Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 10. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: mag. Andreja Rihter, Janja Klasinc, Darja Lavtižar Bebler, Ljubo Germič, Alojz Posedel, Bogdan Barovič, Branko Grims do 18. ure, Matjaž Zanoškar in Franc Jurša. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O POGREBNI DEJAVNOSTI IN UPRAVLJANJU S POKOPALIŠČI, REDNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo predložil poslanec Janez Ribič. V zvezi s tem predlogom zakona Odbor za gospodarstvo predlaga Državnemu zboru sprejem sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predsedniku odbora Viliju Rezmanu za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vsem lep pozdrav! Naj v smislu poročila povem, da je bil v letu 2007 pripravljen predlog zakona, ki so ga občine zavrnile, zato je Skupnost občin Slovenije ustanovila posebno delovno skupino, ki je pripravila nov predlog zakona in ki ga je v obravnavo vložil kot predlagatelj naš kolega Janez Ribič. Bistvo tega predloga je, da ocenjuje, da je sedanje stanje neustrezno, uporablja se celo terminologija, ki govori o kaotičnosti, in da je treba to področje urediti tako, da bo teklo deloma kot gospodarska javna služba in deloma kot tržna dejavnost. Odbor za gospodarstvo je bil po sklepu Kolegija matično delovno telo za obravnavo tega predloga. Na tej seji so razen poslancev prisostvovali tudi predstavniki Vlade, predstavniki Ministrstva za gospodarstvo, Zakonodajno-pravne službe, predstavniki Gospodarske zbornice Slovenije in Obrtno-podjetniške zbornice. Kot gradivo so služili predlog zakona, pripombe Zakonodajno-pravne službe, ki je imela pripombe na 15 členov in na kazenske določbe. Kot gradivo je bilo predstavljeno tudi vladno stališče, ki je nasprotovala temu zakonu, češ da konceptualno menja rešitve, ki jih pripravlja samo. Opozorili so tudi, da je ta predlog zakona že v normativnem načrtu dela za letošnje leto in da je predlog zakona tik pred sprejetjem na Vladi. Odbor za okolje in prostor podpira vladno stališče. Občina Piran in občina Šmarješke Toplice sta imeli pripombe, in sicer v smislu, da je sprememba zakonodaje nujna, da pa se sprašujejo o ustreznosti rešitev v zvezi z raztrosom pepela v morje, v zvezi s prevzemom žare in z obvezno mirovalno dobo. Obrtno-podjetniška zbornica je tudi predlagala amandmaje k 15. členom in kazenskim določbam, sama pa se zavzema za bistveno drugačen, nov koncept urejanja tega področja. Gospodarska zbornica je tudi dala svoje stališče, in sicer šele na mizo, poslanci ga ni imeli pravočasno. Bistvo stališč Gospodarske zbornice pa je bilo povsem obratno od stališča Obrtno-podjetniške zbornice, namreč, da se naj ta služba opravlja kot gospodarska javna služba in ne na trgu. Razprava je ponovila argumente izpisnih gradiv. Minister Lahovnik je razložil stališče Vlade in po razpravi se je ugotovilo, da je tudi predlagatelj naš kolega Ribič pravzaprav zadovoljen z razpravo, zadovoljen tudi z odločitvami, kajti sam je ocenil, da je želel spodbuditi delo Vlade na tem področju k hitrejši pripravi zakona in ocenil je, da je bil s tem tudi njegov prispevek, želeni prispevek, upoštevan. Razpravljavci so ugotavljali, da je vladni predlog, ki je v pripravi, boljši, zato so sprejeli sklep, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Takšen sklep Odbor za gospodarstvo predlaga v razpravo tudi Državnemu zboru oziroma v odločitev Državnemu zboru.
Hvala lepa. Besedo dajem predlagatelju zakona Janezu Ribiču za uvodno predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa. Prosim.
Dober dan! Hvala za besedo. Spoštovane gospe in gospodje, lepo pozdravljeni! Zakon o pokopališki in pogrebni dejavnosti ter o urejanju pokopališč je bil sprejet leta 1984 in vse do danes ni doživel bistvenih sprememb. Zato menim, da je v njem veliko pomanjkljivosti in nedorečenosti na posameznih področjih. V letu 2007 je Ministrstvo za gospodarstvo posredovalo občinam v obravnavo Predlog zakona o pogrebni in pokopališki dejavnosti. Predlog zakona za občine ni bil sprejemljiv ker je urejal pogrebno dejavnost kot gospodarsko tržno dejavnost, urejanje pokopališč pa kot javno službo. Tudi najnovejši predlog zakona, ki ga je Ministrstvo za gospodarstvo še v tem letu posredovalo občinam v obravnavo, je pripravljen v tej smeri, da je pogrebna dejavnost tržna dejavnost, urejanje pokopališč pa gospodarska javna služba. Skupnost občin je iz tega razloga imenovala posebno delovno skupino, ki je skupaj z Inštitutom za lokalno samoupravo in javna naročila Maribor pripravil predlog zakona, ki sem ga vložil v obravnavo. Ta predlog enovito obravnava pogrebno in pokopališko dejavnost, in sicer ju opredeljuje kot obvezno lokalno gospodarsko javno službo, ki jo občina organizira v oblikah, ki jih določa Zakon o gospodarskih javnih službah. Pogrebne storitve, ki so predmet javne službe, tako obsegajo: prvi prevoz pokojnika in zagotavljanje stalne dežurne službe za prevoz pokojnikov znotraj lokalne skupnosti, pripravo pokojnikov za pokop, pripravo in izvedbo minimalnih pogrebnih dejavnosti, pokop pokojnikov in storitve grobarjev. Prvi prevoz pokojnika je prevoz od kraja smrti do hladilnih prostorov. Zaradi jasnosti zakon določa, katere dejavnosti pa niso predmet javne službe. Kot pogrebne storitve, ki niso predmet gospodarske javne službe štejejo: prevoz pokojnika, če ne gre za prvi prevoz, pogrebne slovesnosti, ki presegajo minimalni obseg, upepelitev pokojnika in balzamiranje pokojnika. V tem delu se ta predlog zakona bistveno razlikuje od predloga, ki ga je pripravilo Ministrstvo za gospodarstvo, in je to dejavnost opredeljeval kot tržno dejavnost. Občinam bi tako ostali kot javni službi le urejanje in vzdrževanje pokopališč. Upravljanje s pokopališči, ki je v pristojnosti lokalne skupnosti, obsega predvsem urejanje pokopališč in skupnih pokopaliških objektov, naprav in infrastrukture, oddajanje grobov v najem, vodenje katastra in drugih evidenc, ter izdajo soglasja oziroma mnenj v zvezi s posegi na področje pokopališč. Predlog zakona daje pomembno pristojnost lokalnim skupnostim, da na svojem območju zagotovijo izvajanje gospodarske javne službe, ki obsega urejanje pokopališč in izvajanje določenih vrst pogrebnih storitev. Zaradi pomanjkljivih določb sedanjega zakona se izvajalci pogrebnih storitev pri vsakdanjem delu spopadajo s težavami, ki so zaradi narave in pietete do pokojnikov in njihovih svojcev pogosto nerazumljive. Gre predvsem za težave pri določanju protokola zadnje poti pokojnikov, določanje časa pokopa, vrstnega reda, simbolov in tako dalje. Prav tako pa imajo probleme zlasti v majhnih občinah, ki s svojimi odloki pogrebno dejavnost nemalokrat urejajo v nasprotju s predpisi in pristojnostmi. Prav zaradi tega predlog zakona enotno ureja pravila obveznosti ter pravice, tako za upravljavce pokopališč kot tudi za izvajalce pogrebnih dejavnosti. Le tako bodo namreč pravila za vse enaka in težav v praksi bo posledično manj. Lokalne skupnosti bodo v skladu s 3. členom zakona zagotovile izvajanje gospodarske javne službe, izvajanje pogrebne dejavnosti in upravljanje s pokopališči. Glede na to, da mi bo časa zmanjkalo, predlog zakona določa pogoje, ki jih morajo izpolnjevati izvajalci javne službe, naj povem še, da sprejemamo mnenje Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, na podlagi katerega smo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke pripravili predlog amandmajev, ki bi jih lahko Odbor za gospodarstvo sprejel kot svoje in tako predlog zakona še izboljšal. Nekako pa nas ne preseneča mnenje Vlade Republike Slovenije, ki, kot vedno, tudi tokrat nasprotuje rešitvam, ki jih je pripravila opozicijska stranka oziroma predlogu zakona, ki sem ga v proceduro vložil opozicijski poslanec. Menim, da je nov zakon o pogrebni dejavnosti in opravljanju s pokopališči nujen in predlagam, da ga z morebitnimi spremembami oziroma amandmaji tudi sprejmemo kot primernega za nadaljnjo obravnavo in razrešimo tudi to problematiko tega področja. Rezultat mojih aktivnosti je, da so pripravljavci le pospešili urejanje tega področja. Hvala lepa.
Besedo dajem predstavnici Vlade za uvodno predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa. Besedo ima mag. Darja Radič, državna sekretarka Ministrstva za gospodarstvo. Prosim.
Hvala. Spoštovani predsednik, spoštovane poslanke, poslanci. V zvezi s predlogom je Vlada Republike Slovenije sprejela naslednje mnenje. Ministrstvo za gospodarstvo, kot je bilo omenjeno, je že v letu 2007 na pobudo zainteresirane javnosti pristopilo k spremembi Zakona o pogrebni dejavnosti in upravljanju s pokopališči, te spremembe naj bi bile tudi v skladu z Direktivo Evropske unije. Zaradi zelo različnih mnenj zainteresiranih javnosti je bil ta zakon v letu 2008 prestavljen oziroma sprejemanje tega zakona prestavljeno v leto 2009. Predlog zakona o pogrebni dejavnosti in upravljanju s pokopališči, ki ga je pripravilo Ministrstvo za gospodarstvo je tako sedaj tudi tik pred sprejemom na Vladi Republike Slovenije. Enako kot predlog zakona, ki ga je predložil v obravnavo gospod poslanec, tudi predlog, ki ga je pripravilo Ministrstvo za gospodarstvo, loči med pogrebno dejavnostjo in upravljanjem s pokopališči. V obeh predlogih urejanje pokopališč ostaja gospodarska javna služba. Bistvena razlika med predlogoma je pri načinu opravljanja pogrebne dejavnosti. Predlog zakona, ki ga je predložil v obravnavo gospod poslanec predvideva, da so pogrebne storitve razdeljene na pogrebne storitve, ki so v pristojnosti lokalne skupnosti in se izvajajo kot javna gospodarska služba, in pa na pogrebne storitve, ki se opravljajo na prostem trgu. Predlog Ministrstva za gospodarstvo pa predvideva, da se vse pogrebne storitve, razen prvega prevoza pokojnika, opravljajo kot regulirane gospodarske dejavnosti na prostem trgu. Po mnenju Vlade Republike Slovenije predlagana delitev pogrebne storitve, ki naj bi bila v pristojnosti lokalne skupnost in bi se izvajala kot javnogospodarska služba in pogrebne storitve, ki bi se opravljale na prostem trgu, ni ustrezna rešitev. Poleg tega predlog zakona, ki ga je predložil v obravnavo poslanec, ne vsebuje jasne delitve pogrebnih dejavnosti na tržni in javni del, zaradi tega se zastavlja vprašanje, kdo bi opravljal pogrebne storitve, ki presegajo minimalni obseg in kdo vse ostale pogrebne storitve. Storitve, ki naj bi se opravljale na prostem trgu, to so upepelitev pokojnika, balzamiranje pokojnika, prevoz pokojnika, če ne gre za prvi prevoz, pa bi po predlogu zakona ostale brez ustrezne regulacije. Gre torej za tako obsežne neustrezne rešitve, da jih v postopku sprejemanja zakona ne bi bilo možno popraviti z amandmaji. Ustrezno rešitev po mnenju Vlade Republike Slovenije je možno sprejeti na podlagi zakona, ki ga pripravlja Ministrstvo za gospodarstvo in ga bo v kratkem vložilo v obravnavo v Državni zbor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Srečko Prijatelj, v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovana predstavnica ministrstva, kolegice in kolegi! Ta zakon ureja pogrebno dejavnost in upravljanje s pokopališči ter določa pogoje za opravljanje te dejavnosti in ni zgolj predlog opozicije, ampak je na nek način tudi odsev potrebe, ki jo izražajo lokalne skupnosti oziroma občine. Lokalna skupnost v skladu z zakonom, ki ureja gospodarske javne službe, zagotovi izvajanje gospodarske javne službe in izvajanje pogrebne dejavnosti ter upravljanje s pokopališči. Če lokalna skupnosti ne zagotovi - to je bistveno - izvajanja obvezne gospodarske javne službe iz prvega odstavka, se to zagotovi s strani države na območju lokalne skupnosti na račun Vlade Republike Slovenije. Dejstvo je, spoštovani, da je ta zakon že star, iz obdobja SFRJ, nosi letnico 1984, ko smo ga sprejeli. Skupnost občin dejansko želi tu na nek način zagotoviti svoj interes, da ne ostane občina zgolj samo urejevalec prostora, profitabilno dejavnost na tem področju pa opravlja posameznik. To se deli na pokopališko dejavnost in pogrebno dejavnost; slednja je regulirana gospodarska dejavnost na prostem trgu, ki omogoča tudi konkurenčnost in ne monopola. Seveda v Slovenski nacionalni stranki pozdravljamo tak predlog, pri čemer je treba paziti, da na področju gospodarske dejavnosti ne omogočamo posebnih zaslužkov, kajti vemo, da je to občutljivo področje in ni prav, da šele danes urejamo to zadevo na tak način, ki je moralen in tudi potreben. Je pa nedopustno dejstvo, da imamo sedaj dva zakona, enega, ki ga pripravlja Vlada, danes pa imamo tu zakon, ki ga je vložil poslanec in odseva potrebo lokalne skupnosti oziroma občin. Tako zopet doživljamo neko nagajanje, kaj je boljše, kaj je slabše, in se prerekamo o tem, zakaj to, kar je tu, ni dobro. Ne razumem, zakaj Vlada ne pristopi k temu in enkrat konstruktivno reče, s svojimi amandmaji bomo dopolnili ta zakon, ga sprejmemo in tako v bistvu rešimo problem takoj. Seveda, v Slovenski nacionalni stranki bomo temu pritrdili. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Miroslav Klun, v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, predstavniki ministrstev, kolegice in kolegi, lep pozdrav tudi z moje strani! Zanimivo je, da smo koalicijski poslanci v svoje roke dobili v zelo kratkem času dva predloga enega zakona, ki sta na podoben način opredeljevala problematiko in ki sta si bila podobna tudi v svoji razlagi. Najprej je bil ta zakon poslan v usklajevanje s strani Vlade in v nekaj tednih, v kolikor ne dneh, je bil nekoliko prirejen zakon predlagan Državnemu zboru s strani gospoda Ribiča. Kljub temu, da sta predloga podobno strukturirana, pa je ključna razlika v načinu opravljanja pogrebne dejavnosti. Predlog gospoda Ribiča namreč ločuje to dejavnost na dva dela. In sicer, na pogrebne storitve, ki so v pristojnosti lokalne skupnosti in se izvajajo kot javna gospodarska služba, ter na pogrebne storitve, ki se opravljajo prosto. Med tem, ko se v vladnem predlogu z izjemo prvega prevoza pokojnina, vse pogrebne storitve opravljajo kot regulirane gospodarske dejavnosti na prostem trgu, kar je v skladu z Evropsko zakonodajo in načinom tržnega gospodarstva in omejuje dosedanji monopol nekaterih. Prav zaradi te razlike se nam, Vladi in Odboru za gospodarstvo, ki je zakon obravnaval kot matično delovno telo, zdi neprimeren za nadaljnjo obravnavo. Zagotovo pa je smiselna pripomba, da bi bilo treba zakon sprejeti in ga z amandmaji prirediti v takšnega, ki bi na primeren način opredeljeval pogrebno storitev. Vendar po mnenju pravne stroke take spremembe ne bi bile mogoče brez posledice, da bi bil zakon v praksi neizvršljiv. Kljub temu, da predloga gospoda Ribiča Poslanska skupina Socialnih demokratov ne more sprejeti, in da bomo podprli sklep, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v poslanski skupini predlog razumeli kot dobrohoten in kot željo, da se pospeši reševanje obravnavanega področja. Poleg tega smo prepričani, da bo Vlada dobre smernice, ki jih je uporabil predlagatelj, upoštevala tudi v svojem predlogu in v kratkem predložila svoj predlog zakona Državnem zboru. Še enkrat pa bomo podprli sklep Odbora za gospodarstvo, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Danijel Krivec, v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala. Spoštovani predsednik, spoštovani vsi ostali prisotni! Zakon o pokopališki in pogrebni dejavnosti ter o urejanju pokopališč iz leta 1984 kljub nekaterim spremembam oziroma nadomestitvam določb zakona iz drugih pravnih področij do danes ni doživel bistvenih sprememb. Zaradi pomanjkljive in zastarele zakonodaje je prihajalo v praksi do različnih tolmačenj Zakona o pogrebni dejavnosti in upravljanju s pokopališči, ki so nenazadnje privedle do popolnoma različnih ureditev pokopališke in pogrebne dejavnosti po občinah. Tako večkrat prihaja do tega, da občinski odloki, s katerimi občine po Zakonu o lokalni samoupravi določijo načine in pogoje za opravljanje pokopaliških storitev, dodeljevanje koncesij in izvajanje del na pokopališčih z javnimi delavci, niso bile v skladu z navedenim zakonom. Nekatere občine so tako podeljevale koncesije za opravljanje pokopališke in pogrebne dejavnosti, drugje pa so opravljanje pogrebne dejavnosti prepustili delovanju prostega trga. Predlog novega Zakona o pogrebni dejavnosti in upravljanju s pokopališči bistveno spreminja sedanjo pravno ureditev tega področja. Zakon o pogrebni dejavnosti in upravljanju s pokopališči ne ločuje pogrebne in pokopališke dejavnosti, temveč jih ureja enovito. Hkrati določa obseg dejavnostjo javne službe in jo loči od tržne dejavnosti. Predlog zakona tako loči med pogrebno dejavnostjo, ki se opravlja na prostem trgu in dejavnost, ki je predmet javne službe v pristojnosti lokalne skupnosti. Cilj zakona je odprava kaotične situacije na trgu, do katere je prišlo zaradi neenotnosti pogojev za dodeljevanje koncesij in organiziranja dejavnosti. Predlog zakona po medresorskem usklajevanju in po obravnavi na delovnih telesih ni dobil podpore. Urejanje pokopališč tako ostaja gospodarska javna služba. Bistvena razlika pa nastaja pri načinu opravljanja pogrebne dejavnosti. Predlog Ministrstva za gospodarstvo predvideva, da se vse pogrebne storitve razen prvega prevoza pokojnika opravljajo kot regulirane gospodarske dejavnosti na prostem trgu. Predlog zakona, ki je v obravnavi, ne vsebuje jasne delitve pogrebnih dejavnosti na tržni in javni del, zato se zastavlja vprašanje, kdo bi opravljal, pogrebne storitve, ki presegajo minimalni obseg in kdo vse ostale pogrebne storitve. Dejstvo pa je, da je to področje treba sistematično urediti na vsebinsko smiseln način. Zato je po naši oceni predlog zakona korak v pravi smeri in tej rešitvi ne nasprotujemo.
Hvala lepa. Besedo ima Tadej Slapnik v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Spoštovani kolegi, kolegice, predsednik Državnega zbora, gospa državna sekretarka! V Poslanski skupini Zares ocenjujemo, da sta vzroka, da danes obravnavamo Predlog zakona o pogrebni dejavnosti in upravljanju s pokopališči dva. Prvi, s katerim soglaša tudi predlagatelj, je, da Skupnost občin Slovenije v postopkih priprav in usklajevanj stališč do novega zakona, ki ga pripravlja Ministrstvo za gospodarstvo, ni bila uspešna. Naj na tem delu še enkrat spomnimo, da je Ministrstvo za gospodarstvo začelo nov zakon pripravljati že leta 2007, vendar ga v mandatu ministra Vizjaka ni bilo sposobno pripraviti. V tem mandatu pravih potreb po ureditvi tega področja očitno ni zaznala tudi takrat vladna stranka SLS. V Poslanski skupini Zares se strinjamo s predlaganimi določbami zakona v delu, ki ločujejo pogrebno dejavnost od dejavnosti upravljanja s pokopališči. Strinjamo se tudi, da mora urejanje pokopališč ostati gospodarska javna služba. Žal pa nas predlagatelj ni prepričal, da predlaga ustreznejši način opravljanja pogrebne dejavnosti. Danes se ne moremo opredeliti, ali bo to uspelo Ministrstvu za gospodarstvo, ki zagovarja ureditev, da se morajo vse pogrebne storitve, razen prvega prevoza pokojnika, opravljati kot regulirana gospodarska dejavnost na prostem trgu. Odgovor na to bomo dobili, ko bo v zakonodajni postopek vložen predlog novega zakona. Ministrstvo za gospodarstvo napoveduje, da se bo to zgodilo še v tem mesecu. V Poslanski skupini Zares menimo, da predlagatelj v predlogu zakona ni uspel zadovoljivo odgovoriti na dve bistveni vprašanji: kje in kako postaviti zakonsko mejo, ki bo preprečevala izkoriščanje svojcev v času preživljanja najtežjih trenutkov ob smrti njihovih najdražjih in da jim bo zagotavljala kakovostne, cenovno dostopne in medsebojno primerljive storitve. V Poslanski skupini Zares v predlogu zakona prav tako ne vidimo določb, ki bodo učinkovito preprečevale tako imenovani komercialni boj za mrliče med podjetji, ki se ukvarjajo s pogrebno dejavnostjo. Pričakujemo pa, da bo to uspelo zagotoviti Ministrstvo za gospodarstvo. Prepričani smo tudi, da bo ministrstvo pri tem uspešnejše, če bo k zaključkom priprav predloga novega zakona ponovno uspelo pritegniti vso zainteresirano javnost, torej tudi Skupnost občin Slovenije. Predlagatelj zakona je s predlogom zakona javnost sicer opozoril na stališča Skupnosti občin Slovenije, a je s tem tudi neposredno vplival na to, da bomo v Državnem zboru o celovitem urejanju področja pogrebnih dejavnosti in upravljanja s pokopališči odločali bistveno kasneje. In ravno v tem vidimo v Poslanski skupini Zares tudi drugi vzrok, ki je vodil predlagatelja pri pripravi zakona, saj se je zelo potrudil in vložil zakon tik pred tem, ko je to storila Vlada. S tem je predlagatelj, po naši oceni, bolj nagajal, kot pa tvorno prispeval k celovitemu urejanju tega pomembnega področja. V postopku sprejemanja zakona, ki ga napoveduje Ministrstvo za gospodarstvo, boste, spoštovani poslanec, imeli možnost, da vaš vtis popravite. Prav tako pa imata dodatno možnost Ministrstvo za gospodarstvo in Skupnost občin Slovenije. Ministrstvo, da bolj konsenzualno vključi predloge Skupnost občin Slovenije, slednje pa, da pri iskanju konsenza tudi bolj tvorno sodeluje. Predloga zakona, o katerem razpravljamo danes, v Poslanski skupini Zares ne bomo podprli.
Hvala lepa. Proceduralno, gospod Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Imam pripombo na mojega predgovornika. V svojih besedah je rekel, da Poslanska skupina SLS očitno ni čutila potrebe še v času, ko je bila tudi ena od strank koalicije, da bi takrat "sforsirala" pripravo omenjenega zakona. Torej proti temu globoko protestiram. Mi smo delovali v različnih obdobjih, tudi v vladah. S tem v zvezi bi rekel gospodu Slapniku, da [[...]]
Gospod Presečnik, to je replika!
Če dovolite! Deluje v eni od poslanskih skupin, ki je naslednica, verjetno, LDS-a, ki je tudi sodelovala v mnogih vladah v preteklosti [[...]]
To je replika!
In tudi po tej logiki ne bi smela pripraviti nobenega zakona v tem mandatu. Hvala lepa.
Gospod Presečnik, to je replika in polemika s stališči poslanskih skupin ni mogoča. Ja, žal se večkrat stališča poslanskih skupin kritično ošvrknejo na druge in če potem sledi razprava, je toliko bolje. Toda v tem trenutku to ni mogoče in bi vas prosil, da proceduralnega predloga ne izkoriščate za dajanja replik, ker to ni možno. Boste pa vsi imeli priložnost pri novem zakonu tvorno sodelovati. Besedo ima Franc Žnidaršič, v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani gospod predsednik, predstavnika Vlade, kolegice in kolegi! Poslanci DeSUS-a smo prepričani, da je treba področje zakonskega urejanja pogrebne dejavnosti in upravljanja s pokopališči popolnoma spremeniti z oblikovanjem novega zakona ali pa obstoječi zakon, ki ureja to področje, ustrezno sanirati ter tako zakonsko regulativo prirediti spremenjenim družbenim razmeram. Dejstvo je, da od leta 1984 tretji Zakon o pokopališki in pogrebni dejavnosti ter urejanju pokopališč glede na današnje razmere predstavlja zastarelo zakonodajo, ki mnogokrat povzroča različna in razhajajoča tolmačenja, posledica česar je različno urejanje gospodarske javne službe. Poslanska skupina DeSUS ugotavlja, da je Ministrstvo za gospodarstvo na pobudo zainteresirane javnosti pristopilo k pripravi novega zakona že v letu 2007, avgusta letos pa je bil v zakonodajni postopek vložen ta predlog, ki ga zdaj obravnavamo. Torej imamo dve besedili, ki urejata identično področje, in presenetljivo zanimivo je to, da je to zakonsko besedilo skoraj identično prejšnjemu, torej vladnemu. Namreč, iz pregleda obeh, kot smo poslanci DeSUS-a ugotovili, izhaja, da sedaj vloženi predlog začuda vključuje več kot polovico členov, ki so dobesedno identični vladnemu predlogu, razkorak je opaziti zgolj v tem, da je vladni predlog pisan bolj v širšem javnem, občem interesu, medtem ko iz sedaj obravnavanega predloga odseva lokalna usmerjenost. Skratka, glede na primerjavo obeh besedil je poslanska skupina zaključila, da vladni predlog predstavlja splošnejši interes, v katerega so vključene tudi evropske smernice, ki jim obravnavani predlog ne sledi, zato Predloga zakona o pogrebni dejavnosti in upravljanju s pokopališči, katerega podpisnik je gospod Janez Ribič, ne podpira oziroma podpira sklep matičnega delovnega telesa, da ta predlog ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Težava je tudi v tem, da je na odboru za ta zakon glasoval samo predlagatelj, osem drugih prisotnih pa je bilo proti. Iz navedenega naj povem, samo še to, da bomo naše morebitne pripombe dali k vladnemu predlogu, za katerega upam, da bo prišel v proceduro čim prej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima, Franc Bogovič, v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Lep pozdrav, predsednik. Spoštovana poslanka, cenjene kolegice, kolegi. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke vsekakor podpiramo Predlog zakona o pogrebni dejavnosti in upravljanju s pokopališči, ker je veljavna zakonodaja na tem področju res zastarela. Že v prejšnjem mandatu so se pripravljale spremembe, do realizacije žal ni prišlo, tudi v tem mandatu Vlada Republike Slovenije zagotavlja, da ima Predlog zakona o pogrebni dejavnosti praktično že pripravljen in usklajen, vendar, kolikor vemo, v zakonodajno proceduro še ni vložen. Seveda pa nas ne preseneča mnenje Vlade Republike Slovenije oziroma koalicijskih stranki, ki, kot vedno, tudi tokrat nasprotuje rešitvam, ki jih je pripravljala opozicijska stranka. V Poslanski skupini SLS smo prepričani, da je ta predlog zakona potreben, ker veljavna zakonodaja še vedno govori o komunalni dejavnosti posebnega družbenega pomena, ker prihaja do različnih tolmačenj, o tem, kaj se opravlja kot koncesija in kaj na prostem trgu ter kakšno je razmerje med tistimi, ki imajo koncesijo in tistimi, ki imajozgolj obrtno dovoljenje, ker ima koncesijo le polovico od 170 samostojnih podjetnikov, ki se ukvarjajo s pogrebno dejavnostjo. S Predlogom zakona o pogrebni dejavnosti v upravljanju s pokopališči se jasneje določa pogoje za opravljanje pogrebne dejavnosti in obseg javne službe, ki je razmejena od tržne dejavnosti. Predlog zakona torej predvideva, da so pogrebne storitve razdeljene na tiste, ki so v pristojnosti lokalne skupnosti in se izvajajo kot javna gospodarska služba, ter na tiste pogrebne storitve, ki se opravljajo na prostem trgu. V predlogu so predmet javne službe osnovne minimalne pogrebne storitve, predmet gospodarske javne službe pa niso: prevoz pokojnika, če ne gre za prvi prevod, pogrebne slovesnosti, ki presegajo minimalni obseg, upepelitev pokojnika in balzamiranje pokojnika. Prav tako se s predlogom zakona določa obseg opravljanja s pokopališči, gre za urejanje pokopališča in skupnih pokopališčnih objektov, naprav in infrastrukture, oddajanje grobov v najem, vodenje katastra in izdaja soglasja oziroma mnenj v zvezi s posegi na področju pokopališča. V Poslanski skupini SLS menimo, da je nov Zakon o pogrebni dejavnosti in upravljanju s pokopališči nujen in žal nam je, da predlog kolega Ribiča na matičnem odboru ni dobil podpore. Predlog je dobra osnova in z morebitnimi amandmaji bi lahko dobro uredili to področje, ki je sedaj zastarelo urejeno in zaradi tega prihaja do marsikaterih problemov. Zaradi navedenega bomo poslanci Poslanske skupine SLS glasovali proti predlogu sklepa, ki ga je predlagal Odbor za gospodarstvo. Glede na to, da smo danes tudi bili seznanjeni, da bo v kratkem, kaj ta termin pomeni ni bilo pojasnjeno, ali se ta kratkost meri v tednih, mesecih, letih, vložen v proceduro tudi drug zakon, ki po predpostavki da naš predlagani ne bo sprejet, upamo, da bo ta zakon pripravljen dovolj tankočutno in z veliko mero pietete do svojcev, kajti danes smo tukaj že slišali termin, da se pojavlja na terenu "boj za mrliče", in na žalost se to resnici na ljubo dogaja. In bojim se, da je to področje takšno, ki žal ne omogoča do skrajnosti komercialne tržne dejavnosti in pa usmerjenost v trg, ampak predvsem usmerjenost v več ljudi, ki so v tistem trenutku najbolj prizadeti. Z veliko pozornosti, v kolikor naš zakon danes ne bo sprejet, bomo z veliko pozornostjo spremljali tudi vladni zakon in tudi zelo aktivno sodelovali pri takšni rešitvi, ki bo za Slovenke in Slovence primerna. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 22. točki dnevnega reda oziroma najpozneje ob 21. uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 9. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARSTVU POTROŠNIKOV, skrajšani postopek. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima mag. Darja Radič, državna sekretarka, Ministrstvo za gospodarstvo. Prosim.
