Lep pozdrav vsem! Vabim vas, da vložite kartice v glasovalne naprave. Pričeli bomo nadaljevanje 7. seje. Še enkrat vas prosim, če lahko vložite kartice v glasovalne naprave. Čas je dragocen. Drage kolegice poslanke, spoštovani kolegi poslanci! Pričenjam nadaljevanje 7. seje državnega zbora Republike Slovenije in vas vse prav lepo pozdravljam. Rad bi vas obvestil, da so danes zadržani in se potemtakem seje ne morejo udeležiti naslednje naše kolegice in kolegi: Peter Levič, Dušan Vučko, Leopold Grošelj, Franc Pukšič, Bojan Kontič, Mario Gasparini, Janez Podobnik, Blaž Kavčič od 15.00 ure dalje, Lojze Peterle, dr. Jožef Bernik, Davorin Terčon se opravičuje za pričetek seje, dr. Janez Drobnič in kolega Kangler od 16.00 ure dalje. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani! Državni zbor je sklepčen, tako lahko odloča. Tudi na nadaljevanje 7. seje smo povabili [[...]]Prosim? Proceduralno? Izvolite! Prosim!
Prosim, če bi lahko preverili, ker mi ne deluje ta naprava.
Da. Predlagam, da si vzamemo pet minut odmora. Nadaljujemo ob 14.11 uri. Tehnične službe pa prosim, da pogledajo glasovalno napravo. Lahko še enkrat? Ali lahko prosim kolegice in kolege, da še enkrat ugotavljamo sklepčnost v dvorani? Prosim! Kartico je treba do konca vložiti, tako da [[...]]Je vse v redu? Lahko nadaljujemo? Hvala lepa. Tudi na nadaljevanje te seje sem povabil predstavnike vlade Republike Slovenije. K tej točki predstavnika sodnega sveta. Vse med nami lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 7. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo 52. točke dnevnega reda - volitve in imenovanja. Lahko prosim samo za malo miru? Hvala lepa. Zatem bo zbor prešel na obravnavo prekinjene 10. točke dnevnega reda - predlog zakona o starševskem varstvu in družinskih prejemkih, in nato na obravnavo 12. točke - predlog zakona o postopku priznavanja kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma reguliranih poklicnih dejavnosti v Republiki Sloveniji; ter po vrstnem redu dalje. Z odločitvijo o jutrišnjem delu pa ste že seznanjeni. Tako, lahko preidemo na 52. TOČKO DNEVNEGA REDA - VOLITVE IN IMENOVANJA. Kolega Janša, imate proceduralni predlog? Prosim!
Hvala za besedo. Imam v bistvu dva predloga, in sicer [[...]]
Prosim za mir! Prosim!
Najprej predlog za to, da državni zbor danes ne odloča o imenovanju članov nadzornega odbora sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, iz preprostega razloga, ker med predlaganimi ni, kljub drugačnim dogovorom in tudi obljubam, nikogar iz opozicije. Ta sklad pa naj bi oziroma ta nadzorni odbor pa naj bi nekako zastopal oziroma odražal tudi pluralno sestavo državnega zbora. Predlagam, da danes o tem ne odločamo, da se Kviaz še enkrat sestane in pripravi bolj uravnotežen predlog. Enak predlog imam za odlok o ustanovitvi sveta za telekomunikacije. Gre za precej številčno sestavo tega sveta. Ta sestava ni uravnotežena oziroma ni primerna, niti ko gre za politično sestavo oziroma politični odraz sestave državnega zbora v tistem delu, ki ga pač zakon posebej določa. Tukaj daleč prevladujejo tisti, ki so jih predlagali iz vladnih strank. Še bolj sporno pa je imenovanje tistega dela, ki naj bi odražal zainteresirane oziroma tiste, ki delujejo na področju telekomunikacij. V tem predlogu so samo predstavniki enega operaterja oziroma enega podjetja, ki se ukvarja s telekomunikacijami, in tudi med predstavniki tako imenovane stroke so v glavnem ljudje, ki spadajo v to sfero. Če se ta svet imenuje, potem bomo dobili v tem organu ne samo politični monopol, ampak tudi poslovni monopol že tako monopolnega podjetja. Imenovanje, to opozarjam posebej, imenovanje takšnega sveta za telekomunikacije je tudi v nasprotju z evropskimi smernicami, ki govorijo o demonopolizaciji telekomunikacij. Te smernice je Slovenija sprejela in podpisala. Tudi za ta odlok predlagam, da danes o njem ne odločamo, da se še enkrat sestane Kviaz in pripravi odlok, ki bo v skladu z evropskimi smernicami, in tudi s tistim, kar smo se dogovorili na začetku mandata.
Kolega Janez Janša predlaga, da državni zbor danes, ne pa na tej seji, ne bi obravnaval odloka o imenovanju članov nadzornega odbora sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije ter predloga odloka o ustanovitvi sveta za telekomunikacije. Sestavni del vašega predloga je tudi, da se sestane pristojno delovno telo. Sprašujem, ali želijo v skladu s 73. členom poslovnika predstavniki poslanskih skupin pojasniti svoja stališča do tega predloga? V nasprotnem bomo v skladu s poslovnikom tudi glasovali. Prosim, kolega Školč najprej. Imate besedo.
Hvala lepa. Izkoristil bom možnost, ki mi jo daje vodja poslanske skupine, da povem tisto, kar bi sicer moral tudi kot predsednik Kviaza. Menim, da je pot do takega predloga samo ena - z zavrnitvijo odlokov v državnem zboru - sicer ne vidim podlage v poslovniku, da bi zaradi nezadovoljstva kateregakoli od poslancev ponavljali glasovanje na Kviazu. Zato, predsednik, menim, da je možno odložiti glasovanje, ni pa možno na osnovi te želje ponovno sklicati Kviaza. O odlogu glasovanja pač ne bi razpravljal. O korektnosti postopka na Kviazu pa sem pripravljen, če mi boste dali besedo kot predsedniku delovnega telesa, tudi pojasniti določene stvari. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolega Školč. Kolega Sok je prosil za besedo. Prosim.
Hvala za besedo. Za našo poslansko skupino je prav tako nesprejemljivo, da se nadzorni odbori različnih državnih institucij oblikujejo brez prisotnosti opozicije, zato predlagamo, da predlog gospoda Janeza Janše podpremo in da se Kviaz o teh zadevah še enkrat pogovori. Hvala lepa.
Želi še kdo? Prosim, kolega Peče.
V Slovenski nacionalni stranki podpiramo predlog vodje poslanske skupine socialdemokratov. V drugačnem primeru, torej da bo državni zbor izglasoval predlog Kviaza, se lahko vprašamo o smislu pozivanja Kviaza, torej komisije za volitve in imenovanje, za imenovanje kandidatov. V končni fazi, vsaj na zadnji seji Kviaza, kjer smo govorili o teh dveh imenovanjih, je prišlo do popolnega nesmisla. Torej, po eni strani se poziva politične organizacije, po drugi strani pa takšno, kot je monopolno odigravanje znotraj komisije, je tudi odraz njegovih predlogov. V Slovenski nacionalni stranki podpiramo predlog in se nam zdi zelo smiseln, in predvsem v imenu neke vrste parlamentarne demokracije in pa zastopanosti različnih strank, torej tudi različnih interesov, kar je tudi osnovna naloga takega odbora, prosimo, da tudi ostali podprete predlog. Hvala.
Želi še kdo pojasniti stališča v imenu poslanskih skupin? [[Ne.]] Potem je tu treba vzeti na znanje opozorilo kolega Školča, čeprav po posvetu ne vidimo zadržkov, da državni zbor ne bi odločal o predlogu, da z današnjega nadaljevanja seje umaknemo to točko dnevnega reda, potem se bo pa pristojno delovno telo odločilo, ali se bo sestalo ponovno ali ne. To je v pristojnosti predsednika in on lahko odloči. Mislim, da bi bilo torej v tem smislu prav in korektno, če danes odločimo o tem, ali državni zbor danes odloči tudi o teh dveh predlogih ali ne. In tak predlog bi dal na glasovanje. Lahko? Prav. Potem glasujemo o predlogu, da danes, v okviru današnjega nadaljevanja 7. seje [[...]]Prosim, kolega Školč.
Predsednik, prosil bi, da je vaš predlog povsem določen. V tem smislu je eno preložitev, drugo je naložitev Kviazu, da še enkrat opravi razpravo. O preložitvi pač [[...]]ne vem, je običajna praksa tega državnega zbora, da določene stvari eventualno preloži. O tem, da bi pa še enkrat razpravljali na Kviazu, za to pa jaz ne vidim v sami preložitvi nobene podlage. Zato dovolite, da pojasnim, kako je teklo odločanje, da bo vsem, ki niso bili na tej seji komisije, to povsem jasno, če ne dovoljeno.
Kolega Školč, ali smem samo reči, da je to v soglasju s tem, kar sem predlagal. Danes bo državni zbor odločal o tem, ali bo ali ne bo danes v okviru nadaljevanja obravnaval te točke. Potem pa je v vaši pristojnosti in v pristojnosti vašega odbora, da bi se sestal ali pa ne.
To ni res. Jaz bi rad, da državni zbor sprejme [[...]]Mi smo naredili svoj posel korektno, predsednik, da povem. In s tega vidika ne vidim nobenega razloga za ponovni sklic Kviaza.
Jaz ga tudi ne predlagam, kolega Školč. To sem želel posebej poudariti, da bi dali na proceduralni predlog v glasovanje samo odločitev o prestavitvi.
Ampak to pomeni, da bo potrebno o taisti točki brez spremenjenega odloka enkrat glasovati.
Tako je.
V redu.
Tako je. Za druge možnosti ni poslovniške podlage. Predlagam, da državni zbor odloči o proceduralnem predlogu, da v okviru današnjega nadaljevanja 7. seje ne obravnavamo teh dveh odlokov. In ta predlog dajem tudi na glasovanje. O vsakem posebej. Najprej o predlogu, da danes državni zbor ne obravnava predloga odloka o imenovanju članov nadzornega odbora sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije. Predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Glasovalo je 65 kolegic in kolegov. 26 jih je bilo za, 35 proti. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da predlog ni dobil potrebne večine. Državni zbor bo sedaj odločil še o tem, ali preloži odločanje o predlogu odloka o ustanovitvi sveta za telekomunikacije. Predlog dajem na glasovanje. V dvorani je navzočih 66 poslank in poslancev. 24 jih je predlog podprlo, 37 jih je temu predlogu nasprotovalo. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da ni dobil potrebne večine in da lahko nadaljujemo 52. točko dnevnega reda, tako kot sem uvodoma rekel. Najprej bomo obravnavali 8 predlogov sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo, potem pa predloge komisije za volitve, imenovanja in administrativne zadeve o imenovanju članov nadzornega odbora sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, o ustanovitvi sveta za telekomunikacije in o spremembi odloka o ustanovitvi komisije Državnega zbora Republike Slovenije za peticije. Tako vabim državni zbor, da preidemo na obravnavo in odločanje o posameznih predlogih. Najprej o predlogih sodnega sveta za izvolitev v sodniško funkcijo. Sodni svet je državnemu zboru predložil predloge o izvolitvi v sodniško funkcijo na sodniška mesta: okrožne sodnice na okrožnem sodišču v Novem mestu, štirih okrajnih sodnic ter treh okrajnih sodnikov na okrajnem sodišču v Ljubljani, Sežani, Žalcu, Novi Gorici in Slovenski Bistrici. Sprašujem predstavnika sodnega sveta, ali želi besedo? Prosim! Želite besedo? [[Ne želi.]] Predloge je obravnavala komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve in zboru predložila poročilo ter predlog odlokov. Želi predsednik besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Sprašujem, ali želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Predlagam, da razpravljamo o vseh predlogih sodnega sveta skupaj. Želi besedo kdo od poslancev ali katera od poslank? Ugotavljam, da ne, zato zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o posameznih predlogih odlokov. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Barbke Močivnik Škedelj v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrožne sodnice na okrožnem sodišču v Novem mestu. Glasujemo. V dvorani je navzočih 63 poslank in poslancev, predlog jih je podprlo 51, 5 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi dr. Marka Brusa v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajnega sodnika na okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. V dvorani je navzočih 63 poslank in poslancev, 49 jih je predlog podprlo, 4 so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Katje Kmetič v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev, predlog jih je podprlo 46, 3 so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Martine Lepoša Hajtnik v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na okrajnem sodišču v Ljubljani. Glasujemo. V dvorani je navzočih 59 poslank in poslancev, 50 jih je predlog podprlo, trije so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 50]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospoda Marka Kosmača v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajnega sodnika na okrajnem sodišču v Sežani. Glasujemo. V dvorani je navzočih 65 poslank in poslancev. 50 jih je predlog podprlo, 5 pa mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Alenke Jazbinšek Žgank v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na okrajnem sodišču v Žalcu. Glasujemo. Izmed 67 navzočih poslank in poslancev jih je 56 predlog podprlo, štirje so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Na glasovanje dajem predlog odloka o izvolitvi gospe Damijane Bandelj v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajne sodnice na okrajnem sodišču v Novi Gorici. Glasujemo. Izmed 64 poslank in poslancev jih je 48 predlog podprlo, 5 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. In končno dajem na glasovanje predlog odloka o izvolitvi gospoda Marka Čagrana v sodniško funkcijo na sodniško mesto okrajnega sodnika na okrajnem sodišču v Slovenski Bistrici. Glasujemo. Izmed 63 poslank in poslancev jih je 51 predlog sprejelo, štirje so mu nasprotovali. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. V nadaljevanju bomo razpravljali in odločali o predlogu odloka o imenovanju članov nadzornega odbora sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi predsednik besedo? [[Ne želi.]] Prav tako ne želi besede predstavnik sekretariata. Zato sprašujem predstavnike poslanskih skupin, ali želijo besedo. Prosim, kolega Sok.
Hvala lepa. V naši poslanski skupini tega predloga seveda ne bomo podprli. Gre za to, kar smo ugotovili že uvodoma, da vladajoča koalicija v nadzornih odborih ne želi predstavnikov opozicije, in s tem lahko samo ugotavljamo, da se arogantnost vladajoče strukture na takšen način, kot je tu zapisano, nadaljuje. Iz tega razloga seveda tega predloga ne bomo podprli. Zelo nam je žal, da vladajoči ne upoštevajo niti minimalne prisotnosti s strani opozicije v nadzornih odborih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Janez Janša.
No, najprej bi apeliral, da ta odlok zavrnemo; s tem ustvarimo možnost, ki jo je prej nakazal gospod Školč, da se Kviaz še enkrat sestane in pripravi drugačen predlog. Če poslovniške možnosti za preložitev ni bilo, zdaj z glasovanjem to možnost imamo. V nasprotnem primeru, če bo ta odlok potrjen, bo ta država dobila nadzorni svet tega sklada, ki bo popolnoma neverodostojen, in je vseeno, če bi ga imenoval sklad sam ali vlada in brez potrebe to prihaja v državni zbor. V državnem zboru imenujemo nadzorne organe v primerih, kadar obstaja javni interes, da so to organi, ki odražajo tudi pluralno sestavo državnega zbora in zagotavljajo verodostojnost javnega nadzora. Ta organ, ki ga imamo pred sabo, tega ne zagotavlja.
Hvala. Sprašujem, ali želi še kdo predstaviti stališče poslanske skupine? [[Ne.]] Umikate. Še kdo? Sprašujem, ali želijo poslanke in poslanci besedo? [[Da.]] Kolega Jerovšek. Razprava je omejena na 5 minut.
Hvala lepa. Jaz bi pri tej zadevi opozoril na dve stvari. Slučajno sem nadomeščal na Kviazu in je tam predstavnik liberalne demokracije, gospod Anderlič v uvodu pred glasovanjem dejal, da bodo njihovi poslanci pač glasovali tako, da se bo zagotovila pluralna sestava, ki odraža sestavo državnega zbora. Ne vem, kako je to rezultat glasovanja o soglasju s takim stališčem, ker pač ima tam Kviaz in liberalna demokracija tako močno zastopstvo, da bi njihovo glasovanje v zvezi s takim načelom direktno se preslikalo v nek normalen rezultat. Drugo bi pa opozoril, da se je predsednik vlade zadnjič, ko je odgovarjal na vprašanja in na to konkretno vprašanje, zavzel za to, da je v takih organih zagotovljena sestava, ki odraža podobo državnega zbora. Sprašujem se, ali je to zgolj besedičenje zaradi besed, ali daste tudi kaj na besedo predsednika vlade in predsednika vaše stranke. Hkrati menim, da bi v tem slučaju ob taki aroganci bilo neko pravilo, če bi to imela možnost slovenska javnost se vključiti ali pa na neki način preverjati. Potem bi se zgodilo tisto, kar je rekel minister Keber, ko je branil svojo kožo, da je ogromno zakonov in odlokov državnega zbora, ki bi bili ovrženi,če bi ljudstvo vedelo, za kaj gre. Takrat je bil trenutek resnice in je bil trenutek iskrenosti in dejansko ste zdaj pred tem, da boste zopet izglasovali nekaj, kar je v nasprotju z večinsko voljo slovenskih volivcev. Hvala lepa.
