaj? Naslednjič, kaj pomeni člen 100 zakona o javnih uslužbencih? Kaj to pomeni za človeka, ki se je gibal, kot sem že rekel, med vlado in svojimi privatnimi finančnimi interesi? Kaj pa čisto navadne dostojnosti, se pravi, standardi in norme dostojnosti, pravičnosti in "fair play"? Kaj pa to? Mnogo je bilo že rečenega o finančnih mahinacijah in o prisilni poravnavi in tako dalje in o odpuščanju delavcev, zato o tem ne bom govoril. Vendar je to zelo važno imeti pred očmi, ko govorimo o nagradi za delo, ki so ga po njihovem mnenju tako sijajno opravili ljudje, ki naj bi to nagrado delili. Zdi se, da se v začetku ni nikomur, ne vladi ne tem ljudem, zdelo, da je kaj narobe s tako nagrado. Vendar, ko je ta stvar začela prihajati v javnost, so kar nenadoma postali karitativni, v tem smislu, da so ustanovili fundacijo in ta fundacija naj bi skrbela za otroke uslužbencev, na katere prej niso pomislili. In potem, seveda, karitativna dejavnost bi tudi njim nekaj dala, kot razumem, in to, da bi postali delničarji podjetja. Zelo dobra mahinacija, po mojem. Kako je vso to Elanovo peripetijo bilo mogoče spraviti skozi slovensko davčno zakonodajo? Vsi bi namreč morali vedeti, da nekateri deli te celotne mahinacije pri Elanu bi bili po zakonih drugih držav nelegalni. Če sem gospo ministrico pravilno razumel, ne bo poslala kopije razvpite pogodbe sem, v državni zbor, da bi jo videli. Ali je to na podlagi tajnosti informacij oziroma poslovna tajnost? Vendar, kako more biti to poslovna tajnost, če je bila glavna stvar že razjasnjena celi slovenski publiki? In kaj je še v tej pogodbi, ki je taka tajnost? Če je tajno nekaj zapisanega v dokumentu, potem bi nas moralo še bolj skrbeti in še bolj bi morali zahtevati vašo dokumentacijo. Dobro, zgodba o Elanu nam daje v tem trenutku sliko manipulacij, pohlepnosti, moč ljudi z dobrimi povezavami. Naj vas spomnim na to, kar je vaš predsednik vlade rekel, klientelizem. In to je tipičen primer! In verjetno kršenje tudi slovenskih zakonov, da sploh ne govorim o popolnem ignoriranju etičnih standardov, ki veljajo celo v modernem kapitalizmu. Torej, tej stvari moramo priti do konca. In upam, da bomo, kajti tudi vlada bi si morala želeti, da se to zgodi. Hvala.
Hvala lepa, kolega dr. Bernik. Kolega Ruparja ne vidim med nami, zato ima besedo kolega Pukšič,
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospa ministrica s sodelavci in kolegi poslanci. Pravzaprav človek ne ve, kje bi pri tem problemu začel. Namreč, to ni enodnevna muha, to ni problem, ki se pojavi slučajno v Sloveniji, ampak to je velik problem, ki se vleče desetletja. Mogoče bom začel na koncu. V trenutku, ko se je izvedelo, da bo nekdo odnesel toliko denarja, ki je v primerjavi s proračunom ene občine z 2500 prebivalci, kjer je vso zdravstvo, šolstvo, sociala in tako dalje notri, 230 milijonov - to je proračun ene slovenske občine - bi v tistem trenutku pričakoval od vlade, da bo v trenutku - glede na zakon o slovenski razvojni družbi, v 9. členu piše, da nadzorni svet slovenske razvojne družbe, člane nadzornega sveta, imenuje vlade - poklicala, od njih zahtevala, da odstavi menedžment. V trenutku. In seveda jim onemogoči nadaljnje mahinacije. To bi bilo najmanj, kar bi človek v eni pravni demokratični državi pričakoval. To se ni zgodilo, če seveda poznaš delovanje sistemov pri nas. To se ni zgodilo zato, ker velikokrat, veliko teh raznih mahinacij je seveda namenjeno za čisto druge stvari, o katerih sploh ni govor. Saj veste, da se nič ni zgodilo z nekom, ki je za 500 tisoč mark brez vednosti organov podpisal za garancijo nekega privatnega kredita. Seveda govorim o Elanu. Nič se ni zgodilo. Oziroma se je: spremenil se je zakon, da je tisto kaznivo dejanje zastaralo. To se je zgodilo. Ko je bil nekdo obsojen. Ampak mogoče nekoliko kasneje nekaj več o tem. Prav je, da v tej zgodbi pogledamo tudi zelo malo nazaj v zgodovino. Pravijo, zgodovina je mati modrosti, pa mogoče se bo komu kaj posvetilo tudi iz tega dela. V prejšnjem mandatu se je posebna parlamentarna preiskovalna komisija ukvarjala s to problematiko od aprila 1999 do septembra 2000. Elan je že od vsega začetka - torej ni bila zdrava firma, ki bi poslovala po ekonomskih principih. Že sam zgodovinski prerez pokaže, da je bil že v letu 1958 pod prisilno upravo, iz česar seveda izhaja, da je imel že v tistem času slab ekonomski rezultat. Tako je Elan sredi meseca aprila 1990 imel neporavnanih prek 335 milijonov mark obveznosti iz naslova kreditov, neplačanih obresti in obveznosti do dobaviteljev. V tem času je bila pri kranjskem sodišču uvedena tudi prisilna poravnava upnikov. Spomnite se, da je takratna vlada pod vodstvom Lojzeta Peterleta bila pripravljena intervenirati s 30 milijoni mark, kar naj bi obenem seveda tudi predstavljalo 51-procentni delež kapitalske udeležbe slovenske države v Elanu. Upniki so ta predlog zavrnili in 19. in 20. septembra 1990 je bil na kranjskem sodišču razpisan narok za prisilno poravnavo, ki žal ni uspel. 30 milijonov mark. Sedaj je bilo v Elan vloženih 75 milijonov mark. Ob tej točki sprašujem, kdaj se bo 4,5 milijona - tako kot piše tu v dokumentih - tisto, kar je bilo dano kot kredit, 4,15 milijarde tolarjev v obliki posojila vrnilo ali se vrača, kakšen je sistem vračanja tega denarja. Za sam Elan je leta 2000, ko ga je vlada odkupila nazaj, Hrvatom plačala približno 14 milijonov mark. Pa če računate vložek teh sedem pa pol, kot nepovratne, 1,8 milijarde pa 4,15 milijarde, je to 75 milijonov mark. To pomeni dva pa polkrat več za nekaj, ki je sedaj, torej ki so lastniki torej vsi drugi, ampak v tistem primeru bi seveda stvar potekala popolnoma drugače. Oziroma tovarna športne opreme Elan tik pred stečajem je zaposlovala 1.430 ljudi. Povejte mi, koliko jih zaposluje danes. Govori se o velikih številkah. 1.430 ljudi je bilo takrat zaposlenih. No in seveda, prodana je bila na dražbi hrvaškemu kupcu po zelo spornem postopku 28. novembra za 31,8 milijona mark. To pomeni v celoti, vlada bi pa dala - meni se zdi - pred tem pa bi dala za 51% delež 30 milijonov mark. Torej tu seveda ni nobene logike. Ampak zaradi tega, spoštovani, zoper vodilne osebe Elana je bilo sproženih več sodnih postopkov. Od maja leta 1990 do januarja 1993 je bilo podanih 29 kazenskih ovadb. 29 kazenskih ovadb! In ko smo od pravosodja zahtevali informacijo, kaj je s temi kazenskimi ovadbami, so zapisali tako: "Razlog za ustavitev postopka je ne samo v sodnikovem zavlačevanju pri pisanju sodbe, ampak tudi v novi zakonodaji, ki je skrajšala zastaralne roke, v tem primeru z 10 na 6 let." 10 kazenskih zadev je zastaralo. Generalni direktor Uroš Aljančič in finančni direktor Pavel Koder - mimogrede, člen 146 kazenskega zakonika Republike Slovenije pravi tako, opis dejanja, policija, ki je to naredila: "Koder Pavel ni v poslovno dokumentacijo zavedel pologov, depozitov za Uroša Aljančiča in Sirola, svojih osebnih dvigov ter celotnega poslovanja prek črnih fondov." To niso dokumenti, ki bi jih pisal predsednik komisije, ampak dokumenti, ki smo jih dobili iz kriminalistične službe ali iz pravosodja. Edina obsodilna sodba, ki je bila, dejansko je bila torej za Uroša Aljančiča, ki pa se seveda potem ni zgodila, ker je sodnik Anton Šubic, vemo, v več kot osmih mesecih ni napisal. Preiskovalna komisija, ki sem jo v tistem času vodil, je skušala sama nekaj storiti v zvezi s takimi neuspešnimi postopki, zato je komisija sprejela sklep in vložila dve ovadbi proti Antonu Šubicu in Urošu Aljančiču. Obe sta bili zavrnjeni. Ali veste, kaj je bila obrazložitev državnega tožilca iz Novega mesta, da je zavrnil ovadbo - da bi s tem prišel na šolsko področje. Ali si vi predstavljate, kaj to pomeni? Generalna državna tožilka bi morala, po mojem, v tistem trenutku odreagirati in seveda takšnega tudi premestiti na kakšno drugo delovno mesto. Vse to in seveda zelo konkretne zadeve so bile navedene v poročilu preiskovalne komisije, ki je bila uvrščena na 55. izredno sejo takratnega državnega zbora, in po ustaljeni praksi je bilo poročilo nazadnji seji tega zbora in na pobudo poslanca Mirana Potrča je bilo z dnevnega reda tudi to poročilo umaknjeno. Za umik poročila je glasovala Združena lista, Liberalna demokracija, DeSUS in še nekatere. Veste, takrat bi morali, to je nujno, o tem spregovoriti, o dejstvih in seveda o potem, sem prepričan, da tudi do takšnih falotarij, ki se dogajajo, seveda nonstop, ampak nekatere pridejo na dan kasneje, nekateri prej - do tega ne bi prišlo. Ne bi do tega prihajalo. Žal je tako. Dejstvo je, da je večinski delničar Slovensko razvojno družbo - to nam je tako ali tako vsem poznano - 12. septembra 2002 dala v likvidacijo, torej vlada Republike Slovenije Slovensko razvojno družbo. Tako kot sem že prej omenil, vlada imenuje člane nadzornega sveta in sprejema oziroma sprejemajo program prestrukturiranja podjetij, člane uprave pa imenuje nadzorni svet SRD, kar nedvomno kaže, da direktorja Slovenske razvojne družbe imenuje pač vladna koalicija, saj drugače tudi ne more biti. Kadrovske zadeve vlade vodi v stranki LDS, seveda prek svojih ljudi, kar je tudi normalno, in glavni vpliv na to ima gotovo generalni sekretar Mirko Bandelj. To je pač naveza, jasno, vladne koalicije LDS, Združene liste, s predstavnikom in dr. Drnovškom, kandidatom za predsednika države, zagotovo odgovorna za takšno postopanje SRD-a in s tem sklenjeno škodljivo pogodbo z Elanovimi menedžerji. Sklenjeno škodljivo pogodbo zato, ker je bilo toliko državnega, davkoplačevalskega denarja namenjenega v sanacijo, čeprav bi se lahko z bistveno manj denarja, pa se ni. Čez vse to se je šlo in se je dalo potem 2,5-krat več. V redu, v redu, ampak ti ljudje morajo s tem gospodariti kot javni uslužbenci, ne pa z nekimi menedžerskimi pogodbami, ki na koncu pripeljejo po vsej verjetnosti lahko tudi do kakšnih drugih tajnih dogovorov in kakšnih drugih financiranj nekih drugih zadev. Uroš Korže je že vseskozi tesen sodelavec in doslej so njegovi uspehi, jih poznamo, takšni, kakršni so. Uspeh je pokazal s svojimi velikimi zaslužki in za pripravo izhodišč pogajanj s Hrvati pri nuklearki, kolikor vem, celo dobil 13 milijonov; upam, da bo ministrica to ovrgla ali potrdila ta podatek. Kot predsednik preiskovalne komisije sem si vseskozi prizadeval, da Elan pride nazaj v slovenske roke. Lahko rečem, da smo, tisti, ki smo si to prizadevali, tudi uspeli. Vendar cilj preiskovalne komisije ni bil v tem, da nekateri vodilni dobijo visoke plače; šlo nam je izključno za delovna mesta, ponovno pridobitev svetovno uveljavljene blagovne znamke. Šlo nam je za dostojne plače in zaposlitev delavcev v Elanu, in ne, da nekateri, ki so tudi vedno eni in isti, dobivajo na ta način enormno visoke plače - oziroma to sploh niso enormno visoke plače, to je enostavno nepojmljivo. To ima, po mojem, vse znake koruptivnosti. To je neokusno, ob tem, kolikšne plače imajo delavci. Tudi sam bi rad izvedel danes, kakšne so plače teh delavcev v Elanu. Uroša Koržeta sem pred preiskovalno komisijo zaslišal kot nekdanjega direktorja. Veste, ta navezava je zelo pomembna. On je bil direktor Slovenske razvojne družbe. Nedvomno je seveda povezan s to institucijo tudi ostal. Tako bi pravzaprav nekako lahko rekli, da je Uroš Korže kot nekdanji direktor SRD-a sklepal pogodbo tudi nekako sam s sabo. Spominjam se pa svojega obiska v Elanu, junija 2000, to je očitno tik po tistem, ko je bila sklenjena škodljiva podoba Elanovih mendžerjev s SRD-om. Ko mi je direktor Rudi Finžgar grobo zabrusil, naj jih vendar pustimo pri miru, da bodo lahko delali. Seveda mi niti slučajno ni omenil te pogodbe. Očitno delajo predvsem, kako bi ti vodilni čim bolj obogateli. Obravnavana pogodba, sklenjena s SRD-om namreč še vedno velja in ti menedžerji iz Elana z milijardo - 1,15 milijarde tolarjev seveda jim omogoča zagotovitev še večjega zneska in seveda na ta način privatizacijo Elana. V redu. Nimam nič proti, proti privatizaciji Elana. Ja, ampak ne na račun vseh ostalih davkoplačevalcev. Tisto, kar je bilo vloženo, krediti, ki so bili vloženi, najprej naj to država dobi nazaj in vloži v naslednjo sanacijo podjetja. To bi bilo normalno pričakovati. Ne pa, da se nekaj posameznikov na ta način obogati, iz državnega proračuna potegne denar in potem seveda postanejo velelastniki in seveda na ta način torej nedotakljivi v tej državi. Predlagam, da naj s tem denarjem poplačajo oškodovanje upnikov Les banke. Gospa ministrica, o tem so celo razpravljali na ustavnem sodišču, o tem je veliko gradiva. In ti oškodovanci Les banke so upravičeni, da se jim del teh sredstev - celo predlog je bil ministrica, da tisti, ki so imeli do neke višine, velika večina teh je bila, mislim, da do 6 ali 7 tisoč mark. Nič več. To pomeni, tisti, ki so z drobižem si nalagali za starejše obdobje, za obdobje, ko bodo starejši in tako dalje, da to vendar dobijo nazaj. Tisti, ki so imeli vloženih po 200 ali še kaj več, nekaj primerov je bilo takšnih, se seveda treba pač pogovoriti in ugotoviti, kaj je s tistim. Dejstvo pa je, da pogodba s takšno vsebino je nična, saj nasprotuje ustavi, zakonom, predvsem, seveda, moralnim načelom. In dejstvo je, da 86. členu obligacijskega zakonika. Zato, gospa ministrica, zahtevam, da ministrstvo v zvezi s tem ukrepa tudi preko sodišča. Tudi preko sodišča. In še eno zahtevo imam, ministrica: da to pogodbo pridobimo v parlament. Želim jo videti tudi kot poslanec, ki se je z delom, ki je skupaj z ostalimi člani v preiskovalni komisiji doprinesla sigurno s svojim delom, da se je Elan vrnil nazaj v slovenske roke in sigurno do te pogodbe imamo pravico vsi davkoplačevalci. Saj gre za davkoplačevalski denar. Na tiskovni konferenci, ki so jo imeli vodilni Elana včeraj, v sredo, torej pred dvema dnevoma, so pojasnili, da je imel Elan v letu 2000 tri prisilne poravnave. Upniki so se na njih odpovedali s svojimi terjatvami do Elana, kot navaja tudi eden od upnikov, Pekarna Pečjak, Stanislav Pečjak, in upravičeno seveda zahteva od generalne državne tožilke Zdenke Cerar, ali to vendar ni šlo na ta način za oškodovanje družbenega premoženja. Poglejte, sam Uroš Korže pravi v članku, da je vpliv dobička iz poslovanja in učinki prisilne poravnave. Poslovanje, učinki prisilne poravnave. Še nekaj je pozabil povedati: neposredni denar iz proračuna Republike Slovenije. Več kot dovolj razlogov, da uporabite vse instrumente, ki jih imate na razpolago, da se takšnim zahtevam naredi vendar konec. Ministrica, oškodovanje družbenega premoženja v tej državi žal poteka deset let na različne načine. Eden je seveda sprejetje takšne zakonodaje, ki potem legalno omogoča krajo družbenega premoženja. To se je zgodilo s Tamom. Takšnemu predlogu spremembe lastništva nasprotujejoželezničarji. Drugi način je sigurno sprememba, to kar se je zgodilo leta 1994, kazenskega zakonika in zakona o kazenskem postopku. Tretji način je nedelo pravosodja, nedelo pravosodja, ko od 29 ovadb vse zastara in potem to hladnokrvno napišejo, podajo. In seveda, ministrica, tretji način kraje pa je tudi ta, sicer v javnosti še neobjavljeno, recimo, revizijsko poročilo, ki govori, kako politična stranka s podjetjem SCT podpiše pogodbo za poplačilo stroškov volilne kampanje. In veste, takšna poročila verjetno bodo tudi od teh prišla kdaj na svetlo. Pa da ne bi nekdo rekel: "Ministrica Petrin ni takrat odreagirala, kot mora". Naj odreagira. To možnost imate. Da ne bo kdo rekel, da bo tudi ministrica Petrinova odgovorna, ko bodo prišla takšna poročila, da ses tem denarjem financira volilna kampanja. Sedaj so žal v teku - ne žal, ampak dobro, da so volilne kampanje v teku. Ampak žal, koliko denarja, nerazumljivega, posameznih kandidatov Župančičev, mojega kolega Ivota iz prejšnjega mandata, ko jih je tako imenoval, s kako velikimi plakati se lahko postavlja [[...]]To je nenormalno. Poznamo zakonodajo. Vemo, koliko kaj stane in seveda, edini odgovor na to je, da seveda s takšno korupcijo prihajajo do denarja in seveda potem tudi vplivajo na izid volitev in tako dalje. Ministrica, z veseljem vam bom to revizijsko poročilo Agencije Republike Slovenije za plačilni nadzor in informiranje in podružnice Ljubljana, torej SDK pokazal, ker ima še vedno takšno poročilo pečat "poslovna skrivnost". Gre pa za krajo denarja. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Pukšič. Preden bom dal besedo ministrici za odgovor, bo dobil besedo še kolega Jerovšek.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovana gospa ministrica, spoštovane kolegice in kolegi! Debata o pogodbi, ki omogoča milijardne nagrade menedžerjem, se pravi, o pranju denarja je seveda popolnoma legitimna in potrebna. In zato ni absolutno potrebno zavreči mnenja, da to ne sodi v parlament. Bil sem, kot sem že tu omenil pred mesecem, na globalni konferenci parlamentov o boju proti korupciji, ki so kot osnovni način boja proti koruptivnemu ravnanju omenjali to in pa seveda aktivno televizijsko spremljanje takih debat v parlamentu. Tu smo že imeli pred sabo nastop ministrice, gospe Petrinove, in iz njenega nastopa je meni razvidno, da ima ravnanje skupine ljudi, kot je omenjal gospod Kontič - to so dobro organizirane skupine. Izredno sposobne za finančni inženiring, ki imajo razdelano tehnologijo, kako se prek "by passov" deluje in tako naprej, današnjih turbokapitalistov, tako značilno: celo podjetja se imenujejo "turbo" in tako naprej in da imajo te skupine popolno kritje vlade. Sam bi pa pričakoval - in to sem v ponedeljek že predlagal, ko sem predlagal proceduralno predstavitev to v nek drugi termin -, da bi ob taki točki prišel v parlament prišel tudi predsednik vlade, kajti danes bi lahko svojim volivcem pojasnil, da se morda ograjuje od takih ravnanj. Namreč, popolnoma logično bi bilo, da bi prišel sem, kajti tu se pojavljajo akterji, direktorji razvojne družbe, podpisniki teh pogodb, gospod Korže, gospod Rekar, ki so blizu LDS. Rekel bi, da so - kar seveda slogan volilne kampanje - celo blizu jedru te stranke. In če so blizu, pa še marsikateri so tu poleg, ki so blizu, bi lahko kandidat te stranke prišel pojasnit, na kakšen način so deležni takšnega pokritja.
Gospod Jerovšek, vsi, ki so dolžni sodelovati, so tukaj.
Jaz plediram za to, da bi prišel. Iz odgovora vlade se vidi, da vlada ni razpravljala, se ni vtikala - se temu reče - v te zadeve, ko gredo milijardne vsote po raznih kanalih. Cel teden pa že razpravljamo o nekem zakonu, ki ga je ministrica Petrinova poslala, ki ima lep, plemenit naslov - o reševanju podjetij v težavah, kjer vlada navidezno predvideva, ne vem, dve milijardi. Tu pa skozi neko pogodbo odteče tega istega denarja milijarda, preko milijarde, plus tega, da so 17.000 mark za menedžerje lepe, zelo lepe plače v Sloveniji in o tem vlada ne razpravlja. Tu gre za finančne transakcije, ki jih najboljše opiše v pismu javnosti, direktor družbe Stanislav Pečjak, ki piše v imenu skupine podjetnikov, ki so s svojim delom prišli, in so uspešni podjetniki, do svojega premoženja. Pravi: "Gospa ministrica, v primeru Elana pa nam je dobesedno prekipelo." To citiram seveda. "Smo enotnega mnenja, da gre v tem primeru za navadno krajo." To pišejo ljudje, ki so podjetniki, da ne boste rekli, da smo mi amaterji, ki se na to ne spoznajo, ker se tu olepšuje vse, gre za - Še enkrat citiram: "Smo enotnega mnenja, da gre v tem primeru za navadno krajo." Da se v teh zadevah pojavljajo skozi desetletja ista imena, ki imajo razdelano to tehnologijo finančnega inženiringa, poznam tudi sam. Slučajno sem se z gospodom Koržetom kot direktorjem takratnega sklada za razvoj in njegovim pomočnikom Igorjem Kušarjem ki je tudi na pomembnih položajih še danes, spoznal pred točno desetletjem, ko sem kot tehnični direktor na koncu sicer uspel preprečiti divjo privatizacijo, ki se je lepo glasila, da bo slamnato podjetje dokapitaliziralno v višini desetih milijonov moje podjetje s tehnologijo, ki smo jo razvili v mojem podjetju, naši sami razvili. In po silnih mukah nam je uspelo, da so podpis te pogodbe zadržali. Vendar gospod Korže in gospod Kušar nista vložila ovadbe, kazenske ovadbe proti akterjem takih pogodb, ampak smo bili šikanirani tisti, ki smo se borili proti divji privatizaciji na tak način, uspešno šikanirani. Še do danes razvojna družba, ki je šla že v stečaj, in tudi ministrica niso nič naredili, da bi upravičene terjatve tistih, ki so tiste tehnologije res razvili, bile kakorkoli ovrednotene in poplačane. Trdno sem prepričan, da je Elan v vseh zadnjih 20 letih bil vedno uspešno podjetje. Vendar pa je bilo podjetje, ki je služilo za finančne transmisije in služi za finančne transmisije v točno določene žepe še danes. Če bi bilo transparentno prikazovano poslovanje in dobiček, bi bilo vedno uspešno podjetje. Gospodarski čudeži se tako čez noč ne dogajajo, kot se je zgodil v letu, ki naj bo osnova za milijardne nagrade. Omenil sem že, da ima komisija gospoda Pučnika največje zasluge, da je ostal Elan slovensko podjetje. Vemo, da je takrat čez noč iz močnega centra moči prišel "befel" na razvojno družbo, dajte, ne vem, 40 milijonov mark za obratna sredstva, da bodo lahko začeli delati. Drugače bi pristal približno v istih rokah. Samo takrat je bil moment, ko je bilo treba začasno delati malo bolj transparentno. Ker so se pa morali postaviti na plan in zopet delovati kot slovensko podjetje, pa se je našla finančna tehnologija, finančni inženiring, kako pa kljub temu spet s finančno transmisijo spraviti denar drugam. Vlada dovoljuje, podpira in krije takšno mrhovinarstvo na državnem premoženju in državnem denarju. Ne čutite se odgovorna. Vidim, da ministrica ni pokazala kančka odgovornosti, da bi se vlada sploh čutila odgovorno; da bi bilo to v njeni pristojnosti, čeprav gre za podjetje, ki je bilo v lasti sklada, da tako rečem. Hvaležen sem novinarjem, da so to stvar spravili v javnost, in hkrati solidaren z njimi, ko vem, sem slišal, da so izredni pritiski, da bo v jutrišnjih časopisih čim manj o tem, kar se tu govori. Tudi nastop gospoda Anderliča je dodaten dokaz za to, ker on pravi, da se tega sploh ne bi smelo govoriti tukaj. In sem solidaren z novinarji, ki delajo v izrednih razmerah pritiskov. Verjetno bo za to zadevo nekoč v prihodnosti potrebna tudi preiskovalna komisija, ki bo odškrnila vsaj delček zadev, kajti trdno sem prepričan, tako kot je kolega pred mano povedal, da se ob taki radodarnosti vlade, ker mislim, da ni bila brez vzroka takšna radodarnost, ampak da so se pomembni deleži tudi in da se tisti nagrajenci znajo tudi prikloniti volilni kampanji in financirati volilne kampanje. Zaradi tega bi bilo dobro, če bi se bil predsednik vlade danes udeležil današnje razprave. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Jerovšek. Tako smo izčrpali listo kolegic in kolegov, ki so želeli dati svoja stališča. Zdaj bo svoja stališča sklenila tudi vlada. Ministrica, dr. Tea Petrin, imate besedo, da se odzovete na razpravo. Prosim.
