Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 3. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci. Davorin Terčon, dr. Mihael Brejc, Cvetka Zalokar Oražem, Roman Jakič, Maksimiljan Lavrinc, Jože Jerovšek, Janko Veber, Bogomir Vnučec, Feri Horvat, Janez Janša, Alojz Peterle, Aleksander Merlo, Franc Pukšič, Roberto Battelli, Jurij Malovrh, Marko Diaci od 15. ure dalje, Franci Rokavec do 12. ure, Franc Čebulj do 11. ure, Pavel Rupar, Franc Sušnik od 15. ure dalje. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani. Prosim, da vstavite kartice. Ugotavljam, da je navzočih 50 poslank in poslancev. Zbor je sklepčen in lahko veljavno odloča. Na sejo smo vabili tudi predstavnike vlade Republike Slovenije, zato vse prav lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 3. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo prekinjene 13. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o medijih. Za tem bo zbor prešel na obravnavo 8. točke, to je predloga zakona o javnih agencijah, nato na obravnavo 10. točke, to je predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o odvetništvu ter nato na obravnavo preostalih točk po dnevnem redu dalje. Prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Razpravo bomo vodili, izvolite gospod Sok.
Hvala za besedo, spoštovana predsedujoča. Spoštovane poslanke in poslanci! Če mi dovolite, rad bi se proceduralno vrnil na način včerajšnjega dela v tem državnem zboru. Včeraj smo dobili na mizo uskladitvene amandmaje vlade k zakonu o letalstvu. Takoj za tistim, ko smo amandmaje dobili, smo prešli tudi na glasovanje. Rad bi v imenu naše poslanske skupine povedal, da v Novi Sloveniji mislimo, da ni šlo za uskladitvene amandmaje in sicer k 87., 85., 100., 101. členu, deloma 107., 126., deloma 155. in 158. členu. Po pregledu teh uskladitvenih amandmajev smo ugotovili, da je vlada s temi amandmaji posegla v sam zakon in je nekatere od teh členov s temi amandmaji temeljito spremenila. Prav tako ne gre za uskladitveni amandma za novi 210.a člen, saj s tem členom vlada nekako prelaga izdelavo nacionalnega programa razvoja letališč na upravljavce letališč. Torej, rad bi - ne vem sicer, če lahko karkoli sedaj storimo - vendar bi rad vodstvo tega državnega zbora opozoril na to, da v takih zadevah ne gre hiteti in da bi morali poslancem dati dovolj časa, da te zadeve pregledamo in da se potem lahko o tem tudi odločamo. Prepričani smo v naši poslanski skupini, da smo s temi uskladitvenimi amandmaji včeraj temeljito posegli v zakon o letalstvu in da je pri teh zadevah šlo, ne bom rekel, po našem mnenju, za prevaro, ampak gotovo za nekorektno potezo vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Sok, globoko se strinjam z vami in vam lahko obljubim, da bomo v bodoče upoštevali vaše opozorilo. Vendar to ni bil proceduralni predlog. Hvala lepa. Dr. Bajuk, imate proceduralni predlog?
Hvala lepa. Nadaljevanje tega, kar je naš kolega Sok povedal. Res je, da ko smo to stvar pregledali, menimo, da je dejansko šlo za bistvene spremembe. Rad bi pa vedel, s proceduralnega vidika, kaj je tu mogoče napraviti. Za nas ni zadostno, da predsedujoča pove - napravi neke vrste trden sklep, če smem to besedo uporabiti - da se kaj takega ne bo več zgodilo. Dejansko se pa je zgodilo. Predlagal bi, da naša strokovna služba naredi temeljit pregled, skupaj z našo skupino, in da o tem poročamo še na tej seji državnemu zboru in da bomo skupaj odločili, kaj bomo resnično napravili. Prepričani smo, da tako kot mi nismo imeli možnosti, da bi pregledali, in smo v dobri veri pač glasovali, da je to samo neka uskladitvena, nova verzija vsega, in to ni bilo tako - prepričani smo, da tudi naši kolegi niso imeli možnosti tega pregledati. Rad pa bi, da se ta stvar temeljito pregleda, da se o tem informira celotni državni zbor in da bomo potem skupaj odločili, kaj in kako glede tega, kar se je že zgodilo. Kar se pa tiče vnaprej, sem vam pa hvaležen za vašo ponudbo, da moramo biti vnaprej vsi bolj pozorni, vključno s predsedujočim. Hvala lepa.
Hvala lepa, dr. Bajuk. Državni zbor je vendarle o uskladitvenih amandmajih odločal. Imeli smo tudi poslovniške možnosti, da bi prekinili sejo in bi zahtevali čas za proučitev tudi uskladitvenih amandmajev. Tako da smo, skratka, v delu, ki ga danes očitate, vendarle opravili in zaključili točko dnevnega reda in tudi veljavno, z glasovanjem, sprejeli uskladitvene amandmaje. Vendarle vljudno prosim - danes smo pri 13. TOČKI DNEVNEGA REDA, in sicer prehajamo na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih. Predlagala bi državnemu zboru, da nadaljujemo z delom. Razpravo bomo vodili na podlagi [[...]]
Če mi dovolite, replika, prosim?
Ni replik. Dr. Bajuk in gospod Sok sta prekinila delo državnega zbora s predlogom, da bosta dala proceduralne predloge. Ne gospod Sok, ne vi niste dali proceduralnega predloga, tako da nismo mogli niti odločati o proceduralnem predlogu. Gre za vračanje na točko dnevnega reda, ki jo je državni zbor veljavno z glasovanjem zaključil. Za morebitne pomisleke pa vendarle obstaja tudi poslovniška komisija itn. Za delo v naprej tega državnega zbora vam predlagam, da te pomisleke naslovite na ustrezno poslovniško komisijo.
Proceduralno!
Izvolite!
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Nisem še zavzel nobenega stališča glede veljavnosti ali neveljavnosti tega, kar smo včeraj opravili. Edino, kar smo prosili, je, da naše skupne službe temeljito pregledajo to, kar smo naredili, kaj smo glasovali, in da o tem informirajo celoten državni zbor še med to sejo. To je bil moj predlog. Če tega predloga ne moremo dati, o tem se ne moremo odločiti, bi pa prosil proceduralno pol ure, da se bomo posvetovali z drugimi poslanskimi skupinami in tudi med seboj, kako naprej, kar se tega vprašanja tiče, kar se nam zdi ključnega pomena. Ne gre samo za veljavnost, seveda, lahko legalno je vse v redu, kot jetudi v redu, kaj se je zgodilo včeraj s 5. členom pomorskega zakona. Tudi o tem bom pravočasno postavil vprašanje gospe predsedujoči. Hvala lepa. Prosim, da to damo na glasovanje in se o tem odločimo. Če ne, pa prosim pol ure odmora, da se bomo zmenili v poslanski skupini in z drugimi, kako in kaj naprej glede tega predloga. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod dr. Andrej Bajuk je predlagal državnemu zbor proceduralni sklep, in sicer, če ga povzamem, da sekretariat za pravne zadeve pri državnem zboru poda mnenje glede uskladitvenih amandmajev, ki jih je državni zbor sprejemal na včerajšnji seji, ali morebiti ne prekoračujejo svojega imena, torej uskladitveni amandma. Gospod Bajuk, sem prav oblikovala sklep? Predlagani proceduralni sklepi, da strokovne službe oblikujejo mnenje glede vsebine uskladitvenih amandmajev, dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 5. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je proceduralni predlog dr. Andreja Bajuka sprejet in zato prosimo strokovne službe, da še v času zasedanja te seje pripravijo mnenje o uskladitvenih amandmajih. Hvala lepa. Nadaljujemo s 13. TOČKO DNEVNEGA REDA. Prehajamo torej na razpravo o posameznih členih in vloženih amandmajih, in sicer bomo razpravo vodili na podlagi pregleda amandmajev z dne 27.2.2001. To je pregled amandmajev k predlogu zakona o medijih, druga obravnava. V razpravo in odločanje dajem dva amandmaja k 2. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je Rudolf Petan, vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira, z opombo, da je amandma pod 1 enak amandmaju pod številka 2. To pomeni, če bo amandma pod 1 izglasovan, o amandmaju pod 2 ne glasujemo. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Na odločanje dajem najprej prvi amandma. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, 30 proti. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. To pomeni, da tudi o amandmaju pod 2 ne glasujemo. Opraviti moramo še glasovanje o členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 16. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 16.]] Ugotavljam, da je bil 2. člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 4. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Vlada in matično delovno telo se do amandmaja nista opredelila. Pod dva je amandma, katerega predlagatelj je Zmago Jelinčič. Vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira. Želi kdo razpravljati? Izvolite, gospod Barovič.
Hvala predsedujoča. Obrazložitev bi rad podal v imenu poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. V 1. točki 4. člena naj bi se dodala nova peta alinea z vsebino, ki je na amandmaju napisana in iz njega razvidna. Obrazložitev je naslednja. Zakonodajalec v tem členu dokaj podrobno opredeljuje javni interes, ta pa je omejen le na zadovoljevanje potreb na nacionalnem nivoju, na zadovoljevanju potreb pripadnikov manjšin, skupnosti in še nekaterih drugih. Pozablja pa, da imajo veliko vlogo v celovitem medijskem prostoru in tudi njegovi vsebini v Republiki Sloveniji regionalni in lokalni nekomercialni mediji. Kot rečeno, zakonodajalec jih kot javni interes ne navaja, v nadaljevanju zakona pa od teh istih medijev zahteva ogromno. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o prvem amandmaju, katerega predlagatelj je poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 27. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Na glasovanje dajem amandma pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 25. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da je bil amandma pod številko 2 sprejet. Opraviti moramo še glasovanje o 4. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 51, proti eden. [[Za je glasovalo 51.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 5. členu. Predlagatelj amandmaja pod številko 1 je Rudolf Moge. Matično delovno telo amandmaja ne podpira, z opombo, da je amandma enak amandmaju pod številko 2, katerega predlagatelj je vlada in ga matično delovno telo prav tako ne podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Moge, izvolite.
Umikam svoj amandma.
Amandma pod številko 1 je umaknjen, tako da dajem v razpravo amandma vlade pod številko 2. Gospa Širca, izvolite.
Amandma vlade pravi, da naj bi se črtal tisti odstavek v 5. členu, ki govori, da naj bi bil razlog oziroma namen razširjanja programskih vsebin v tujem jeziku posebej opredeljen oziroma na vidnem mestu označen. Menim, da je predlog vlade tukaj sporen, ker je vendarle treba v slovenskem prostoru postaviti distinkcijo oziroma namen razširjanja vsebin v tujem jeziku korektno označiti, še posebej s podnapisi, kar je bil verjetno tudi prvotni smisel odstavka tega člena, najbolj utemeljen razlog, zakaj se določene vsebine v slovenskih medijih razširjajo tudi v tujem jeziku. Ker pa tudi ne prinaša posebnih zapletov in usodnih posledic, velja zagotovo amandma vlade zavreči. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Odločamo o drugem amandmaju k 5. členu. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za so glasovali 4, proti 52. [[Za je glasovalo 4.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o 5. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 56, nihče proti. Za je glasovalo 56.) [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 9. členu. Pod 1 je amandma na amandma Rudolfa Mogeta k 9. členu, katerega predlagatelj je odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport. Pod 2 je osnovni amandma Rudolfa Mogeta. Vlada amandmaja ne podpira, matično delovno telo amandma podpira. Pod 3 je amandma vlade Republike Slovenije, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo najprej o prvem amandmaju, in sicer amandmaju na amandma Rudolfa Mogeta. Glasujemo. Navzočih 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 49, nihče proti [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, 3 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Prehajamo še na glasovanje o amandmaju pod 3. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 5. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Opraviti moramo še glasovanje o 9. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o štirih amandmajih k 11. členu. Predlagatelj prvega je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo ga podpira. Predlagatelj drugega je ravno tako vlada, matično delovno telo amandma podpira. Ravno tako je predlagatelj tretjega amandmaja vlada in matično delovno telo ga podpira. Enako stanje je pri amandmaju pod zaporedno številko štiri. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje in glasovanje o tretjem amandmaju. Samo trenutek. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 4. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma pod tri sprejet. Prehajamo še na glasovanje o amandmaju pod štiri. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti eden. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 4 sprejet. Prehajamo še na odločanje o 11. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 12. členu. Amandmaja matično delovno telo ne podpira. Želi kdo razpravljati? Gospa Širca.
Pojasnila bi samo razlog, zakaj matično delovno telo ne podpira vladnega amandmaja. Vladni amandma je nastal s pripisom, da pač ni nič usodnega, če niso navedeni viri oziroma načini financiranja, ko se določen medij vpiše v razvid, se pravi, šele pri vpisu. Odbor je menil, da so tovrstni podatki lahko koristni, saj na nek način dopolnjujejo osebno izkaznico medija in pri tem tudi na nek način definirajo njegovo naravo. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem amandma k 12. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 9, proti 37. [[Za je glasovalo 9.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o 12. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 14. členu, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? Izvolite, gospod Tanko.
Hvala za besedo. S 14. oziroma 15. členom posegamo že v področje agencije za radiodifuzijo oziroma v predlog vlade, da se agencija za radiodifuzijo in telekomunikacije združita. Mislimo, da je zakon o medijih dovolj kvalitetno pripravljen in strukturiran in predlagamo, da v 14. členu ostane dikcija osnovnega člena, kajti nam se pravzaprav ne zdi smiselno, da se v agencijo za radiodifuzijo in telekomunikacije prenašajo potem tudi tipična medijske vsebine, ki naj bi jih urejal ta zakon. Če beremo naprej v tistih členih, po 100. členu, naj bi ta agencija nekako odločala in je v pristojnosti ministrstva za informacijsko družbo, recimo o kvaliteti programa in o podobnih stvareh, o pritožbah gledalcev in tako naprej. Mislim, da bi morali ta osnovni kontekst, ki pripada medijskemu zakonu, tukaj ohraniti. V nasprotnem primeru se te medijske vsebine prenesejo in zakon je v veliki meri pravzaprav onesposobljen. Hvala lepa.
Gospod Tanko, hvala lepa. Gospod Moge in gospa Širca, izvolite.
Odbor je sledil smernicam vlade in ko se je oglasil gospod Tanko, je glasovanje o tem amandmaju bistvenega pomena za celoten zakon in za zasnovo zakona. Ko je zdajšnja vlada, to je tretja vlada, umaknila amandmaje, ki jih je prejšnja vlada dr. Bajuka sprejela, je potem tudi nekako drugače zasnovala šesti oddelek, to je agencijo za radiodifuzijo. Če bomo sprejeli amandma vlade, ki je pred nami, bomo potem moraliskoraj vse člene, ki so v poglavju VI, črtati. Tako ima odločitev pri sprejetju tega amandmaja ali pa nesprejetju za posledico to, da bomo morali potem pri odločitvah o ostalih amandmajih, ko bomo tole upoštevali, se odločiti, ali bomo šli po eni smeri, to pomeni, ali bomo agencijo za telekomunikacije in radidifuzijo združili v eno agencijo ali ne. Odločitev pri tem amandmaju ima tudi bistveno posledico za zakon o radiodifuziji. Zato se mi zdi, spoštovana predsednica, umestno, da bi se predstavnik vlade, to je eno izmed bistvenih vprašanj v tem zakonu, tudi do tega amandmaja opredelil.
Hvala lepa. Gospa Širca, potem predstavnik vlade.