Kolega Školč, prosim. Potem kolega Anderlič in kolega Džuban.
Hvala lepa. Jaz sem, bom rekel, pristaš tega, da se za tiste organe, ki jih imenuje državni zbor, upošteva proporcionalnost in sem jo tudi, v kolikor je pač številčnost posameznih teles to dopuščala, poskušal nekako zagotoviti. In dovolite, spoštovani zbor, da vam preberem nekaj številk, ker ni mogoče v vsakem tem organu posebej zagotoviti dosledno proporcionalnost. Tam, kjer gre za pet mest, je preprosto nemogoče, da bi bile vse poslanske skupine zastopane z ustreznim procentom. Kjer gre za 10 in več, je to, bom rekel, na nek način lažje, ampak tudi ni mogoče spet v celoti vsakič odrezati s procentom. Zato je bil tudi dogovor med tistimi, ki bolj redno hodijo na Kviaz, da se ta obračun pravzaprav dela čez več teles hkrati. Če vam naštejem sedaj za tista telesa, v katera je Kviaz predlagal, so bila to sedaj republiška volilna komisija, nadzorni odbor agencije Republike Slovenije za prestrukturiranje in privatizacijo, nadzorni odbor slovenske odškodninske družbe, nadzorni odbor sklada Republike Slovenije za sukcesijo, nadzorni odbor sklada kmetijskih zemljišč in gozdov in pa svet za telekomunikacije. Skupaj v ta telesa so poslanske skupine predlagale 34 članov in je tudi v odlokih 34 članov. Od tega jih je po tem razrezu dobila LDS 11, ima pa 38% možnosti. To pomeni, da ima bistveno manj, kot bi lahko imela. Potem imate SDS in SLS + SKD, vsaka po 2 člana in po tri skupne, se pravi v skupnem seštevku 7. Ker so za določena mesta bili skupni predlogi obojih skupin - se opravičujem, Nova Slovenija - potem je Združena lista, ki jih je dobila 5, potem je SLS, ki sem jo prej po nemarnem označil tam, kjer ni bilo potrebno, ima 6, DeSUS 4, SNS 1 in poslanska skupina narodnih skupnosti 1. Potem pa imate mandate v procentih razdeljene tako, pa si lahko preračunate, kdo je prikrajšan in kdo je favoriziran. LDS ima 38%, preračunano iz mandatov, Socialdemokratska stranka Slovenije 16%, ZLSD 12%, SLS + SKD 10%, NSI 8,8%, DeSUS 4,4%, SNS 4,4%, SMS 44%, obe narodnosti vsaka po enega poslanca in po 1%. Iz teh podatkov si boste lahko izračunali, da ne gre za, bom rekel, popolno minorizacijo teh skupin, kot je govora pri tem delovnem telesu, pardon, pri tem nadzornem svetu, o katerem sedaj govorimo. Tu je bilo več predlaganih kandidatov in s pomočjo glasovalnih listkov je 5 kandidatov dobilo večino glasov. Kako je bilo pri svetu za telekomunikacije, bom seveda pojasnil kasneje. Zato menim, da je Kviaz, bom rekel, s silo upošteval v celem seštevku to, da je državni zbor pluralno sestavljen. Lahko rečem, zase osebno, da tudi obžalujem, da se ni kakšno od teh petih mest, o katerih sedaj govorimo, znašlo na drugi strani. Ampak to je zgodba o enem glasu, ne pa o sistemu glasovanja. Hvala lepa.
Hvala, kolega Školč. Prijavljena sta kolega Anderlič in kolega Džuban. Ker je razprava omejena na pet minut, prav tako replika, predlagam, da gremo po vrsti. Imate repliko? Kolega Anderlič, kolega Džuban in kolega Janša. Prosim, kolega Anderlič, imate besedo.
Ker vem, da ni nič slučajno, tudi to ne, da sem se prijavil pri prvi besedi, pri prvem stavku, ko je gospod Jerovšek govoril, ampak jaz sem tega vajen in to sprejmem. Gospod Jerovšek. Če navajate kakšne podatke, morate biti točni. Ugotovili boste, ko boste šli pogledat magnetogram, da sem izjavil, da bo poslanka skupina LDS oziroma bodo poslanci iz liberalne demokracije podprl predlog na način, po katerem bo zagotovljena proporcionalna zasedenost, s tem, da je LDS imeladva kandidata, predlagala, in tudi dva bi po razrezu, po procentih, o katerih je Školč govoril, lahko participirala. Ampak, po intervenciji, ki sem jo na Kviazu imel, smo poslanci LDS-a podprli samo enega. In s tega vidika bodite prepričani, da je to z naše strani korektno. In še več, kaj bi vi želeli, da mi v vašem imenu glasujemo ali da se odpovemo kakršnikoli participaciji v tem nadzornem svetu? To preprosto ne gre. Liberalna demokracija je zagotovila od petih kandidatov podporo enemu, ki ga je sama predlagala. In seveda, druge štiri kandidate pa iz izbora, ki so bili na listi ponujeni kandidati. Tako, da očitek kaj, kdo, kako spoštuje kakšno dano besedo, ni na mestu. In če vi osporavate, da liberalna demokracija v petčlanskem nadzornem svetu ne more imeti enega kandidata od petih, ob tem razmerju se mi ne zdi korektno in zato sem se javil k repliki, da vam povem, da ste napačno navajali tisto, kar se je dogajalo na Kviazu. Poanta razprav na Kviazu je bila samo ta, da mi nikakor ne bomo vztrajali pri dvehkandidatih, da vam še enkrat bolj preprosto povem, ampak bomo podprli enega kandidata. Zato tudi, da se omogoči, to je pa recimo 20% od petih glede na rezultat, pa sami veste, koliko bi pripadalo liberalni demokraciji. Če pa mislite, da bi bilo treba drugače, potem bi seveda morali to povedati na sami seji.
Po vrsti so, tako kot sem jaz uspel po svojih najboljših močeh opaziti, prijavljeni kolega Džuban, kolega Janša, Sok in kolega Jerovšek, tako kot opazim, kot rečeno po svojih najboljših močeh tudi zabeležim vrstni red. Kolega Džuban ima besedo, za njim kolega Janša.
Hvala lepa, gospod predsednik. Mi trenutno obravnavamo odlok nadzornega odbora, nadzornega odbora sklada kmetijskih zemljišč in gozdov. Polemik okoli tega sklada je bilo toliko že v tem parlamentu in delovnih telesih, da je bilo zanimivo, iz česar lahko ugotovimo, da je vloga tega sklada pomembna in občutljiva. Na eni strani imamo opravka z denacionalizacijo, ki teče ali ne; na drugi strani pa gospodarjenje s kmetijskimi zemljišči in gozdovi, ki je dobro ali slabo. Na to temo je veliko govora. Gre tudi za usodo sklada za naprej in seveda prikazovanje sklada do državnega zbora, nadzora in potem tudi posredovanja teh informacij do državnega zbora, predvsem pa objektivno informacijo, ki bi jo naj dobili, in da bi ta nadzorni odbor dejansko nadziral poslovanje sklada za naprej, predvsem pa njegovo nadaljnjo funkcijo, ki je tudi urejanje kmetijskih zemljišč in gozdov. Dosedanje razprave so vse bile v smeri, koliko, katera politična opcija bo imela kakšnega zastopnika v tem nadzornem odboru, kar je za moje pojme povsem zgrešeno. Če že, bi se morali usmeriti v tem primeru z ozirom na to, kar sem povedal, kakšen je sestav tega nadzornega odbora, da bi imeli ljudi, ki bi dejansko lahko opravili nadzorno funkcijo in posredovali informacije naprej, da bi vnaprej oblikovali politiko tega sklada, ki je največji veleposestnik v tej državi. Potem, kvečjemu bi morali ugotoviti, da sestava ni najboljša in da morda ni tisto, koliko katera poslanska skupina ima zastopanih predstavnikov v tem, ker to je tudi vprašanje, če ti člani niso strogo strankarsko opredeljeni, če je to smiselno, potem natančno tako razpravlja. Jaz bom samo navedel primer, pa nimam nič proti posameznikom predlaganih članov tega odbora niti proti stroki. Od petih sta dva veterinarja, ki sta zelo dobra veterinarja, vsak na svojem področju. Ampak opravka s skladom kmetijskih zemljišč pa nimata nič. S tem ne mislim reči, da se nista srečevala s problemi.Vendar, če hočemo dobiti objektivno sliko o tem skladu in njegovem poslovanju, bi verjetno morali imeti koga, vsaj med temi člani, ki dobro obvlada ekonomijo, finance in se usmeri tudi v nadzor poslovanja sklada kot takšnega, o katerem je veliko govora. Zaradi tega menim, da ta sestav ni najboljši po svoji strukturi glede strokovne usmeritve, manj pa v tem smislu, koliko katera politična opcija ima od petih članov nadzornega odbora sklada kmetijskih zemljišč itn. Hvala.
Hvala, kolega Džuban. Po vrsti dajem besedo kolegom Janši, Soku in Jerovšku. Kolega Janša.
No, statistika, ki jo je prej predstavil gospod Školč, je nepopolna, ker po eni strani niso vsi organi enake teže, po drugi strani pa je prišlo v tem mandatu recimo tudi do zamenjave edinega predstavnika opozicije v nadzornem svetu Darsa, ki je bil zamenjan s predstavnikom pozicije. Se pravi, tudi v nadzornem svetu Darsa opozicija nima nobenega člana. Če bi še tisto prišteli, gre pa za izjemno pomembenorgan, potem bi bila ta statistika bistveno slabša. In mi nismo rekli, da opozicija nikjer nima nič, je pa trend slab in z izvolitvijo tega organa se bo še poslabšal. Dodal bi še to, da smo mi predlagali strokovnjaka za to področje v nadzorni odbor skladakmetijskih zemljišč, da tukaj med predlaganimi vidim dva bivša poslanca iz vladnih strank in tako naprej. Med predlaganimi so kandidati strank, ki imajo štiri poslance v tem državnem zboru. Mi nismo rekli, da gre tukaj za razmerje med opozicijo in liberalno demokracijo. Gospod Anderlič je prej nastopil tako, kot da bi bila vsa vladna koalicija samo liberalna demokracija. Morda zdaj tako zgleda, ampak formalno temu tako ni. Med temi petimi predlogi je vseh pet iz vrst predlaganih, vseh pet je bilo predlaganih iz vrst vladnih strank. To je dejstvo. Ali je od tega eden iz liberalne demokracije ali so štirje, mene ne zanima. Gre za razmerje med opozicijo in pozicijo, kar je normalno razmerje v vseh parlamentarnih državah. Če ima Koalicija Slovenija 25% v tem državnem zboru, potem bi od petih članov zaslužila vsaj enega v tem organu zato, da bi bila stvar nečemu podobna.
Kolega Sok.
Hvala lepa. Repliko imam gospodu Anderliču in tudi nekaterim ostalim. Torej, gospod Anderlič je rekel: V tem petčlanskem nadzornem odboru imamo mi enega čisto svojega in pa štiri, ki niso čisto naši, ampak so jih pač predlagale stranke vladajoče koalicije. Gospod Džuban je pravilno ugotovil. Gre za politično sestavo, ki nima s stroko nič skupnega in verjetno je že to razmišljanje rezultat nedavnega referenduma, ko ste prav tako politično, bi rekel, šli in preglasovali stroko tu v državnem zboru. Gospod Drnovšek, predsednik vaše stranke, je tukaj govoril zadnjič, da je za to, da je zastopanost strokovno in pa enakomerno porazdeljena, gospod Kučan je sinoči na proslavi govoril, da je proti izključenosti. Gospod Školč se zavzema za proporcionalno sestavo. Torej, če ste res vsi za to, potem predlagam, da potrdimo to, kar je predlagal predsednik socialdemokratov in ta odlok zavrnemo, kajti sestava res ni strokovna, kot bi naj bila za tako pomemben nadzorni odbor, kot je nadzorni odbor sklada kmetijskih zemljišč in gozdov, in s tem omogočimo, da Kviaz še enkrat potem odloča, da pri tem upošteva tudi vlogo Koalicije Slovenija v tem nadzornem odboru in da ta koalicija dobi vsaj eno mesto v tem nadzornem odboru. Res pa je, iz teh številk, ki so bile tukaj predstavljene, je nemogoče zaključiti in tako razumeti, kot da je zastopanost enakomerna. Jaz trdim, da ni in nekatere številke, ki jih je povedal gospod Školč, seveda kažejo na to, da zastopanost ni enakomerna. Pred mano pa je že gospod Janša ugotovil oziroma vam povedal, kako ste izvršili zamenjavo v nadzornem odboru Darsa, kar tudi ni bilo primerno. Hvala
Besedo bodo imeli kolega Jerovšek, Anderlič in Veber. Najprej kolega Jerovšek.
Hvala lepa. Izgleda, da se moram gospodu Anderliču res opravičiti, da ga tako napačno razumem. Namreč, pod "proceduralno" sem si predstavljal, da se zavzemate tudi za to, da bo potem tudi opozicija imela svojega predstavnika. Se opravičujem, ker je vaše govorjenje očitno dosti bolj sofisticirano in sam vsem zankam in zavojem v vašem izražanju očitno ne morem slediti. Izgleda, da bi moral imeti šifrant vaših misli, ker je preveč zvito. Poslanska skupina pa očitno ima šifrante, da zna tudi na podlagi tega, kar zveni čisto normalno, glasovati potem zelo zvito in zapleteno. Vendar, gospod Anderlič, ko pa je bila beseda o volilnem sistemu ste si pa pod "proporcionalno" predstavljali, ali pa vsaj govorili ste takrat, nekaj drugega. Govorili ste, da se zavzemate za to, da manjše stranke ne bi bile izločene. Sedaj pa delujete izrazito dominanto, večinsko - vse, kar je v skladu z vašim zvitimnačinom večinskega razmišljanja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Anderlič.
Moram reči, da - seveda, gospodu Janši, ki je šel ven, ne bom zdaj repliciral, vendar pa je gospodu Soku pač treba povedati, da je tudi mogoče, da stvari razlaga na tak način, kot je, ampak sam sem absolutno samo eno stvar prej govoril, in to je, da sem pojasnjeval napačne navedbe gospoda Jerovška. Vi se lahko, gospod Sok, sprenevedate, kakorkoli želite. Ampak o tem, kar ste vi govorili, jaz nisem govoril niti danes tukaj niti na Kviazu. Zastopam poslansko skupino liberalne demokracije in poslanci liberalne demokracije v Kviazu nimamo večine, imamo pač določeno število glasov in smo glasovali tako, kot smo se dogovorili glede naših dveh kandidatov. In še enkrat vam pravim, 20% participacije ima liberalna demokracija v tem nadzornem odboru. In kaj imate še povedati ob tem, ob razmerju, ki velja v tem državnem zboru? Torej, da nam niti ta en kandidat na pripada? Če pa vi mislite - na eni strani nam odrekate pravico, da delujemo kot koalicija in da delujemo kot vladna naveza, in s tem se strinjam, in zato smo preprosto se odločili, da podpremo od dveh kandidatov, ki smo ju imeli predlagane, čeprav bi v proporcionalni zastopanosti tudi znotraj nadzornega odbora gladko lahko kandidirali z dvema kandidatoma za dve mesti. To verjetno tudi veste. Ampak nismo želeli zato, da se druga štiri mesta razdelijo med druge poslanske skupine. In kaj je tu nejasnega? Kaj je tu spornega? Govorim samo o tistem, kako participira liberalna demokracija znotraj razdelitve teh mest. Prepričan sem, da je prav, da eno mesto participira liberalna demokracija, ker gre za nadzor parlamenta nad - oziroma tako je pač zakon postavil nadzorni odbor, da parlament to oblikuje, predlaga in na koncu tudi imenuje. Samo o tem sem govoril, nič o drugem - kaj bi drugi, kako bi drugi, to mene ne zanima. In ker je treba izhajati iz sebe, če hočeš zagotoviti to proporcionalnost, smo pri sebi naredili potezo, da smo enega od tistih dveh kandidatov pač izločili sami.