Hvala lepa. Razprava kaže, da dejansko obstaja problem obvladovanja podjetja. To je na eni strani. Na drugi strani pa tudi to, da se vladi pripisuje vloga, to se pravi pristojnosti in odgovornosti, ki jih po zakonu nima. Kar se tiče tega problema, povezanega s pogodbo, smatram, da se zelo nazorno kaže ta neizdelanost obvladovanja podjetja, kakor se je pri nas uveljavil tudi izraz "corporate governance", ki se v bistvu pri nas šele izgrajuje. Tuja praksa, ki smo jo na tem področju prenesli, je jasno uporabna samo delno. Vendar tudi primeri drugih tržnih gospodarstev kažejo, da je v razvitih tržnih gospodarstvih tako imenovano obvladovanje podjetja ali "corporate governance" tekoča in nerešena problematika. V zvezi s tem bi lahko rekla, da je problem pravzaprav verjetno nastal oziroma lahko zaključimo, da zaradi dejstva, da v Sloveniji v času podpisa pogodbe ni bilo veliko izkušenj v zvezi s kriznim menedžmentom in prav tako v pogledu vodenja podjetij, potem na področju nadziranja uprav pri projektih kriznega menedžmenta, na področju plačila uprav za vodenje podjetij v krizi in na področju sprejemanja odločitev in vodenja tveganih vlaganj, kamor bi lahko spadale tudi naložbe v podjetja v krizi, čeravno je sam pojem širši in rezerviran za vlaganje v nove tvegane projekte oziroma podjetja. Prav zaradi tega spoznanja smo na ministrstvu za gospodarstvo že začeli z določenimi aktivnostmi, in sicer že prej, preden se je sploh pojavil ta problem te tako imenovane sporne pogodbe. S tem bi tudi odgovorila na poslansko vprašanje gospoda Podobnika in nekaterih, ki so postavili podvprašanje, kdaj bo pri nas uveljavljena udeležba delavcev v dobičku in, ali lahko pričakujemo davčne spodbude za delavski odkup podjetij. Na ministrstvu za gospodarstvo se že od marca naprej zelo sistematično ukvarjamo z dvema vprašanjema za pripravo zakonskih podlag za odkupe podjetij s strani menedžerjev, na eni strani, in pa za odkupe podjetij s strani menedžerjev in delavcev, to se pravi, sodelovanje zaposlenih v lastništvu in delitvi dobička podjetij. Namen prve regulative je ta, da se bo izpostavila pravzaprav neka norma, ki je značilna tudi v drugih državah, in sicer, da bi se ti postopki odkupa podjetij odvijali na transparenten način, da ne bi prišli do izrabe teh notranjih informacij, in da bi družba pooblaščenka delovala na ta način, kot je bila prvotno zamišljena, in s tem namenom tudi ustanovljena. To se pravi, da bi lahko delavci participirali v delitvi dobička v podjetju oziroma v lastništvu podjetja. Kar se tiče sodelovanja zaposlenih v lastništvu in delitvi dobička v podjetju, pa predlagamo predlog zakona, ki smo ga že tudi predlagali kot zakon, ki naj bi bil obravnavan v naslednjem letu in predvidoma do konca naslednja leta tudi sprejet. Bistvo tega zakona je, da bi omogočil notranjo lastništvo in tudi pojasnil oziroma spremenil vlogo družbe pooblaščenke in hkrati da bi tudi povezal oziroma analiziral predlog bivšega zakona o udeležbi zaposlenih v dobičku družbe iz leta 1997. Zato so predlog integralne ureditve lastništva zaposlenih oziroma družba pooblaščenka, ki bo omogočala prostovoljno in transparentno oblikovanje predhodnega notranjega lastništva iz privatizacije v dolgoročno obliko lastništva, omogočila razlikovanje med nakupi delnice s strani zaposlenih ter s strani menedžmenta, potem povezala lastništvo zaposlenih s shemami udeležbe na dobičku, povezala lastništvo z zaposlenih [[...]] [[opozorilni znak za konec.]]
Ali lahko zaključite misel?
No, to je odgovor na ta del vprašanj. Drugo, moram povedati, da so nekatera vprašanja bila tudi take narave, da presegajo okvir današnje razprave in da bi lahko kvalificirano nanje odgovorila le uprava SRD. Zato bomo odgovore nanje pridobili v okviru predvidene sklicane skupščine. Na skupščini bomo obravnavali vsa vprašanja, ki jih lahko kot lastnik sproži in so bila izpostavljena tudi med današnjo razpravo. Ker je bilo še posebej izpostavljeno vprašanje gospoda Pukšiča v zvezi s 13 milijoni, bi rada povedala, da je pogodba z vodjo pogajalske skupine NEK-a, v višini 13 milijonov, bila sklenjena med bivšim ministrstvom za gospodarske dejavnosti in gospodom Koržetom v mandatu ministra Dragonje, in ne v mojem mandatu. Kar sem želela povedati še glede nekaterih drugih vprašanja [[...]]
Gospa ministrica! Ali kdo ugovarja, da gospa ministrica pojasni še kakšno stvar zelo na kratko? Lahko. Prosim, gospa ministrica zelo na kratko.
Dobro. No, še glede drugih vprašanj. Tukaj je vprašanje, ki je bilo izpostavljeno, gre za prisilno poravnavo. Lahko povem, da je pač prisilna poravnava bila upravičena. Dejstvo je, da je bila potrjena in da jo upniki izglasujejo. To samo kaže, da takrat, v tistem obdobju, to se pravi leta 2000, je bilo pač videnje o Elanu takšno, da sose upniki strinjali z 20% poravnavo. Nihče verjetno ni verjel, da bo sanacija s to ekipo tako uspešna, kot je bila. Vsak upnik je imel možnost na sodišču ščititi svoje pravice v skladu z zakonom o prisilni poravnavi in pa stečaju. Ali je pogodba pravno veljavna, ali ne - to seveda lastniki preverjajo. Med temi je tudi Kad, kot sem že odgovorila. Drugo vprašanje je bilo povezano, če je še katero podjetje v Sloveniji dobilo toliko podpore kot Elan. Seveda je treba odgovoriti, da vemo za te primere. Naj jih samo omenim, med njimi je sistem Slovenskih železarn, potem je tukaj Tam, potem je Peko, Planika in tako dalje, ne da bi naštevala. Problem sanacij v preteklosti oziroma prestrukturiranj je bil takšen, da je bila državna pomoč prisotna v številnih podjetjih. Druga direktna vprašanja pa, kot je že rečeno, so takšna, da bomo nanje lahko odgovorili potem šele na podlagi odgovorov, ki jih bomo prejeli od uprave Srda in v okviru sklicane skupščine.
Hvala lepa, gospa ministrica. Že prej so nekateri kolegi rekli, da bi želeli nadaljevati razpravo, če bo ostalo še nekaj časa. Ta čas je, pri čemer moram opozoriti, da bo potrebno odločati še o sklepih. Imam samo en predlog sklepa pred seboj. To je predlog sklepa, ki ga vlaga poslanska skupina Slovenske ljudske stranke. Kolega Anderlič, ali želite še vedno besedo? Nekaj časa je še ostalo. Sprašujem tudi ostale, kdo bi še želel kratko [[...]]Kolega Anderlič pravi, če bodo tudi ostali [[...]]Še nekaj jih je. Potem imate besedo, torej kolega Anderlič, kolega Bernik, kolega Kelemina, kolega Sok, vi štirje, predlagam po 3 minute, da bi potem ostalo še nekaj časa za razpravo o sklepih. Kolega Anderlič.
Ta razprava danes je pokazala, da nimamo jasno razdelanih razmejitev pristojnosti posameznih organov in institucij. Menim, da je prav, da se državni zbor seznani v okviru svojih pristojnosti o delovanju vlade in drugih institucij, ki so odgovorne za posamezno področje delovanja. Tukaj gre za področje delovanja Srda in upravljanja tistega premoženja, ki je bilo na Srd preneseno v okviru državne lastnine. Vendar pa ni mogoče, da državni zbor prevezema tiste odgovornosti, ki jih mora prevzeti nadzorni svet, ali ki jih je moral prevzemati nadzorni svet Srda, ki jih je morala prevzemati uprava, in da se državni zbor ukvarja s posameznimi plačami, s posameznimi pogodbami in podobno. To bi pripeljalo, če bi ravnali tako, da bi o vseh vprašanjih, ki se pojavljajo v zvezi z upravljanjem podjetij, ki jih je upravljal Srd in preko Srda seveda izbrani menedžerji, da bi tako rekoč državni zbor ne opravljal drugega kot to, kar dela. Prepričan sem, da obstajajo v državi organi, ki morajo preverjati poslovanje in sklepati in preverjati tudi sklenjene pogodbe in da ima vsak državljan možnost in pravico, da poda v primeru kakršnegakoli suma tudi ustrezne ovadbe ali kakorkoli, da se stvari uredijo. V konkretnem primeru in v odgovoru na to vprašanje je bilo jasno povedano, da seveda ne moremo kar na povprek trditi, da je nekdo nekaj nameraval ukrasti, da je nekdo nekaj dobil neupravičeno ali kakorkoli drugače. Gre preprosto za to, da je kljub temu ta uprava prevzela to podjetje na podlagi pogodbe, na podlagi sklepov nadzornega sveta Srda, da je družba poslovala uspešno in da so menedžerji upravičeni do nagrade.Ali je ta višina prava ali ni prava, so stvari, o katerih ne more razpravljati državni zbor. Jaz nisem za to, da bi razpravljal o tem. Če pa je kakršna koli nepravilnost, ali pa kdo misli, da je, naj se v okviru razprav in možnosti, ki so, ali v okviru preiskovalne komisije, ali kakorkoli drugače to razčiščuje.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite. Potem gospod Kelemina in gospod Sok. Izvolite.
Hvala lepa. Glede na to, da smo v časovni stiski, bi jaz ta čas za razpravo izkoristil, da bi predlagal sklepe, ki bi jih sprejel ta državni zbor. Iz vsega tega lahko ugotovimo, da vlada ne funkcionira, da ne obvladuje stvari. Ta razprava je nastala zato, ker vlada ne opravlja svojih obveznosti v skladu s poslovnikom. Ko je kolega dr. Bajuk želel dobiti odgovore na zastavljena vprašanja, jih kljub ponovnim pozivom ne dobimo. Zato se nam dogaja. To je neodgovorno ravnanje vlade in pa tudi ministrice. Da predložim, da sporočim sklepe, ki jih predlaga Nova Slovenija s sopodpisano stranko, Socialdemokratsko stranko. Poslanska skupina in Socialdemokratska stranka Slovenije predlagata sprejem naslednjih sklepov k razpravi odgovorov ministrice za gospodarstvo dr. Tee Petrin na poslansko vprašanje gospoda Andreja Bajuka v zvezi z nagradami članom uprave Elan d.d. Vlada Republike Slovenije po pristojnih organih zagotovi razveljavitev pogodbe o poslovodenju, sklenjeno med podjetjem Turbo-hydro d.o.o. ter družbami Elan d.d. in Korže d.o.o. v delu, ki se nanaša na izplačilo nagrad za uspešnost poslovodenja. Nagrade iz dobička za uspešnost poslovodenja po veljavni zakonodaji ne morejo pripadati izvajalcem storitev po pogodbah. Drugi sklep: Ministrstvo za finance, služba za notranji nadzor, v desetih dneh po sprejemu sklepov opravi nadzor vseh poslovnih dogodkov, finančnih transakcij države in družb, ki v celoti ali delno opravljajo z državnimi sredstvi, ki so stopile v poslovno sodelovanje z Elanom na kakšnikoli podlagi v obdobju od nakupa od hrvaških lastnikov. Tretji sklep: Davčna uprava Republike Slovenije v družbah Elan nemudoma opravi davčni pregled pravilnosti obračuna davka na dobiček za leto 2001 ter pravilnosti obračuna in plačila dajatev od pogodbe o poslovodenju s podjetjem Korže d.o.o.
Gospod Drobnič, dovolite samo, da vas za sekundo prekinem. Predlogi sklepov, ki zdaj prihajajo na mizo, upoštevaje določilo poslovnika, ki govori o razpravi in ne predvideva končnih aktov, ki bi jih državni zbor sprejemal ne v obliki sklepov ali česa drugega, o sklepih državni zbor ne more razpravljati in ne odločati.
Spoštovana predsednica, jaz sem rekel, da sem ves čas izkoristil, da predložim sklepe. Dopustite, da jih preberem do konca in o njih se bomo izrekali. [[...]] [[Medsebojni pogovor.]] [[...]]To pa je vaša stvar potem, se pač ne bomo izrekali, boste sprejeli vaše stališče, v skladu z, ne vem, katerim poslovnikom ali ustavo, da o tem ne bomo glasovali. Ampak dopustite, da v okviru svoje razprave [[...]]Poglejte, jemljete mi čas [[...]]
Bom vam dala dodatni čas, ki ste si ga vzeli za razpravo. Govorite o sklepih, o katerih poslovnik državnega zbora ob tej točki, ki jo imamo danes, ne govori. Ne govori, da na podlagi razprave državni zbor sprejme oceno, priporočilo, sklep ali karkoli drugega. Poslovnik pravi, da državni zbor opravi razpravo. Če menite, da so posledica take točke lahko tudi akti, ki jih sprejema državni zbor, prosim, da prosite za razlago poslovniško komisijo. Danes ne morem niti dovoliti razprave o predlogih sklepov, ker ocenjujem, da poslovnik govori o razpravi, ne o aktih, ki jih sprejemamo ob taki točki. Prosim, da to vzamete na znanje in še minuto, ki vam jo v okviru tega zaradi mojega pojasnila dajem, namenite razpravi, ki je tema današnje točke. To je razprav o odgovoru ministrice na poslansko vprašanje. Hvala lepa.
Gospa predsedujoča, opozarjam vas na 237. člen. Dovolite, da vam ga citiram: "Državni zbor lahko sprejme sklep, s katerim se od vlade ali posameznega ministra zahteva, da poroča državnemu zboru o izvrševanju zakonov, drugih predpisov, ki jih je sprejel državni zbor, ter o drugih ukrepih in svojih pristojnosti in njihovih učinkih." Hvala lepa. In nadaljujem s predlogi sklepov v okviru časa, ki mi je dan za razpravo. Davčna uprava Republike Slovenije, v družbi Korže d.o.o. opravi celovit pregled pravilnosti obračunavanja in plačevanja davkov in prispevkov. Peti sklep: Vlada posreduje državnemu zboru v treh dneh po sprejemu sklepov revidirana letna poročila družb Elan v letu 2001. Šesti sklep: Vlada posreduje v treh dneh po sprejemu sklepov v državnem zboru svoje sklepe ali druge pravne akte, ki jih je sprejela za urejanje določanja višine plač v družbah, s katerimi je upravljala Slovenska razvojna družba. Sedmi sklep: Vlada Republike Slovenije predloži državnemu zboru informacijo o aktivnostih Slovenske razvojne družbe v zvezi s finančno in poslovno sanacijo poslovnega sistema Elan, ki jo je sprejela na svoji 147. seji, dne 17. februarja 2000. Osmi sklep: Slovenska razvojna družba v osmih dneh od sprejemanja sklepov vlade celovito poroča o izvedbi prisilnih poravnav v podjetjih Elan. In zadnji, deveti sklep: Pododbor za lastninsko preoblikovanje in privatizacijo državnega zbora na podlagi dobljenih poročil, podatkov in informacij, skladno s sklepi od 1, opravi obravnavo o pravilnosti urejanja poslovnih razmerij med vlado, Slovensko razvojno družbo ter njenimi podjetji s podjetjem Elan. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še enkrat, gospod Drobnič. Ta točka je bila uvrščena na dnevni red na podlagi 246. člena poslovnika, drugi odstavek, in govori o odgovoru vlade. Člen, ki ste ga vi citirali, 237., zahteva posebno točko. Državni zbor lahko sprejme sklep, to pomeni, da bomonajprej sprejeli sklep, s katerim bomo od vlade zahtevali, da poroča o izvrševanju zakonov, drugih predpisov in tako naprej. Ni proceduralnega predloga. Taka je moja odločitev. Lahko se obrnete na [[...]]Obrazložitev moje odločitve je v skladu s poslovnikom. Na seji zbora jo podajam. Če se z mano ne strinjate, prosim, da prosite za razlago poslovniško komisijo. Tako je korektno in tako je tudi v skladu s poslovnikom. Lepo prosim, da ne obremenjujemo dela državnega zbora s tovrstnimi razpravami. Če boste odprli isto oceno, gospod Jerovšek, ko boste govorili o uporabi poslovnika, ker naslavljate name svoj predlog, da boste govorili o poslovniku, vam ne morem dati besede. Če boste dali drug proceduralni predlog, ga bom poslušala. O isti stvari ne želim ponovno odločati. Izvolite, gospod Jerovšek.
Gospa podpredsednica! Moje mnenje je in sem prepričan, da zelo samovoljno tolmačite poslovnik [[...]]
Hvala lepa, gospod Jerovšek.
Ne [[...]]Bom dal proceduralni predlog. Ali ga lahko utemeljim?
O drugi stvari, ne o tisti, o kateri sem že odločala.
Ne. Čisto o drugi stvari. In me ne prekinjajte. Bom pa obrazložil. Imam pravico, da vztrajam na poslovniških določilih, čeprav se z določili tega poslovnika globoko ne strinjam, ker je uničil parlamentarizem. Ampak iz današnje razprave in tudi vašega izvajanja je jasno, kje so bili cilji takšnega poslovnika. Zahtevam, da glasujemo o tem, ali državni zbor meni,da imamo na sporedu 29. točko dnevnega reda. Samo to.
Hvala lepa. To ni bil proceduralni predlog.
Je proceduralni predlog, prosim.
Moram pojasniti. Proceduralni predlogi po novem poslovniku so vprašanja, ki se nanašajo na izvajanje poslovnika in uporabo poslovnika. Dovolite, lahko vam tudi preberem.
Glejte, če bomo ugotovili, da imamo na sporedu 29. točko, potem bodo določila poslovnika veljala v zvezi s točkami dnevnega reda.
Gospod Jerovšek.
Zaradi tega prosim, da daste moj predlog, čeprav zveni mogoče malo posebno, na dnevni red, ker vi pravite, da to ni točka dnevnega reda, za katero ne velja 237. člen poslovnika.
Hvala lepa. Proceduralno o drugi stvari, ne o tisti, o katero sem razlago poslovnika podala.
Ta člen je čisto pravilen. Bom definiral predlog sklepa. V skladu z 237. členom, torej državni zbor lahko sprejme sklep, s katerim se od vlade ali posameznega ministra zahteva, da poroča [[...]], ne bom naprej bral, ter o drugih ukrepih iz svojih pristojnosti in njihovih učinkih. Predlagam v skladu z 237. členom, da o teh sklepih in teh ukrepih, ki bi jih morala vlada izvajati, sprejmemo sklep, da vlada poroča državnemu zboru o teh rečeh, ki sem jih naštel.
Hvala lepa.
Torej, predlog sklepa, da vlada poroča [[...]]
Gospod Drobnič!
Ja, tako je.
Moja stvar je, da skrbim, da točko končamo do terminskega plana in da skušam korektno seveda tolmačiti tudi poslovnik. 237. člen je v poglavju C: Sodelovanje vlade pri delu državnega zbora. Ocenjujem, da je v primerih, na katere se nanaša določilo 237. člena take vrste, da gre za posamezno točko dnevnega reda, ki se z obrazloženim gradivom uvrsti tudi na terminski plan in potem državni zbor odloča, ali bo o tem odnosu vlade, ki ga bo posameznem predlagatelj odprl, opravil razpravo. Ne želim več razpravljati o razlagi poslovnika, ker mislim, da sem razlago poslovnika, glede sklepov in točke, ki jo imamo danes na dnevnem redu, na podlagi 246. člena poslovnika. Hvala lepa. Ker imamo še 3 minute [[...]]
Gospa predsedujoča, jaz sem prej [[...]]
Jaz se opravičujem, dolžna sem skrbeti za red v tej dvorani. In ne morete vsake [[...]]Hvala lepa.
Ampak tudi za zakonitost poslovnika.
Tolmačenje sem podala prvič in drugič. Poslovniška komisija je tisti organ, ki vam bo odgovarjal na moje napačno tolmačenje, ki ga tu ocenjujete. Ne daje mi poslovnik možnosti, da z vami barantam.
Glejte, spoštovana predsedujoča.
Hvala lepa. Jemljem vam besedo.
Evidentnih stvari, ki so direktno jasne iz poslovnika, ni potrebno dodatno tolmačiti. Ni potrebno. Je treba direktno uporabljati poslovniška določila, ker niso dvoumna.
Ker imamo še do dokončanja točke samo 2 minuti in sta ostala še gospod Kelemina in gospod Sok, prosim, da vsak uporabi minuto za razpravo o točki dnevnega reda. Ne, proceduralnih predlogov, prosim, da izrabite čas ob 20.40 končamo z obravnavo te točke dnevnega reda. Izvolite gospod Sok, minuto za razpravo.
Hvala lepa. Jaz predlagam predsedujoča, da glede na poslovnik podaljšate čas za razpravo o tej točki, kar je možno. Hvala lepa.
O tem bo odločal državni zbor. Gospod Kelemina, dajem vam besedo še za minuto in o podaljšanju ob 12.40 odloča državni zbor. Izvolite, gospod Kelemina.
Se poskuša zavlačevati, samo da se krade čas. Jaz bom takole povedal. Poglejte, iz vse te razprave dejansko in ne volje državnega zbora kot zakonodajne veje oblasti, da razčisti vse te protizakonitosti in rušenje pravnega reda v državi, enostavno se hočejo "zakamuflirati" vse te nepravilnosti in naj se ugotovi vsaj to, da je gospod Korže eden prvih ljudi ali pa Drnovškov človek številka ena in se poskuša danes zaradi tega in vseh teh stvari, ki potekajo v nadaljevanju, ta enkratna finančnatransakcija, protizakonita, na ta način spraviti pod preprogo in denar spraviti v neke temne vode. To je dejstvo. Vsi vemo, da na podlagi te današnje razprave, ta milijardna transakcija se v bodoče ne bo dogajala v Elanu. Ampak to [[...]] [[Opozorilni znak za konec.]] [[...]]pa poskušate zdajle zadušiti in ne dovoliti, da bi se te stvari razčistile. To je poanta današnje razprave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Čas za obravnavo te točke je glede na priglašene čase poslanskih skupin potekel. Gospod Sok je podal predlog, da podaljšamo razpravo, ki je v skladu s poslovnikom možno jo podaljšati, če državni zbor tako sklene, in sicer največ do ene ure. Ta predlog gospoda Soka za podaljšanje razprave o tej temi [[...]]Lahko opredelite čas, gospod Sok, vi ste dali predlog. Prosim, da opredelite v skladu s poslovnikom tudi čas, o katerem želite, da državni zbor odloča. Možno je pa največ do ene ure.
Jaz predlagam, da bi za pol ure podaljšali, da tisti, ki smo se prijavili, še lahko razpravljamo ali pa da eventualno še ministrica lahko odgovori na vprašanja, ki bodo podana.