Hvala lepa. Oba sogovornika sta pravilno opozorila na težo tega člena, ki posledično potem se pravzaprav vleče skoz ves zakon. Če se bomo odločili, da podpremo rešitev vlade kot eno izmed možnih oblik ali pa celo kompromisov pri reševanju tako imenovane usode zdajšnjega sveta za radiodifuzijo, ki kot sami veste, ga konstituira oziroma imenuje državni zbor. Menim, da rešitev, ki jo je vlada predlagala, je ena boljših. Je pa res, da bi, če ne bi bili v Sloveniji tako racionalno, da ne rečem "šparavno" naravnani, bi se lahko odločili tudi za drugo obliko, torej da bi se zdajšnji svet za radiodifuzijo prestrukturiral v samostojno agencijo. Ker pa se srečujemo ta trenutek, pravzaprav te mesece, s konstituiranjem agencije pri novemu ministrstvu za informacijsko družbo, agencije za telekomunikacije in radiodifuzijo, če bomo odločalio tem, potem se bo dejavnost telekomunikacijskih in dejavnosti s področja radiodifuzije na nek način združila. Srečali se bomo s telesom, ki je na nek način prestrukturirana oblika zdajšnjega urada za promet in zveze, ki je deloval pri nekdanjem ministrstvu za promet in zveze oziroma urada za telekomunikacije, se oproščam, ki bo imel dva sveta. En svet ki se bo ukvarjal z radiodifuznim prostorom, drugi svet se bo ukvarjal s telekomunikacijskih prostorom. Če bodo členi in če bo dikcija pravilno vnesena tudi v zakon o telekomunikacijah, kar velja biti skrajno pozoren, če bodo ti členi jasno razmejili tudi v tem zakonu, kakšne so pristojnosti, in če bo agencija resnično postavljena na ta način, kot jo sedaj vidimo, se pravi, da bo svet za radiodifuzijo kot posvetovalno telo bodoče agencije imel odločujočo vlogo pri podeljevanju frekvenc, pri nadzoru, pri sankcijah in kršitvah, skratka, če bo on dolžan dajati soglasje nekemu pravzaprav precej tehničnemu telesu, potem bo ta rešitev v redu. Razumem skepso in je razumljiva, razumem tudi lastno skrb pri tem. Ampak, recimo, če je odločitev v tem trenutku najboljša v tem smislu, da imamo eno agencijo, ne pa dve, kot konec koncev jih ima precej držav v Evropi, potem v primeru, če bo ta agencija funkcionirala na način, ki bo definiran tako, kot je, in če se ne bo nič v bodoče spremenilo, še posebej pri zelo nevarnem odločanju hitrega postopka zakona o telekomunikacijah, potem bo ta rešitev v redu. Zato predpostavljam, da je prav oziroma zato menim, da je prav, da jo podpiramo, in da smo zelo zelo pazljivi pri tretjem branju, hkrati pa tudi pri sprejemanju zakona o telekomunikacijah. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Božidar Zorko, izvolite!
Spoštovane poslanke in poslanci! Gospa Majda Širca mi je pravzaprav že pol stvari odvzela oziroma povedala pol stvari, ki so pri tej stvari bistvene. V procesu nastajanja teh sprememb zakona o medijih se je hkrati pripravljal zakon o telekomunikacijah. Ker je zakon o telekomunikacijah predvideva agencijo za telekomunikacije, smo mi potem na iniciativo ministrstva za promet in zveze in potem ministrstva za informacijsko družbo iskali najbolj razumno rešitev, da bi imeli čim manj stroškov z administrativnim opravljanjem tega celotnegapodročja, ampak da bi vendarle zagotovili avtonomno oziroma neodvisno regulatorno telo, ki bo odločalo o podeljevanju frekvenc. Menimo, da je ta rešitev dobra. Ta skupna agencija za telekomunikacije in radiodifuzijo, kot jo predlagamo v zakonu in kot se v naslednjih dopolnilih skozi navezuje, naj bi opravljala, če tako rečem, neke vrste tehnični servis za svet za radiodifuzijo, ki ga, tako pravimo v zakonu, imenuje državni zbor, ki je pač sestavljen tudi iz ljudi, ki so neodvisni strokovnjaki - videli boste v amandmajih, kako je to kasneje predlagano - in katerega odločitve so obvezujoče za agencijo za telekomunikacije in radiodifuzijo. Skratka, ne more agencija mimo sveta za radiodifuzijo, ki opravlja ta, recimo, vsebinski del, ne more mimo tega odločati, opravlja pa celotno tehniko, hkrati pa je skozi frekvenčnine zagotovljeno tudi financiranje delovanja, ne samo agencije za telekomunikacije in radiodifuzijo, ampak tudi sveta za radiodifuzijo, in kar je zelo bistveno, tudi monitoringa, ki bo deloval sicer znotraj agencije za telekomunikacije in radiodifuzijo, vendar za potrebe tega neodvisnega sveta za radiodifuzijo. Zato predlagam, da ta amandma sprejmete, kot seveda vse nadaljnje amandmaje, ki se nanašajo na ureditev delovanja sveta za radiodifuzijo oziroma agencije, ker se bomo skozi vse amandmaje oziroma skozi mnoge amandmaje z njim še srečevali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jože Tanko in potem dr. Andrej Bajuk. Izvolite, gospod Tanko.
Hvala. Mislim, da je ta odločitev oziroma ta predlog vlade prišel zelo na hitro, da je nekako nepremišljen. Skeptični smo tudi do problemov oziroma do te krinke, racionalizacije. Mislim, da po vseh takih združitvah ponavadi pride še kaj drugega, povečevanje, ne racionalizacija. Predvsem bi pa rad poudaril, da gre pri tem predlogu za mešanje oziroma za prenos odločanja o vsebini, se pravi, o medijski vsebini, z enostavno, po domače povedano, špedicijo. Mislim, da bi morali ti dve stvari ostati nekako ločeni, resorno ločeni: ena v pristojnosti ministrstva za kulturo in, bi rekel, v pristojnosti agencije za radiodifuzijo, druga pa v pristojnosti telekomunikacij. Mislim, da bi bila tako zadeva boljša, bolj transparentna, bolj jasna in navsezadnje tudi bolj učinkovita. Mislim da poanta tega je, da nekako ni sprejemljivo mešanje, bi rekel, da odloča prek agencije za radiodifuzijo in telekomunikacije, tako o razvidu medijev, o programski vsebini, o, ne vem, pritožbah poslušalcev glede programa, na drugi strani pa tudi, ne vem, o čisto tehničnih vprašanjih, ki zadevajo upravljanje s sistemom telekomunikacij. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Andrej Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Očitno je, da sta tu dva različna pristopa, kako naj država deluje na tem področju. Rešitev, za katero se zavzemamo v koaliciji Slovenija, je ravno ta, da je narava dela tako drugačna, da dejansko zahteva dve drugačni agenciji. Argument, ki ga je vlada do sedaj posedovala, je bolj nekega pragmatičnega značaja, češ, naš prostor je majhen, bolje bi bilo, da bomo stroške znižali in imeli eno samo agencijo, sicer pa dva sveta. Da bi znižali našo skeptičnost do tega in da bi bolje razumeli vašo argumentacijo, bi pa prosil, če nam vlada lahko posreduje takoj analize, kaj bomo dejansko s tem dosegli, kar se tiče varčevanja sredstev, ker to je argument, ki vsaj mene silno zanima, če je to resnično - kaj dejansko, koliko nastane, če se državni zbor odloči za dve različni agenciji, in koliko nastane ali kaj pa dejansko bomo privarčevali, če to združimo, in sicer plačamo drugo ceno, da bomo naravo dela v obeh agencijah v nekem smislu mešali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Majda Širca, izvolite.
Hvala. Svet za radidifuzijo, kot je v zakonu v 104. členu zapisan, sprejema odločitve o izdaji in o odvzemu dovoljenj. Sprejema odločitve o podelitvi oziroma odvzemu statusa lokalnega regionalnega in tako naprej programa. Ocenjuje stanje na področju radijskih in televizijskih medijev. Daje direktorju in agenciji mnenja in tako naprej. Skratka, če parafriziram, svet za radiodifuzijo je nek mentalni center, ki daje ostalemu, se pravi agenciji kot tistemu sektorju, ki ima tehnične kompetence, ki meri frekvenčni prostor, ki definira geografske in ostale tehnične parametre, bom rekla, odločitve. V tem smislu je bojazen, ki je nekje prisotna, kot razumem, odveč. Če ima svet tovrstno vlogo, kot je sedaj definirana, če nadzoruje, dela strategijo, če nadzoruje vse od lastniških do vsebinskih parametrov, če lahko daje soglasje, kaj je to lokalni, kaj je regionalni, kaj je tako imenovani pridobitni in kaj ne, program znotraj radijskega oziroma televizijskega prostora, potem nedvomno se naj ne bi pojavil strah, da tako kot sedaj, ko uprava za telekomunikacije, ki pri razpisu na nek način je hendikepirana, ko zna bolj tehnično odločati kot miselno, potem teh pomislekov naj ne bi bilo. Zato še enkrat apeliram, da podpremo to rešitev in smo dejansko pazljivi pri nadaljnjih vpeljavah in aplikacijah tega v ostali zakonski sistem. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Tanko izvolite.
Hvala lepa. Če beremo 102. člen, kjer opredeljuje naloge agencije za radiodifuzijo, potem se prenašata iz tega 102. člena dve alinei v 104. člen, to je tisto, kar je, oziroma ni še povedala gospa Širca, medtem ko pa se prenaša na telekomunikacije, recimo, dovoljenje za izvajanje radijske in televizijske dejavnosti. Potem se prenaša na telekomunikacije obravnava pritožb gledalcev in poslušalcev v zvezi z radijskim in televizijskim programom, potem soglasje k bistveni spremembi programske zasnove in tako naprej. Nekatere vsebine, ki so tipično medijska področja, se iz pristojnosti, ki so bile v agenciji za radiodifuzijo, prenašajo na telekomunikacije. Mislim, da te stvari ne sodijo v zakon o telekomunikacijah. Zaradi tega tudi predlagamo, da medijsko področje ostane zaokroženo v okviru medijskega zakona, tisto, kar sem pa prej rekel, na grobo, recimo, kot špedicija, kot transport naj bopa stvar telekomunikacijskega zakona. To je ta ključna dilema. Hvala.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, gospod Božidar Zorko, izvolite.
Spoštovane poslanke in poslanci! Morda še samo nekaj besed glede tega, da bi nekako razjasnili dvome o samostojnosti oziroma neodvisnosti delovanje sveta za radiodifuzijo. Mnogo kasneje, na strani 38, se bomo srečali s 104. členom in amandmaji vlade, ki jih predlagamo. Eden od teh amandmajev govori: "Svet za radiodifuzijosestavlja sedem članov, ki jih izmed uglednih strokovnjakov imenuje državni zbor Republike Slovenije." In potem govori kako kandidate predlaga itn. Že samo to in pa pristojnosti tega sveta so dovolj velika garancija, da bo seveda ta svet neodvisno, samostojno regulatorno telo, kadar bo šlo za odločitev o podeljevanju frekvenc, kadar bo šlo za bistvene odločitve, ki se nanašajo na program radijskih ali televizijskih postaj. Rešitev, ki jo ponujamo za skupno agencijo, je pravzaprav, da ta skupna agencija bdi nad celotno tehnologijo, medtem ko svet za radiodifuzijo bdi seveda nad vsebinskimi kriteriji ali pa nad vsebino vsega tega. Jaz razumem ta strah, ker v preteklosti se je pač marsikaj dogajalo. Mislim pa, da so vse rešitve, ki jih ponujamo v nadaljevanju, v nadaljnjih amandmajih, dovolj velika varovalka, da je ta rešitev zelo smotrna. Takšno rešitev poznajo tudi nekatere države v zahodni Evropi, seveda nekatere imajo tudi drugačne. Ni enotnega pravila v Evropi, kako naj bo to organizirano. Mislimo, da je takšna rešitev razumnejša. Glede stroškov. Državni proračun bo prihranil - ta trenutek vam težko rečem natančno, koliko, kajti agencija za radiodifuzijo, za telekomunikacije in radiodifuzijo je dolžna financirati celotno delovanje sveta in celotno delovanje monitoringa, ki je pri tej zadevi zelo bistveno. Odločitve brez spremljanja izvajanja tega ne pomenijo dosti, treba je tudi zagotoviti izvajanje oziroma spremljanje vsega tega. Cel ta strošek se bo financiral iz frekvenčnin, sicer pa mora to, če gremo vpopolnoma samostojno rešitev, pa mora to pokriti državni zbor. To mislim, da je slabša rešitev. Svet za radiodifuzijo se je že v preteklih letih in tudi letos srečeval s problemi financiranja svojega dela, predvsem s problemi financiranja monitoringa. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Andrej Bajuk, izvolite!
Hvala lepa. Hvala lepa predstavniku vlade za to pojasnitev. Moram le reči, da ni bila prepričljiva. Ker končno, ravno to, o čemer poteka danes ta debata, kot nas je kolegica, gospa iz LDS-a, že opomnila. Tukaj gre za eno ključno odločitev, ki dejansko bo vplivala na to, kaj bomo naredili v drugih členih tega zakona in kakšna bo ta agencija. Zaenkrat nisem slišal še nobenega pozitivnega argumenta, zakaj naj bi imeli eno samo agencijo, poleg tega, kar ste vi sami omenili v začetku, da je to neka večja racionalizacija. Ravnokar pa mi pravite, da dejansko nimate konkretnih podatkov, da natančno ne morete povedati, dejstvo pa je, da mora svoj monitoring ta svet, ne glede na to, ali je v eni agenciji ali bosta dva skupaj, ali bo pa drugačen, v drugi agenciji, da bo moral to stvar opravljati. Edini argument, ki podpira ta predlog vlade, eno samo agencijo na podlagi racionalizacije še nimamo jasnih podatkov. Torej ugotavljam, da v državnem zboru še nimamo odločilnih argumentov, zakaj bi vlado na tem področju podprli. Mi bomo vztrajali pri svojem stališču, dokler ne bomo dobili v roke kakšnih bolj prepričljivih argumentov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa. Argumenti predstavnika vlade tudi nas ne prepričujejo, da bi podprli ta amandma. Ostajamo pri tem, da je treba zadeve vsebinsko ločiti. To se pravi, medijski del sodi v medijski zakon in odločanje o medijskih vsebinah se dela v medijskem zakonu in institucijah ali pa organih, ki jih določa ta zakon, medtem ko se druge vsebine lahko rešujejo z drugimi področnimi zakoni, tudi, recimo, z zakonom o telekomunikacijah. Enako pa je, bi rekel, z argumentom glede racionalizacije, ti argumenti za nas niso sprejemljivi oziroma jih pravzaprav ni bilo. To je, bi rekel, samo predstava, da bo to racionalnejše, da bo to ugodnejše in cenejše. V resnici pa morda to tudi ne bo tako. Naša poslanska skupina tega amandmaja ne bo podprla.
Hvala lepa. Gospa Majda Širca, izvolite.