Besedo ima kolega Veber, za njim pa kolega Sok in dr. Bajuk.
Hvala za besedo. No, v podporo odloku o imenovanju članov nadzornega odbora sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije bi povedal naslednje. Sam spremljam že drugi mandat delovanje sklada kmetijskih zemljišč in gozdov in to, kar je ključno pri tem nadzoru, je, da ima nadzorni odbor vsega dve leti svoj mandat. Svet sklada ima štiriletni mandat. Če vemo, da smo pred kratkim obravnavali šele poročilo za leto 1999, danes je pa leto 2001, lahko ugotavljamo, seveda, da je potrebno dosledno izpeljati ugotovitve nadzornega odbora, ki jih je sprejel na eni od svojih sej in o katerih poročilo je obravnaval takrat tudi državni zbor. Državni zbor je, seveda, sprejel tudi ustrezne sklepe in med drugim je bil sklep ta, da svet sklada kmetijskih zemljišč in gozdov spremeni svoj statut tako, da bo imel nadzorni odbor enako dolg mandat kot svet sklada. S tem je potem učinkovit nadzor. Danes se pogovarjamo o strokovnosti in nestrokovnosti teh članov. Velika prednost, poudarjam, velika prednost te sestave je v tem, ker so nekateri člani že bili v nadzornem odboru, nekateri so to problematiko spremljali v prejšnjem mandatu kot poslanci, in s tem je zagotovo zagotovljen dober vpogled v delo sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, ki pa, tako, kot lahko preberemo v poročilih računskega sodišča, res ni zgledno. V tej fazi, ko se danes pogovarjamo o tem odloku, je ta sestava dejansko tista, ki ima vpogled v poslovanje, ne glede na to, ali ima samo dvoletni mandat ali štiriletni mandat. Zaradi te neusklajenosti je zelo zelo primerno, da je ta odlok sprejet, če hočemo imeti dober nadzor. Seveda, tudi apeliram na člane odbora za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, ko pač obravnavamo poročilo nadzornega odbora, da to poročilo ne obstane na seji odbora, ampak da tako, kot piše v zakonu o skladu kmetijskih zemljišč, nadzorni odbor poroča državnemu zboru o poslovanju sklada. Takrat bomo vsi dobili vpogled v to, kaj se v skladu dogaja, ali je ta nadzorni odbor strokoven ali ni strokoven. Do danes pa, lahko rečem, se je dosledno glasovalo o tem, da se to poročilo ne obravnava na seji državnega zbora. Mislim, da bi to oceno, o kateri se pač danes pogovarjate, ali je nekdo dober ali ni dober, strokoven ali nestrokoven, lahko dajali šele takrat, ko bomo ta poročila obravnavali v državnem zboru. To je potem tisto vsebinsko odločanje, ki bi lahko pripeljalo do izboljšanja sestava. Vendar v tem hipu lahko pač potrdim, da vsi zelo dobro poznajo, kako sklad kmetijskih zemljišč posluje in kakšna je vloga nadzornega odbora pri tem, in zato tudi ta sestav podpiram.
Hvala. Kolega Sok.
Hvala lepa. Torej, gospod Džuban je opozoril na sestavo tega odbora in je postavil pod vprašaj, da sta dva izmed teh, ki so predlagani, veterinarja, in on je izpostavil, ali sta strokovno usposobljena za to delo. Jaz mislim, da mogoče da, saj veterinarji zdravijo živino, živina pa se hrani s hrano, ki je pridelana na zemljiščih, ki so tudi last sklada kmetijskih zemljišč in gozdov. Torej, če je to argument za njihovo strokovnost? Ampak kar se tiče naše stranke, mi smo predlagali kandidata, ki je več let delal na področju denacionalizacije in je po poklicu pravnik, zato bi verjetno bil strokovno bolj usposobljen za nadzorstvo, opravljanje takšne funkcije v tem nadzornem odboru. Prav in pošteno bi bilo, gospod Anderlič, če bi v skladu z vašo obljubo Koaliciji Slovenija zagotovili eno mesto v petčlanskem nadzornem odboru, saj bi ji to glede na številčnost v tem parlamentu tudi pripadalo. Kar se pa tiče LDS-a, jaz sem siguren, da bi si vi, ki bi vam seveda po teh rezultatih šlo 1,5 mesta v tem nadzornem odboru, tudi to priborili, samo si seveda polovice ne morete vzeti, ker ne veste, katero bi imeli, ali zgornjo ali spodnjo. Hvala lepa.
Jaz predlagam, da se ne oddaljimo od predmeta razprave. Kolega dr. Bajuk ima najprej besedo, potem sta pa hkrati dvignila roki kolega Školč in kolega Džuban. Dr. Bajuk, se odpovedujete. Kolega Školč in kolega Džuban.
Jaz bi rad dal dve pojasnili k umirjanju te diskusije. Sigurno, da omejitve pri imenovanju v te nadzorne odbore niso povezane s poklicno dejavnostjo ali izobrazbo. In s tega vidika se mi zdi nesmiselno razpravljati o tem, ali je nekdo veterinar ali je pospeševalec in kje se konča ta krog povezave z zemljo. Ker to, kar pravi gospod Sok, seveda pomeni, da smo vsi usposobljeni, ker nazadnje nekaj od tega, kar se začne v tem krogu, konča na naših krožnikih in upam seveda spet, marsikdaj nazaj na njivi. Ampak to se mi zdi popolnoma neprimerno, razpravljati o tem. Rad bi povedal te številke, ki bodo ovrgle nekaj tendicioznih trditev o tem, da so neki trendi poslabšanja, pa da niso vsa delovna telesa enako, pardon, se opravičujem za to konstantno napako, da niso vsi, vsa ta telesa, v katera imenujemo, enako pomembna. Res je to, kar je rekel gospod Janša, da v tej statistiki ni bilo upoštevano imenovanje tega nadomestnega člana, ki mu je pa funkcija prenehala zaradi nezdružljivosti opravljanja funkcije poslanca z imenovanjem v tem svetu. Ali je to mesto, ki avtomatično pripada poslanski skupini ali ne, je diskusija, ki je bila do neke mere opravljena, zaključena pa ne, zato tega v tej statistiki ni. Bi vam pa tako rekel, da republiška volilna komisija ima tri člane in tri nadomestne člane in od treh članov je eden, to je 33 in tako naprej procentov v opoziciji, od nadomestnih članov je tudi eden in je, se pravi 33,333 na predlog opozicije. Imate potem nadzorni odbor agencije Republike Slovenije za prestrukturiranje in privatizacijo, kjer je bilo na podoben način razgovora, kot je o tem. Imate 9 članov, od tega 3 iz opozicije, se pravi imate spet to, 33 in tako naprej. Imate nadzorni odbor slovenske odškodninske družbe, pet članov, od tega sta dva iz opozicije, se pravi 40%. Imate ta nesrečni nadzorni odbor Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov, kjer bom spomnil na diskusijo gospe Pozsončeve, ki je rekla, da ne ve, kam spada njen kandidat, v pozicijo in opozicijo, in pred glasovanjem seveda. S tega vidika so s stališča vladne koalicije 80%. To je edini nadzorni odbor, ki zares odstopa, če odštejemo ali pa prištejemo to vprašanje gospe Pozsončeve. Imate nadzorni odbor Sklada Republike Slovenije za sukcesijo, ki ima pet članov, od tega sta dva iz opozicije, je 40%. Se pravi, da gre za nadreprezentatiranost praktično skorajda povsod, razen pri enem. Če povem še za svet za telekomunikacije, so poslanske skupine uspele s 7 predlogi, od tega sta "dva", v navednicah, opozicijska, kar je približno 26, 27%. S tega vidika se mi zdi, da je to nek posel, ki ni v seštevku tako slabo opravljen, kot bi se rado pokazalo na primeru, o katerem pač razpravljamo. Hvala lepa.
Hvala. Zadnji prijavljeni je kolega Džuban. Imate besedo.
Hvala lepa. Jaz kljub vsemu vztrajam na strokovnosti zaradi tega, ker je spremljanje poslovanja sklada toliko občutljivo, predvsem pa njegova predstavitev državnemu zboru, zaradi česar je tudi ta nadzorni odbor imenovan. Gre namreč za velike finančne zadeve in pomembne odločitve, predvsem pa njihovo spremljanje v tem skladu, o katerem, da ne ponavljam v nedogled, veliko, zelo veliko govorimo, pogosto upravičeno. S kolegi iz koalicije Slovenija se do takrat strinjamo, ko govorimo o strokovnosti, vendar če bomo mi imenovali enega njihovega, pa samo njihovega, potem še to ne zagotavlja strokovnosti. Glavno, da je iz neke druge politične opredelitve, pa je strokovnost zagotovljena kompletnega sestava. Strinjam se s kolegom Vebrom, da je nesmisel imenovanje za dve leti. To je povsem točno, ker v dveh letih komaj spoznaš delo enega takega sklada, razen, recimo, nekih profesionalcev, ki že iz preteklosti ali kakorkoli drugače obvladajo to področje, ki je za moje pojme zahtevno. Glede samih očitkov Liberalni demokraciji pa zdaj, recimo da si domišljam, da je naš daleč najbolj usposobljen za to področje dela. Hvala lepa.
Nimam več prijav za razpravo in jo zaključujem. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka o imenovanju članov nadzornega odbora Sklada kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije za dobo dveh let. Glasujemo. Prosim za mir v dvorani. V dvorani je navzočih 63 kolegic in kolegov. 42 jih je glasovalo za, 21 pa proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 21.]] Ugotavljam, da je predlagani odlok sprejet. Prehajamo na obravnavo in odločanje o predlogu odloka o ustanovitvi sveta za telekomunikacije. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi predsednik besedo? [[Ne želi.]] Prav tako ne sekretariat. Sprašujem predstavnike poslanskih skupin, ali želi kdo besedo. [[Ne.]] Poslanke in poslanci? Prosim!
Gospod predsednik! Jaz imam tukaj kar nekaj vprašanj v zvezi z zbiranjem kandidatov za ustanovitev sveta za telekomunikacije. Gre predvsem za dva vprašanji, na kateri bi po vsej verjetnosti moral odgovoriti gospod Školč. Gre tukaj za predstavnika Simobila, ki je tudi, gospod Pahor, na vas naslovil dopis z vprašanjem evidentiranja kandidatov za - imam tukaj vso dokumentacijo, ki jo boste tudi, če ste pozabili, lahko dobili pri meni. Na osnovi tega ste izročili gospodu Školču in je potem tudi stekla pismena oziroma pismeno sporekanjeglede vprašanja, kdo je tisti, ki naj bi evidentiral iz posameznih družb ljudi, ki bi eventualno nastopali v svetu telekomunikacij. Tukaj je jasno razvidno, da je Simobil pravi čas naslovil na ministrstvo za informacijsko družbo kandidata, kar pa gospod Školč potem ugotavlja, da žal njihovega oziroma njihove kandidature niso prejeli pravočasno. Sprašujem sedaj, gospod Pahor, prvič vas, ker je bil tudi ta dopis na vas naslovljen, in seveda tudi gospoda Školča, zakaj je pač temu bilo tako. Hvala lepa.
Dopisi, ki prihajajo, in teh je več, 10-dnevno v pisarno predsednika, gredo avtomatično, v skladu z vsebino dopisa, na predsednike pristojnih teles ali drugim službam, tako tudi ta dopis, in članom kolegija. Želi predsednik pristojnega odbora pojasniti? Kolega Školč, prosim!
Zakon o telekomunikacijah določa, da je potrebno poiskati kandidate izmed strokovnjakov, ne pove pa, kdo natančno bi lahko bil predlagatelj. Ima pa neko določilo, da jih ne sme biti več kot ena tretjina tistih, ki so operaterji oziroma so zaposleni pri operaterjih. Kot veste, gre za 11-članski svet za telekomunikacije, ki mora, mislim, da začeti konec tega meseca [[če je to pomembno, lahko vse te člene tudi natančno citiram]] z delom. S tega vidika je komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve odprla postopek imenovanja na način, da je pozvala poslanske skupine k evidentiranju kandidatov. Na tisti seji je predstavnik ministrstva za informacijsko družbo predlagal, da bi tudi oni bili predlagatelji. Kviaz tega predloga soglasno ni sprejel. Zato so bile pozvane poslanske skupine k evidentiranju članov, s tistim opomnikom, kakšne so omejitve za te kandidature. Nobena poslanska skupina niti Kviaz ni dobil predloga Simobila za članstvo v tem svetu za telekomunikacije. Sam sem dobil pismo gospoda Dremlja po tem, ko je Kviaz svoj predlog pripravil za odločanje na zboru. Gospod Dremelj je pač rekel, da so poslali - menda, sam dokumentacije o tem nimam - predlog ministrstvu za informacijsko družbo Ministrstvo pa tega predloga ni posredovalo v Kviaz in predvidevam, da tudi ne v državni zbor, ker pojasnilo gospoda predsednika zbora drži, da z dnevnim zamikom dobivamo ustrezno pošto. Vse to smo tudi v pismeni korespodenci razčiščevali z gospodom Dremljem. Na Kviaz smo poleg predlogov poslanskih skupin dobivali tudi predloge drugih predlagateljev, ki so menili, da spadajo med zainteresirane ali strokovno usposobljene. Tako smo dobili predlog, mislim, da inštituta Jožef Štefan, elektrotehniške zveze, elektro fakultete, Mobitela, mogoče še koga. Vse predloge, ki sem jih dobival na mizo, so z zamikom, spet bom rekel, dneva ali pa dveh ur dobivali na mizo šefi poslanskih skupin, da jih bodisi posvojijo ali se do njih opredelijo. Na seji Kviaza, ki je pripravljal predlog, so bili podani vsi predlogi in je bila najprej sprejeta odločitev, da se upoštevajo tudi prispeli predlogi drugih predlagateljev in se o njih odloča. Tako smo potem odločali skupaj o tistih predlogih, ki so jih dale poslanske skupine, in tistih predlogih, ki so jih poslali drugi zainteresirani predlagatelji. Kviaz je bil opozorjen tudi na to oziroma člani Kviaza, da v sestavi sveta ne sme biti več kot 1/3 operaterjev ali zaposlenih pri operaterjih. Pokazalo se je, da na tem seznamu kandidatov so bili 4 taki, ki štejejo v to skupino. Enega je predlagal Mobitel, se opravičujem, bom takoj končal, ostale pa so predlagale poslanske skupine. Z dogovorjenim načinom odločanja smo oblikovali listo, ki jo imate danes pred seboj, na kateri je 7 teh predlogov poslanskih skupin in 4 predlogi drugih predlagateljev. Hvala lepa.
Hvala lepa. V zvezi z vprašanjem gospoda Čebulja naj pojasnim, da je gospod Dremelj v petek 15. junija poslal pismo na državni zbor. V pisarno je bilo sprejeto 19., še isti dan predano komisiji in predsednik komisije gospod Školč je že dan kasneje na to pismo gospodu Dremlju tudi odgovoril. Želite besedo? Kolega Čebulj.
Gospod predsednik, jaz se s tem tolmačenjem ne strinjam. Vsa ta zbirka, s katero razpolagam, kaže drugače. Gre tukaj zdaj tudi za vprašanje oziroma ne nazadnje replika gospodu Školču, ki pravi, da naj bi bili predstavniki operaterjev po posameznih podjetjih ali družbah, v tej sestavi sta dva predstavnika Mobitela, ker gre patudi za vprašanje tretjega, ki je ne nazadnje tudi močno povezan z Mobitelom. Gre pa za to, da Simobil je pač svojega kandidata kandidiral preko ministrstva. Vsekakor je bil potem odgovor, da naj svojo kandidaturo pošlje direktno v državni zbor. Tako so bila ta pota Simobilu na nek način prekrižana, skratka zavedena, da bi glede na sklicevanje rokom, pravočasno te vloge prišle. Gre pa za odgovor gospoda Školča, ki pravi, "na žalost med predlogi, ki jih je komisija državnega zbora za volitve, imenovanja in administrativne zadeve prejela, vašega predloga ni bilo, zato ga ni mogla upoštevati." Ne, to ni res. Glede na to, da naj bi bil grenak priokus pri takem ravnanju, bi jaz predlagal, da se ta točka umakne na naslednjo sejo in da o teh zadevah se razčisti in eventualno gre ponovno na komisijo za volitve in imenovanja, in da se tudi vključi v ta svet tudi Simobil. Hvala lepa.