Hvala lepa. Dopolnjujem predlog, se pravi, da se podaljša razprava o 29. točki dnevnega reda za trideset minut. O tem proceduralnem predlogu glasujemo. Glasujemo. Prvo glasovanje ni bilo uspešno. V dvorani nas je, mislim da, zadosti, zato lepo prosim za pozornost. Drugič glasujemo o proceduralnem predlogu gospoda Soka za podaljšanje časa za obravnavo te točke dnevnega reda za trideset minut. Glasujemo. Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 34, proti 12. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je bil predlog sprejet. Gospod Jerovšek! Lepo vas prosim, da teh 30 minut, ki so jih želeli poslanke in poslanci, namenimo za razpravo. Vprašala bom na začetku tudi, kdo želi razpravljati, da bom ta čas pravično skušala porazdeliti med tiste, ki želijo razpravljati. Prosim, da upoštevate tudi mojo odločitev, da predlogi sklepov niso stvar današnje razprave in o njih ne bomo ne razpravljali in glasovali. Tako sem razlagala poslovnik. Poslovniška komisija ga lahko v prihodnje razlaga tudi drugače in bomo v prihodnje delali drugače. 30 minut imate na voljo vsi, ki boste sedaj dvignili roko in ta čas bom skušala razdeliti. Tudi predstavniki vlade imajo možnost v teh 30 minutah. Zato vas v tem trenutku lepo prosim, da tisti, ki bi želeli 30 minut razpravljati, dvignete roke. Prosim, ali ste se javili k razpravi? Proceduralni predlog. Izvolite.
Ker osebno smatram, da ste kršili poslovnik v zvezi s predlogi gospoda Drobniča, predlagam, da prekinemo to razpravo, da se takoj sestane poslovniška komisija in ugotovi, ali je 29. točka dnevnega reda samostojna točka dnevnega reda in če zanjo veljajo poslovniška določila tega parlamenta Moramo razčistiti, preden gremo naprej.
Gospod Jerovšek, samo še eno pojasnilo. Med sejo predsedujoči tolmači poslovnik. In seja teče. Ni več tega, da o odločitvi predsedujočega odloča državni zbor. Tega nov poslovnik ne predvideva več. Ne morete ocenjevati mojih odločitev med zasedanjem seje. Prosim vas lepo, ne kratite časa svojim kolegom za razpravo. Gospod Jerovšek, še enkrat vam pojasnjujem in nič več ne bom. Poslovnik določa, da med zasedanjem tolmači poslovnik predsedujoči, izven seje državnega zbora pa poslovniška komisija. Hvala lepa. Zdaj poteka seja, zato ne moremo ravnati drugače, kot v skladu s poslovnikom. K besedi so se javili gospod Sok, gospod Bernik, gospod Drobnič, predstavnica vlade, gospa ministrica. Gospod Jerovšek, k razpravi se niste javili. Ste se. In še gospod Jerovšek. Torej, imamo pet razpravljavcev, pet minut vsakemu. Najprej gospod Sok, potem dr. Bernik, gospod Drobnič, Jerovšek in gospa ministrica.
Hvala za besedo. Gospa predsedujoča! Osebno moram reči, da sem zelo razočaran nad delom tega parlamenta in prepričan, da pravzaprav ta parlament predstavlja negacijo samega sebe. Razpravljati o neki zadevi in na koncu ne sprejeti nobenega sklepa, je delo v prazno. Ne vem, če nas bodo naši državljani in državljanke razumeli v situaciji, ko tisoči delavcev v Sloveniji zaslužijo mesečno 60.000, v situaciji, ko imamo več kot 100.000 nezaposlenih, v situaciji, ko je tudi nakup Elana prispeval k temu, da je državni dolg vedno večji in da je proračunski deficit vedno večji, v situaciji, ko pokojnine za več procentov zaostajajo za plačami in podobno. Naši državljani enostavno pričakujejo verjetno od tega parlamenta, da bo takšne zadeve, kot je ta, ki jo imamo danes na mizi, ko si nekaj članov uprave deli dobiček, ki je večji, kot so vsi zaposleni v tem podjetju zaslužili v enem letu, da bo takšne zadeve ta parlament preprečil. In če ta parlament hoče to preprečiti, potem zaboga mora vendarle sprejeti neke sklepe v tej smeri. Jaz sem sicer pozorno poslušal odgovore gospe ministrice. Najprej je rekla, da se ne da nič narediti, da so to pač poslovne skrivnosti. V svojem drugem odgovoru pa je potem napovedala, da delajo na tem, da se bodo v bodoče te zadeve spremenile in da takšni načini reševanja in bogatenja mimo ustvarjenega dela ne bodo več možni. Ne vem, če je to zaključek tega, da nam ministrica v vladi dr. Drnovška, ki je eden od najuspešnejših politikov, kot ga reklamirajo v tem času, v tem predvolilnem času, ki že deset let vodi to državo, če je to primerno, se pravi, da se že dlje časa to pripravlja, pa nič ne naredi, da si lahko neka uprava razdeli 1,1 milijardo tolarjev. In to na račun tega, da je podjetje, da se ne bom ponavljal, da je podjetje bilo sanirano z državnimi sredstvi, in da je pravzaprav ta dobiček nastal iz tega, ker niso upniki dobili poravnano tistega, kar so v to firmo v preteklosti vložili. Sedaj na drugi strani pa tako, kot je moj poslanski kolega dr. Bernik rekel, se ti isti, ki se bogatijo na takšen način, gredo v javnosti to, da ustanavljajo fundacije in se bodo šli karitativne dejavnosti. Na internetu sem si recimo sprintal poslovanje, to je javni dokument, Korže, družba za svetovanje d.o.o. Ljubljana. Za leto 2001 so imeli prihodkov skupaj 124 milijonov, od tegastroški za blago, material in storitev 104 milijone, stroški za delo pa samo 1 milijon 200 tisoč. To omogoča naša zakonodaja. Če takšni podjetniki v tej državi imajo otroke v osnovnem vrtcu, jim mora potem občina plačevati 80% stroškov vrtcu. Gospa Petrinova, v tej vladi ste, ki to dovoljuje, da se to dogaja. Ne vem, kaj vse je med temi 104 milijoni, ampak jaz predvidevam, da verjetno tudi kakšni mercedesi in podobne zadeve. Mislim si. Na drugi strani gledam Muro, ki predstavlja dejansko za Prekmurje, če se bo zrušila, katastrofo v gospodarstvu. Tam so delavci zaslužili veliko več kot pa v tem podjetju Korže, družba za svetovanje, d.o.o. Ljubljana. Tam pride na delavca 2 milijona tolarjev, pa vemo, v kakšni situaciji je danes Mura. Se pravi, na takšne in različne načine se da izigravati zakonodajo v tej državi. Nihče me ne bo prepričal, da predsednik vlade in pa ministri, ki kreirate in sedite v tej vladi, za to niste krivi. Enostavno me pač nihče v tej državi v to ne more prepričati. In da niste krivi, da na drugi strani, recimo, v naši občini tisoč delavcev zasluži mesečno 60.000 tolarjev. Kakšen smisel ima, da na drugi strani pa določeni ljudje dobivajo takšne zaslužke? Ali je to smiselno? Ali smo leta 1990 zato šli na plebiscit in rekli, hočemo imeti svojo samostojno državo? Mislim, da ne. Danes so mnogi ljudje razočarani. In če ta parlament tega ne bo preprečil, ja, kdo pa naj v tej državi potem to prepreči? Zato vam, ker se mi čas izteka, spoštovana predsedujoča, polagam na srce, razmislite vendar in dajte te sklepe, ki so bili ponujeni, na glasovanje. Zadolžimo s temi sklepi vlado, da bo vendarle na tem področju nekaj naredila, ne pa da se bomo danes po tej razpravi razšli in bomo rekli: Tresla se je gora, rodila pa se je miš. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Bernik, izvolite.
Hvala lepa. Bom zelo kratek. Dobili smo pismo gospe ministrice, ki je datiran 28.10., in v njem pravi: "Ministrstvo za gospodarstvo preučuje možnost pridobitve pogodbe o poslovodenju Elana od Slovenske razvojne družbe d.d. v likvidaciji, ki je, kot omenjeno, sodelovala pri sanaciji poslovnega sistema Elan." Sedaj me pa zanima, kam ste prišli pri tem prizadevanju in ali nima vlada, ki je imela v lasti Slovensko razvojno družbo, pravice videti take pogodbe, in kdaj jo bomo dobili. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Drobnič, izvolite.
Ministrstvo trdi, da pač ni seznanjeno s temi podatki, ker neposredno ni sodelovalo pri sanaciji Elana. Ali se je zdaj pozanimalo, kaj se je dogajalo? To me zanima, ker konec koncev je to državno podjetje, v državni lasti, ni javno podjetje, ampak je v državni lasti. Ali se je seznanilo - to je vprašanje. Ko diskutiramo v parlamentu, to je žal farsa, da se razprava o določeni problematiki ne konča s sklepi, z glasovanjem. To je žalostno. Ta znesek - 1.300 rejencev, smo obravnavali, naj bi dobilo 200 milijonov več v Sloveniji, to je za celo rejništvo. Ni bilo pripravljenosti, da bi se to potrdilo. Tako kot zdaj ni pripravljenosti, da bi se razčistilo, kam gre milijarda 100. Veste, ta pogodba, ki je sklenjena, je tudi z nekega drugega vidika nelegalna. Nelegalna je - nagrade se lahko izplačujejo le zaposlenim v podjetju iz dobička, z obračunom pripadajočih davkov in prispevkov. To ni bilo narejeno. Taka pogodba je nična. Ta dopis ste napisali 28.10. Minilo je en mesec. Mene zanima, ali ste na osnovi vsega tega enomesečnega proučevanja prišli do odgovorov, za katere pravzaprav tudi sami ne veste v dopisu. Kdo bo poskrbel za razveljavite pogodbe? To je moje vprašanje. Danes imamo pa tudi priložnost videti v časopisu - Ustanovljena fundacija Elan. Seveda tudi za to poskrbijo tisti, ki so na tak način delali. To je hipokrizija menedžmenta, delovanja države in delovanja vlade. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Tudi jaz sem zelo razočaran nad temi obupnimi poskusi, da se parlamentu omogoči, da od vlade pridobi relevantne odgovore. To je seveda znak, da zadeva izredno smrdi in če se bi začela razčiščevati, da bi se ujele velike ribe. Zaradi tega je tu pripravljenost, da se krši sleherni člen poslovnika državnega zbora [[...]]
Opominjam vas, gospod Jerovšek, prosim, da me ne žalite. Lepo prosim, da se držite razprave, drugače vam bom v nadaljevanju po drugem opominu vzela besedo. Izvolite prosim.
Vi ste kršili tudi prejšnji poslovnik v zvezi z mano dostikrat, vam moram to povedati. Namreč, tu je kup elementov, ki kažejo na izredni interes, da se ta zadeva spravi pod preprogo. Vlada se z vsemi sredstvi trudi, da se dela nevedno, neodgovorno, nepristojno in če bi naša vlada - če že naše zakonodaje ne spoštuje, našega prava - imela vsaj delček samospoštovanja in bi upoštevala kar neko naravno pravo, ki je najbolj elementarno, potem bi se vprašala: Ali je v primeru, ko vsi delavci zaslužijo manj, kot si razdeli, ne vem, nekaj posameznikov, ali je to v skladu z naravnim pravom? Tega na svetu v kapitalizmu ne srečate več. To je primer najhujšega vulgarnega kapitalizma in vidim naslove: "Srd ni uslišal predlogov za nižanje nagrad". Celo to, ko so eni predlagali, očitno so vedeli, da je nekaj narobe, je državna institucija, ki je vodena od vlade, protežirala in izpeljala dosledno nekatere zadeve. Nobena oškodovanja, ne ljudi, ne državnega premoženja, za vlado niso problematična. Ironija usode je, da imamo za to točko na dnevnem redu točko: predlog zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah. 2 milijardi, po besedah, naj bi se bilo nateklo za reševanje družb v težavah, in to za celotno slovensko gospodarstvo, za celotno tekstilno industrijo, ki ječi zaradi tega, ker so se pač razmere v svetu spremenile, usnjarsko, obutveno industrijo. 2 milijardi. 1 milijardo in 15 milijonov je pa vlada poslala po kanalih finančne transmisije. Ali si lahko dovolimo takšno farso, da smo štirikrat sedeli zaradi tega zakona, ki se na koncu tako ali tako ne bo izpolnjeval, ker še 2 milijardi ne bosta pritekli? Jaz bi le želel, da odgovorni na vladi ne bi skrivali pogodb, ker vem, da so boleče. Slovenska javnost ima pravico, da je seznanjena s tem, na kakšen način se pravice državljanov kršijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa ministrica, izvolite.
Hvala lepa. Glede na to, da je bilo večkrat rečeno, da je bil odgovor formalističen. Formalističen je bil ravno zato, da bi iz njega lahko poslanci zvideli, kakšen je pravzaprav odnos vlade do, recimo, Skimarja in do te pogodbe. Očitno je, ponovno poudarjam, da iz razprave sledi, če se poglobite v odgovor in relacijo tega odnosa in če se držimo dejstva, da pravzaprav želimo imeti pravno državo, potem, ponovno poudarjam, da razprava kaže na to, da se pripisujejo vladi določene odgovornosti, pristojnosti, ki jih po zakonu nima. Kar se tiče večkratnega vzklikanja, da moramo posredovati pogodbo državnemu zboru, bom ponovno povedala, da vlada nima zakonske osnove. Verjetno želimo spoštovati zakon in ne želimo, da se država postavlja, to se pravi vlada, iznad zakona. Poznamo države, kjer so določene vlade uveljavljale same po sebi svojo pravico in vemo, kakšne zadeve in kakšno stanje je bilo v teh državah, tako z vidika gospodarstva kot tudi vseh socialnih in drugih vidikov. Ker pa sem povedala, da bomo tudi glede vprašanja, ko smo najprej govorili, da ne moremo nič narediti, povedali smo oziroma v odgovoru jasno piše, da je tukaj nadzorni svet, ki seveda mora ustrezno ukrepati in na podlagi informacij nadzornega sveta vladi kot skupščini lahko potem vlada seveda ukrepa. Ker pa so bile dane informacije v javnost, da je uprava oziroma da je uprava Elana d.d. že predlagala spremembo pogodbe, iz katere lahko vidimo, da uprava SRD oziroma nadzorni svet nista ukrepala, zato sem povedala, da na podlagi teh informacij, ki jih bomo seveda preverili, bomo sklicali izredno skupščino. To nam daje možnost, da lahko ukrepamo na način, kot sem ga tudi dopolnila danes v okviru svojega ekspozeja. Ni pa napisan v pisnem odgovoru, ker takrat še tiste informacije nismo imeli. Je pa nadzorni svet že začel izvajati ustrezne ukrepe in ravno tako Kad, ki je tudi drugi delničar tega Skimara. Kar se tiče spremembe pogodbe. Tako v mojem odgovoru kot v ekspozeju sem jasno povedala, da pogajanja v zvezi s spremembo pogodbe potekajo in pogajanja med lastniki - lastnik ni vlada, lastnik je posredno preko Srda, Srd ima 19% delež, Kad pa trenutno 15% delež - z drugimi lastniki, ki so tudi lastniki Skimara, kot sem že tudi navedla, kateri so, že pogajajo za spremembo pogodbe, in sicer za nazaj ni tudi za naprej, in da bodo razčistili na skupščini, ki naj bi bila sklicana v kratkem. Kar se tiče razveljavitve pogodbe, ker ste me vprašali, kdo lahko o tem odloča. O razveljavitvi pogodbe lahko sklepajo lastniki Skimarja, ne pa SRD, ker SRD ni lastnik Skimarja. Ni edini lastnik. Ne more enozvočno odločati samo Slovenska razvojna družba ali pa preko tega recimo vlada, da razveljavi pogodbo, ampak o tem lahko sklepajo vsi lastniki. O tem ta pogajanja tudi tečejo. Mogoče bi se še vrnila nazaj v zvezi s to pogodbo. Povedala sem tudi, da bomo v okviru skupščine postavili določena vprašanja. Seznanili se bomo tudi z vsebino pogodbe in vam bomo to tudi posredovali v državni zbor. Kar se tiče razrešitve direktorja. To se pravi, da bi vlada zdaj lahko, kaj vem, vzamemo primer podjetja, ne vem, xy, da ne bi iz tega nastala kakšna zgodba, in enostavno sprejme vlada na eni svojih sej sklep, da razreši direktorja. Mislim, da verjetno se to pokaže, da to ni možno. Če dovolite, samo še na dve vprašanji bi rada odgovorila. Torej, o razrešitvi direktorja ponovno sklepajo lastniki, SRD je ena izmed njih in tudi KAD, in mora biti potem seveda razrešitev sprejeta soglasno z lastniki, z večino. No, in nazadnje bi pa le rada še enkrat poudarila, da je vložek države v SRD narasel, kar ni bil primer v nekaterih drugih primerih. Dejstvo je tudi, da je poslovanje uspešno. Dejstvo je, da uprava nagrade še ni razdelila in da govori seveda o fundaciji, da so k ustanovitvi fundacije pristopili tudi sindikati ter delavci, kar je prav tako pozitivno. Seveda pa je ustanovitev fundacije - in tu naj poudarim - ponovno vprašanje lastnikov, ali se bodo lastniki s to fundacijo strinjali. No, in nazadnje, da zaključim, naj povem, da so se razgovori o spremembi pogodbe za nazaj in za naprej že začeli odvijati pred poslanskim vprašanjem, to se pravi, že v mesecu septembru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Osem minut je še, bi kdo želel še izkoristiti teh osem minut? Še kdo mogoče, poleg gospoda Drobniča? Gospod Kelemina. Vsak štiri minute, izvolita.
Izkoriščam to priložnost, da preberem magnetogram predsednika državnega zbora, dokler je še on vodil sejo. Tako je bilo: "Hvala lepa, gospa ministrica. Že prej so nekateri kolegi rekli, da bi želeli nadaljevati razpravo, če bo ostalo še nekaj časa. Ta čas je, pri čemer moram opozoriti, da bo potrebno odločati še o sklepih. Imamo samo en predlog sklepa pred seboj, vsi poslanci imamo sklep pred seboj. To je predlog sklepa, ki ga je vložila poslanska skupine Slovenske ljudske stranke. Kolega Anderlič, ali želite še vedno besedo..." in tako naprej. To se je dogodilo. Toliko v pojasnilo kolegicam in kolegom. Zato smo tudi mi pripravili sklepe in pričakujem glasovanje. Hvala.
Hvala lepa. V trenutku, ko sem prevzela vodenje, sem postala pristojna za tolmačenje poslovnika. Še enkrat poudarjam, da je moja ocena, da danes opravljamo razpravo o odgovoru vlade na podlagi 246. člena. Sklicevanje in proceduralni predlog za uporabo 237. člena - sem ponovno tolmačila, da danes ne delamo točke na podlagi tega člena, ki tudi v svoji posledici ne predvideva sprejemanja kakršnihkoli sklepov. Tu gre za odločitveni sklep državnega zbora, da bo od vlade zahteval, da mu poroča o izvrševanju določenih zakonov in tako dalje. Vztrajam pri svoji odločitvi, in dajte, prosim, na poslovniško komisijo vprašanje, ali se po opravljenih razpravah državni zbor odloča o sklepih, priporočilih in tako naprej. Tudi definicija sklepa v poslovniku je v 112. členu jasno zapisano. Tako lepo prosim, štiri minute ima še, o tej isti stvari, o drugi stvari proceduralni predlog gospod Sok, izvolite. Lahko seveda govorite o uporabi poslovnika.
No, proceduralno predlagam, da vodenje državnega zbora nazaj prevzame predsednik parlamenta, ki tukaj sedi. Hvala lepa.
Hvala lepa. To pa je še manj stvar odločitve poslank in poslancev državnega zbora ta trenutek. Gospod Kelemina, izvolite, javili ste se k razpravi, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, čeprav ugotavljam, da poslanci več ne odločamo o ničemer kot posamezniki, ampak da je to vse že sprojektirano naprej in da ta poslovnik dejansko omogoča malverzacije. Ne samo, da se dogajajo finančne malverzacije, ampak jih tudi še, zgleda, s tem spodbujamo. Skratka, pustimo to. Ugotavljam na zaključku današnje razprave, ker verjetno bo tako, kot želite, in tako, kot zahtevate, da zaključka dejansko ne bo. Koristnega, pametnega zaključka in nauka iz današnje razprave ne bo in da tisti poslanci, ki pač zahtevamo, da bi se vrednote in pa pravni red v državi spoštoval na takšni podlagi, kot je zapisano v ustavi in kot se seveda tudi pričakuje v neki normalni državi, pozivam s tega mesta, če bo seveda prišlo do javnosti, da naj javnost, ker mi očitno nimamo te moči, pozove vse tiste najodgovornejše, da še danes odstopijo, in to je sicer gospod Janez Drnovšek, gospod Rop in gospa Petrinova, in da s tem seveda damo zaključek današnji razpravi in današnji zgodbi. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem zaključujem razpravo in tudi to točko dnevnega reda. Prehajamo na 24. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O POMOČI ZA REŠEVANJE IN PRESTRUKTURIRANJE GOSPODARSKIH DRUŽB V TEŽAVAH - NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Besedo dajem predstavnici vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona, dr. Tea Petrin, ministrica za gospodarstvo, izvolite.