Samo še kratko dopolnilo. Pogovarjamo se pravzaprav bolj v jeziku 19. stoletja, ampak vendar moramo vedeti, da je pri sistemu radiodifuzije vprašanje, koliko časa ga bomo še dojemali skozi tovrstno prenašanje, skozi eter ali pa kable, s katerim se srečujemo danes, kar tudi pravzaprav uprava na nek način počne, ko kontrolira in ko pač nadzoruje tovrstne komunikacije. To, da je radiofrekvenčni prostor oddaljen od telekomunikacijskega prostora, je seveda z vidika 21. stoletja nekoliko dvomljivo govoriti. Zato že s tega vidika, hočem reči, ko se bodo telekomunikacijski prostori razširili tudi na drugo dejavnost, se bomo srečevali z digitalnimi, optičnimi kabli oziromase, pardon, skratka, ko bomo gledali televizijo po telefonu, menim, da bi v opciji takega razmišljanja bilo manj problemov, ko bi zdaj določali, ali gre agencija pod ministrstvo za telekomunikacijsko oziroma informacijsko družbo ali pod drugo ministrstvo. Konec koncev, agencija je stvar vlade oziroma koncesij, ki jih da vlada. Poleg tega racionalizacija je vprašanje, o katerem smo govorili na začetku, kajti če bi agencija v smislu spreminjanja sedanjega sveta za radiodifuzijo postala v bodoče agencija, bi neke zaposlitve zagotovo morala podvojiti. To so vse tiste zaposlitve, ki so zdaj znotraj uprave za telekomunikacije oziroma uprave, ki se ukvarja z radiofrekvenčnim prostorom. Imeli bi dvojno delo. Sedaj pa je, kot sem že prej povedala, rešitev taka, daje tisti tehnični del, ki ga sedaj upravlja uprava in bi ga v bodoče agencija, enostavno cepljen z mentalnim delom, ki ga bo svet za radiodifuzijo, ki bo seveda za to usposobljen, ki bo imel strokovne in ostale aplikacije in ki bo seveda tudi skrbel za izvajanje tega zakona. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Andrej Bajuk in potem gospod Jože Tanko. Izvolite, dr. Andrej Bajuk!
Hvala lepa. Spoštovana kolegica Širca, jaz sem vam hvaležen za to pojasnilo. Glede stoletja pa ne vem, če sem v 19., mi je pa hudo, ker 21. je še kar v redu. Poglejte. Tudita argument je navidezno, nekaj prinaša, dejansko pa tudi ni jasen. Nikjer ni zapisano, da s tem, če imamo dve agenciji, da moramo podvojiti službe. Saj lahko imamo neko skupno službo. Jaz bi pa rad vprašal predstavnika vlade, če ste tudi to možnost preverili, ker očitno obstajajo argumenti, zakaj naj bi bili dve različni agenciji. Zakaj pa, če so nujne skupne službe - ja, lahko imamo tudi skupne službe in lahko tudi vzakonu določimo, da ne bomo podvojili stvari, ki niso potrebne. Rad bi vprašal predstavnika vlade, če ste to možnost nekih skupnih služb v obeh agencijah, da ne bomo podvojili stvari [[...]]Prav gotovo mi ne bomo tukaj predlagali take nesmiselne stvari, da bomo enake stvari delali na dveh različnih krajih tukaj v Ljubljani ali pa kje drugod v Sloveniji. Če je to možno, prav gotovo tudi lahko to rešimo. To bi bil moj odgovor za ta argument. Rad bi vedel, če ste to možnost preučili in če ste prišli do zaključka,da so skupne službe za obe agenciji nemogoče. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jože Tanko, izvolite!
Hvala. Jaz bi samo kratko repliko dal. To terminologijo sem uporabil predvsem zaradi tega, da se plastično pove problem, kaj kam sodi. Ne toliko zaradi drugih stvari. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jožef Školč, izvolite!
Hvala lepa. Jaz mislim, da gre pri tem predlogu, ki ga nismo uspeli konstituirati niti v predprejšnji vladi, niti v vladi, ko je bil minister gospod Šeligo, za to, da smo delali v bistvu dve agenciji in dve službi. Ideja, ki jo je prinesla zdajšnja vlada, odgovarja na to vaše vprašanje - da se stvari na nek racionalen način združujejo. Seveda prinaša to nekaj neznank, glede na to, da pač vsakdo sedi oziroma stoji za svojimi okopi. Ampak zdi se mi kljub vsemu smiselno primerjati tudi te metafore s stoletji. V čem je v bistvu poanta teh agencij? In mediji in telefonija in drugi sistemi za prenos podatkov delujejo, bom rekel, preko enakih tehnologij. Če govorimo o frekvenčnem spektru, delujejo v, bom rekel, istem frekvenčnem spektru. Da rečem drugače: ko se je izumila tehnologija tiskanja knjig, se je, bom rekel, temeljito spremenil dostop do informacij in se je temeljito spremenila kultura. To se dogaja v tem trenutku. Ampak spet, če vzamemo tiskanje knjig, ko boste vi vzeli hipotetično neko poslovno delo ali pa neko humanistično študijo, potem jo boste obravnavali kot nekaj več, kar je v naravi slovenskega človeka, medtem ko je sicer to tiskanje publikacij običajna gospodarska dejavnost. To se tudi tu dogaja. Ko govorimo o prenosu podatkov v svrho javnih medijev, to obravnavamo v tem zakonu, ko govorimo o gospodarski dejavnosti, to zapade nekam drugam. Mislim, da je kljub vsemu treba misliti, da se vse to dogaja v istem prostoru, da na nek način kreira kulturo in da je zato, kamor štejem jaz seveda tudi medije in nenazadnje tudi tehnologijo, s tega vidika smiselna notranja ureditev agencij in pristojnosti tega sveta, da bdi nad vsebinami. Zato se mi zdi ta model bolj čist vis a vis tistim, ki smo jih prej mislili oziroma morali smo delati neke kompromise, ki se vlečejo iz devetdesetih let, da smo imeli pač svet tukaj, agencijo drugje. Tako se mi zdi to kljub vsemu boljša rešitev in odgovarja točno na to, kar vi pravite, da se o istih stvareh odloča na enem mestu, pazi pa se na njih z različnih zornih kotov. Vsaj tako jaz razumem konstrukcijo te rešitve in jo bom tudi podprl. Mislim pa, da je treba paziti, da se varuje znotraj te agencije interes tega, kar je treba varovati pri medijih, glede na naravo njihovega dela in definicije, ki smo jih že nekako potrdili v teh prvih členih. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predstavnik vlade izvolite.
Hvala lepa. Seveda smo preigravali v pripravi tega dela zakona več možnih scenarijev, od prvotnega, kjer smo imeli dve agenciji, to se pač vleče od samega začetka priprave zakona, pa do tega, ki ga ponujamo zdaj. Kot sem uvodoma povedal, v bistvu je ta rešitev nastala šele takrat oziroma šele z možnostjo oblikovanja agencije za telekomunikacije, prvo v ministrstvu za promet in zveze in zdaj v ministrstvu za informacijsko družbo. Celotna ideja je ravno ta, tehnična sredstvaza razširjanje programskih vsebin se seveda spreminjajo. Tehnična sredstva, nekatera nova, ki do zdaj še niso imela ta prave veljave, teže, bodo postala vedno pomembnejša. Zaradi tega se nam zdi smotrno, da ta tehnični del razširjanja je pod skupno kapo. Preigravali smo tudi stroške, to, kar ste gospod Bajuk omenili. Žal vam z natančnimi izračuni ne morem postreči. Trdim pa, da so stroški delovanja na takšen način, kot jih predlagamo, nižji, ker gre za skupna tehnična sredstva [[predvsem pri monitoringu je to izjemno pomembno]] , ker gre tudi, konec koncev, za skupno administracijo in za celoten skupni upravni aparat, ne glede na to, kako je velik, ki seveda neko takšno delo agencije, katerekoli, spremlja. Samo na eno dilemo bi opozoril, ki smo jo imeli, ko smo razpravljali o tem, ali kaže imeti samostojno agencijo za radiodifuzijo. Po zakonu mora ta agencija imeti svet. Pristojnosti tega sveta so malo drugačne ali drugače v zakonu opredeljene, kot so pristojnosti sveta za radiodifuzijo. Ta dva sveta nimata, vsebinsko gledano, enakih funkcij. In ta predlagana skupna agencija za telekomunikacije in radiodifuzijo bo imela svoj svet, pač po zakonu, ki bo opravljal funkcije, ki mu jih zakon narekuje. Kot neodvisno, samostojno telo pa se pojavlja svet za radiodifuzijo, kot sem prej rekel, imenovan s strani državnega zbora, ki se bo pa ukvarjal samo z enim delom, in to za nas, in zato je tudi v zakonu o medijih ta svet in način imenovanja sveta ter dela sveta opredeljen, seveda z za nas izjemno pomembno funkcijo. Zato je vsebinsko ločeno delovanje agencije za telekomunikacije in njihovega sveta za telekomunikacije od sveta za radiodifuzijo, ki se bo ukvarjal, kot rečeno, z vsemi temi nalogami. Tako da pocenitev ali racionalizacija, če hočete, je - ta trenutek, pa pošteno povem, vam ne morem reči natančno, za toliko tolarjev; tega pa nimamo, ker je seveda tudi od razvoja in tudi od opreme ter tudi od vseh ostalih tehničnih stvari, ki bodo, predvsem "monitoring" programov, spremljane, odvisno, ali je to, recimo, milijon ali je to 5 milijonov ali je to nek drug znesek. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Tanko, izvolite.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Če beremo 102. člen zakona, ki govori o agenciji, so najmanj štiri postavke, štiri alinee take, ki sodijo v zakon o medijih in ne v zakon o telekomunikacijah oziroma ne vem kam. Recimo, "spremlja in izvaja strokovni nadzor nad skladnostjo razširjanja radijskih in televizijskih programskih vsebin s tem zakonom iz mednarodne pogodbe, ki zavezuje Slovenijo; vodi postopek javnega razpisa za izbiro izvajalcev radijske in televizijske dejavnosti; daje soglasje k bistveni spremembi programske zasnove radijskega ali televizijskega programa; obravnava pritožbe gledalcev oziroma poslušalcev v zvezi z radijskim ali televizijskim programom...". To so popolnoma tipične medijske vsebine, ki sodijo v zakon o medijih. Že tiste prve določbe, skozi katere smo šli, na nek način to govorijo in določajo, in zdaj točno te stvari, bi rekel, "monitoring", recimo, prenašamo pa na področje telekomunikacij. Mislim, da to nima nobene prave povezave s telekomunikacijami. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Andrej Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Hvala lepa predstavniku vlade in tudi intervenciji kolega Školča. Mislim, da se moramo zavedati, o čem dejansko tu odločamo. Informacijska družba - res je, da živim v 21. stoletju, spadam pa med tiste ljudi, ki če imajo probleme doma z računalnikom, morajo počakati, da hčerka pride in to popravi, to lahko priznam. Če ste pa vsi drugi taki eksperti, vam pa čestitam. Ampak kar pa mene najbolj skrbi, je pa to - prepričan sem, da bo kolega Školč, kot bivši odgovorni za področje kulture, dobro razumel - da mi ne smemo ustvariti takšne agencije v naši državni upravi, v kateri bodo bistvene stvari na tem področju v nekem smislu, pa naj bo še tako od daleč, podrejene tako imenovani stroki inženirjem in tehnikom. To je eden ključnih problemov, ki jih jaz živim v tej naši družbi, in ravno to je, da si nočemo enkrat odprto povedati stvari takšnih, kakršne pač so. Bistvo tega zakona je tudi, da ustvari možnost, da bomo tukaj počasi ustvarili v našem prostoru drugačno medijsko vzdušje, ki bo resnično pomagalo k temu, da bo naša demokracija tudi malo drugače zaživela. Končno, bistvo demokracije je pravilno obveščen državljan ali pa državljanka, ki zna in zmore odločati tako, kot po svoji lastni volji. To pa zahteva transparentnost na tem področju,ki je pa zaenkrat, na žalost, pri nas še nimamo v takšni meri, kot bi jo morali imeti. Da se bodo te bistvene stvari odločale v neki podrejenosti tehnologiji ali tehniki same, mene silno skrbi. To je ena največjih skrbi, ki nam jih prinaša tudi 21. stoletje, in to je neka stalna podrejenost bistvenih vprašanj tehnologiji sami. Jaz mislim, da ravno zaradi teh argumentov, ki jih je kolega Školč tako bolje povedal, kot jaz sam, je nujno potrebno, da še debatiramo o tem, kako bomo to stvar zastavili. Ker končno, kaj se pa zgodi, če je svet ene agencije v nasprotju z onim? Kdo pa to odloča? Kako se odloča? Kako se reši neodvisnost enega ali pa drugega sveta v tej eni sami agenciji? Kdo bo komu podrejen za kakšna vprašanja? To v zakonu zaenkrat še ni rešeno. Če sem pa spregledal, vas pa prosim, da mi to pojasnite. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Školč, izvolite!
Seveda soglašam s temi dilemami in mislim, da je treba potem razmišljati predvsem o tistih rešitvah, ki govorijo o pristojnosti tega sveta za radiodifuzijo in pa o pristojnosti državnega zbora, ko imenuje, bom rekel, ne inženirje in tehnike, ki naj razmišljajo o teh stvareh. Tako, da te stvari bodo, ne glede na idealno rešitev, še zmeraj, bom rekel, zmeraj predmet nekega spopadanja. Tu se mi zdi, da predvsem iščemo neko, vsaj z mojega vidika, nevtralno rešitev, ki omogoča vsem na enak in spodoben način dostop do teh tehnologij, in naj seveda na koncu realizira tudi to pluralnost, o kateri govori gospod Bajuk. Oglasil sem se pa predvsem zaradi tega, ker se mi zdi, da je gospod Tanko pa spregledal eno zadevo. V tej konstrukciji, ki jo zdaj ponuja vlada, je treba prebrati tudi predlog amandmaja, da se črta ta 102. člen, ki je upravičeno sporen. Se pravi, če sprejmemo tako ta amandma kot kasnejši k 102. členu, potem bo njegov ugovor padel. Dejansko je vlada predlagala, da se 102. člen črta in s tem seveda ta agencija ne bo več opravljala teh, ti inženirji, da uporabim to prispodobo, ne bodo več presojali o stvareh, o katerih naj razpravljajo hipotetično recimo humanisti, čeravno jaz ne bi rad nastavil tudi tega konflikta, ker se mi zdi, da je tudi tehnologija tista, ki kreira kulturo. Tu se lahko ne razumemo, ampak dejansko je zgodovina pač taka, da pravzaprav, včeraj smo razpravljali o genski tehnologiji, in to so sigurno bolj nepredvidljive in dramatične spremembe, ki bodo vplivale na kulturo, kot te, kjer lahko dejansko predvidimo predvsem neverjetno širitev in dostopnost informacij, ne glede na omejitve, ki jihbo ta zakon imel ali pa ne imel. Kakorkoli, konstrukcija v bistvu rešuje tudi predvsem problem gospoda Tanka s tem, ko črta ta 102. člen. Te druge dileme bodo pa ostale na različne načine odprte, tako za vas kot zame.
Gospod Tanko, izvolite.
Rad bi odgovoril gospodu Školču. Jaz dobro vem, da se 102. člen črta. S tem se črtajo tudi tiste štiri vsebine, ki sem jih prej prebral. In tiste štiri vsebine se bodo verjetno prenesle, ker se ne prenašajo niti v Svet za radiodifuzijo niti nikamor drugam, verjetno v zakon o telekomunikacijah. To je logično. In prej sem povedal, da se mi zdi, da te vsebine v tisti zakon ne sodijo. In zato je ta diskusija, recimo na relaciji vsebina pa recimo špedicija, upravičena. Tu mislim, da je ta dilema, in zato tudi predlagamo, da ta osnovna shema zakona tudi ostane taka, kot je, pa se eventualno morda v kakšnih drugih detajlih dopolni. To je ta smisel tega, kar sem hotel zdajle odgovoriti, in tudi, kar je bistvo vse moje diskusije do sedaj. Hvala.
Hvala lepa. Dr. Andrej Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Hvala lepa gospodu Tanku za to opozorilo, kaj dejansko pomeni črtanje 102. člena. Jaz bi pa rad zdaj vlado vprašal, predstavnika vlade, naj nam povsem razloži. S tem, da črtamo 102. člen, v katerem so v teh alineah konkretno izpostavljene ravno te bistvene naloge, kam jih bomo dali pa kdaj. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Zorko, izvolite.