Hvala, predsednik. Spoštovane poslanke, poslanci! Uvodoma bom predstavila ključne spremembe in dopolnitve zakona o varstvu potrošnikov. Prva taka sprememba je črtanje 43.f člena, ki ureja zlorabo potrošnikove plačilne ali kreditne kartice v primeru pogodb sklenjenih na daljavo. Zaradi sprejema direktive 207/64 Evropskega parlamenta iz leta 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu je bil s spremembo direktiv 37/7 in 2002/65 črtan 8. člen direktiv, ki se nanaša na zlorabo plačilne kartice, in na tej podlagi je bila dolžnost držav članic, da najkasneje do 1. novembra 2009 uskladijo svoje nacionalno zakonodajo s spremenjenimi določbami novo sprejete direktive. Zloraba potrošnikove plačilne kartice pri prodaji na daljavo bo v slovenski pravni red prenesena z uveljavitvijo Zakona o plačilnih storitvah in sistemih, predvidoma 1. novembra 2009, zaradi česar je treba črtati 43.f člen Zakona o varstvu potrošnikov, ki je do sedaj povzemal oba črtana člena direktiv. Z zakonom o plačilnih storitvah in sistemih bodo v celoti urejene tudi pravice in obveznosti pogodbenih strank ob zlorabi plačilne kartice. To je prva sprememba. Druga sprememba je sprememba besedila 7. točke prvega odstavka 18. člena Zakona o varstvu potrošnikov. Ta sprememba pa je potrebna predvsem zaradi izenačitve in prilagoditve obveznosti podjetij, tako proizvajalcev kot tudi prodajalcev, na podlagi instituta prostovoljne garancije, ki je sedaj v Zakonu o varstvu potrošnikov izenačena z obvezno garancijo za brezhibno delovanje stvari. V praksi zaradi izenačitve obeh vrst garancije nastajajo nesorazmerne obveznosti proizvajalcev in prodajalcev, ki potrošnikom ponujajo poleg obvezne še daljšo prostovoljno garancijo. S temi spremembami bo obveznost proizvajalca, trajala še tri leta po poteku garancijskega roka, kar pomeni, da se bodo prostovoljnemu garancijskemu roku prištela še tri leta in se ne bodo več množila tako, kot je bilo to sedaj urejeno v zakonu. Tretja sprememba je sprememba 57.f člena zakona, katere oziroma predlagana rešitev je izenačitev pravic potnikov po četrtem odstavku 201. člena Obligacijskega zakona in 57.f člena Zakona o varstvu potrošnikov glede primerov, ko ima organizator potovanja pravico le do povračila svojih stroškov. Spremembo besedila 57.f člena Zakona o varstvu potrošnikov se bo odpravilo neskladje med obema zakonoma, ki normativno ureja ta isti institut. Ostale spremembe besedila so pa v bistvu manjše in so potrebne zaradi poprave napak oziroma drugačne, napačne numeracije točk v spremembah Zakona o varstvu potrošnikov C. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku Viliju Rezmanu za predstavitev poročila odbora. Prosim.
Ponovno hvala lepa, gospod predsednik. Vlada je pripravila predlog zakona, Odbor za gospodarstvo ga je obravnavalo kot matično delovno telo in upošteval sklep Kolegija, ki se je strinjal s predlogom Vlade, da se to po skrajšanem postopku opravi. Gradivo, ki smo ga dobili kot temelj za obravnavo, je gradivo, ki ga je pripravila Vlada. Mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je bilo v tem smislu naslovljeno na nas, je vsebovalo dve pripombi. Amandmaji koalicije so bili predlagani, predlog amandmajev pa je predlagala tudi Zveza potrošniških združenj in pa Združenje potrošnikov Zasavja, in sicer gre za dva amandmaja, ki sta vsebinsko identična. Pripombe Trgovinske zbornice Slovenije smo tudi prejeli, prav tako pa pripombe Zveze potrošnikov Slovenije. Prisotni so bili vsi, ki so dajali pripombe in ki so pristojni za to področje, razen predstavnikov Združenja potrošnikov Zasavja, ki so se opravičili. Uvod v razpravo je podal minister dr. Lahovnik, česar ne bom ponavljal, saj je to povedala že državna sekretarka. Omenim naj le, da je kot dodatno k svojim predlogom Vlada sprejela predlog sprememb v zvezi z garancijskimi roki, ki so ga predlagale zbornice. Zakonodajno-pravna služba je dala pripombe, ki so bile z amandmaji upoštevane. Razprava pa je tekla pravzaprav samo o garancijskih rokih. Pokazalo se je, da je pristojnost Odbora za gospodarstvo, ki sodi tako na področje varovanja potrošnikov kot na zastopanje interesov gospodarstva, lahko mestoma tudi oponentna. Pokazalo se je, da so stališča potrošniške zveze in gospodarstva vsaksebi, in v tem diapazonu od ene do druge skrajnosti je razpravljal tudi odbor. Zveza potrošnikov Slovenije je ocenila, da je sedanja ureditev neustrezna, neživljenjska, da je treba razbremeniti gospodarstvo. Vendar je predlagala, da se to stori tako, da se zadržijo tudi neke bonitete na strani potrošnikov, in sicer z omejitvijo na absolutno številko 10 let, kar zadeva garancije. Trgovinska zbornica je predlagala nekaj drugega. Predlagala je, da se radikalno razbremeni gospodarstvo. Gospodarska zbornica Slovenije pa je ocenjevala, da je predlog, kakršnega je oblikovala Vlada, zanje kompromis, ki je sprejemljiv. Pripombe so padle tudi na skrajšani postopek in na izpadla usklajevanja v okviru strokovnega sveta. Nekaj pripomb je bilo tudi v zvezi s togo ureditvijo, s prevelikimi obremenitvami gospodarstva, z velikimi stroški in nekonkurenčnostjo, kar je predstavljala Trgovinska zbornica Slovenije. Odbor pa je sam prisluhnil kritiki postopka in se deloma s tem tudi strinjal, ocenjeval pa je, da ni nič narobe, če se v okviru odbora branijo interesi potrošnikov in da se branijo tudi interesi naklonjenega odnosa do okolja, kajti predlagano skrajšanje garancijskih rokov implicira tudi to, da se bo dobiček predpostavljal pred uporabno vrednostjo dobrin, o katerih govorimo, da se bo na ta način pospeševalo izločanje še uporabnih izdelkov iz uporabe in da se na ta način povečuje tudi snovna in energetska entropija. Predstavniki Gospodarske zbornice pa so opozarjali tudi na to, da gre za zakon, ki je primeren tudi v tem smislu, da pospešuje tehnološke izboljšave in da bo to imelo ugodne vplive na varstvo okolja. Amandma, ki ga je predlagala koalicija je bil po razpravi sprejet. Predlog Zveze potrošnikov Slovenije za amandma ni bil posvojen, torej se o njem ni odločalo. Dopolnjeni predlog je odbor sprejel kot predlog, ki se sprejema na Državnem zboru.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Milan Gumzar v imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Lepo pozdravljeni vsi v dvorani, predvsem lepo pozdravljeni predstavniki Vlade! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu potrošnikov poleg uskladitvenih sprememb prinaša večjo spremembo na področju definicije pogarancijskega obdobja zagotavljanja vzdrževanja in zagotavljanja nadomestnih delov. Ta bistvena sprememba se nanaša na zmanjšanje obveznosti proizvajalcev in prodajalcev. V Sloveniji imamo normativno urejeno, da morajo proizvajalci in prodajalci zagotavljati obvezno garancijo, in sicer najmanj eno leto ter po preteku še trikratnik obdobja garancije po katerem morajo zagotavljati nadomestne dele. Poleg inštituta obvezne garancije pa zakon opredeljuje tudi inštitut prostovoljne garancije, za katero veljajo enaka pravila zagotavljanja nadomestnih delov po trikratniku obdobja veljavne garancije. Ker v liberalni demokraciji zasledujemo cilj spodbujanja konkurenčnosti slovenskih proizvajalcev in prodajalcev, še posebej v teh kriznih časih podpiramo zmanjšanje obveznosti zagotavljanja nadomestnih delov iz naslova prostovoljne garancije. Ker je prostovoljna garancija inštitut, ki se ga poslužujejo podjetja, ki želijo zagotoviti bolj obsežno garancijsko obdobje, je smiselno, da se jim tega še dodatno ne otežuje. S tem se bo podjetja, ki bodo ponujala ugodnejše garancije, dodatno razbremenilo. Dandanes se zaradi tega pravila trikratnega obdobja podjetja v praksi odločajo za obvezno garancijo, ki traja najmanj eno leto, kar pomeni, da morajo nadomestne dele zagotavljati še tri leta po preteku garancije. Predlog sprememb tako dejansko ne posega bistveno v zmanjšanje obdobja zagotavljanja nadomestnih delov, saj bo po predlogu zakona to obdobje znašalo najmanj tri leta. Na drugi strani pa se v Liberalni demokraciji Sloveniji zavedamo nevarnosti, ki izhajajo iz dejstva, da so s tem potrošniki lahko izpostavljeni določenim nevarnostim, ko bi proizvajalci oziroma prodajalci preko promocijskih akcij tržnih izdelke z daljšim garancijskem obdobjem, nadomestne dele pa bi zagotavljal samo še tri leta. Zato pristojne institucije in organizacije pozivamo, da bodo budno bdele nad učinki predvidene spremembe, da ne bi bili potrošniki deležni negativih učinkov. Ker je kultura varovanja potrošnikov v Sloveniji še v fazi razvoja smo v Liberalni demokraciji mnenja, da morajo najti pravo ravnotežje med pogoji, ki proizvajalcem omogoča čim višji stopnjo konkurenčnosti in s tem, da je potrošnik ustrezno varovan in zavarovan. Tudi glede na diskusijo, ki je bila opravljena na matičnem odboru, ter na predlagane razširitve v zakonu pa ocenjujemo, da je sprememba zakona ustrezna, zato jo bomo v Poslanskem klubu Liberalnih demokratov Slovenije tudi podprli.
Besedo ima Matevž Frangež v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovane in spoštovani. Socialni demokrati si prizadevamo, da bi družba, v kateri živimo, v čim večji meri bila odlikovana z lastnostmi socialno tržnega gospodarstva, kjer je trg "korigiran" z javnim interesom, da kot skupnost uravnavamo tiste odklone tržnega samouravnavanja, ki rušijo nujno potrebna ravnotežja v družbi. Da trg to regulativno funkcijo javnega interesa potrebuje, dokazuje tudi sedanja gospodarska in finančna kriza. Toda tudi trg ima v svojem ustroju vgrajen mehanizem nadzora. To smo ljudje ali, če hočete, potrošniki. Kot kupci blaga in storitev opravljamo ključno funkcijo, da izločamo nekakovostno ponudbo in racionalno presodimo, kaj je najboljša cena za dobljeno vrednost. V Sloveniji imamo močne potrošniške organizacije in tudi po zaslugi Zakona o varstvu potrošnikov dober sistem ozaveščanja javnosti, ki temelji na partnerstvu med ljudmi in potrošniškimi združenji. To pa predstavlja pomemben korektiv, da zagotovimo ljudem kakovostne in varne proizvode in storitve za najboljšo možno ceno. V tem pogledu smo Socialni demokrati mnenja, da je treba ta sistem krepiti in mu v večji meri zagotoviti možnosti, da postane učinkovit sistem javnega nadzora nad trgom, nad blagom in storitvami. S tokratnimi spremembami in dopolnitvami Zakona o varstvu potrošnikov zato nadgrajujemo obstoječi, v splošnem prepričanju dober sistem. Največ pozornosti tako zainteresirane javnosti in tudi Odbora za gospodarstvo je gotovo deležna nova ureditev prostovoljne garancije. Četudi se na prvi pogled zdi, da s spremembo trikratnika jamstva za vzdrževanje glede na čas prostovoljne garancije zmanjšujemo pravico potrošnika do brezhibnega delovanja stvari, smo prepričani, da prav s spremembo tega jamstva na tri leta po preteku dobe prostovoljne garancije dejansko podaljšujemo to jamstvo in krepimo zaščito potrošnikov. Zaradi visokih stroškov tega jamstva se je gospodarstvo namreč odločalo za kratke roke prostovoljne garancije, na primer, enega leta, kar je skupaj predstavljalo triletno jamstvo. Še v večji meri pa se za prostovoljno garancijo sploh ni odločalo. S spremembo bo prostovoljna garancija postala tržno zanimivejša, zato se bo več trgovcev odločalo za ponudbo daljših prostovoljnih garancij, denimo, petih let, kar bo predstavljalo pomembno sestavino njihove konkurenčne prednosti. Tako doseženo v tem primeru osemletno jamstvo bo tako za potrošnika predstavljalo pridobitev in ne izgubo pravice. Pri tem velja opozoriti na deljena mnenja potrošniških organizacij in gospodarstva. Socialni demokrati ocenjujemo, da je zaradi diametralno nasprotnih stališč pri tem vprašanju težko doseči soglasje, zato pritrjujemo stališčem Vlade, da je našla zlato sredino med stališči zainteresiranih strani in zagotovila rešitev, ki bo omogočila širšo uporabo daljše prostovoljne garancije in zaradi tega tudi daljše jamstvo za brezhibno delovanje stvari. Ostale spremembe, ki jih predlog zakona prinaša, zgolj odpravljajo napake in pomanjkljivosti, ki so se pokazale v izvajanju zakona. Odpravljajo neskladnosti z Obligacijskim zakonom, vezane na obveznosti potrošnika pri odstopu od potovanja. Poleg tega pa usklajujejo naš pravni red z evropskim v določbah, ki opredeljujejo obveznosti pogodbenih strank v primeru zlorabe plačilnih kartic, kar smo v slovenski pravni red že vnesli s sprejetjem Zakona o plačilnih sistemih in storitvah. V prepričanju, da s predlagano spremembo krepimo učinkovit potrošniški nadzor in širimo pravice potrošnikov, bomo Socialni demokrati predlagano novelo Zakona o varstvu potrošnikov podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Danijel Krivec, v imenu Poslanske skupine SDS. Proceduralno gospod Pukšič. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Glede na to, da smo prej govorili o pogrebni dejavnosti, sedaj pa govorimo o varstvu potrošnikov, pravzaprav ne razumem, da [[...]]
To ni proceduralni predlog, gospod Pukšič!
Proceduralni bo, da damo na glasovanje, da vladna koalicija ne razmišlja več o neumnem zakonu [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa, gospod Pukšič. Vzel sem vam glas. Mislim, da ste popolnoma direktno in neposredno zlorabil institut proceduralnega vprašanja. Prosim, da se usedete! Hvala lepa. Besedo ima [[...]]Se opravičujem za ta, bi rekel, vložek - s strani poslanca seveda. Besedo ima Danijel Krivec, v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Hvala lepa.
Hvala, spoštovani predsednik. Kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki ministrstva! Tudi v Slovenski demokratski stranki si želimo varstvo potrošnikov okrepiti. To pa je lažje dosegljivo v sodelovanju z nevladnimi organizacijami, z učinkovitejšim informiranjem potrošnikov, brezplačnim svetovanjem, učinkovitejšim tržnim nadzorom in prenosom dobrih evropskih praks in direktiv. Ravno slednji pa je vsebina predloga zakona. Predlagane spremembe po navedbah predlagatelja ne spreminjajo temeljnih načel zakona. Cilj predlaganih sprememb zakona je dopolnitev zakonskih rešitev, ki doslej niso usklajene s pravom Evropske unije. S spremembami zakona pa je zagotovljeno upoštevanje zahtev iz direktive 2007/64 Evropske skupnosti in njen prenos v notranjo zakonodajo. Drugi cilj predlaganega zakona je zaradi skladnosti pravnega reda in pravne varnosti popraviti napake iz Zakona o varstvo potrošnikov, tretji cilj pa je prilagoditev obveznosti proizvajalcev povezanih s prostovoljno garancijo. Tako se spreminja besedilo 7. točke prvega odstavka 18. člena, kjer se sprememba nanaša na ureditev in prilagoditev obveznosti proizvajalcev in prodajalcev na podlagi prostovoljne garancije, ki je v Zakonu o potrošnikih izenačena z obvezno garancijo za brezhibno delovanje stvari. V praksi zaradi izenačitve obeh garancij nastajajo nesorazmerne obveznosti podjetij, ki potrošnikov poleg obvezne ponujajo tudi prostovoljno garancijo. Ocenjujemo, da bo gospodarstvo zaradi te spremembe pripravljeno bolj ponujati tudi prostovoljne garancije. Prav tako se črta 43.f člen, ki ureja zlorabo potrošnikove plačilne kartice pri prodaji na daljavo, ki je po novem v celoti urejena v novi direktivi in bo na podlagi normativnega programa Vlade Republike Slovenije za leto 2009 v slovenski pravni red prenesena z novim zakonom o plačilih, storitvah in sistemih. Spreminja se tudi besedilo 57.f člena, kjer predlog izenačuje pravice potnikov po četrtem odstavku 901. člena Obligacijskega zakonika in po 57.f členu Zakona o varstvu potrošnikov, glede primerov ko ima organizator potovanja pravico le do povračila svojih stroškov. S spremembo besedila 57.f člena Zakona o varstvu potrošnikov se bo odpravilo neskladje med obema zakonoma, ki normativno urejata isti institut. Spremembe predlaganega zakona, po našem mnenju, izboljšujejo ukrepe na področju varstva potrošnikov, hkrati pa koristijo tudi gospodarstvu. Zato bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Franc Žnidaršič v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana predstavnika Vlade, kolegica in kolegi. Na prvi pogled predlagane rešitve Novele Zakona o varstvu potrošnikov ne predstavljajo kakšnega kamna spotike, na katerem bi se kresala mnenja različnih interesnih skupin. Predlog po večini zgolj zasleduje evropske smernice ter odpravlja nomotehnične napake prejšnje ureditve. Kljub tej navidezni neproblematičnosti, je na podlagi spremembe določbe, ki se nanaša na obveznost proizvajalcev, povezano s prostovoljno garancijo, prišlo do razhajanj, predvsem dveh - na eni strani proizvajalcev, ki smatrajo zdaj veljavno ureditev glede določitve roka za uveljavljanje garancije kot nesorazmerna obveznost posameznih podjetij, kar posledično vpliva tudi na višje stroške, nepotrebne administrativne obremenitve ter v končni fazi tudi na slabšanje konkurenčnosti. Na drugi strani pa potrošnikov, ki seveda želijo ohraniti nivo pridobljenih pravic zapisanih v veljavnem zakonu, saj razumejo spremembo garancijskega roka kot nesorazmeren poseg v njihove pravice. Poslanci DeSUS-a razumemo argumente ene in druge interesne skupine, vendar menimo, da je treba najti skupno rešitev, ki bo v zadostni meri sprejemljiva za ene in druge. Naše stališče glede tega je sledeče. Menimo, da predlog, po katerem sicer gre za skrajšanje dobe zagotavljanja vzdrževanja rezervnih delov po preteku garancijskega roka, ne posega v pravice potrošnikov v tolikšni meri, da bi bile njihove pravic s tem radikalno omejene. Tudi po predlogu je poleg redne obvezne garancije za brezhibno delovanje stvari predvidena tudi obveznost proizvajalca, da zagotavlja nadomestne dele še tri leta. Matematično to pomeni, da se bodo prostovoljnemu garancijskemu roku treh let prištela še leta nadaljnjega zagotavljanja rezervnih delov in vzdrževanja. Treba je bilo najti nek kompromis. Poslanci DeSUS-a ocenjujemo, da je ta kompromis v dopolnjenemu predlogu zakona oblikovan. To izkazuje tudi dejstvo, da nobena izmed dodatnih predlaganih rešitev ni bila amandmajsko povzeta in vložena kot sanacija predloga, zato bomo dopolnjeni predlog zakona o varstvu potrošnikov v Poslanski skupini enoglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Franc Bogovič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke.
Zaradi sprejema nove direktive in spremembe nekaterih obstoječih direktiv, ki so do sedaj urejale posledice morebitne zlorabe potrošnikove plačilne kartice, je dolžnost držav članic, da najkasneje do 1. novembra letos uskladijo svojo nacionalno zakonodajo s spremenjenim določbam novo sprejete direktive. V primeru zlorabe plačilne in kreditne kartice potrošnik namreč lahko uveljavlja svojo pravico predvsem na podlagi sklenjene pogodbe iz splošnih pogodbenih pogojev. Če spornega vprašanja glede zlorabe kartic pogodbene stranke nista mogli rešiti sporazumno je potrošnik svoje premoženjskopravne zahtevke lahko uveljavljal samo na sodišču. Predlog zakona, ki je pred nami, posega tudi na področje prostovoljnih in obveznih garancij. Sprememba določb je po besedah predlagatelja potrebna predvsem zaradi zmanjšanja obveznosti podjetij na podlagi obvezne in prostovoljne garancije pri zagotavljanju vzdrževanja vmesnih delov in prekopnih aparatov, saj prostovoljna garancija zmanjšuje konkurenčno sposobnost slovenskih podjetij zaradi stroškov, ki nastajajo zaradi izpolnjevanja zakonsko določnih obveznosti. Nasprotno pa so podjetja, ki ponujajo samo obvezno garancijo, obveznosti prosta že po štirih letih. Iz omenjenih razlogov, s katerimi se strinjamo, bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Srečko Prijatelj v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, spoštovani predsednik, za besedo. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu potrošnikov je na nek način nujen. Združenje potrošnikov Slovenije na to opozarja, tako tudi Trgovinska zbornica. Spoštovane kolegice in kolegi, potrošnika ne moremo pustiti s pravico do sodnega varstva. Namreč, če tega 43.f člena ne bomo popravili, morebitne kršitve niso predmet inšpekcijskega nadzora in izreka pravnih ukrepov ali glob za prekrške v tem primeru. V primeru zlorabe plačilne kartice ali kreditne kartice je potrošnik lahko uveljavljal svoje pravice predvsem na podlagi sklenjene pogodbe in splošnih pogodbenih pogojev. Če spornega vprašanja glede zlorabe kartice pogodbeni stranki nista mogla rešiti sporazumno, je v tem primeru ostalo samo sodno varstvo. Sprememba 7. člena pa, kot že s strani mojih kolegov, govori o tem, da je potrebno predvsem zaradi izenačitve obveznosti podjetij na podlagi obveze in v bistvu zagotavljanja garancije pri vzdrževanju zagotavljati nadomestne dele in vse ostalo s trikratnikom veljavne garancijske dobe. In to je prav, zaradi tega, ker na nek način sledimo tudi direktivi Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999, ki govori natanko o teh zadevah. Če seveda danes tega ne bomo potrdili in ne bomo na nek način zaščitili potrošnika, dovoljujemo, da se zlorabe na tem področju še naprej nadaljujejo in dejansko prepuščamo tistega, ki bo ogoljufan ali oškodovan, zgolj pred dejstvom, da lahko vlaga tožbe. Ob dejstvu, da sodišča delajo tako kot delajo, pa verjetno veste, da je to mnogokrat tudi zaradi finančnih razlogov, ki jih mora potrošnik sam dati iz svoje denarnice, namreč tožba stane, to dostikrat ni možno. S tem zakonom bomo zaščitili najšibkejše sloje prebivalstva in prav je, da v bistvu to soglasno potrdimo. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O BLAGOVNIH REZERVAH, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavnici Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Besedo ima mag. Darja Radič, državna sekretarka z Ministrstva za gospodarstvo. Prosim.
Hvala, predsednik. Spoštovane poslanke, poslanci! S predlaganim zakonom o spremembah in dopolnitvah zakona o blagovnih rezervah se predlaga združitev dveh obstoječih javnih zavodov, in sicer Zavoda Republike Slovenije za blagovne rezerve, ki je bil ustanovljen s sklepom leta 1995, in pa Zavoda Republike Slovenije za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov, ki je bil prav tako ustanovljen s sklepom leta 1999. Glavni razlog sprememb zakona je pravzaprav racionalizacija delovanja, saj gre pri obeh zavodih za enako statusno obliko, za podobno delovno področje, isti zakon daje pravno podlago za ustanovitev obeh, isto je v končni fazi tudi resorno ministrstvo. V skladu s tem je glavni cilj sprememb zakona optimizacija organizacije in procesov dela na področju sistema osnovne preskrbe z živilskim in neživilskim blagom v primeru motenj in nestabilnosti na trgu in s tem želimo prispevati k racionalizaciji poslovanja in posledično tudi k zmanjšanju javnofinančnih odhodkov, kar je v času finančne krize še kako pomembno. Te spremembe so tudi v skladu s programom varčevanja Vlade. Z zakonom zasledujemo načelo učinkovitosti in racionalnosti, doseganje večje preglednosti, povečanje hitrosti, sprejemanje odločitev in tudi učinkovitosti izmenjave informacij med pristojnimi v sistemu preskrbe ob motnjah in nestabilnosti na trgu. Poleg te poglavitne spremembe gre še za nekaj manjših popravkov tehnične narave in pa tudi za uskladitev zakona s predpisi, ki urejajo prekrške in so v smislu nadomestitve izrekanja denarnih kazni z globami. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za gospodarstvo kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku Viliju Rezmanu za predstavitev poročila odbora.