Moje pojasnilo je bilo kot vedno proceduralne in ne vsebinske narave. Poslancem in poslankam bo, če tako želite, ta korespondenca tudi vročena. Kot rečeno, takoj ko smo pismo dobili, smo ga dali pristojni komisiji. Že naslednjega dne je predsednik na pismo odgovoril, tako da ta korespondenca je v dokumentaciji in jo lahko dobite. S proceduralnega vidika tukaj ni, kot ste vi rekli, nekih zadreg. Če so pa vsebinske narave, bo pa seveda državni zbor odločal z glasovanjem. Kolega Školč!
Jaz bi rad gospodu Čebulju dal še dve pojasnili o teh treh, ki jih lahko štejemo za operaterje oziroma predstavnike operaterjev. Enega je predlagala - od teh, ki so na listi - Združena lista. Piše se Cibic in je predsednik združenja Ljubljanski kabel. Ali ima to kakšno povezavo s podjetji, o katerih govori gospod Čebulj, sam ne vem. Drugi je Ivica Kranjčevič, ki je tisti, ki je predstavnik Mobitela; in tretji je gospod Pavel Žakelj, ki je zaposlen kot svetovalec uprave v Telekomu in ga je predlagala vaša poslanska skupina. Četrti, ki je bil evidentiran, je bil gospod Marjan Dora, ki je zaposlen na Murskem valu, ki tudi šteje v to skupino, ki ima lahko največ eno tretjino. Drugo, kar velja povedati. Kviaz ni dobil predloga, o katerem vi trdite, da ga je dobil, in ga zato ni mogel upoštevati. Tudi ni, bom rekel, razlogov, da bi zaradi tega ponavljali odločanje, ker tudi ni podlage, da bi posebej pozvali podjetja k temu, da podajo predloge ali celo več, da se uskladijo o svojih predlogih. Ne vem, kakšen splet okoliščin je tisti, ki je pripeljal do tega, da se sedaj Simobil čuti, bom rekel, prikrajšanega. Ni bilo možno in tudi, kot sem vam že povedal v prejšnjem pojasnilu, je bil dogovor Kviaza, da se pozove samo poslanske skupine k predlaganju kandidatov.
Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Potem razpravo zaključujem. Prosim za mir v dvorani, ker bomo glasovali o predlogu odloka o ustanovitvi sveta za telekomunikacije. Glasujemo! V dvorani je navzočih 67 poslank in poslancev. 42 jih je predlog odloka podprlo, 23 pa jih je glasovalo proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. In končno pri 52. točki dnevnega reda še odločanje in seveda pred tem razprava o predlogu odloka o spremembi odloka o ustanovitvi komisije Državnega zbora Republike Slovenije za peticije. Predlog je v obravnavo zboru predložila komisija za volitve, imenovanja in administrativne zadeve. Želi predsednik besedo? [[Ne želi.]] Želi besedo predstavnik sekretariata? [[Ne.]] Predstavniki poslanskih skupin? [[Prav tako ne.]] Poslanke in poslanci? [[Tudi ne.]] Zato razpravo zaključujem. Prehajamo na odločanje o predlogu odloka o spremembi odloka o ustanovitvi komisije državnega zbora Republike Slovenije za peticije. GLasujemo! V dvorani je navzočih 57 kolegic in kolegov. 55 jih je za odlok glasovalo, 1 je nasprotoval. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. V skladu z načrtom današnjega dela prehajamo na 10. TOČKO DNEVNEGA REDA - NADALJEVANJE DRUGE OBRAVNAVE PREDLOGA ZAKONA O STARŠEVSKEM VARSTVU IN DRUŽINSKIH PREJEMKIH. Predlagam, da za nekaj sekund prekinemo delo, da se nam pridružijo predstavniki vlade, potem pa bomo z delom nadaljevali. Nadaljevali bomo tako, da bomo najprej brez razprave, ker je bila ta že končana, odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1 [[...]]O členu v celoti. O 76. členu v celoti bomo odločali. Lahko nadaljujemo? Imate pregled pred seboj? [[Ne.]] Počakamo še pol minute. Je vlada pripravljena? Lahko? Poslanke in poslanci? Smo na 15. strani pregleda in odločali bomo po končani razpravi, ta zdaj ni več mogoča, o 76. členu. Drži? Drži. To dajem na glasovanje. Glasujemo o predlogu za 67. člen. Seveda bom zdaj prosil, ker bomo [[...]]Zdaj smo med glasovanjem, prosim za mir v dvorani. Takoj imamo že prve probleme. V dvorani nas je navzočih dovolj. Rad bi samo spomnil, da po sedanjem načinu glasovanja glasovanje ne bo mogoče, če ne bomo glasovali v zadostnem številu. To pomeni, da tisti, ki ne želijo glasovati za ali proti, morajo nujno pritisniti vsaj tipko "kvorum". V dvorani nas je sicer dovolj navzočih, da bi lahko nadaljevali. Še enkrat dajem na glasovanje 76. člen. Glasujemo. Vljudno prosim kolegice in kolege, če se lahko opredelijo do predloga. Navzočih je 49 kolegic in kolegov. 45 jih je bilo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Na 16. strani pregleda imamo dva amandmaja, pod zaporedno številko 1 in 2. Sprašujem, ali želi kdo k obema besedo? [[Da.]] Prosim, imate besedo.
K 80. členu. Predlagani amandma upošteva rast stroškov tudi v naslednjih letih. Glede na to, da je država z ukinitvijo olajšav pri nakupu avtomobilov po zakonu o prometnem davku prihranila cca 2,5 milijarde tolarjev, vladni predlog dodatka za velike družine pa bo znašal oziroma bo vreden približno milijardo 800 milijonov tolarjev, kar je seveda precej manj, kot je bilo prej namenjeno za večje družine, se nam zdi smiselno, da pri tem členu podpremo tudi amandma, ki je nekako ugodnejši za družine z več družinskimi člani, kot ga je pa predlagala vlada. Hvala lepa.
Hvala lepa, kolegica Tisovic. Želi še kdo besedo? Predstavnica vlade, državna sekretarka, prosim.
Pojasnila bi rada, da, prvič, ocena o stroških, ki jih je prihranila vlada, je seveda samo hipotetična; drugič, predlog, ki sta ga pripravila mag. Janez Drobnič in dr. France Cukjati, ta hip pomeni slabši seštevek oziroma znesek, ki bi ga bile družine deležne po našem predlogu; in tretjič, vsi zneski, ki so v tem zakonu, so nominalni zneski in se usklajujejo enotno z rastjo življenjskih stroškov, zato bi bilo to tudi odstopanje od principa glede na vse ostale pravice. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Opozarjam, če bo prvi amandma sprejet, potem je drugi izključen. O tem bomo glasovali. Ne želi več nihče besede? [[Ne.]] Najprej glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1. Tega dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 51 kolegic in kolegov, 11 jih je predlog podprlo, 38 jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da predlog ni dobil potrebne podpore. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 2. Glasujemo. Prosim, da se opredelite. 50 nas je navzočih, 49 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Sedaj lahko glasujemo še o besedilu 80. člena v celoti. Tega dajem na glasovanje. Prosim, da se opredelite. 46 nas je navzočih, 45 za in nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Besedilo 80. člena je dobilo podporo. K 84. členu imamo tri amandmaje. Sprašujem, ali želi kdo besedo o njih? Predstavnica vlade, prosim.
Hvala lepa. Ne glede na to, da na to točko ni razprave, tukaj je bil pripravljen amandma. Jaz bi želela nekaj pojasniti. Že na odboru je bilo veliko govora o kategorizaciji in kategorijah otrok, ki naj bi jih vključili tudi v tekst zakona. Moram povedati, da je pripravljavec gradiva računal, da bo na podlagi zakona o usmerjanju otrok s posebnimi potrebami prišlo v nadaljevanju tudi do novega pravilnika o razvrščanju otrok. Zato je predlagatelj pravzaprav izpustil vse možnosti, ki jih navaja v 47., 84. in 88. členu, ko govori o otrocih, ki potrebujejo posebno nego. Predlagamo, da v zvezi s členi, ki so tukaj predlagani, sprejmemo in podpremo samo predlog vlade, do tretjega branja pa te tekste, glede na to, ali bo pravilnik sprejet do tega časa ali ne, ustrezno amandmiramo. Hvala.
Hvala za to pojasnilo. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Glasovali bomo o amandmajih. Po vrstnem redu najprej o amandmaju pod zaporedno številko ena k 84. členu na 16. strani pregleda. Glasujemo. Prosim kolegice in kolege, da se opredelijo. Navzočih je 51 kolegic in kolegov, 11 jih je bilo za, 38 proti. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 38.]] Amandma ni dobil potrebne podpore. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko dva k 84. členu. Glasujemo. Vljudno prosim, da se opredelite do amandmaja pod zaporedno številko dva k 84. členu. Navzočih je 53 kolegic in kolegov, 47 jih je bilo za, 1 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Amandma je dobil potrebno podporo. Na koncu še amandma pod zaporedno številko 3. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 3 k 84. členu. Glasujemo. Smo sredi glasovanja. Jaz predlagam, če bi koncentracija padla, bomo raje naredili nekaj minutni premor med sejo, sicer pa predlagam, da smo,če je mogoče, osredotočeni na delo, morda tam po koncu tega zakona naredimo nekaj minut pavze in potem preidemo na 2. točko. Zdaj pa bi prosil vse, da smo, kolikor je mogoče, zbrani. Še enkrat, glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 3. Prosim glasujemo. Vljudno vas vabim, da se opredelite do tega amandmaja. 52 nas je navzočih. 26 za in 22 proti. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 22.]] Amandma je dobil potrebno podporo. Zdaj glasujemo še o besedilu 84. člena v celoti. Besedilo člena v celoti je na glasovanju. Prosim, da se opredelite. Še enkrat bom dal besedilo člena v celoti na glasovanje. Predlog je v glasovanju in vljudno prosim kolegice in kolege, da se opredelijo do predloga. 48 nas je navzočih. 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Predlog je sprejet. K 86. členu imamo en amandma. Želi kdo o njem besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 86. členu. Glasujemo. Smo sredi glasovanja in prosim, če glasujete za, proti ali če ste za tipko kvorum, vzdržani. 51 nas je navzočih. 49 jih je bilo za predlog, nihče proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Zdaj lahko odločimo še o 86. členu v celoti. Glasujemo. Glasujemo o besedilu 86. člena, kot je bilo z amandmajem spremenjeno. 50 nas je navzočih in toliko jih je bilo tudi za, nihče proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Besedilo je sprejeto. K 88. členu imamo dva amandmaja. Želi kdo o njima besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in opozarjam, če bo sprejet amandma pod zaporedno številko 1, o drugem ne bomo glasovali, ker se izključujeta. Dajem najprej amandma pod zaporedno številko 1 k 88. členu na glasovanje. Glasujemo. Prosim, če se opredelite. Za amandma jih je bilo izmed 53 kolegic in kolegov 41 za, 9 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma dobil potrebno podporo. Tako o drugem ne bomo glasovali, razen seveda o členu v celoti. Člen v celoti je na glasovanju. Prosim, da se opredelite. Za besedilo 88. člena je izmed 51 poslank in poslancev glasovalo 47, 3 pa so temu nasprotovali. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen sprejet. V pregledu nimate amandmaja k predlogu zakona, ki ga je vložil kolega Potrč. To je amandma k 91. členu poslanske skupine. Imamo vsi ta amandma pred seboj? Lahko o njem razpravljamo in odločamo? Želi kdo besedo? [[Nihče.]] V odločanje dajem amandma k 91. členu. Glasujemo o njem. Smo sredi glasovanja. Vljudno prosim, da se opredelite do predloga. Navzočih nas je 53, od tega 47 za in 3 proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Zdaj bomo glasovali o besedilu 91. člena v celoti. Dajem ga na glasovanje. Za tak predlog je izmed 51 glasovalo 46 kolegic in kolegov, 1 mu je ugovarjal. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je sprejet. Imamo en amandma k 93. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 93. členu na 18. strani pregleda. Glasujmo! Prosim kolegice in kolege, če se opredelijo do predloga. Navzočih je 49 poslank in poslancev, 47 jih je bilo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dobil amandma potrebno podporo. Zdaj glasujemo še o besedilu 93. člena v celoti. Glasujmo! O besedilu člena v celoti še enkrat glasujemo. Zelo vljudno vas prosim, da se opredelite za ali proti oziroma s pritiskom na tipko kvorum omogočite, da odločimo o tem amandmaju, o tem predlogu. Navzočih jih je 50, 48 jih je bilo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Prehajamo na obravnavo in odločanje o amandmaju k 103. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko ena k 103. členu. Glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 53 kolegic in kolegov, 46 jih je za, 4 so proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 4.]] Amandma je dobil potrebno večino. Tako sedaj lahko odločamo z glasovanjem še o besedilu člena v celoti. Glasujemo. Glasujemo o besedilu 103. člena. Izmed 49 jih je bilo 46 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Tako smo besedilo 103. člena tudi podprli. K 105. členu imamo en amandma. Želi kdo o njem razpravo? [[Da.]] Najprej dr. Cukjati.
Jaz bi samo vprašal predlagatelja, kaj ga je navedlo k temu, da je ključ indeksacije oziroma revalorizacije prejemkov spremenil, in sicer z indeksa rasti cen življenjskih potrebščin na izhodiščno plačo za negospodarske dejavnosti. Saj vemo, da so vsa ta nadomestila pač namenjena temu, da krijejo življenjske potrebščine otrok in bi tudi v tem smislu in zaradi tega moralo ostati, da pravzaprav ključ valorizacije oziroma usklajevanja ostane indeks rasti cen življenjskih potrebščin.
Hvala lepa. Še nekdo se je prijavil. Da, kolega Sok.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Jaz pa bi se temu vprašanju pridružil z naslednjim in bi rad predlagatelja vprašal, zakaj je v prvem odstavku potreben drugi stavek. V prvem odstavku pravi, "starševska nadomestila se usklajujejo z rastjo izhodiščne plače za negospodarske dejavnosti", potem pa pravi "o uskladitvah odloča minister". Sprašujem, na podlagi kakšnih kriterijev in zakaj, če smo že v prvem odstavku zapisali, da se usklajevanje vrši z rastjo izhodiščne plače. Torej,načeloma temu amandmaju ne nasprotujemo, ampak mislimo, da je ta stavek nepotreben ker daje ministru še neko možnost, da mimo zakona sprejema neke drugačne uskladitve in uskladitvene načrte. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želite pojasniti? Prosim. Na obe vprašanji? Gospa državna sekretarka.
Na prvo vprašanje mislim, da je odgovor sorazmerno enostaven, ker starševska nadomestila rastejo tako, kot se usklajujejo plače. Nadomestilo, če je 100%, ne more rasti drugače, kot rastejo plače. Denarni prejemki pa rastejo z rastjo cen življenjskih stroškov, ki so pa lahko celo ugodnejši, kot pa sama rast plač. Zakaj pa o uskladitvah odloča minister? Zato, da so razumljivi in točni datumi, od kdaj kaj velja. Drugače so pa to izračuni
Je potrebno še kakšno pojasnilo? Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Potem bomo odločali o amandmaju k 105. členu; če ga sprejmemo, sprejmemo hkrati tudi besedilo tega člena. Glasujemo o amandmaju k 105. členu in s tem tudi o besedilu člena v celoti. Prosim, če se opredelite. 51 nas je navzočih, 45 jih je bilo za predlog, 5 mu jih je nasprotovalo. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da smo tako sprejeli tudi besedilo 105. člena. Na 19. strani našega pregleda imamo predlog za novo 3. poglavje ter nova 105.a in 105.b člen. Sprašujem, ali želi kdo razpravljati o tem predlogu? Kolega Sok.
Hvala za besedo. Glede 105. člena bi rad predstavnika vlade vprašal, kaj pomenijo besede "vse spremembe" v drugem odstavku 105. člena? Po našem prepričanju bi bilo potrebno [[...]]
Se opravičujem! Mislim, da je prišlo do mikrofonije. Samo hipec! Ali komu zvoni telefon, kar sicer ni ne olikano ali lepo?
Ali izpraznimo dvorano?
[[Smeh.]] Prosim, nadaljujte.
Torej, če ponovim vprašanje. V drugem odstavku je navedeno, da mora vsakdo sporočiti centru vse spremembe, ki so vezane na ta zakon oziroma pravice v zvezi s starševskimi prejemki. Sprašuje predlagatelja, zakaj niso tu predvideli, katere so te spremembe. Zakaj niste natančno napisali, ker potem v drugem, 105.b členu, govorite o tem, da se preveč plačana plačila oziroma neupravičeno pridobljena denarna sredstva morajo vračati. Vendar če ni natančno določeno, potem bo v praksi prihajalo do različnega tolmačenja tega člena, in se bojim, da takšnega, kot je napisan, ne bo možno izvajati.