Hvala lepa. Ja, predlagamo črtanje 102. člena, ki se ne prenaša avtomatično v zakon o telekomunikacijah, ampak se smiselno prenaša, ker govori o nalogah agencije za telekomunikacije. Mislim pa, da je bistveno ob vseh pomislekih, kako urediti samostojno delovanje našega sveta za radiodifuzijo, prebrati 104. člen in vsa dopolnila, ki jih predlagamo k 104. členu. 104. člen je pravzaprav tisti, ki naj bi zagotavljal - in mi trdimo, da zagotavlja - da bo lahko agencija oziroma svet za radiodifuzijo deloval resnično, kot pravimo, neodvisno strokovno telo - to je v amandmaju k 104. členu - ki ga imenuje državni zbor. In to se nam zdi dovolj velika garancija, da bo, po vsebinski plati gledano, to področje primerno urejeno. Ostalo, tehnična vprašanja okrog frekvenc, okrog delitve frekvenčnega pasu in tako naprej, so pa seveda urejena v zakonu o telekomunikacijah in so v pristojnosti, ki jo agencija za telekomunikacije ima, vendar kar se našega radijskega spektra tiče, zgolj tehnične pristojnosti, ne pa vsebinske. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jože Tanko, nato dr. Andrej Bajuk.
Hvala lepa. Iz 102. člena v 104. člen se prenašata, mislim, da samo dve alinei od enajstih ali dvanajstih. Tiste štiri, ki so pa tipično vsebinske, medijske, se pa brišejo s črtanjem 102. člena in se morajo potem verjetno kam drugam prenesti. Medtem ko se iz 102. člena v 104. člen prenaša samo, ne vem, "predlaga ministru strategijo razvoja, predlaga podrobnejša merila" in tako naprej. To je vse, kar se prenaša; vse ostale vsebine, ki so pa na nek način povezane z uvodnimi členi zakona o medijih, pa izginejo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Andrej Bajuk, izvolite.
Oprostite, da se moram ponovno oglasiti, ampak nisem opazil, da bi mi predstavnik vlade odgovoril na prejšnje vprašanje. Če dovolite, predstavnik vlade, nisem še slišal vašega odgovora na vprašanje, kaj se zgodi, če ima eden od svetov drugačne poglede glede konkretnega problema, kdo o tem odločipo tem zakonu, kot ga vi predlagate - v vaši viziji, kako bo to dejansko delovalo. Govorili ste zelo prepričljivo o neodvisnosti tega sveta, a vendar vprašanje je, obstaja ali ne neka podrejenost tega sveta tehnološkim rešitvam, ki jih bo predstavljal sosednji svet, če smem tako reči. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Zorko, izvolite.
Kadar gre za dodeljevanje frekvenc, so odločitve sveta za radiodifuzijo obvezujoče, tako tudi piše, za odločitve oziroma za odločbe, ki jih potem pravno formalno izdaja agencija. Torej, ne gre za to, kateri svet, ali ta od agencije za telekomunikacije ali svet za radiodifuzijo, je, bom rekel, težji, pač pa gre za delitev dela. Svet agencije za telekomunikacije nima nobenih pristojnosti pri dodeljevanju frekvenc, pri vsebinskem odločanju o radiofrekvenčnem spektru. Te vsebinske odločitve sprejema izključno, in njegove odločitve so obvezujoče za agencijo za radiodifuzijo, te odločitve sprejema izključno svet za radiodifuzijo.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo o amandmaju k 14. členu in prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 14. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Opravili bomo še odločanje o 14. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 13. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je 14. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 15. členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, 10 jih je proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločali bomo še o 15. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 11. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je 15. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o enem amandmaju k 15., 17., 64., 78., 79., 80., 83., 91., 145., 149. in 158. členu, katerega predlagateljica je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 9. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Opraviti moramo še dve glasovanji, in sicer o dveh členih v celoti, ker je ta amandma edini, ki je bil vložen k tema dvema členoma. In to sta člena 91. in 149. Prehajamo na odločanje o členu 91 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 10. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je bil 91. člen v celoti sprejet. Prehajamo še na odločanje o 149. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 10. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo o amandmaju k 16. členu, katerega predlagateljica je vlada, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Opravili bomo še odločanje o 16. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 16. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 17. členu. Predlagateljica vseh treh je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo vse tri amandmaje podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Školč, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bi opozoril, da bi ne glede na to, da je matično delovno telo vse to podprlo, sprejem prvega amandmaja povzročil potencialnim ustanoviteljem glasila velike težave. Jaz razumem tukaj, seveda, vnemo, mogoče ministrstva, da gre zelo na roke zahtevam novinarjev, da je potrebno v vsakem trenutku pravzaprav imeti mnenje aktiva o tej programski zasnovi. Ampak kar se tiče tega prvega amandmaja, to pomeni, da če nekdo začne ustanavljati medij in zbira vse te papirje, mora dejansko že imeti zaposleno ekipo, ne glede na to, da še ni jasno, ali bo pač zbral denar, ali bo to registirano itn. In pridobiti seveda ustrezno mnenje te ekipe zato, da lahko sploh gre v ustanovitev. Menim, da bi kazalo iz racionalnih razlogov to zavrniti in da vlada pač do naslednjega branja, ker je ta člen z eventualnim sprejemom drugih dveh dopolnil le spremenjen, premisli, ali je potrebno imeti mnenje tudi pred tem, ko se gre v ustanovitev nekega, recimo časopisa ali drugega glasila. Mislim, da je to neumno. Ker ne nazadnje, če nekdo zbira denar in ideje za to, ni nujno, da že ima ekipo, ki bi mu dala mnenje za to, da lahko pelje postopek registracije. Skratka, vnema je bila prevelika. Zato bo seveda kasneje ustanovitelje teh časopisov, tudi zaradi drugih dveh določil, še krepko bolela glava. Ampak [[...]]
Hvala lepa. Gospod Moge, izvolite!
Hvala lepa. V razpravi na odboru je bilo to res, kar je kolega Školč povedal. On je tam celo rekel, da je to v bistvu ta amandma "recidiv samoupravljanja", če ga dobesedno citiram. So pa društvo novinarjev in ostali so zahtevali, da bi se ti amandmaji podprli, ker je bila vlada usklajena, tudi če človek tako reče, z drugimi, ki jih ta zakon zadeva. Predvsem zaradi tega, ker so ves čas zahtevali, da ostanedoločilo, ki o javnih glasilih že obstaja, - to je bila prva stvar. Torej to pravico so imeli, če tega amandmaja ne bi sprejeli [[...]] [[Ni razumljivo.]] [[...]]Drugič, ta amandma ne govori o kakšnem soglasju, ampak govori, torej o nekem soglasju, o neki pravici doveta, če bi bilo soglasje. Ampak govori samo o mnenju. Ker je tukaj samo mnenje, smo pa le bili mnenja v odboru - torej je bilo večinsko mnenje - da se podpre, bi človek rekel, pod narekovaji, "to, kar so novinarji pač želeli", da bi bilo uzakonjeno.
Hvala. Dr. Bernik, izvolite!
Hvala lepa, gospa predsedujoča. Kolegi in kolegice! V bistvu se strinjam s komentarjem, ki ga je dal kolega Školč. Vendar bi rad vprašal, kakšne pravne posledice utegne imeti pridobitev mnenja uredništva. To mi nekako sugerira, da to pomeni neke vrste sindikalizacijo lastnine, v tem smislu, neka obremenitev za lastništvo. In bi prosil, če mi lahko to pojasnite. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Kremžar.
Hvala lepa. Torej, ob dolžnem spoštovanju našega odbora moram reči, da se mi zdi, da kolega Školč ima v tem primeru prav. Prvi amandma zahteva nekaj, kar je seveda nemogoče narediti. Vzemimo primer novoustanovljenega uredništva - ni mogoče dobiti soglasja oziroma mnenja, ne soglasja, mnenja, novoustanovljenega uredništva, ki ga še ni, ker pogoj za to, da ustanovimo uredništvo, je tudi to. Mislim, da drugi amandma, h kateremu prihajamo, rešuje to zadevo, ker govori, da "in priložiti mnenje uredništva o nameravani spremembi oziroma dopolnitvi", v povezavi s 3. točko 17. člena, ki pravi, "za temeljno spremembo oziroma bistveno dopolnitev programske zasnove radijskega ali televizijskega programa mora izdajatelj pridobiti predhodno soglasje agencije za radiodifuzijo", in se dopolni s tem amandmajem, "in priložiti mnenje uredništva o nameravani spremembi oziroma dopolnitvi". Tako da je vsebina prava, novinarji oziroma uredništvo da svoje mnenje, ne more ga pa dati v primeru, kadar tega uredništva še ni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, izvolite.
Stvar izgleda res brezizhodna, kadar ustanavljaš nov medij. Ampak mislim, da se da tudi na ta način stvari narediti, namreč, z nekimi časovnimi zamiki se da reševati. Lahko pa, seveda, mi za tretje branje pripravimo bolj ustrezno rešitev, ki bo natančno definirala, kaj pomeni, kadar gre za spremembo programske zasnove, in kaj pomeni, kadar gre za ustanovitev novega medija. In še odgovor na vprašanje, kaj je z mnenjem. Mnenje je seveda samo mnenje, ni zaveza nobenemu lastniku, da mora mnenje upoštevati. Mnenje je moralni institut, ki je v zakonu na podlagi izrazite zahteve predstavnikov novinarjev, in menimo, da je prav, da ta, v bistvu moralni institut vgradimo v zakon, ker ga poznajo bolj ali manj vse evropske države, na nek način; res je, da so v različnih dokumentih formulirane tovrstne rešitve, da ni povsod v zakonu, ampak povsod v Evropi je pač status novinarjev ali padelovni pogoji novinarjev - pa ne mislim fizičnih delovnih pogojev, ampak vsebinske delovne pogoje novinarjev - so na nek način urejeni v smeri čim večje avtonomije novinarjev pri njihovem delu, ne da bi pri tem omejevali kapitalske lastnike pri njihovih odločitvah. To je pač pridobitev Evrope, ker mediji niso klasični izdelek in novinar pač ni klasičen delavec, kot je delavec, ki dela na nekem drugem produktu. Ni pa to omejitev za lastnike, vsaj formalnopravno gledano ne. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Školč.
Bom, kar se tega tiče, še zadnjič interveniral. Poglejte, ta zahteva je nelogična. Če bi sam hotel ustanoviti nek časopis in bi tudi koncipiral neko programsko zasnovo, tudi slučajno ne bi v bistvu posegel v pravice bodočih zaposlenih v tem časopisu. Kdorkoli bi se hotel pri tem časopisu zaposliti, bi mu bila programska shema vnaprej jasna. In če bi se pač našel znotraj nje, bi se zaposlil, sicer pa ne. Zato se mi zdi prvo določilo določilo, ki je nepotrebno. Tudi če tako obrnemo, da ne govorimo o tem, da je nemogoče registrirati, ker mnenje je pa seveda obvezno imeti v tem postopku, ne glede na to, ali se upošteva ali ne. Seveda je boljše, če se mnenje tudi upošteva. In zato jaz menim, da je vnema vseh bila tu prevelika in blokira razvoj te dejavnosti in apeliram, da mi to zavrnemo, potem pa, če se bo pokazala kakšna rešitev, naj pa pride amandma na to. Ampak tako, kot je to napisano, se mi zdi, da se pričakuje preveč benevolenco od državnega zbora, da bizdaj sprejel, da bi kasneje nekaj spreminjal. Dajmo mi to ne sprejeti, pa potem raje dopolniti, če bo šel razvoj v to smer.
Hvala lepa. Gospod Samo Bevk, izvolite.
Hvala lepa. Po mojem mnenju je pa tako. Če ustanoviš nek časopis, moraš vedeti tudi, kdo bo ta časopis delal in ustvarjal. In ne boš ti ustanovil časopisa, potem boš pa čez eno leto šele formiral uredništvo. Tako, da tukaj ne vidim nobenega problema glede tega mnenja uredništva. Zato bi jaz v tem primeru prisluhnil tako rešitvam, ki jih predlaga vlada, ki jih je podprl matični odbor za kulturo, šolstvo in znanost in pa seveda tudi s tem posredno podprl novinarje, ki predlagajo v okviru društva novinarjev Slovenije to rešitev.
Hvala lepa. Gospo Leo Kremžar izvolite.
Hvala. Jaz moram podpreti še enkrat zelo odločno kolega Školča, ker je možno in je tudi v navadi in je normalno, da se najprej naredi zasnova, da se pridobijo, ob ustanovitvi, govorim, ob ustanovitvi, pridobijo soglasja in da, preden začne seveda, potem ustanovi uredništvo. In je dejstvo, da tisti, ki se zaposli v takšnem uredništvu, ni prisiljen v neko spremembo, ker mnenje, stališče novinarjev, novinarskih društev, novinarskega društva gre v to smer, da nekdo medtem ko on že svoje delo opravlja, spremeni vsebino medija in ga sili, da dela nekaj, česar on noče počenjati. In v tem je problem. V tem primeru, seveda, če je vsebina jasna, če je programska zasnova zelo jasno zapisana in se jaz zaposlim v tem mediju, sem se odločil, da to hočem počenjati in ni problema. Gre samo za prvi problem, kjer ni mogoče dobiti soglasja uredništva, ki ga še ni. Zato seveda podpiram predlog, da se ta amandma črta, da se eventualno potem dopolnil, kot je predstavnik vlade povedal. Ker mislim, da drugi amandma, kar zadeva spremembo med delom, da tako rečem, rešuje zadevo. Treba je pa seveda opredeliti še zadevo glede prve ustanovitve. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer odločamo najprej o prvem amandmaju k 17. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 22, proti 22. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da prvi amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k 17. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 2. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o tretjem amandmaju k 17. členu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 1. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je tretji amandma k 17. členu sprejet. Prehajamo še na odločanje o 17. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 17. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o štirih amandmajih k 18. členu. Trije amandmaji so navedeni v pregledu, in sicer pod ena je amandma na amandma vlade k 18. členu, predlagatelj je odbor; pod dva je amandma vlade Republike Slovenije, ki ga matično delovno telo podpira; in pod tri ravno tako amandma vlade, ki ga matično delovno telo podpira. Na klop pa ste dobili še amandma, katerega predlagatelj je Zmago Jelinčič, poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke [[popravek amandmaja imate na klopi, k 18. členu]] . Želi kdo razpravljati? Gospod Barovič, izvolite.
Hvala lepa. K 18. členu bi rad na začetku samo povedal, da je ta popravek čisto tehnične narave, vreden pogleda. Gre namreč za to, da smo v našem amandmaju predvideli institut soglasja, ki daje moč, dejanski vpliv uredništva k odločanju o imenovanju ali razrešitvi urednika. Naj ob tem povem, da so številni prizadeti izražali takšno željo in podporo temu amandmaju. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Širca.