Hvala lepa, gospod predsednik. Odbor za gospodarstvo je tudi to točko dnevnega reda obravnaval kot matično delovno telo, in sicer na predlog Vlade, po skrajšanem postopku. Prisostvovali na tej seji so predstavniki Ministrstva za gospodarstvo, Zakonodajno-pravna služba, Gospodarska zbornica in Obrtno-podjetniška zbornica ter predstavniki Komisije za gospodarstvo, obrt in turizem našega Državnega sveta. Vlada je ocenila, kakor je državna sekretarka povedala, da je možno ta predlog zakona oziroma sprememb in dopolnitev sprejemati po skrajšanem postopku in med drugim priporočila takšen sprejem tudi za voljo tega, ker ga ocenjuje kot enega izmed protikriznih ukrepov. Amandmaje k 2., 3. in 7. členu so predlagale štiri poslanske skupine iz koalicije, sicer pa so bili poslanci seznanjeni tudi z mnenjem Zakonodajno-pravne službe in z mnenjem Komisije za gospodarstvo, obrt, turizem in finance Državnega sveta. Državni svet je imel temeljno pripombo k temu zakonu, v smislu, da zakon ne prinaša konceptualnih, torej strateških premislekov v zvezi z razvojem energetike, na kar je bilo odgovorjeno, da to tudi ni bil ne cilj ne namen tega zakona. In opozorjeno je bilo, da je bila zelena knjiga v javni obravnavi, da se je javna obravnava končala v zvezi z energetskimi koncepti in nacionalnim programom razvoja energetike, da še ni bila napravljena sinteza javne razprave in da imajo posamični odbori Državnega zbora v svojih programih to temo še predvideno za razpravo. Minister dr. Matej Lahovnik je, ko je uvodoma razpravljal, med drugim navedel tudi to, da gre za združitev dveh obstoječih javnih zavodov in s tem za racionalizacijo ter optimizacijo in organizacijo procesov dela ter za predvideni prihranek 135 tisoč evrov. Zmanjša pa se tudi število uradov, agencij, zavodov in tako naprej, kar je v načrtu Vlade za ta mandat. Razpravljal je tudi predstavnik Zakonodajno-pravne službe, ki je povedal, da so nekateri predlogi iz njihovega mnenja bili upoštevani, ne pa vsi. Zlasti je opozoril na to, da se ni ustrezno odzvalo na problematiko posebnih nadomestil za financiranje oblikovanja in zagotavljanja obveznih rezerv. In opozoril je, da tudi ni bilo ustrezno odgovorjeno v zvezi s problematiko, ki jo je nakazal glede premoženja, ki ga bo Zavod Republike Slovenije za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov prenesel na Zavod Republike Slovenije za blagovne rezerve. Govora je bilo o tem, da ker so sprejeti amandmaji, bodo členi odprti in pripravljeni amandmaji do seje Državnega zbora, kar pa vidimo, da je v tem trenutku izostalo in amandmaji torej niso bili vloženi. V razpravi so poslanci podpirali predlog zakona in opozarjali na to, da gre za racionalizacijo, ki se naj nadaljuje, ker je ta bistvenejša od tistih omenjenih 135 tisoč evrov predvidenega prihranka. Po razpravi pa so sprejeli predlagane amandmaje in predlagali Državnemu zboru, da tako dopolnjen zakon tudi sprejme.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Matjaž Han v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani predsednik. Spoštovana državna sekretarja, sekretarka. Gospodarska kriza je privedla do potrebe do varčevanja na vsakem koraku. Skladno s tem je seveda pripravljen tudi ta vladni zakon, ki ga imamo pred sabo. Glavna sprememba, ki jo v slovenski pravni red vnaša ta zakon, je združitev dveh zavodov in sicer Zavoda Republike Slovenije za blagovne rezerve ter Zavoda Republike Slovenije za obvezne rezerve nafte. Poleg racionalizacije poslovanja je taka organizacija nadzora in urejanja blagovnih rezerv povsem smotrna. Obema trenutnima zavodoma namreč daje podlago za delovanje isti zakon. Imata enako statusno obliko, delujeta na podobnem področju in nenazadnje isto je tudi resorno ministrstvo. Dejansko s to reorganizacijo tako, če lahko rečemo, ubijemo dve muhi na en mah. Upam, da se bo zmanjšalo število zaposlenih v državni upravi in s tem, kar tudi ni zanemarljivo za 135 tisoč evrov stroški letno se bodo zmanjšali, kar pa je pomembnejše, pa bo z reorganizacijo vsaj v tem delu se bo odpravila največja pomanjkljivost javnega sektorja v primerjavi z drugimi državami, to pa je ravno nepravilna organizacija. Predlog zakona je sicer naletel na nekatere pomisleke predvsem pomisleke v Državnem svetu, ki ga je tudi zavrnil. Vendar je treba poudariti, da je bila zavrnitev širšega okvira in dejanskega predloga zakona ni zadevala. Državni svet namreč zahteva širši pristop k reševanju strateških vprašanj energetike, kar pa je nedvoumno izhodišče za druge dokumente in ne za Zakon o blagovnih rezervah. V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo tudi prepričani, da združitev obeh zavodov nikakor ne bo pomenila zmanjšanja pomena rezerv nafte ali pa drugih naftnih rezerv. Predlagani zakon bomo glede na navedeno, v Poslanski skupini Socialnih demokratov seveda podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima, Marjan Bezjak, v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Lepo pozdravljeni, gospod predsednik! Lepo pozdravljena, državna sekretarka! Poslanka in poslanci Državnega zbora! Podajam stališče Zakona o blagovnih rezervah. Storitev oblikovanja in porabe blagovnih rezerv je gospodarska javna služba. Blagovne rezerve se oblikujejo za zagotavljanja potreb osnovne preskrbe v primeru večjih motenj in nestabilnosti pri preskrbi trga ob naravnih in drugih nesrečah večjega obsega in v vojni. Osnovna preskrba trga pomeni preskrbo z osnovnimi živili, neživilskimi proizvodi, ki so nujno potrebni za življenje ljudi, ter s strateškimi surovinami in reprodukcijskimi materiali, ki so potrebni za zagotavljanje proizvodnje ali so posebnega pomena za obrambo države. V sistemu zagotavljanja osnovne preskrbe z živilskim in neživilskim blagom v motnjah in nestabilnostih na trgu gospodarsko javno službo oblikovanja in uporabe blagovnih rezerv, vključno z obveznimi rezervami nafte in naftnih derivatov, delujeta dva javna gospodarska zavoda, Zavod Republike Slovenije za blagovne rezerve, ki je bil ustanovljen s sklepom o ustanovitvi javnega gospodarskega zavoda za blagovne rezerve, in Zavod Republike Slovenije za obvezne rezerve nafte in naftnih derivatov, ki je bil ustanovljen s sklepom o ustanovitvi javnega gospodarskega zavoda za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov. S predlaganimi spremembami in dopolnitvami Zakona o blagovnih rezervah predlagatelj navaja, da se v največji možni meri prilagaja slabim gospodarskim razmeram na način, da dva javna gospodarska zavoda združi in s tem zmanjša javnofinančne odhodke ter optimizira in racionalizira sistem javnega sektorja. Upam, da bo Vlada to pot nadaljevala in bo začela združevati tudi določena ministrstva, da bodo tudi tu vidni prihranki in učinki delovanja Vlade. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podpiramo delovanje v smeri optimizacije in racionalizacije javnega sektorja in bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Besedo ima Tadej Slapnik v imenu Poslanske skupine Zares.
Spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki Vlade! Poglavitna rešitev zakona, ki je pred nami, je racionalizacija delovanja pravnih oseb javnega prava. Z reorganizacijo se upoštevata načeli učinkovitosti in racionalnosti. Dosega se večja preglednost in nadzor, povečuje se tudi hitrost sprejemanja odločitev in učinkovitost izmenjave informacij med pristojnimi v sistemu preskrbe ob motnjah in nestabilnostih na trgu. S Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o blagovnih rezervah se prilagajamo poslabšanim gospodarskim razmeram, tako da dva javna gospodarska zavoda združujemo, s tem pa zmanjšamo javnofinančne odhodke ter optimiziramo in racionaliziramo sistem javnega sektorja. Naj na tem mestu spomnimo, da je bila na podlagi prijave Komisije za preprečevanje korupcije pred časom odrejena izredna notranja revizija za preveritev pravilnosti in smotrnosti poslovanja Zavoda Republike Slovenije za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov v letih 2007 in 2008. Zaradi ugotovljenih nepravilnosti je bil takrat razrešen direktor Zavoda za naftne rezerve Anton Grebelšek, sicer šef Mestnega odbora SLS Ljubljana.
Hvala lepa. Besedo ima Tadej Slapnik, v imenu Poslanske skupine Zares. Konec leta 2005 je namreč prišlo do primanjkljaja v višini 2 tisoč litrov kurilnega olja in očitek pravi, da je omenjeni primanjkljaj direktor kar odpisal, kar bi pomenilo, da je za toliko oškodoval državne rezerve. V želji učinkovitejšega nadzora in preprečevanja takšnih ali podobnih deviantnih dejanj, bomo v Poslanski skupini Zares predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Franc Žnidaršič v imenu Poslanske skupine DeSUS. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana državna sekretarka s sodelavcem, spoštovani kolegi in kolegice. V okviru ministrstva, pristojnega za gospodarstvo, je organiziran poseben sektor za preskrbo in blagovne rezerve, v katerega področje delovanja sodi tudi oblikovanje politike preskrbljenosti trga in blagovnih rezerv ter pripravo ukrepov, vezanih na preskrbo v primeru izrednih razmer. Rezerve se oblikujejo za zagotavljanje potreb osnovne preskrbe v primeru večjih motenj, nestabilnosti na trgu, ob naravnih in drugih nesrečah in morebitni vojni. Instituciji, s katerimi je povezano to delo sektorja, sta javni gospodarski zavod za blagovne rezerve ter gospodarski zavod za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov. Predlog novele udejanja vladni varčevalni ukrep, ki se nanaša na optimizacijo organiziranosti in delovanja javnega sektorja, s tem da podaja rešitev za združitev omenjenih dveh javnih gospodarskih zavodov v en zavod, na katerega se prenašajo tudi naloge zdaj dejavnega zavoda za obvezne rezerve. V Poslanski skupini DeSUS smo prepričani, da je treba tovrstno nepotrebno opravljanje del in nalog odpraviti na tem in tudi kot na drugih področjih. Zato predlagano rešitev poslanci DeSUS-a pozdravljamo in ji pritrjujemo, saj ni dvoma, da predstavlja korak - sicer majhen, a vendarle - k zmanjšanju javnofinančnih odhodkov, hkrati pa predstavlja del aktivnosti Vlade pri omilitvi posledic finančne in gospodarske krize. Poslanska skupina bo dopolnjen predlogi zakona iz navedenih razlogov enotno podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Franc Bogovič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Še prej bi želel en proceduralni predlog, potem pa bom povedal mnenje v imenu Slovenske ljudske stranke.
Proceduralni predlog, ampak ne bom vam dovolil replike.
Ja, ne bom repliciral, bi pa vas opozoril, gospod predsednik. Konstantno se dogaja, da iz Poslanske skupine Zares navajajo neresnice, laži. Med nami ni gospoda Toneta Grabeljška, ne nekega Grubeljška ali ne vem kaj, kar je gospod Slapnik, ki ga niti ne pozna, omenjal. Ni res, da je bila njemu dokazana kakršnakoli krivda. Res je, da je član Mestnega odbora Ljubljana, ampak smo nekateri bolj prepričani, da gre zopet v tem nizu postopkov po metodi - diskreditiraj in likvidiraj. Zato bi prosil, če se gospod Slapnik gospodu Grabeljšku opraviči, ker mislim, da bi to moral storiti zaradi nekorektnosti, ki jo je storil v Državnem zboru.
To se boste morali dogovoriti med seboj, to ni naloga, ki bi jo moral storiti predsedujoči. Prosim predstavite stališče Slovenske ljudske stranke.
Spoštovani zbrani! Stališče Slovenske ljudske stranke pri sprejemanju Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o blagovnih rezervah je sledeče. V sistemu zagotavljanja osnovne preskrbe z živilskim in neživilskim blagom v motnjah in nestabilnostih na trgu gospodarsko javno službo oblikovanja in uporabe blagovnih rezerv vključno z obveznimi rezervami nafte in naftnih derivatov delujeta dva javna gospodarska zavoda, Zavod Republike Slovenije za blagovne rezerve in Zavod Republike Slovenije za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov. Gre za dva javna gospodarska zavoda, za katere se v smislu racionalizacije poslovanja predlaga združitev. Predlagatelj argumentira, da je ključni razlog racionalizacija delovanja sistema zagotavljanja osnovne preskrbe z živilskim in neživilskim blagom v motnjah in nestabilnostih na trgu, saj gre pri obeh zavodih za enako statusno obliko, podobno je delovno področje, isti zakon daje pravno podlago za ustanovitev, isto je tudi resorno ministrstvo. V poslanski skupini bomo kljub nekaterim premislekom, saj gre pri delovanju zavodov vseeno za določeno specifiko, tako delovanja kakor zakonskih podlag, predlog zakona predvsem iz razloga ekonomskega stanja v Sloveniji in glede na pričujočo finančno krizo in predvideno gospodarsko recesijo podprli. Tisti nekateri pomisleki pa so bili zelo upravičeni, ker se je tudi pri izvajanju svetniške skupine Zares še enkrat potrdilo, kako deluje. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Miran Györek, v imenu Poslanske skupine, Slovenske nacionalne stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani vsi prisotni, kolegice in kolegi, predstavniki ministrstva! Glede na obstoječo finančno krizo in gospodarsko recesijo menimo v Slovenski nacionalni stranki, da je predlagateljev predlog zakona smiseln in utemeljen. Utemeljen je predvsem v smislu reorganizacije torej združitve dveh javnih gospodarskih zavodov, torej Zavoda Republike Slovenije za blagovne rezerve in Zavoda Republike Slovenije za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov, s čimer naj bi se zagotavljalo načelo učinkovitosti in racionalnosti poslovanja pravnih oseb javnega prava. Predlagana sprememba oziroma organizacija bo, vsaj teoretično, predstavljala prilagoditev slabim gospodarskim razmeram in obstoječi krizi in tudi zmanjšala javnofinančne odhodke ter na nek način racionalizirala delovanje sistema javnega sektorja. Pričakujemo vsekakor v prvi vrsti racionalizacijo administrativnih, strokovno-tehničnih in finančnih procesov, mislim predvsem na znižanje stroškov administracije. Zakon v končnih in prehodnih določbah sicer ureja vprašanje zaposlenih direktorjev in članov upravnega odbora, ne opredeljuje pa sicer podrobnosti glede administracije in podatkov o administrativni racionalizaciji, kar pa bo verjetno postalo pregledno po sprejetju ustanovitvenega akta zavoda in po pripravi ostalih splošnih aktov zavoda. Odprta sicer ostajajo ključna strateška vprašanja na področju energetike, kajti zakon le-teh ne opredeljuje. Zaradi tega so tudi pripombe Komisije Državnega sveta na nek način smiselne. Kljub temu pa v Slovenski nacionalni stranki menimo, da bodo omenjene spremembe zagotovile večjo učinkovitost sistema preskrbe in stabilnosti trga glede blagovnih rezerv in vse preveč potrebno racionalizacijo delovanja pravnih oseb javnega prava tudi v tem gospodarskem segmentu. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Milan Gumzar v imenu poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni vsi skupaj še enkrat! V Liberalni demokraciji ocenjujemo, da je kriza zagotovo čas in priložnost, da se resnično začnemo ukvarjati z racionalizacijo javne uprave. Nekaj korakov je bilo že narejenih v tej smeri, veliko je pa še treba postoriti. Eden izmed takšnih ukrepov je zagotovo rešitev, ki jo prinaša sprememba Zakona o blagovnih rezervah. Ta rešitev prinaša združevanje Zavoda Republike Slovenije za blagovne rezerve in Zavoda Republike Slovenije za obvezne rezerve nafte in njenih derivatov. Ta dva zavoda sta po svoji naravi ustanovljena za zagotavljanje rezerv, pri čemer vsak od njiju pokriva vsebinsko različno, a sistemsko enako področje. Prvi je zadolžen za zagotavljanje osnovne preskrbe z živilskimi in neživilskim blagom v motnjah in nestabilnosti na trgu, drugi pa za zagotavljanje obveznih rezerv nafte in naftnih derivatov. Kot izhaja iz obrazložitve zakona, gre pri obeh zavodih za enako statusno obliko, podobno je delovanje področja, isti zakon daje pravno podlago za ustanovitev, isto je tudi resorno ministrstvo. Zato je edina smiselna rešitev, da se zavoda združita v enega samega. Tako se bo racionaliziralo na področju opravljanja blagovnih rezerv, kar bi posledično pomenilo zmanjšanje stroškov investicij, materiala, stroškov dela in tako dalje. S slednjim bomo z ukrepi področje racionalizacije ter optimizacije sistemov in procesov dela prioritetno zmanjšali stroške investicij, materialne stroške ter stroške vseh nabavk, ki so skupni obema zavodoma. V poslanskem klubu Liberalnih demokratov Slovenije bi k tej racionalizaciji še dodali, da so poleg znižanja stroškov lahko optimizirani tudi procesi v novem zavodu, posledično pa povečana tudi učinkovitost zavoda. Tovrstna racionalizacija v združevanju zavodv je prav tako primer dobre prakse, ki bi jo veljalo uveljaviti tudi na drugih področjih različnih skladov, centrov, fundacij, uradov, agencij in podobno. Ker spremembe zakona prinašajo dobre rešitve, ki bodo v tej kriznih časih razbremenile javno upravo, bomo zakon v poslanskem klubu Liberalnih demokratov tudi podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj po prekinjeni 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ORGANIZACIJI IN FINANCIRANJU VZGOJE IN IZOBRAŽEVANJA V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA - SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložil poslanec Franc Pukšič. V zvezi s tem predlogom Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino predlaga Državnemu zboru sprejem sklepa, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Besedo dajem predsednici odbora mag. Majdi Potrata za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana gospa državna sekretarka, spoštovani poslanci! Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino je na 11. seji 6. oktobra obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja, ki ga je v obravnavo po skrajšanem postopku predložil poslanec Franc Pukšič. Skrajšani postopek je potrdil tudi Kolegij s posebnim sklepom 5. junija 2009, zato je bil zakon obravnavan po 142. členu Poslovnika. Zakonodajno-pravna služba je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z Ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika in dala pripombe k vsem trem členom zakona. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Vlade Republike Slovenije z datumom 12. junij 2009 v katerem Vlada navaja razloge, zaradi katerih predlaganih rešitev ne podpira in meni, da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. V predpisanem roku je amandmaje k vsem trem členom zakona vložila Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagatelja, predstavniki Ministrstva za šolstvo in šport ter predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Predlagatelj zakona poslanec Franc Pukšič je uvodoma podal dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Povedal je, da želi z novelo zaščititi strokovne delavce, ki zaradi sprememb zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja nimajo ustrezne izobrazbe, in urediti status ravnateljev. Menil je, da ravnatelji oziroma vršilci dolžnosti ravnatelja, ki jim teče redni mandat, pa tudi ravnatelji, ki jim je po letu 2005 mandat iz kakršnihkoli razlogov prenehal izpolnjujejo pogoje za ravnatelja in so lahko ponovno imenovani na to funkcijo oziroma na novo imenovani. Državna sekretarka Alenka Kovšca je v okviru dodatne obrazložitve mnenja Vlade povedala, da je sprejetjem predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o financiranju vzgoje in izobraževanja bil urejen status učiteljev s šesto stopnjo izobrazbe. Pojasnila je, da krajša prekinitev ne pomeni prekinitve neprekinjenega opravljanja dela na področju vzgoje in izobraževanja. Če pa je bila prekinitev daljša, pa delavec zaradi nenehnega strokovnega izobraževanja in dodatnega usposabljanja, ki je potrebno za učenje v devetletki, dela ne more več kakovostno opravljati. V dodatni predstavitvi mnenja Zakonodajno-pravne službe je Marta Briški na kratko predstavila mnenje in opozorila, da so vprašanja, ki izhajajo iz obravnavanega predloga zakona, večinoma urejena že v sprejeti vladni noveli. Ob upoštevanju mnenj Zakonodajno-pravne službe Vlade Republike Slovenije je bilo predlagano v skladu z drugim odstavkom 128. člena Poslovnika, da odbor najprej razpravlja in odloča o predlogu sklepa, da predloženi predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. V razpravi o tem predlogu sklepa so članice in člani odbora največ pozornosti namenili položaju učiteljev in drugih strokovnih delavcev, zaposlenih v vzgoji in izobraževanju s šesto stopnjo izobrazbe. Nekateri razpravljavci so predlagano novelo podprli, saj so menili, da mora biti omogočeno enakovredno kandidiranje učiteljem in drugim strokovnim delavcem na področju vzgoje in izobraževanja s šesto stopnjo izobrazbe na razpisano delovno mesto kot vsem, ki imajo ustrezno izobrazbo. Predstavnica Vlade je zatrdila, da so po veljavnem 146. členu ZOFVI učitelji s šesto stopnjo izobrazbe v popolnoma enakem položaju z drugimi, z zakonsko predpisano sedmo stopnjo izobrazbe. Pojasnila je tudi, da zakon omejuje prekinitev dela na tri mesece, lahko pa se delo prekine večkrat. Drugi razpravljavci pa so menili, da problematika učiteljev s šesto stopnjo izobrazbe ni tako huda, kot je prikazana v noveli, in da je večina imela vse možnosti, da bi si izobrazbo pridobili. Ob ukinitvi roka za prekinitev dela pa bi se utegnilo zgoditi, da bi na razpis lahko kandidirali tudi taki s šesto stopnjo izobrazbe, ki dela v šoli niso nikoli opravljali. Z 10 glasovi za in 5 proti je bil sprejet sklep: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Poslancem predlagamo, da tak sklep tudi potrdijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem predlagatelju zakona Francu Pukšiču za uvodno predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa.
Hvala lepa, gospod predsednik. Kolegice in kolegi, gospa državna sekretarka! Kolegice in kolegi, res je, da sta 2. in 3. člen predloga zakona brezpredmetna, saj je bil vložen ta moj zakon pred vladnim zakonom. Ko sem vložil zakon, sem ga moral dopolniti. Takšna je bila inštrukcija iz Državnega zbora. Ta vmesni čas je izkoristila Vlada, dva ali tri dni, in je vložila Vlada svoj zakon. Pustimo te malenkosti, zakaj je tako, tega smo sedaj že navajeni. Bistvo zakona je bilo, da razrešimo dva problema. Prvi je, da ne bi učiteljic in učiteljev z visokošolsko izobrazbo več na tako diskriminatoren način obravnavali pri napredovanjih in pri zaposlovanju oziroma prekinitvi oziroma odpuščanju. Drugi cilj pa je bil glede izobrazbe in razrešitve problematike v zvezi z ravnatelji. Ta drugi cilj je Vlada s svojo spremembo zakona tudi uresničila. Drugi cilj se nanaša na 50 ravnateljev v Republiki Sloveniji. Prvi cilj se nanaša na približno 5000 učiteljic in učiteljev. Tega Vlada ni razrešila s spremembo svojega zakona, ni ga razrešila tudi ne s predlaganim amandmajem, ki je bil vložen in zato je aktualnost tega mojega zakona še vedno dovolj velika, da se ga sprejme skupaj s predlaganimi amandmaji. Zato apeliram, da takšen sklep, kot ga je pripravil odbor, poslanke in poslanci ne sprejmemo. Podlaga za to, da se takšen sklep ne sprejme je pismo SVIZ-a, torej sindikata vzgoje in izobraževanja s Štajerske, kjer so zapisali, da v drugih državah se je stopnja izobrazbe tudi zviševala, vendar so bili vsi učitelji z nižjo izobrazbo izenačeni z ostalimi učitelji. Ni res to, kar je bilo rečeno, da se učiteljice in učitelje s šesto stopnjo enako obravnavajo kot s sedmo stopnjo. Ne boste me prepričali, da učiteljica, ki uči 30 let v šoli in ima prekinitev za 91 dni, to pomeni od 15. junija do 16. septembra,da 16. septembra ni več sposobna opravljati svojega dela. 15. bi še bila, če bi v teh 90-ih dneh dobila ponovno zaposlitev, naslednji dan pa tega več ni. To je diskriminatorno, to je ponižujoče, kaj takšnega si po mojem globokem prepričanju, ne bi smeli dovoliti. Sprememba zakona leta 1996 je v 146. členu sicer dajala možnost, da so učiteljice in učitelji s 6. stopnjo učili naprej, vendar do prekinitve delovnega razmerja. Celo tako daleč je šli, če so prekinili v eni ustanovi in bi šle v drugo ustanovo na isto delovno mesto seveda, več niso izpolnjevali pogojev. Zato je skrajni čas, da torej po 13-ih letih veljavnosti tega zakona popravimo, da povrnemo tem učiteljicam in učiteljem njihovo dostojanstvo na človeški in na strokovni ravni. Tudi v časopisu Delo je bilo 14. 6. 2009 je bilo jasno zapisano, opredelitev učiteljev vzame kateder za vedno, za vedno po 30 letih delovne dobe. Ali v ptujskem Tedniku so zapisali, trimesečni počitek pomeni trajno izgubo dela. Kolegice in kolegi, ne razumem pa sindikata, ki teh učiteljic in učiteljev ni podprl na državni ravni. Zdi se mi, da je Štruklju približno isto kot Semoliču, da bolj skrbi za to, da bi imel Bobinac 16 tisoč evrov plače kot pa delavec 600 evrov. Tukaj pri učiteljih se mi zdi, da se dogaja enako.
Hvala lepa. Besedo dajem predstavnici Vlade za uvodno predstavitev stališča do predloga matičnega delovnega telesa. Besedo ima Alenka Kovšca, državna sekretarka na Ministrstvu za šolstvo in šport.
Spoštovani, gospod predsednik! Spoštovani poslanci in poslanki! Dne 14. 8. 2009 so začele veljati spremembe Zakona o financiranju vzgoje in izobraževanja, s katerim smo uredili vrsto perečih vprašanj na področju organiziranja in financiranja vzgoje in izobraževanja. Predlog gospoda Pukšiča želi urediti na novo 146. člen, in to slabše, kot ga ureja sedanja sprejeta ureditev. Veljavni 146. člen ZOFVI namreč določa zaščito strokovnih delavcev, torej učiteljev, vzgojiteljev, svetovalnih delavcev, knjižničarjev, pri čemer jih ščiti v tem smislu, da jim daje pravico še naprej opravljati vzgojno-izobraževalno delo, za katerega so imeli ustrezno izobrazbo, določeno z veljavnim zakonom in drugimi predpisi, in izpolnjevali ostale pogoje, čeprav v skladu z uveljavljenimi določili za tovrstno delo nimajo več ustrezne izobrazbe. Delo strokovnega delavca na področju vzgoje in izobraževanja pa lahko še vedno opravljajo, kar pomeni, da s tem izpolnjujejo z zakonom določene pogoje za opravljanje vzgojno-izobraževalnega dela, na objavljeno prosto delovno mesto pa enakovredno kandidirajo vsi, ki izpolnjujejo z zakonom in drugimi predpisi določene pogoje za opravljanje vzgojno-izobraževalnega dela v delovnem razmerju v sistemu vzgoje in izobraževanja do prenehanja neprekinjenega opravljanja dela na področju vzgoje in izobraževanja. Še več, veljavni 146. člen novele ZOFVI določa, da tudi trimesečna ali krajša prekinitev ne pomeni prekinitve neprekinjenega opravljanja dela na področju vzgoje in izobraževanja. Določba torej varuje tudi delavce, ki bi kot tehnološki viški v bodoče lahko prekinili delovno razmerje in ga nadaljevali v drugem zavodu. Ob tem je nujno upoštevati še prehodno določbo 10. člena novele ZOFVI, ki določa, da z uveljavitvijo novele ZOFVI pridobijo pravico iz 146. člena zakona tudi tisti strokovni delavci, ki izpolnjujejo pogoje iz prvega odstavka 146. člena, 147. in 148. člena zakona ter 42. člena Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja, in to tisti, ki so opravljali delo na področju vzgoje in izobraževanja na dan 24.6.2009, ne glede na dolžino morebitnih prekinitev opravljanja dela na področju vzgoje in izobraževanja v obdobju od 15.3.1996 oziroma 26.4.2008 do 24.6.2009, kar pomeni, da prehodna določba ščiti vse strokovne delavce, ki so ob uveljavitvi ZOFVI 15. marca 1996 izpolnjevali pogoje za opravljanje vzgojno-izobraževalnega dela, pa so kasneje v kakršnemkoli obsegu prekinili delovno razmerje na področju vzgoje in izobraževanja. Tako predlog gospoda Pukšiča kot vloženi amandma vrača strokovne delavce v situacijo, kakršna je bila do spremembe 146. člena v noveli ZOFVI. Predvidena zaščita predlaganega 146.a člena je namenjena strokovnim delavcem, ki jih definira 92. člen, s katerim je določeno, da vzgojno-izobraževalno in drugo strokovno delo v javnem vrtcu oziroma šoli opravljajo vzgojitelji, učitelji, svetovalni delavci, knjižničarji in drugi strokovni delavci, torej tisti, ki imajo sklenjeno delovno razmerje in so razporejeni na delovno mesto konkretnega strokovnega delavca na področju vzgoje in izobraževanja, kar pomeni, da bi predlagani 146.a člen ščitil na način, kot določa, vendar le dokler bi bili strokovni delavci, torej dokler bi bili v sistemu vzgoje in izobraževanja zaposleni na delovnem mestu konkretnega strokovnega delavca. Hkrati pa tako predlog gospoda Pukšiča kot vloženi amandma s poudarkom na enakovrednostni obravnave pri kandidaturi in zaposlovanju na razpisih za prosto delovno mesto omejuje zaščito iz 146. člena ZOFVI, saj v tem trenutku 146. člen zagotavlja enakovredno obravnavo ne glede na to, ali je prosto delovno mesto razpisano ali pa objavljeno. Ker mi bo čas potekel, samo še toliko. V vzgoji in izobraževanju je ta hip zaposlenih 6.750 delavcev s šesto stopnjo izobrazbe za nedoločen čas. Za določen čas nad deset let delovne dobe pa le 114, kar predstavlja manj kot 2% vseh delavcev. Delavci lahko enakovredno napredujejo v nazive, varuje pa jih tudi zakon o delovnih razmerjih in kolektivni pogodbi, kadar gre za vprašanje tehnoloških viškov. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Aleksander Zorn v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani! Nova šolska zakonodaja, sprejeta v letu 1996, je zatekla s slabo zaščito precejšen dela strokovnih sodelavcev, ki niso izpolnjevali vseh izobrazbenih pogojev. Strokovni delavci, zaposleni na področju vzgoje in izobraževanja, so bili zaščiteni, vendar so bili povezani z neprekinjenim delovnim razmerjem. Strokovni delavci, zaposleni na področju vzgoje in izobraževanja, opredeljeni v prvem in četrtem odstavku 146. člena ZOFVI, izpolnjujejo izobrazbene pogoje za opravljanje dela na področju vzgoje in izobraževanja. V Poslanski skupini SDS se zavzemamo za načelo enakosti zaposlenih na področju vzgoje in izobraževanja. Menimo, da je potrebno omogočiti enakovrednost pri kandidiranju na delovno mesto v drugem zavodu, zato smo za obravnavo na matičnem delovnem telesu predlagali predlog amandmaja, da morajo biti v primeru prekinitve zaposlitve na področju vzgoje in izobraževanja enakovredno obravnavani vsi. To pomeni, da lahko kandidirajo in se zaposlujejo pod enakimi pogoji kot ostali kandidati tudi tisti, ki tega ne izpolnjujejo. Po navadi gre za starejše učitelje tik pred upokojitvijo. Slišali smo podatek, da jih je zelo malo. Še več razlogov, da jih zaščitimo. Učiteljem z visokošolsko izobrazbo je s predlaganimi spremembami, ki jih vsebuje predmetni predlog novele ZOFVI, potrebno povrniti strokovno in človeško dostojanstvo. Presenečeni smo nad dejstvom, da pri obravnavi na matičnem delovnem telesu ni bilo navzočega predstavnika sindikata na področju izobraževanja. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo zato predlagali spremembo novega člena, ki opredeljuje izpolnjevanje izobrazbenih pogojev za zaposlitev na področju vzgoje. Z omenjeno odločbo se bo omogočilo enakovredno kandidiranje učiteljev s šesto stopnjo izobrazbe na razpisano delovno mesto učiteljev, kar pomeni, da lahko kandidirajo in se zaposlujejo pod enakimi pogoji kot kandidati, ki imajo visokošolsko izobrazbo. Poslanski skupini SDS zato ne bomo podprli sklepa Odbora za kulturo, šolstvo in šport in mladino, da predlog ZOFIJ ni primeren za nadaljnjo obravnavo in bomo glasovali, da je primeren. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Franco Juri v imenu Poslanske skupine Zares. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. V Poslanski skupini Zares smo prepričani, da je kvaliteta šole in strokovna usposobljenost učiteljev in ravnateljev absolutna prioriteta, ki je vsekakor pomembnejša od katerekoli cenene demagogije. Predlagatelj novele zakona kolega Pukšič naj bi z novo vsebino želel zaščiti strokovne delavce, ki zaradi sprememb Zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja nimajo ustrezne izobrazbe, in urediti status ravnateljev. Na Odboru za šolstvo je kolega Pukšič izpostavil, da ravnatelji oziroma vršilci dolžnosti ravnatelja, ki jim teče redni mandat, pa tudi ravnatelji, ki jim je v letu 2005 mandat iz kakršnihkoli razlogov prenehal, izpolnjujejo pogoje za ravnatelja in so lahko ponovno imenovani na to funkcijo oziroma imenovani na novo. V Poslanski skupini Zares smo skrbno preučili predlog novele, vendar se moramo strinjati s stališčem Vlade, ki pravi, da se je s sprejetjem Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o financiranju vzgoje in izobraževanja že uredil status učiteljev s šesto stopnjo izobrazbe. Dejstvo je, da trimesečna ali krajša prekinitev ne pomeni prekinitve neprekinjenega opravljanja dela na področju vzgoje in izobraževanja. Kot je povedala predstavnica Vlade, pa delavec, katerega odsotnost je daljša, zaradi nenehnega strokovnega izobraževanja in dodatnega usposabljanja, ki je potrebno za učenje v devetletki, dela ne more več kvalitetno opravljati. Zakon iz leta 1996 je namreč spremenil izobrazbene pogoje, kjer je danes zahtevana visokošolska izobrazba. Predlog novele po naši oceni ne deluje stimulativno na strokovne delavce, da si skladno z ustrezno zakonodajo pridobijo manjkajočo stopnjo izobrazbe, čeprav lahko, kot je bilo že rečeno, svoje delo še naprej opravljajo. Ob tem naj spomnim, da je Državni zbor na 8. redni seji sprejel predlog zakona, ki ga je Vlada v parlament posredovala meseca maja. Vlada je v okviru svojega besedila ustrezneje uredila obe vprašanji, ki jih obsega tudi predlog predlagatelja. 146. člen po naši oceni jasno določa, da ge za neprekinjeno delo in ne za neprekinjeno delovno razmerje, kar je prej v praksi povzročalo različno oziroma neustrezno ravnanje posameznih šol. Glede ureditve izobrazbenih pogojev kandidatov za ravnatelje, pa je današnji predlog identičen sprejetemu zakonu. V Poslanski skupini Zares bomo zato podprli sklep Odbora za kulturo, šolstvo, šport in mladino, ki pravi, da Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja ni primeren za nadaljnjo obravnavo.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Vasja Klavora v imenu Poslanske skupine DeSUS.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovana državna sekretarka, spoštovane poslanke in poslanci! V Poslanski skupini DeSUS podpiramo sklep matičnega delovnega telesa, da Predlog Zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja ni primeren za nadaljnjo obravnavo. S sprejetjem predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o financiranju vzgoje in izobraževanja, julija letos, se je uredil tudi status učiteljev s šesto stopnjo izobrazbe. Dejstvo je, da trimesečna ali krajša prekinitev ne pomeni prekinitve neprekinjenega opravljanje dela na področju vzgoje in izobraževanja. Če pa je prekinitev daljša, pa delavec zaradi nenehnega strokovnega izobraževanja in dodatnega usposabljanja, ki je potrebno za učenje v devetletki, dela ne more več kvalitetno opravljati. Ker predlog novele ureja problematiko, ki je bila po naši oceni že urejena, menimo da predlog zakona ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Franc Pukšič v imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Prosim.