Želi še kdo besedo? Gospa državna sekretarka.
Hvala. Glejte, v tretjem odstavku piše: "Spremembe, ki jih je treba sporočiti centru, so zlasti...," in tu je navedeno, katere so tiste, ki jih je treba sporočiti, in te se potem nanašajo na drugi odstavek. Hvala.
Kolega Sok.
Tudi v tem odstavku je napisano "pisno". Tole sem si jaz podčrtal, "so zlasti". Kaj pa pomenita besedi "so zlasti"? Spet smo pri tistem, da ni natančno navedeno. In potem za besedama "so zlasti" naredite dvopičje in pravite: "Pomembne spremembe v tekočih dohodkih družine." Kaj pa so "pomembne spremembe"? Za nekoga je lahko pomembna sprememba tisočak, za nekoga, ki pa zasluži ogromno, pa lahko več milijonov ni pomembna sprememba. Predlagal bi, če se da, da ta člen do tretje obravnave dopolnite in v njem natančno napišete, katere so tiste pomembne spremembe, in potem bo člen postal konsistenten in veliko bolj jasen. Opozarjam tudi, da izpustite besedo "zlasti" in decidirano napišete, kaj je tisto; potem ne bo prihajalo do različnega tolmačenja zakona.
Gospa državna sekretarka.
Rekla bi toliko, tu so navedene sicer potrebne spremembe, zato ker te določajo, v kateri dohodkovni razred se razporediš; če se spremeni število otrok, če se spremeni dohodek na družino, se točno ve, da je povezano s tem, da lahko preideš v drugo lestvico. Se pa z vami strinjamo, da je možno to še bolje dopolniti, in predlagamo, da do naslednje seje še bolj decidirano zapišemo, katere so.
Vztrajate pa pri amandmaju? Vztrajate pri amandmaju, gospa državna sekretarka, glasujemo o njem? [[Da.]] Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Potem bomo o predlogu amandmaja pod zaporedno številko 1 na 19. strani našega pregleda tudi glasovali. Prosim, da opredelite svoje stališče. Smo sredi glasovanja o amandmaju pod zaporedno številko 1 za novo III. poglavje in novi 105.a in 105.b člen. 49 nas je. 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Tako je predlog sprejet. K 106. členu imamo en amandma. Želi kdo o njem razpravo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 106. členu. Bomo še enkrat glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 106. členu. Vljudno prosim kolegice in kolege, če se lahko opredelijo. Navzočih nas je 51. 40 jih je bilo za, 6 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 6.]] Amandma je bil sprejet. Zdaj lahko glasujemo še o besedilu 106. člena v celoti. Glasujemo in vas vabim, da se opredelite do besedila 106. člena. 47 nas je navzočih. 39 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Besedilo je sprejeto. K 107. členu imamo dva amandmaja. Želi kdo o njih razpravo? Ugotavljam da ne in jo zaključujem. Prehajamo najprej na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 107. členu. Prosim, da glasujemo. Prosim, če lahko glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 107. členu. 47 nas je navzočih. 43 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 107. členu. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. 46 nas je navzočih. 43 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Tako je s tem amandmajem spremenjen tudi člen v celoti. K 108. členu imamo dva amandmaja. Želi kdo o njih razpravo? Prosim, kolega dr. Cukjati.
Glede na to, da smo že od začetka črtali poglavje o subvencijah za zaposlovanje staršev in se to nadaljuje skozi ustrezne člene, tukaj je predlagano tudi črtanje, da naj bi ministrstvo in zavod Republike Slovenije za zaposlovanje vodila evidence o subvencijah za zaposlovanje staršev. Bilo je rečeno, da bo problem subvencij prenešen v drugo zakonodajo oziroma v druge podzakonske akte. Tukaj brišemo, da se bo sploh vodila evidenca o subvencijah. Predlagam, če se bo vprašanje subvencij reševalo drugje, da bi pred tretjim branjem tegazakona dobili tudi osnutek ali na nek način zagotovilo, kje se bo to reševalo in kako.
Hvala lepa. Gospa državna sekretarka.
Hvala lepa. Seveda se to nanaša na subvencije po tem zakonu. Mi ne moremo urejati nečesa, kar bo določal potem drug zakon ali drug pravilnik. Jaz sem pa že zadnjič pojasnila, da bo jeseni v proceduri nov pravilnik, ki bo subvencioniral tudi taka delovna mesta. Tega jamstva vam pa jaz ne morem dati, ker bo vlada sprejemala. Po tem zakonu je pa to brezpredmetno. Hvala.
Hvala. Želi še kdo besedo? Ugotavljam, da ne in zaključujem razpravo. Najprej bomo glasovali o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 108. členu na naši 21. strani pregleda. Prosim, da glasujemo! Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 108. členu. Smo sredi glasovanja, prosim da se opredelite. Navzočih je 47 kolegic in kolegov. 40 jih je bilo za, 2 pa proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Prosim, da glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 108. členu, s tem pa tudi o besedilu 108. člena. Bomo ponovili to glasovanje. Še enkrat vas vabim, da se opredelite pri glasovanju o besedilu 108. člena. Gre za amandma pod zaporedno številko 2. Prosim, da se opredelite. [[Glas iz ozadja.]] V dvorani nas je dovolj. 54 nas je v dvorani. Jaz bom še enkrat prosil kolegice in kolege, da se opredelijo do - dajem na glasovanje - amandmaja pod zaporedno številko 2. Prosim, če se opredelite do amandmaja pod zaporedno številko 2. [[Glasovi iz ozadja.]] No, potem tukaj ne gre za nesklepčnost. V dvorani nas je dovolj. Dajem 10 minut odmora in nadaljujemo točno ob 16.00. V dvorani nas je dovolj. Očitno gre za druge stvari. Ob 16.00 uri nadaljujemo.
Glasujemo tretjič o amandmaju pod zaporedno številko dva na 21. strani našega pregleda k 108. členu. Če bomo amandma sprejeli, bomo v celoti spremenili tudi 108. člen. To dajem na glasovanje. Glasujemo. Vljudno prosim, če se lahko opredelite do predloga. Prosim, če se lahko opredelite. Navzočih je 54 kolegic in kolegov, 45 jih je bilo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Tako smo ta predlog in s tem besedilo 108. člena tudi sprejeli. K 109. členu imamo dva amandmaja. Želi kdo besedo? Dr. Cukjati.
Iz teh amandmajev izhaja, da se širi nabor podatkov, ki naj bi se zbirali z namenom, da bo spremljanje stanja in pa vseh teh prejemkov evidentno in čisto. Vendar je tukaj kar nekaj teh podatkov, ki so po nepotrebnem poglobljeni in razširjeni. Če pozorno pogledate, kaj vse se bo zbiralo od podatkov, je vmes tudi nekaj takih, kot, recimo, podatki o gospodinjstvu, ko se sedaj s prvim amandmajem vnašajo tudi številke tekočih računov, hranilnih knjižic, nerezidenčnih računov tujcev in podobno. Predvsem pa me moti v drugem amandmaju 109. člena, kjer piše "podatke o zdravstvenem stanju", pa ne samo podatke o zdravstvenem stanju otroka ali prizadetega, tistega, ki naj bi prejemal podporo, ampak vseh družinskih članov. Ne vem, kako si to vi predstavljate, da naj bi se potem vsi zdravstveni podatki vseh vas, vseh tistih družinskih članov zbirali tukaj na tem mestu, seveda podatki, do katerih pridejo tudi nepoklicani ljudje in podatki, ki so včasih zelo nerodni, vam povem, zelo nerodni. Poglejte, stara dikcija oziroma v prvotnem besedilu je v 108. členu rečeno, ne podatki o zdravstvenem stanju kar počez, ampak zdravstvene izvide in mnenja, ki so potrebni za uveljavljanje pravice do denarnih prejemkov. Menim, da je to povsem zadosti, povsem zadostuje. Ni potrebno, da se tam notri tudi ve o prebolelih spolnih boleznih ali pa morda o umetnem oplojevanju ali morda o aidsu, ki ga ima posameznik ali morda, ne vem kakšnih stvareh, ki so za posameznika lahko zelo nerodni. Zaradi tega predlagam, da se 109., torej drugi amandma v tem smislu ali popravi ali ne sprejme, vsekakor pa to ne sodi kar počez, da se zbirajo vsi zdravstveni podatki vseh družinskih članov.
Hvala lepa. Gospa državna sekretarka.
Hvala lepa. Rada bi pojasnila, da je v nekaterih členih točno določeno, kdaj se ugotavlja zdravstveno stanje. In recimo, tudi za družinske člane glejte, imate v 20. členu, kdaj ima oče pravico do porodniškega dopusta, ko je to pogojeno tudi z zdravstvenim stanjem matere, ki je pač začasno ali trajno nezmožna vzdrževati in vzgajati, negovati otroka. Tako bi zdaj seveda morali za vsak člen, ko se to nanaša, seveda je pa popolni nesmisel, da bi ugotavljali zdravstveno stanje vseh članov. Zato tudi piše: "evidence s prejšnjega člena vsebujejo naslednje osebne podatke za posameznika oziroma njegove družinske člane." Se pravi, da je vezano na potrebo po tem, da iščemo ta podatek za konkretno pravico, ne pa kar nasploh in za vse. Hvala.
Dr. Cukjati.
Mislim, da bi bila ta obrazložitev povsem sprejemljiva, če bi sprejeli prejšnjo dikcijo, ki jo ponovno ponavljam in ki se mi zdi zelo korektna in tudi dosega vse cilje, ki jih vi tukaj navajate. In sicer, citiram, "zdravstvene izvide in mnenja, ki so potrebni za uveljavljanje pravice do denarnih prejemkov."
Hvala lepa. Želi še kdo sodelovati v razpravi, sicer jo bomo zaključili. Zaključujem razpravo. Glasovali bomo najprej o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 109. členu. Glasujmo! Vljudno vas prosim, da se opredelite do predloga amandmaja pod zaporedno številko 1 k 109. členu. Navzočih je 56 kolegic in kolegov. 42 jih je glasovalo za, 11 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 11.]] Amandma je sprejet. Sedaj pa glasujemo še o amandmaju, da se spremeni 109. člen v celoti. Ta predlog dajem na glasovanje. Glasujemo. Prosim, da se do predloga opredelite. Za ta predlog je izmed 54 kolegic in kolegov, glasovalo 40, 10 pa jih je bilo proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 10.]] Besedilo 109. člena je sprejeto. K 110. členu imamo dva amandmaja. Želi kdo besedo o njima? [[Ne.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 110. členu. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 110. členu. Navzočih je 50 kolegic in kolegov. 45 jih je predlog podprlo, eden ali ena mu je nasprotoval oziroma nasprotovala. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je dobil potrebno večino. Predlagam, da glasujemo še o amandmaju, da se spremeni 110. člen v celoti. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. 49 je navzočih. 43 za, nihče proti [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Tako je besedilo tega člena usklajeno. Na 24. strani našega pregleda imamo dva, imamo torej predlog za nova 110.a in 110.b člen. Želi kdo o njima razpravo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 110.a členu. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 110.a členu. 54 nas je navzočih. 46 je bilo za, 3 so bili proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 3.]] Amandma je sprejet. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. Prosim, da se opredelite do drugega amandmaja. Navzočih nas je 54. 47 nas je bilo za, 3 smo bili proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 3.]] Predlog je dobil potrebno podporo. In glasujemo še o členu [[...]]S tem smo zaključili glasovanje o 110. členu. K 111. členu imamo en amandma. Želi kdo o njim razpravljati? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo, prehajamo na amandma pod zaporedno številko 1 k 111. členu na 25. strani našega pregleda. Prosim, da se do tega predloga opredelite. 47 nas je navzočih, 40 za in 2 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog dobil potrebno podporo. Glasujemo še o 111. členu v celoti. Prosim, da se opredelite. Glasujemo o besedilu 111. člena v celoti. Za tak predlog je bilo izmed 51 navzočih 43, 2 sta bila proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Imamo amandma k 116. členu, se pravi, predlog za novi 116.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Razpravo zaključujem. Predlog za novi 116.a člen dajem na glasovanje. Glasujemo o predlogu za novi 116.a člen. Navzočih nas je 51, 46 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. K 117. členu so vloženi trije amandmaji. Želi kdo o njih razpravljati? Kolega Sok.
Hvala lepa. Želel bi razpravljati o prvem amandmaju k 117. členu, ki pravi, da se 117. člen črta. Torej, zakon, ki ga sedaj sprejemamo, je lahko dober ali pa ne; recimo, da je dober in da so v njem nakazane dobre rešitve. Toda to, kar nas v naši poslanski skupini zelo moti, je, da se obveznosti po tem zakonu prenašajo, bi rekel, v neko prihodnost. Veljati bi naj začele, kaj vem, nekatere leta 2002, nekatere 2003, nekatere 2004, in takšnih členov je v tem zakonu proti koncu, kjer se govori o uveljavitvi obveznosti države do upravičencev - takšni členi so: 117., 118., 119., 121., potem 121.a člen, ki je napisan dvakrat - opozarjam predlagatelje! - dvakrat je napisan isti člen, ne vem, ali gre za napako; in potem 122.b člen. Torej, ne bi se želel pri vseh teh členih oglašati, zato sem se oglasil pri tem 117. členu. In ko tako razmišljam in gledam, se mi zdi, kot da gre bolj za nek političen program, ki ga nekdo obljublja, ki ga vlada obljublja, kaj bo naredila, če bo leta 2004 še vedno na oblasti. Mislim, da bi morali zakone pisati tako, da bi zadeve, ki jih vlada obljublja, začele veljati tudi v obdobju neke vlade, ne pa da se to obdobje prenaša in se nekako nalaga, bi rekel, v breme tistih, ki bodo mogoče sestavljali vladno ekipo leta 2004, ko bi naj začela večina določb, ki so zapisane v tem zakonu, tudi veljati. Zato bo naša poslanska skupina podprla črtanje teh členov, kajti prepričani smo, da bi obveznosti, ki govorijo, recimo, o starševskih dodatkih, o dopustih za očeta in tako naprej, morale pravzaprav začeti veljati prej, ne pa leta 2003 in 2004, kot je v tem zakonu določeno. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Sok. Gospa državna sekretarka.
Hvala. Razlogi za to, da so vsebovani predlogi zamika izvajanja posameznih pravic, so zelo različni. Eden od teh je, da začnejo teči šele z dnem, ko bo sprejet zakon, pravice iz zavarovanja po tem zakonu. Drugi razlog je, da moramo in vzpostavljamo informacijski sistem, ki ga lahko šele na podlagi sprejetja tega zakona, in bo potem možnost šele določene pravice uveljavljati in jih tudi izvajati. Zato je vlada tudi predlagala, da v skladu z vnosom oziroma s pripravo informacijskega sistema izvajanje določenih pravic tudi zamaknemo. Hvala.
Kolega Sok!
Hvala lepa. Se lahko s tem strinjam, vendar moramo povedati, da se bojim, da ko se tako ti zakoni pišejo, da bo s tem zakonom nekako tako, kot je bilo z zakonom o otroškem dodatku, o univerzalnem otroškem dodatku. Najprej se je to zadevo prelagalo, potem pa, ko bi se jo moralo uresničiti po zakonu, je velika koalicija v tem parlamentu spremenila člen zakona in zadevo popravila. Torej, želel bi, da bi zakone pisali na nekih realnih predpostavkah. Torej, če se pač vlada zaveda, da ni finančnih možnosti v tej državi, potem je nesmiselno, da tudi neke zadeve obljubljamo in pravimo, leta 2004 pa boste to in to lahko uveljavili. To se mi zdi isto, kot če nekomu nekaj kažeš v ogledalu in mu rečeš, tisto tam v ogledalu je tvoje, to, kar pa imam jaz tu v roki, pa je moje. Torej, vlada bi naj to zadevo vzela resno, saj še lahko to popravite do tretje obravnave in te roke morebiti skrajšate na neko realno, na neko, bi rekel, realno rokovno razmerje, ne pa, da zadeve planirate tam do leta 2004, ko vemo, da se bodo prej zgodile volitve in bo potem spet mogoče, mogoče ne Bajukova ali kakšna druga vlada, morala izvajati neke zakone, ki jih sprejema ta parlament danes tukaj.
Gospa državna sekretarka.