Instituta soglasja menda ali skoraj zagotovo ne pozna nobena ureditev. Mislim, da na nek način, ne samo zaradi tega, ker krši oziroma ovira svobodo odločanja, celo mogoče v ustavnem smislu, pač pa zaradi tega, ker se za njim skriva mnogo pasti. Ne nazadnje, konec koncev tudi tistih pasti, ki jih pri tem institutu nihče noče na glas povedati - to je ščitenje tistih možnih, bom rekla, ohranjanj stanj, ponavadi statusa quo, ko se ščiti tista oseba, ki pravzaprav, v tem primeru zaposlenim ali pač ostalim v uredništvu nudi največ zaledja; zaledja v smislu tudi potem naknadnega inertnega delovanja. Če bom samo eno izmed možnih razlag posledic soglasja lahko omenila. Imamo mnenje - mnenje je, kot smo že v dosedanji diskusiji ugotovili - izjemno simbolnega značaja, ima, kot rečeno, neko moralno držo, zavezujočo v toliko, kolikor je pomembno, da je in da so težave, v kolikor ga eventualno ni, proceduralne narave, hkrati pa se s tem mnenjem zgodi vsaj to, da se zaposleni in ostali sodelavci čutijo na nek način vsaj moralno vključeni oziroma na simbolni ravni vključeni v igro in v odločanje, čeprav, kot pravim, na simbolnem nivoju. Hkrati bi pa pri členih, ki so zdaj v razpravi, opozorila še na to, da je zelo vprašljivo, če bi pristali samo na tisto dopolnilo konca prvega odstavka 18. člena, ki govori, da o mnenju uredništva odločajo le tisti člani, ki so zaposleni v uredništvu, in to v rednem delovnem razmerju. Časi in praksa nam kažeta, da se novinarji vse bolj svobodno gibljejo, kar pomeni, da nimajo rednih, in tudi v bodoče bodo imeli vse manj rednih zaposlitev, in imajo ogromno oziroma velikotežo tisti člani uredništva ali pač zunanji sodelavci, ki nimajo rednega razmerja, ampak so pogodbeno vezani. Zato je prav, da tudi oni pri tem odločajo. V tem primeru bomo podprli pač, bom podprla amandma vlade k 18. členu, tistega, ki govori o mnenju, ne pa o soglasju. Hvala.
Hvala lepa. Izvajanju gospe Majde Širce želite replicirati? Torej, gospod Sašo Peče in potem gospa Sonja Areh Lavrič. K razpravi sta se prijavila potem še gospod Brenčič in gospod Kremžar, in gospod Tone Partljič. Izvolite, gospod Sašo Peče!
Seveda, izvajanje gospe Širce je namenjeno samo še potrditvi tistega, kar sem povedal pri mnenju Slovenske nacionalne stranke o celotnem zakonu. Torej gre za to, da si liberalna demokracija in pa s tem vladajoča struktura v naši državi skuša pridobiti oziroma učvrstiti vse lovke, ki jih bo v tem primeru, torej ob sprejemu tega zakona in ob nesprejemu amandmaja Slovenske nacionalne stranke samo še poglobila. Zelo zanimive so bile dikcije, da z mnenjem, ki naj bi ga dali, recimo temu, zaposleni, so simbolno vključeni v igro. Da, če ste za to simboliko, da vse, kar imajo pri odločanju, je to, da podajo svoje mnenje, ki pa za nobenega ni obvezujoče, potem nismo daleč od diktature. V Slovenski nacionalni stranki je vse, kar hočemo doseči, to, da tisti, ki se ukvarjajo s tem poklicem, da tisti, ki krojijo novice, tisti, ki krojijo javno podobo parlamenta, državnega zbora, vladnih institucij in drugih nevladnih institucij, imajo pravico do soglasja. Torej, da jim damo s tem neko moč. Hočemo doseči to, da se politika umakne iz medijev. Seveda, vaša pravica pa je, da temu nasprotujete. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Lavrič, izvolite! Gospod Peče, se lahko izklopite? Hvala.
Hvala, gospa predsednica. Lepo pozdravljam predstavnika vlade. Spoštovani poslanci in poslanke! Obrazložitev bi dala k temu 18. členu. Po mojem mnenju in mnenju Slovenske nacionalne stranke je ta amandma še en dokaz metanja peska v oči s strani vlade. Kajti besedica "mnenje" ni dovolj močna, da bi bila dejansko upoštevana. Dokaz temu je bilo zelo pozitivno mnenje informativnega uredništva RTVS do gospoda Lada Ambrožiča. Urednik pa je kljub temu mnenju postal Uroš Lipušček. V tem primeru so se predstavniki lastnikov požvižgali na mnenje novinarskega kolektiva. S tem ignorantskim odnosom vlada sicer tvega, da bo program slabši, saj se nezadovoljstvo novinarjev pri izbiri šefa lahko in se odraža pri njihovem delu. Če je besedica "mnenje" v zakonu samo zaradi formalnosti, potem je bolje, da je ni. Zato bi po našem mnenju bila bolj primerna beseda "soglasje", ki ima dejansko težo in je obvezujoča. Ker pa je to naše mnenje, ga lahko upoštevate ali pač ne. Tako kot lahko mnenje uredništva upoštevate ali pač ne. Zato bi bilo smiselno razmisliti tudi o možnosti instituta sopredlagateljstva, ki ga predlaga tudi društvo novinarjev Slovenije na RTVS, po kateri bi zaposlenim na RTVS omogočili vsaj minimalno možnost soodločanja pri imenovanju vodstvenih kadrov. Naj vas zato opozorim tudi na amandma k temu členu, ki smo ga vložili v poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke, ki vsebuje besedo "soglasje" namesto "mnenje". Hvala.
Hvala lepa. Gospod Brenčič, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Postopek ali tehnologija za imenovanje predstojnika, tako kot ga predvideva amandma k 18. členu s strani poslanske skupine SNS, pomeni ohranjanje ali vzpostavljanje neke vrste novega delavskega samoupravljanja, ki pa več ne sodi v ekonomski red in odnos med lastnikom, med zaposlenim, predstojnikom in zaposlenim, za kakršnega smo se odločili. Imenovanje predstojnika s soglasjem zaposlenih vleče za sabo dejstvo logike. Mi si bomo postavili takega šefa, takega predstojnika, ki bo delal tako, kot mi mislimo. Tako kot mi smatramo, da je prav. V tem primeru bo stopilo v ospredje prvenstveno izvajanje ali jemanje pravic in dolžnosti zaposlenega kot mene bodo šele v drugem planu. To je logika,ki bo s tem vzpostavljena. S to logiko, kot sem že rekel, pri imenovanju ali podaji soglasja k imenovanju direktorja radiotelevizije ne bomo enostavno vzpostavili ne reda ne pravil igre in ne navsezadnje dobrih rezultatov. Soglasja jaz kot zaposlen za imenovanje svojega predstojnika ne morem dajati. Ja pa mnenje, ki je argumentirano s tem in tem. Nikakor pa ne more biti soglasje tisto, ki bo potegnilo neke vrste uredništvo nazaj v neko logiko, delalo se bo tako, kot smatramo mi zaposleni, da je prav. To pa ni več del nekega odnosa znotraj družbe, del nekega ekonomskega reda, za kakršnega smo se odločili v tej državi. In tega amandmaja prav gotovo ne morem podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospodu Brenčiču želi replicirati gospod Peče. Izvolite.
Seveda, dopuščamo vam vaše mnenje, tako imenovanega vašega novega ekonomskega reda, ki povzroča takšno in takšno brezposelnost, gledano globalno v naši družbi, ker ste se nanjo navezali. Ni bilo drugega v našem amandmaju kot to, da se pusti novinarjem njihova osnovna svoboda. Vsi vemo, kaj pomeni odgovorni urednik. Vsi vemo, kaj pomenijo funkcije v različnih medijih. Nič drugega nočemo kot to, da se politika in pa želje politike in pa s tem lobiranje politike umakne s tega področja življenja. In to področje življenja, verjemite mi, ne samo za opozicijske politične stranke, tudi za vladne politične stranke, kamor spadate, je eno najpomembnejših. In vsi mi bi morali težiti k temu, da je informiranje nepristransko. Da se izognemo dogodkom 40 let. Vsi vemo, kaj pomeni moč nad informiranjem. Izognimo se temu, dajmo ljudem oziroma novinarjem prosto moč, da sami delajo, sami pišejo, sami govorijo in sami slikajo. Hvala.
Hvala lepa. Replika. Izvolite.
Da, kolega Peče, z izdajo soglasja si bodo novinarji krojili svojo podobo, tako kot mislijo samo oni, da je prav. In ohranjali bomo prisotnost politike v uredništvu, trdo politiko bomo ohranili, ki se jo da tako ali drugače postaviti v odvisnost od takega in drugačnega interesa.
Hvala lepa. Gospod Leo Kremžar se je javil k razpravi. Izvolite.
Hvala lepa. Ponovno, žal, bom moral nasprotovati stališču odbora oziroma ne morem podpreti prvega amandmaja, bom pa razložil, zakaj ne. Namreč, drugi amandma - se pravi, amandma vlade - je zame sprejemljivejši, brez odvzetja tega zadnjega stavka. Namreč, prvi amandma se glasi: "O mnenju uredništva lahko odločajo le tisti člani uredništva, ki so redno zaposleni pri izdajatelju". Da se ta zadnji stavek črta, kar pomeni, da o mnenju uredništva lahko odločajo vsi, ki so tako ali drugače povezani v uredništvo. Osebno mislim, da bi morala ostati dikcija takšna, kot je v drugem amandmaju, se pravi, da o mnenju lahko odločajo le tisti člani uredništva, ki so redno zaposleni. Mislim, da so, seveda ob dolžnem spoštovanju in resničnem spoštovanju do ljudi, ki niso zaposleni in delajo v uredništvih, vendarle vsi ti ljudje direktno najbolj povezani finančno s funkcijo tega, o katerem dajejo mnenje, kajti ta urednik sklepa pogodbe s temi zunanjimi sodelavci. In seveda je popolnoma razumljivo in pričakovati, da bodo dobrohotnejši, bom rekel, do tistega, ki jim že te pogodbe daje, v tistem trenutku, ko se o njih zahteva mnenje, kot do morebiti nekoga drugega, ki je za njih neznana zadeva, kako in kaj bo počenjal kot prihodnji urednik. Medtem ko so v nekoliko drugačnem položaju ljudje v uredništvih, ki so redno zaposleni. Zato mislim, da je črtanje tega mnenja in širitev tega mnenja tudi na nezaposlene, redno nezaposlene v uredništvu, mislim, da ni dobro, zato tega prvega amandmaja ne podpiram. Hvala.
Hvala lepa. Če dovolite, je zdaj za razpravo na vrsti - razen če želi kdo replicirati - gospod Tone Partljič, potem gospod Barovič ter gospod Rudi Moge. Izvolite, gospod Partljič.
Upam, da se ne bo kdo kaj ujezil, ker v glavnem molčim, vendar ne bi rad sprožil kakšnega vala replik, pa bom to tudi zavestno primerjal z neko drugo dejavnostjo, ki jo malo bolje poznam, pa se mi lahko odgovori samo, da sem mešal jabolka in hruške, sam pa mislim, da gre za isto stvar. Tudi niti prav ne razumem kolega Saša, s katerim bi že iz lokalpatriotskih razlogov rad čim večkrat držal - prisotnosti tolikšnega političnega naboja ali pa da hoče neka vladajoča stranka, to je najbrž LDS, prek tega dobiti v roke medije. Navsezadnje se delajo neki zakoni, ki - upam, da bo kdaj še kakšen drugačen volilni rezultat in ne bomo vsem šli tako na živce s to preveliko ali pa veliko večino. Sam tudi nisem kriv, če smo tako dobri, da ljudje to hočejo. Ampak jaz tudi nisem videl političnega naboja, niti političnega [[...]]Se mi zdi, da smo tudi malo preveč pod vplivom televizijskih dogodkov. Nenazadnje je to zakon o medijih. V resnici vidim v njem neke recidive in samoupravljanja in sindikalizma, ki pa je seveda legitimno, pa ga je potrebno v nekem drugem boju, torej sindikalnem izbojevati. Tudi s kolegom Leonom se ne strinjam v zvezi z samozaposlenimi. Mi potem postavljamo ljudi, ki delajo po pogodbi ali pa so v svobodnih poklicih, pravzaprav jim jemljemo neke naravne pravice, ki bi jim po ustavi ali po čemurkoli šle. Se mi to [[...]]Mi bomo imeli vedno več svobodnih umetnikov,če gremo v gledališki svet, vedno več svobodnih novinarjev, in je težnja neke ekipe, ki ima bodisi - sedaj govorim o medijih - ki ima medij, da te velike zvezde pridobi. Če bodo ti odšli kam drugam, je znak, da je nekaj narobe, in tisti, ki so tu zaposleni, se jim čutijo ogroženi, se zdi posebej dobro, da ostane na nek način stanje takšno, kakršno je. Kadar smo mi hoteli v gledališče sprejeti odličnega igralca od drugod ali pa zaposliti nekoga, ki je na svobodnem trgu, so komisije, interne, za delovna razmerja bile zmeraj proti. Tu ne bi rad imenoval kakšnih imen, ampak so se povprečni igralci čutili ogroženi, kadar sem povabil Raca Poliča in Borisa Cavazzo. Tu, da bi samo ti, ki imajo na ta način možnost dajati mnenje, se mi zdi preprosto kršenje pravic nekaterih, morda najboljših peres, ker se veliki ljudje ne želijo vezati, tudi ni več moda biti tako zelo v službi in zaposlen. To se mi zdi nekaj, kar je sindikalni boj, ki pa ima druge mehanizme za to, da zmaga. Tudi prej tisti rezultat 22:22 se mi je zdel ustrezen. Tudi sam mislim o tem mnenju na ta način. Navsezadnje pa je veliko nezadovoljstvo, zlasti s strani opozicije, zaradi medijev, ki se že sedaj zdijo zmanipulirani od nekoga. Kdo pa pravi, da eno uredništvo ne more biti politično, imeti politične barve in političnega predznaka? In njemu bi torej dajali vse v roku, neki drugi javnosti pa morda ne. Skratka jaz bom sam se odločal proti vsem tem amandmajem, kakor sem se tudi doslej. Niti malo zato, ker bi želel imeti kako oblast, ampak se mi zdijo anahronistični, se mi zdijo v času delovnih razmerij in samoupravljanja.
Hvala lepa. Replicirati želi gospod Sašo Peče. Izvolite!
Zelo na kratko. Cenjeni kolega Tone, če si me poimenoval po imenu, bom tudi jaz tebe. Če ne razumeš amandmaja, kar je seveda legitimna pravica, svetujem, da ga še enkrat prebereš. Potem bi prosil, da se drugič prej prebere, preden se kritizira. V primeru, da ga ne boš razumel, svetujem, da v roke vzameš katerokoli prilogo sobotnega Dela. Takrat boš videl, za kaj gre v bistvu. Hvala .
Hvala lepa. Besedo ima gospod Barovič. Izvolite.
Hvala lepa. Saj bom kratek, ampak v glavnem bom repliciral tako gospodu Brenčiču kot ostalim. No, najprej naj povem, da ne vidimo samo televizije, ker sem pač človek, ki sem doživljal tudi radio, pa tudi časopis. Res je, da nekateri mislijo, če da uredništvo, to je 5, 7, 10, 12 novinarjev soglasje, da je to samoupravljanje, celo slišali smo, da je to lahko ena politična opcija. Ampak jaz vas vprašam, če je 12 ljudi proti enemu uredniku, kje je večja verjetnost, da bo eden predstavljal, da bo močnejša ena politična opcija. Med 12 ljudmi sem prepričan, so vsaj 3, ki mogoče razmišljajo drugače, če že vse tlačimo nekam v eno politiko. Vsaj 3 med 12, če pa je en urednik samovoljno postavljen, samo po volji izdajatelja, pa je samo eden, ki ima eno politično opcijo in dirigira tako, kot mora. To govorim iz prakse. Pa še, če že ne sprejemamo mnenja, pa soglasja, kolegica je omenila še en institut, za katerega bi pa prosil, ne vem če bo čas, vlado, da se o njem opredeli, ki pa ni omenjen, pa bi ga mogoče vlada lahko upoštevala pri tretjem branju, to pa je institut sopredlagateljstva. Ta pa mislim, da ne posega v nobene nove, ne vem, enoumne in samoupravne zadeve. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Avšič. Izvolite.