Spoštovani poslanci in spoštovane poslanke! Predlagani zakon sistemsko ureja področje delovanja državnih pomoči gospodarskim družbam, ki so v težavah. Predlagana zakonska ureditev sledi ureditvi Evropske skupnosti na tem področju ter izkušnjam posameznih evropskih držav pri dodeljevanju tovrstnih pomoči. Predlog zakona določa, da se pomoč lahko dodeli gospodarski družbi, ki je v težavah, če izpolnjuje pogoje po zakonu in to za čas priprave programa prestrukturiranja. V tem primeru gre za kratkoročno pomoč za premostitev likvidnostnih težav, ki se lahko dodeli v obliki kratkoročnega kredita ali subsidiarnega poroštva. Drugi namen dodeljevanja pomoči je pomoč za izvajanje programa prestrukturiranja za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja družbe. Za te namene se lahko dodeli katerakoli vrsta pomoči, predvidena s predlaganim zakonom, in to kredit, subvencija, subvencija obrestnih mer, poroštvo, kapitalska naložba in pa odlog plačila davka in prispevka. Pomoč po tem zakonu se bo lahko dodelila posamezni družbi le enkrat in to največ do višine 10 milijonov evrov. O dodelitvi pomoči po predlaganem zakonu bo določala vlada Republike Slovenije na predlog komisije, ki jo bo imenovalo ministrstvo, pristojno za dejavnost gospodarske družbe, ki bo poslala obrazloženo vlogo z vso potrebno dokumentacijo. Za izvajanje predlaganega zakona je v proračunu Republike Slovenije za leto 2003 predvidenih dobrih 4 milijarde sredstev, od tega večina v okviru finančnega načrta ministrstva za gospodarstvo, do 500 milijonov sit pa v okviru ministrstva za delo, družino in socialne zadeve. Vlada Republike Slovenije bo pri izvajanju tega zakona zagotovila, da bo v okviru omenjenih sredstev pomoč dodeljena le tistim gospodarskim družbam, katerim bo dodeljena pomoč omogočila dolgoročno preživetje in nadaljnje poslovanje in s tem zmanjšanje socialnega pritiska na določenem območju. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, podpredsednika odbora za gospodarstvo, gospoda Blaža Kavčiča, da nam predstavi poročilo. Izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, gospa ministrica, kolegice in kolegi. Odbor državnega zbora Republike Slovenije za gospodarstvo je na 10. nujni seji dne, torej štirikrat, na dne 21.11., 27.11., 28.11. in 29.11., kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah, ki ga je obravnaval in v sprejetje po nujnem postopku predložila vlada Republike Slovenije. Prejeli smo tudi mnenje zakonodajno-pravne službe, ki je poleg splošnih pripomb na predlog zakona podala tudi konkretne pripombe na posamezne člene predloga zakona. V obravnavi smo upoštevali namen tega zakona, ki je predvsem racionalno gospodarjenje države pri dodeljevanju državnih pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah in pa ublažitev socialnih učinkov prestrukturiranja. Podana je bila in sprejeta tudi podrobnejša definicija, kaj so to družbe v težavah. Zakon opredeljuje kot družbo v težavah, družbe, ki niso v stanju z lastnimi sredstvi ali s sredstvi delničarjev oziroma družbenikov ali upnikov ustaviti negativnih gibanj poslovanja, ki bi, torej ta gibanja, brez posredovanja ogrozila obstoj družbe. Opredeljeni so tudi natančni pogoji dodeljevanja državne pomoči, pri katerih se sledi elementom socialne, regionalne politike, potem vloge malih in srednjih družb v gospodarstvu in kriteriju, ali prispeva pomoč k ohranjanju konkurenčne strukture trga. V letu 2003 ima ministrstvo za gospodarstvo na razpolago dobre 3 milijarde tolarjev, ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve pa 500 milijonov tolarjev za kadrovsko prestrukturiranje. Zakon pa opredeljuje še nekatere dodatne vire za dodeljevanje državne pomoči. Na odboru je bilo izraženih sicer kar nekaj pomislekov v zvezi s tem zakonom. Pomisleki so v veliki meri šli v smeri izražanja potrebe po večjem ali celo bistveno večjem obsegu sredstev za namen gospodarskega prestrukturiranja, vendar je bilo zavzeto stališče, da obstoječi proračunski okviri dovoljujejo maksimalno take finančne obsege oziroma finančne posledice tega zakona, kot je bilo s tem zakonom s strani vlade predlagano. Ugotovljeno je bilo, da dejansko ta zakon predstavlja rešitev za razmeroma ozek segment gospodarskih družb. Odkrito je treba priznati, da ta instrument ni namenjen reševanju družb, ki imajo tako velike težave, da z načrtom prestrukturiranja niso v stanju dovolj objektivno prikazati možnosti za to, da bi z odobreno pomočjo lahko vzpostavile normalno poslovno situacijo. Po drugi strani pa ta zakon tudi ni namenjen družbam, ki bi sicer sredstva potrebovala, vendar sama še niso izkoristila vseh svojih notranjih rezerv in niso v dovolj velikih težavah, da bi se lahko kvalificirala za taka sredstva. Ta zakon je torej dokaj ozko fokusiran, skladno seveda tudi z napovedanim namenom tega zakona. Odbor je v skladu s 128. členom poslovnika državnega zbora glasoval o posameznih členih predloga ter vse člene sprejel. Na podlagi prvega odstavka 133. člena je, glede na sprejete amandmaje na seji odbora, bil pripravljen dopolnjen predlog zakona, v katerega so vključeni tudi vsi sprejeti amandmaji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil gospod Valentin Pohorec. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Čas je že tak, da ne kaže biti dolg pri tem, ko slišimo že od predstavnikov vlade in pa s strani predsednika oziroma podpredsednika odbora, ki je podal poročilo odbora o vsem tistem, kar je bistvo tega zakona. Naša poslanska skupina ta zakon podpira in tudi tiste amandmaje, ki jih je odbor sprejel, s tem da jih podpira tudi vlada. Te amandmaje bomo tudi v naši poslanski skupini podprli. Zavedamo se, da je ta čas v Sloveniji kar, bi rekel, preveč gospodarskih družb ali podjetij, ki so v težavah, kajti ne vem, če lahko katero naštejemo, ki nima določenih težav. Vendar so družbe, ki jih je vredno reševati skozi ta zakon, da tudi država pomaga pri tem reševanju, predvsem takrat, ko je zaznati, da neko podjetje ima pogoje in možnosti, da se izvleče iz težav inda tudi dolgoročno lahko obstaja in deluje, da ima trg, da ima svoj proizvodni program, vendar ima take določene finančne in kratkoročne probleme, da jih sama pač ne more reševati in da jim tudi banke navsezadnje v tem času nočejo dovolj dobro pomagati ali pa jim več ne zaupajo. Vsaka taka pomoč bo seveda preverjena na ustrezni komisiji, kamor bo treba nasloviti vlogo, dati vse potrebne podatke, iz katerih bo razvidno, v kakšnem stanju neka družba dejansko je in ali je torej primerna pomoč za njeno končno rešitev. Pomoč bo seveda dana v obliki kreditov, subvencij, subvencioniranja obrestnih mer, raznih poroštev in tudi kapitalskih naložb ali še v kakšni drugi obliki. Večji del te pomoči bo treba, seveda razen subvencij, tudi vrniti, zato bo treba oceno zmožnosti, ki jo naj program prestrukturiranja pokaže, ali je podjetje sposobno potem tako pomoč tudi v doglednem času vrniti. Vse se vrti seveda okoli denarja. In kot je predstavnik odbora za gospodarstvo, podpredsednik, gospod Kavčič, povedal, denar bo treba zagotoviti v proračunu. In za leto 2003 in 2004 so določena sredstva nakazana oziroma pripravljena za to. Nikoli jih ne bo dovolj in nikoli jih ne bo noben proračun mogel zadostiti v taki meri, kot bi jih bila podjetja v stanju tudi najeti ali za njihzaprositi. Treba bo tudi tu neko optimalno mero razumevanja od tistega, kar se lahko od države pričakuje. Mi bomo torej ta zakon z amandmaji odbora, ki jih podpira tudi vlada, podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Sašo Peče. Izvolite.
Spoštovani navzoči! V Slovenski nacionalni stranki verjamemo, da bi ta zakon moral biti boljši. Naslov zakona sicer obeta določene bonitete in določeno svetlejšo prihodnost družb v težavah. Toda površen vsebinski pregled pokaže, da temu ni tako, da v bistvu danes sprejemamo, obravnavamo zakon zaradi zakona, zato da se bo vlada po eni strani lahko hvalila ali pa sama sebi rekla, no, saj zakon pa imamo sprejet. Po drugi strani bo lahko to naredil tudi državni zbor. Mislim pa, da je to napačen pristop. Mislim, da bi, če sprejemamo take zakone, morali vsebinsko biti izvedljivi, predvsem kar se tiče finančnih virov in kar se tiče oblik pomoči države takim družbam. V Slovenski nacionalni stranki zamerimo zakonu in predlagatelju zakona predvsem štiri zadeve. Prvič, razpršenost odločanja je po različnih ministrstvih. Verjamemo, da je to posledica izgubljanja odgovornosti oziroma da se na koncu ne bo vedelo, kdo je kriv za neizvajanje zakona v celoti. Dalje, še zmeraj je po naši oceni preveliko število vprašanj odprtih in se prepušča podzakonski ureditvi, ki bo enkrat v prihodnje, če bo, opredeljevala posamezne člene. Seveda najpomembnejša kritika omenjenemu zakonu gre na, po naši oceni, za nezadostna finančna sredstva, ki bodo imele posledico neizvajanja tega zakona in bo le še en v vrsti tistih, ki so namenjeni sami sebi oziroma kakšnemu letnemu poročilu in pa sklicevanju na ta zakon, kadar bo to ustrezalo vladi Republike Slovenije. In pa prav tako še zelo pomembna četrta kritika vladi, da so oblike državne pomoči preskope in po naši oceni niso dovolj kvalitetne, da bi lahko dolgoročno rešili gospodarsko družbo v težavah. V Slovenski nacionalni stranki smo skozi delovanje na matičnem delovnem telesu predlagali tri zadeve, za katere ocenjujemo, da bi lahko ta zakon pripeljale nekam naprej in mu omogočale, predvsem pa gospodarskim družbam v težavah, da bi se lahko sklicevali na ta zakon. Prvo je, sicer sistemska napaka, da bi morali v tej naši državi ustanoviti sklad za pomoč takim družbam. Ne da bi bile pristojnosti razdeljene med posamezna ministrstva, kjer bi potem po enem izmed amandmajev imeli medresorsko komisijo, drugače pa bo vsak minister imel svojo komisijo za dodeljevanje teh sredstev. Toda seveda predlog sklada ni bil sprejemljiv za vlado in matično delovno telo. Drugič, kar se tiče oblik pomoči v 6. členu, smo v nacionalni stranki skušali doseči, po naši oceni, najpomembnejšo pomoč družbam v težavi, in sicer v tem, da bi bila vlada Republike Slovenije pripravljena ali pa pristojno ministrstva tudi odpisati določeno davščino ali prispevek. Rečeno je bilo, da s tem posegamo v fiskalni sistem naše države. Drži, toda tako mišljenje vodi samo do enega, toje, da imamo fiskalni sistem, ki je sila tog in izključno, po moji oceni, ropa po eni strani tako fizične kakor pravne osebe. Zavedati se moramo, da so proračunski prihodki prek 90% sestavljeni iz davčnih prihodkov, ki po tej strani bremenijo tudi gospodarske subjekte in velik del teh gospodarskih subjektov je v težavah. Po drugi strani pa država noče biti pripravljena izpustiti iz svojih rok en majhen del teh proračunskih sredstev oziroma oblike davčne olajšave. In pa tretjič, v 25. členu, torej vsebinsko najpomembnejšem členu, ki lahko zagotavlja izvajanje tega zakona, to je zagotavljanje finančnih sredstev. Osebno ne verjamem, da se bo z omenjeno višino denarnih sredstev, ki naj bi po novem amandmaju oziroma po novem predlogu, ki je bil oblikovan na matičnem delovnem telesu, ne preseglo štirih milijard. Ne verjamem, da bomo lahko s temi denarnimi zneski pristopili v pomoč v prihodnjem obdobju, posebej če gledamo, da se ključne aktivnosti tranzicije odvijajo predvsem zdaj. In po naši oceni bo v tem trenutku toliko več oziroma bo v prihodnjem trenutku toliko več gospodarskih subjektov, ki bi rabili tako pomoč. Za zaključek pa dovolite - v Slovenski nacionalni stranki seveda, kar se tiče prihodnosti se bojimo, da bo veliko bolj črna, kot v tem trenutku je, predvsem iz naslova približevanja Evropski uniji. In to bi moral biti še en izmed razlogov, zakaj spodbujati konkurenčnost in pa obstoj domačih podjetij, [[...]] [[Opozorilni znak za konec.]] [[...]]vsaj zaradi tega, da se ustanovijo na prihodnjem evropskem trgu. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov bo predstavil gospod Miran Potrč. Izvolite.
Hvala lepa. S predlaganim zakonom bomo omogočili državno pomoč pri prestrukturiranju nekaterim gospodarskim družbam v težavah. V zadnjem desetletju je država nudila različne oblike pomoči podjetjem, ki so se srečevala z razvojnimi težavami. Z njimi smo želeli zagotoviti ohranitev kar največjega števila produktivnih delovnih mest, razvojno pomembnih gospodarskih dejavnosti, pa tudi pomoč posameznim regijam, v katerih je veliko podjetij zašlo v težave tudi zaradi izgube trgov po osamosvojitvi. Za nekatere pomoči smo sprejemali posebne zakone, nekatere družbe smo reševali z državnimi poroštvi, druge z dokapitalizacijo, nekatere prek različnih programov posameznih ministrstev. Težko bi rekli, da so bile vse pomoči uspešne, saj so nekatera podjetja nazadnje šla tudi v stečaj. A v Združeni listi socialnih demokratov smo prepričani, da je prav, da se je država aktivno vključevala v pomoč tistim, kjer je bilo mogoče pričakovati rešitve, saj je za nas dragoceno vsako produktivno delovno mesto in ekonomsko rentabilna proizvodnja. Še preveč je bilo namreč brezbrižnega ravnanja, lahkotnega odpuščanja delavcev in opuščanja proizvodnje, da so lahko posamezniki kot novi lastniki sebi zagotavljali dobiček. V tem času so se spremenili pogoji, ki omogočajo državne pomoči, saj mednarodne organizacije, katerih člani smo ali postajamo, določajo okvire možnih pomoči. Položaj v nekaterih panogah pa je še vedno kritičen. Mnoga podjetja v njih so v resnih razvojnih težavah in potrebna prestrukturiranja. Posebej izstopajo tekstil, usnje, lesna industrija in del gradbeništva. Mnoga podjetja še ostajajo zgolj zaradi izjemno nizkih plač zaposlenih. Mnoga podjetja ukinjajo svoje obrate in se rešujejo z dezinvestiranjem. Največ tega je ravno v gospodarsko in socialno najbolj ogroženih regijah Slovenije. Država mora tudi pri reševanju teh podjetij odigrati aktivno vlogo S konkretnimi odločitvami lahko državni zbor stori mnogo več, kot samo s kritikami stanja ali populističnimi nastopi. In ta zakon takšne možnosti vsaj deloma nudi. V Združeni listi socialnih demokratov ga bomo zato podprli, čeprav se zavedamo, da ne ponuja vseh rešitev, ki bi jih potrebovali. Tudi odbor za gospodarstvo opozarja, da je zakon nezadosten glede na resne težave v številnih družbah. Predvsem zagotavlja premalo sredstev, s katerimi bi lahko pomagali več podjetjem. Tudi v Združeni listi socialnih demokratov se strinjamo, da je tako, zato smo ob vseh proračunskih razpravah poudarjali, naj se da prioriteta v javnih financah pomoči podjetjem za prestrukturiranje proizvodnje, za aktivne politike zaposlovanja, za pospeševanje raziskovalno-razvojnih projektov v gospodarstvu in njihovo implementacijo v proizvodnjo. Zaradi drugačnih prioritet so celo nekateri regijski programi v slabši dinamiki izvajajo ali pa se ne izvajajo. Zato je vsaka dodatna pomoč dobrodošla in nujna. Tudi ta zakon bo pomagal vsaj delnemu prestrukturiranju v nekaterih podjetjih, ki imajo tržno zanimive in perspektivne programe. Zato in samo zato, ker ne nudi več in vsega, ga ne gre zavračati, ob vseh drugih proračunskih obveznostih je realno obseg, pač, možnih sredstev omejen. Skupaj z drugimi programi aktivnih politik posameznih ministrstev pa bomo s tem zakonom le lahko nudili dodatno pomoč vsaj nekaterim podjetjem in prek njih tudi regijam v razvojnih težavah. Zato bomo zakon skupaj z amandmaji odbora, ki izboljšujejo vsebino zakona, podprli. Zahtevali pa bomo, da bo dodeljevanje pomoči po tem zakonu potekalo pod jasnejšimi pogoji kot pri podobnih pomočeh v preteklosti in da bo poraba sredstev pomoči tudi jasneje nadzorovana. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije bo predstavil gospod Branko Kelemina. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani. Naša poslanska skupina Socialdemokratske stranke ugotavlja, da je predlog zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah zelo dober za vlado, kajti na podlagi tega zakona bo seveda spet poskušala manevrirati in vse tiste velike upe, ki so jih pričakovali tako poslanci, gospodarstvo in pa tudi sindikati v teh podjetjih v težavah, in ta velika pričakovanja zlorabljala takrat, kadar ji bo to pač najbolj ustrezalo. Slab pa je predvsem za podjetja, za družbe v težavah, kajti ocenjujemo, da ta predlog zakona, tako kot je že velikokrat pri samem nastanku tega zakona povedal državni sekretar ministrstva za gospodarstvo, gospod Janez Trček, da ta zakon ne bo rešil težav v podjetjih. Prav tako je na neučinkovitost tega zakona v začetku razprave o tem zakonu opozoril gospod Feri Horvat, predsednik odbora za gospodarstvo, ko je dejal, da bo ta predlog zakona, če bo sprejet v takšni obliki, kot je predložen, v bistvu navaden blažev žegen. Danes, ko imamo ta predlog zakona na mizi s sprejetimi amandmaji na odboru in še nekimi dodatnimi amandmaji, ki sicer prihajajo, ampak verjetno - ki sicer izboljšujejo sam osnovni predlog, sprejet na odboru, dodatni amandmaji prav gotovo verjetno ne bodo sprejeti. In v naši poslanski skupini seveda tako ugotavljamo generalno, da bo na podlagi tega, kar bo danes sprejeto, ta zakon resnično čisto navaden blažev žegen. Namreč, tudi v sami obrazložitvi tega zakona so izredno velika diametralna nasprotja med posameznimi obrazložitvami, kjer se govori o višini državne pomoči v različnih oblikah. Vendar je večinski delež teh pomoči v obliki možnosti najemanja kreditov, ki niti niso kdo ve kako ugodni, zelo zelo malo bo pa seveda sredstev za čisto neposredne subvencije, kar je nekako mogoče edini najučinkovitejši instrument za reševanje tistih podjetij, ki so resnično v težavah. Vendar, žal, ta oblast nima posluha za to in jim je popolnoma vseeno, če bo v naslednjem obdobju, v letu 2003 in 2004, ko se pričakujejo na področju svetovnega gospodarstva, predvsem pa evropskega gospodarstva, še večje recesije, ki bodo naša podjetja, ki so že danes vtežavah zaradi izčrpanosti in nemožnosti oblikovanja akumulacije za razvoj, za razvijanje kadrov, za tehnološke posodobitve, za opremo, se bo dejansko zgodilo to, da bomo imeli v naslednjem obdobju, v letu 2003 in 2004, še veliko veliko stečajev in velikoveliko brezposelnih. Vendar naša oblast na to ne reagira, v bistvu ji je vseeno in s takimi mizernimi številkami poskuša tu zavesti slovensko javnost in slovenska podjetja ter sindikate v teh podjetjih, da bi bili vsaj za neko obdobje potolaženi. Vsi zdajseveda pričakujejo neke velike učinke na podlagi tega zakona, vendar žal teh učinkov ne bo. Naša poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije bo na podlagi tega, kar se bo zgodilo v nadaljevanju pri sprejemanju tega zakona, se odločala na koncu o tem, ali bo ta zakon sploh podprla ali ne. V primeru, da boste vse amandmaje v koaliciji, ki jih še dodatno predlagamo in s katerimi poskušamo izboljšati določene dele tega predloga zakona, zavrnili, potem prav gotovo naša poslanska skupina tako invalidnega zakona ne bo podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Stanislav Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Lepo pozdravljam vse navzoče. Mi prav gotovo tu na plenumu nimamo namena kaj veliko diskutirati in razpravljati o predlogu zakona, ne kot poslanska skupina in tudi ne kot posamezniki, zato ker menimo, da se je pri sprejemanju tega zakona zgodilo to, kar bi se moralo po novem poslovniku z vsakim zakonom. Ta zakon se je obrusil skozi potrpežljivo in morda tudi na trenutke mučno sejo delovnega telesa. To je poslanstvo novega poslovnika, ne da na plenumu razpravljamo na dolgo; tam se morajo izkristalizirati argumenti, mnenja in soočenja. Dobro je tudi to, da se je o tem zakonu veliko diskutiralo zato, ker je to eden od zakonov, ki končno posega v realni sektor in zanj prinaša nekaj pozitivnega. O tem je treba diskutirati v slovenskem parlamentu in vladi! Realni sektor je tisti, ki bo polnil proračun, ne ga pa praznil. Vstop države v tem smislu je samo transmisija, da bodo navsezadnje zdaj ta sredstva, ki jih zdaj plasira v realni sektor, tudi nazaj pritekla, vsaka ugasnitev družbe predstavlja velik izpad javnih financ v državnem proračunu. Zato je to dobro. Mi menimo, da je zakon potreben, če nič drugega, že za to, da določi pravila igre oziroma določi strategijo pri intervetnem vstopu države v realni sektor, v družbe takrat, ko so te v evidentnih, trenutnih državah. In to je prav. Dobro je tudi to, da smo v 3. členu nekako akceptirali, pa ne bom tu razglabljal argumentov, tisti nujni vstop države v tem trenutku v določena podjetja, za katere probleme opozarjamo eni že celo leto. Dobro je tudi to, da smo v 25. členu, petem poglavju nekako dorekli vsaj tisti minimum obsega sredstev, ki je v tem trenutku potreben. Trdim pa eno, da se bomo morali v prihodnje še bolj zavedati tega, da je treba en del prihodkov, odkupnin, ki so nastale iz lastninskega preoblikovanja podjetij, tudi en del kupnin odprodaje državnega premoženja plasirati v realni sektor za okrepitev, za utrditev realnega sektorja. Samo tam ven bo država postajala bogatejša, v krepitvi javnega sektorja prek vseh meja ni perspektive. Je samo kvečjemu perspektiva v izboljševanju storitev javnega sektorja in dela v javnem sektorju. Tako bomo mi prav gotovo ta zakon podprli. Upamo tudi, da ne bo doživel kakšnih vratolomnih sprememb skozi amandmajski vstop v dopolnjeni predlog zakona. Hvala.
Hvala lepa. Še stališče Stranke mladih Slovenije, ki ga bo predstavil gospod Igor Štemberger. Izvolite.
Hvala za besedo. Predlog zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah v Stranki mladih Slovenije podpiramo. Podpiramo ga predvsem zato, ker menimo, da je treba pomembnim gospodarskim družbam, ne glede na njihovo velikost, v primerih, ko zaradi objektivnih vzrokov zaidejo v težave pri njihovem poslovanju, pomagati, da te težavečim uspešneje in čim hitreje prebrodijo. Poleg tega je pomembno, da so te pomoči v skladu z zakonodajnimi usmeritvami Evropske skupnosti, saj se moramo za čas, ko bomo v Evropski uniji, tudi pravočasno in ustrezno pripraviti. Vendar v Stranki mladih Slovenije kljub temu dvomimo, da bodo zakon in pripadajoča sredstva o proračunu v zadostnem obsegu pripomogla k uspešni pomoči podjetjem, ki so ali pa bodo pomoči potrebna. Izkušnje iz preteklosti nas namreč učijo, da so v veliki večini primerov državne pomoči v podjetjih predstavljale le gašenje požarov - kupovanje socialnega miru in v najboljšem primeru zavlačevanje neizogibnega propada podjetij. Te izkušnje, ki jih imamo, naj bodo torej vodilo, katerim podjetjem pomagati in predvsem kako ter v kolikšnem obsegu. Najpomembnejše pri sprejemanju zakona pa je predvsem višina proračunskih sredstev, ki so za te namene predvidena v proračunu. Po našem mnenju so odločno prenizka. Tukaj ne moremo mimo ugotovitve, da vlada gospodarstvo spretno ožema in z gospodarstvu pobranimi davki polni proračun. Popolnoma drugače pa se do gospodarstva obnaša, ko le-to zaide v težave. Takrat mu nameni za nujne pomoči le bore tri milijarde tolarjev. Kaj bo to v praksi pomenilo, si lahko predstavljamo. Ob zelo velikem številu podjetij ki bodo do pomoči upravičena, le eno: sredstva in obseg pomoči se bo zaradi razpršenosti zelo skrčil in učinki bodo skromni, če ne celo nikakršni. V Stranki mladih Slovenije podpiramo tudi določila zakona, ki omogočajo pomoč družbam, ki so programe prestrukturiranja že izvedle in se nekako že izvlekle iz najhujšega, bremeni pa jih teža neporavnanih obveznosti odpravnin presežnih delavcev. Če teh določil v zakonu ne bi bilo, bi to pomenilo, da se morajo te družbe ponovno sesuti, da bi lahko bile deležne državne pomoči. Menimo, da je boljše, lažje, ceneje in ne nazadnje učinkoviteje, če se tem družbam pomaga pravočasno in to jim ta zakon vsaj v obliki, kot je bil sprejet na matičnem delovnem telesu, do neke mere omogoča. Sicer se v praksi lahko izkaže, da je vlada napisala zakon na kožo le nekaterim podjetjem, kjer pa zopet ni rečeno, da bodo motivi pomoči usmerjeni predvsem v dejansko sanacijo slabega poslovanja. Ob vprašanju, ali glasovati za ali proti zakonu, obstaja dilema med tem, ali popolnoma preprečiti možnost pomoči potrebnemu gospodarstvu ali pa je dati vsaj malo, v upanju, da bo sicer s proračunsko omejenimi sredstvi rešeno vsaj kakšno podjetje. Predvsem slednje nas je vodilo k temu, da bomo v poslanski skupini Stranke mladih Slovenije predlog zakona, s katerim se mimogrede ne bi kaj preveč hvalili, podprli. Hvala.
Hvala lepa. Slišali smo stališča poslanskih skupin in zdaj prehajamo na razpravo o posameznih amandmajih in členih dopolnjenega predloga zakona. Na klopi imamo pravzaprav, na klopi imamo amandmaje poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije, potem posebej amandmaje, ki so, dva amandmaja, ki so ju vložile štiri poslanske skupine - LDS, Združena lista in [[...]]- dve poslanski skupini, se opravičujem - LDS in Združena lista, in še en amandma se razmnožuje. To pa je amandma poslanske skupine Stranke mladih Slovenije, tako da je to amandma na amandma k 25. členu. Tako mislim, da bi lahko odprli razpravo, dokler bo amandma že na klopi, ker gre za amandma na amandma k 25. členu. Ker nimamo pregleda, bom skušala biti dovolj jasna, da bomo vedeli, o čem razpravljamo. Najprej dajem v razpravo 3. člen in amandma k 3. členu. Predlagateljici sta poslanski skupini LDS in Združena lista. Želi kdo razpravljati? Želite besedo, gospod Trček? Izvolite. Državni sekretar na ministrstvu za gospodarstvo, gospod Trček.