Še enkrat lep pozdrav kolegice in kolegi! Gospod predsednik, državna sekretarka! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke seveda podpiramo vložene spremembe in dopolnitve Zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja. Te spremembe zakona ščitijo delavke in delavce v vzgoji in izobraževanju s končano višješolsko izobrazbo. Prej je bilo prav rečeno, da jih je okrog 6 tisoč in nekaj, ki so jim bile zaradi nejasnosti zakonskih določb kršene ali jim bodo kršene pravice. Tudi Zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja, ki ga je letos predlagala Vlada in so ga koalicijski poslanci v Državnem zboru sprejeli v mesecu juliju 2009, ni odpravil omenjene neenakosti. Ob uveljavitvi ZOFVI-ja leta 1996 se je predpisana izobrazba za strokovne delavce v vrtcih in šolah praviloma zviševala. In to je bilo utemeljeno na pričakovanju, da takšna izobrazba zagotovo viša kakovost vzgojno-izobraževalnega procesa, saj sama po sebi predstavlja višjo kompetenco izvajalcev vzgojno-izobraževalnega procesa. Najobsežnejši premik je nova zakonodaja ureditev prinesla prav na področju predšolske vzgoje in osnovnošolskega izobraževanja, deloma pa tudi na področju srednjega poklicnega izobraževanja. Nova šolska zakonodaja je zatekla precejšnji del strokovnih delavcev, ki niso izpolnjevali pogojev po novem zakonu, predvsem po stopnji izobrazbe, so pa do uveljavitve tega zakona izpolnjevali vse pogoje. Te delavce je ZOFVI v predhodnih določbah zaščitil tako, da so še naprej lahko delali v vzgoji in izobraževanju, čeprav niso izpolnjevali pogojev glede izobrazbe, so pa izpolnjevali vse druge pogoje. V praksi se je pa ta zaščitna norma sicer uveljavljala, vendar se je povezovala z neprekinjenim delovnim razmerjem. Če delavec z enim delodajalcem prekinil delovno razmerje in ga je hotel skleniti z drugim, se je v posameznih primerih postavljal dvom, ali tak delavec še lahko opravlja vzgojno-izobraževalno delo pod enakimi pogoji ali pa zanj zaščitna norma pravzaprav ne velja. Z novelo iz leta 2008 je bil sicer v 42. členu opravljen poskus, da bi se zagotovila zaščita za celotno področje vzgoje in izobraževanja, vendar v praksi to ni zaživelo. Z letošnjo spremembo ZOFVI-ja je bilo določeno, da trimesečna ali krajša prekinitev ne pomeni prekinitve neprekinjenega opravljenega dela na področju vzgoje in izobraževanja. Kolegice in kolegi, sedaj vas pa sprašujem. 30 let je nekdo vsake tri mesece dopolnjeval svoje izobraževanje, v tem trenutku je pa tri mesece in en dan ostal brez zaposlitve in vi danes ugotavljate tukaj z državno sekretarko, da enostavno več ne izpolnjuje pogojev za opravljanje dela v šoli. Takšnih pogojev še ta svet ni videl, kaj šele država ali Evropa. Vse smo pretehtali, poiskali in kaj takšnega se enostavno še ni zgodilo. V primeru daljše prekinitve od 90 dni 1 dan, mogoče bi se še dalo razumeti, da je to eno leto, po enem letu prekinitve ne izpolnjuje pogojev, če se vmes ne bi dodatno dopolnilno izobraževal. Ampak 90 dni je pa za moje pojme popolnoma nesprejemljivo. V primeru daljše prekinitve od 90 dni ti učitelji izgubijo možnost zaposlitve v vzgoji in izobraževanju in tudi niso enakovredno več obravnavani pri določanju trajnih viškov. Prepričani smo, da je treba učiteljem z višješolsko izobrazbo s temi spremembami povrniti človeško in strokovno dostojanstvo. To je najmanj, kar je potrebno narediti. Če so kakršnekoli napake v zakonu, sprejmimo prvo branje, gremo v drugo branje in ga lahko amandmiramo. Ne more biti 762 podpisov kar tako ovrženih, poslanih ministru. Položaj teh ljudi je v nevarnosti. Ni res, da gre za tiste, ki so že zapustili pedagoške vrste, ampak gre za te, ki se jim to lahko zgodi. In še konkretno vprašanje, kolegice in kolegi. Niti enega razpisa [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]letos ni bilo, kjer bi imeli pogoje, da bi se prijavile tudi učiteljice in učitelji s VI. stopnjo, ki niso imeli več kot 90 dni prekinitve. To je gola resnica. V Slovenski ljudski stranki bomo glasovali proti sklepu in bomo ta zakon popravili po naslednjih volitvah, ko bomo zmagali.
Hvala lepa. Besedo ima Miran Györek v imenu Poslanke skupine Slovenske nacionalne stranke. Mir v dvorani.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Po opravljenem usklajevanju stališč članov Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke smo različne poglede na predlagane spremembe in dopolnitve zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja uspeli spraviti na skupni imenovalec in oblikovati stališče stranke SNS glede tega predloga zakona. Ne glede na to, koliko ravnateljev in pedagoških delavcev ta predlog zadeva, osebno sicer menim, da ne gre za pet tisoč učiteljev, kot bi to naj zagotavljali neuradni podatki SVIZ-a oziroma gospoda kolege Pukšiča. V Slovenski nacionalni stranki zastopamo stališče, da je potrebno v vsakem primeru zaščititi delavce v vzgoji in izobraževanju, pa tudi, če bi šlo samo za enega delavca, na primer. Tako bomo s podporo predloga zakona sledili temu cilju oziroma moralnemu načelu in dali podporo predlagatelju in na takšen način poskusili preprečiti kršenje pravic zaradi nejasnih oziroma nedorečenih zakonskih določb. Razumemo tudi obrazložitve in strah nekaterih, da naj bi takšen predlog sprememb spreminjal obstoječo zakonodajo v večji meri, da naj bi nova ureditev nespodbudno delovala na dodatno ustrezno izobraževanje strokovnih delavcev v vzgoji in izobraževanju in tako naprej. Vendar pa, ko dajemo na tehtnico kršenje pravic delavcev na eni strani in prej navedene obrazložitve in pričakovane težave, smo v Slovenski nacionalni stranki v vsakem primeru na strani delavcev, po potrebi tudi ravnateljev, in ostalih zaposlenih v vzgoji in izobraževanju, zato bomo glasovali za predlagane spremembe in dopolnitve obstoječega zakona in glasovali proti sklepu našega matičnega delovnega telesa. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Majda Potrata v Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Še enkrat hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani vsi! Ko smo julija sprejemali Predlog sprememb in dopolnitev Zakona o financiranju in organizaciji vzgoje in izobraževanja, sem omenila, da je v središču vseh politik Socialnih demokratov pomen znanja. Iz tega stališča, da je znanje, s tem zvezano pa tudi izobraževanje izrednega pomena, razumite tudi stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov, ki ga bom povedala. Ko je Zakon o financiranju vzgoje in izobraževanja leta 1996 predpisal visokošolsko izobrazbo, se pravi sedmo stopnjo izobrazbe za strokovne sodelavce, so v šolskem sistemu delovali tako tisti, ki so imeli končano učiteljišče, se pravi petletno srednješolsko izobrazbo, višješolsko izobrazbo in tudi že tisti, ki so imeli že visokošolsko izobrazbo. Od leta 1985 ali 1987 naprej je bilo v sistemu izobraževanja mogoče pridobiti visokošolsko izobrazbo tudi na ravni predmetnih učiteljev in učiteljev razrednega pouka in kasneje tudi vzgojiteljev. To pomeni, da je 10 let bil rok, v katerem so se začeli izobraževati na ustrezni sedmi stopnji. Še dodaten čas je bil dodeljen tistim, in nekajkrat je bilo že povedano, kako je Zakon o financiranju vzgoje in izobraževanja leta 1996 v prehodnih določbah zaščitil tiste, ki so ob začetku veljave tega zakona imeli sicer do tistega trenutka ustrezno izobrazbo, po novem zakonu pa je takšna samo izobrazba s sedmo stopnjo. Zato je neresnica, da se razveljavlja ali izničuje dosežena izobrazba, ker vsi, ki so po Zakonu o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja leta 1996 poučevali ali kako drugače strokovno delovali v šolskem sistemu, so ohranili delovno razmerje z vsemi pravicami, z vsemi možnostmi napredovanja tako kot je bilo nekajkrat danes tudi že pojasnjeno. Drugo vprašanje pa je, kako so sledili vsem najrazličnejšim oblikam dodatnega izobraževanja, ki ga morajo opravljati vsi učiteljice in učitelji s sedmo stopnjo izobraževanja. Res skuša poslančev zakon urediti dve vprašanji. To je vprašanje učiteljev s šesto stopnjo izobrazbe in vprašanje ravnateljev, ki imajo ustrezno sedmo stopnjo izobrazbe, ni pa ta pedagoške smeri, ampak to drugo vprašanje je s sprejeto novelo rešeno. Prav tako je po našem mnenju ustrezno rešeno vprašanje učiteljev z šesto stopnjo izobrazbe. Na dan učiteljev je Statistični urad objavil podatek, da je v Sloveniji okoli 30 tisoč učiteljev zaposlenih na različnih ravneh izobraževanja. V osnovni šoli na razredni stopnji je 97,6% žensk. Do višješolskega programa delež žensk pade na 35, to je bil namreč eden tudi od argumentov, zakaj si ženske niso pridobivale ustrezne izobrazbe. Bilo bi treba pogledati konkretne statistične podatke, kako so se posamezniki doizobraževali. Ampak ko tehtamo enakopravnost vstopa v delo, potem naj tudi povem, da je 97% teh s šesto stopnjo izobrazbe zaposlenih za nedoločen čas. Naj ob tem povem podatek, da je okoli 80% vseh novo sklenjenih zaposlitev v vzgoji in izobraževanju zaposlitev za določen čas. Kateri so potem bolje zaščiteni, ko tehtamo? Ali tisti, ki imajo ustrezno stopnjo fakultetne izobrazbe pa vstopajo v trg dela in so si v izobraževanju pridobili najnovejša spoznanja, ali so bolje zaščiteni in prav je, da so zaščiteni, tisti, ki so poleg izobrazbe pridobivali tudi delovne izkušnje? Prav bi samo bilo, da tehtamo in da predstavljamo resnične argumente. Poslanska skupina Socialnih demokratov bo podprla sklep matičnega delovnega telesa. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O predlogu sklepa bomo v skladu z časovnim potekom seja zbora odločali danes v okviru glasovanj, to je pol ure po prekinjeni 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko. Prehajamo na 23. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA SKLEPA O SOGLASJU K SPREMEMBAM IN DOPOLNITVAH PRAVIL FUNDACIJE ZA FINANCIRANJE ŠPORTNIH ORGANIZACIJ V REPUBLIKI SLOVENIJI. Spremembe in dopolnitve pravil Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji je v obravnavo zboru predložila Fundacija za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Spremembe in dopolnitve pravil je obravnaval Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino kot matično delovno telo in pripravil predlog sklepa o soglasju. Besedo dajem predsednici mag. Majdi Potrati za dopolnilno predstavitev predloga sklepa. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino je na 11. seji, 6. oktobra 2009 obravnaval spremembe in dopolnitve pravil Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, ki jih je na podlagi 11. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije in 23. člena Odloka o ustanovitvi Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji v soglasje Državnemu zboru predložila Fundacija za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Pri delu odbora je sodeloval predstavnik predlagatelja, direktor Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji Drago Balent in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Zakonodajno-pravna služba v svojem mnenju, z datumom 21. september 2009 na ta akt ni imela več pripomb. Tako je bilo odboru posredovano tudi mnenje Vlade Republike Slovenije z datumom 2. oktober 2009, v katerem daje pozitivno mnenje k navedenemu aktu. Predstavnik predlagatelja mag. Drago Balent je v uvodni obrazložitvi poudaril, da gre za spremembe, ki so v skladu z Zakonom o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Pravila so bila predhodno usklajena z Zakonodajno-pravno službo in Ministrstvom za šolstvo in šport, dne 3.9.2009 pa jih je potrdil tudi Svet fundacije. Spremembe in dopolnitve pravil se nanašajo na odločanje fundacije o finančnem načrtu, zaključnem računu in Pravilniku o pogojih, merilih in postopku za razdelitev sredstev fundacije z dvotretjinsko večino in na uvedbo poklicne funkcije direktorja fundacije. Pri načinu izračuna višine sejnin so upoštevali določila Uredbe Vlade Republike Slovenije glede sejnin in povračil stroškov v javnih skladih, javnih agencijah, javnih zavodih in javnih gospodarskih zavodih. Ureja se tudi status Komisije za pritožbe, soglasje o imenovanju in razrešitvi direktorja pa zaradi boljše operativnosti po novem da Vlada in ne več Državni zbor. Po koncu uvodne obrazložitve predlagatelja je odbor brez razprave z 10 glasovi za in nobenim proti sprejel sklep, s katerim predlaga Državnemu zboru, da soglasje Spremembam in dopolnitvam Pravil Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji z dne 8. 9. 2009. Predlog je sestavni del poročila in ga priporočam v sprejem. Hvala.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnica Vlade? Izvolite, gospa Alenka Kovšča, državna sekretarka na Ministrstvu za šolstvo in šport.
Hvala za besedo, predsedujoči. Poslanci in poslanke! Fundacija za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji je dne 8. 9. 2009 Državnemu zboru Republike Slovenije posredovala v soglasje spremembe in dopolnitve Pravil Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. V teh spremembah in dopolnitvah pravil je Fundacija upoštevala pripombo Vlade, in sicer glede korektne opredelitve Komisije za pritožbe kot organa fundacije, zato se Vlada s predlogom sprememb in dopolnitev Pravil Fundacije strinja. Vlada je tudi že pripravila novelo odloka o ustanovitvi Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, s katero je Odlok o ustanovitvi Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji uskladila z določbami zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, vendar pa je ugotovila, da bi bilo potrebno za dosledno uskladitev pravnih aktov Fundacije z dejanskim stanjem ponovno spremeniti tudi Zakon o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. V zakonu je namreč določeno, da je Javni zavod za šport Republike Slovenije, Inštitut za šport, eden izmed predlagateljev članov fundacije v svet fundacije, pri čemer je javni Zavod za šport, Inštitut za šport trenutno v postopku prisilne likvidacije. Oba pravna akta, tako novelo zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije kot tudi novelo odloka o ustanovitvi Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, bo Vlada še letos posredovala v obravnavo in sprejetje Državnemu zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Franci Kek. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani predsedujoči, kolegice, kolegi! Pred nami je Predlog sklepa o soglasju k Spremembam in dopolnitvam Pravil Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Prvo besedilo sprememb in dopolnitev, ki so prispele v Državni zbor, je bilo sicer nadomeščeno z vsebino, ki je nastala v sodelovanju s predstavniki fundacije, pristojnim ministrstvom in zakonodajno službo. Po navedbah predstavnika fundacije, je pozitivno mnenje k spremembam podal tudi strokovni svet Republike Slovenije za šport. Spremembe so posledice uskladitve z Zakonom o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, nanašajo se pa na odločanje fundacije o finančnem načrtu, zaključnem računu in pravilniku o pogojih in merili ter postopkih za razdelitev sredstev z dvotretjinsko večino. Spremembe uvajajo poklicno funkcijo direktorja fundacije, dopolnitev se nanaša tudi na sejnine, na udeležbo na sejah sveta, kjer se upoštevajo določila Uredbe Vlade Republike Slovenije. Gre za status Komisije za pritožbe, ki ne sodi med strokovne komisije, je pa neodvisen organ fundacije. Soglasje k imenovanju in razrešitvi direktorja po novem daje Vlada in ne več Državni zbor, kar naj bi prineslo večjo operativnost. V Poslanski skupini Zares si sicer želimo, da bi financiranje športnih organizacij prineslo predvsem večjo transparentnost in učinkovitost, saj gre za šport, ki ne zgolj v prenesenem pomenu pomeni pol zdravja, zato bomo sklep v Poslanski skupini Zares podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod mag. Vasja Klavora.
Spoštovani, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka. Spoštovane poslanke, poslanci! V Poslanski skupini DeSUS podpiramo sklep matičnega delovnega telesa, da Državni zbor da soglasje k spremembam in dopolnitvam Pravil Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Gre za spremembe, ki so v skladu z Zakonom o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije. Pravila so bila predhodno usklajena z Zakonodajno-pravno službo, z Ministrstvom za šolstvo in šport, dne 3. septembra 2009 pa jih je potrdil tudi svet fundacije. Spremembe in dopolnitve pravil se nanašajo na odločanje fundacije v finančnem načrtu, zaključnem računu in pravilniku o pogojih, merilih in postopku za razdelitev sredstev fundacije z dvotretjinsko večino in tudi na uvedbo poklicne funkcije direktorja fundacije. Pri načinu izračuna višine sejnin se upoštevajo določila Uredbe Vlade Republike Slovenije glede sejnin in povračila stroškov v javnih skladih, javnih agencijah, javnih zavodih in javnih gospodarskih zavodih. Ureja se tudi status Komisije za pritožbe, soglasje o imenovanju in razrešitvi direktorja pa zaradi boljše operativnosti po novem da Vlada in ne več Državni zbor. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke bo predstavil gospod Janez Ribič.
Spoštovani! V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke soglašamo s spremembami in dopolnitvami pravil Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji, ki je na podlagi 11. člena Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije in Odloka o ustanovitvi Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji v soglasje predložila Fundacija za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Po našem mnenju pravila fundacije dosledno upoštevajo določila novele zakona in ustrezno upoštevajo določila Uredbe Vlade Republike Slovenije glede načina izplačevanja sejnin in povračil stroškov v javnih skladih, javnih agencijah, javnih zavodih in javnih gospodarskih zavodih. Ureja se tudi status Komisije za pritožbe, uvaja se poklicna funkcija direktorja fundacije. Nekaj pomislekov imamo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke glede 4. člena sprememb in dopolnitev Pravil, ki spreminja 20. člen Pravil in s spremembo določa, da daje soglasje k imenovanju in razrešitvi direktorja Vlada Republike Slovenije in ne več Državni zbor Republike Slovenije, to pa lahko povzroči politično kandidiranje. Vsekakor je treba zaradi učinkovitega dela fundacije pravila sprejeti. Kljub pomislekom bomo v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke spremembe in dopolnitve podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo predstavil gospod Anton Anderlič.
Spoštovani! Kar nekaj časa je trajalo in tudi Vlada je imela precej zadreg, da je dala pozitivno mnenje tem spremembam. Več kot očitno je, da je v zvezi s to fundacijo veliko prahu, v različnih obdobjih različno in tudi v zadnjem obdobju ni nič drugače. Vedno se postavljajo vprašanja, kako in na kakšen način se delijo sredstva, ali so ta sredstva razdeljena pravilno ali se ne dogajajo kakšne nečednosti in podobno; pred kratkim smo brali določene stvari. Mislim, da je približno štiri leta, odkar smo prav v tej dvorani razpravljali o tem, kako naj ne bo direktor profesionalec, zdaj ga dopuščamo. Ravno tako smo razpravljali o tem, ali naj ga potrjuje Vlada ali daje soglasje Državni zbor; sedaj to spreminjamo. Tudi prav, časi se spreminjajo, vendar gre za še več dvomov v tisto, kar se v javnosti pojavlja. Kot pravim, vsaj tisti, ki spremljamo področje športa in dogajanja v zvezi s tem, to dobro poznamo. Ne vem, zakaj je treba opredeliti enkratno ponavljanje in samo dva mandata, če je vsepovsod v poslovodstvih in drugje odvisno od tega, koliko si uspešen, toliko mandatov si lahko pač direktor, kajti gre za poslovodsko funkcijo in ne za tisto, ki naj bi bila opredeljena kot funkcionarska. Ampak tako pač je. Čas je da se tudi na tem področju nekatere stvari še uredijo. Zgodile so se nekatere spremembe tudi v organizacijskem smislu, ko gre za opravljanje dejavnosti, tako izobraževanja, informatike in drugih stvari na področju športa. Govorim o statusnih spremembah nekaterih zavodov, z ukinitvijo dveh in ustanovitvijo tretjega oziroma enega novega, ki naj bi opravljal vse tiste naloge, ki sta jih prejšnja zavoda. Predpostavljam, da je tudi pravno, ker tako pravita obe službi, sedaj korektno. Po Zakonu o lastninskem preoblikovanju Loterije je nesporno jasno, poimensko navedeno, predstavniki katerih organizacij, institucij in drugih sodelujejo v svetu fundacije. Ne glede na to, kot rečeno, če bo prispevalo to tudi, kar ni posledica samo Zakona o lastninskem preoblikovanju Loterije Slovenije, ampak tudi drugih okoliščin, če bo to prispevalo k temu, da bo poslovanje bolj pregledno, da bodo sredstva resnično namenjena in dodeljena tistim, ki bodo najbolje izpolnjevali pogoje, ki bodo tako v nacionalnih, kot tudi v lokalnih okvirih potrjeni z najvišjo možno stopnjo konsenza, ne da se bo ob vsaki delitvi pojavljajo vprašanje ali je preveč za Planico, premalo za mariborsko Pohorje, preveč za telovadnico v Hrastniku ali kje drugje kaj drugega premalo. To so stvari, ki jih imamo vedno pred seboj in vedno o njih razpravljamo, da ne govorim o raznih svetovalnih uslugah in raznih dejavnostih, ki jih izvajajo, posamezniki oziroma kdo organiziran v kakršnikoli organizaciji. Podprli bomo to stališče matičnega delovnega telesa, ker nima smisla, da Državni zbor ne da soglasja, ker konec koncev ima samo vlogo dati soglasje ali ne [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] ne pa dopolnjevati, spreminjati tega akta. Po našem mnenju bi bilo narobe, če je namen ta, da se stvari izboljšajo, da se nekatere stvari urejajo preglednejše, da tudi konec koncev uveljavimo odgovornost direktorja in tistih, ki bodo upravljali s to fundacijo na bolj jasen način, potem seveda je to treba podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Dejan Levanič.