Bom čisto kratko repliciral, ker mislim, da se okoli tega že predolgo vlečemo. Namreč pred dvema letoma ali pa še manj smo ob zakonu o RTV to zgodbo ravno tako mleli, o soglasju ali mnenju, in pristali pri mnenju. Vendar kolega Barovič, ali ne mislite, da urednik lahko zelo hitro pride na tisto točko, da so vsi člani uredništva na nek način proti njemu. Že zgolj zaradi tega, ker je vodilna oseba. Ne poznam podjetja, kjer se dober delovodja lahko, tisti, ki res žene, ne zameri delavcem. In na to raven spustiti imenovanje urednika, da se zaradi osebnih in takih in takih zamer lahko zgodi, da bo nesoglasje o njegovem imenovanju, mislim da ni v redu. Pa pustimo samoupravljanje, pa pustimo vse, dajmo samo življenje pogledati, kakršno je in kako hitro pride do nekih nesporazumov, ki v tistem trenutku, ko se glasuje o soglasju, pomeni, da bodo nasprotovali. In še nekaj je. Tudi lobiranja so v teh krogih zelo prisotna. Zato je v pluralnem demokratičnem parlamentu veliko manj možnosti, da se to zgodi, kar se lahko v nekem takem krogu, ki se dnevno srečuje s problemi, ki jih mora dnevno reševati in ki pride tudi lahko do dnevnih zamer. Hvala lepa.
Hvala lepa. Replika, gospod Barovič.
Saj gospod Avšič, mogoče imate prav, ampak ali se vam ne zdi vsem skupaj, da ni prav, da se ta trenutek pogovarjamo o nekih ljudeh v uredništvu in nekem uredniku že na tistem nivoju, kjer med vrsticami beremo, da so vse skupaj, vsaj mi o tem govorimo tako, neke intrige. Da so vedno, ne vem, novinarji ali osebno prizadeti ali osebno zamerijo uredniku ali kakorkoli že. Mislim, da so to marginalne stvari. Mi moramo gledati zakon kot zakon in moramo gledati, da so tako novinarji kot uredniki pošteni ljudje, ki delo dobro ali slabo opravljajo. Sicer pa je danes že tako ali tako moč izdajatelja, tistega, ki postavlja, imenuje ali razrešuje urednika, da sam oceni, če ne z ekonomskih vidikov pa iz tržnih raziskav, pri časopisu ali pri radiu ali pri televiziji, kjerkoli že, ali urednik in uredništvo delajo dobro ali ne. Mislim, da smo šli prenizko že s temi omenjanji osebnih zamer in tako naprej. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Moge, izvolite.
O tej problematiki je bila sklicana tudi okrogla miza, ki so se je udeležili glavni lastniki medijev. In lastniki treh medijev so tam jasno in glasno povedali, da vprašanje mnenja ni samo za njih omejevalno pri njihovi politiki, temveč je za medij zdravo, kajti lastniku tega medija da potem približno vedeti, s katerim odgovornim urednikom bo lahko pripeljal nek projekt do konca. Tako da s strani lastnikov medijev ni bilo nasprotovanja, in je dikcija, ki je v amandmaju, ki ga je odbor podprl, dobra. Ne strinjam se s svojim poslanskim kolegom, članom liberalne demokracije, gospodom Kremžarjem, kajti odbor je dal dopolnilo na dopolnilo, ki ga je dala vlada, v tem, da se črta, da o mnenju uredništva lahko odločajo le tisti člani uredništva, ki so redno zaposleni pri izdajatelju. Namreč, glede na to, da je predvsem pri manjših medijih sorazmerno majhno število redno zaposlenih, in glede na to, da bo vedno več svobodnih novinarjev, kot jih je zdaj, kajti ta status jim prinaša večjo fleksibilnost in navsezadnje tudi večjo ustvarjalnost, je odbor predlagal, da se ta reč črta. In če smo demokrati in če podpiramo odprto družbo, potem bi vas lepo prosil, da sene bi strinjali z mnenjem, ki ga je dal gospod Kremžar, pač pa da bi podprli amandma odbora na amandma vlade.
Hvala lepa. Gospod Školč, izvolite.
Hvala lepa. Tudi sam bi rad dal še neka dodatna pojasnila k tem zapletom. Do tega je prišlo, ker določeni parcialni interesi, ki so, recimo, ne samo legitimni, tudi dobri, ne razmišljajo o tem, kako deluje zakon v celoti. To je, bom rekel, tipičen primer. Žal je tudi vlada tu sprejela amandmaje, ne da bi pomislila, kako deluje potem to praktično na celem področju urejanja medijev. Če smo se že v prejšnjem odločanju odločili za mnenje, potem je treba to mnenje izpeljati na nek način konsekventno. čez cel zakon. Zato je absolutno smiselno črtanje tega, da je mnenje vezano samo na tiste, ki so zaposleni. To tudi je nek argument, ki govori pravzaprav o tem, kar moj kolega Tone govori, da pravzaprav pri vseh teh amandmajih ne gre vedno samo za čiste vsebinske stvari, ampak za neke sindikalne pravice. Bodite pozorni, ko boste brali tudi druge amandmaje. Če imamo institut mnenja, mora veljati tudi za medije, ki praktično lahko nekateri nimajo nobenega formalno zaposlenega. Celo odgovornega urednika lahko nimajo v rednem delovnem razmerju. Ampak ko mi delamo konstrukcijo zakonodaje, tudi če bi govorili seveda o soglasju, ampak to je, bom rekel, druga zgodba, bi morala konstrukcija veljati za cel ta medijski prostor. Drugo je vprašanje soglasja. Res je, da je mnenje dobrodošlo za vsakega, celo, kar se sliši mogoče nenavadno, bolj je dobrodošlo mnenje za tistega, ki vlaga svoj privatni denar, kot za javni zavod. Tam vidimo, da kraljujejo tudi drugačni interesi - ne bom jih našteval. Ker jih zanima na koncu predvsem učinek tiste ekipe, ki pač izdeluje nek, recimo, časopis pa še vse druge medije. Bojim pa se, da z institutom soglasja, ki pa žal ne velja samo za javne zavode, ali pa da karikiram, za to, kar so bila včasih družbena podjetja, da je institut soglasja pa omejujoč za lastnike. Hipotetično se lahko zgodi, da nek urednik povzroči z napačnimi presojami tudi materialno škodo časopisu - plača jo lastnik. Zgubi, recimo, tri, štiri tožbe zapored. Novinarji, ki so pomagali sopovzročiti to napačno informacijo, ki pomeni izgubo tožbe, je vprašanje, če bodo za zamenjavourednika. Govorim o mejnih situacijah, ki so tudi predmet tega zakona. Ali tudi v tem primeru potem mora pridobiti lastnik, ki ga stane to tri, štiri odškodninske tožbe, soglasje za to, da lahko nekoga zamenja? Zakon je treba brati v celoti in zakon ureja zapletena razmerja med javnostjo, medijskimi hišami in, kar je nenavadno, še s temi instituti razmerja znotraj medijskih hiš. Tudi prav, tako je bilo v prejšnjih rešitvah, ampak dajmo misliti pri vseh teh stvareh na vse, ne samo na javni zavod RTV. Javni zavod RTV ima nenazadnje svoj posamični zakon. Če je interes, da je kdo advokat tam, ali direktorjev ali urednikov ali novinarjev ali kogarkoli, je kljub vsemu smiselno to diskusijo preseliti v tisto razpravo o tistem zakonu, ne pa s temi izkušnjami, ki jih imajo ljudje od tam ali pa informacijami, ki jih imajo od tam, bremeniti nekih specializiranih medijev, ki s tem nič nimajo. Velika večina stvari, mogoče teh tiskanih in v eter posredovanih, tudi s političnimi interesi nič nima. Imamo tudi drugačne časopise in medije, ki so zelo uspešni in se sploh ne ukvarjajo s politiko. Ta zakon ureja, k sreči, vse to. Če bi urejal samo te politične stvari, potem bi bil verjetno drugače napisan. Zato menim, da ne velja podpreti soglasja in da velja podpreti črtanje tega. Če že imamo mnenja, ga naj oblikujejo vsi, ki tvorijo uredništvo.
Hvala lepa. Gospod Kremžar, izvolite.
Moram replicirati. Kolega Moge - ne moram, ampak hočem. Glejte, če bomo razširili to zadevo bolj, kot predlaga vlada v tem primeru in kot predlaga odbor za kulturo, šolstvo in tako naprej, bomo seveda prišli v pozicijo, da ne bomo vedeli, kdo naj da to mnenje. Vam bom dal primer. Člani uredništva so lahko zelo širok pojem, če jih ne omejimo na redno zaposlene. Radijska postaja, manjša radijska postaja ali pa večja, recimo, manjša radijska postaja ima vsaka - in podobno je tudi za druge medije - množico dopisnikov, ki se, recimo, pojavijo enkrat na mesec z eno vestičko, ki je hvale vredna in dobrodošla temu mediju, o neki gasilski veselici ali se kaj večjega zgodi v tistem kraju. Seveda, tudi on je sodelavec in na nek način član tega uredništva, ker ima pogodbo, tako kot tisti, ki pripravlja triurno oddajo. Tu seveda velike razlike ni,oba imata pogodbo o delu. Ločitev je samo v kategoriji redno zaposlenih in tistih, ki niso redno zaposleni. Zato mislim, da bi to podprli, seveda predlog vlade in ne odbora. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Moge, izvolite.
Rad bi dejal, da je treba zakon brati v celoti. 20. člen, ki določa, kdo je v uredništvu, je popravljen, če bomo sprejeli z amandmajem vlade, ki pravi: "Uredništvo sestavljajo: odgovorni urednik oziroma odgovorni uredniki, drugi uredniki in novinarji." Se ve, kdo je uredništvo, tako da tu ni dileme. Zato bi še enkrat poprosil, da podprete amandma odbora.
Hvala lepa. Gospod Partljič, izvolite.
Po moje ni nič tragičnega, če v liberalni demokraciji mislimo različno, kaj šele iz istega gnezda. Sam preprosto kriterija "redno zaposlen" ne razumem in ga ne morem sprejeti. Morda sem pa tudi res osebno kakorkoli prizadet, ker imam na primer hčerko, ki je svobodna umetnica v gledališču in je v celoti vedno brezpravna - v celoti je vedno brezpravna, od socialnih do stanovskih pravic. Zato ne razumem. Ne gre za tiste, ki pošiljajo eno vrstičko, ne gre za tiste, pač pa za tiste, ki, recimo, vsebinsko kreirajo posamezen medij, pa ne želi biti zaposlen v tem mediju, ker opravlja nekaj drugega. Kolega Školč je točno opozoril, da smo "zblazneti" vendarle od politike. Saj ne sprejemamo zakon o političnih medijih. Imamo revijo, ali se ji reče Nogomet ali Žoga, ki jo izdaja nogometna zveza Slovenije. A zdaj hočete, da ta časopis zaposli ljudi, da bodo lahko izpolnjevali ta zakon? A ni normalno, da o tem ljudje, ki se s tem ukvarjajo, lahko glasujejo, ne glede na status pogodbe, ki jo imajo. Se mi zdi to v naših časih, deliti ljudi na zaposlene, nezaposlene, se mi zdi preprosto absurdno.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, gospod Zorko izvolite.
Hvala lepa. Dovolite, da smo v nekaj stavkih pojasnim, kako je nastala ta dilema oziroma ta del teksta, ki govori o zaposlenih in odločanju samo zaposlenih. Nastala je v razpravi z društvom novinarjev Slovenije. Če preberete amandma k 20. členu na naslednji strani, potem vidite, da uredništvo sestavljajo poleg urednikov, novinarjev in tako naprej, lahko tudi drugi avtorji prispevkov oziroma programski sodelavci. Potem je nastalo enostavno vprašanje, kaj pa je to, ali, kot je gospod Partljič rekel, ali tisti, ki enkrat na leto prinese novico, ali tisti, ki recimo vsak dan sodeluje v redakciji. Oboje imamo. Imamo celokopico medijskih hiš, kjer ljudje delajo vsak dan, kot da bi bili redno zaposleni. Pa niso. Imamo pa seveda tudi drugačne primere. Imamo medijske hiše s približno 100, 150 zaposlenimi novinarji, imamo medijske hiše z enim zaposlenim novinarjem. To ponavadi v osebi urednika. Ta struktura in ta paleta je zelo pestra. In resnično je problem bolj natančne opredelitve, kaj to je oziroma če imamo tudi institut mnenja, kaj to je, kdo naj daje mnenje. Iz teh dilem je potem nastala ta opredelitev, da pač mnenje naj bo zavezujoče oziroma vsaj moralno zavezujoče samo tistih, ki so zaposleni. Res pa je, da v medijih, recimo, majhne radijske postaje, kjer so dva ali trije zaposleni, imajo pa 30 ali pa 40 zunanjih sodelavcev, je to seveda malo drugače, kot v tistih, ki imajo 100 novinarjev zaposlenih, pa 20 ali pa 30 zunanjih sodelavcev. Ampak ne tako dolgo, lansko jesen smo imeli primer, kjer so v anketi o mnenju odločali vsi, ne samo zaposleni, tudi vsi ostali. Nastal je en majhen prepir, katero mnenje je zdaj oziroma kateri glasovi so zdaj moralno zavezujoči za lastnika oziroma za vodstvo medija pri imenovanju odgovornega urednika. Ni univerzalne rešitve. Seveda se da narediti tudi tako, kot predlaga odbor, s tem da se v statutih posameznih pravnih oseb oziroma posameznih medijev natančno opredeli. V statutih je pa možno seveda opredeliti oboje. Tako da samo zaposleni ali pa bolj natančno definirati, kateri sodelavci so tisti, ki pač naj o tem odločajo. Vlada predlaga, da zaposleni, v dogovoru z društvom novinarjev. Predvsem za večje medijske hiše, mislimo, da je ta rešitev bolj čista. Za manjše medijske hiše pa je lahko seveda ta rešitev včasih tudi dvomljiva, predvsem mislim tiste res najmanjše, ki nimajo velikega števila zaposlenih. Spoštujem pa vse pomisleke, ki jih imajo, recimo, gospod Partljič. Res je, da vedno več novinarjev dela kot novinarji v svobodnem poklicu, da se bo ta krog svobodnih poklicev širil oziroma da bo vedno več teh. Res je, da je tudi vedno večji interes delodajalcev oziroma lastnikov medijev da je več novinarjev v svobodnem poklicu, so kot samostojni, ne redno zaposleni. Ekonomija jih v to sili. Tako da dilema je, za večje medijske hiše, kjer je že kar uredništvo, z nekaj več člani, pa mislimo, da je ta rešitev, skupaj z društvom novinarjev,da je ta rešitev bolj čista, bolj transparentna ali tudi bolj jasno opredeljuje problem. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Barovič, izvolite!