Hvala lepa. Kljub temu da seveda obljubljate lahko tudi spremembe vlade in kakšnega drugega razmerja sil, mislim, da ta zakon in ti predlogi imajo povsem drugo naravo kot pa univerzalni otroški dodatek in višina otroškega dodatka. Razlogi, da smo se mu odrekli, smo toliko že govorili o njih, da res nima smisla, da bi obnovili to razpravo. Mislim pa, da vsi argumenti, ki sem jih naštela, so točni in da - bi rekla tako: da glede na to, da je v javnosti že znano, kakšne pravice prinaša ta zakon, da si vendarle nobena vlada ne bi upala teh predlogov umakniti. Hvala.
Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Potem bom to razpravo zaključil. Opozarjam državni zbor, da bi sprejetje prvega amandmaja pomenilo, da sta drugi in tretji izključena iz odločanja. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko ena k 117. členu. Glasujemo. Nekaj ne bo v redu. Moram prekiniti glasovanje. Ponavljam glasovanje. Še enkrat bom poskušal. Prosil bom naše sodelavce iz tehnične službe, če nam lahko priskočijo na pomoč. Poskušal bom še enkrat omogočiti glasovanje o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 117. členu. Dobro. Bomo počakali na prijazne sodelavce iz tehnične službe. Vabim državni zbor, da odloči z glasovanjem o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 117. členu. GLasujmo! Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 117. členu. Prosim, če se lahko opredelite. Navzočih je 62 kolegic in kolegov. 20 jih je bilo za, 34 proti. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da predlog ni dobil potrebne podpore. Zato bomo odločili o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 117. členu. Glasujmo! [[...]] [[Glas iz ozadja.]] [[...]]Umik? Prekinjam glasovanje. Ste ta umik najavili, kolega Brenčič?
Gospod predsednik! V pregledu je napovedani umik. In glede na to, da smo zdaj pri amandmaju številka 2, je napisano "napovedan umik" in ga umikam. Hvala.
Tukaj nam ne preostane drugega, kot da smo, kolikor se da natančni. 193. člen pravi: "Predlagatelj amandmaja ga lahko umakne ali spremeni do začetka glasovanja o amandmajih k členu, h katerim je bil predlagan amandma." To bi pomenilo, da moramo glasovati, da ne bi zdaj ustvarjali nek precedens, h kateremu se moramo zatekati. Tako bomo kljub temu ta amandma dali na glasovanje. Če prav razumem, se vizavzemate za to, da ni sprejet. Drži? [[Da.]] Ta predlog bomo torej dali na glasovanje. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2. 65 je navzočih, 17 za, 46 pa proti. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. In lahko odločimo še o amandmaju pod zaporedno številko 3 k 117. členu. Glasujemo. Amandma pod zaporedno številko 3 k 117. členu. Navzočih je 57 kolegic in kolegov. Za jih je bilo 44, 7 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 7.]] Amandma je bil sprejet. Tako lahko odločimo o besedilu 117. člena v celoti. Glasujemo. Glasujemo o 117. členu v celoti. Prosim, da se opredelite. Navzočih nas je 54, 43 za in 6 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 6.]] Člen je sprejet. K 118. členu je bil vložen amandma, ki je umaknjen. Vlada je umaknila amandma. K 118. členu? Je umaknjen? Prosim, da ne bo kakšnih napačnih odločitev, samo sekundo. Tukaj imam zapisano, da je bil umik. Bomo preverili. Predlagatelj je vlada, poleg tega pa tudi kolega Drobnič in kolega Cukjati. Amandma ostaja v proceduri. Da. Torej bomo odločali o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 118. členu. Želi kdo besedo pri tem? [[Nihče.]] Dajem na glasovanje amandma pod zaporedno številko 1 k 118. členu. 58 nas je navzočih, 42 za, 9 proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 9.]] Amandma je sprejet, s tem je člen črtan. In lahko preidemo na obravnavo amandmajev k 119. členu. Želi kdo besedo? [[Ne.]] Amandmaja se izključujeta. Če bo sprejet amandma pod zaporedno številko 1, postane drugi brezpredmeten. Amandma pod zaporedno številko 1 dajem na glasovanje. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1 k 119. členu. 62 nas je navzočih, 14 za, 43 proti. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 43.]] Amandma ni bil sprejet. In lahko odločimo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 119. členu. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 2 k 119. členu. Navzočih nas je 57, 48 za, eden proti. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Glasujemo o 119. členu v celoti. Prosim, da se opredelite. Navzočih nas je 55, 47 za, štirje proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti štirje.]] Ugotavljam, da je besedilo 119. člena sprejeto. K 121. členu imamo vložene štiri amandmaje. Želi kdo o njih besedo? Kolega Brenčič.
Hvala lepa. Prvi in drugi amandma umikam.
Kolega Brenčič umika prvi in drugi amandma. Želi še kdo besedo? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko 3 na 28. strani našega pregleda. Glasujemo. Prosim, da se opredelite. 56 nas je, 44 za, 5 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Imamo amandma pod zaporedno številko 4, o katerem bomo glasovali. Prosim, da se opredelite. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 4. O amandmaju pod zaporedno številko 4 je glasovalo 47 kolegic in kolegov, 41 jih je bilo za, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Zdaj glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo! Glasujemo o členu v celoti. Prosim, da se opredelite. Besedilo člena je bilo sprejeto. Tako je glasovalo 46 kolegic in kolegov od 55, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je besedilo člena sprejeto. K 122. členu imamo vložen en amandma. Želi kdo besedo? Kolega Brenčič umika amandma. Imamo predlog za novi 122.a in 122.b člen. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Odločati moramo samo o enem amandmaju. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko 1, se pravi, za novi 122.a in 122.b člen. Glasujemo. Prosim vas, da se opredelite za novi 122.a in 122.b člen. 50 nas je navzočih, 45 za in 2 proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Na zadnji strani našega pregleda imamo amandma k 123. členu. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Na glasovanje dajem amandma pod zaporedno številko 1 k 123. členu. Glasujemo. Glasujemo o amandmaju pod zaporedno številko ena k 123. členu. Prosim, da se opredelite. Navzočih nas je 51, 45 za, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Amandma je sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo o členu v celoti. Vljudno vas vabim, da se opredelite do predloga za člen v celoti. 52 nas je navzočih, 48 za, nihče proti. (Za je glasovalo 48.)(Proti nihče.) Tako je 123. člen sprejet. Imamo amandma pod zaporedno številko ena k 124. členu. Želi kdo besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na odločanje o amandmaju pod zaporedno številko ena k 124. členu. Prosim, da se opredelite. Za amandma je izmed 47 glasovalo 41 kolegic in kolegov, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Glasujemo še o besedilu 124. člena v celoti. Glasujemo. Glasujemo o 124. členu predloga zakona v celoti. Navzočih nas je 55, 50 nas je bilo za, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Tako je bil predlog sprejet. Končno odločamo o amandmaju pod zaporedno številko ena k 125. členu - to je tudi zadnji amandma v pregledu. Glasujemo. Navzočih nas je 57, 49 za, 1 proti. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Amandma je bil sprejet. Še o členu v celoti glasujemo. To je 125. člen. Prosim, da se opredelimo še do besedila člena v celoti. Za je glasovalo izmed 52 49 kolegic in kolegov, 1 pa je nasprotoval. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 1.]] Tako smo tudi ta zadnji predlog sprejeli. Zato lahko državni zbor preide na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ali želi kdo besedo? Ugotavljam, da nihče. Prehajamo na odločanje o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Ta predlog dajem na glasovanje. Odločamo o preostalih členih. Navzočih je 55 kolegic in kolegov, 51 za, nihče proti. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Tako lahko preidemo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo o tem besedo? Ker ne želi, prehajamo na odločanje o naslovu zakona. Glasujemo o naslovu zakona. Glasujemo o naslovu zakona. 58 nas je navzočih, 55 nas je bilo za naslov zakona, nihče temu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. V razpravo dajem še naslednji predlog sklepa: "Predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije." Želi kdo o tem besedo? [[Nihče.]] O tem predlogu glasujemo. Glasujemo o predlogu, da predlog zakona za tretjo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije. Prosim, da se opredelite. Navzočih nas je 48, 47 nas je bilo za ta predlog, nihče mu ni nasprotoval. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 12. TOČKO DNEVNEGA REDA - PRVA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O POSTOPKU PRIZNAVANJA KVALIFIKACIJ DRŽAVLJANOM DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE ZA OPRAVLJANJE REGULIRANIH POKLICOV OZIROMA REGULIRANIH POKLICNIH DEJAVANOSTI V REPUBLIKI SLOVENIJI. Vabim predstavnika vlade, da se pridruži delu državnega zbora. Smo torej pri 12. točki dnevnega reda. Sprašujem predstavnico vlade, ali želi besedo? Kar mirno zadihajte. Prosim, gospa državna sekretarka.
Hvala, gospod predsednik. Pred nami je eden od zakonov iz paketa tako imenovane evropske zakonodaje, in sicer zakon o postopku priznavanja kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije za opravljanje reguliranih poklicev. Gre za zakon, ki bo služil kot osnova za uveljavitevkasnejših, bom rekla, pogojev prostega pretoka oseb. Sam zakon, tako kot je pripravljen in predložen, je usklajen z evropskim pravnim redom, z obstoječimi direktivami. Osnova za pripravo tega zakona je v državnem programu sprejemanja za prevzem pravnega reda Evropske unije in ustreza značilnostim našega pravnega sistema. Predlog zakona sistemsko ureja postopek priznavanja kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije. Sam zakon, tako kot je pripravljen, zagotavlja celovito ureditev priznavanja vsehkvalifikacij, ki jih predpisujejo omenjene direktive. Zagotavlja enoten postopek, ki ga vodi urad za priznavanje kvalifikacij ter omogoča potrebno pravno jasnost glede pogojev za pridobitev odločbe o priznanju kvalifikacij za opravljanje določenega reguliranega poklica. Naj vas spomnim, da smo pred nekaj dnevi obravnavali strategijo razvoja trga dela, v kateri smo zelo jasno povedali, da si Slovenija prizadeva za deregulacijo določenega števila poklicev in seveda ravno ta zakon, ki je pred nami, vključuje kar precejšnje število še vedno reguliranih poklicev v Sloveniji, ki jih bomo v naslednjih nekaj letih morali deregulirati. No in to, kar je pomembno: na ta način urejamo praktično vertikalno povezavo z ministrstvi, ki so pristojni za izvajanje pogojev pri opravljanju posameznih poklicev, na eni strani, hkrati pa omogočamo, da bodo člani držav Evropske unije na enem mestu lahko opravili vse potrebno za pridobitev ustreznega izkaza o pogojih opravljanja poklicev v Republiki Sloveniji. To, kar je zelo pomembno je tudi to, da s tem aktom opredeljujemo, da se bodo na enem mestu in po enakem postopku priznavale tudi kvalifikacije državljanom tretjih držav in pa s tem zakonom je urejen tudi način in sistem priznavanja kvalifikacij in poklicev vseh tistih državljanov, ki so jih pridobili v času bivše Republike Jugoslavije, to je pred 25.6. leta 1991. Sam zakon, tako kot je zastavljen, predvideva in predlaga ustanovitev posebnega urada, seveda, prek tega urada se vodijo vsi potrebni pravni in upravni postopki za izdajo ustreznega certifikata oziroma priznanja o poklicu; seveda, skozi sam postopek pa bo urad sodeloval z vsemi ministrstvi, ki so pristojna za izdajo ustreznih potrdil in pogojev, ki so potrebni za opravljanje posameznega poklica. To, kar bi želela posebej poudariti, je, da naj bi se urad po našem predlogu pričel vzpostavljati že v letošnjem letu. Namreč, gre za to, da je nekatere naloge treba izvesti pred vstopom Slovenije v Evropsko unijo in seveda predvsem na področju ustvarjanja potrebnih baz podatkov in predvsem sodelovanja pri potrebni deregulaciji poklicev, bi lahko bil tudi korak bliže k izvajanju te naše strategije razvoja trga dela. No, in pa še dejstvo, da predlagamo, da se zakon uveljavi v letošnjem letu, začne se izvajati ob vstopu, da pa seveda so nekatere naloge, ne glede na to, kdaj se začnejo izvajati, vendarle potrebne že s pričetkom konec letošnjega leta oziroma v začetku leta 2002. Sam zakon, tako kot je nekje predložen, pričakujemo, da je - oziroma tudi je - v celoti usklajen z evropskim pravnim redom in sledi vsem intencam posameznih direktiv s tega področja. Hvala.
Hvala lepa vam, gospa državna sekretarka. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide, ki je pristojno delovno telo. Vabim predsednika k besedi.
Hvala lepa, gospod predsednik, za besedo. Kolegice, kolegi, poslanke in poslanci, spoštovana državna sekretarka gospa Staša Baloh Plahutnik. No, odbor kot matični odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide je predlog zakona obravnaval na 7. redni seji dne 7. junija leta 2001. Člani odbora so se poleg predloga zakona in mnenja sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve seznanili tudi s pripombami zbornice laboratorijske medicine in zbornice fizioterapevtov Slovenije k zakonu. Uvodno predstavitev zakona je podala, tako kot danes, gospa državna sekretarka. Treba pa je povedati, da so se člani odbora seznanili tudi s pisnim mnenjem sekretariata, ki ga je predstavnik sekretariata podal tudi ustno in v njem opozoril oziroma podal pripombe pravnotehnične narave k 1., 4. in 5. členu ter na tretji odstavek 7. člena in drugi odstavek 9. člena. Odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide je na koncu predlagal državnemu zboru, da v skladu s 185. členom poslovnika sprejme sledeča sklepa. Prvi sklep: "Predlog zakona o postopku priznavanja kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma reguliranih poklicnih dejavnosti v Republiki Sloveniji, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Drugi sklep: "Predlog zakona za drugo obravnavo pripravi vlada Republike Slovenije in pri tem upošteva naslednje stališče: 'Predlagatelj naj ustrezno upošteva pripombe sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve.'." To pa je tudi vse. Hvala.
Hvala lepa, predsednik. Želi sekretariat besedo? [[Ne želi.]] Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin. Besede ne želi nihče, zato vabim k besedi poslanke in poslance. Prav tako ni prijave k razpravi, zato zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na razpravo o sklepih in stališčih. Najprej dajem v razpravo prvi sklep matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Predlog zakona o postopku priznavanja kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma reguliranih poklicnih dejavnosti v Republiki Sloveniji, prva obravnava, je primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo." Želi kdo o tem predlogu sklepa besedo? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Vabim kolegice in kolege, da pridejo v dvorano, da bi lahko odločali o tem sklepu. Glasujemo o predlogu sklepa. Za hip bomo počakali. Ali lahko prosim kolegice in kolege, da se pridružijo delu v glavni dvorani? Mislim, da nas je dovolj v dvorani. Še enkrat torej dajem na glasovanje predlog sklepa. Zelo vljudno vas prosim, da se opredelite do predloga sklepa. Prosim, čas teče. V dvorani nas je dovolj. Glede na to, da ni bilo polemik, tudi ne verjamem, da gre za kakšen političen problem, ampak [[...]]Mislim, da ne bom kršil poslovnika, če še enkrat povabim kolegice in kolege, da glasujejo; drugače bomo, seveda, morali dati desetminutni odmor. V dvorani nas je dovolj! Še enkrat dajem na glasovanje predlog sklepa. Prosim, zelo vljudno vas prosim, če se lahko opredelite: "za", "proti" ali pa pritisnete tipko "kvorum". Zelo lepo prosim. Sedaj nam pa ne preostane drugega, kolegi so zamudili, da damo 10-minutni odmor. Vendar bi rad povedal, da nas je v dvorani dovolj, da bi lahko odločali. 10 minut, nadaljujemo ob 16.55 uri.