Spoštovani gospod podpredsednik, spoštovana sekretarka, drage kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Socialnih demokratov smo skrbno spremljali postopek v zvezi s sprejemanjem sprememb pravil fundacije. Fundacija, ki preko razpisa športnim organizacijam letno razdeli več kot 10 milijonov evrov, je namreč ključni podpornik vrhunskega športa pri nas. Zato v mesecu januarju, ko je bil pred nami prvi predlog, ni bilo mogoče sprejeti besedila, ki je imelo številne vsebinske in tudi formalne pomanjkljivosti. Danes je pred nami nov predlog, ki je bil soglasno podprt tudi s strani članic in članov matičnega delovnega telesa. Predlagatelj, to je Fundacija za šport, je odpravil nekatera nesoglasja v zvezi s področno zakonodajo, v skladu s pristojnostmi, ki jih tudi ima. Novosti, ki jih prinaša predlog sprememb imajo podlago v zakonu o lastninskem preoblikovanju, zato predlog ne širi niti pravic, niti obveznosti. Vsebina pravil se zgolj usklajuje z veljavno zakonodajo, ki je bila sprejeta v prejšnjem mandatu. Novela zakona o lastninskem preoblikovanju je v letu 2007 namreč vnesla naslednji pomembni novosti. Prvič, poklicno opravljanje funkcij direktorja, ter drugič, odločanje fundacije o finančnem računu, zaključnem računu in pa pravilniku o pogojih, merilih in postopku za razdelitev sredstev fundacij z dvotretjinsko večino, namesto do sedaj določene večine vseh članov. Poleg tega se v predlog sprememb ustrezno umešča tudi komisija za pritožbe, ki je, glede na to, da fundacija letno sofinancira več kot 600 programov, nujno potreben organ. Simbolika je, da pravila sprejemamo le nekaj dni po tem, ko je v petek fundacija objavila redni letni razpis, s katerim bo med športne organizacije v letu 2010 razdelila 13,5 milijonov evrov, kar je 33% več kot letos. In zato nas veseli, da v času, ko je v delovanje športa globoko zarezala ekonomska kriza, obstaja tudi neka svetla luč za slovenski vrhunski šport. Nanj smo v zadnjem času tako zelo ponosni vsi, zato je prav, da mu poleg lepih besed nudimo tudi ustrezno finančno podporo. Skupaj s proračunskimi sredstvi Ministrstva za šolstvo in šport za leto 2010, ki se na postavki športa, glede na leto 2008, povečujejo za 10%, glede na doseženo realizacijo pa kar za 40%, lahko z optimizmom zremo v športno prihodnost. Zato potrditev teh pravil danes sprejmite kot naš skupni, skromni prispevek na tej poti. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo podprli sklep, s katerim daje Državni zbor soglasje k spremembam in dopolnitvam pravil fundacije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Gospod Petan, se opravičujem. Besedo ima gospod Rudolf Petan v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Upam, da nas še niste vrgli iz parlamenta. Sprejmem opravičilo. Podlaga za spremembo Pravil Fundacije za financiranje športa je nastala sprememba zakona o Loteriji Slovenije iz leta 2007. Naj takoj na začetku povem, da v Slovenski demokratski stranki ne bomo nasprotovali sprejetju teh pravil, je pa zanimiva zgodovina. Prvič smo se s to tematiko srečali 15. januarja 2009 in v Slovenski demokratski stranki smo imeli pomisleke v zvezi z vsebino, in sicer na dveh točkah o zahtevani izobrazbi direktorja in pa o višini sejnin. Lahko povem, da je bila ta seja 15. januarja 2009 na odboru zanimiva tudi, zaradi tega, ker člani odbora nismo dobili informacije, da Vlada nasprotuje tej vsebini, ki je bila takrat predstavljena. In to se je pokazalo tudi potem na naslednji plenarni seji Državnega zbora, kjer je minister za šolstvo in šport jasno povedal, da Vlada ne podpira takšne vsebine. Glede na to, da je bilo potrebnega kar nekaj časa, da se sedaj v bistvu po desetih mesecih srečujemo s spremenjeno vsebino, ki bi naj bolj podrobno urejala status Komisije za pritožbe, predvsem pa gre za to, da se uvaja poklicna funkcija direktorja fundacije, iz česar pa izhaja, da direktor fundacije ni več upravičen do izplačila sejnin za udeležbo na rednih in izrednih sejah sveta fundacije. Tudi vsebina glede izobrazbe je rešena precej salomonsko. Jaz in v poslanski skupini upamo, da ne bo prihajalo do različnih tolmačenj. Predvsem pa upamo v Slovenski demokratski stranki, da ne bo prišlo do različnega tolmačenja ali pa uvajanja kakšnih inovacij v zvezi s sejninami in nagradami. Če Vlada soglaša s tem, da se sejnine in nagrade uravnavajo enotno, kot to pravi uredba o sejninah, povračilih stroškov v javnih skladih, javnih agencijah, javnih zavodih in javnih gospodarskih službah, potem to je neka logika. O višini pa odloča Vlada. Kar bi želel opozoriti v imenu Poslanske skupine SDS, pa je to, da 9. člen Pravil pravi, da direktor ni upravičen do izplačila sejnin, 8. člen, vladne uredbe o sejninah pa pravi, da je predsednik organa za pripravo in vodenje seje upravičen do sejnine v višini 130% sejnine. Upajmo, da si ljudje ne bodo napačno razlagali in da bo šlo po hierarhiji dokumentov, kajti zelo neodgovorno bi bilo, če bi izigrali ta pravila in bi se več pogovarjali o administrativnih zadevah, o sejninah, kot pa o sami vsebini. Gre za kar precejšnja sredstva, s katerimi fundacija upravlja in ima pomembno vlogo pri financiranju slovenskih športnih organizacij, predvsem za infrastrukturo in tudi za sam šport. Zato na tem mestu opozarjamo predvsem na ta dva člena, 9. člen Pravil in 8. člen Uredbe o sejninah in povračilih, da ne bi prišlo do napačnega tolmačenja in morda izkoriščanja nedorečenosti, do katerih eventualno lahko pride ali pa vsaj v Sloveniji smo mojstri za to, da nekatere stvari sprevržemo. Je pa čudno, da se je zadeva deset mesecev valjala po takšnih ali drugačnih organih, preden smo lahko to rešili in da je tudi Vlada soglašala s to vsebino. Predvsem pa je nerazumljivo, da je pri prvem branju, se pravi januarja je Vlada nasprotovala, pa je kljub temu vsebina dobila večino glasov v matičnem delovnem telesu. In kar je še bolj nerodno, da člani odbora nismo dobili celovite informacije, kaj Vlada meni o predstavljeni vsebini. V Slovenski demokratski stranki ne bomo nasprotovali sprejetju teh pravil. Hvala.
Hvala lepa. Zdaj smo res končali s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O Predlogu sklepa o soglasju k spremembam in dopolnitvam Pravil bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, predvidoma pol ure po prekinjeni 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VISOKEM ŠOLSTVU, REDNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade gospodu Gregorju Golobiču, ministru za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo.
Spoštovani predsedujoči, spoštovane poslanke in poslanci! Vlada Republike Slovenije je na podlagi sklepa Državnega zbora izpred slabega meseca dni pripravila Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visokem šolstvu za tretjo obravnavo in ga poslala v obravnavo Državnemu zboru. V besedilo je vključila amandma k 15. členu, ki je bil sprejet v postopku druge obravnave Državnega zbora, in predlaga, da parlament v tretjem branju zakon sprejme. V tem času je bil v Državnem zboru vložen nov amandma k 15. členu s strani poslank in poslancev več poslanskih skupin. Vlada temu amandmaju ne nasprotuje. Gre za to, da ta amandma ne povečuje števila članov sveta agencije, kakor tudi ohranja ravnotežje oziroma razmerja med različnimi skupinami oziroma med akademsko in neakademsko udeleženostjo v Svetu za visoko šolstvo. Odveč je ponavljati, da je ta zakon pomemben, da je ustanovitev nove agencije za kakovost v visokem šolstvu, ki sodi v eno izmed obveznosti, ki jih je Slovenija sprejela, ko je pristopila k bolonjski reformi. Tu zamujamo, želimo, da bi agencija čim prej v polni meri prevzela pristojnosti - dosedanje in nove pristojnosti, ki jih nalaga zakon na področju akreditiranja in evalviranja visokošolskih programov in ustanov. Z novim letom želimo, da polno pričela z delom oziroma da se prične to delo. Sprejem zakona v tretjem branju na oktobrski seji to omogoča, glede na zaplete, glede na stanja, glede na realnost težav, s katerimi se sooča obstoječi svet Republike Slovenije za visoko šolstvo je pomembna naloga in veseli bomo, da bo mogoče poslej skupaj z drugimi evropskimi državami oziroma ustanovami podobnimi drugih evropskih držav izvajati doslednejšo, natančnejšo in bolj učinkovito zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Ali želi v imenu Poslanske skupine DeSUS gospod Matjaž Zanoškar? [[Ne.]] Gospod mag. Radovan Žerjav? V imenu Slovenske ljudske stranke ima besedo gospod Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, kolegice in kolegi! Svoboda raziskovanja, poučevanja in oblikovanja je temeljno načelo univerzitetnega življenja, zato morajo vlade in univerze, vsaka v okviru svojih pristojnosti, zagotoviti spoštovanje te temeljne zahteve. Akademska svoboda mora biti dostopna univerzi sami in posameznikom, zlasti učiteljem, raziskovalcem in študentom, ki to ustanovo sestavljajo. Točno to je ob 20-letnici izdaje Magne Charte Universitatum v Bologni povedal tudi dr. Danilo Türk, predsednik Republike Slovenije. In kako je z akademsko svobodo v Republiki Sloveniji? Nenehno se govori o mobilnosti študentov in univerzitetnih profesorjev, ampak kot da bi bila dovoljena le čezmejna mobilnost. Bog ne daj, da bi govorili ali celo podpirali mobilnost univerzitetnih profesorjev oziroma predavateljev znotraj lastne države. Ali to res ne gre skupaj s slovenskim značajem? No, seveda to ni v skladu z željami koalicije po centralizaciji države in univerz. Inštitut akademske svobode je po našem mnenju tisti ključni element vsake akademske skupnosti, ki vsakemu njenemu članu zagotavlja pravico do raziskovanja, objavljanja rezultatov in zavzemanja stališč ustno in pisno. Seveda v okviru pravnega reda države in neodvisno od svojih akademskih starešin in resornega ministrstva. Ta inštitut je osnova demokratične in pluralne družbe, ki dopušča mnenja in nasprotna mnenja. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke menimo, da bi moral biti v vsaki zakonodaji, ki ureja področje visokega šolstva in raziskovanja, zelo jasno poudarjen inštitut akademske svobode, ki mora biti osnova za vse sistemske rešitve. To ni toliko v interesu članov akademske skupnosti, temveč je predvsem v interesu vse demokratične javnosti. In v tem predlogu zakona to seveda pogrešamo. Ker je vsaka svoboda vezana tudi na odgovornost, bi moral ta predlog zakona predvideti tudi ta vidik. Uravnoteženje svobode in odgovornosti oziroma obveznosti je model, na katerem temeljijo uspešne akademske inštitucije v tradicionalnem demokratičnem delu Evrope, Amerike in Avstralije. Predlog zakona prav tako ne prinaša nobenih rešitev glede katastrofalne podfinanciranosti slovenskega visokega šolstva. Pričakujemo lahko njegov finančni kolaps, situacijo pa je še poslabšalo uvajanje bolonjskih programov. Resnost situacije izhaja iz primerjave izdatkov proračuna Republike Slovenije in izdatkov drugih držav. Na primer, na študenta inženirskega študija na leto dobimo v Sloveniji 3.200 evrov, v Avstriji 15.000 evrov in v Združenih državah Amerike 30.000 dolarjev. Na elitnih univerzah tudi od 75.000 in nekje do 200.000 dolarjev. Menimo, da bi ministrstvo nujno moralo pripraviti program finančne sanacije visokega šolstva. V Poslanski skupini SLS opažamo tudi, da ni predvidenih nobenih sprememb, kar se tiče vpisa na osnovi prostorskih in personalnih kapacitet posameznih fakultet. Takšno usmerjanje vpisa namreč ni usklajeno s sedanjimi in predvidenimi bodočimi zaposlitvenimi potrebami slovenskega gospodarstva. Prepad med vpisnimi željami in zaposlitvenimi potrebami gospodarstva je vse večji, kar vodi tudi do socialnih in ekonomskih problemov. Poslanske skupine SLS torej verjamemo, da je že skrajni čas za reforme v javnem delu akademske sfere. Pri reformah pa bi morali izhajati iz demokratične družbe, katere gospodarstvo temelji na privatni pobudi in iz načela akademske svobode ter definiranja poslanstva slovenskih univerz. Ker ta predlog zakona ne prinaša bistvenih rešitev, ker je konceptualno zgrešen in ker bi od sistemskega zakona pričakovali mnogo več, ga v Poslanski skupini SLS ne moremo podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Srečko Prijatelj.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik, spoštovani minister! Uravnoteženje svobode akademske sfere je, kot je že predhodnik dejal, nujno in ne vem, če bomo s tem zakonom zagotovili to zadevo. Zakon o visokem šolstvu namreč predvideva v osnovi, brez tega amandmaja, ki ga imamo danes tukaj pred seboj, slabše pogoje za delo, kot so bili do sedaj, na kar opozarja tudi sindikat. Sindikat je v bistvu oziroma sindikati so dejansko poslali vsem poslanskim skupinam odprto pismo in v tem pismu pozivajo, da se 15. člen morajo spremeniti. Ta amandma je v celoti povzela Poslanska skupina SD. In če govorimo o tem, da smo to krivico odpravili s tem, ko dajemo možnost tudi sindikatu, da sodeluje znotraj sveta agencije, je potem na nek način ta krivičnost, ki je bila še v prejšnjem branju, odpravljena. Vendar bi pa želel opozoriti tudi na druga dejstva, ki jih Vlada namenoma v bistvu noče videti. Sam prihajam s Primorske. Financiranje oziroma bolje rečeno izogibanje financiranju, tudi zakonskim obveznostim, ki izhajajo iz sprejetih zakonov, je več kot evidentno. Vedno ponavljajoči se problemi s tem v zvezi so na dnevnem redu in univerze opozarjajo na to, da na tak način pač ne morejo delovati. Če ni zagotovljenih administrativno-tehničnih pogojev za delo, če ni ustreznih financ, seveda težko govorimo o upravljanju, pa naj bo to svet agencije, kot smo imeli prej organizacijo vodenja, je brezpredmetno, če nimamo normalnih pogojev za delo. Ministra bi opozoril na to, če se je že lotil evropske primerljivosti in urejanja zadeve z evropskimi standardi, da poskrbi tudi na evropski način za financiranje. Ne bi rad, da v Državnem zboru sprejemamo zakone, ki neki univerzi dovoljujejo zadolževanje, in za to izdajamo državna poroštva, drugi pa ne. To je nedopustno. To se je dogajalo v prejšnjem mandatu. In ko smo sprejeli tak zakon, da primorski univerzi dovolimo zadolževanje z državnimi poroštvi, se to ni moglo zgoditi, ker pač država teh poroštev ni izdala, kljub temu da je zakon obstajal. Sprejemati in leporečiti okoli tega, kako bo svet agencije kot najvišji organ odločanja rešil vse, je seveda slepomišenje. Ne bi želel, da pri teh besedah ostane. Kot že rečeno, amandma bomo podprli in upamo, da bo minister zagotovil tudi potrebna finančna sredstva na enakopraven način vsem univerzam v Sloveniji. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije bo stališče predstavil gospod Miran Jerič.
Hvala za besedo. Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, spoštovani minister za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, spoštovane poslanke in poslanci! V Poslanski skupini Liberalne demokracije Slovenije menimo, da gre za zelo pomemben zakon, ki usklajuje slovenski sistem zagotavljanja kakovosti visokega šolstva z evropskimi standardi, smernicami in priporočili. To je tudi osnovni namen zakona, saj je za uspešno integracijo v evropski visokošolski prostor treba izboljšati kakovost slovenskega visokega šolstva. V zadnjih letih se je število visokošolskih zavodov in študijskih programov zelo povečalo, razlike pa so velike v kakovosti. Zaznati je tudi porast nezaupanja visokošolskih deležnikov v Svetu Republike Slovenije za visoko šolstvo, ki naj bi zagotavljal neodvisno presojo kakovosti visokošolskih zavodov in študijskih programov. Visokošolski partnerji so tudi večkrat javno izpostavili nestrinjanje s samo ustanovitvijo in z načinom delovanja Sveta Republike Slovenije za visoko šolstvo, zato po našem mnenju potrebujemo telo, ki bo skrbelo za zunanje zagotavljanje kakovosti, moralo pa bo biti vsekakor kredibilno in v javnosti ter med deležniki prepoznano kot verodostojno. Zagotavljanje kakovosti je tudi eno izmed najpomembnejših in najvidnejših področij bolonjskega procesa, ustvarilo pa bo evropski visokošolski prostor, ki bo postal ne samo privlačnejši, ampak povečala se bo tudi mobilnost študentov in pa osebja ter sodelovanje s tujimi visokošolskimi institucijami. Sedanja ureditev tega področja v našem zakonu o visokem šolstvu ne omogoča delovanja, ki bi bilo skladno z evropskimi standardi in smernicami, kar predstavlja pomembno težavo pri prilagajanju slovenskega visokošolskega sistema priporočilom Evropske unije. Prav tako ne omogoča vključitve v Evropski register zaupanja vrednih agencij, s čimer tvegamo zastoj na področju mednarodnega priznavanja našega visokošolskega izobraževanja. Predlagani zakon vse to omogoča in zagotavlja ustrezno uveljavljanje interesov vseh partnerjev, hkrati pa upošteva potrebne principe delovanja, se pravi, vključenost vseh visokošolskih partnerjev, vključevanja akademskih in neakademskih predstavnikov, slednje zajema tudi primerno ravnovesje, neodvisnost in pa strokovnost članov Sveta agencije, ki pa pri svojem delu niso vezani na nobeno navodilo institucij, ki so jih imenovale oziroma predlagale. Zaradi navedenega bomo predlog zakona podprli. Seveda kot že povedano, vključno z amandmajem k 51h. členu, ki smo ga skupaj vložili s poslanskimi skupinami Socialnih demokratov, DeSUS-a in pa Zaresa in ta člen ureja ne samo sestavo, ampak tudi pristojnosti in naloge Sveta agencije. Poslanska skupina LDS bo amandma in zakon z veseljem podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Matevž Frangež.
Hvala lepa za besedo. V naši viziji je Slovenija na znanju temelječe gospodarstvo, to znanje pa naj bo vir višje konkurenčnosti in visoke dodane vrednosti slovenskega gospodarstva. To je pot, po kateri želimo našim ljudem zagotoviti boljše in pošteno plačilo za opravljeno delo, blaginjo in perspektivo celotne skupnosti. Novelo zakona o visokem šolstvu vseskozi podpiramo in v novi nacionalni agenciji za akreditacijo kakovosti visokega šolstva vidimo tisti ključni element, ki naj zagotovi znanstveno in raziskovalno odličnost, kompetenčna znanja in večje zadovoljstvo s slovenskim sistemom visokega šolstva, ob tem pa tudi svobodo in neodvisno naravo visokošolskega izobraževanja. Prav slednje je morda eno od ključnih pridobitev glede na sedaj veljavni sistem, ko bomo preko neodvisnega značaja nacionalne agencije zagotovili neodvisno prvo akreditacijo študijskih programov in njihovo nadaljnje nepristransko evalvacijo. Dobro se zavedamo, da nas na tem področju čaka še veliko dela, če želimo uresničiti svoje strateške usmeritve, vključno z večjo proračunsko podporo področju visokega šolstva in znanosti, kar v skladu z možnostmi tudi uresničujemo v predlaganem proračunu za leti 2010 in 2011. Naj Socialni demokrati spomnimo, da smo v predhodnih obravnavah zagovarjali višjo vključenost tako študentov kot predstavništva reprezentativnih sindikatov na področju visokega šolstva v svetu nacionalne agencije, saj je tudi na tem področju treba utrjevati partnersko naravo in v sodelovanju vseh zainteresiranih dosegati najboljše možne rezultate. Zato tudi danes sprejemamo in podpiramo kompromisni amandma, ki smo ga vložili skupaj z ostalimi koalicijskimi strankami, da v Svet nacionalne agencije uvrstimo tudi predstavništvo reprezentativnih sindikatov na področju visokega šolstva. Deset let so slovenski študentje, pa tudi strokovne javnosti uvedbo nacionalne agencije za akreditacijo kakovosti v visokem šolstvu opredeljevali kot enega ključnih elementov za uresničevanje bolonjske reforme, pa tudi drugih strateških ciljev Slovenije. Danes bomo s sklenitvijo tretje obravnave zakona o visokem šolstvu naredili dobro delo na tej poti. Socialni demokrati bomo novelo zakona o visokem šolstvu tudi v tretji obravnavi podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Aleksander Zorn.
Spoštovani vsi! Minister, predsedujoči in ostali! O noveli zakona o visokem šolstvu govorimo tretjič. Kljub temu da ni bila sprejeta nobena pripomba naše poslanske skupine, bom z ustrezno Sizifovsko trmo valil ta kamen na vrh hriba, da se bo skotalil spet navzdol. Ponovimo nekatera dejstva, da si osvežimo spomin. Kaj je bistvo tega zakona? Svetu Republike Slovenije za visoko šolstvo so odvzete akreditacije, evalvacije in habilitacije in so dane novi nacionalni agenciji Republike Slovenije za kakovost. Do tukaj vse lepo in prav. Ampak utemeljitev razlogov za sprejem zakona po eni strani trdi, da je sedanja ureditev Sveta za visoko šolstvo neskladna z evropskimi standardi. Po drugi strani pa kljub sklicevanju na domnevne evropske prakse navaja primere samo štirih evropskih držav: Danske, Švedske, Nemčije in Avstrije. In kar je nekoliko nerodno, tudi ti primeri so veliko bolj podobni sedanji ureditvi sveta za visoko šolstvo, ker prav tako članstvo vodstva imenuje Vlada, ne pa direktno visokošolski parntnerji, kot pa ureditvi agencije, ki je predlagana. Deloma lahko podobno stvar, kot je predlagana, ministrstvo najde med navedenimi državami morda edino v Nemčiji, kjer del članov dejansko imenuje rektorska konferenca, vendar je tudi tu očitna razlika. V Nemčiji je ta konferenca velik organ, saj imajo veliko univerz. Pri nas pa je to skupinica samo štirih ljudi, ki se močno trudijo, da potem ne bi bilo nobene druge univerze med njihovim krogom. Osvežimo tudi tole. Trdi se, da naj bi bil svet nove agencije bolj strokoven. Za to ni nobenega jamstva. Način imenovanja omogoča, da bi bili visokošolski učitelji in raziskovalci celo v manjšini. Za vrsto predvidenih članov Sveta nove agencije se ne zahtevajo posebne kvalifikacije. Sama ideja je protislovna. Po eni strani v utemeljitvi piše, da naj bi bili to strokovnjaki, po drugi strani pa so predstavniki visokošolskih partnerjev. Nobenega jamstva ni, da je eno in drugo kompatibilno. Osvežimo si končno tudi to. V predlaganem zakonu je tudi odločba, po katerem bi si samostojni visokošolski zavodi po novem povsem sami podeljevali habilitacijske nazive. Doslej so za to potrebovali soglasje sveta za visoko šolstvo, ki je številne vloge zaradi neizpolnjevanja kriterijev zavrnil in tako varoval ustrezne standarde. Morda bo minister na to odgovoril, da tudi to nadzoruje agencija preko postopkov evalvacije, a kaj bi to pomenilo v praksi? Večina mandatov v nazive traja pet let. Redne evalvacije se opravljajo praviloma na sedem let. To bo omogočalo, da bo nekdo v visokošolskem zavodu poučeval več let ali celo cel mandat, potem pa bo agencija odkrila, da je dobil naziv v nasprotju s kriteriji. Bo potem za nazaj razveljavila njegov naziv? Kaj bo to pomenilo za študente, ki jim je predaval v teh letih, ko se bo za nazaj izkazalo, da jih je poučeval nekdo, ki jih po zakonu in kriterijih sploh ne bi smel, in bo tisti predmet razveljavljen? Ali pa jim bo upoštevan, da ga konkretna oseba sploh ne bi smela izvajati. Katerakoli rešitev bo slaba in spet nimamo nobene ustrezne zaščite. In slednjič, amandma. Ta je že tretji na to temo. Prvega je, če me spomin ne vara, podpisala spoštovana poslanka Melita Župevc in bil je na Odboru za visoko šolstvo izglasovan tudi z našimi glasovi. Na drugi plenarni seji, kjer smo obravnavali ta problem, je bil na predlog ministra črtan in črtanje je bilo izglasovano. Na današnji tretji obravnavi prihaja na mizo njegov klon in na vrsti bo seveda glasovanje. Spoštovani minister in spoštovani predlagatelji amandmaja, ki enkrat glasujete za, drugič proti, zdaj boste nekaj tretjega ali boste pa spet za. Treba se bo odločiti. In če to postavimo v kontekst kakšnih 30 amandmajev in silni napor službe za zakonodajo, da je predlog zakona sploh spravila v red, lahko rečem, da je ministrstvo svoj krovni zakon napisalo nekoliko manj pozorno, kakor pa bi se za to problematiko spodobilo. Zato bomo v Poslanski skupini SDS počakali, da ta zakon, ki dobiva permanentne amandmaje, končno postane takšen, da jih ne bo več dobival, in potem bomo nemara glasovali zanj. Trenutno pa bomo glasovali zoper oboje, zoper ponovni ponovni amandma in zoper zakon v celoti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zares bo predstavil gospod Vito Rožej.
Hvala lepa za besedo. Predsedujoči, spoštovani gospod minister, spoštovani kolegi, spoštovana prisotna kolegica! Vsem nam je jasno, da višja izobrazbena raven prebivalstva vodi k višji stopnji razvitosti v družbi na sploh, ki se kaže tudi v pozitivnih ekonomskih kazalcih. Ta povezava med izobrazbo in aktivno udeležbo ter ekonomsko rastjo je jasna in očitna, zato vsi delimo prepričanje, da je vlaganje v izobraževanje smiselna in tehtna investicija. Ob uvedbi pravih reform lahko omogočimo tako uspešno in vzdržno prihodnost, v kateri bodo v gospodarstvu, globalizacija in hitre spremembe izziv. V Lizbonski strategiji smo se zavezali k izboljšanju izobraževanja in usposabljanja ter k večjim investicijam v izobraževanje in raziskovanje, da bo seveda več ljudi lahko izkoristilo svoj potencial, kar bo dobro za njih in za družbo kot celoto. S takimi vlaganji bo družba konkurenčnejša, privlačnejša. Ta vlaganja pa so predvsem javna. In če velik del javnih sredstev vlagamo v visoko šolstvo, moramo poskrbeti, da so ta sredstva smotrno uporabljena. Ne moremo si privoščiti financiranja slabih zavodov in nekakovostnih študijskih programov, to je najbrž jasno. To bi ne vodilo v razvoj, ampak v capljanje za ostalimi, čeprav si tudi v naši Poslanski skupini Zares želimo, da bi v znanost vlagali še večji delež bruto družbenega proizvoda, ko bo to in če bo možno. Na nekaterih področjih smo tudi v primerjavi z drugimi državami Evropske unije napredovali in je naše stanje dobro, v marsikaterem pogledu pa zaostajamo za ostalimi državami podpisnicami Bolonjske deklaracije, čeprav seveda vsi delimo prepričanje, da je kakovost temelj in prioriteta, da mora biti prioriteta, da se visoko šolstvo po nekih minimalnih standardih razvija in izboljšuje. V Poslanski skupini Zares-Nova politika smo prepričani, da ta novela zakona odgovarja na že dlje časa prisotna pričakovanja in zahteve tako visokošolskih partnerjev kot tudi drugih zainteresiranih subjektov. Nezadovoljstvo s sedanjo ureditvijo in naklonjenost novi je bila očitna v celotnem procesu sprejemanja tega zakona. Temeljni cilj pri pripravi zakona je bil preprost, to je kakovostno visoko šolstvo. V tem kontekstu ne moremo mimo njegove mednarodne primerljivosti in dimenzije, kajti le-te politike, ki so komplementarne evropskim, omogočajo slovenskim visokošolskim in raziskovalnim zavodom mednarodno kredibilnost. Smo pač ena izmed 29 držav, ki smo že na začetku leta 1999 podpisali Bolonjsko deklaracijo, ki je eden najbolj očitnih ciljev tega procesa, ki stremi k izobraževanju, raziskovanju in tehnologiji na kakovostnejšem nivoju. Vse to se kaže v sprejetih evropskih standardih in merilih ter tudi v lanskem letu 2008 ustanovljenem Evropskem registru Agencije EQUAR, v katerem je danes že 9 nacionalnih agencij. Vse to je podprl in priporočil Evropski parlament tudi v svojih poročilih iz leta 1998 in 2006. Slovenske nacionalne agencije tam še ni, zato ker je nimamo, to, kar pa imamo, pa seveda ni komplementarno s standardi, ki veljajo v razviti Evropi. Trenuten organ za zunanji sistem zagotavljanja kakovosti je Svet Republike Slovenije za visoko šolstvo, ki zaenkrat še opravlja evalvacijske, akreditacijske, habilitacijske in svetovalne naloge, čeprav je treba reči, da jih v resnici ne opravlja. Če osvežim svoj spomin, se spomnim, da bi morala biti, mislim, da 25. septembra seja Sveta za visoko šolstvo, ki je bila nesklepčna. In ta seveda ni prva, ki je bila nesklepčna, tudi prejšnja je bila nesklepčna, pa še kakšna bi se našla. Svet Republike Slovenije za visoko šolstvo že mesece ni bil sklepčen, tako da ne moremo trditi, da je dobro opravljal svoje delo, ker ga pravzaprav sploh ni opravljal. Ta predlog, ki je pred nami, predlog za oblikovanje agencije, je njegova nadgradnja, nujna nadgradnja, kot smo lahko slišali. Za pripravo predloga je bil februarja letos ustanovljen strokovni svet, v katerem so sodelovali vsi partnerji, akterji visokega šolstva, rektorska konferenca, skupnost višjih strokovnih šol, konferenca samostojnih visokošolskih zavodov, Študentska organizacija Slovenije, reprezentativni sindikati na področju visokega šolstva in predstavniki delodajalcev. V strokovni svet so bili vključeni tudi predsednik Sveta za visoko šolstvo, pa predsednik senata za akreditacijo in direktor sekretariata za visoko šolstvo Republike Slovenije. Po tem novem predlogu zakona bo nov svet Republike Slovenije za visoko šolstvo nudi prostor za razpravo vsem družbenim partnerjem in akterjem visokega šolstva, Vladi bo svetoval pri spremembi oziroma oblikovanju visokošolske zakonodaje in ostalih strateških dokumentov. Novo nacionalno agencijo za kakovost v visokem šolstvu pa ustanavljamo z namenom zagotavljanja kakovosti v visokem šolstvu. Bo neodvisna in samostojna, neposredni nevladni proračunski uporabnik, imela bo tri organe ter strokovno službo. Prav tako se na ta način povečuje zaupanje v sistem zagotavljanja kakovosti. Amandma, ki smo mu priča, vključuje še zadnjega deležnika, predstavnika sindikata visokega šolstva. Ne vidim nič slabega v tem, da se je v procesu sprejemanja zakona ugotovilo, kateri so res tisti deležniki, ki so nujni, da bo agencija lahko funkcionirala. Trenutno njena sestava je taka, da je evropsko primerljiva, kar se tiče števila študentov, števila visokošolskih učiteljev, sindikalistov, torej vseh vpletenih. Predlog novele zakona v Poslanski skupini Zares podpiramo. Vidimo ga kot posledico vseh naštetih dejstev, je potreben, predvsem zato, ker si želimo kakovostno visoko šolstvo. Če ga želimo, potrebujemo dobro agencijo, potrebujemo učinkovit sistem zagotavljanja kakovosti. Ta agencija za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu je po našem mnenju nujna za interes Republike Slovenije in njenih državljanov, zato bomo predlog zakona tudi v tretjem branju podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev o predlogu zakona v celoti. Gospod Damjan Perme? [[Ne.]] Matjaž Zanoškar? [[Ne.]] Silven Majhenič? [[Ne.]] Gvido Kres? [[Ne.]] Mag. Majda Potrata? Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod minister, kolegi, kolikor vas je. O dopolnitvah in spremembah Zakona o visokem šolstvu zdaj že v tretje razpravljamo na plenarnem zasedanju Državnega zbora. In tako kot sem ob splošni razpravi zagotovila, da bom podprla predlagano novelo, to zagotavljam tudi v tretje. Zakon o visokem šolstvu je imel v prejšnjem mandatu kar nekaj težav, ko govorimo o tem, kako so ga sprejemali partnerji, ki so za kakovostno visokošolsko izobraževanje odgovorni. Nenehno poudarjanje, da za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu potrebujemo neodvisen organ, ki bo evropsko primerljiv in ki bo sprejemljiv za evropski visokošolski prostor, je bila ena od stalnic. In organ, to je Svet za visoko šolstvo, ki je deloval namesto neodvisne samostojne agencije, pač ni bil ustrezen odgovor na tisto, kar so ministri za visoko šolstvo na evropskih konferencah obljubljali. Če gledamo ustanovitev nacionalne agencije Republike Slovenije za kakovost v visokem šolstvu, potem bi morali vsi to dejstvo podpreti. Jaz sicer vem, da bo agencija imela pri zagotavljanju visoko postavljenih nalog in ciljev tudi kakšne začetniške težave, ampak tako, kot je zastavljena in kot so definirane njene naloge, zagotavlja, da bo v resnici lahko kot samostojna in neodvisna opravljala svoje delo v skladu z načeli strokovnosti, nepristranskosti, zakonitosti in politične nevtralnosti. To ji navsezadnje zagotavlja tudi njen način financiranja, ker bo neposredni, nevladni proračunski uporabnik. In ni presenetljivo, da se je pravzaprav največ mnenj kresalo v zvezi s sestavo sveta agencije. Ta je namreč najvišji organ odločanja in skozi svet agencije se bodo postavljali standardi za to, kakšen naj bo slovenski visokošolski prostor, kar zadeva akreditacije, evalvacije, habilitacije, ne nazadnje tudi register strokovnjakov. Zato je razumljivo, da je bilo prav to vprašanje, kako naj bo imenovan svet, koliko članov naj ima svet, nekoliko opotekavo, da rečem. Na moje stališče do oblikovanja sveta je vplivalo nekaj informacij. Ena od teh je bila, da naj bo svet agencije 11-članski, tudi dogovor, da imajo možnost imenovati po svojih merilih zaupanja vrednega strokovnjaka tudi reprezentativni sindikati v visokem šolstvu. To mnenje, ki sem ga dobila in je bilo v strokovnem svetu sprejeto, me je utrjevalo v prepričanju, da je 11-članski svet tisto, kar naj vodi svet. Kasneje je v razpravah v zvezi s sestavo sveta bila dopuščena tudi možnost, da bi se lahko število članov sveta povečalo. In ko smo razmišljali s tega vidika, nismo nikogar iz nabora tistih, ki lahko imenujejo svoje člane, izločali, ampak smo enega od predstavnikov sindikata dodali. In zame je bil to sprejemljiv predlog. Glede na večinsko mnenje tistih, ki so pripravljali zakonsko besedilo, pa je potem stvar dobila na zasedanju Državnega zbora drugačno obliko in zdaj s predlaganim amandmajev v tretji obravnavi pravzaprav dobiva ob 11-članskem svetu agencije možnost imenovati svojega predstavnika tudi troje reprezentativnih sindikatov v visokem šolstvu. In to je tisto, kar sem od vsega začetka zagovarjala in zaradi tega ne bom imela nobene zadrege podpreti amandma, ki je v tretji obravnavi vložen, in tudi ne bom imela nobene zadrege podpreti zakon v celoti. Še enkrat pa poudarjam, da je zame bistveno, da bo svet agencije odločal o tako zelo pomembnih nalogah; 15 nalog sem naštela. Te naloge segajo od imenovanja direktorja agencije, pritožbene komisije, prek določitve postopkov in meril za zunanjo evalvacijo, za akreditacije, za izvolitve v nazive visokošolskih učiteljev, znanstvenih delavcev in visokošolskih sodelavcev, merila za uvrstitev strokovnjakov v register strokovnjakov za zunanje evalvacije in akreditacije, akreditacije študijskih programov. Pa ne bom vsega naštela, naj omenim samo še tisti sklop nalog, ki zavezujejo k zagotavljanju kakovosti in možnosti sodelovanja tudi z evropskim visokošolskim prostorom. Glede na to, kako zelo poudarjamo kakovost v visokem šolstvu, kako se zavedamo konkurenčnosti, kako nekateri živimo v tistih delih države, kjer je odliv študentov v druge države že precej zaznaven potek, si obetam od nacionalne agencije za kakovost, da bo v resnici uspela zagotavljati tako kakovost, da bomo z veseljem lahko med najboljšimi visokošolskimi zavodi - po katerikoli lestvici pač že bodo uvrščeni, po katerihkoli merilih bodo že ti visokošolski zavodi uvrščeni na lestvice kakovosti, poleg ljubljanske in mariborske univerze našli še kakšnega. Da je kakovost bistvena zlasti v tem času, ko je čutiti upad ali zmanjšanje populacije šolajočih se, in da se nekateri visokošolski zavodi že srečujejo z vprašanjem popolnitve vpisnih kvot, so te stvari ključnega pomena. Gospod minister, želim si, da bi Zakon o visokem šolstvu uspel zagotoviti vsaj večino nalog, ki si jih je ta novela zastavila. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Lojze Posedel? [[Ne.]] Silva Črnugelj? [[Ne.]] Vili Rezman? [[Ne.]] Matevž Frangež? [[Ne.]] Franc Pukšič? [[Ne.]] Miran Györek? [[Ne.]] Franci Kek? [[Ne.]] Franc Bogovič? [[Ne.]] Melite Župevc? [[Ne.]] Andrej Magajna? [[Ne.]] Cveta Zalokar Oražem? [[Ne.]] Mirko Brulc? Izvolite.