Hvala. Samo toliko. Ne nasprotujemo predlaganemu amandmaju.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju. Glasujemo! Prvo glasovanje ni bilo uspešno. Drugič glasujemo o amandmaju dveh poslanskih skupin k 3. členu! Glasujemo! Navzočih nas je 50. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem 5. člen in amandma istih dveh poslanskih skupin k 5. členu, s tehničnim popravkom, da namesto "v tretjem" se glasi "v drugem odstavku". "V drugem odstavku 5. člena." Odpiram razpravo. Gospod Brenčič.
Hvala lepa za besedo. Povsem isti tekst je bil z amandmajem odbora, ki je dobil večinsko podporo, črtan. Zakaj sem predlagal, da bi se ta tekst črtal? Po eni strani namen predlagatelja razumem in ga podpiram, ampak z oceno dejstev, ki so se zgodila v določenih družbah, in cela vrsta vplivov, ki so pogojevali, da je neka družba zašla v težave skozi, bi rekel, to tranzicijsko dobo naših 12 let. Polno je bilo vzrokov, ki so [[...]]- vprašanje situacije na trgu [[...]]Veliko vzrokov pa je bilo iz neakceptiranja nekega menedžmenta v podjetjih, da so nastopili drugačni časi, in so še vedno upali, da bodo pač, ko podjetja zaidejo v težave, za najete kredite dobro postorile inflacijske stopnje. In ti menedžmenti so vztrajali vse predolgo, do lanskega leta. Ta podjetja so dobivala že neko intervencijsko pomoč države. Velika škoda je, če bi morda določena podjetja, pa naj bo to Mura, naj bo to Industrija usnja, naj bo to Planika, naj bo to Kors, naj bo Perutnina Pivka, zaradi tako trdega stališča v tem členu, ne mogla dobiti nekih minimalnih finančnih injekcij, ki bi jih lahko rešila ali stabilizirala njihovo poslovanje, utrdila poslovanje. Glede na vse vrste ukrepov, ki jih ta zakon prinaša, ima vlada več ali manj možnost arbitriranja; se bojim, da je tako trdo zastavljeno stališče - da če je neka družba enkrat že dobila državno pomoč, da praktično nima pogoja oziroma nima pravice vstopati po pomoč po tem zakonu -, da bo dostikrat iz objektivnih vzrokov ali razlogov nastal ta člen zavirajoč. Tako bi vseeno razmislil, če je res dobro, da tako trdo zabetoniramo to. Mnenja sem, da je bolje, da pustimo nekoliko bolj odprto, pa da na osnovi realnih ocen te komisije, ki jo zakon prinaša, in realnih podatkov, ki bodo iz družbe evidentni, le mogoče vzame ukrep, da neka družba, ki je že dobila neko pomoč, Mura konkretno, še vstopi za neko injekcijo, če je realno pričakovati, da bo ta intervencija ali interventni poseg to družbo stabiliziral. Razmislite s strani predlagateljev, čeje res dobro ali morda modro, da povsem zabetoniramo situacijo v 5. členu. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Peče, potem gospod Jerovšek. Gospod Peče, izvolite.
Hvala. V Slovenski nacionalni stranki predloga amandmaja k 5. členu ne bomo podprli, ker dejansko mislimo, da je dovolj varovalk v samem zakonu, predvsem pa glede na to, da ste v zakonu opredelili izjemno število podzakonskih predpisov, da ste opredelili različne komisije, ki se bodo srečevale z vlogami, in se nam zdi še ta omejitveni faktor v tem pogledu popolnoma nesmiseln. Po drugi strani pa bi sprejetje amandmaja k 5. členu pomenil, da, v narekovajih rečeno, "bolnik ne sme iti k zdravniku dvakrat". V Slovenski nacionalni stranki temu nasprotujemo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Namen tega člena, amandmaja je približno enak kot namen celega zakona. Namreč, za javnost naj zveni čim bolj pravično, naj priča o čim bolj pravičnih, dobrih namenih vlade ali pa tu podpisanih poslanskih skupin, ki so nosilci vlade. To je seveda plemenito. Vendar, ker je bilo ugotovljeno o zakonu v celoti kot o tem, da zakon pravzaprav nima resnih namenov in da pravzaprav je vse v nek poseben volilni čas bilo umeščeno, ker je imel zakon, kot tudi ima ta člen isto vlogo pomirjevalne tablete za podjetja tekstilne, usnjarske industrije in podobnih branž v času pred volitvami. Mene bi drugače ta plemenitost radostila, da sta dve najpomembnejši vladnistranki tako dosledni. Vendar dejstvo je, da se glavnina državnih pomoči ne plasira po kriterijih in določilih tega ali podobnih zakonov, ki imajo, kot pravim, v točno določenih časih vlogo goloba na strehi. Večina pomoči - pa jo je podjetje že prejelo kdaj ali pa je še ni prejelo, državno pomoč - se plasira skozi druge instrumente. Poleg tega, kar je tu našteto, krediti, subvencije, subvencije obrestnih mer, poroštva in tako naprej, je v zadnjem času ali pa v času te vlade najboljši instrument plasiranja državne pomoči menedžerska pogodba po vzorcu državne pomoči družbi Korže d.o.o.
Gospod Jerovšek! Gospod Jerovšek, lepo prosim, opominjam vas, da govorimo o amandmaju k 5. členu in o 5. členu.
Jaz pa govorim o plemenitosti namena tega člena, tega amandmaja.
Ne, ne govorite o tem, poznam zakon, gospod Jerovšek, in znam oceniti, da govorite druge stvari. Prvi opomin. Prosim lepo, da govorite o 5. členu, ki je predmet te razprave. Hvala lepa. Izvolite.
Mislim, da govorim o tej stvari - da se skuša vplivati na slovensko javnost tudi s takimi členi, da sedaj pa je vlada naenkrat postala dosledna, ne bo dajala več pomoči novim Tamom pa novim Železarnam pa novim Elanom, ker zna narediti to na druge načine. In ne metati peska v oči! Strinjam se s kolegom Brenčičem, da so med temi tudi taka podjetja, ki so mogoče že nek drobiž dobila nekoč in jih je mogoče rešiti. Če pa ima samo tisto funkcijo celoten zakon - jaz mislim, da jo ima -, da odigra tisto vlogo, potem pa bi bilo bolje, da to priznate, dosti jasno je. Zaradi tega bom tudi sam proti temu amandmaju. Namreč, upanja za ta zakon so velika, sploh v usnjarski, tekstilni industriji, in ta podjetja so že vsa dobila neko minimalno pomoč in jih bo tako očitno treba z drugimi instrumenti reševati. Potem sem pa bolj za to, da se rešuje transparentno, tudi skozi ta zakon, če bo kdaj kak tolar se v ta zakon natekel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju dveh poslanskih skupin k 5. členu. Obrazložitev glasu, gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa. Sam vsekakor tega amandmaja ne bom podprl, pa ne, da bi želel konceptualno spreminjati namen zakona, ampak zato, ker vem, da bo ta vsebina, ta amandma imel slabe posledice. Navsezadnje, poglejte, ko je neko podjetje ali družba dobila pomoč za prestrukturiranje in se je dokaj dobro plasiralo in utrdilo poslovanje, se nekaj v tem trenutku zgodi, ker ni tistih kapitalskih rezerv, kot jih ima družba, ki dobro posluje. Lahko se pa oceni, da je pa vendar uspela do tega trenutka vzpostaviti dobre rezultate. In zdaj, ali bomo intervenirali potem v nasprotju z zakonom ali je bolje, da je zakon bolj odprt, pa prepustimo vladi to arbitriranje na osnovi vhodnih dokazil in vhodnih realnih podatkov. Tako storite pač, kot vsak sam ve, jaz tega amandmaja res ne morem podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu gospod Beuermann, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Tudi sam ne bom podprl tega amandmaja, in sicer iz enega samega razloga, ker menim, da se bo s tem seznam morebitnih organizacij oziroma podjetij močno zožil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu gospod Pohorec, izvolite.
Hvala lepa. Menim, da bi bilo sprejetje tega amandmaja tudi predmet še zožiti možnost možnega števila tistih, ki bi tako pomoč dobili. V vsakem primeru pa menim, da bo itak presoja komisije, pristojne za te zadeve tista, ki bo presojala, komu naj pomoč gre. Jaz ga res tudi ne morem podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje o amandmaju dveh poslanskih skupin k 5. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 55, za je glasovalo 23, proti 26. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da amandma k 5. členu ni bil sprejet. Zdaj prehajamo na razpravo in odločanje o 7. členu in amandmaju poslanske skupine Socialdemokratske stranke k temu členu. Odpiram razpravo. Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Sicer se malo opravičujem, ker zdaj ne vem, če bodo čisto vsi amandmaji, ki smo jih vložili, konsistentni s tem čistopisom, ki smo ga dobili. Namreč, ta poslovnik državnega zbora je izredno invaliden in ne veš v bistvu v tistem trenutku, ko sprejemaš ta zakon, neko besedilo na delovnem telesu, ne moreš v tistem trenutku takoj si sam narediti čistopisa. Čistopis pa smo dobili danes na mizo, mislim, da nekje ob 12. uri ali kdaj, in je nemogoče to uskladiti. Že ugotavljam, zdaj ne vem, če ste vi ugotovili, ali ste že popravili to. Že pri 5. členu piše v tretjem odstavku, jaz nevem zdaj, kjer je zdaj ta tretji odstavek, na podlagi česa - ne vem. No saj, pustimo to, upam, da se bo razumelo [[...]]
Niste slišali gospod Kelemina, smo popravili. V drugem odstavku [[...]]
Slučajno sem videl, se opravičujem, ampak pravim tudi, če moji amandmaji ne bodo kje čisto točni, bi prosil, da se popravki potem sproti uveljavljajo.
Tehnični, gospod Kelemina.
Glede amandmaja k 7. členu pa bi dodal to, kar sem tudi v obrazložitvi, kar smo povedali v obrazložitvi. Namreč, moje, naše mišljenje je, da bi pri dodeljevanju državnih pomoči le morali predpisati nek spodnji minimum, ki ga bo možno pričakovati s strani upravičencev ali pa teh družb v težavah, da ne bi višina te pomoči, državne pomoči bila samo nekje 5% ali 10%; kajti, trdno sem prepričan, da lastniki kapitala niso danes več naivni in da ne bodo šli v neke projekte, če ne vidijo nekega ekonomskega interesa. Vsi vemo, da je interes kapitala,lastnikov kapitala v tem, da seveda svoje naložbe ali pa prosta sredstva ali kapital, če ga že imajo, nalagajo v donosnejše naložbe oziroma da če ugotavljajo, da neka dejavnost nima perspektive, jo celo poskušajo na čim hitrejši način neko dejavnost uničiti - recimo, nekje tekstilno branžo ali katerokoli drugo - in niso pripravljeni lastniki vlagati prevelikih finančnih sredstev v dejavnosti, ki na krajši rok ali pa na nek srednji zmeren rok ne prinašajo dovolj velikih učinkov. To je dejstvo. Na razpravi na odboru je bila to ena velika dilema. Sicer sem tam predlagal že ta amandma - ni bil sprejet. Še enkrat predlagamo v razmislek vsem skupaj, ali ne bi bilo primerno napisati nekega spodnjega limita, da bi s tem zainteresirali možne vlagatelje, lastnike, menedžerje in tako naprej, da bi se dejansko takega programa lotili. Za 5%, 10%, jaz sem trdno prepričan, nekih državnih pomoči, ki so se samo mogoče v obliki nekega kredita, ki sploh ni ugoden in tako naprej - nihče ne bo šel v takšen projekt, posebno če je zadeva dokaj rizična in kritična. To je moje razmišljanje. Upam, da poznate poslovanje podjetij v večini, poslanci, da poznate tokove kapitala, da poznate zakonitosti kapitala in da boste našli mogoče tudi v tej naši obrazložitvi nekaj tistega, kar je s tem predlogom možno vsaj nekoliko izboljšati. Toliko v obrazložitev tega amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Trček, izvolite.
Hvala. Vlada nasprotuje predlaganemu amandmaju, saj menimo, da bo višina odobrene pomoči podjetjem v težavah predvsem odvisna od priprave programa prestrukturiranja in ponujenih rešitev, ne pa, da se že v naprej zagotavlja lastnikom določena državna pomoč. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Peče, izvolite.
V Slovenski nacionalni stranki bomo amandma podprli, ker se nam zdi smiselno, da se določi vsaj spodnji limit, ravno iz tega razloga, kot ga je zdaj povedal državni sekretar.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite.
Samo gospodu državnemu sekretarju bi odgovoril, da verjetno je cilj tega predloga zakona ali pa zakona, ko bo sprejet, verjetno res samo ta, da boste lahko spet politično trgovali, če bo kaj s čim trgovati, ne pa, da bi šlo za neko resnično stimulacijo lastnikov kapitala, ali pa lastnikov podjetij, ali pa menedžmenta zato, da bi resnično rešili podjetja v težavah. Resnično! Zelo sem razočaran in žalosten in vse skupaj, kar hočete, ker dejansko vidim, da ni pripravljenosti s strani oblasti, da bi vsaj z malo podjetniškega posluha poskušali dati svoj prispevek k reševanju podjetij v težavah, ker to so specifične stvari. Ali vi mislite, da so podjetja v težavah neki rentabilni konji, na katere se splača staviti? Ne, lepo vas prosim! Poznam te stvari in ne me učiti abecede oziroma poštevanke, ker sem se je naučil že v drugem razredu osnovne šole. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Pohorec, izvolite.
Ne dvomim v dobro hotenje predlagatelja tega amandmaja, da bi pač nek minimum postavili. Mislim pa, da je lahko v določenem času tudi ovira, ker sem v preteklosti večkrat sodeloval v raznih projektih oziroma v ekipah, ko smo delali sanacije kar večjega števila podjetij, pa vem, kaj smo morali tam vse predvideti; verjetno se danes to ni toliko spremenilo. Če bi, denimo, sanacijski program predvideval, da bi država vstopila v ta program s tem, da bi subvencionirala samo obrestno mero pri kreditih in da to znaša, kaj vem, 15% od skupne vrednosti projekta, bi mu zdaj ta amandma vsilil, da mora zdaj 30%, torej še nekaj drugega. Ne vem, zakaj ta omejitev oziroma zakaj sploh ta prag. Važno je, da poleg drugih sanatorjev ali pa, bi rekel, partnerjev v nekem programu vstopi tudi država z maksimalnimi oblikami, ki smo jih v zakonu predvideli. Vsaka omejitev bi bila lahko v nekem danem trenutku tudi ovira. Sam mislim, da to ni dobro.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine SDS k 7. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 49, za je glasovalo 11, proti 37. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V razpravo dajem 15. člen in amandma istih predlagateljev k temu členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju k 15. členu. Glasujemo. Navzočih nas je 50, za je glasovalo 12, proti 36. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V razpravo dajem 16. člen in amandma istih predlagateljev k temu členu. Odpiram razpravo. Ker ne želi nihče razpravljati, jo zaključujem. Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48, za je glasovalo 12, proti 32. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V razpravo dajem 17. člen in amandma istih predlagateljev k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Razpravo zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 48. Za je glasovalo 13, proti 32. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V razpravo dajem 22. člen in amandma istih predlagateljev k temu členu. Želi kdo razpravljati? Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani poslanka in poslanci. Jaz si pač prizadevam tudi pri tem zakonu konstruktivno sodelovati, ne glede na to, da sem opozicija in da moj glas ne predstavlja popolnoma nič in da tudi moje sugestije ne predstavljajo popolnoma nič, ker stroj deluje. Ampak kakorkoli že, za vse ste odgovorni vi, tako kot gospod Pucko velikokrat pove, on vlada, on deli, on gradi, mi pa smo zato, da pač malo pobevskamo kdaj pa kdaj. 22. člen, amandma. Jaz sem vprašal predstavnike vlade takrat, ali mislijo oni glede 22. člena postaviti v vsakem ministrstvu, ki bo delilo neka sredstva, svojo komisijo, ki bo to odobravala in tako naprej. Pa so mi rekli, da ja. Vsa načela, ki smo jih že zdavnaj sprejemali na nivoju vlade in reorganizacije in poenostavljanja postopkov in kontrole in tako naprej, ne zaležejo nič. Ignoranca na celi fronti. Kar smo včeraj govorili, danes ni več nič vredno. Pa to ni res! Jaz tega več ne razumem. Pa kaj se vi norčujete iz te oblasti oziroma iz države, iz ljudi, iz nas vseh skupaj? Zakaj ne bi to bila medresorska komisija? Zakaj je treba v vsakem resorju novo komisijo ustanavljati v zvezi s tem? Kdo piše te predloge zakonov, naj vas jaz vprašam? Kdo? Otroci iz vrtca ali kdo piše to? In vedno iste napake. In jaz se moram tukaj ukvarjati s takimi nepomembnimi stvarmi. In iskati besede in črke in vejice in tako naprej. Absurd, poleg invalidnega poslovnika, ki je, predlogi zakonov, kljub temu, kljub zagotovilom gospoda Anderliča, da bomo imeli zdajle pa red v tej državi, je anarhija, da večje ne more biti na podlagi tega poslovnika. Predlogi zakonov so slabi, zavrnemo jih ne, jih obravnavamo in se mučimo in izgubljamo čas in ure in ure za to, namesto da bi delali nekaj bolj pametnega, kontrolirali, kaj oblast dela in ji sugertirali, kako naj naprej dela, da ne bo več takih napak. Če tudi tega amandmaja na sprejmete, ni vredno, da ta državni zbor obstaja. Ni vreden. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Peče, izvolite.
Nesprejetje tega amandma bi po naši oceni pomenilo samo dodatno administrativno oviro in pa seveda število postopkov, ki se bodo odvijali, tistih, ki so drugače upravičeni oziroma ki bodo podajali vlogo. Prav tako pa ocenjujemo, kar se tiče stroškov delovanja različnih komisij znotraj različnih ministrstev, da je to popolnoma brezpredmetna zadeva. Zato podpiramo amandma, vložen s strani gospoda Kelemine. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Pucko, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi. Podprl bom ta amandma iz preprostega razloga, da se nam ne bi pojavljali primeri, zadnji takšen je primer podjetja Nafta-Lendava, iz letošnjega leta, kjer je od priprave oziroma sprejema proračuna za leto 2003 do priprave predloga sprememb proračuna preprosto izginila postavka, ki bi naj reševala vprašanje sanacij naftnih vrtin v tem podjetju, ker se medresorsko ni dalo nič ugotoviti, ker je pač ministrstvo za gospodarstvo imelo člana v nadzornem svetu, ministrstvo za okolje bi pa naj stvari reševalo, ker je vmes prišlo do prenosa pristojnosti, kdo za kaj odgovarja. Zato mislim, da ta amandma ne more škoditi, če že koristiti ne more. Hvala.
Hvala lepa. Če dovolite, da si vzamem besedo kot poslanka, ker sem se napisala.
22. člen opredeljuje sestavo komisije že kot medresorsko, saj kot člane komisije šteje predstavnike ministrstva za finance, ministrstva, pristojnega za delo, in tudi pristojnega ministrstva za gospodarstvo. Zato mislim, da sprejem amandmaja samo potrjuje dejansko sestavo članov komisije. Hvala lepa.
Gospod Kangler, izvolite.
Hvala za besedo. Na nek način bom tudi sam podprl ta amandma in sem popolnoma enakega mnenja, kot je poslanski kolega Pucko. Spoštovani poslanci in poslanke! V tem našem državnem zboru se velikokrat dogaja, da sprejemamo zakonske določbe, ki so splošno napisane, in nekateri vladni predstavniki, ki mimo zakonodajne veje oblasti si želijo s podzakonskimi akti peljati podobo normativne dejavnosti nekoliko drugače, kot je to z zakonom zapisano. Če s takšnim amandmajem, kot ga predlagajo kolegi, dobesedno zapišemo, mislim, da onemogočimo nekatere druge podzakonske akte, ki bi lahko bistveno vplivali. Za mene osebno je tudi pomembno, da se ne ustanavlja komisija na komisijo, melje iz dneva v dan, da v zakon vsaj zapišemo in poskušamo na ta način omogočiti učinkovitejše in zakonito delo nekaterih resorjev. Zato bom amandma tudi podprl. Seveda pa obžalujem nekatere besede, ki jih je moj poslanski kolega Kelemina tu izrekel. Žal, tudi če bi njegovih kolegov bilo več prisotnih pri tem sprejemanju zakona, bi lahko bila naša podpora dosti večja. Sedaj je tudi od tega odvisno, poslanski kolega, kakšen bo rezultat pri volitvah tega amandmaja.
Hvala lepa. Gospod Božič, izvolite.
Hvala lepa. Gospa podpredsednica, jaz pa v skladu z vašo razlago, in če preberem cel amandmirani člen, amandmaja ne bom podprl. Bom pa repliciral tudi gospodu Keleminu to pot. Namreč, rekli ste, da se sprejemajo zakoni kar tako. V letošnjem letu so odbori ogromno zakonov zavrnili, o posegih v prostor, o gradnji objektov, o investicijskih skladih in družbah za upravljanje. Kar poglejte, kolikokrat se je na novo pisalo. Tega vi niste, gospod Sok, niti videli.
Hvala lepa. Mislim, da lahko zaključim razpravo in preidemo na odločanje o amandmaju k 22. členu. Glasujemo! Navzočih nas je 56, za je glasovalo 50, proti 5. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem 25. člen in amandma istih predlagateljev k temu členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih nas je 54, za je glasovalo 14, proti 37. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Samo trenutek, prosim. Hvala lepa. Se opravičujem. Na posebnem listu je amandma na amandma k 25. členu. Ker sem nekorektno dala najprej v razpravo in odločanje 25. člen, ki v osnovnem besedilu ni bil sprejet, razveljavljam glasovanje, ker imamo na posebnem listu amandma na amandma k 25. členu poslanske skupine Stranke mladih Slovenije, o katerem bi morali razpravljati in odločati najprej. Se pravi, razveljavljam glasovanje o amandmaju k 25. členu, katerega predlagatelj je bila poslanska skupina SDS, in ponovno odpiram 25. člen. V razpravo dajem najprej amandma na amandma Stranke mladih k temu členu in seveda osnovni amandma. Odpiram razpravo. Gospod Diaci, izvolite.
Hvala za besedo. Predlagamo amandma na amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke, in sicer: "Za besedo 'odstotka' se doda besedna zveza 'ocenjene vrednosti', za besedo 'proizvodnja' pa besedna zveza 'za tekoče leto'." S tem je predlog nedvoumen. Amandma bo imel posledice na državni proračun v višini 0,5% ocenjene vrednosti bruto domačega proizvoda za tekoče leto. Napovedana vrednost BDP za leto 2002 je konkretno 5 milijard. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Kelemina, izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani! Naša poslanska skupina bo podprla predlog, ki ga je podala Stranka mladih, ker veliko bolj natančno opredeli tisti naš amandma k 25. členu. Mi bi pa radi s 25. členom le nekako izdatnejše vplivali na učinkovitost tega zakona, kajti pričakujemo, da je interes podjetij v težavah dovolj velik in tudi bo na podlagi, pričakujem, pozitivnih podzakonskih predpisov in pozitivnega tolmačenja, o čemer velikokrat govorim, možno pridobiti znatna sredstva iz tega naslova. Sami ste vobrazložitvi napisali, da lahko eno podjetje zaprosi za pomoč v višini največ 10 milijonov evrov. To so kar znatna sredstva, to ni malo. Če bi zdaj razdelili ta sredstva, ki so na razpolago letos, recimo, po tem ključu, nekim upravičencem, večjim podjetjem, bi lahko samo dve podjetji na ta način sanirali. Mislim, da bo interes bistveno večji. Takih gigantov, velikih podjetij, ki lahko pripravijo tako obsežne programe teh podjetij v težavah za prestrukturiranje, je veliko. Jaz sem trdno prepričan, saj poznate, ne bom jih zdaj našteval. S tem bi mogoče resnično nekako zagotovili ta sredstva, ki bi omogočala večjo učinkovitost tega zakona. Jaz ne bi zdaj rad govoril o tem, da so določene postavke v predračunu nepotrebne, čeprav bi lahko recimo rekel, da so. Ampak dejansko so ogromne vsote denarja iz državnega proračuna namenjene, po moji oceni, jaz rečem, da tudi za neprimerne stvari, in bi bilo bolj pametno, da se preusmerijo v gospodarstvo, v bazo, v to, od česar mi pravzaprav vsi skupaj črpamo in bomo črpalitudi v prihodnje. To je naš predlog obrazložitev. Upam, da bo podprt. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Peče, izvolite.