Glasovali bomo o predlogu sklepa o postopku priznavanja kvalifikacij državljanom držav članic Evropske unije za opravljanje reguliranih poklicev oziroma reguliranih poklicnih dejavnosti v Republiki Sloveniji v prvi obravnavi, da je to primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo. To bo tretje odločanje, zato vas vljudno vabim, da pridete nazaj v dvorano. Danes je pred nami še ura dela. Po končani točki 12 bomo nadaljevali s točko 13, jutri pa z obema odločitvama, ki sta povezani z dvotretjinsko večino, tako kot smo sklenili. Še kolega Kebriča počakamo. Gospe in gospodje, kolegice in kolegi! Prehajamo na odločanje o predlogu matičnega delovnega telesa, da je predlog zakona v prvi obravnavi primerna podlaga za pripravo predloga zakona za drugo obravnavo. Ta predlog dajem na glasovanje. Prosim, da se opredelite do predloga. Prosim za mir v dvorani! Smo sredi glasovanja. 52 nas je navzočih. 50 jih je bilo za, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Tako je sklep sprejet. Prehajamo na razpravo o stališču, ki ga je pripravilo matično delovno telo in je zapisano v poročilu delovnega telesa, kot tudi na razpravo o dopolnjevalnem predlogu k stališču matičnega delovnega telesa. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem. Glasujemo o dopolnjevalnem predlogu. Prosim, da z glasovanjem odločimo. Kolegica Majda Širca je vložila dopolnjevalni predlog. Prosim, da se opredelite do njega. 47 nas je navzočih, 44 nas je bilo za, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dopolnjevalni predlog sprejet. Prehajamo na odločanje o predlogu stališč v celoti. Glasujemo! Vljudno prosim državni zbor, da se opredeli do predloga stališč v celoti. Navzočih nas je 51, 45 je predlog podprlo, nihče ni bil proti. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so stališča v celoti sprejeta, in s tem zaključujem tudi to točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARSTVU OSEBNIH PODATKOV. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Z nami je pristojni minister in ga vabim, da ima uvodno besedo. Prosim, gospod minister.
Spoštovane poslanke in poslanci! Pred vami je zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o varstvu osebnih podatkov. Glavni namen tega zakona je zagotoviti neodvisni nadzor spoštovanja predpisov o varstvu osebnih podatkov in, seveda, vse s tem povezane mehanizme. Gre za uveljavitev obveznosti, ki jih določa zlasti direktiva o zaščiti posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem gibanju takih podatkov - to je direktiva Evropske unije 95/46. Seveda pa pri tem upoštevamo tudi konvencijo Sveta Evrope, številka 108, o varstvu osebnih podatkov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov. Od številnih načinov, kako zagotoviti to neodvisno varstvo, neodvisni nadzor varstva osebnih podatkov, smo se v predlogu, ki je pred vami, odločili za ta način, da okrepimo pristojnosti dosedanjega inšpektorja za varstvo osebnih podatkov in da oblikujemo v ta namen inšpektorat za varstvo osebnih podatkov, da, seveda, podrobneje predvidimo tudi njegova pooblastila in način dela. Hkrati pa smo posebej razvidno in razločno opredelili tudi pristojnosti varuha človekovih pravic na tem področju, ki obstajajo, seveda, že tudi brez tega zakona, vendar pa s tem zakonom dajemo potreben okvir za aktivnosti varuha na tem področju. Torej, gre za neke vrste dvostopenjski nadzor; nadzor s strani inšpektorata in pa neodvisni nadzor s strani varuha človekovih pravic. V predlogu zakona je poleg te ključne teme obdelana tudi spremembo 3. člena, torej je zagotovljena jasna pravna podlaga za poslovanje upravnih organov, ki naj ne bi po nepotrebnem obremenjevali strank z zbiranjem in posredovanjem tistih podatkov, ki jih lahko pristojni organi zberejo po uradni dolžnosti. Naj omenim samo še to, da smo, glede na mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve pa tudi glede na pripombe, ki jih je k predlogu zakona poslal varuh človekovih pravic, oblikovali amandmaje, s katerimi, mislim, da kar v celoti sledimo tem mnenjem in pripombam, in na ta način jasneje oblikujemo tiste rešitve, kjer je prihajalo do pripomb. Hkrati pa predvsem ne ponavljamo tistih določb, ki se nanašajo na varuha človekovih pravic, ki so že ustrezno urejene v samem zakonu o varuhu človekovih pravic. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Izgleda, da poročevalca ni. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi nihče.]] Ker ne želi nihče več razpravljati oziroma ni razpravljanj, zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na drugo obravnavo, to je na razpravo ter odločanje o posameznih členih predloga zakona. Zboru predlagam, da skladno z drugo alineo 189. člena poslovnika po končani razpravi in glasovanju o amandmajih in členih, razpravlja in glasuje skupaj o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Predlagani sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala najmanj 1/3 navzočih poslancev. Prehajamo na razpravo, pardon, moramo še glasovati. Glasujemo, prosim. Žal ni glasovalo zadostno število, prosim, da glasujemo še enkrat. Drugič. Prosim. Izgleda, da ni zadostna zbranost. Slišal sem glas, je bilo prehitro, zaradi tega prosim, da ponovimo. Glasujemo, drugič! Glasujemo, drugič! Odrejam 10 minut odmora. Nadaljujemo 17.17.
Prosim kolegice poslanke in kolege poslance, da zasedejo svoja mesta. Glasovali bomo tretjič! Tretjič glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev, 47 za, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil predlog sprejet. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Poslance prosim, da vzamejo v roke pregled amandmajev z dne 22.6.2001. Za novi A1 člen imamo dva amandmaja, ki se pravzaprav izključujeta oziroma sta enaka. Želi, prosim, kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo in prehajamo na glasovanje. Glasujemo o prvem amandmaju za A1 člen. Glasujemo, prosim. Prisotnih je 54 poslank in poslancev, za 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet; drugi amandma je na ta način brezpredmeten. V obravnavi imamo 1. člen z dvema amandmajema, ki sta enaka. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo. Prosim, glasujemo! Prisotnih je 54 poslank in poslancev, za 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet; drugi amandma je na ta način brezpredmeten. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo, prosim. Navzočih 54 poslank in poslancev, 47 za, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil 1. člen sprejet. Obravnavamo amandma k 2. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Glasujemo, prosim. Prisotnih je 50 poslank in poslancev, za 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo, prosim! Prisotnih je 52 poslank in poslancev, za 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] 2. člen je bil sprejet. V obravnavi imamo 3. člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravljanje. Glasujemo, prosim - o amandmaju k 3. členu, seveda. Navzočih je 49 poslank in poslancev, za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Člen se črta. Amandma k 6. členu ni pravilno lociran, spada k 7. členu. Zaradi tega imamo v 7. členu dva amandmaja - amandma vlade Republike Slovenije in amandma odbora za notranjo politiko. Želi kdo, prosim, razpravljati? Ker ne želi, zaključujem in prehajamo na glasovanje k 7. členu pod številko ena, amandma vlade Republike Slovenije. Če bo ta sprejet, bo amandma odbora brezpredmeten. Glasujemo, prosim! Glasujemo. Prisotnih je 53 poslank in poslancev, za 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Amandma je bil sprejet in amandma odbora je brezpredmeten. Glasujemo še o členu v celoti. Glasujemo, prosim. Navzočih je 47 poslank in poslancev, za 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] 7. člen je bil sprejet. V obravnavi imamo 8. člen z enim amandmajem. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem in prehajamo na odločanje. Glasujemo, prosim! Navzočih je 52 poslank in poslancev, za 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Amandma k 8. členu bil sprejet. Glasujemo še o 8. členu v celoti. Glasujmo, prosim! Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za 43, nihče proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 8. člen sprejet. V obravnavi imamo 9. člen in en amandma. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo, prosim! Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da se 9. člen črta. Opravili smo razpravo o vloženih amandmajih. Prehajamo na razpravo o preostalih členih, h katerim niso bili vloženi amandmaji. Želi kdo besedo? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujmo, prosim! Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za 49, proti nihče. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da so preostali členi sprejeti. Prehajamo na razpravo o naslovu zakona. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Zaključujem razpravo. Glasujemo o naslovu. Glasujmo, prosim! Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za 50, proti nihče. [[Za je glasovalo 50.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je naslov zakona sprejet. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ugotavljam, da so bili k predlogu zakona k drugi obravnavi sprejeti amandmaji k členom A1, 1, 2, 3, 7, 8 in 9. Če želijo k tem členom kvalificirani predlagatelji vložiti amandma, prosim, da to storijo. Pred tem pa sprašujem, če želi kdo razpravljati o predlogu zakona v celoti. Ne eno,ne drugo. Sprašujem glede usklajenosti na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika, sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, če je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona. [[Ni.]] Ker je zakon medsebojno usklajen, bomo glasovali o zakonu v celoti. Glasujemo, prosim, o zakonu v celoti! Navzočih 51 poslank in poslancev. 47 za, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je predlagani zakon v celoti sprejet. Zahvaljujem se predstavnikom vlade. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA - NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA OBLIGACIJSKEGA ZAKONIKA. Predlog akta je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Besedo ima državni sekretar Hinko Jenull.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci. Vlada predlaga v sprejetje predlog obligacijskega zakonika v drugi obravnavi. Obligacijski zakonik naj bi nadomestil zakon o obligacijskih razmerjih, ki ga še sedaj uporabljamo in je bil sprejet leta 1978. Obligacijskih zakonik iz leta 1978 je urejal klasična pogodbena razmerja in se je opiral na takrat najbolj sodobne rešitve švicarskega obligacijskega zakonika, zaradi tega je tudi brez večjih posegov zdržal do danes in je za ta razmerja še danes primeren in je bil zato tudi uporabljen kot podlaga za nov slovenski obligacijski zakonik. Ta je razdeljen v dva dela. In sicer nasplošni del in pogodbeni del. V splošnem delu so temeljna načela prilagojena novemu ustavnemu redu in očiščena pojmov družbeno lastninskih razmerij. Načelo enotnosti obligacijskega prava temelji na enotnih pravilih, ne glede na subjekte, ki so udeleženci obligacijskih razmerij, pri čemer o posameznih primerih dopušča odstop od splošnih pravil, samo za gospodarske pogodbe. V poglavju o zastaranju se na novo ureja zastaranje odškodninske terjatve zaradi korupcije, pri čemer Slovenija izpolnjuje svoje obveznosti po civilno-pravni konvenciji o korupciji. Med določbe odškodninskega prava je dodano novo pravilo, po katerem je pravno priznana tudi nepremoženjska škoda, ki nastane pravni osebi. V pogodbenem delu zakonika urejamo dodatno k tistim pogodbam, ki so že ves čas v takem predpisu, še pogodbe, ki so prej bile urejene na podlagi starih pred-jugoslovanskih predpisov, in sicer darilna pogodba, posodbena pogodba in družbena pogodba. Iz zakona o dedovanju prenašamo v pogodbo o izročitvi in razdelitvi premoženja pogodbo o dosmrtnem preživljanju in na novo urejamo preužitkarsko pogodbo, ki do sedaj ni bila urejena v naši zakonodaji, se pa po slovenskem pravnem izročilu in praksi zelo pogosto uporablja, ker ima dolgo in dobro tradicijo. Tako so v obligacijskem zakoniku vsebovane vse pogodbe, ki jih pozna naša poslovna praksa. Zastavna pogodba kot instrument zavarovanja terjatev na premičninah je iz predloga črtana, ker bo urejena v novem zakoniku stvarnega prava. Agencijska pogodba je usklajena z evropsko direktivo, ki ureja pogodbena razmerja med trgovskim zastopnikom in naročnikom. Bančne pogodbe in ostale bančne posle naj bi urejal zakon o finančnih pogodbah, zato se v tem zakoniku ne urejajo. Določeno pa je, da do sprejema takega predpisa veljajo sedanja določila zakona o obligacijskih razmerjih. [[Nemir v dvorani.]]
Prosim za mir v dvorani.
[[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]pogodba ureja tudi zdravstveno zavarovanje, ki je posledica novih razvitih oblik pogodbenega zavarovanja na področju zdravstva. Dodano je tudi novo poglavje, ki ureja skupnosti, ki niso urejene v dosedanjih predpisih [[podlaga je povzeta po nemških predpisih]] . Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog je obravnaval odbor za notranjo politiko kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakonika. Besedo ima predsednik odbora, gospod Lavrinc.
Hvala za besedo. Predvsem bi rad opozoril, da gre za zelo zahtevno materijo, o kateri, moram biti iskren, po vsebini nismo kaj dosti razpravljali, še posebej zato ne, ker je to bolj domena vrhunskih pravnih strokovnjakov [[navsezadnje poglejte, kdo vse je podpisan, da je sodeloval pri pripravi zakona]] . Zaradi opozorila sekretariata, da je zakon, takšen kot je pripravljen za drugo branje, bistveno spremenjen zakon, in to je priznal tudi predlagatelj, dopolnjen, izpiljen, da tako rečem, strokovno izpiljen, z novimi dognanji, smo posvetili precej besed temu, kako se kolikor toliko korektno obnašati do predloga zakona, predvsem v tem smislu, da bi zagotovili čimprejšnjo obravnavo, kar je potrebno, saj je zakon že kar nekaj časa v postopku, drugo pa, seveda, da bi zadostili poslovniškim določilom. Svojo odločitev smo oprli na poslovniško možnost po drugem odstavku 188. člena, ki pravi, da lahko državni zbor, če se tako odloči, zakon vrne v prvo obravnavo. No, in to je naš prvi predlog sklepa. Potem pa bi, seveda, morali sklicati sejo odbora in pripraviti nekaj ustreznih amandmajev, tisto, kar je bilo nesporno tudi s strani predlagatelja - mislim, da gre za enega ali dva amandmaja - in potem bo moč opraviti drugo branje še na tej seji. To bi bilo po moje vse, kar je bistvenega.
Hvala lepa. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? [[Ne želijo.]] Matično delovno telo predlaga, da se o predlogu obligacijskega zakonika ponovno opravi prva obravnava. Želijo v zvezi s tem predstavniki poslanskih skupin besedo? [[Ne želijo.]] Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Prosim, poslanke in poslance, da se umirijo. Glasujemo o predlogu. Navzočih je 48 poslank in poslancev, za 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Predlog je bil sprejet. Na ta način smo v prvi obravnavi. Želi še predstavnik vlade besedo? [[Ne želi.]] Želijo poslanske skupine besedo? [[Ne želijo.]] Želijo posamezni poslanci besedo? [[Ne želijo.]] Zaključujem splošno razpravo. Prehajamo na sklep, na razpravo o predlaganem sklepu matičnega delovnega telesa, ki se glasi: "Državni zbor na isti seji opravi drugo obravnavo predloga obligacijskega zakonika v besedilu, ki je bilo predloženo za prvo obravnavo." Amandmaji predloga zakona se lahko vlagajo do četrtka 28.6., vključno do četrtka 28.6 [[..]]Želi kdo besedo? Ker nihče ne želi, prehajam na odločanje o predlaganem sklepu. Prosim? Besedo ima Lavrinc, predsednik odbora.
Jaz bi, kot predsednik odbora, izrazil skrb, da do takrat ne bom uspel sklicati odbora. Namreč, kot je bilo iz razprave, tudi moje tu, razbrati, je, torej po mnenju članov odbora, potrebno vložiti amandma, en amandma. Nismo pa, tudi ne, povsem končali diskusije glede predlogov gospodarske zbornice. Vsaj tako mi člani odbora pravijo. Torej, zame so strokovne stvari razčiščene, ampak seveda, če je želja po tem, da se opravi diskusija in, seveda, da se omogoči predlagateljem, poslancem, vložiti ustrezen amandma, bi bilo po moje boljše, če damo nekoliko daljši rok. Sprašujem pa, seveda, ker nimam pojma, kaj se dogovarjate na kolegiju predsednika, če bo ta seja trajala še prihodnji teden, kar sem pobral tu po koluarjih. Potem bi seveda jaz iskreno želel, če je moč to točko prestaviti oziroma podaljšati rok za vlaganje amandmajev in, seveda, opraviti tudi razpravo na odboru.
Hvala. Ali lahko vprašam, če je kakšen konkreten predlog glede datuma?
Moj predlog je vezan na vaše pojasnilo. Če bo seja državnega zbora res še tekla prihodnji teden, potem bi jaz zaprosil, da je ta rok torek in da mi potem opravimo sejo odbora, damo do torka čas za vlaganje amandmajev, v torek zvečer po seji ali pa popoldan opravimo sejo odbora.
Dogovora, da bo seja potekala tudi drugi teden, še ni, res pa je, da obstoji predlog o tem. In če bo seveda predlog na kolegiju sprejet, potem bo seja tudi v naslednjem tednu. Ampak pravim še enkrat, če bo predlog sprejet na seji kolegija. V tem slučaju, seveda, bi lahko bil pač rok podaljšan. Bi mogoče čisto konkretno, gospod Lavrinc, povedali?
Potem pa predlagam, da je to do vključno četrtka in, seveda, da se bomo v petek zjutraj usedli in poskušali opraviti to zadevo.