Hvala. Čisto kratka, recimo temu replika predstavniku vlade. Jaz bi tukaj absolutno podprl amandma odbora za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport še z enega drugega stališča - bom povedal zakaj. Če že uporabljamo termin "mnenje uredništva" v nadaljevanju tega 18. člena, izdajatelj ali pa medij sam pa tako ali tako določi, kdo so člani njegovega uredništva. Torej, da bi sedaj natančno opredeljevali, ali so to zaposleni ali niso in se prepirali okoli tega, se mi res zdi nesmisel. Če bo obstala dikcija "mnenje uredništva", je s tem rešena težava vseh medijev Ker vsak medij, ki dela, mora imeti določeno, kdo so člani uredništva. Če pa tega nima, pa ta medij ne bo dolgo delal. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer: najprej bomo odločali o amandmaju, o popravku amandmaja na amandma vlade, poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke, z opombo, če je sprejet ta amandma, sta amandmaja pod ena in dva, ki sta navedena na pregledu amandmajev, brezpredmetna. Najprej glasujemo o amandmaju poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 8, proti 41. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju na amandma vlade k 18. členu, katerega predlagatelj je odbor, in se nahaja pod številko ena. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 8. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod dva. To je amandma vlade, ki ga matično delovno telo podpira. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 8. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma pod dva sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju pod številko 3. To je amandma vlade, ki ga matično delovno telo podpira. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 8. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 3 sprejet. Opraviti moramo še glasovanje o 18. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti eden. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je 18. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 19. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Izvolite, gospod Tanko.
Hvala. Socialdemokrati tega predloga amandmaja ne podpiramo, saj na nek način želimo, da ostane medijski prostor neodvisen, in se želimo izogniti vsem tistim rešitvam, za katere vemo, da ne bodo v interesu javnosti. Politični funkcionarji pomenijo predvsem velik pritisk na delo uredništva in delo novinarjev. Že zaradi na nek način politične higiene ne bi smeli biti uredniki, saj so potem določbe, ki govorijo o pluralnem, neodvisnem in še kakšnem mediju, pravzaprav povsem nepotrebne. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 14. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o 19. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 62 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 7. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je 19. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 20. členu, katerih predlagatelj je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo oba predlagana amandmaja podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej bomo glasovali o amandmaju pod ena. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti nihče. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju pod dva. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Opraviti moramo še odločanje o 20. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 1. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 20. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 21. členu. Predlagateljica obeh je vlada, matično delovno telo oba amandmaja podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Školč, izvolite!
Hvala lepa. Mislim, da mogoče niti ne bi bilo treba, ampak gre za en zelo pomemben člen, z zelo pomembnim prvim amandmajem. Tokrat se prvič v naši pravni ureditvi garantira nedotakljivost novinarja, da ne pove vira informacij, ravno tako za avtorja prispevka. Ta amandma širi še na urednika, če urednik to ve. Mislim, da je pametno, da to parlament na nek način z aklamacijo podpre. To je ena od ključnih stvari, o kateri se je vodila diskusija zadnjih, mogoče petnajst, šestnajst let v prejšnji republiki in zdajšnji državi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Širca, izvolite!
Jaz bi ob tem, kar je gospod Školč povedal, dodala še nekaj, kar se ne dotika tega zakona, ampak se dotika našega pravnega sistema. Ta zakon pravzaprav, oziroma če bomo izglasovali oziroma ko bomo izglasovali ta člen, apelira, da vendarle imamo pomanjkljivo zakonodajo še v primeru kazenskega zakonika oziroma v zakonu o kazenskem postopku. Tam beremo, da neupravičena izdaja poklicne skrivnosti v 153. členu pravi, da "kdor neupravičeno izda skrivnost, za katero je izvedel kot zagovornik, odvetnik, zdravnik, duhovnik, socialni delavec, psiholog ali kot kakšna druga oseba..." Ni prav, da so novinarji, če jih tukaj prepoznamo, v masi kakšne druge osebe. Zato apeliram, da se te dikcije dopolnijo tudi za novinarje. Tako kot v zakonu o kazenskem postopku, ki pravi, da dolžnosti pričevanja so oproščeni, že spet, odvetnik, zdravnik, socialni delavec, psiholog ali kakšna druga oseba, o dejstvih itn., ki so mu pri opravljanju poklica bile povedane. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej bomo glasovali o prvem amandmaju k 21. členu. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 52, proti nihče. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 48, proti nihče. [[Za je glasovalo 48.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 2 amandma sprejet. Opraviti moramo še odločanje o 21. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil 21. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 23. členu. Predlagatelj vseh treh amandmajev je vlada Republike Slovenije. Amandma pod 1 in 2 ima tudi podporo matičnega delovnega telesa, amandma pod 3 pa te podpore nima. Želi kdo razpravljati? Gospa Širca, izvolite.
Samo razložila bi mnenje, zakaj odbor tretjega amandma ni podprl; ki predpostavlja, da se v impresumu, se pravi v osebni izkaznici oziroma v navedbah posameznega medija izloči naklada. Odbor je menil, da je to podatek, informacija, o kateri mora biti potrošnik seznanjen, še posebej v tem primeru oglaševalec. Zaradi tega se predlog vlade v tem primeru ne upošteva. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o prvem amandmaju k 23. členu. Glasujemo. Navzočih 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 3. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem amandmaju k 23. členu. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 25, proti 19. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je amandma pod 3 sprejet. Opraviti moramo še glasovanje o 23. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, 2 proti. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je 23. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 29. členu. Imamo amandma pod 1, katerega predlagatelj je Rudolf Petan, vlada amandmaju nasprotuje, tudi matično delovno telo ga ne podpira. Potem je amandma pod 2, katerega predlagatelj je Zmago Jelinčič. Vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira, z opombo, da če bo sprejet amandma pod številka 1, o amandmaju pod številko 2 ni potrebno glasovati, saj je njegova vsebina že zajeta v amandmaju pod številko 1. Želi kdorazpravljati? Gospod Barovič izvolite.
Hvala. Jaz mislim, da je tudi tu potrebno malo razmisliti o 29. oziroma o obeh amandmajih, ki sta nekako vezana, to se tudi vidi. Jaz bi rekel, da ni vedno smiselno in mogoče napraviti kopije nekega zapisa, zato se s predlagano spremembo omogoča zainteresirani osebi alternativna možnost ogleda nekega zapisa. Skratka, če gledamo to dikcijo zakona širše, če le govorimo o tem zakonu, jaz mislim, da sta oba amandmaja vredna razmisleka in ne bi takoj rekel, da naj bodo kolegi poslanci proti. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 60 poslank in poslancev. Za je glasovalo 8, proti 32. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo še na glasovanje o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 21, proti 24. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da tudi amandma pod številko 2 ni bil sprejet. Opraviti moramo še glasovanje o 29. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 7. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 34. členu, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? Ne.) Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti eden. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Opraviti moramo še glasovanje o 34. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. (Za je glasovalo 39.)(Proti nihče.) Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo o treh amandmajih k 43. členu. Pod številko 1 je amandma vlade Republike Slovenije, ki ga matično delovno telo podpira; pod številko 2 je amandma Zmaga Jelinčiča - vlada amandmaju ne nasprotuje, matično delovno telo ga podpira; in pod številko 3 je amandma Rudolfa Petana, ki mu vlada ne nasprotuje, matično delovno telo amandmaja ne podpira, z opombo: če je sprejet amandma pod številko 1, ni treba glasovati o amandmaju pod številko 3, saj je njegova vsebina že zajeta v amandmaju pod številko 1. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet, kar pomeni, da o amandmaju pod številko 2, glede na to, da je enake vsebine kot amandma pod številko 1, ter o amandmaju pod številko 3 ni treba glasovati. Opraviti moramo še glasovanje o 43. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 46. členu. Predlagatelj vseh treh amandmajev je vlada Republike Slovenije. Amandma pod ena matično delovno telo podpira; amandmaja pod dva matično delovno telo ne podpira in amandma pod tri ima podporo matičnega delovnega telesa. Želi kdo razpravljati? Gospa Širca, izvolite!
Hvala lepa. Pri drugem amandmaju, ki ga matični odbor ni podprl, to se pravi, da bi se v 46. členu "vrglo ven" to, kaj se ne šteje za oglase po tem zakonu, imam samo to pripombo. Gre za pravzaprav lapsuz, ki se je zgodil predlagatelju ob vnemi, da bi oglase zaščitil, tudi tiste oglase, ki so navedeni kot v drugem odstavku, skratka obveščanje o lastnih vsebinah, neodplačane objave kulturnih dogodkov itn., imenovali za oglase zaradi tega, da bi pač prevzeli normo ostalih oglasov in bi bili zaščiteni proti nepotrebnim vsebinam, proti vsem tistim vsebinam, ki jih oglasi ne smejo imeti po evropskih normah, škodljivih vsebinah. Pri tem pa se je zgodila ta nerodnost, da se je ta definicija, kaj so programske vsebine, ki se ne štejejo za klasične oglase, prenesejo v 98. člen. 98. člen je pa tako napisan, da bi intenco povsem spremenil. Kajti pravi, da določbe tega člena ne veljajo za programe Radiotelevizije Slovenija. Skratka, prišlo bi do velikega kaosa, ko bi se en člen prenesel v drugega, v tistem drugem pa bi se ekskluzivno obravnavali samo eni oglasi. Malo težko je razložiti. Ampak bi samo apelirala, da pač drugega odstavka 46. člena ne črtamo zaenkrat in da pri tretji obravnavi pripravi pripravljavec točno dikcijo in pravo rešitev, ki bo sledila intenci, da se zaščitijo vsi oglasi, tudi tisti, ki nimajo ravni oziroma karakterja plačanih oglasov. Hkrati pa se tudi ohranijo kot definicija, kaj so. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o amandmaju pod številko 1. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 10, proti 33. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 33.]] Ugotavljam, da amandma pod številko 2 ni bil sprejet. Gospod Sok, izvolite.
Predsedujoča, predlagam, da ugotovite dejansko navzočnost, ne na ekranu. Hvala lepa.
Prosim kolege in kolegice, da pogledajo v sosednje reže, če je morda kakšen od kolegov pustil kartico v reži. Hvala lepa za pomoč. V dvorani nas je 50, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Glasovati moramo še o tretjem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 3 sprejet. Opraviti moramo še glasovanje o 46. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 56. členu, katerega predlagatelj je Zmago Jelinčič. Vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira, z opombo, da se amandma nanaša na prvotno besedilo člena, ki pa ga je predlagatelj zakona dne 5.2.2001 popravil. Želi kdo razpravljati? Gospod Barovič, izvolite.
Hvala. Omejitev lastništva na 33% pri lokalnih in regionalnih televizijskih programih, ki so bili ustanovljeni iz lastnih sredstev ustanoviteljev, je nesmiselna. Omejitev lastništva je smotrna pri velikih, na primer televizije, ki so bile ustanovljene s tujim kapitalom, nikakor pa ne pri lokalnih in regionalnih televizijah. Večina lokalnih televizij proizvaja nepridobitni program, večinoma poslujejo na robu preživetja ali z izgubo. Podjetja ustanoviteljev se zaradi preživetja ukvarjajo z drugimi profitnimi dejavnostmi, da pridobljena sredstva lahko vlagajo v program. Zaradi hitrega tehnološkega razvoja in vse večjih zahtev po profesionalizaciji, tudi na področju lokalnih medijev, je večina lokalnih televizij morala obnoviti opremo, kupiti nove in večje poslovne prostore. Vse to je bilo možno samo z najemom dragih bančnih kreditov, ki so bili možni s hipotekarnim jamstvom na nepremičnine in podobno. Sprememba lastniških struktur bi pomenila nujno prodajo podjetij ustanoviteljev, kar pa trenutno zaradi planiranih dolgoročnih investicijskih vlaganj ni možno. Težko si namreč zamislimo investitorje, ki bi želeli kupiti tako podjetje, razen lokalne politike, ki bi zaradi tega in zaradi tega zakona lahko na razprodaji kupili seveda svoje glasilo. Potencialni kupci, vendar zaradi omejitve upravljalskih pravic je to malo verjetno, bi bili lahko tudi tujci ali velika podjetja s kapitalom, katerim bi bil lokalni program vse prej kot prioriteta. Velika verjetnost je, da bi jim bile zanimive samo prenosne poti. To se ne bi zgodilo prvič in mogoče bi slovenski medijski prostor dobil nov soup program. Predlog zakona, z dne 28. maja leta 1999, je v 54. členu upošteval [[...]]
Gospod Barovič, dovolite! Gospod Barovič, dovolite, predstavnik sekretariata me je opozoril, da je vaše izvajanje namenjeno členu, ki ni predmet obravnave, gre za staro besedilo. Če želite, lahko pri meni dobite 56. člen popravljenega predloga, ki teh omejitev ne vsebuje, tako da vam prihranim.
Hvala. Saj sem končal. Hvala.
Hvala lepa. Želi gospod Tanko razpravljati?
Ne, ne želim. Samo mislim, da je pametno, da se prekine seja, da to besedilo dobimo. Mi imamo tudi tole omejitev 33 noter, drugega besedila nimam in bi bilo pametno da to preberemo, preden se sploh odločamo.
To je popravek z datumom 1.2.2001. V državni zbor je prišlo besedilo 5.2.2001 in vam je bilo vročeno. To so amandmaji. V prvem delu so amandmaji vlade, v zadnjem delu pa so popravki besedila. Popravki so k 18., 56., 145., 153. in 154. členu.
Jaz bi vseeno predlagal, da se prekine in da to, kar smo očitno spregledali, bolj natančno pogledamo.
Hvala lepa. Glede na to, da se čas bliža kosilu, prekinjam delo državnega zbora. Nadaljevali bomo ob 14.30 uri. Hvala lepa za pozornost.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi, nadaljujemo popoldanski del 3. seje. Sporočam vam, da so se dodatno opravičili za nadaljevanje 3. seje, dne 1.3.2001, Ciril Pucko za ves dan, Bogomir Zamernik od 16. ure dalje, Franc Čebulj za popoldanski del seje, Anton Delak za popoldanski del seje, Janez Podobnik za popoldanski del seje in Roberto Battelli bo prisoten na popoldanskem delu seje, čeprav je bil opravičen za ves dan. Ugotavljamo navzočnost! Prosim, da vstavite kartice in pogledate tudi na mesto sosedov, da morebiti kdo nima vstavljene kartice, pa ga ni. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 55 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. V dopoldanskem delu smo prekinili v delu, ko smo se opredeljevali o amandmaju k 56. členu, ki se nahaja na strani 13 pregleda amandmajev, in ugotovili, da glede na to, da se nanaša na besedilo člena, ki ga je vlada spremenila, je torej amandma predlagatelja Zmaga Jelinčiča brezpredmeten. Na klop pa ste ravnokar dobili k 56. členu amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 56. členu poslanske skupine Socialdemokratske stranke Slovenije. Gospa Majda Širca izvolite.
Pri amandmaju, ki smo ga ravnokar dobili na mizo, gre pravzaprav za vrnitev k prvotnemu besedilu teksta 56. člena, ki ureja v sedanjem zakonu o javnih glasilih lastništvo. Če bi podprli ta amandma, bi pomenilo, da bi se pravzaprav izneverili sklepom, ki jih je državni zbor sprejel pri prvi obravnavi in dajejo napotek k bistveni sprostitvi lastniških deležev v slovenskih medijih. Ta napotek je pripravljalec zakona za drugo obravnavo upošteval, sprostil lastništvo, rešil nadzor te sprostitve s posebnimi dodatki, kot je skrb, bom rekla, za pluralizacijo v smislu konkurenčnih rešitev, rešitev povezanih oseb, rešitev z nezdružljivostjo opravljanja in tako naprej, predvsem pa z varstvom konkurence. Zato bomo vsaj v LDS odločno nasprotovali podpori temu amandmaju.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala lepa. V poslanski skupini Socialdemokratske stranke mislimo, da je na nek način treba omejiti lastniške monopole. Zato smo tudi predlagali, da se vrne vsebina člena, kot je objavljena v Poročevalcu. Vse ostale stvari se potem tako ali tako nanašajo na navzkrižno lastništvo; mislim, da so stvari v redu, čeprav so pa deleži stoodstotno dvignjeni, z 10 na 20%. Tako menimo, da vsaj ta prva varovalka, ki se nanaša na posamezno lastništvo, bi v medijskem delu morala obstati. Hvala.