Če je namen poslanskih skupin resnično pristopiti k pozitivni vsebini tega zakona, mu seveda moramo dodeliti tudi ustrezna finančna sredstva. V okviru razprave na matičnem delovnem telesu je bilo tudi govora o večjih sredstvih in ker so ravno tudi predstavniki vlade so poudarjali, da je višino sredstev nemogoče opredeliti in da bo po vsej verjetnosti celotna kapaciteta sredstev izrabljena, kolikor bo vsaj komisija delala normalno, mislim, da je smiselno, da vsaj za dobro začetnico podpremo amandma Stranke mladih, torej da sredstva opredelimo s 5 milijardami. Hvala.
Hvala lepa. Nihče več ne želi razpravljati, zato zdaj lahko zaključimo razpravo in prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o amandmaju na amandma k 25. členu, katerega predlagatelj je Stranka mladih Slovenije, s tehničnim popravkom "ocenjene vrednosti", ne "ocenjena vrednost". Glasujemo! Navzočih nas je 52. Za je glasovalo 21, proti 28. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma na amandma ni bil sprejet. In zdaj odločamo še o amandmaju poslanske skupine SDS k temu členu. Glasujemo. Navzočih nas je 56, za je glasovalo 19, proti 35. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. In še na tretji strani amandma poslanske skupine SDS, samo obvestilo, da amandma za novi 25. a/ člen ni vložen v skladu s poslovnikom. Poslovnik pravi, da lahko na seji zbora vlagamo amandmaje k dopolnjenemu predlogu zakona, torej ne predvideva novih členov. Hvala lepa. Končali smo torej razpravo o vloženih amandmajih in prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. V drugi obravnavi smo na seji državnega zbora sprejeli dva amandmaja. Včeraj smo namreč v isti situaciji s soglasjem državnega zbora, ki je soglašal, da ni potrebno pripraviti pregleda, ker je količina amandmajev, sprejetih na seji državnega zbora, bila takšna, kotje danes, dva amandmaja smo sprejeli, in sicer k 22. in mislim, da k 3. členu. Sprašujem, če se kdorkoli ne bi strinjal, bomo prekinili to točko za pregled teh dveh amandmajev, ki sta bila sprejeta. Ne? Hvala lepa. To lahko štejem za soglasje, da pregled ni potreben in prehajamo na tretjo obravnavo in ugotavljam ponovno, da je zbor v drugi obravnavi sprejel amandmaje k 3. in 22. členu dopolnjenega predloga zakona. Sprašujem kvalificirane predlagatelje, ali nameravajo tema dvema členoma vložiti amandma, k 3. in 22? Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Gospa podpredsednica, rabimo kratek premislek.
Hvala lepa. Ni problema. Absolutno vsaka najava - koliko rabite prekinitve ob tej točki? Ali nadaljujemo lahko z ostalimi točkami?
Ja glejte, jaz predlagam, da je to bolj na koncu dnevnega reda.
Prekinjamo obravnavo te točke, da pripravite amandma za tretjo obravnavo. Na koncu opravimo glasovanje. Ali sem prav razumela, gospod Jerovšek, vi najavljate amandma?
Glejte, jaz ga imam v mislih, samo ne morem tako hitro slediti, ali je točno vse.
Hvala lepa. Ko boste sprejeli potrebno odločitev, nas prosim seznanite, da bomo s to prekinjeno točko lahko nadaljevali. Hvala lepa.
Prehajamo na ratifikacije. Smo pri 30. TOČKI DNEVNEGA REDA, pri PREDLOGU ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO IRSKE O ZRAČNEM PROMETU. Prosim predstavnike vlade, da pridejo v državni zbor, če bodo želeli besedo k predlogom zakonov. Zakon je obravnaval odbor za zunanjo politiko. Želi podpredsednik besedo? [[Želi.]] Prosim, gospod podpredsednik.
Hvala predsednik! [[...]]Dovolite mi, da vas samo opozorim, kolegice in kolegi, da odbor predlaga, da se k 2. členu predlaga amandma, ki se glasi: "Za besedami v izvirniku v angleškem jeziku se dodajo besede - v oklepaju, označenim z zvezdico, popravljeno besedilo, pod črto pa se doda opomba - izvirna dokumentacija je na vpogled v sektorju za mednarodno-pravne zadeve resorja za zunanje zadeve'." Ta amandma je redakcijske narave. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želijo besedo poslanske skupine za predstavitev stališč? [[Ne.]] K dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, torej razprava o členih ni mogoča, zato razpravo zaključujem in s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o zakonu. Lahko glasujemo? Prosim. Glasujemo o predlogu zakona. 49 navzočih, 42 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem 30. točko dnevnega reda. Prehajamo na naslednjo točko dnevnega reda, to je na 31. - OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN ZVEZNO VLADO ZVEZNE REPUBLIKE JUGOSLAVIJE O VZAJEMNEM SPODBUJANJU IN ZAŠČITI NALOŽB. Želi vlada besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo podpredsednik odbora za zunanjo politiko? [[Ne želi.]] Želijo besedo poslanske skupine? [[Ne želijo.]] Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, razprava o členih ni mogoča. S tem je razprava zaključena in s tem tudi druga obravnava predloga. Prehajamo na odločanje o zakonu. Glasujemo. 50 navzočih, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. Smo pri 32. TOČKI DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVI PREDLOGA ZAKONA O RATIFIKACIJI SPORAZUMA O TRGOVINSKEM IN GOSPODARSKEM SODELOVANJU MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN VLADO REPUBLIKE MOLDOVE. Želi zdaj vlada besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo kvalificirani razpravljavci? [[Ne želijo.]] Matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja, razprave o členih ni. Prehajamo na tretjo obravnavo, na odločanje o predlogu zakona. Lahko glasujemo? Prosim. Glasujemo o predlogu zakona o ratifikaciji. 48 navzočih, 45 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo zakon sprejeli in zaključili 32. točko dnevnega reda. Pri 33. TOČKI DNEVNEGA REDA smo pri POTRDITVI URADNEGA PREČIŠČENEGA BESEDILA ZAKONA O VOJAŠKI DOLŽNOSTI IN ZAKONA O TUJCIH. Uradni prečiščeni besedili je pripravila zakonodajno-pravna služba našega zbora in ju zbor potrdi brez razprave. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: "Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o vojaški dolžnosti." Glasujemo. Izmed 51 navzočih je 47 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor uradno prečiščeno besedilo navedenega zakona potrdil. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa. Potrdi se uradno prečiščeno besedilo zakona o tujcih. Glasujemo. Smo sredi glasovanja o sklepu, da se potrdi uradno prečiščeno besedilo zakona o tujcih. Premalo pozornosti v dvorani. Še enkrat. Drugič bom dal na glasovanjepredlog sklepa, da se potrdi uradno prečiščeno besedilo zakona o tujcih. Kolegice in kolegi, prosim za pozornost v dvorani. Glasujemo. Mir v dvorani. Smo sredi glasovanja. 55 navzočih. 51 za in 2 proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da smo uradno prečiščeno besedilo zakona potrdili. S tem smo zaključili to točko dnevnega reda. Drage kolegice in kolegi, prehajamo na 34. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA MANDATNO VOLILNE ZADEVE. Zbor bo pod to točko dnevnega reda obravnaval 7 predlogov sklepov o izvolitvi v sodniško funkcijo; predlog sklepa o razrešitvi in imenovanju člana nadzornega odbora RTV Slovenija in predlog sklepa o imenovanju člana in namestnika člana sveta za sistem plač v javnem sektorju. Prehajamo na odločanje. Sodni svet je državnemu zboru predložil 7 predlogov o izvolitvi v sodniško funkcijo na sodniška mesta, in sicer okrožnega sodnika na okrožno sodišče v Krškem, dveh okrajnih sodnic in dveh okrajnih sodnikov na okrajnem sodišču v Lendavi, Murski Soboti in Slovenj Gradcu ter dveh okrožnih sodnic na delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Želi predstavnik sodnega sveta besedo? [[Ne.]] Predloge je obravnavala mandatno-volilna komisija. Želi predsednik besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Poslanke ali poslanci? Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o posameznih predlogih sklepov. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi v sodniško funkcijo gospoda Petra Žnidaršiča na sodniško mesto okrožnega sodnika na okrožnem sodišču v Krškem. Glasujemo. 51 navzočih. 48 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi gospe Natalije Pavlič Goldinski v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na okrajnem sodišču v Lendavi. Glasujemo. Prosim za pozornost v dvorani. Smo sredi glasovanja. 47 navzočih. 43 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Sklep je sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi gospe Natalije Lebar v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na okrajnem sodišču v Murski Soboti. Glasujemo! 51 navzočih. 47 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo sklep sprejeli. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi gospoda Bogomirja Brložnika v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajnega sodnika na okrajnem sodišču v Slovenj Gradcu. Glasujemo! Smo sredi glasovanja. Sklep je sprejet. Od 51 navzočih 50 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi gospoda Simona Došna v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajnega sodnika na okrajnem sodišču v Slovenj Gradcu. Glasujemo! Sklep je sprejet. 51 navzočih. 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi gospe Gordane Indihar Veličkovič v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo! 51 navzočih. 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. In končno, na glasovanje dajem predlog sklepa o izvolitvi gospe Ane Jaklič v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na delovnem in socialnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo! Smo sredi glasovanja! Prosim za pozornost. 54 navzočih. 50 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi in imenovanju člana nadzornega odbora RTV Slovenija. Predlog sklepa je zboru predložila mandatno-volilna komisija. Želi predsednik besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Poslanke ali poslanci? Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o razrešitvi in imenovanju člana nadzornega odbora RTV Slovenija. Glasujemo! Prosim za pozornost. Smo sredi glasovanja. Sklep je sprejet. 53 navzočih. 48 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Sedaj bo državni zbor prešel na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju člana in namestnika člana sveta za sistem plač v javnem sektorju. Tudi ta predlog sklepa nam je predložila mandatno-volilna komisija. Želi predsednik besedo? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke in poslanci? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa o imenovanju člana in namestnika člana sveta za sistem plač v javnem sektorju. Glasujemo. 56 navzočih, 52 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog oziroma sklep sprejet. S tem smo zaključili to točko dnevnega reda. Prehajamo na nadaljevanje 5. TOČKE DNEVNEGA REDA - prosim za pozornost! - to je na TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DRŽAVNEM TOŽILSTVU. Naj spomnim, da je državni zbor ta torek opravil drugo obravnavo. V drugi obravnavi so bili sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, zato se je zbor na predlog predlagatelja odločil, da bomo na podlagi 138. člena poslovnika tretjo obravnavo opravili danes. Zdaj smo torej pri tretji obravnavi. Predlog sprejetih amandmajev in členov dopolnjenega predloga zakona ste prejeli na klopi. Ker do začetka obravnave ni bilo vloženih amandmajev, bo zbor opravil le razpravo o predlogu zakona v celoti. Želi vlada besedo? [[Ne želi.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin, če tako želijo. [[Ne želijo.]] Želijo besedo poslanke ali poslanci? [[Ne želijo.]] Zaključujem razpravo. Končali smo torej z razpravo o predlogu zakona v celoti. Na podlagi petega odstavka 140. člena sprašujem, ali je predlog zakona neusklajen? Takega podatka nimam. Zato lahko preidemo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Prosim za pozornost v dvorani. Glasovali bomo o predlogu zakona v celoti. Glasujemo. Državni zbor je sredi glasovanja. Zakon je sprejet; 53 navzočih, 44 za in 6 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 6.]] S tem smo zaključili to točko dnevnega reda. Smo pri naslednji, 6. TOČKI DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVI PREDLOGA ZAKONA O VARNOSTI NA SMUČIŠČIH. Tudi to drugo obravnavo smo opravili v torek, v tem tednu. Amandmaji niso bili vloženi. V skladu s 139. členom poslovnika prehajamo na tretjo obravnavo. Želim vas opozoriti, da je zaradi sprejetih amandmajev na seji matičnega delovnega telesa prišlo do neusklajenosti določb predloga zakona. Zato so predlagatelji zakona predložili uskladitveni amandma. Želijo besedo predlagatelji zakona? Prosim, kolega Kavtičnik.
Hvala lepa, predsednik, saj bom zelo kratek. Spoštovane kolegice in kolegi! Prišlo je do napake pri pisanju amandmaja oziroma takrat, ko smo pisali in vlagali amandma k 39. členu. Zato predlagam, da se ta uskladitveni amandma sprejme, kajti drugače bi prišlo do pravne praznine in v tem času, ko bi nov zakon še ne veljal, ne bi veljal torej noben zakon. Zato predlagamo, da potrdite ta amandma in s tem zagotovite, da bo zakon res lahko v veljavi in da bomo na naših smučiščih lahko varno smučali. Hvala.
Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Poslanke in poslanci? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Odločali bomo o uskladitvenem amandmaju in potem o zakonu v celoti. Ali lahko preidemo na odločanje? Prosim. Glasujemo o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo! 49 navzočih. 46 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Zdaj bomo odločali o zakonu v celoti. Glasujemo o zakonu v celoti. Pozornost! Glasujemo o zakonu v celoti! Od 50 navzočih jih je glasovalo 49 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem smo zaključili to točko dnevnega reda. Prehajamo na naslednjo, 7. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARSTVU POTROŠNIKOV. Tudi to drugo obravnavo smo opravili v torek ta teden. V drugi obravnavi so bili sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov, zato smo na podlagi poslovnika lahko danes prišli do tretje obravnave. Prehajamo na tretjo obravnavo. Želijo kvalificirani razpravljavci besedo? Razpravljamo o zakonu v celoti. Imamo amandma k predlogu, ki ga je vložila vlada. Ga imate na klopi? Gre za predlog, da se spremeni drugi odstavek 17. člena. Želi vlada pri tem besedo? Kdo drug? Ali lahko odločamoo amandmaju k predlogu zakona, ki ga je vložila vlada? Glasujemo o amandmaju k predlogu zakona k 17. členu, ki ga je vložila vlada. Prosim, da glasujete. 49 navzočih. Za 42 in nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ali je besedilo usklajeno? [[Ne.]] Želite vi besedo? Prosim, če se javite k besedi. Imate besedo. Prosim za mir v dvorani!
Ali lahko prosim za vašo informacijo. Ali je na klopi uskladitveni amandma, ki ga je dala vlada? [[Ne.]] Potem bom počakal, da službe razmnožijo uskladitveni amandma. Razen, če se strinjate, da brez tega lahko odločamo. Kolega Sok.
Jaz bi rad vprašal. Zdi se mi, da je tudi naša poslanska skupina vložila amandma. [[Glas iz ozadja.]] To je vladni. Pa ga nismo dobili. Lepo prosim, če to lahko preverite.
Ampak amandma bi lahko vložili do začetka obravnave. Vi ste ga vložili zdaj. Prosim, kolega Sok.
Saj ga je tudi vlada sedaj. Vi spreminjate dnevni red. Točko ena izpuščate [[...]]in tako naprej.
Vlada je vložila že prej, ampak samo razmnožen ni. [[...]] [[Medsebojni pogovor.]] [[...]]Gre torej za vprašanje, kdaj bo razmnožen, ne kdaj je bil vložen. Vi ste ga pa vložili sedaj. Predlagam, da prekinemo za hip to točko dnevnega reda, da ne izgubljamo časa in da preidemo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, NA TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O REVIZIJI POSTOPKOV JAVNEGA NAROČANJA. Tudi to obravnavo v drugi fazi smo opravili v torek ta teden. Na podlagi 138. člena poslovnika bomo tretjo obravnavo opravili danes. Prešli bomo na obravnavo zakona. Pregled sprejetih amandmajev in členov imate na klopi. Želi predstavnik vlade besedo? Prosim.
Predlagal bi uskladitveni amandma, ker kot veste, so z amandmaji bila razširjena aktivna legitimacija o vložitvi zahtevka za revizijo tudi na državno pravobranilstvo in urad, pristojen za konkurenco. Zato predlagamo, da se peti odstavek 37. člena spremeni tako, da se glasi: "Državno pravobranilstvo, urad, pristojen za javna naročila, in urad, pristojen za varstvo konkurence, v postopkih revizije ne plačujejo takse, ki jo določa ta zakon."
Želi še kdo besedo o zakonu v celoti? [[Ne.]] Ugotovili smo, da je zakon neusklajen. Vlada je predlagala uskladitveni amandma. Ali lahko vlada vloži uskladitveni amandma v obliki, kot to določa poslovnik? Lahko to prosim storite? Do takrat ne moremo odločati. Prosim. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prosim, da predstavniki vlade pri točkah, kjer čakamo na njihove predloge, predvsem pri zadnjih, pohitijo, pri ostalih smo za odločanje odgovorni mi, ker bomo že vložene uskladitvene amandmaje fotokopirali, da bomo lahko o njih odločali. Gremo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O MATURI. Državni zbor je v zvezi s to točko dnevnega reda zaprosil za mnenje samoupravni narodni skupnosti, za potrebe nadaljnjega postopka, tako v okviru matičnega delovnega telesa kot tudi pred državnim zborom. Ta točka za obravnavo na seji še ni pripravljena. Zato na podlagi 74. člena poslovnika predlagam zboru, da jo preloži na eno izmed naslednjih sej. O tem predlogu ni možna razprava poslancev, lahko pa razpravljajo predstavniki poslanskih skupin, če tako želijo. Moj predlog je, da zaradi nepripravljenosti na podlagi 74. člena preložimo drugo obravnavo predloga zakona o maturi na eno izmed naslednjih sej. Lahko odločamo o tem? Prosim. Smo sredi glasovanja o postopkovnem predlogu, da preložimo odločanje o predlogu zakona o maturi na eno izmed naslednjih sej. Ta predlog je sprejet. 49 navzočih. 47 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] S tem smo to točko zaključili. Smo pri NADALJEVANJU 11. TOČKE DNEVNEGA REDA, TO JE PRI TRETJI OBRAVNAVI PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ŽRTVAH VOJNEGA NASILJA. To točko smo obravnavali v sredo. Amandmaji niso bili vloženi, tako lahko preidemo na tretjo obravnavo, in sicer na odločanje o predlogu zakona. Lahko glasujemo. Prosim. [[Ne.]] Prekinjam glasovanje. Obrazložitev glasu. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Jaz želim obrazložiti svoj glas. Jaz bom glasoval za zakon. Vendar bi hotel opozoriti, da je tudi pri teh spremembah zakona izpadla ena zelo pomembna kategorija, ki bi jo morali zajeti kot žrtve vojnega nasilja. Zakon bom podprl v pričakovanju, da bo tudi ta kategorija v naslednji spremembi zajeta. Gre za del oziroma za pripadnike bivše italijanske vojske, iz zahodnega dela Slovenije, ki jim ni uspelo, bodisi se vključiti v narodnoosvobodilni boj, bodisi se zateči k zaveznikom ali se vrniti domov in so zaradi razmer, ki so nastale, padli v nemško ujetništvo. S temi spremembami zajemamo vojne ujetnike bivše kraljevine Jugoslavije v nemškem ujetništvu. Normativno so urejeni tudi prisilni mobiliziranci v nemško vojsko. Mislim, da bi bilo korektno in tudi nediskriminatorno [[...]]
Prosim za mir v dvorani.
[[...]]da bi tudi to kategorijo žrtev v bodočih spremembah, ko bomo pridobili seveda potrebne podatke, zajeli. S to pripombo in s to željo bom zakon tudi podprl.
Želi še kdo predstaviti stališča oziroma kako bo glasoval pri zakonu o žrtvah vojnega nasilja? [[Nihče.]] Odločamo o predlogu zakona. 53 navzočih. 43 za in 4 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 4.]] Zakon smo izglasovali. S tem zaključili 11. točko dnevnega reda. 12. TOČKA DNEVNEGA REDA PA ZADEVA TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ŽELEZNIŠKEM PROMETU. To obravnavo smo opravili v sredo. Vloženih amandmajev ni bilo. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Se opravičujem za trenutek. Dajem naprej besedo ministru, potem pa sekretariatu, da ugotovimo upravičenost predloga vlade, ki ga bo zdaj predstavil minister. Prosim za pozornost v dvorani.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci. Na podlagi mnenja sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve smo pripravili uskladitvene amandmaje. Jaz se opravičujem, ampak prihaja seveda nov tekst, kjer tudi piše, da so to uskladitveni amandmaji vlade k predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o železniškem prometu za tretjo obravnavo. Pri tem bi želel seveda poudariti, da ne bom dolg, da tistih zadev, ki so povezane z ustanovitvijo agencije, da je to tvarino predlagatelj oblikoval ob široki strokovni razpravi, v kateri so poleg strokovnjakov iz državne uprave sodelovali uveljavljeni strokovnjaki s pravnega, organizacijskega in ekonomskega področja. Zaradi tega menimo, da so določila oziroma način razdelitve funkcij, obveznosti in odgovornosti na ministrstvo, agencijo in pa izvajalce to je Slovenske železnice, s tem zakonom dobro definirane in so tudi usklajene z zakonom o javnih agencijah. Zato predlagamo, da se seveda ta zakon v tretji obravnavi sprejme z uskladitvenimi amandmaji, ki jih je pripravila vlada na podlagi tega mnenja, in sicer k 3. členu, k 5. členu, k 11. členu in k 19. členu ter predlog za novi 34.b člen. Hvala lepa.
Kakšno je mnenje naše zakonodajno pravne službe glede tega predloga? Ali je proceduralno sprejemljiv za nadaljnjo obravnavo? Prosim za pozornost.
Hvala lepa, gospod predsednik. Amandmaje, ki so bili vloženi kot amandmaji za tretjo obravnavo in v tem trenutku prekvalificirani v uskladitvene amandmaje, ocenjujemo tako. Predlagani amandma k 3., 11. in za 34.b člen izpolnjuje pogoje za uskladitvene amandmaje. Ni pa to mogoče ugotoviti za amandmak 5. členu in za amandma k 19. členu za spremembo 31. člena veljavnega zakona. Poleg tega je zakonodajno pravna služba opozorila tudi na nekatere druge neusklajenosti, vendar vsebinske, že v svojem mnenju k dopolnjenemu predlogu zakona. Zato bi prosila za nekaj časa, da opozorimo še na te neskladnosti. Hvala lepa.
V vsakem primeru ta hip ne moremo nadaljevati s proceduro. Nekaj nejasnosti je. Zakonodajno-pravna služba je tudi predlagatelja uskladitvenih amandmajev opozorila, da vsi ne pridejo v poštev. Ali lahko predlagetelj, upoštevajoč to mnenje, pripravi uskladitvene amandmaje? Če bodo ti do konca današnje seje pipravljeni, tako da lahko odločamo o njih, bomo o njih odločali, drugače bo državni zbor sklenil kako drugače. Prosim, kolega Podobnik.
Hvala. Kolegice in kolegi! Ta seja je zelo zahtevna in ima zelo veliko zelo zahtevnih točk. Smo pa pri vprašanju, ki se dotika načina našega dela. Jaz bi vas rad opozoril, da imamo pred seboj predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o železniškem prometu. Na matičnem delovnem telesu je bilo sprejeto kar nekaj amandmajev. Nato je matično delovno telo, v skladu z novim poslovnikom, poslalo dopolnjeni predlog zakona na plenum. Na to besedilo je zakonodajno pravnaslužba pripravila bolj dolgo strokovno mnenje, kot je število amandmajev. Vprašal bi se, ali v tej hiši "fura" in piše zadeve zakonodajno-pravna služba ali vlada in parlament. Vsaka stvar ima svojo mero. Po mojem mnenju je procedura končana. Imamo pred seboj tretje branje in moje skromno mnenje je, da se ne sme špekulirati z neusklajenostjo pri tem, če se kot član zakonodajno-pravne službe ne strinjaš s konceptom zakona. Spoštovane poslanke in poslanci! Zaposleni strokovnjaki v zakonodajno-pravni službi ne smejo pisati zakonov. Zakone piše vlada in parlament. Tu je nekdo presegel svoja pooblastila. Edina korektna pot je, da danes državni zbor odloča o dopolnjenem predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o železniškem prometu. Vse, kar je drugače, je v nasprotju z veljavnim poslovnikom. To je moje skromno mnenje.