Spoštovani gospod minister, podpredsednik, lepo pozdravljeni! Agencija za ugotavljanje kakovosti visokošolskega izobraževanj je izjemno pomembna, z ustanovitvijo prevzema tudi odgovornost za kvalitetno visoko šolstvo v naši domovini. Razprava danes je bila tukaj tudi v stilu osnovnošolskega spisa in očitki, da spreminjamo amandmaje itd. Jaz mislim, da prav zaradi tega imamo tretje branje, da se sprejme zakon, ki bo imel svojo težo in bo kvaliteten. Tako, da ne sprejemam teh očitkov, da spreminjamo odločitve, ampak kot je že bilo, kot je že moja predhodnica povedala, reprezentativni sindikati so prav zaradi teh razprav prišli in dobili svoje mesto v tej agenciji. Vlaganje v izobrazbo je seveda vlaganje v prihodnost in če se to ne dogaja in če tu ne bomo naredili velikih korakov, potem je naša perspektiva taka, kot je zdaj situacija v Prekmurju, kjer so recimo zanemarili področje izobraževanja in je zdaj tam ta izobrazbena struktura katastrofalna, kajti zadovoljili so se z nekimi mezdnimi delavkami in delavci v prepričanju, saj doma ima še nekaj zemlje in bo preživel. Investicije v raziskovanju so prav tako pomemben dejavnik razvoja in če se visokošolske institucije še bolj približajo gospodarstvu in delajo za gospodarstvo, potem vidim samo v tem rešitev, da bo to, kar delamo v materialni proizvodnji in še kje, imelo večjo dodano vrednost. Zato je kakovost študijskih programov izjemnega pomena. Mi se ne smemo zadovoljiti z izjavami študentov, da so zadovoljni pri svojem študiju, kajti največkrat ali pa velikokrat študent, če naredi izpit z dvojko in gre zadeva mimo, že izraža neko zadovoljstvo. Mi bomo zadovoljni s pridobljenim znanjem naših študentk in študentov in vseh drugih, ki se izobražujejo, če bodo to znanje, ki ga pridobijo, znali tudi koristno uporabiti in bo zadovoljen delodajalec oziroma bodo učinki teh znanj očitni v okolju. Če vidimo v Evropi in normalno, da se primerjamo z evropskimi visokošolskimi institucijami, vsaj tam na Goriškem tudi čez mejo, odprte so te meje, prehajanje iz programa na program, iz univerze na univerzo, itd., je zdaj možno in zato je znanje, ki ga pridobivajo, in ki ga bodo nesli s sabo in ga potem, upam, da tudi nazaj prinesli v domovino, mora biti res kvalitetno. Interes države in lokalne skupnosti so seveda kvalitetni programi, brez velikih podvajanj, kajti vemo, da nas je dva milijona, to je eno malo večje mestece, in da ne more vsaka vas imeti univerze, da pa lahko imamo študijske programe, ki niso konkurenca nekim drugim programom v drugih sredinah. Zato je zelo pomembno tudi usmerjanje mladih v deficitarne poklice, v izobraževanje za pokrivanje deficitarnih poklicev. Kajti primer, ki se je zgodil pred kratkim, ko se zahteva po velikem številu pripravništva v eni branži, se pravi, sociali, zahteva od države, da pa tega, recimo, ne zahtevajo ne strojniki in ne elektroniki in ne drugi iz naravoslovnih ved, kaže na situacijo, takšno, kakršna je. Jaz bom seveda ta predlog zakona z veseljem podprl v želji, da bi teh 11 članov agencije uspešno opravilo naloge, za katere so izbrani in da bi vpravičili naša pričakovanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Srečko Prijatelj. [[Ne.]] Franco Juri. [[Ne.]] Zmago Jelinčič. [[Ne.]] Dr. Pavel Gantar. [[Ne.]] Dr. Luka Juri. [[Ne.]] Gospod minister, želite besedo? Gospod minister Golobič, izvolite.
Hvala lepa. S to tretjo obravnavo se zaključuje dolg proces sprejemanja tega zakona, najprej oblikovanja besedila. V začetku letošnjega leta, februarja, so bili vsi visokošolski partnerji povabljeni k temu, da sodelujejo v strokovni komisiji, ki je pripravila konceptualne rešitve za to novelo. V njej smo se omejili samo na problem ustanovitve Agencije za kakovost in v nekem manjšem delu tudi na sicer neproblematiziranih rešitvah na področju urejanja natančnejšega transnacionalnega izobraževanja. Zakon je bil posredovan Državnemu zboru v redno proceduro. V obdobju treh sej je bilo izrečenih veliko pripomb, mnenj, tudi podpor in sugestij. Relativno veliko, nikakor ne nadpovprečno veliko število, amandmajev bi želel razumeti predvsem kot zavest te ustanove in tistih, ki skozi to ustanovo tudi izražajo legitimne ambicije, da se področju visokega šolstva nameni posebno pozornost, da se vanj oziramo s pričakovanji, ki niso majhna in zadevajo prihodnost te države v kar največji meri. Zato sem vesel, da bomo po sklenitvi tega tretjega branja lahko zaključili to pomembno poglavje. Eden od kamenčkov v tem mozaiku celovitega reorganiziranja družbe, če naj sledi ciljem družbe znanja, bo za nami, veliko pa jih je še za postoriti. V tem trenutku bi se vsem udeležencem v tej razpravi, tako predparlamentarni kot parlamentarni, zahvalil za pozornost in za angažma. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili na podlagi predloženih amandmajev z dne 19. 10. 2009. V razpravo dajem 15. člen in amandma k temu členu, ki so ga vložile poslanske skupine SD, Zares, DeSUS in LDS. Želi kdo besedo? Dajem možnost za prijave. Gospa Silva Črnugelj, izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Lepo pozdravljeni minister in ministrica. Res je, dejansko je ta amandma nekako kot pika na i ali eden od kamenčkov v mozaiku v dolgotrajni in človek bi rekel tudi dokaj vsebinski razpravi, ki je potekala od poletja pa vse do danes. Zanesljivo področje Sveta, agencije, kot tako ni tisto, ki je najbolj pomembno in "determinantno" pri ustanavljanju in zagonu tako kakovostne in pomembne agencije, kot je pričujoča. In verjetno bo kazalo tudi v naslednjih mesecih ali letih temu področju, od katerega je odvisna, če tudi zveni dosti patetično ali poetično, usoda naroda, izobrazba vseh Slovencev in Slovenk in vseh tistih, ki bodo v Sloveniji študirali. Verjamem in upam, da bomo tako, kot smo našli skupno energijo in moč, da smo nekako zaokrožili število članov v tem svetu, našli tudi energijo in moč, da bomo odpirali tudi druga področja, ki so enako pomembna, kot je to področje ustanavljanje agencije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker se gospod Magajna ni prej prijavil, odpiram še enkrat prijavo za razpravo. Izvolite. Hvala lepa. Besedo ima gospod Grill. Tretjič bo šlo, gospod Magajna.
Očitno tehnika nekaterim nagaja. Tudi sam se nisem imel namena javljati k tej razpravi, kajti zdi se mi nesmiselno, da razpravljamo o nečem, kar je odločeno. Bi pa vseeno rad komentiral to zavajanje in sprenevedanje koalicijskih poslancev ravno o tem amandmaju. Tudi s pomočjo Slovenske demokratske stranke smo takšno rešitev na Odboru za visoko šolstvo podprli, ker je takšen amandma ali takšna rešitev dobila podporo. Tudi sami smo mnenja, da ima mesto tudi predstavnik reprezentativnega sindikata, saj to ne pomeni, da se bo ta predstavnik tam ukvarjal s tistimi stvarmi, ki jih pač zastopa sindikat po svojem namenu, ampak da predlagajo strokovnjaka, ki bo lahko na tem področju tudi nekaj prispeval k boljšemu delu tega organa. In, glej ga zlomka, na seji v Državnem zboru je očitno na podlagi nekih zakulisnih dogovarjanj, nenazadnje verjetno tudi pritiskov, koalicija, ki je takrat takšen amandma podprla, vložila drugačen amandma in ga tudi izglasovala. Mi smo temu amandmaju takrat nasprotovali, ker smo zagovarjali prvotno rešitev, ki smo jo izglasovali na odboru. In zdaj spet čudežni preobrat, ko se v prvotno stanje obrača nekaj, kar se mi zdi samo po sebi umevno. Kar se tiče zakona, ne želim kaj dosti komentirati ali razpravljati. To je korak nazaj. Tisto, kar se tukaj govori, da bo prispevalo h konkurenčnosti, boljši kvaliteti visokega šolstva - ni res! Zapiralo bo visoko šolstvo, tukaj bodo spet hotele imeti primat obstoječe univerze. Da je temu bo prej kot slej vsakomur izmed nas jasno. Upam, da ta zakon ne bo imel možnosti, da bo naredil tisti korak nazaj, ki je bil v zadnjih letih z veliko muko narejen, predvsem v decentralizaciji visokega šolstva, konkurenčnosti in seveda tudi večji dostopnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Andrej Magajna, imate besedo.
Hvala. Malo je tehnika nagajala, včasih pa je dobro, da lahko nekoliko tudi repliciram predgovornikom. Ob vseh teh zapletih okrog sestave agencije smo pravzaprav prišli na izhodišče, ne glede na to, da smo zdaj dodali še predstavnika reprezentativnega sindikata, je končno le prišlo do neke sinteze. Namreč do tega, kar je ministrstvo neprestano poudarjalo - gre za organe in agencijo, ki bo kompetentno in kvalificirano odločala. In vse te sredine, ki predlagajo člane v sestavo agencije, pravzaprav niso delegatske sredine, ki bodo lahko vplivale na te ljudi, kajti ti ljudje bodo strokovnjaki in avtonomni. Njihova avtonomnost pomeni, da so neodvisni od navodil in to je ključno tudi pri tem določanju števila. Pri številu pa je ključni kriterij v bistvu operativnost. Operativnost za to širjenje in večanje ne pomeni večanja tudi kvalitete in boljšega dela. Večanje števila članov agencije pravzaprav bi vodilo le v to, da bi ta organ postal neoperativen, nefunkcionalen in bi težko opravljal svoje delo. To, kar sem že poudaril, avtonomnost, teh ljudi bo pravzaprav zagotovila tudi neke vrste neodvisnost in nevezanost na te sredine, ki so jih predlagale. Konkretno, sindikati lahko predlagajo tudi človeka iz akademske sfere ali pa obratno, akademska sfera nekoga, ki ni tam zaposlen ali je neposredno vezan. In podpiram ta amandma, ne glede, kot sem že rekel, samo število ni bilo ključno, ključni kriterij za bodočo kvaliteto tega dela organa.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Končali smo z razpravo o amandmaju, o katerem bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. In prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O OBVEZNEM IZVODU PUBLIKACIJ. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Dajem besedo ministrici za kulturo gospe Majdi Širca.
Lep pozdrav! Ker smo v letošnjem letu, v letu tako imenovanega spominjanja na Napoleona in Ilirske province, 200 letnica je letos, naj vas ob predstavitvi popravkov Zakona o obveznem izvodu publikacij spomnim, da so obvezni izvod vpeljali Napoleonovi vojščaki, dobesedno. In v času francoske okupacije našega ozemlja se je med številnimi pozitivnimi normami uveljavil tudi princip obveznega izvoda. Ta princip je veljal kar nekaj let in se je vse do leta 2006 zelo, se oproščam izrazu, benevolentno izražal v naši zakonodaji, kar pomeni, da so morali tiskarji oddajati veliko število obveznih izvodov knjižnicam oziroma depozitarnim enotam. Seveda čas prinaša tudi spremembe in gospodarske družbe, ki so potem postale in bile naslednica nekoč državnih tiskarn in založnikov, so to razumele kot omejitev pretoka in se je tudi, pravzaprav je tudi država prepoznala, da je veliko število obveznih izvodov, ki jih mora založnik oziroma tiskar po starem dati v hranjenje, prevelika obremenitev. Zato je leta 2006 nastala sprememba zakona, ki je omejila obvezno prehajanje v depozitarne enote, se pravi v deset centralnih knjižnic, slovenskih, štiri v NUK oziroma dve v Tržaško oziroma Celovško knjigarno, omejila na drugačen način. Ampak to ni predmet tega zakona. Toliko samo za uvod k spremembam Zakona o obveznem izvodu publikacij, ki prinaša nekaj izboljšav obstoječega zakona, nekaj zelo nomotehničnih, nekaj pa tudi takih, ki nudijo odgovor Obrtni zbornici oziroma predstavnikom založnikov, ki niso bili zadovoljni z obvezo, ki jim jo nalaga država in so se zavzemali v dialogu z Ministrstvom za kulturo, da bi se izvzelo obveznosti oddaje drobnega tiska iz zakona in da bi se uvedlo enotno število obveznih izvodov za vse publikacije in da bi se vse publikacije, tudi javno financirane, izvzele iz podatkovne baze o ceni, to se pravi, da ne bi imele več natisnjene cene, naklade in kolofona. Pri pripravi sprememb je Ministrstvo za kulturo utemeljilo, da vsi predlogi niso smiselni, še sploh tisti o krnitvi kolofona cene in naklade, da pa je treb najti konsenz pri spremembah tako imenovanega drobnega tiska. Zato ta predmet prinaša izvzetje urejanje oddaje drobnega tiska depozitarnim enotam in pomeni v kratkem to, da imamo spremembo, da splošno obveznost oddaje drobnih tiskov sicer ohranjamo, uvajamo pa enotno število štirih izvodov, tudi za drobne tiske, saj je določeno, da je treba predložiti manjše število drobnih tiskov tudi v primerih, ko gre za javno financiranje publikacij. Namreč, našim sogovornikom in vsem ostalim smo pač dopovedali, da pod pojmom drobni tisk razumemo veliko raznovrstnih publikacij, ki so zelo pomembne za kulturo in zgodovino posameznega naroda. Njihova vrednost pa raste s časom in da izdajatelji z drobnim tiskom dokumentirajo svojo dejavnost, kar je za slovensko kulturo velikega pomena. In je to gradivo zelo pomembno, to se pravi, da bi bilo neprimerno, če bi ga izdvojili iz zakona in mu dali oprostitev in založnikom, ne pa tiskarjem več po novem, dali oprostitev pri oddajanju obveznih izvodov. V zakonu odpravljamo še nekatere druge pomanjkljivosti, predvsem tiste, ki odpravljajo administrativne ovire. Bolj natančno opredeljujemo, kaj je to predmet obveznega izvoda, odpravljamo tolarje, uvajamo evre in tudi [[...]] [[opozorilni znak za konec]] , kaj je to drobni tisk. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino kot matično delovno telo. Besedo dajem predsednici odbora mag. Majdi Potrata za predstavitev poročila odbora. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica, poslanke in poslanci! Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino je na 11. seji 6. oktobra 2009 obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o obveznem izvodu publikacij, po sklepu 36. seje Kolegija 11. septembra letos, po skrajšanem postopku, zato je obravnava tekla po 142. členu Poslovnika. Zakonodajno-pravna služba je predloženi zakon proučila z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter z zakonodajno-tehničnega vidika in dala pripombe k 6. členu. Komisija Državnega sveta za kulturo, znanost, šolstvo in šport je v svojem mnenju predlog zakona podprla. Izrazila je pomislek, da bo zaradi v noveli določenega manjšega števila obveznih izvodov osiromašen pomemben vir za dopolnjevanje knjižničnega gradiva v drugih regionalnih matičnih knjižnicah. Podprla pa je predlagano dopolnitev, da je treba dosedanji način zbiranja obveznih izvodov publikacij zmanjšati na najmanjše možno število in predlagano znižanje dodatnih stroškov pri publikacijah z najnižjimi nakladami. Ustno mnenje je na seji odbora predstavil državni svetnik Anton Peršak. V predpisanem roku so amandmaje vložile štiri koalicijske stranke k 1. in 4. členu ter Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke k 4. členu. Odbor za kulturo, šolstvo, šport in mladino je opravil razpravo in glasovanje o posameznih členih in vloženih amandmajih. Pri delu odbora so sodelovali predstavniki predlagateljev, v njihovem imenu ministrica Majda Širca Ravnikar, Vojko Stopar in Tatjana Likar, predstavnica Zakonodajno-pravne službe Marta Briški ter že omenjeni predstavnik Državnega sveta. Ministrica Majda Širca Ravnikar je uvodoma podala dopolnilno obrazložitev in pojasnila dosedanji način zbiranja obveznega izvoda drobnih tiskov, internih publikacij, publikacij v nižjih nakladah ter večjih plakatov in zanj predlagala, tako kot to prinaša zakon, da je ugotovljena administrativna ovira za gospodarstvo ali druge dejavnike v družbi zmanjšana na najmanjšo možno mero, hkrati pa se ohranja celovitost informacij o pomembnem delu slovenske kulturne dediščine. V dodatni predstavitvi je svoje pripombe k 6. členu predstavila tudi Zakonodajno-pravna služba in predlagani pomisleki so bili z amandmaji odpravljeni. V okviru razprave k posameznim členom so člani in članice odbora največ pozornosti namenili faksimilu,. Menili so, da mora biti faksimile glede na njegov velik pomen za slovensko pisno dediščino predmet obveznega izvoda, ne glede na število izdanih izvodov. Po končali razpravi o posameznih členih predloga zakona in vloženih amandmajih je odbor sprejel amandmaje k 1., 2., 4., 5., 6., 9., in 10. členu zakona. Nato je po končali razpravi v skladu s 128. členom Poslovnika glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjeni predlog zakona je sestavni del tega poročila in odbor predlaga Državnemu zboru, da Dopolnjeni predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o obveznem izvodu publikacij sprejme. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke, gospod Janez Ribič. Prosim.
Hvala. Spoštovana gospa ministrica. Spoštovani gospe in gospodje, poslanke in poslanci. Ko se pogovarjamo o odpravi administrativnih ovir, smo v Slovenski ljudski stranki vedno pripravljeni podpreti predloge, ki te administrativne ovire tudi odpravljajo. Spremembe zakona so nastale na pobudo Obrtne zbornice Slovenije. Gre predvsem za spremembe in dopolnitve določb o obveznem izvodu, ki se nanašajo na drobni tisk, na interne publikacije, na publikacije v nižjih nakladah, večje plakate, itd., ki jih je tudi Narodna in Univerzitetna knjižnica pa tudi Mariborska knjižnica kot ena izmed prejemnic teh štirih obveznih izvodov dolžna hraniti, bibliografsko obdelovati in dajati tudi v uporabo. V Slovenski ljudski stranki bomo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o obveznem izvodu publikacije tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Srečko Prijatelj v imenu Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o obveznem izvodu publikacij v Slovenski nacionalni stranki podpiramo. Priprava sprememb in dopolnitev Zakona o obveznem izvodu publikacij je bila narejena v skladu s sklepom Vlade Republike Slovenije iz leta 2007 številka 14, ki je Ministrstvu za kulturo naložil, da naj v skladu s programom odprave administrativnih ovir za leto 2008 pripravi tak zakon, ki bo zmanjšal dodatne stroške, poenostavil delovanje in na nek način postal tudi evropsko primerljiv. Poglavitna rešitev predlagane spremembe in dopolnitev Zakona o obveznem izvodu publikacij je, da se dosedanji način zbiranja obveznega izvoda, drobnih tiskov, internih publikacij, publikacij v nižjih nakladah ter večjih plakatov uredi tako, da je ugotovljena administrativna ovira za gospodarstvo in druge dejavnike v družbi zmanjšana na najmanjšo možno mero. Istočasno se ohranja celovitost informacij o pomembnem delu slovenske kulturne dediščine in zato v Slovenski nacionalni stranki soglašamo s tem, da je predlagatelj predlagal dober predlog zakona in spremembo podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov bo stališče predstavila gospa Silva Črnugelj.
Hvala lepa za besedo. Pozdravljeni gospod predsedujoči. Lepo pozdravljena gospa ministrica. V Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo pričujočo novelo Zakona o obveznem izvodu publikacij, ki je bil sprejet leta 2007. Predlog namreč zmanjšuje nekatere administrativne ovire in je majhen, a pomemben korak k razvoju knjižničarstva in založništva pri nas. Knjižni trg je v Sloveniji zaradi razsežnosti specifičen in zato nujno potreben skrbne obravnave s strani kulturne politike in snovalcev zakonodaje. Vlada Republike Slovenije je v začetku avgusta 2009 Državnemu zboru predložila predlog novele Zakona o obveznem izvodu publikacij. V njem predlaga jasnejšo opredelitev temeljnih pojmov in obvezne elemente kolofona ter zmanjševanje števila obveznega izvoda nekaterih publikacij, ki so bile izdane s pomočjo javnih sredstev, oziroma jim je založila ali so jih založile domače javnopravne osebe. Slednje razbremenjuje delo študijskih knjižnic in tudi bibliotekarjev, ki jih vedno jih manjka, glede na to, da v Sloveniji izdajamo vse več knjig, je tudi dela več. Sicer pa glede temeljnih [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]pa lahko rečem, da je sedaj tudi zelo skrbno bilo pregledano, tudi kompletna terminologija in usklajenost s terminološkim slovarjem bibliotekarske stroke. Za zaščito javnega interesa je zlasti pomembna določba, ki kot predmet obveznega izvoda določa tudi dotis, če le ta skupaj z naklado preseže 50 izvodov, ter določba med obvezne izvode uvršča tudi faksimile in to ne glede na število izdanih izvodov. S tem se tudi v prihodnje omogoča večja dostopnost do publikacij, ki predstavljajo neprecenljivo slovenske kulturne dediščine in njeno dostopnost v knjižnicah. Četudi je pri pripravi novele zakona sodelovala širša zainteresirana javnost, je Zbornica založništva, knjigotrštva, grafične dejavnosti in radiodifuznih medijev pri Gospodarski zbornici Slovenije izrazila svoje nezadovoljstvo zlasti z obvezno navedbo števila izdanih publikacij in ceno le tega v kolofonu. Socialni demokrati smo njihov predlog proučili in sklenili, da se tako cena kot podatek o tiskani nakladi informaciji, ki zagotavljata izrazito transparentnost delovanja knjigotrštva ter nenazadnje sploh omogočata, da je publikacija kot taka zajeta kot obvezni izvod. Brez navedbe podatka o številu tiskanih izvodov, namreč sploh ne bi bili vedeli, ali publikacija je ali ni predmet obveznega izvoda. Predlog zakona so člani matičnega delovnega telesa soglasno podprli, kar kaže na enotno strmenje k ureditvi področja. V Poslanski skupini Socialnih demokratov kot rečeno, bomo predlog novele podprli in pričakujemo, da bo NUK kot nacionalni depozitar v roku treh mesecev pripravil pravilnika oziroma izvedbeni akt za operacionalizacijo dokaj zahtevnega zakona. Glede zgodovine in zgodovinske reminiscence na Ilirske pokrajine, bi pa samo opozorila, da je obvezni izvod seveda prispeval k razvoju študijskih knjižnic v Sloveniji, ni pa na odmet pozabiti, da je obvezni izvod seveda bil predvsem in v osnovi, takrat v stoletjih nazaj, zaradi podrejene cenzure in zaradi ogleda ter možnosti pregleda vseh tiskanih izdaj v takratni provinci Sloveniji. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil gospod Aleksander Zorn.