Torej, amandmaji predloga zakona se lahko vlagajo do vključno četrtka. Želi še kdo razpravljati o tem predlogu? Ker ne želi, prosim, da odločamo. Sklep ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala ena tretjina poslancev. Glasujmo, prosim. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za 47, proti 5. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je predlagani sklep sprejet. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. 15. točka, to je naslednja točka dnevnega reda, se bo obravnavala jutri. Zaradi tega prehajamo na 16. TOČKO DNEVNEGA REDA - DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VARSTVU PRED POŽAROM. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada Republike Slovenije. Želi predstavnik vlade besedo? Prosim. Miran Bogataj, podsekretar.
Spoštovani podpredsednik, spoštovani zbor. Dovolite mi, da najprej opravičim odsotnost ministra, ker ima neko mednarodno delegacijo in da v svojem uvodu opozorim samo na nekatere najbolj [[...]]
Prosim, en moment. Prosim poslanke in poslance, da se umirijo in prisluhnejo predstavniku vlade.
o tem predlogu zakona. Dejstvo je, da je parlament lansko leto sprejel v prvi obravnavi predlagano spremembo zakona, in v besedilu, ki je bilo v prvi polovici letošnjega leta vloženo v drugo obravnavo, smo upoštevali vse predloge, ki so se pojavili, vključno s predlogi gasilske zveze Slovenije. Od prvega se ta predlog razlikuje predvsem v tem, da se bodo sredstva požarne takse namenjala za vso financiranje nabave gasilske in reševalne tehnike ter opreme v vseh gasilskih enotah v državi. S predlogom zakona so v novem drugem odstavku 58. člena natančno določeni nameni, za katere se lahko uporabljajo sredstva požarne takse. V novem, tretjem odstavku je določeno, da se najmanj 70 procentov ocenjenih letnih prihodkov, nameni izključno za sofinanciranje nabave vozil in gasilske zaščitne ter reševalne opreme v občinah. Pri tem se upošteva merila za porazdelitev teh sredstev, in sicer: število prebivalcev, velikost lokalne skupnosti, ogroženo število intervencij in število operativnih gasilcev. Sredstva požarne takse, ki se namenjajo za sofinanciranje občine, se tako spreminjajo od tekočih transferov v investicijske, s tem da jih bodo seveda potemtakem prejemale vse lokalne skupnosti. Program, ki se na ravni države, to je 30 procentov ocenjenih prihodkov požarne takse, namenja, določi uprava Republike Slovenije ob soglasju gasilske zveze Slovenije. S tem smo odgovorili tudi na vprašanje v predlogu zakona, ali lahko glede na zakon o javnih financah, glede na vsakoletne zakone o izvrševanju proračuna, ki požarno takso določajo kot namenske prihodke in odhodke proračuna - še ohranjamo nek paritetno sestavljen odbor. Odgovor je, da ti zakoni takšnega organa več ne predvidevajo. Zato ga nismo predvideli niti v predlaganih spremembah zakona, pač pa smo uvedli to predhodno soglasje gasilske zveze Slovenije. Ta program bo temeljil na letnem programu izvrševanja nacionalnega programa varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami in podobne načrte bodo sprejemali občinski sveti skladno z zakonom o varstvu pred naravnimi in drugimi nesrečami. Glede na predlagane rešitve bo zakon možno uveljaviti v naslednjem proračunskem letu. Podrobno smo preučili tudi mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve in po naknadnem usklajevanju skupaj ugotovili, da niso potrebne spremembe drugega in tretjega odstavka 58. člena. S pravno tehnično izboljšavo pa se z amandmajem, ki ga je sprejelo matično delovno telo, izboljšuje besedilo tega člena. Nismo imeli priložnosti opredeliti se do še enega amandmaja, ki ga je vložil poslanski klub Liberalne demokracije, in s katerim predlaga, da se ponovno imenuje oziroma uvede v zakon institucijo paritetno sestavljenega odbora na ravni države. Temu amandmaju ne nasprotujemo. Povedal pa sem, da takšen organ ni več predviden skozi zakon o javnih financah, niti skozi vsakokratne zakone o izvrševanju proračuna, in da v bistvu gre za 30% letno ocenjene požarne takse. Skupno pa se letno zbere - srečujemo trend upadanja - okoli 850 milijonov na območju celotne države. Mi smo predlagali, da ta program določa uprava za zaščito in reševanje ob soglasju gasilske zveze Slovenije. Glede na navedeno, spoštovani zbor, predlagamo, da zakon podprete in sprejmete v drugi obravnavi. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za obrambo kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona. Predsednik odbora, Petan.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani. Odbor za obrambo je obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varstvu pred požarom. Pri obravnavi je seveda bil seznanjen s tem predlogom in pa z mnenjem sekretariata državnega zbora za zakonodajo in pravne zadeve k predlogu omenjenega zakona. Uvodoma je besedilo zakona predstavil gospod Janko Deželak, državni sekretar na ministrstvu za obrambo, in pa tudi gospod Miran Bogataj, državni podsekretar v ministrstvu za obrambo. Predstavnica sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve je navedla, da sekretariat nima bistvenih pripomb na predlog zakona. Pripombe so se predvsem nanašale na jasnost določb po 1. členu predloga zakona in pa, seveda, jasnost določb novega drugega in tretjega odstavka 58. člena. Predstavnica sekretariata je tudi navedla, da je sekretariat v svojem mnenju predlagal določene spremembe in redakcijske popravke zakonskega predloga, vendar na njih ne vztraja, ker je bilo v razgovoru s predstavniki predlagatelja ugotovljeno, da so predlagane zakonske določbe dovolj konsistentne in da jih je moč izvajati - namreč na to so letele tudi pripombe. Povabljeni predstavnik gasilske zveze Slovenije je pojasnil, da gasilska zveza ni soglašala s prvotnim predlogom besedila predloga zakona, ki pa je bilo popravljeno, in tako tudi gasilska zveza soglaša z novim predlogom besedila, ki je sedaj pred nami. V razpravi so člani odbora pozitivno ocenili določbe zakona, ki določajo sredstva izključno za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil ter gasilske zaščitne in reševalne opreme, kar seveda pozitivno vpliva. Menili so, da bi morali biti v proces načrtovanja sredstev na ravni države poleg uprave Republike Slovenije za zaščito in reševanje ter gasilske zveze vključeni tudi poklicni gasilci, organizirani v združenju poklicnih gasilcev Slovenije, ki jih nekako sedanji predlog izključuje. Omenjeno je bilo, da ni dobro, da nov predlog zakona ukinja odbore, opredeljene v šestem odstavku 58. člena obstoječega zakona. Izražene so bile pripombe, da predlog zakona posveča premalo pozornosti požarni preventivi ter pomenu zavarovalništva pri preprečevanju in odpravljanju posledic požarov oziroma ne stimulira lokalnih skupnosti in zavarovalnic v smislu preventive. Opozorjeno je bilo na problem stroškov gasilskih društev za izobraževanje svojih članov oziroma na problem neenakomerne porazdelitve stroškov. Več stroškov iz naslova prevozov in dnevnic imajo tista gasilska društva, ki so bolj oddaljena od izobraževalnega centra. Omenjeno je bilo, da predlog zakona premalo natančno določa, kje bodo zagotovljeni viri za sofinanciranje nakupa gasilskih vozil in gasilske opreme. Omenjeno je bilo, da bi bilo treba številne probleme, ki jih zaznavamo na področju gasilstva, zaradi zapletenosti in povezanosti problematike, reševati postopno. Izraženo je bilo tudi mnenje, da zakoni vse prevečkrat rešujejo majhne sistemske probleme, ki se pretežno nanašajo na prerazporejanje finančnih sredstev, v zakone pa ne vgrajujemo preventive in uporabe novih tehnoloških in tehničnih odkritij ter rešitev pri gašenju požarov. Po opravljeni razpravi je odbor za obrambo, upoštevaje mnenje sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve, v sodelovanju s predstavniki predlagatelja oblikoval in sprejel naslednji amandma k 1. členu: "V napovednem stavku 1. člena se besede 'petega in šestega' nadomestijo z besedami 'petega', na koncu besedila pa se doda nov odstavek, ki se glasi: 'Šesti odstavek se črta.'." Odbor za obrambo ni imel pripomb k ostalim členom in naslovu predloga zakona, zato je predlog zakona podprl. Zato odbor za obrambo predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da v okviru druge obravnave podpre besedilo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o varstvu pred požarom, skupaj z amandmajem odbora. Odbor za obrambo je sprejel tudi sklep, da bo odbor do konca leta 2001 v sodelovanju z ministrstvom za obrambo in gasilsko zvezo Slovenije pripravil posvet o problematiki zaščite in reševanja v celoti. Odbor predlaga, da podpremo to besedilo zakona skupaj z amandmajem. Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Petan. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prosim, Maršič, LDS.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki vlade. Rad bi vam na kratko predstavil stališče poslanske skupine LDS v zvezi s predloženim zakonom o spremembah in dopolnitvah zakona o varstvu pred požarom. Da ne bi ponavljal stvari, ki so bile že povedane, bom povedal tista stališča, ki morda do zdaj niso bila slišana, delno jih je pa vendarle gospod Bogataj v svojem govoru nakazal. Moram reči, da smo v bistvu s spremembami zakona liberalni demokrati in demokratke zadovoljni glede na to, da je bil prvotni predlog iz prve obravnave bistveno spremenjen, predvsem pri predloženem razmerju delitve teh sredstev med občinsko in državno ravnjo, tako da spet navaja razmerje 70:30 v korist občinskih skladov pri porabi teh sredstev požarne takse. Dejstvo je, da so ta sredstva mnogokrat edina sredstva, s katerimi si občine pomagajo pri nabavi zahtevne tehnike na področju gašenja oziroma gasilstva. Veseli smo, da je vlada spremenila zakon v tistem delu, ki govori o namembnosti sredstev, kajti dostikrat in velikokrat se je zgodilo, da so bila ta sredstva iz občinskega proračuna nenamensko trošena. Sedaj pa bodo to kot investicijski transferi, namenjeni izključno za namensko nabavo gasilne opreme in drugih aktivnosti. Pred sabo imate, mislim da ste zdaj vsi dobili, tudi vloženi amandma naše poslanske skupine. Gre predvsem za to, da se nismo strinjali z ukinitvijo odborov, ki delijo požarno takso oziroma upravljajo s temi sredstvi, tako na državnem kot tudi na lokalnem nivoju. Zato smo vložili amandma, ki ponovno uvaja odbor oziroma ga v bistvu ne ukinja, tako kot je bil predlog vlade. Ta odbor je sestavljen paritetno iz predstavnikov prostovoljnih gasilcev, predstavnikov poklicnih gasilcev in predstavnikov drugih dejavnosti od zavarovalniške, raziskovalne, šolske in gospodarske dejavnosti, to je to, kar že sedanji zakon pravzaprav veljavni zakon upošteva in ta odbor tako sestavo ima. Obenem pa seveda tudi ima ta odbor predstavnika uprave Republike Slovenije za zaščito in reševanje. Prav tako se seveda s tem v zvezi ne strinjamo z ukinitvijo šestega odstavka, ki ukinja te odbore v lokalnih skupnostih. Ti odbori so bili zastopani spet s predstavniki gasilcev, poklicnih in prostovoljnih, zavarovalništva in pristojnih organov lokalne skupnosti. S tem bi bila zagotovljena nekako interdisciplinarni nadzor in tudi odločitve pri uporabi teh sredstev. Menimo, da bi ukinitev teh odborov povzročila marsikatero nevšečnost, še posebej na lokalnem nivoju, pri delitvi teh sredstev in mislim, da so bili ti odbori kar utečeni in so namenskost teh sredstev zagotavljali. Sicer pa se s predloženim zakonom liberalni demokrati in liberalne demokratke naše poslanske skupine strinjamo. Hvala lepa.
Hvala. Želi še predstavnik kakšne druge poslanske skupine? Petan, SDS.
Hvala za besedo gospod podpredsednik. Spoštovani. Torej zakon ureja sistem varstva pred požarom in zato zajema celovit pristop od organiziranja, načrtovanja, izvajanja nadzora in pa seveda tisto, kar je najpomembneje, tudi financiranje tega področja. Služba varstva pred požarom ima v Sloveniji dolgoletno tradicijo. Organiziran pristop je v naši državi poznan že 130 let in je vraščen v vse pore našega življenja in tudi marsikje, predvsem pa na podeželju presega obseg osnovne dejavnosti. V tem času so se pogoji spreminjali in tudi naloge, ki so zahtevale ustrezen pristop, prilagajanje nastalim razmeram. Z razvojem tehnike, znanja, so se v organiziran pristop k varstvu življenj, ljudi, živali, imovine in nacionalnega bogastva postavljale vedno nove zahteve in novi prijemi, ki smo jih pri nasvedno uspešno rešili. Naš sistem je preživel veliko držav, veliko vladarjev in tudi političnih sistemov. To dokazuje, da je globoko vraščen v našo družbo in da ima podporo ljudi in da je tudi organizacija primerno zastavljena. Vse to nam pa nalaga zahtevo, da sistem ohranjamo, ga sproti dopolnjujemo in da bo ostal še naprej operativno sposoben na visokem nivoju. Posebno pomembna je velika stopnja prostovoljnosti udeležencev ali izvajalcev tega sistema varstva pred požarom. Velik del tega sistema predstavljajo prostovoljna gasilska društva, ki so organizirana po celotnem ozemlju Republike Slovenije. Zaradi zgodovinskih pogojev in dejstev je ta organiziranost veliko boljša na severnem in vzhodnem delu naše države. Omenjena dejavnost bi verjetno lahko dobila tudi status humanitarne dejavnosti, dokler pa to ni, si zasluži maksimalno možno podporo, seveda, pri tem je potrebno upoštevati možnosti naše države, možnosti naše družbe in tudi, seveda, lokalnih skupnosti. Vsaka dejavnost, in še predvsem ta, pa je pogojena s finančnimi sredstvi, tako tudi dela prostovoljnih gasilskih društev. Društva veliko finančnih sredstev pridobijo prostovoljno in seveda za to nabavljajo tudi opremo in pri nabavi te opreme morajo seveda plačati 19% stopnjo davka na dodano vrednost Poznate prizadevanja, da bi se ta stopnja zmanjšala ali pa odpravila. Potrebno je priznati, da poznamo tudi ničelne stopnje, tudi v Evropi, tam, kjer že imajo dalj časa davek na dodano vrednosti, in o tem bi veljalo razmisliti tudi pri nas. Seveda, to materijo ureja drugi zakon, prav pa je, da se pri tem zakonu, ko se govori o dejavnosti in ko govorimo o opremi, ki jo ta dejavnost, seveda, rabi, da opozorimo na ta problem in pa, seveda, da bomo ta sistem varstva pred požarom ohranili čimbolj operativen in, seveda, operativno tudi sposoben. Socialdemokratska stranka Slovenije podpira omenjeni zakon. Seveda, podpira tudi prizadevanja za čim nižjo stopnjo davka na dodano vrednost, najboljša bi, seveda, bila ničelna stopnja. Vsekakor boljše rešitve, kot so dosedanje, bomo podpirali in podpiramo ta zakon in pa, seveda, podpiramo tudi amandma, ki ga je izglasoval odbor. Če se bodo še pojavili kakšni amandmaji, potem bomo podprli vse tiste, ki bodo omogočali lažje delo nosilcem te dejavnosti varstva pred požarom, da bodo tudi lažje nabavljali opremo, da bodo imeli čim manj stroškov in da bo ta sistem, ki je v Sloveniji vraščen v našo družbo, lahko še živel nadalje in, seveda, na katerega bomo lahko tudi ponosni in, seveda, na katerega bomo lahko tudi računali takrat, ko bo prišlo do stanja, ko bo seveda ta sistem moral operativno delovati. Zato bomo podprli ta zakon. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prekinjam [[...]]Najprej sprašujem, če želi še kakšna poslanska skupina nastopati? [[Ne želi.]] Prekinjam to točko dnevnega reda in prosim, da poslušamo še naslednje obvestilo. Jutri ob 10.00 uri bomo sejo nadaljevali z obravnavo 8. točke dnevnega reda, to je s predlogom poslovnika državnega zbora in nato s 15. točko dnevnega reda, to je s predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o referendumu in ljudski iniciativi. Danes ste prejeli na klop prečiščeno besedilo predloga zakona o cestnem prometu za tretjo obravnavo, v okviru hitrega postopka. To je 5. točka dnevnega reda, zato bomo to točko obravnavali po končani 15. točki dnevnega reda. Zbor bo nato prešel na obravnavo pravkar prekinjene 16. točke in po vrstnem redu dalje. Zahvaljujem se za sodelovanje. Pozdravljeni.