Tako kot sem pojasnil, državni zbor bi zdaj, če ne bi bilo izjave vlade, da meni, da je prišlo do neusklajenosti, lahko odločal o predlogu. Vlada je svojo izjavo dala. Jaz sem jo vprašal, ali pri tem vztraja ali ne, če meni, da je temu tako, naj pripravi uskladitvene amandmaje, da bomo odločali, ker je o njih treba odločati, ker moramo ugotoviti, na katerih členih je po njenem mnenju do te neusklajenosti prišlo. Zato sem predlagal, da do nadaljnjega prekinemo to točko, da vlada pogleda, ali je temu tako, da mi formalno dobimo njen predlog. Če bomo ocenili, da gre za predloge, ki niso uskladitvene narave, temveč posegajo v vsebino zakona, o kateri je procedura že stekla, bomo to zavrnili in odločali o zakonu v celoti. Do takrat bomo sejo prekinili. Prosim, da vlada to naše priporočilo upošteva, pri čemer je zdaj ura 15.00. Če v kratkem vlada ne bo uspela pripraviti uskladitvenih amandmajev, bomo v državnem zboru odločili, kako naprej. Pri 13. TOČKI DNEVNEGA REDA imamo PREDLOG ZAKONA O GRADITVI OBJEKTOV. Ta predlog zakona smo obravnavali v sredo, bila je to druga obravnava. K manj kot desetini členov so bili vloženi amandmaji, tako da smo lahko na podlagi 138. člena poslovnika sklenili, da danes nadaljujemo s tretjo obravnavo. Želi predstavnik vlade besedo o zakonu v celoti? Če želi, ni potrebno. Ne želite, gospod Kopač? [[Ne.]] Želijo besedo poslanske skupine? [[Ne.]] Imamo, kolegice in kolegi, pregled amandmajev k predlogu zakona o graditvi objektov v tretji obravnavi. Ta pregled, na katerem sta k 2. členu vložena dva amandmaja poslanske skupine Socialdemokratske stranke, imate pred seboj na klopeh. Je temu tako? Ali lahko odločamo? Prosim, želi kdo besedo kobema amandmajema, ki sta vložena k 2. členu? Prosim. Prosim za mir, kolega Sušnik ima besedo.
Hvala lepa. Poglejte, mi smo želeli dopolniti definicijo vadbenega objekta v 2. členu, namenjenega športu in rekreaciji, predvsem z namenom, da bi spodbudili šport in rekreacijo na prostem. Dejstvo je namreč, da bi na tak način poenostavili postopek oziroma postopke, ki bi lahko opredelili določene površine za vadbo in za vse, kar sodi k temu. Da ne bom predolg, bom samo za ilustracijo nekaj povedal: pri nas pride eno nogometno igrišče na 6.000 prebivalcev, primerljive evropske države imajo to desetkrat večje. Glede tudi na, bom rekel, sprejemljivost tega amandmaja bom prenehal z razlago in prosim, da ga podprete. Hvala.
Želi še kdo besedo? Ali prav ugotavljam, da ne? Ali lahko odločimo? [[Da.]] Zaključujem razpravo. Najprej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 2. členu. Prosim za pozornost državnega zbora! Smo sredi glasovanja! Prosim? [[Glas iz ozadja.]] Prosim. Bil je ugovor. Prekinjam glasovanje. Prekinil sem glasovanje, ker je bila dvignjena roka, kar storim običajno. Naj še enkrat povem, če bi se zgodilo, da bi kdo dvignil roko po glasovanju, ko bi bil izid že znan, pravice za besedo ne bi več dal. Če je roka dvignjena v času glasovanja, je to še mogoče. Še enkrat bom dal na glasovanje amandma pod zaporedno številko 1 k 2. členu. Glasujemo! 54 navzočih. 15 za in 36 proti. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 36.]] Ugotavljam, da amandma ni dobil ustrezne podpore. Glasovali bomo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 2. členu. Glasujemo! Prosim za mir v dvorani! Smo sredi glasovanja o drugem amandmaju k 2. členu. 57 navzočih. 51 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prosim predlagatelja ali našo zakonodajno pravno službo. Ali je besedilo usklajeno?
Predsednik, hvala za besedo. Predlagamo tri res redakcijske amandmaje: k 58., 164. in 191. členu, ki so posledica amandmajev, ki so bili sprejeti že v drugi obravnavi. Členi niso bili zdaj popravljeni [[...]]Ni jih bilo moč amandmirati v tretji obravnavi. Mi smo to sicer vložili, če se ne motim, včeraj na zalogo. Ne vem, ali je treba posebej razmnožiti. Vsekakor so pa res tri redakcije in prosim, če jih spoštovane poslanke in poslanci podprete.
Kot je rekel minister Kopač, res uskladitveni amandmaji, dobivate jih pravkar na klop. Da tudi te točke ne bi prekinil, bom za hipec počakal, da jih pogledate. To so uskladitveni amandmaji k 58., 164. in 191. členu. Bom za hip počakal, da tudi te točke ne bomo prekinjali. Potem bomo odločali o tem. Ali kdo zahteva, da uskladitveni amandma dobi predse, ali lahko odločamo? Amandmaji se zdaj delijo. Ali kdo nasprotuje temu, da nadaljujem s proceduro? [[Nihče.]] Prav. Potem bomo najprej, kolegice in kolegi, odločili o uskladitvenem amandmaju k 58. členu. Ali lahko odločimo? Prosim! Pardon. Ugovarjate, kolega Sok? No, saj to sem prej vprašal, če kdo ugovarja. In ker ni nihče, sem menil, da lahkoodločamo. Če ugovarja eden pri tem, potem smo dolžni počakati, da dobi ta uskladitveni amandma predse. Zatorej bom počakal. Sem pa prej vprašal, preden ste protestirali proti temu. Imamo vsi uskladitvene amandmaje pred seboj? Prav. Torej lahko odločamo. Najprej o uskladitvenem amandmaju, ki ga vlada predlaga k 58. členu. Želi kdo besedo za obrazložitev glasu? [[Nihče.]] Potem bom ta predlog dal na glasovanje. Prosim. Amandma uskladitvene narave k 58. členu. Malo več pozornosti bo potrebno. Drugič bom dal na glasovanje uskladitveni amandma, ki ga predlaga vlada k 58. členu. Prosim za pozornost v dvorani, kolegice in kolegi. Prosim, da glasujete. Smo sredi glasovanja. Amandma je sprejet. 42 od 53 za, 4 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 4.]] Zdaj bomo odločali o uskladitvenem amandmaju vlade k 164. členu. Glasujemo. Glasujemo o uskladitvenem amandmaju vlade k 164. členu. Prosim za mir v dvorani. 47 navzočih, 41 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Tudi ta amandma je sprejet. In končno še zadnji uskladitveni amandma k temu predlogu zakona, zakonu o graditvi objektov k 191. členu. Glasujemo. Prosim za mir v dvorani. 52 navzočih. 45 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zdaj ta sprejet. Tako lahko odločimo o zakonu v celoti. Želi kdo obrazložiti svoj glas? [[Ne.]] Glasujemo predlogu zakona o graditvi objektov celoti. Prosim za pozornost v dvorani. Smo sredi glasovanja. 53 navzočih, 47 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da smo ta zakon sprejeli, zaključili to točko dnevnega reda in prehajamo na 25., NA NADALJEVANJE OBRAVNAVE PREDLOGA ZAKONA O INVESTICIJSKIH SKLADIH IN DRUŽBAH ZA UPRAVLJANJE. Smo v tretji obravnavi. Želi kdo besedo za predstavitev stališč poslanskih skupin o zakonu v celoti? Nihče ne želi besede. Prehajamo na razpravo o amandmajih. Imate jih na dveh ločenih dokumentih, in sicer k 177. členu predlog poslanskega kluba Liberalne demokracije, da se tretji odstavek črta, in predlog dveh poslanskih skupin, LDS in SLS, k 236. členu, da se za sedemnajstim odstavkom doda novi osemnajsti odstavek. Imamo dva amandmaja. Želi kdo o njima razpravljati? Najprej bomo dali amandma k 177. členu v razpravo. Želi kdo besedo? Ali prav ugotavljam, da nihče? Prav. Potem bomo odločili -prosim? Kolegica Krebsova? Želi besedo predstavnik vlade, pa sem to spregledal? Želite besedo? 177. člen, da? Amandma je, da se tretji odstavek črta. Se strinjate? Vlada se strinja s tem amandmajem.
Vlada se strinja s [[...]]
Se lahko izključite? Prav. Odločili bomo o amandmaju poslanskega kluba LDS k 177. členu. Glasujemo. Smo sredi glasovanja. 55 navzočih, 32 za, 11 proti. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je ta amandma sprejet. Imamo amandma k 236. členu dveh poslanskih skupin, in sicer LDS in SLS. Želi kdo besedo? Nihče? Vlada? Ste dvignili roko? Glasovati ne morete, namreč. Ste dvignili roko za besedo? Prosim. Morate se vključiti.
Hvala lepa. Tega amandmaja seveda, gre pač za amandma k 236. členu, ki pač delno odstopa v tistem delu, kar je vlada predlagala in kar smo včeraj obravnavali in ima vlada zato mnenje, da pač tega amandmaja ne moremo podpreti, vendar tudi ne nasprotujemo.
Dobro. To je stališče vlade. Prosim za mir v dvorani. Kolega Podobnik.
Spoštovane kolegice in kolegi! Rad bi vam pojasnil, kaj je bistvo tega amandmaja. Podpisal ga je tudi poslanski kolega Anderlič. Namreč, ta amandma se glasi: "Ne glede na določbe petnajstega odstavka tega člena, ki uzakonja obveznost preoblikovanja v vzajemni sklad, se investicijski družbi ni potrebno preoblikovati v vzajemni sklad, če delničarji investicijske družbe na skupščini s tričetrt večine vsega kapitala sprejmejo sklep, da se investicijska družba ne preoblikuje v vzajemni sklad." Tisti, ki poznate dinamiko in sploh logistiko takih odločanj, veste, da je to zelo zelo močna varovalka. Zato predlagam, da ta amandma podpremo. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? [[Ne želi.]] Smo pri 236. členu. Glasovali bomo o amandmaju dveh poslanskih skupin. Prosim, smo sredi glasovanja. 54 navzočih, 31 za in 12 proti. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je ta amandma sprejet. Smo sredi nujnega postopka, zato je mogoče amandma napovedati ustno. LDS ga je dal k 238. členu: "Besedilo prvega odstavka se nadomesti z besedilom," citiram, "'Družba za upravljanje, ki upravlja, prvič, investicijsko družbo oziroma - drugič, pooblaščeno investicijsko družbo, katere delničarji so na skupščini sprejeli sklep o preoblikovanju v investicijsko družbo, mora v roku 60 dni, šteto od datuma uveljavitve tega zakona, pričeti obračunavati upravljavsko provizijo za upravljanje investicijske družbe v višini in na način, kot to določa drugi odstavek 177. člena tega zakona.'." [[Konec citata.]] Želi kdo besedo o tem? Ali kdo vztraja, da amandma razdelimo na klopi? Ali je njegova vsebina jasna? Predstavnik vlade, prosim.
Hvala lepa za besedo. Gre za redakcijski amandma, vezan na včerajšnjo spremembo 177. člena, zato se vlada s tem amandmajem strinja. Hvala lepa.
Ali kdo vztraja, da ta amandma v fotokopirani obliki dobite na klopi, ali sem bil jasen glede njegove vsebine? Prosim, kolega Pucko.
Hvala lepa. Menim, da ne gre za nikakršen uskladitveni amandma, ker 127. člen ni bil spreminjan oziroma odprt, ampak gre za tipično zlorabo poslovnika in procedure. Zato predlagam, da o tem sploh ne glasujemo. Hvala.
Kolega Pucko, o katerem členu zdaj govorite, o 238.? Ne, zdaj smo pri glasovanju o 238. členu, veste, kolega Pucko. Vi ste verjetno šli naprej, na uskladitveni amandma, kajne?
Na amandma, ki smo ga pravkar dobili - uskladitveni amandma vlade, torej k 127. členu.
Aha, to je kasneje. Jaz sem še pri odločanju o 238. členu.
Se oproščam, ja.
To je nesporazum, ja. To je amandma, ki ga je vložila poslanska skupina LDS. Sprašujem, ali glede na to, da sem ga prebral in ga je moč v taki obliki vložiti, ker smo v nujnem postopku, ali kdo vztraja, da ga damo na klopi? [[Ne.]] Prav. Torej, da bo jasno, prosim: odločali bomo o amandmaju, ki ga k 238. členu vlaga poslanski klub Liberalne demokracije. Lahko odločimo o tem? Na mizo - kolegica Krebsova vztraja, da dobimo ta amandma na mizo. Naj se, prosim, fotokopira in razdeli. Prav. Če samo eden vztraja pri tem, vedno ugodimo taki zahtevi. Ali se zdaj deli ta amandma? [[Ne še.]] Potem prosim pristojno službo, da nam pomaga. Sicer po nujnem postopku tega ne bi bilo potrebno vprašati, ampak, gre tukaj za pomembne stvari. Če kdo ne meni, da mu je povsem jasno iz prebranega, kaj je vsebina amandmaja, sem za to, da če eden zahteva, ga dobi na klop, bomo za toliko časa prekinili razpravo, da ne bi bilo kasneje očitkov, da državni zbor ni vedel, o čem glasuje. Prekinil bom 25. točko, dokler pristojne službe v državnem zboru tega amandmaja ne razdelijo na klop, in se bomo k temu odločanju še vrnili. Bomo pa šli na 25.A TOČKO DNEVNEGA REDA. Včeraj smo končali odločanje O PREDLOGU ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU OD DOBIČKA PRAVNIH OSEB. Imamo predloga sklepov. Prosim za pozornost! Odbor za finance in monetarno politiko predlaga državnemu zboru, da sprejme tudi sklepa, s katerima ugotovi, da predloga zakona, ki ga je predlagal v obravnavo državni svet Republike Slovenije nista primerna za nadaljnjo obravnavo. Želi kdo besedo o teh dveh sklepih? [[Nihče.]] Ta razprava je zaključena.Prešli bomo na odločanje. Prosim za pozornost v dvorani! Na glasovanje dajem predlog naslednjega sklepa: "Predlog zakona o spremembi zakona o davku od dobička pravnih oseb v drugi obravnavi ni primeren za nadaljnjo obravnavo." Glasujemo! 51 navzočih, 41 za, 2 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da smo sprejeli sklep, da o spremembi zakona o davku od dobička pravnih oseb, EPA 50-II ni bil sprejet. Sklep je bil: Zakon ni primeren. S tem je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. Na glasovanje dajem predlog naslednjega sklepa: "Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o davku od dobička pravnih oseb, druga obravnava, EPA 803-II ni primeren za nadaljnjo obravnavo." Ali lahko glasujemo? Prosim! 54 navzočih, 42 za in 4 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani sklep sprejel. S tem je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. Ta točka dnevnega reda je zaključena. Gremo na 24. TOČKO DNEVNEGA REDA - ZAKON O POMOČI ZA REŠEVANJE IN PRESTRUKTURIRANJE GOSPODARSKIH DRUŽB V TEŽAVAH. Danes smo končali drugo obravnavo. Bilo je možno vlagati amandmaje. Enega imamo pred seboj. V tretji obravnavi ga vlaga poslanska skupina Socialdemokratske stranke. Ali ga imate pred seboj? Prav. Želi kdo razpravljati najprej o zakonu v celoti? O amandmaju? Želi. Kolega Jerovšek. Mir v dvorani!
Hvala lepa. Kot smo že večkrat povedali, je veliko vprašanje, če se bo ta pomoč podjetjem uresničevala. Vendar nekaj pomoči pa je vedno, nekaj sredstev je vedno. In pri dodeljevanju teh sredstev je v preteklosti prihajalo do velikih nepravilnosti. In potem ko so se začele te kazniva dejanja razčiščevati, kolikor se spominjam, ministri ali ministrica niso bili seznanjeni, kaj se je dogajalo. In da se ne bi takšna praksa ponavljala, s to rešitvijo dajemo možnost tudi kakšni manjši koalicijski stranki, da nekoliko sodeluje pri delitvi pogače. Hvala lepa.
Dobro. Želi še kdo besedo o amandmaju, ki ga je vložila poslanska skupina SDS k 22. členu zakona o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah? [[Nihče.]] Lahko odločimo. Prosim. Glasujemo o amandmaju k predlogu zakona, in sicer k 22. členu. Vložila ga je poslanska skupina SDS. Prosim za pozornost v dvorani. 56 navzočih, za 20, 35 proti. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Je zakon, je besedilo usklajeno? Ni ugovorov. Lahko torej odločimo o zakonu v celoti. Prosim, da glasujemo. Odločamo o zakonu v celoti. 50 navzočih, 40 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da smo zakon o pomoči za reševanje in prestrukturiranje gospodarskih družb v težavah sprejeli. S tem smo zaključili 24. točko dnevnega reda. Gremo k 7. TOČKI DNEVNEGA REDA. Na klopi imate uskladitvene amandmaje k PREDLOGU ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARSTVU POTROŠNIKOV. Smo v tretji obravnavi. Prosim, imamo vsi pred seboj. Kolega Sok.
Mi še vedno nismo dobili na klop amandmaja, ki ga je vložila poslanska skupina Nove Slovenije. In bi rad, da mi obrazložite. Gre namreč za to, da ste vi tudi v dnevnem redu preskočili posamezne točke in na samem začetku obravnave te točke smo mi tudi vložili ta amandma. Ne vem, kaj je narobe - sprašujem?
Torej ta amandma, koleg Sok, je bil vložen po začetku te točke dnevnega reda. Poslovnik to onemogoča. Morali bi ga vložiti do začetka te seje, do začetke te točke. Točka je trajala, ko ste vložili amandma. Storili bi presedan, če bi danes odločili drugače, kot veleva poslovnik. prosim, da to upoštevate. Jaz niti ne gledam vsebine amandmaja, samo to ugotavljam. Tako smo zahtevali tudi pri vladi in pri vladi bili enako dosledni. Imate torej pred seboj uskladitvene amandmaje, ki jih je dala vlada. Želi kdo besedo? Kolega Sok, prosim.
Poglejte, vi ste začeli zakon o železniškem prometu in je vlada šla pripravljati uskladitveni amandma. Se pravi, ne uporabljate istih kriterijev. Šli so pripravljati in ste jim rekli, če bodo pripravili amandma, točko pa ste že začeli. Se pravi, se držite enakega kriterija za vse.
Ampak, da se razumemo. Eno so uskladitveni amandmaji, en pa je amandma v tretji obravnavi. To sta dve različni postopkovni stvari, kolega Sok. Vlada ureja stvar z uskladitvenim amandmajem, vi pa vztrajate pri tem, da po končani tretji obravnavi odločimo o predlogu vašega amandmaja. Ne bi bilo problemov, če bi vi vztrajali pri uskladitvenem amandmaju. Vi predlagate amandma, ki ste ga vložili potem, ko je bila točka že odprta. To je razlika. Tukaj imamo uskladitvene amandmaje k 15., 36., 57. in 63. členu. Imate, prosim, ta dokument pred seboj? Prav. Želi kdo besedo o teh uskladitvenih amandmajih? [[Nihče.]] Najprej bomo odločali o uskladitvenem amandmaju k 15. členu. Da ne bom ponavljal, vse predlaga vlada. Odločali bomo o tem. Prosim za pozornost v dvorani. Odločamo o uskladitvenem amandmaju k 15. členu. 48 navzočih, 37 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je prvi amandma k 15. členu sprejet. K 36. členu imamo amandma. Želi kdo o njem besedo? [[Nihče.]] Glasujemo o amandmaju k 36. členu. Prosim, smo sredi glasovanja. 47 navzočih, 36 za in 1 proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je tudi ta sprejet. K 57. členu imamo amandma. Želi kdo o njem besedo? Dajem ga na glasovanje. 49 navzočih, 37 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Tudi ta je sprejet. In končno še zadnji k 63. členu. Želi kdo besedo? Dajem ga na glasovanje. Glasujemo o uskladitvenem amandmaju k 63. členu. Prosim za mir v dvorani, smo sredi glasovanja. 46 navzočih, 36 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da smo o uskladitvenih amandmajih odločili, vse sprejeli, tako neusklajenosti ni več in lahko odločimo o zakonu v celoti. Želikdo obrazložiti glas? Prosim, kolega Sok.
Hvala za besedo. Jaz pač mislim, da tako bezljanje, kot se tukaj uprizarja v tem državnem zboru, ne vodi k kvalitetnemu sprejemanju zakonov. Temu enostavno ni možno slediti, gospod predsednik. Enkrat ste na 24. točki, enkrat na 7., enkrat ne prinesete amandma, enkrat čakamo. Ne vem, kam to vodi. Še enkrat povem.
Kolega Sok.
Saj me ne rabite nič [[...]]Povedal sem vam pač tako, kot je. Bom obrazložil glede tega zakona o varstvu potrošnikov. Mi smo vložili amandma, kajti v drugem branju je bilo sprejeto, da mora kupec, se pravi potrošnik, dokazati napako ali škodo pri nekem proizvodu. Nam se to ne zdi sprejemljivo in s takšno rešitvijo ste seveda potrošnika spravili v izrazito podrejeni položaj napram proizvajalca. Ta rešitev v zakonu sigurno ni dobra. Zadeva bi morala biti rešena na takšen način, da bi pravzaprav bil potrošnik, če že ne v nadrejenem, vsaj v enakem položaju s proizvajalcem. Sedaj pa je potrošnik v izrazito podrejenem, kajti, on mora dokazati, da mu je proizvajalec prodal nek proizvod, ki je zanič ali pa ki nosi v sebi neko napako. Hvala lepa. Jaz bom glasoval proti temu zakonu.
Rad bi samo to povedal. Če kdo meni, da preveč hitimo s proceduro, potem lahko pri vsakem odločanju na mojo odločitev imamo odmor. Nikoli nisem dal na glasovanje neke odločitve, če nisem bil vsaj pri sebi, kot predsedujoči, prepričan, da poslanke in poslanci vemo, o čem odločamo. Vedno tudi počakam. Če bo kdo menil, da gremo prehitro, bomo vedno za vsako odločitev potrebovali nekaj časa. Ni problem v tem. Kolega Sok, vaše sporočilo sem razumel in ga bom upošteval. Prosim, kolega Sok.
Glejte, gospod predsednik, mi imamo v poslovniku zapisano, da v toku seje lahko samo dvakrat menjate dnevni red točk. Vi pa ste jih danes že na tej seji vsaj petkrat. Pa ste bili na 24., pa na 7., pa na 6. in tako naprej. Se pravi, tako kot paše, pač preskakujete.
Ne, to ni eno in isto. Mi zdaj na koncu seje rešujemo točke dnevnega reda, kot so pripravljene. Drugače tudi ne moremo zaključiti seje. Ali pa bi pri vsaki točki ugotovili, da preložimo vsebino točke na eno izmed naslednjih sej; ali pa čakamo, kar bi lahko čakali tudi do drugega tedna. Vendar v skladu z načrtom dela v državnem zboru, ki si prizadeva za večjo produktivnost, pač to ni tako zavedeno. Jaz bom, kar je bistvo vašega sporočila, pri vsaki odločitvi ravnal tako, da je ne bom dal na glasovanje, če ne bom absolutno prepričan, da vsivemo, o čem glasujemo. To pravico vsako od nas ima in jo predsedujoči v celoti spoštujemo. Glasujemo lahko o zakonu v celoti? Lahko. Glasujemo o predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varstvu potrošnikov v celoti! Zakon je sprejet; 50 navzočih, 35 za in 7 proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 7.]] S tem smo to točko zaključili. Smo pri prekinjeni 25. TOČKI DNEVNEGA REDA - PREDLOGU ZAKONA O INVESTICIJSKIH SKLADIH IN DRUŽBAH ZA UPRAVLJANJE. Smo v nujnem postopku v tretji obravnavi. Našo proceduro smo prekinili potem, ko je bila zahteva, da poslanke in poslanci pridobite predse amandma poslanske skupine LDS k 238. členu. Ali imate ta amandma pred sabo? Ravnokar se deli, slišim. Imate? Prav. Torej lahko nadaljujemo s proceduro odločanja. Odločali bomo o amandmaju poslanske skupine LDS k 238. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Odločamo o amandmaju poslanske skupine LDS k 238. členu. Glasujemo. 53 navzočih, 35 za in 7 proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da smo ta amandma sprejeli. Zdaj sprašujem pristojne, vlado oziroma zakonodajno-pravno službo, kako je z usklajenostjo? Želite besedo? Prosim, zakonodajno-pravna služba.
Hvala lepa, gospod predsednik. V smislu petega odstavka 140. člena poslovnika državnega zbora sem vas dolžan opozoriti, da je zaradi sprejetega amandmaja k 235. členu, kjer je bil novi petnajsti odstavek, prišlo do neskladja s 127. členom zakona, ki govori o investicijskih bonih, investicijskih kuponih - ne govori o nematerializirani obliki. To bi bilo treba dodati z ustreznim amandmajem.
Ima vlada pripravljen uskladitveni amandma? Prosim, predstavnik vlade.
Hvala lepa. Vlada je pripravila uskladitveni amandma, mislim, da je bil tudi že razdeljen.
Zdaj pa, prosim, to je tema, o kateri je kolega Pucko govoril? [[Da.]] Prosim, imate besedo. Se opravičujem, če sem vas zmotil. Prosim, imate besedo, samo vi.