Spoštovani predsedujoči, poslanke in poslanci, prisrčno pozdravljena gospa ministrica! Sprememba zakona je dobra, sodobna, terminološko urejena in nujno potrebna, zato jo bomo podprli. Naj pa dodam, da so kljub vsemu pozabili na faksimile, ki je zelo pomemben za študijsko gradivo. Zato smo v Poslanski skupini SDS vložili amandma, ki je očitno ministrico tako navdušil, da je pridobila podpisnike koalicije, ki so naš amandma povzeli, ga še nadgradili in je tako nekakšno skupno delo. Tudi zato čestitam in bomo vse skupaj podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. V imenu Poslanske skupine Zares bo stališče predstavil gospod Vito Rožej.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav, spoštovana gospa ministrica, kolegice in kolegi! Kot smo že slišali, je novela Zakona o obveznem izvodu publikacij posledica odločitve, nastale na podlagi programov odprave administrativnih ovir za leto 2008. Pobudo za to je dala Obrtna zbornica, ker so obstoječa določila zakona izdajateljem nalagala obvezno pošiljanje oziroma predložitev publikacij depozitarni organizaciji v štirih oziroma šestnajstih izvodih, če je bila publikacija izdana z javnimi sredstvi, kar naj bi povzročalo dodatne stroške in dodatno administriranje. Zato je Obrtna zbornica predlagala, da se zahteva o pošiljanju brošur in drobnega tiska depozitarni organizaciji izloči iz zakona. Na podlagi te pobude je pristojno ministrstvo za kulturo zadevo proučilo in pripravilo Predlog novele Zakona o obveznem izvodu drobnih tiskov, internih publikacij, publikacij v nižjih nakladah ter večjih plakatov, ki jih Narodna in univerzitetna knjižnica ter Univerzitetna knjižnica Maribor hranita, bibliografsko obdelujeta in dajeta v uporabo. Kot že rečeno, poglavitna rešitev predlagane novele je, da se dosedanji način zbiranja obveznega izvoda prej omenjenih publikacij uredi tako, da se v največji možni meri odpravi administrativna ovira, seveda ob ohranjanju celovitosti informacij o pomembnem delu slovenske kulturne dediščine. Predgovornika sta omenila tudi že vse posebnosti o drobnem tisku. Ob sprejemanju te novele bomo v Poslanski skupini Zares ta predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine DeSUS bo predstavil mag. Vasja Klavora. Prosim.
Spoštovani, gospod podpredsednik. Spoštovana gospa ministrica, spoštovani. V Poslanski skupini DeSUS podpiramo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o obveznem izvodu publikaciji. Še posebej podpiramo poglavitno rešitev, ki jo prinaša novela, in sicer da se dosedanji način zbiranja obveznega izvoda drobnih tiskov, internih publikacij, publikacij v nižjih nakladah ter večjih plakatov uredi na način, da bo predstavljal zmanjšanje administrativih ovir za gospodarstvo ali druge dejavnike v družbi na najmanjšo možno mero. Novela pa obenem istočasno ohranja celovitost informacij o pomembnem delu slovenske kulturne dediščine. Načela in cilji predloga tako ne odstopajo od temeljnega zakona, zato, kot že povedano, predlog novele podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 22. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda.
Prehajamo na 22. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG DEKLARACIJE O SEZNANITVI Z RESOLUCIJO EVROPSKEGA PARLAMENTA O EVROPSKI ZAVESTI IN TOTALITARIZMU Z DNE 2. APRILA 2009. Na 12. izredni seji Državnega zbora je Zakonodajno-pravna služba ob obravnavi Predloga deklaracije o seznanitvi z Resolucijo Evropskega parlamenta o Evropski zavesti in totalitarizmu z dne 2. aprila 2009 opozorila, da je zaradi amandmaja sprejetega na matičnem delovnem telesu, s katerim se je naslova akta spremenil iz resolucije v deklaracijo, nastala notranja neusklajenost akta, ker ni bil hkrati v preambuli popravljeni tudi sklic, ki daje pravno podlago za sprejem obravnavanega akta. Predlagani uskladitveni amandma na seji Državnega zbora ni bil sprejet, zato je predsednik Državnega zbora zadolžil matično delovno telo, da pripravi uskladitveni amandma. Odbor za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje je zato na 19. nujni seji 18. septembra 2009 kot matično delovno telo na podlagi sedmega odstavka 140. člena Poslovnika sprejel uskladitveni amandma k preambuli predloga deklaracije. Besedo dajem podpredsedniku odbora gospodu Antonu Colariču za dopolnitev oziroma dopolnilno obrazložitev uskladitvenega amandmaja. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Kolegice in kolegi. Več ali manj ste že vse povedali v uvodu. Dejstvo je, da je Odbor za notranjo politiko na podlagi zaprosila predsednika Državnega zbora na nujni 19. seji 18. septembra 2009 kot matično delovno telo na podlagi sedmega odstavka 140. člena Poslovnika sprejel uskladitveni amandma k preambuli predloga deklaracije, in sicer v preambuli se številka 109 nadomesti s številko 110 in s tem uskladitvenim amandmajem se ugotovljena notranja neusklajenost akta odpravlja. S tem je podana podlaga za naše nadaljnje delo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na razpravo, in sicer k uskladitvenem amandmaju, k preambuli. V razpravo dajem preambulo in uskladitveni amandma, pri čemer prosim poslanke in poslance, da razpravljajo le o vsebini uskladitvenega amandmaja, ki se glasi: V preambuli se številka 109 nadomesti s številko 110. Želi kdo razpravljati?
[[...]] [[Iz klopi.]] [[...]]Proceduralno.
Proceduralno, gospod Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Jaz ne razumem tega čisto dobro. Kako naj razpravljamo samo o tem ali se 109 zamenja s 110?! Ker v tem primeru, če razpravljamo o tem, bom jaz tri minute govoril, da bi bilo mogoče 109 bolje nadomesti s 119. Kajti če ne razpravljamo o temi sami, je tako brez veze, da razpravljamo samo o dveh številkah. Zato sodim, da je smiselno, da razpravljamo o drugih zadevah in vas prosim, da našemu Državnemu zboru posredujete to možnost, da razpravlja o temi sami. Hvala.
Spoštovani gospod poslanec. Tudi jaz, ko sem se pripravljal na to točko, sem bil nekoliko v zadregi, vendar sem vse stvari poskušal prebrati in jih prebral in ugotovil, da govorimo samo o preambuli, o številki 109, ki se nadomesti s številko 110. Vse ostalo v materialu piše in prosim vas, še enkrat, kdo želi razpravljati o tem amandmaju? Gospod Battelli, izvolite.
Spontano sem se smejal, ampak to je velika žalost.
Ni prepovedano.
To je velika žalost, da se takšno temo pripelje do takšne točke. In po moje je tudi sramota, da besedilo za katero en akt Državnega zbora pravi, da se je z njim seznanil, ni sestavni del akta samega. To je tako poniževanje ene najbolj pomembnih in še perečih zadev Evropske preteklosti in prihodnosti, ki ni v čast politiki v Republiki Sloveniji. Ta resolucija vsebuje pojme, vsebuje način obravnavanja grozodejstev, ki so zaznamovali 20. stoletje. Ta resolucija je podlaga za to, da se novim generacijam to pove. Je podlaga za razmišljanje in delovanje v smeri, zdaj bom izgovoril besedo, ki je zlorabljena, v smeri sprave znotraj evropskih držav in med evropskimi državami. To je resolucija o novi zavesti, rekel bi, o pravi zavesti. In to, da se zadevo pripelje proceduralno do takšne točke, pač je nekaj, kar bo ostalo v spominu kot velika napaka, kot velika obremenjujoča napaka, ki je bila storjena. Ob upoštevanju seveda suverenosti vseh parlamentov, da določene teme suvereno obravnavajo z lastnimi besedili in tako naprej [[....]]
Gospod Battelli, jaz vas moram opomniti [[...]]
[[...]]ampak [[...]]
[[...]]razpravljamo o amandmaju, in vse kar je bilo prej storjenega [[...]]
[[...]]saj to jaz [[...]]
[[...]]kar je bilo prej storjenega in prej narejenega, to sem prebral [[....]]
Jaz izražam svoje mnenje o amandmaju.
Potem pa preidite, prosim vas, na amandma. Zdaj sem vam dal pa že dosti časa, vendar vi ste razpravljali.
To bo ostalo v spominu kot velika napaka in velika zamujena priložnost za Slovenijo kot evropsko državo. Hvala.
Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Oprostite, gospod Zmago Jelinčič Plemeniti, mislil sem, da imate mogoče kakšen proceduralni, ampak k razpravi se je prej javil gospod Jerovšek. Izvolite.
Proceduralno.
Proceduralno, celo. Izvolite.
Gospod predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi! Državni zbor je včeraj predlog sprejel. Moj proceduralni predlog je bil glede na predstavništvo Vlade, sedaj vidim, da prihaja. Ravno sem hotel predlagati to, kar smo včeraj sprejeli za zavezujoči sklep, da točk ne moremo obravnavati brez prisotnosti predstavnika Vlade. Vidim, da je gospod državni sekretar sedaj prišel. Čeprav smatram, da ob zadevi, kjer gre za tako pomembno zadevo, kjer se dotikamo temeljev evropske zavesti in evropskih odnosov in demokracije, da bi ob vsem dolžnem spoštovanju do državnega sekretarja morala tu sedeti ministrica. Gre za eno temeljnih zadev v Evropi in dejstvo, da se skuša v tej državi zavrniti spomin na totalitarizem kot nekaj negativnega, že odraža posledice po svetu, kajti Slovenijo smatrajo za mehek trebuh protidemokracije, kamor lahko pošiljajo različne veleposlanike in tako naprej in se že maščuje [[....]]
Gospod Jerovšek, vaš proceduralni predlog je [[...]]
Moj proceduralni predlog je, da, gospod predsedujoči, povabite tudi ministrico, da se te razprave udeleži. Hvala lepa.
Gospod Jerovšek, hvala lepa. Jaz se strinjam z vami glede tega, kar smo včeraj govorili, o zastopanju Vlade oziroma o udeležbi predstavnikov Vlade na sejah Državnega zbora. Mislim, da je zastopnik Vlade prišel, če je nekoliko zamudil, jaz mu oprostim, kajti z dnevnim redom smo danes izredno pohiteli in smo predčasno, res predčasno, podčrtano, prišli do te točke. Tako, da je prisotnost Vlade zagotovljena. Kdo želi še razpravljati? Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Prosim.
Hvala lepa gospod podpredsednik, predsedujoči! Dejstvo je, da se s tem amandmajem spreminja beseda "resolucija" v besedo "deklaracija". Pa vendar ne vem, kaj je tukaj tako pomembnega, da o tem sploh govorimo, konec koncev, glavna značilnost tega akta je, da popolnoma in v celoti ignorira genocidno nasilje nad Slovenci s strani Italijanov, Avstrijcev, Madžarov, Hrvatov in seveda tudi jugoslovanskih oblasti po vojni. Slovenci smo glede na primerjavo s tistim, ko se recimo govori o Katinskem gozdu, bistveno huje plačali vse totalitarizme kot pa katerikoli drugi narod v Evropi. In vendar nas nekako kar odrinjajo. Ravno tako vse nasilje v drugi svetovni vojni, ki so ga Hrvatje nad Slovenijo izvajali [[...]]
Gospod Zmago Jelinčič, jaz moram biti dosleden do vseh. Jaz vas moram prekiniti. Razpravljamo o amandmaju. Prosim vas, če razpravljamo, ne o drugih zadevah, ki se tičejo tega, ampak samo o amandmaju. Lepo prosim!
Pojasnjujem, gospod predsedujoči, zakaj meni oziroma v naši poslanski skupini ne moremo pristati na, tudi na to spremembo zaradi tega, ker se že v izhodišču ne strinjamo niti s številko 109 niti s številko 110 in jaz to pojasnjujem. Jo moram pa pojasniti malo širše, ker drugače enostavno ne gre. Kajti ta deklaracija, sama po sebi, recimo, govori o sporazumu Ribbentrop-Molotov, mirno se pa izogne münchenskega sporazumaumed Chamberlaienom, Daladierjem in Hitlerjem. Skratka ta zadeva navkljub temu uskladitvenemu amandmaju je, po domače rečeno, sranje. In mi je nikakor ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Franc Bogovič. Izvolite.
Tudi v Slovenski ljudski stranki se nikakor ne moremo strinjati z načinom obravnave tega dokumenta. V popolnosti podiramo razpravo gospoda Battellija in je ta valorizacija na številki 109 in 110 končni odraz tega, kar se bo v tem parlamentu sprejelo. Mi mislimo, da bi se morala osnovna resolucija brez velikih razprav in brez tega, da dejansko tako, kakor je v tej deklaraciji o seznanitvi z Resolucijo Evropskega parlamenta zdaj neko obračanje besed in si politični organi oziroma politična stranka vsaka po svoje to zadevo razlaga. Mi govorimo o Evropski resoluciji in Slovenija kot evropska dežela z vsemi strahotami, ki so jih totalitarni sistemi prinesli, bi lahko brez velikih razprav, brez velikega obsojanja in v skladu z, po mojem, eno najpomembnejših vrstic v tej resoluciji, da brez resnice, brez spomina ni sprave to tudi upoštevala in takšno resolucijo v veliki meri tudi sprejela. Sam sem ogorčen tudi nad načinom, nad tem, kaj danes razpravljamo. Zagotovo takšnega dokumenta, kot je predlagan, in s tem amandmajem je zdaj tudi pripravljen, ne bom podprl. Podobno, mislim, da bodo storili tudi ostali kolegi iz Slovenske ljudske stranke.
Hvala lepa. Še enkrat bi vas opozoril, še enkrat! Prebral sem vse, kaj se je dogajalo do zdaj, kaj je bilo povedano na 12. izredni seji Državnega zbora, kaj je bilo na matičnem delovnem telesu, kaj je povedala Zakonodajno-pravna služba in na nas je danes, tako nam veleva postopek, da razpravljamo o preambuli z številko 109., da se nadomesti z številko 110. torej o uskladitvenem amandmaju in žal o ničemer drugem. Gospod Jerovšek, izvolite.
Hvala lepa. Tudi sam sem zgrožen nad tem, kaj se je zgodilo v Slovenskem parlamentu, da se je tako "flagrantno" zavrnila Resolucija Evropskega parlamenta o evropski zavesti in totalitarizmu in se je s proceduralnim manevrom šlo v izničenje te resolucije. S tem je Slovenija poslala nenavadna sporočila širom Evrope in širom sveta, da so kršenje človekovih pravic in najhujši zločini nad človeštvom v Sloveniji deležni celo odobravanja. S tem je Slovenija, ko zavrnila proslavljanje 23. avgusta kot dneva spomina, "reafirmirala" sporazum Ribbentrop-Molotov oziroma Hitler-Stalin, kar po Evropi že odmeva. Moram ugotoviti, da so slabe posledice tega že prisotne. Slovenija je postala država, ki velja, bi rekel, za "mehek trebuh" glede spoštovanja človekovih pravic oziroma odnosa do spoštovanja človekovih pravic v preteklosti in tudi sedanjosti. In smo že konkretno deležni ustreznih reakcij tudi iz drugih držav.
Gospod Jerovšek, mi dovolite besedo? Tako moram biti dosleden kot do vseh drugih. Še nekaj bi vam rad povedal. O vsem tem, kar pripovedujete, sem jaz bral, verjetno tudi večina ostalih poslancev, tudi zgodovino, pa tudi to, kar je bilo zdaj zadnje napisano. Še enkrat vas opozarjam, mi govorimo o uskladitvenem amandmaju, ker peljemo postopek naprej in o tej resoluciji še nismo glasovali. Govorite pa tako, kot da bi se to že opravilo. Prosim, uskladitveni amandma.
Ja, gospod podpredsednik, govorimo o uskladitvenem amandmaju. Koalicija s tem uskladitvenim amandmajem želi potrditi dejstvo, da v Sloveniji Resolucija Evropskega parlamenta ne velja in ne bo spoštovana. In zaradi tega ji zadajate tudi poslovniško krinko. Jaz pa se zavzemam za to, da je Resolucija Evropskega parlamenta v Sloveniji priznana. Zaradi tega sploh ne morem sprejeti, da se to preimenuje v deklaracijo, kajti to je kršenje nekih osnovnih temeljnih načel, je nepriznavanje Evropske unije kot zveze, v katero smo vstopili tudi na podlagi nekih načel in nekih vrednot. Mi vse to skušamo zdaj zanikati. Pred nami je amandma, ki hoče še v zadnji fazi potrditi takšno ravnanje koalicije. Takšno ravnanje koalicije je nesprejemljivo in nedopustno, ker je sramotno, ker je več kot samo velika napaka, čeprav se s kolegom Battellijem strinjam in z Resolucijo Evropskega parlamenta. Resolucijo z Evropskega parlamenta bi se Slovenija ogradila tudi do vseh totalitarizmov, tudi do fašizma in zločina v imenu fašizma. Vendar boleče v tej državi je, da se želi ugotoviti, da eni totalitarizmi so obstajali, drugi pa niso obstajali. Res je, da smo priča hvalnicam enega totalitarizma v tej državi. Vendar vsaj v parlamentu bi se morali zavedati ostre meje, do kam se lahko gre. Nemčija je sleherno propagando nacizma zakonsko prepovedala, je "denacificirala" državo. Mi vemo, kako hude posledice za našo manjšino ima dejstvo, da Avstrija tega ni storila, da Italija ni obsodila svojih zločinov uradno. In zdaj hočemo s tem dati, bi rekel, pokritje takšnemu ravnanju Avstrije in Italije, ki fašizma ni obsodila, ki ni obsodila nikogar za fašizem [[...]]
Gospod Jerovšek.
Mi dajemo pokritje tudi temu in z vsemi [[...]]
Gospod Jerovšek [[...]]
[[...]]posledicami za našo manjšino in za vse tisto, kar se je v fašizmu dogajalo tudi na naših tleh.
Gospod Jerovšek, jaz vas bom moral prekiniti, če me ne boste hoteli poslušati. Vodim sejo. Če so bile namenjene vaše besede meni, kaj je narejeno glede ali je to deklaracija ali je to resolucija, potem se morate obrniti na Zakonodajno-pravno službo. Zakonodajno-pravna služba je bila tista, v katero verujemo in kateri zaupamo, ki je to povedala, da je treba napraviti ta uskladitveni amandma. Če hočete slišati, kaj pomeni resolucija in kaj pomeni deklaracija, preberite si Poslovnik, člen 109 in 110. Prosim pa vas, da od zdaj naprej govorite samo o uskladitvenem amandmaju, drugače vam bom primoram, glede na to, da sem to storil že prej, odvzeti besedo.
Govorim o uskladitvenem amandmaju. Govorim o tem, da je treba sprejeti v tem parlamentu resolucijo. Besedilo, ki so ga napisale koalicijske stranke, bi lahko bilo predlog nekih prehodnih določb ali pa dodatnega sklepa, ki ga pa predlagatelji niso predlagali. To je tudi res. Vendar z deklaracijo se hoče prizadeti namen predlagateljev in tudi Evropskega parlamenta in evropske javnosti. Sporoča se, v Sloveniji ne bo veljalo tisto, za kar se je odločil Evropski parlament, za kar se zavzema evropska javnost in to je porazno, strašljivo sporočilo, ki ga želite poslati s tega parlamenta. Takšnemu maličenju, takšnemu posilstvu nad resolucijo Evropskega parlamenta ni možno pritrditi.
Hvala lepa, gospod Jerovšek.
Če mi jemljete besedo, potem pač [[...]]
Nisem vam je vzel, pač pa sem se vam zahvalil za vaše besede.
Gospod predsedujoči, sem bom jaz zahvalil, ko bom končal. Gospod predsedujoči, vidim, da ste pod velikim pritiskom vodje poslanske skupine, gospoda Kontiča, ki krili z rokami. Ko sem zadnjič na Odboru za peticije začel govoriti tudi o tem, kako bo ombudsman, kamor ta tematika izključno spada, [[...]]
Gospod Jerovšek, lepo prosim, da govorite o amandmaju, ne pa o pritiskih, ki naj bi se izvajali name.
Drugo leto obeležujemo 23. avgust, ko je gospa Potrata z grimaso in kretnjo skoraj padla s stola [[...]]Ne vem, ali je v tem parlamentu dovoljeno govoriti o teh zadevah, ki so vsesplošno priznane v Evropi.
Rad bi, da bi v tem parlamentu [[...]]
Če ne dovolite, gospod predsedujoči, če ste jasno pokazali, da ste se postavili na neko stran, hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Jerovšek, da ste me uslišali. Gospod Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Vsi evropski parlamenti imajo svoje poslovnike in predsedujoče in kolikor sem obveščen, poslovnike in predsedujoče spoštujejo, samo pri nas se to vedno redkeje dogaja. Jaz podpiram predlagani amandma. Če predlaganega amandmaja ne bomo sprejeli, potem bo - preberite si poslovnik - zavrnjena tudi deklaracija, ki jo predlagamo. Predlagani amandma je logična posledica vsebine, ki smo jo sprejeli. In jaz jo, pa tudi moje kolegice in kolegi, podpiramo brez vsake slabe vesti in brez vsakega sramu. V teku priprav te deklaracije smo ugotovili, da večina evropskih držav, da ne rečem vse, vsaka na svoj način sprejema evropske dokumente. Bil je tudi poskus, da bi se degradirala odločitev slovenskega parlamenta v Evropskem parlamentu, in je z jasno izjavo predsednika Evropskega parlamenta, da se v to, kako odločajo nacionalni parlamenti, ne bo spuščal, ta poskus bil neuspešen in je propadel. Zato, spoštovane gospe in gospodje, odločimo se o predlaganem amandmaju. Če ga bomo sprejeli, bo na ustrezen način končan postopek o resoluciji Evropskega parlamenta tudi v Državnem zboru, sicer resolucija ne bo sprejeta niti v obliki deklaracije in bo postopek končan. Mislim, da se tega zavedate. Jaz jo bom podprl, amandma namreč. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Anderlič. [[Oglašanje v dvorani.]] Izvolite, gospod Jerovšek, proceduralno.
Gospod predsedujoči, pozorno sem poslušal mojega predhodnika, gospoda Potrča, in moram reči, da sem bil zaprepaščen ob prostodušnosti priznanja, ko je rekel, da v evropskih parlamentih se poslovniki spoštujejo, samo pri nas se spoštovanje poslovnika vse redkeje dogaja. Gospod Potrč je potrdil, da takšno delo, takšno pohabljanje resolucije Evropskega parlamenta ni v skladu s poslovnikom. Jaz moram reči, da tako prostodušnega priznanja nisem pričakoval, sem mu pa hvaležen. Vse kar se tokrat dogaja, je kršitev Poslovnika, sem trdno prepričan, ampak, ker je hkrati povedal, da se zelo redko spoštuje poslovnik v tem državnem zboru, predlagam, da se sestane poslovniška komisija, da ugotovi, da to, kar je bilo storjeno, ni v skladu s Poslovnikom in da tudi ukrene vse potrebne korake, da se kršitve Poslovnika tudi pri drugih točkah ne bodo dogajale. Ob tem, da tako izkušen politik tu prostodušno prizna, da se zelo redko spoštuje poslovnik, morate kot predsedujoči reagirati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Če je to replika, izvolite, gospod Potrč.
Ne, to je samo pojasnilo. Gospod Jerovšek ni poslušal dobesedno in jasno moje razprave. Jaz sem rekel, da se v razpravah in pri spoštovanju poslovnika in predsedujočega vedno manjkrat dogaja spoštovanje in sem mislil konkretno na vas in na vse druge danes, ki so o tem govorili. Kar pa zadeva sprejemanja resolucije, sem rekel, kakšen je moj odnos do nje. Gospod Jerovšek je to preslišal in je govoril samo o polovici moje trditve, kar je tudi običajna praksa v tem parlamentu in lahko zahteva, da to ugotavlja poslovniška komisija. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Anderlič, izvolite.
Tega amandmaja danes ne bi obravnavali, če se stranka, ki je zahtevala obravnavo te točke na dnevnem redu, ne bi obnašala nekorektno v odnosu na poslovnik in v odnosu do Državnega zbora. Konec koncev smo uskladitveni amandma že imeli, ki so ga predlagatelji predlagali, ampak je šel daleč od tistega, kar je bil namen uskladitve, in zato ni mogel biti sprejet. Po proceduri je edino normalno, da je matično delovno telo pripravilo uskladitveni amandma. Seveda ga bom podprl. Neobičajno je, da obravnavamo resolucije na tak način, ampak, ker je vse skupaj bilo tako narejeno, se strinjam, da lahko na poslovniški komisiji, in mogoče bi bilo celo nujno, obravnavamo, na kakšen način lahko prihajajo te stvari na dnevni red. Kajti, tako s potjo, tako z načinom in potem s celo proceduro obravnave te resolucije smo pravzaprav naredili resen odmik od demokratične prakse v Evropi. Dobili smo za to točko tudi primerjavo, kako je to v ostalih parlamentih v Evropi. Ne glede na to, kako kdo jemlje ta uskladitveni amandma, ali to resolucijo, je resolucija, ki jo je Evropski parlament jo sprejel veljavna tudi za državljane in državljanke Slovenije in vse druge v Evropi; kako je kdo dojema, je njegova stvar. Sam, kot povedano, podpiram ta amandma, ker s tem bomo zaokrožili postopek o tej resoluciji. Ali je mogoče na ta način zaključiti, kot bomo danes zaključili, je odgovor: da. Kajti, tako kot ni obveznost, da obravnavamo resolucijo, je obveznost, da sprejmemo amandma in zaključimo proceduro ali pa ne sprejmemo amandmaja in jo prav tako zaključimo. To bi bilo še slabše kot to, da tega amandmaja ne sprejmemo, zato ga bom podprl. Na koncu se samo zahvalim še gospe Cizelj Jordan, gospa Romana Jordan Cizelj, ki to že po Evropi o tem, kako nekateri mislimo, da je le prav, da je slovenski parlament samostojen, da odloča o svoji usodi in seveda, da vsak poslanec ima lahko svoje prepričanje in svoje mnenje, jaz v Canosso ne bom šel in tudi gospa Romana Jordan Cizelj me s pomočjo gospoda Buska tja ne bo poslala. In to je ena od tistih stvari, ki se vam vrača ob takih stvareh kot bumerang. Podprl bom ta uskladitveni amandma.
Besedo ima gospa Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovani predsedujoči. Jaz se z vami absolutno strinjam, da je treba govoriti o točki dnevnega reda, se pravi, o uskladitvenem amandmaju, ampak gospoda Anderliča pa niste nič opozorili, ko je govoril o gospe Romani Jordan Cizelj, ki absolutno ni točka dnevnega reda. Jaz se bom tega držala. Gre za redakcijski popravek, ker je bil predlog akta med postopkom spremenjen iz resolucijo v deklaracijo, zato imamo danes torej pred seboj uskladitveni amandma. Jaz moram povedati, da takšen amandma smo mi predlagali že na Odboru za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje in takrat je koalicija preprosto preslišala to dejstvo, verjetno zaradi tega, ker se je namesto s tem ukvarjala s tem, kako bo izničila resolucijo oziroma jo naredila nično, kar so na koncu s preambulo tudi dosegli. Danes se torej ne pogovarjamo o evropski resoluciji, ampak se pogovarjamo in sprejemamo resolucijo oziroma nek uskladitveni amandma k resoluciji, ki je pravzaprav ni. In to je tisto, kar je najbolj grozljivo, in tukaj se strinjam, absolutno z gospodom Battellijem in tudi z gospodom Bogovičem. Oba sta enako dejala, da bi se mi morali pogovarjati o osnovni resoluciji, ampak ta koalicija je preprosto osnovno resolucijo povozila, ne glede na to, da je 89% evropskih poslancev glasovalo zanjo v Evropskem parlamentu. In takrat sem jaz dejansko tudi sama mislila, da bo to enotno glasovanje vseh evropskih poslancev dajalo upanje, da Slovenija vendarle lahko preseže te delitve in zna vzpostaviti takšen način delovanja, tudi političnega, da obsodi vse totalitarizme: fašizem, nacizem in komunizem. Ampak tisto, kar je najhuje pri vsem tem, je pa to, da nekateri evropski poslanci, ki prihajajo iz koalicijskih vrst oziroma iz njihovih strank, so na tujih tleh zelo demokratični, zelo odprti, so podprli resolucijo, ko pa so doma, v varnem zavetju, ko jim nihče nič ne more, jo pa preprosto izničijo. In to je glavni problem in zato bi se morali danes o tem pogovarjati ne pa o uskladitvenem amandmaju. Kajti resolucije ni. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Tudi vas nisem prekinil, gospa Irgl, ko ste govorili o drugih stvareh, ne pa o uskladitvenem amandmaju. Hoče še kdo razpravljati o uskladitvenem amandmaju? Ugotavljam, da ne. Zato zaključujem razpravo. Odločanje o uskladitvenem amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje Državnega zbora opravili čez pol ure, to se pravi ob 14.50. Ob 14.50 bomo začeli z glasovanjem. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam 10. sejo Državnega zbora, ki jo bomo z glasovanji nadaljevali ob 14.50.