Gre samo za uskladitveni amandma na podlagi tega, da je pač bil spremenjen 235. člen in je prišlo do neskladja s 127. členom. Na podlagi opozorila zakonodajno-pravne službe je vlada tekom noči oziroma današnjega dne pripravila to redakcijo in vložila ta amandma.
Hvala lepa. Kolega Pucko, želite še enkrat besedo? Ne? Prav. Imate besedo, kolega mag. Vizjak.
Poglejte, moram ostro protestirati. In sicer, novi poslovnik naj bi naše delo naredil jasnejše, transparentnejše in odgovornejše. Tu pa dobivamo na mizo nekatere zadeve, ki jih niti približno ne moremo ne proučiti, ne se o njih jasno opredeliti, in seveda sedaj gremo čez to stvar kot brzi vlak, in seveda težko težko odločamo o takih zadevah. Mislim, da je, gospod predsednik, to napačen postopek pri tako pomembnih vprašanjih.
Če kdo meni - in to bomo upoštevali - da je treba vzeti čas za premislek o odločitvah, morda celo, da se prestavi odločitev na eno izmed naslednjih sej, to lahko predlaga in o tem bo državni zbor odločil v skladu s poslovnikom. Ali je tak predlog pri tej točki dnevnega reda? Pravim vedno, nihče od nas, ki vodi proceduro, ne želi voditi procedure tako, da bi bilo zaradi časovnih ali drugih stisk ogroženo odločanje o vsebini zakona. Ali želi kdo, da to odločanje prestavimo na eno izmed naslednjih sej, kot določa poslovnik? [[Ne.]] Razprava o uskladitvenem amandmaju je torej odprta. Želi še kdo besedo? Prosim, predstavnik vlade.
Če smem samo še dodatno pojasniti [[...]]
Prosim za mir v dvorani! Predstavnik vlade ima besedo.
Samo dodatno bi želeli še pojasniti, da pri tem uskladitvenem amandmaju ne gre za nikakršne bistvene spremembe. Gre samo za uskladitev z že obstoječim zakonom o trgu vrednostnih papirjev, 4. členom, ki že velja in ki ga je državni zbor tudi že sprejel in zaradi redakcijske spremembe, ki se je zgodila včeraj pri 235. členu, je to nujno, da sta zakona usklajena. Vsebina se ne spreminja in nima pomena za to v drugem smislu kot redakcijske narave.
Prav. Želi še kdo kakšno pojasnilo, stališče preden bomo odločili o uskladitvenem amandmaju? [[Nihče.]] Lahko odločamo. Državni zbor bo odločil o predlogu uskladitvenega amandmaja, ki ga vlaga vlada k 127. členu. Glasujemo! Prosim za pozornost v dvorani. 55 navzočih, 34 za in 9 proti. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Tako lahko državni zbor odloči o zakonu v celoti. Ali lahko odloči? Prav. Odločamo o zakonu v celoti. Glasujemo! 54 navzočih, 38 za in 4 proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je zakon v celoti sprejet. Ta točka je končana. Glede predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o železniškem prometu in dopolnitvah zakona o reviziji postopkov javnega naročanja - amandmaje še razmnožujemo in delimo na klop. Zato predlagam, da državni zbor počaka z odločanjem o teh dveh točkah in opravi z 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - predlog odloka o razpisu predhodnega zakonodajnega referenduma o predlogu zakona o p reoblikovanju in privatizaciji javnega podjetja Slovenske železnice d.d. Mi smo, kot se spomnite, včeraj zvečer prekinili odločanje o tem predlogu zakona, ker je prišlo do odločitve, da se sestane vodstvo državnega zbora in vodje poslanskih skupin. Mi smo se sestali dvakrat, včeraj in danes zjutraj. Po tem posvetu, kjer so bili nekateri različni predlogi, so potem poslanske skupine štirih strank vložile predlog sklepa k obravnavi 2. točke dnevnega reda, torej k predlogu odloka o razpisu predhodnega zakonodajnega referenduma o predlogu zakona o preoblikovanju in privatizaciji javnega podjetja Slovenske železnice. Ali želi kdo od predlagateljev pojasniti državnemu zboru to odločitev? Kolega Anderlič. Prosim, imate besedo.
Po dodatnem temeljitem razmisleku, predvsem pa po nastopu tudi vodje poslanske skupine SLS, ki je na začetku te točke utemeljil razloge, zakaj bi bilo treba dopolniti oziroma spremeniti referendumsko vprašanje, in pa po tistem, ko smo dobili poročilo matičnega delovnega telesa, kateremu je državni zbor naložil, da naj poskuša popraviti stvari tako, da bi bile jasne in da bi nesporno zagotavljale potem po izidu referenduma tudi možnost realizacije eventualno izglasovanih rešitev. Ker po vseh teh proučitvah nismo uspeli si odgovoriti enoznačno na to vprašanje, ali je to mogoče preliti v zakonske rešitve in da bi na tej osnovi lahko tako državni zbor kot tudi vlada izvajala ta pooblastila, ki bi jim jih na nek način naložili volivci, zato seveda menimo, da je treba, da predlagatelji pojasnijo nekatera vprašanja oziroma da spremenijo v vsaj treh, predvsem četrti, peti in šesti alinei referendumsko vprašanje, sicer bo to povzročilo vrsto nesporazumov in nezmožnosti realizacije tega vprašanja. Seveda je to vse znotraj postopka, ki nalaga državnemu zboru, da se odgovorno odzove na zahtevo volivcev, kakor tudi da upošteva rezultate in jih potem prelije v ustrezne rešitve. In ker, kot sem rekel, obstajajo razlogi, da temu ne bo tako, predlagamo, da se sprejme ta sklep. Hvala.
Da bo vsem nam, pa tudi nenazadnje podpisnikom, ki so bili uspešni in obvezali državni zbor k odločitvi, v tem smislu jasno, kakšne so konsekvence morebitne odločitve, ki jo predlaga predlagatelj, štiri poslanske skupine. Naj povem, da bi v primeru, ko bi državni zbor tako odločitev, kot jo predlagatelji dajejo, sprejel, v naslednjih dneh s predlagatelji za referendum ocenil, ali je mogoče, ne da bi posegal v vsebino, tako spremeniti vprašanja, da bodo povsem jasna in naj bi potem na izredni seji, na kratki izredni seji prihodnji teden, odločali o takem vprašanju. Državni zbor bo odločil, ali je uskladitev, če bo do nje prišlo, uspešna. Če ne bi bila uspešna, bi morda odločil, da morda takega vprašanja ne potrdi, potem imajo predlagatelji pot na ustavno sodišče, če bi bili pogovori s predlagatelji uspešni, pa bo tako preformulirano vprašanje, da bo državni zbor v skladu z ustavo potrdil razpis referenduma. To je konsekvenca te odločitve. Želi še kdo besedo? Prosim, kolega Vizjak.
Ja, tega predloga sklepa ne bom podprl, predvsem iz naslednjega razloga: zaradi tega, ker je v proceduri v tem parlamentu bil ta predlog na delovnem telesu. Na tem delovnem telesu so bili tudi predstavniki vseh poslanskih skupin, ki sedaj predlagajo ta sklep. Bili so tudi, seveda, predstavniki predlagatelja. Na tem odboru se je takrat razvila debata. In nekako je bilo na koncu soglasje, da je le vse jasno. In nenazadnje to sledi tudi iz poročila zakonodajno-pravne službe. In sedaj, po tem, se baje pojavljajo nove neznanke in nove nejasnosti. Sedaj mi ni popolnoma jasno, ali do takrat te pobude te štiri poslanske skupine še niso dovolj proučile, da so šele naknadno ugotovile te nejasnosti, ali se je zgodilo kaj drugega. Ali pa so celo kakšni politični motivi za to, da se danes ta odlok oziroma ta predlog odloka ne sprejme. Skratka, mislim, da ni zadeva vprašanje v jasnosti, ampak v nečem drugem in zato bom to podprl, kajti, če bi bilo to nejasno, bi bilo to nejasno tudi že na odboru za infrastrukturo.
Kolega Sok, prosim. Prosim, kolega Sok.
Hvala lepa. Tudi jaz sem enakega mnenja [[...]]
Mir v dvorani. Kolega Sok je edini, ki ima besedo.
Saj me ne moti, naj kar govorijo. Na odboru za infrastrukturo je bilo s strani predlagateljev povedano, da na vsebinske spremembe, kar se tiče teh šestih vprašanj, niso pripravljene in jih ne bodo sprejeli, so pa pripravljeni izboljšati tekst, če bi postala ta vprašanja, tako kot so menili poslanci LDS-a in pa Ljudske stranke, potem postala nekoliko jasnejša. Iz tega razloga je bila na odboru za infrastrukturo imenovana komisija, v kateri so bili predstavnik LDS-a, predstavnik Združene liste in pa predstavnik Slovenske ljudske stranke. Popravljeni tekst tega odloka glede teh šestih vprašanj smo dobili, zdaj pa naenkrat tu preobrat: da pač ta vprašanja niso jasna in da je treba odlok kot takšne, ne vem, zavrniti pa prestaviti na naslednji teden. Rad bi opozoril samo še na eno [[...]], ko je vlada vložila v državni zbor predlog preoblikovanja in privatizacije javnega podjetja Slovenskih železnic po nujnem postopku, po nujnem postopku, je bil eden od argumentov ta, da vsak dan nastaja toliko in toliko izgube in da je treba zakon čimprej sprejeti. Se pravi, dalj ko boste odlagali s tem referendumom, večja bo izguba in večji bodo stroški teh vaših odločitev. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? Ne. Potem bomo odločali o predlogu, kot ste ga prejeli na klop, predlog sklepa štirih poslanskih skupin. Dajem ga na glasovanje. Glasujemo. Prosim za mir v dvorani. 55 navzočih, 37 za in 15 proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 15.]] Kot veste, mora državni zbor v skladu z ustavo in zakonom odločiti v zakonitem roku o tej pobudi, zato smo vezani na roke. Stališče v zvezi s sprejetim sklepom moramo sporočiti državnemu zboru oziroma morajo pobudniki sporočiti do vključno torka, 3.12., tako da bi bili potem izpolnjeni pogoji za sklic izredne seje in odločanje o tem. Državni zbor bo torej v zakonitem roku odločil o pobudi podpisnikov, ki so zbrali uspešno dovolj podpisov, da smo se dolžni o njej odločiti. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Zdaj imamo pred koncem še dve. Ali lahko mi pomagate ugotoviti? Imate pred seboj uskladitvene amandmaje? Pri zakonu o spremembah in dopolnitvah zakona o reviziji postopka javnega naročanja? Imate ali ne? Ne? Kaže, da nimate še. Prosim? Nimate. Potem bom odredil deset minut odmora, razen seveda, če meni kdo, da lahko odločimo brez tega, da razdelim na klop, ampak - bom dal deset minut odmora. Ob 16. uri bo državni zbor odločal še o dveh točkah in potem zaključil današnje delo in 20. redno sejo.
Poslanke in poslance vabim, pridite v dvorano, odločali bomo še o dveh točkah in potem sklenili 20. sejo. Prijazno prosim vse kolegice in kolege, da pridejo v dvorano. Menim, da še nismo sklepčni. Če pa smo, smo na robu. Prosim kolegice in kolege, prijazno jih prosim, da iz preddverja pridejo v dvorano. Kolegice in kolegi! Nadaljevali bomo z našim delom. Najprej bomo šli na 8. točko. Rad bi prosil za vašo uvidevnost. Tukaj je v levem zgornjem kotu poudarjena številka 20. Ta točka je 8. in ne 20. Prišlo je do pomote v službah. Gre torej za 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, ZA PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O REVIZIJI POSTOPKOV JAVNEGA NAROČANJA. Vlada predlaga uskladitveni amandma k 31. členu. Sprašujem, ali želi kdo besedo v zvezi s tem? [[Nihče.]] Ali lahko državni zbor odloči o tem? Lahko. Dajem ta amandma na glasovanje. Prosim glasujemo! Smo sredi glasovanja. Prosim za vašo pozornost! Smo, mislim, da na robu sklepčnosti. Še enkrat bom prav prijazno prosil kolegice in kolege, ki so v preddverju ali v svojih pisarnah, da se nam pridružijo. Državni zbor čakata še dve odločitvi in potem bomo lahko zaključili z 20. sejo. Prav prijazno prosim, da se nam lahko pridružijo. Z vašim dovoljenjem bom še kratek čas počakal, preden bomo drugič odločali, da ne bi dajal potem 10 minut odmora. Ali je še kdo v preddverju, ki bi lahko prišel in odločal o uskladitvenem amandmaju? Prav. Če bi zdaj torej vsi glasovali [[...]]Prosim za mir! Prosim, da odločimo, drugič, o amandmaju vlade k 31. členu zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o reviziji postopkov javnega naročanja. Glasujemo. Mir v dvorani, smo sredi glasovanja. 49 navzočih, 44 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. In zdaj lahko odločimo o zakonu v celoti. Želi kdo besedo za obrazložitev glasu? [[Nihče.]] Predlog zakona v celoti dajem na glasovanje. Prosim, glasujemo o predlogu zakona v celoti. Malo več pozornosti bo potrebno. Vnovič, drugič prosim kolegice in kolege, če se usedejo na svoja mesta. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o reviziji postopkov javnega naročanja drugič dajem na glasovanje za sprejetje v celoti. Prosim, smo sredi glasovanja. 51 navzočih, 42 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] S tem smo torej zakon sprejeli in končali 8. točko dnevnega reda. Ali imate pred seboj uskladitvene amandmaje vlade k 11. in 14. členu? Počakali bomo trenutek, da dobite amandmaje k 11. in 14. členu predse, ker torej razmnoženih amandmajev k 11. in 14. členu še nimate pred seboj. In razumem, da je želja državnega zbora, da ima uskladitvene amandmaje pred seboj, ko odloča o njih. Imamo pa uskladitvene amandmaje k 3., 11. in 34.b členu. Minister, imam prav? Čakamo še dva amandmaja. Samo še razmnožiti jih je treba in razdeliti.
Za potrpežljivost bi se rad zahvalil kolegicam in kolegom, vlado pa prosil da je drugič urgentnejša. Zdaj se res tudi amandmaja k 11. in 14. členu razmnožujeta. Imamo še šest glasovanj in bomo zaključili sejo. Imamo pet amandmajev in glasovanje o zakonu v celoti. Vodjem poslanskih skupin se zahvaljujem, ker bodo opozorili kolegice in kolege, da nadaljujemo sejo. Sekretarje poslanskih skupin prosim za pomoč, da povabite kolegice in kolege v dvorano, da bi zaključili sejo. Vsak čas pričakujem, da bodo službe razmnožile še drug dokument, amandmaje, ki jih je vlada vložila naknadno. Potem bi lahko odločali. Najprej bomo odločali o amandmaju k 3. členu, potem o amandmaju k 11. členu, o še enem amandmaju k 11. členu. Potem o amandmaju k 14. členu in amandmaju za novi 34.b člen. Predlagam, da začnemo. Smo dovolj zbrani, da nadaljujemo. Vsak hip pričakujem, da bomo razdelili razmnožene uskladitvene amandmaje pod številkama 3 in 4. Najprej vabim, da odloči državni zbor o amandmaju k 3. členu, predlagateljica uskladitvenega amandmaja je vlada. Želi kdo razložiti svoj glas? [[Nihče.]] Odločamo o - kolega Školč. Mir v dvorani.
Moram reči, da ni mogoče govoriti o amandmajih, če amandmajev ni na mizi. To je
Ta je.
Ta je. Se opravičujem. Potem izkoriščam za naslednje. Situacija, ki se je zgodila okoli tega zakona, je naravnost porazna, kar se tiče postopka sprejemanja zakona. Zato bi se mi zdelo v korist tega - da uveljavljamo poslovnik in da vzdržujemo integriteto odločanja, del pripomb je bilo prej tudi s strani drugih kolegov glasnih, marsikdo pa godrnja, tako rekoč pred dvorano ali od enega do drugega - da v takih situacijah seveda naredimo to, kar je bila predpostavka poslovnika, da zakon zavrnemo in počakamo, da dobimo tekst, o katerem je mogoče odločati normalno. Ker poglejte, ti tako imenovani uskladitveni amandmajiso zares amandmaji, ki rešujejo neko situacijo, ki se ni zgodila v tretji obravnavi, ampak se je zgodila prej. Vse to je bilo kolegom, ki se s tem ukvarjajo, prezentno. Rešitve, o katerih bomo zdaj razpravljali, o teh rešitvah bi morali razpravljati dejansko v okviru tretje obravnave, ne pa v tako imenovanem uskladitvenem postopku. Tehnično je to seveda vse mogoče, po vsebini je pa to nedopustno. Ta, bom rekel, dobra volja in želja, da bi se vsem ugajalo, diskreditira parlament v pozicijo, da nam lahko kdo očita, da ne vemo, o čem odločamo. In to bo v tem trenutku taka situacija. Zato, predsednik, je predvsem na vas, ali to dopuščate ali ne dopuščate. Ne gre samo za vprašanje, da mi v nekem roku končamo neko sejo; gre za vprašanje, ali parlament verodostojno odloča. In sam ocenjujem to situacijo kot situacijo, v kateri ni mogoče verodostojno odločati. Lahko, da se motim, da sem nepoučen, ampak do te mere sem zbran v tem času, ko je ta zaplet nastal, da si upam staviti, da če bi recimo delali neko anketo in nekoga vprašali, naj pove, o čem bomo pa vodili uskladitev, da ga ni junaka v tej dvorani ta trenutek. In to je situacija, ki ne dopušča odločanja. Toliko. Hvala lepa.
Kolega Podobnik, obrazložitev glasu.
Glasoval bom za ta amandma. Ob tem pa bi rad povedal, da se postavlja vprašanje, ki je vezano na novi poslovnik; to sem že dvakrat odprl na kolegiju. Če sem bil prej morda pregrob v svojem nastopu do strokovnjakov pravnikov v zakonodajno-pravni službi, se jim za grobost opravičujem, problem pa ostaja. Ko delovno telo pripravi zakon in ga pošlje na plenum - bom kratek - je problem, o katerem je govoril kolega Školč, in potem zakonodajno-pravna služba pripravi strokovno mnenje na ta tekst, imamo praviloma poslanci samo en dan ali pa zelo malo časa, da odreagiramo z amandmaji. Kdo je odgovoren, da pripravi amandmaje? Torej ker ni bilo amandmajev, je pač treba oceniti, da so poslanske skupine ocenile, da niso potrebni. In sedaj imamo v okviru postopka samo možnost, da podpremo predlagane štiri uskladitvene amandmaje. Sam jih bom tudi podprl. Tu je pa tudi naloga za komisijoza poslovnik, da se zelo resno sooči s tem vprašanjem. Hvala lepa.
Želi še kdo besedo? Razprava je o amandmajih. Glejte, ni se še zgodilo in se tudi ne bo, da bi jaz kot predsednik zaradi teh ali drugih motivov rekel, da mora iti glasovanje ali procedura o nekem zakonu ali drugem aktu skozi parlament, če bi kdorkoli iz pravnih služb oziroma zakonodajno-pravne službe ali sekretariata menil, da je to v nasprotju s proceduro. To je prva stvar. Če mi kdo to reče, se pozanimam, ugotovimo, ali je temu tako ali ne; če je v nasprotju, ne gre naprej. V dveh letih je bilo tako in tudi v naslednjih dveh, če bomo skupaj v tem mandatu, bo tako. Zdaj ta hip, kolega Školč, nimam težav s proceduro pri tem. Nek drug problem je, ki ste ga odprli, pa ga s tega mesta ne morem in ne smem komentirati - vprašanje, ali bi lahko državni zbor glede na odprta vprašanja, ki so se postavila pri tem zakonu, že lahko suvereno v skladu s poslovnikom vrgel ta poslovnik z dnevnega reda. Ampak v to se ne smem mešati. Tako ni sklenil. Morda bo sklenil zdaj pri tem glasovanju, to je v suvereni pravici državnega zbora. Želi še kdo besedo o 3. členu? [[Ne želi.]] Dal bom na glasovanje uskladitveni amandma vlade k 3. členu. Glasujemo. 49 navzočih, 30 za, 6 proti. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je sprejet. Smo pri amandmaju k 11. členu. Namreč, da se besedilo enajstega odstavka 15. člena, ki ga določa 11. člen, se beseda "agencija" nadomesti z besedo "upravljavec". Odločamo o tem predlogu, tem amandmaju. Glasujemo! 50 navzočih, 35 za in 4 proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je sprejet. Na dokumentu, ki ste ga pred kratkim dobili na klop, imate k 11. členu še en amandma vlade. V besedilu 11. člena se v noveliranem besedilu v četrtem odstavku tretjem stavku za besedo "ministrstvo" nadomesti z besedilom "če pred tem ni zahteval odločanje arbitraže". Glasujemo! Glasujemo o amandmaju k 11. členu. 48 navzočih, 32 za in 5 proti. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da smo ta amandma sprejeli. K 14. členu vlada vlaga uskladitveni amandma. Odločamo o njem. Pardon. Prekinjam glasovanje. Kolega Sok ima besedo.
Torej, dejansko pogrešam tu predstavnico zakonodajno-pravne službe, da bi pojasnila, v čem je ta amandma uskladitveni. Mislim, da tu ne gre za uskladitveni amandma. Ne vem, v čem je to uskladitev, ker je to čisto novi amandma, ki spreminja tekst, ki ste ga sprejeli v drugem branju. Hvala lepa.
Minister, ali lahko pojasnite? Amandma k 14. členu. Prosim. Želite pojasniti? Prosim, državni sekretar. Utemeljite, da gre za uskladitveni amandma. To je vprašanje.
Kolega Sok.
Še vedno trdim, da to ni uskladitveni amandma. Uskladitveni amandma se sprejema takrat, ko sta dva člena med sabo, recimo, neusklajena. Ta člen se ne tiče nobenega drugega člena. Se pravi, v tretjem branju ste pač vložili nek amandma, ki spreminja tisto, kar smo v drugem branju že sprejeli. To pa ni v ničemer uskladitev med posameznimi členi. To pač tako mislim in bi bilo mogoče prav, da bi predstavnica zakonodajno-pravne službe odgovorila na to. Hvala lepa.
Ali vas lahko prosim za besedo? Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kar se tiče prvega amandmaja [[...]]
K 14., amandmaja k 14.
Ja, k 14. členu k prvemu delu, ki se nanaša na 21. člen. Gre za opustitev besedila "ter drugi predpisi". Namreč, prvi del besedila se nanaša na naloge javne agencije. Naloge javne agencije določa zakon. Ker javna agencija opravlja svoje naloge o javnem pooblastilu. Javno pooblastilo se da lahko pa samo z zakonom, ne pa tudi z drugimi predpisi. To je prvo. In gre za uskladitev z zakonom o javnih agencijah, ker nam to določa oziroma omogoča poslovnik. Druga rešitev, ki je zajeta v novem 21. a členu, v katerem se predlaga opustitev besedila, ki se glasi: "iz virov, ki jih za njeno financiranje določi vladi". Razlog za predlagano opustitev tega besedila je pa v sledečem. V prvem delu tega odstavka je govor o tem, da se javna agencija financira iz sredstev proračuna. Torej, dodatno - virov ki jih določa vlada, in še lastnih virov. Menimo, da je ta del besedila, za katerega se predlaga zdaj črtanje, v nasprotju z načeli zakona o javnih financah. Ker država določa vsa sredstva v okviru proračuna za svoje delovanje in druge naloge, za katere je zadolžena. Skratka, gre za uskladitev z zakonom o javnih financah. Hvala.
Hvala lepa za vaše mnenje. Državni zbor bo odločal o amandmaju k 14. členu. Prosim, da glasujete. 49 navzočih, 29 za in 8 proti. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je ta sprejet. In še predzadnje glasovanje. To je glasovanje o predlogu za novi 34.b člen. Glasujemo. O predlogu za novi 34.b člen. 50 navzočih, 32 za in 5 proti. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 5.]] Ta je sprejet. Opravili smo odločanje o uskladitvenih amandmajih. Lahko odločimo o zakonu v celoti. Državni zbor glasuje o zakonu v celoti. 48 navzočih, 33 za in 9 proti. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 9.]] Zakon je sprejet. S tem smo zaključili to točko dnevnega reda. Izčrpali vse točke dnevnega reda oziroma sprejeli sklepe k njim, tako lahko zaključimo 20. redno sejo. Vsem se zahvaljujem za sodelovanje. Vam želim prijeten vikend. Sestali se bomo prihodnji teden na izredni seji, kjer bomo odločali o referendumu, do takrat pa bomo spredlagatelji uskladili, če bo to uspelo, besedilo, da bo bolj jasno, in odpravili razloge za preložitev tega odločanja.