Spoštovane kolegice in kolegi, poslanke in poslanci! Prehajamo na glasovanje Državnega zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje svoje glasovalne naprave, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. Nadaljujemo prekinjeno 8. točko dnevnega reda - drugo obravnavo Predloga zakona o pogrebni dejavnosti in upravljanju s pokopališči v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o pogrebni dejavnosti in upravljanju s pokopališči ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 39, proti 26. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. Zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 9. točko dnevnega reda - to je obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o varstvu potrošnikov v okviru skrajšanega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti 2. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 10. točko dnevnega reda - to je obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o blagovnih rezervah v okviru skrajšanega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 68, proti nihče. [[Za je glasovalo 68.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. V zvezi s to točko dnevnega reda Vlada predlaga Državnemu zboru, da na podlagi 153. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme naslednji sklep: Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o blagovnih rezervah. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti nihče. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o organizaciji in financiranju vzgoje in izobraževanja ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. V imenu Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke Franc Pukšič, prosim.
Hvala lepa. Kolegice in kolegi. Predlagam, da glasujemo proti takšnemu sklepu, ki ga je prebral predsednik. Torej, da zakon ni primeren za nadaljnjo obravnavo. Razlog, zakaj predlagam, da glasujemo proti takšnemu sklepu, je naslednji. Preko 6 tisoč učiteljic in učiteljev, ki imajo končano šesto stopnjo in so v službah približno 25, 28 do 30 let ali še kakšno leto več, so v neenakopravnem položaju napram učiteljicam in učiteljem s končano sedmo stopnjo, čeprav so se izobraževali vseskozi. Prav te učiteljice in učitelji so v veliki meri učili tudi nas, ki sedimo tukaj v parlamentu, danes pa jim z zavrnitvijo tega zakona kratimo njihovo strokovno in človeško dostojanstvo. Dejstvo je, če bo katerikoli od teh učiteljev ali učiteljic imel prekinitev delovne dobe, delovnega mesta za 3 mesece, torej 90 dni plus 1 dan, po zakonu, veljavnem zakonu več ne bo izpolnjeval pogojev za nadaljnje delo v šoli. To je diskriminatorno. Sprememba zakona leta 1996 je dala možnost tem, ki so izpolnjevali do takrat predpisane v zakonodaji vse zahteve in seveda tudi ostalo, kar je bilo pač potrebno, pedagoško, andragoško itd., so lahko opravljali to delo, dokler niso imeli prekinjenega delovnega razmerja. Celo več, bilo je celo tako kruto, da niso mogli preiti z enega javnega zavoda, torej z ene šole na drugo šolo. Sedaj lahko, vendar v obdobju samo treh mesecev. Če v teh treh mesecih tega ne naredijo, je danes vladajoča koalicija govorila, da potem pač več niso sposobni opravljati tega dela, ker seveda so postopki izobraževanja, šolanja, vsesplošnega izpopolnjevanja bili prekinjeni. Sprašujem vas, kateri poklic v tej državi ima na tri mesece izpopolnjevanje in če v treh mesecih prekine, ne bi mogel več opravljati svojega dela. Ne naredimo tega in ne podprimo tega sklepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za 39, proti 28. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da je Državni zbor sklep sprejel. Zato je zakonodajni postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 23. točko dnevnega reda - obravnavo Predloga sklepov o soglasju k Spremembam in dopolnitev Pravil Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa. Državni zbor daje soglasje k Spremembam in dopolnitvam pravil Fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji z dne 8.9 2009. Glasujemo. Torej, še enkrat ponavljamo glasovanje. Bodite pozorni. Gre za pomembno točko dnevnega reda. Glasujemo. Dovolite mi, da preberem izide glasovanja. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je Državni zbor dal soglasje in s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Proceduralno, gospod Levanič.
Hvala lepa, gospod predsednik. Glede na to, da poslanke in poslanci opozicije ali kdorkoli že ni glasoval pri prejšnji točki, predlagam, da se jim odtrga od plače. Hvala lepa.
Gospod Levanič, predlog je bil proceduralno formalno pravilno oblikovan, ampak vam vseeno predlagam, da preberete Poslovnik Državnega zbora. Mir v dvorani! Nadaljujemo prekinjeno 16. točko dnevnega reda, to je tretja obravnava Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visokem šolstvu. Mir v dvorani! Smo v procesu glasovanja, zato pričakujem določeno mero pozornosti in zbranosti. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, Zares, DeSUS in LDS k 15. členu. Glasujemo. Nimamo sklepčnosti. Ponovno ponavljam glasovanje. Glasujemo drugič. Navzočih je 46 poslank in poslancev, za je glasovalo 41, proti 4. (Za je glasovalo 41.)(Proti 4.) Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo glasovanje o amandmajih. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zakon neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 40, proti 29. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 29.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 14. točko dnevnega reda - obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o obveznem izvodu publikacij, skrajšani postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 67, proti nihče. [[Za je glasovalo 67.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 22. točko dnevnega reda - obravnavo Predloga deklaracije o seznanitvi z Resolucijo Evropskega parlamenta o evropski zavesti in totalitarizmu z dne 2. aprila 2009. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine. France Cukjati, prosim.
Hvala za besedo. Poslanska skupina o tem amandmaju ne bo glasovala zaradi tega, ker je celoten dokument izmaličen in je popolnoma preobrnil namen Resolucije Evropskega parlamenta o evropski zavesti in totalitarizmu. Namreč, mi smo vložili deklaracijo o tej resoluciji zato, da bi oblikovali vrednostni odnos do te resolucije, vrednostni odnos do totalitarnih režimov prejšnjega stoletja, in to vrednostni odnos, ki ga daje celotna Evropa v smislu, da je z vidika žrtev vseeno, kateri režim jih je iz kakršnegakoli razloga prikrajšal za svobodo, jih mučil ali ubijal. Namesto tega vrednostnega odnosa, za katerega smo pričakovali, da bo vendarle neko izhodišče slovenskega parlamenta za razpravo o teh vprašanjih, pa smo dobili neko deklaracijo o tem, da smo se s to resolucijo samo seznanili in da naš komunizem ni bil tako hud, predvsem v zadnjih letih je bil zelo človeški. Daleč od tega, da bi mi priznavali to, kajti pri nas je bilo v povojnem obdobju 15.000 političnih zapornikov uradno priznanih, njihov status je potrjen, in številne druge zadeve. To je odnos, da smo se samo seznanili s temi problemi, tako kot če bi razpravo o zločinih v Srebrenici končali z ugotovitvijo, da smo se pač seznanili - pa kaj. Ali s problematiko koncentracijskih nacističnih taborišč ali italijanskih fašističnih taborišč - smo se pač seznanili, pa kaj! Tak odnos do teh problemov je ponižujoč za vse žrtve, ki še živijo, žaljiv in ponižujoč. Zaradi tega mi tudi tega amandmaja ne bomo podprli, o njem ne bomo glasovali, ker ni vreden, da tak dokument, kakršnega boste izglasovali, kakršnekoli pozornosti in je v sramoto Sloveniji in vsem tistim poslancem, ki čutijo z žrtvami kateregakoli totalitarizma, ki je tako krvavo zaznamoval prejšnje stoletje Evropo.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SLS Jakob Presečnik, prosim.
Torej glede na to, kar se je dogajalo s to resolucijo in da smo pristali pri neki deklaraciji, napovedujem vnaprej, da pri tem odločanju Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke ne bo sodelovala. Prepričani smo seveda, da bi morali vstopiti v korak z Evropo in z obsodbo vseh totalitarizmov, zato kot rečeno, iz resolucije je nastala neka deklaracija, je nastala neka zmešnjava in pri tej zmešnjavi poslanska skupina, kot rečeno, ne bo sodelovala. Hvala lepa.
Spoštovani kolega Presečnik, torej ste samo povedali stališče, da pri tem glasovanju ne boste sodelovali ali ste napovedali obstrukcijo pri točki? Obstrukcijo pri tej točki. Hvala lepa. Želi še katera poslanska skupina obrazložitev glasu? Obrazložitev glasu v svojem imenu, dr. Vinko Gorenak. Prosim. Podpredsednika Franceta Cukjatija sem razumel, da pri tem glasovanju ne bodo sodelovali. Ali želite [[...]]Ne, sem napovedal obstrukcijo. Tako. Sem pravilno vas razumel, torej ima dr. Vinko Gorenak vso možnost in pravico, da obrazloži svoj glas. Izvolite.
Hvala lepa. Torej, govorimo o amandmaju. Amandma pravzaprav pomeni - kaj? Ko kupimo nekomu darilo in ga zavijemo v lep papir, damo običajno zraven "mašnico" ali rožico. To je pravzaprav tudi ta amandma. Ampak, poglejte, ta amandma smo pripravili mi, v Poslanski skupini SDS, na seji Odbora za notranjo politiko, javno upravo in pravosodje, ki ga vodim. Toda kaj se je zgodilo? Glasovanje po avtomatizmu. Popolno glasovanje po avtomatizmu: ker piše: predlagatelj SDS, mi prst uide na "proti". To je logika koalicije. In zato ta dokument in ta amandma sprejemamo danes, se danes o tem pogovarjamo, namesto da bi se na septembrski seji, ko te debate sploh ne bi bilo, ampak tako ste hoteli. Ampak, pri vsem tem je še nekaj problem - da mi danes govorimo o tem amandmaju, ki predstavlja pentljico, darilo, ki je bilo namenjeno Slovencem, ki bi moralo biti tu za to resolucijo, ste pa ukradli. To pomeni, da Slovencem ponujate darilo v lepi škatli, dragoceno darilo, vsebino pa ste ukradli. Ta vsebina pa je resolucija obsodb vseh totalitarizmov. Zakaj ste jo ukradli - verjetno veste sami. Ampak mi zdaj glasujemo o pentljici na darilu Slovencem. Pa še tisto pentljico smo mi kupili, pa je na seji odbora niste hoteli dati gor. In to je problematično. Seveda ne nameravam glasovati [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]
Hvala lepa. Gospod Tanko, ste želeli obrazložitev glasu? Ne. Ne ni treba, prej ste dvignili roko. Želite ali ne želite?! Prosim.
Hvala, spoštovani predsednik. Ker ste me tako milo pogledali, pa bom.
Ne ni vam treba, ampak [[...]]
Bom, bom [[...]]
[[...]]vas lahko tudi prekinem, če [[...]]Znam gledati tudi grdo.
Tako prijazni pa menda spet niste, danes ste, zgleda, nekoliko boljše volje. Spoštovani predsednik. Težko je glasovati tretjič o isti vsebini v Državnem zboru. Moram reči, da smo v poslanski skupini že za delovno telo pripravili korekten amandma, ki bi saniral vse te nedoslednosti, ki so se pojavile v proceduri, v postopku obravnave te resolucije v Državnem zboru, vendar koalicija je tako močna, tako arogantna, tako polna sama sebe, da te zadeve pred mesecem in pol ni želela podpreti. Tudi za prejšnjo sejo Državnega zbora smo pripravili uskladitveni amandma, ki bi odpravil točno isti problem in tudi uskladil vsebino naslova z vsebino tistega, kar ste sprejeli. Tudi temu niste pritegnili in najmanj, kar je, je, da pri takšnem načinu dela, kot ste ga zdaj zastavili v Državnem zboru, da na tak način rešujete probleme, popravljate napake, aroganco in silite Državni zbor v neke odločitve, z vsem tem ste me prisilili, da o tem amandmaju ne bom niti glasoval, ker ste stvar tako nerodno zapeljali in zastavili. Predlagal bi, da v Državnem zboru vzpostavite neko kulturo dialoga, tudi kulturo odločanja. Žal, v zadnjem času smo prišli do pomanjkanja vsega tega. Vse se dela nekako na silo, mimo poslovnika, mimo pravil, ki jih ima Državni zbor, vse tako, kot si je zamislil predsedujoči, ponavadi je to predsednik, ali pa koalicija v Državnem zboru. Hvala lepa.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu Eva Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Že v razpravi sem povedala, kaj menim o tem uskladitvenem amandmaju. Pa vendar želim obrazložiti še svoj glas. Ne bom glasovala o tem uskladitvenem amandmaju, pa ne zato, ker bi menila, da je slab, konec koncev gre samo za neko redakcijo, nepomembnost, ampak ne bom glasovala o njem zato, ker preprosto ne priznavam načina, ki ga uprizarja in ga je uporabila koalicija pri sprejemanju te resolucije. Ne strinjam se s tem načinom, kajti s preambulo je koalicija dosegla to, da je popolnoma izmaličila resolucijo Evropskega parlamenta in jo na koncu tudi popolnoma izbrisala. Danes torej usklajujemo nekaj, česar ni, glasujemo oziroma boste glasovali o nečem, česar ni, kar ne obstaja. Po mojem mnenju bi danes morali delovati drugače, podpreti bi morali resolucijo Evropskega parlamenta, takšno, kot je bila v Evropskem parlamentu napisana, in takšno, kot jo je podprlo 89% poslancev Evropskega parlamenta in z njimi tudi vsi slovenski evropski poslanci, vključno s poslanci, ki izhajajo iz vrst koalicijskih strank. In tu se kaže neka velika dvoličnost - ko smo v tujini, takrat kažemo svojo odprtost, demokratičnost, vemo, kaj so storili totalitarizmi, ko pa smo doma, smo na varnem, ko nam nihče nič ne more, ko nihče o nas ne bo nič takega napisal, pa preprosto to resolucijo izbrišemo. In to je glavni problem, zato o tem seveda ne morem glasovati. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Ker je očitno še interes za obrazložitev glasu, prosim za prijave. Obrazložitev glasu, Miro Petek.
Hvala lepa. Glasoval bom proti temu amandmaju in proti načinu, kako je koalicija to resolucijo pohabila. Stvari moramo poimenovati s pravim imenom in več politologov se je v zgodovini ukvarjalo s fenomenom totalitarizma, bilo je več različnih modelov, toda vsi ti modeli imajo nekaj skupnega in za totalitarizem mora biti najmanj 6 značilnosti. Prva je ta pravna ideologija - uradna ideologija v bivši Jugoslaviji je obstojala. Druga značilnost je ena in edina stranka - komunistična partija je bila ena in edina stranka. Tretja značilnost je policijski teror - v Jugoslaviji je bil policijski teror. Četrta značilnost totalitarizma je monopol nad oboroženimi silami - komunistična partija je imela monopol nad oboroženimi silami. Peta značilnost je monopol nad mediji - tudi ena sama in edina stranka je imela ta monopol nad mediji. In šesta značilnost pa je centralno upravljanje in kontrola celotnega gospodarstva, kar je v bivši državi tudi bilo. In vse to smo v času komunizma imeli in zaradi tega sistema tega tudi ni mogoče imenovati kot pa totalitarizem. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu Franci Kek. Prosim.
Hvala za besedo. Glasoval bom za deklaracijo o resoluciji. Namreč, tako kot [[...]]
Kek, najprej amandma.
[[...]]za amandma. Se zahvaljujem za opombo. Tako kot vsi evropski parlamenti je tudi naš dobil v vednost, v seznanitev omenjeno resolucijo in prav v nobenem parlamentu o njen niso razpravljali na plenarni seji ali o njej glasovali. Pri nas želi opozicija, da to storimo. Nikjer drugje niso. In na ta način zbuja vtis, kot da smo mi proti tej resoluciji. Ni res. In ta deklaracija ne postavlja te resolucije na glavo, ta deklaracija obsoja vse totalitarizme s komunizmom vred, brez skrbi!
Hvala lepa. Obrazložitev glasu mag. Branko Grims. Prosim.
Vsem prav lep pozdrav! S tem uskladitvenim amandmajem ste se očitno odločili, da boste stvari pripeljali do absurda. V redu, takšna je pač vaša odločitev, pozabili pa ste na nekaj. V Sloveniji, ko se enkrat stvari pripeljejo do absurda, ljudje začnejo razmišljati. In v tem primeru bo situacija jasna. Vprašanje bo samo, kaj je evropski vrednostni prostor in zdaj se izkaže vsa resnica: da vrednostno vi v ta evropski soprostor po svoji miselnosti ne sodite, to ste se odločili. To razgaljate s tem svojim uskladitvenim amandmajem in o tem priča včerajšnja ali predvčerajšnja izjava, ki smo jo gledali na televiziji enega ključnih ideologov tranzicijske levice, ki je grmel in se bril norca. Pazite, norčeval se je iz pojmov Evropa, evropska zavest in kričal, kakšna evropska zavest, kaj pa je to. To je to! Imamo deklaracijo o evropski zavesti, ki je bila sprejeta z zelo visoko večino v Evropskem parlamentu. In da ne gre za naključje, priča tudi izjava enega od ključnih ljudi dolgoletnega vodje poslanske skupine SD-ja, ki je na seji odbora celo grmel o tem, da nam prepoveduje, da ne dopusti, da bi mi govorili o tem, kaj je evropsko [[...]]
Kolega Grims, vi polemizirate [[...]]
Samo govorim o tem, gospod Gantar, kot priča [[...]]
Polemizirate [[...]]
[[...]]o čisto nekem drugem obdobju.
[[...]]in sem vas dolžan opozoriti in prekiniti, če je potrebno. Prosim.
V glavnem, gospod Gantar, če ste mi vzeli dragocen čas, dobro veste, zakaj - ker to stvari razgalja. Pa je situacija taka. Ko sem spomladi predlagal, da se to obravnava v parlamentu in me je Poslanska skupina SDS pri tem podprla, smo želeli storiti nekaj dobrega, da bi zaključili neke polemike z evropskega nivoja, [[...]] [[Opozorilni znak za konec razprave.]] [[...]]ki bi bilo koristno za vse. Zdaj ste storili ravno nasprotno in ste se pač razgalili, kot neevropski. In naj vam odkrito povem svoje mnenje. S tem, ko ste se razgalili ste začrtali [[...]] [[Izklop mikrofona.]] [[...]]
Hvala lepa, gospod Grims. Proceduralno - Miran Potrč. Prosim.
Gospod predsednik, hvala lepa za vašo intervencijo, pa ne zaradi mene. Jaz sem navajen, da govorijo laži in neresnice. Ampak za nekaj drugega gre. Ko sem gospodu Jerovšku pred tem pojasnjeval, da se vedno manj spoštuje poslovnik, sem mislil točno na to, da, recimo, poskušajo poslanke in poslanci govoriti o tem, kaj naj bo moje ali mnenje nasprotnega pola, ko obrazlagajo glas. Jaz bi prosil, da bi se vsi skupaj navadili, da ko obrazlagam glas povem svoj odnos, zakaj bom za ali proti ali vzdržan ob neki rešitvi, ne pa, da ali na kolenih prosim ali pa grozim komu drugemu, kako mora glasovati. Hvala.
Hvala lepa. Ni razprave o tem, ni proceduralno [[...]]Proceduralno, gospod Grims. Prosim. Samo, če daste proceduralni predlog.
Proceduralno predlagam, da se magnetogram tiste seje odbora, na kateri smo obravnavali tako imenovani uskladitveni amandma, ki vsebuje tudi točno izjavo gospoda Potrča, natisne in razdeli vsem na mizo v pisni obliki, da se bodo lahko sami prepričali [[...]]
To ni proceduralni predlog, gospod Grims. Konec je s polemikami obrazložitvi glasu. Reči moram, da se strinjam s tem, kar je rekel gospod Potrč in podpredsednik Državnega zbora, jaz se pri obrazložitvi glasu trudim, kolikor se le morem, vendar, žal, očitno bi nekateri radi še nadaljevali s polemikami vseh vrst. Obrazložitev glasu Jožef Jerovšek.
Hvala lepa. Spoštovani! Resolucija Evropskega parlamenta bi morala biti v tem parlamentu sprejeta in potrjena z aklamacijo. S tem bi [[....]]
Gospod Jerovšek, podobno kot pri kolegu Keku - obrazložitev glasu o amandmaju, uskladitveni amandma. Prosim.
Jaz o amandmau ne bom glasoval, ker resolucijo izničuje. In ravno o tem izničevanju govorim. Če bi želeli poslati iz tega parlamenta sporočilo, da se je Slovenija za večno odpovedala totalitarizmov, potem o tem ne bi bilo dileme. Sedaj pa s tem, da o resoluciji nismo glasovali, ampak smo izglasovali, ste izglasovali, da resolucija v Sloveniji ne velja, s tem pa pošiljate sporočilo, da je tu pravi prostor, da se kršitve človekovih pravic in najhujši zločini, ki so jih povzročali totalitarizmi, lahko v prihodnosti tudi ponovijo na teh tleh. Evropska poslanka Mojca Drčar Murko je tako kot večina, pa vsi slovenski poslanci, v Evropskem parlamentu glasovala za resolucijo. Ko pa so jo doma, očitno, poklicali nekateri še živeči komunistični trinogi, pa je izjavila, da je to skropucalo. To je sramotno ravnanje, takšna dvoličnost [[....]]
Spoštovani kolega Jerovšek, prosim, da ne ocenjujete na tak način [[....]]
[[...]]ne samo, da s tem [[...]]
[[....]]zato, ker se ne morejo braniti. To je popolnoma [[...]]
[[...]]čas mi kradete, gospod predsednik.
Gospod Jerovšek, prosim vas, da se omejite na obrazložitev glasu [[...]]
Ustavite čas.
[[...]]ne pa na polemike z ljudmi, ki jih celo ni tu notri v tem Državnem zboru. Hvala.
[[...]]s tem se odpovedujete tudi nagradi Saharov, ki je dvojček te resolucije. Evropski parlament jo je izglasoval in je v prid človekovih pravic. Vi se temu odpovedujete in izničujete in sramotite tudi nagrado Saharov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo o amandmaju. Navzočih je 44 poslancev. Torej, glasovanje je bilo nesklepčno. Ponovno prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Mir v dvorani! Navzočih je 42 poslancev. Glasovanje ni bilo sklepčno, zato prekinjam glasovanje za 10 minut, ko bomo opravili še tretje glasovanje. Sejo nadaljujemo ob 15.35.
Spoštovane kolegice in kolegi poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta. Smo pred tretjim glasovanjem o uskladitvenem amandmaju. Prosim, da zasedete svoja mesta! Torej, začenjamo s tretjim glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je uskladitveni amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu deklaracije. Obrazložitev glasu v imenu poslanske skupine; Jože Tanko, v imenu Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala lepa za besedo. Moram reči, da nas je koalicija pripeljala pravzaprav v zelo nerodno situacijo, vso slovensko državo. Nekaj mesecev pred to resolucijo je Evropski parlament sprejel resolucijo o Srebrenici in takrat je predsednik Državnega zbora na tisti spominski dan obeležil ta spomin z minuto molka. Tri mesece potem je bila spet ta resolucija Evropskega parlamenta o obsodbi totalitarizmov. Mi smo pisno predlagali, da na podoben način obeležimo tudi to praznovanje oziroma ta spomin z minuto molka, vendar je predsednik Državnega zbora to povsem mirno ignoriral. Moram reči, da smo pravzaprav v neki zelo nerodni situaciji. Več, skoraj 100 tisoč ljudi ima status žrtve vojnih in povojnih dogodkov, vojnega nasilja, prejemajo rente in odškodnine. Čez kakšen mestec boste izglasovali zakon, ker bomo tem žrtvam postavili tudi spomenik v tej državi in predsednik republike, če sem prav razumel predsednika Vlade bo prišel svečano odpret to spominsko obeležje žrtvam vojne, povojnega nasilja in revolucije, to se pravi, nekega totalitarnega režima. Ko pa smo obravnavali to resolucijo, pa ste storili vse, da ste izničili tako vsebino resolucije, ki je pravzaprav v tem besedilu ni, in Državni zbor, povedano zelo odprto, se z resolucijo Evropskega parlamenta ni seznanil, ker ste jo črtali. Sprejemamo danes nekaj, česar ni. In kar je še hujše, za vse te številne žrtve, ki so upravičene, še sedaj po toliko letih jih je skoraj 100 tisoč, ne bomo imeli spominskega dneva, postavili bomo spomenik, naredili veliko državno proslavo, spominskega dneva na te žrtve totalitarnih režimov, ki so zadeli tudi Slovenijo, pa ne bo. Da je zadeva še hujša so med temi poslanci, ki so podprli resolucijo Evropskega parlamenta, v Evropskem parlamentu tudi trije, ki pripadajo tistim političnim strankam v tem Državnem zboru, ki predstavljajo koalicijo in ki v Državnem zboru nasprotujejo sprejemtju resolucije v izvornem besedilu Evropskega parlamenta. Najbrž se gospod Kacin, gospa Drčar Murko in gospod Juri niso zmotili ali pa morda tudi niso bili zavedeni, so glasovali zavestno - ali pač morda tudi zavedeni. In sedaj smo prišli v situacijo, ko se je koalicije odločila, da je treba resolucijo Evropskega parlamenta, ki so jo podprli vsi poslanci iz Slovenije, na tak način ignorirati in obiti. Zaradi take deformacije v tem postopku in obravnavi napovedujem obstrukcijo poslanske skupine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ugotavljam, da je bila napovedana obstrukcija. Hkrati pa moram povedati tudi, da na tem mestu ne morem in ne smem polemizirati z določenimi stališči, ki se nanašajo tudi name. Lahko samo rečem, da so v celoti in popolnoma neresnična. Prehajamo na odločanje o predlogu deklaracije. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke Zmago Jelinčič Plemeniti.
Hvala, gospod predsednik. Konec koncev je vprašanje, o čem sploh glasovati in sklepati, ko pa se o zadevi zgolj seznanjamo. Zadeva ni relevantna in ni treba, da o njej glasujemo, ampak, če ste se tako odločili, ste se pač tako odločili. Jaz mislim in v naši stranki mislimo, da je ta deklaracija neustrezna; neustrezna predvsem zaradi tega, ker pripoveduje o vsem drugem, niti besede pa ne o uničujočih masakrih nad Slovenci. Niti z besedo niso omenjeni fašistični zločini nad Slovenci, nacistični, to se pravi s strani Italijanov, nacistični zločini s strani Nemcev in še posebej s strani Avstrijcev, nacistični zločini s strani madžarskih milošev nacistični oziroma ustaški zločini s strani Hrvatov in tudi nikjer ni navedenega nič zaradi zločinov po II. svetovni vojni, ki so jih nad Slovenci, nad tistimi, ki so se bili pripravljeni boriti za slovensko zemljo in ki niso dovolili tega, da bi slovensko zemljo ukradli, kakor so jo in jo priključevali Hrvatom, o tem ni niti besede. Zaradi tega sodim, da v bistvu ta resolucija oziroma deklaracija ni vredna nič. Mi ne bomo napovedali obstrukcije, vendar ne bomo glasovali "za". Pritisnili bomo "kvorum" in mislim, da je to dovolj. Evropski parlament zelo čudno gleda na vse skupaj in mislim, da je rdeče-rjavi masaker po Evropi v primerjavi s črno-rdečim masakrom nad Slovenci bistveno manjši. In, če primerjamo pakt Ribbentrop-Molotov ni ta pakt nič v primerjavi s paktom Chamberlain-Daladier-Hitler, ki je sprožil to morijo v drugi svetovni vojni. Zato pri takih deklaracijah mislim, da moramo imeti eno zgodovinsko distanco. Predvsem pa moramo vedno gledati na našo domovino, na naše ljudi in pa na naše žrtve, to se pa vse prerado pozablja. Naši evropski poslanci ne naredijo popolnoma ničesar za to, da bi te zadeve, da bi ta dejstva prišla pred evropsko javnost in da bi evropska javnost se začela zavedati še česa drugega, kot zgolj lastnih koristi. Hvala.
Obrazložitev glasu, Roberto Battelli. Prosim.
Gospod predsednik, tudi sam najavljam obstrukcijo pri tem glasovanju in mi ni treba kaj dosti razlagati, zakaj. Javnost dobro ve, zakaj. Lahko dodam tudi to, da zdaj naj bi se sprejela deklaracija o seznanjanju z resolucijo, ki pa ni sestavni del teksta, ampak se državljane napotuje na spletno stran Evropskega parlamenta. Mislim, da je to več kot poniglavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Battelli, vi ste napovedal obstrukcijo. To razumem. Ker obstrukcija individualnega poslanca ni mogoča, samo poslanske skupine, razumem, da ste napovedal obstrukcijo Poslanske skupine narodnosti. Drugače tega ne morem razumeti po poslovniku. Tudi to lahko storite, nobenega problema. Želite proceduralno? Proceduralno, prosim.
Proceduralno bi želel obrazložiti. Vedel sem, da me boste na to lovili. Nisem od včeraj. Ampak veste, tudi ta parlament ima dvojna merila, ker nekoč velja in je veljalo, da v bistvu smo formalno ena poslanska skupina, dejansko sta pa dve. Kadar pa odgovarja nekomu, je pa samo ena poslanska skupina. Odločite sami, lahko mi odtrgate od plače, veste, ni [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]
Ne, gospod Battelli. Poslovnik poznava tako dobro jaz kot tudi vi, in pač o tem ne bom več razpravljal. Dobro. Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Glasovanje ni bilo sklepčno. Ponavljamo glasovanje. Glasujemo. Glasovanje ni teklo. Glasovanje teče. Navzočih je 43 poslank in poslancev. Se pravi, nismo sklepčni. Tretje glasovanje bomo ponovili čez 10 minut. Ob 15.55 bo tretje glasovanje.
Spoštovane kolegice in kolegi poslanci, nadaljujemo prekinjeno sejo Državnega zbora in glasovanje ob 22. točki. Prehajamo na odločanje o predlogu deklaracije. Imamo tretje glasovanje. Glasujemo. Glasovanje teče. Ugotavljam, da Državni zbor ni sklepčen. Zaradi tega prekinjam tudi 10. sejo Državnega zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob deseti uri. Glasovanje o 22. točki bomo opravili v četrtek v okviru glasovanj. Hvala lepa. Nasvidenje.