Hvala lepa. Se želi predstavnik vlade opredeliti do tega amandmaja? Gospod Zorko, izvolite.
Hvala lepa. Torej, če vrnemo to določilo, bo cela kopica manjših medijev v Sloveniji, predvsem radijskih postaj, v velikih škripcih. Pri večjih dnevnikih - govorim o dnevno informativnem tisku - seveda tega ne bo. Vendar okoli 80 manjših radijskih postaj, in je po moji oceni vsaj 50 do 60 takšnih, ki bodo morale bistveno spremeniti strukturo lastništva. To je ena plat medalje. Druga plat medalje je, da sodimo, da ne v medijih, ne sicer ni težava v tem, kolikšen delež ima posamezen lastnik, ampak je bistvenega pomena, da posamezni lastnik ali skupina lastnikov na trgu ne dosega kakršnegakoli prevladujočega ali monopolnega položaja. To poskušamo urejati s 57. členom in z ostalimi členi, ki govorijo o povezanih osebah. Sodimo, da ni hudega, če je posamezen lastnik tudi stoodstotni lastnik, zaradi nas lahko tudi dnevnika, da pa seveda ta dnevnik ne sme imeti prevladujočega položaja na trgu. Zato smo dodali to poglavje oziroma 57.a člen, ki podrobneje govori o varstvu konkurence. Ravno z varstvom konkurence želimo zagotavljati - zdi se nam oziroma menimo, da je varstvo konkurence eden temeljnih pogojev ali predpogojev za pluralnost medijev, pluralnost na vseh področjih, ne samo politična pluralnost. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem amandma poslanske skupine Socialdemokratske stranke k 56. členu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 28. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Odločamo še o 56. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 14. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih za novi 57.a člen, in sicer pod ena je amandma na amandma vlade za novi 57.a člen, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije; pod dva je amandma na amandma vlade za novi 57.a člen, predlagatelj je odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport; in pod tri je amandma vlade Republike Slovenije, ki ga matično delovno telo podpira, oziroma osnovni amandma. Želi kdo razpravljati? Gospod Tanko, izvolite!
Hvala. V poslanski skupini Socialdemokratske stranke smo predlagali ta manjši redakcijski popravek v tretji alinei, s tem da predlagamo, da se ta lahko briše. Predvsem zaradi tega, ker nekako ta lahko omogoča odločanje v bistvu tako kot elastika - nekomu lahko pri istih pogojih nekaj dodeliš ali daš, nekomu isto to onemogočiš. Mislim, da je ta člen brez tega lahko bistveno bolj čist, oziroma je jasno postavljena meja, do kod je nekaj možno in od kod naprej ni več možno. Ni prepuščeno nobenim subjektivnim presojam. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več besede, prehajamo na odločanje, in sicer najprej odločamo o prvem amandmaju na amandma vlade za novi 57.a člen, predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 7. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod 2. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti 2. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod 2 sprejet. Prehajamo še na odločanje o tretjem amandmaju, to je osnovni amandma vlade. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, 1 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 58. členu. Pod 1 je amandma, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije, pod 2 je amandma istega predlagatelja, z opombo, če ni sprejet amandma pod 1, je ta amandma brezpredmeten, saj sta oba po vsebini med seboj povezana. Pod 3 je amandma vlade Republike Slovenije, ki ga matično delovno telo podpira, z opombo, če bo sprejet amandma pod 1 in 2, je ta amandma brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? Predstavnik vlade, gospod Zorko, izvolite.
Gospe poslanke in gospodje poslanci, opozoril bi samo, če sprejmemo ta amandma, bomo izjemno togo postavili, v zelo tesno kožo postavili vse izdajatelje slovenskih medijev. V svetu in tudi pri nas se postopoma uveljavljajo tako imenovane multimedijske redakcije. To je dosti znan princip, kjer ena redakcija lahko dela ali pa upravlja novinarsko delo, redaktorsko delo za več različnih medijev. S takšnodikcijo bomo multimedijske redakcije in razvoj na tem področju bistveno okrnili. Zato predlagam, da tega amandmaja ne sprejmete. Mi moramo vendarle pustiti tudi neka odprta vrata za razvoj domačih medijev, ne glede na to, v čigavem lastništvu so in kako je to organizirano. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer najprej o prvem amandmaju k 58. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 13, 32 proti. [[Za je glasovalo 13.]] [[Proti 32.]] Ugotavljam, da amandma pod 1 ni bil sprejet. Tako tudi o amandmaju pod dva, ki je vsebinsko povezan z amandmajem pod ena, ne glasujemo, ker je postal brezpredmeten. Glasujemo še o amandmaju pod tri. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 11. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Opraviti moramo še glasovanje o 58. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 5. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 59. členu, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 1. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet in člen črtan. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 60. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 61. členu. Pod ena je amandma, katerega predlagateljica je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo ga podpira; pod dva pa amandma, katerega predlagatelj je Zmago Jelinčič, vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo ga tudi ne podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Barovič, izvolite!
Hvala. Samo obrazložitev amandmaja. Nekateri operaterji so že pred leti pričeli z ustvarjanjem lokalnega televizijskega programa, tako zaradi potrebe informirati gledalce v lokalni problematiki, kot tudi zaradi želje, da bi jim ponudili nov program. Skozi vsa ta leta so operaterji vložili v produkcijo, tehnično opremo, tehnično in kadrovsko usposobljenost ter nenazadnje prepoznavnost svojega programa vsa razpoložljiva lastna sredstva. Terminologija, da je opravljanje telekomunikacijske in televizijske dejavnosti nezdružljivo, je nesmiselna, saj te tako različne dejavnosti opravljajo različni kadri, ki so usposobljeni vsak za svoje delo,in razen dejstva, da podjetje, ki je ustanovitelj programa, opravlja več vrst dejavnosti, kar je v poslovnem svetu normalno, nimajo nobene skupne točke. Zato tudi amandma, s katerim naj bi se k 61. členu dodala omejitev iz prvega odstavka, ne velja za operaterje, ki že producirajo televizijski program.
Hvala lepa. Gospa Majda Širca.
Po moji presoji je ta amandma nepotreben, ker se tovrstne zadeve rešujejo že v prehodni določbi v 175. členu, ki pravi, da se v 18 mesecih po uveljavitvi tega zakona preide in začnejo aplicirati in uredijo stvari za nazaj. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o prvem amandmaju k 61. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, eden proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 11, proti 35. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da amandma pod številko 2 ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o 61. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 2. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 61.a člen, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Jože Tanko, izvolite.
Hvala. Ta člen je nekako neposredno vezan na 64. člen, ki je v osnovnem besedilu objavljen v Poročevalcu. Menimo, da je ta rešitev, ob upoštevanju amandmaja k 64. členu, ki smo ga predlagali, ko se teh monopolnih 50% znižuje, da je rešitev v tem členu mnogo boljša in mnogo bolj jasna. S tem se na nek način omogoča pluralnost oziroma onemogoča monopol. Menimo, da predlog vlade ni dovolj natančen, ni dovolj jasen. Zakon je sam po sebi sicer dovolj logično strukturiran in ima smiselne vsebinske sklope, zato se mi zdi, da ta poseg amandmaja ni potreben. Hvala.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, gospod Zorko, izvolite.
Hvala lepa. Predlagamo, da se 64. člen črta. Zato je ta 61.a člen, ki ga je treba seveda brati skupaj s 57.a členom, s predlaganim 57.a členom, in upoštevati, da imamo predpise o varstvu konkurence, ki verjetno dosti natančno urejajo področje in varstvo konkurence, in seveda pristojen urad za varstvo konkurence, ki potem da končno presojo, ali je v nekem primeru konkurenca ali varstvo konkurence ogroženo ali ne. Zato sta namesto 64. člena v bistvu "dva", 57.a in 61.a člen, za katere menimo, da dovolj podrobno to problematiko urejata, seveda skupaj s predpisi, ki govorijo o varstvu konkurence. Hvala lepa.
Gospod Drobnič, izvolite!
Hvala za besedo. Tiste določbe, ki izvršni oblasti dajejo preveliko moč diskrecije, niso dobre. Zato se ne strinjamo z mnenjem predstavnika vlade. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer o amandmaju za novi 61.a člen. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 13. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k naslovu 10. oddelka prvega poglavja. Predlagateljica je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 10. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Odločamo še o naslovu 10. oddelka prvega poglavja v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 10. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 10.]] Ugotavljam, da je bil naslov oddelka sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 64. členu. Prvi amandma je amandma vlade, matično delovno telo ga podpira; pod dva pa je amandma, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije, z opombo, če bo sprejet amandma pod ena, je amandma pod dva brezpredmeten. želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o amandmaju k 64. členu pod ena. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 9. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet, kar pomeni, da je amandma pod 2 brezpredmeten in o njem ne glasujemo. Prehajamo na razpravo in odločanje o petih amandmajih k 67. členu. Pod 1 je amandma vlade Republike Slovenije, ki ga matično delovno telo podpira. Pod 2 je isti predlagatelj in tudi podpora. Pod 3 je tudi predlagatelj vlada, matično delovno telo podpira amandma. Pod 4 je predlagatelj Zmago Jelinčič, vlada amandmaju nasprotuje, tudi matično delovno telo ga ne podpira. Pod 5 je amandma vlade, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? Gospa Majda Širca izvolite.
Opozorila bi rada na tretji amandma, skratka na tisti amandma v četrtem odstavku 67. člena, kjer naj bi se besedi "slovenske glasbe" nadomestili z besedami "glasbe, izražene v slovenski govorici". Že na odboru smo poskušali razrešiti vprašanje, kako bi bilo možno ta zelo neroden izraz "glasba v slovenski govorici" nadomestiti z seveda bolj ustreznim. Gre za pogajanje, ki ga je predlagatelj imel v Bruslju, ujet v eno dikcijo evropske komisije, ki zahteva totalno nediskriminatorno obravnavo evropskih del in del nacionalnih produkcij. Hkrati pa tudi direktiva o čezmejni televiziji, katere podpisnica je tudi država Republika Slovenija, pravi, da v primerih izvajanja jezikovne politike se lahko ta diskriminacija krši. Zato je predlagatelj prišel do dikcije, ki pravi, da imamo glasbene vsebine izgovorjene v govorici, v slovenski besedi. Seveda bi prišlo lahko do zelo nerodnega tolmačenja, da morajo mediji dosegati določen delež, kot diktira oziroma kot pravi ta člen, samo v primerih, ko se glasba izraža v govorici. To pomeni, da bi lahko samo vokalna glasbena dela imela tukaj pravico do teh kvot, medtem ko vsa ostala instrumentalna glasba in ostala ali pa celo instrumentalna in vokalna pa ne. Jaz podpiram prizadevanje Republike Slovenije, da uveljavlja določeno kvoto lastne produkcije, ker vemo, da pomeni to pač potrjevanje in ohranjevanje naše posebnosti tudi skozi jezik. Ko bom glasovala proti temu členu, ne bom glasovala to zaradi njegove intence, ampak zaradi njegove dikcije. Prosila bi, da bi predlagatelj za tretjo obravnavo našel mogoče izraz ali pa se strinjal eventualno z izrazom "glasbena dela slovenskega izraza", če je lahko to nek kompromis, kot so ga tudi Francozi našli. Hkrati bi pa tudi apelirala, da predlagatelj iz predvidenih odstotkov, kolikor jih predlaga za obvezne, zviša obvezni delež slovenske glasbe, skratka, tako vokalne kot instrumentalne, na večji delež, kot je predlagan. To je pa zagotovo zaščita vsaj nekaj naših vsebin, glede na poplavo glasbe, ki se nam vsiljuje od zunaj. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Moge, izvolite.
Resnici na ljubo je treba povedati, da predlagatelj, ko smo to obravnavali, ni vedel jasnega izhoda iz dileme, ki jo je načela kolegica Majda Širca. Ker je to druga obravnava, smo mi ta amandma podprli, in vzporedno, če tega odpremo, tudi amandma na 152. člen v točki A. Potem bomo pač bolj pozorni pri tretji obravnavi in bomo poskušali najti izraz, ki bo zadovoljil tako slovenski jezik kot zakonodajo, ki je vezana na Evropo. Zaradi tega smo oba amandmaja k temu členu in k 152. členu podprli.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje, in sicer po vrstnem redu. Najprej glasujemo o prvem amandmaju k 67. členu. Glasujemo. [[Poslanec Partljič iz klopi.]] Samo trenutek! O prvem amandmaju smo glasovali, gospod Partljič, takoj vam dam možnost. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 26, proti 4. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 1 sprejet. Gospod Partljič, izvolite.
Dvakrat sem se zmotil - šele pri tretjem amandmaju bi obrazložil glas. Se opravičujem!
V redu. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti eden. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Gospod Tone Partljič, preden glasujemo o tretjem amandmaju, vam dajem besedo.
Pri tretjem amandmaju - gre za "glasba je izražanje slovenske govorice". Bilo je vse povedano, želim samo opozoriti, da bom glasoval proti, da ne bi v kakšni rutini dosti ljudi glasovalo "za". Mislim, da je to treba v vsakem primeru preprečiti, ker je nesmiselna ta formulacija. Gospod Moge pa je povedal, da gre v bistvu za to, da bomo našli drugo formulacijo. Mislim pa, da to ne vzdrži.
Hvala lepa. Želite obrazložiti glas? Izvolite, gospod Bajuk!
Hvala lepa. Hvaležen sem obema kolegoma iz LDS, ki sta obrazložila tudi njihov glas in pa amandma sam. Mi bomo to podprli tudi v istem pričakovanju, da bomo za tretje branje le našli neko boljšo dikcijo, ki bo dejansko rešila problem. Za enkrat pa naj to ostane tako, ampak pod tem pogojem ali pa v tem pričakovanju. Pogojevati se ne da, pričakovanja pa imamo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Bevk, obrazložitev glasu. Izvolite!
Tudi sam bom glasoval za ta amandma. Predlagala ga je vlada, podprl matični odbor in upam, da bomo razrešili to vprašanje, kako to izraziti z drugimi besedami "glasbe, izražene v slovenski govorici" pri tretjem branju zakona. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Školč, izvolite, obrazložitev glasu!
Jaz bom iz istih razlogov glasoval proti. Ni treba tega podpreti, ker je člen že odprt. S tega vidika je neumno dajati potuho za to, da bi to ostalo notri, ker ta diskusija teče že zelo dolgo, pomeni v bistvu sicer v nekem preračunu, pa ne bom ponavljal diskusij z odbora, možnost, da se samo del glasbe privilegira znotraj teh kvot, ker samo po sebi lahko ni narobe. Ampak mislim, da je treba poiskati ustrezen izraz in da so za to že podane vse možnosti, in dajmo se spametovati.Glasujmo proti, ker nihče ne bo tega razumel kot neko dobronamernost.
Hvala lepa. Gospod Moge, obrazložitev glasu. Izvolite!
Če odbor ne bo spremenil teksta v tem delu, kjer je vložil amandma, pomeni, da se s tem strinja, kar je tu napisano. Vemo pa, da je to slabo. Je boljše na ta način, da to odpremo, čeprav ni v redu in bo vlada morala na vsak način to reč v tretji obravnavi popraviti. Drugače pa lahko vnesejo za tretjo obravnavo samo del, ki ga je državni zbor sprejel, ostalo pa pustijo tako, kot je.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje. Mislim, da smo z razpravo že zaključili in je, žal, v tej fazi možna samo še obrazložitev glasu poslancev. Tako lahko preidemo samo še na glasovanje. Na glasovanje dajem tretji amandma. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 15, proti 26. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 26.]] Ugotavljam, da tretji amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o četrtem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 11, proti 35. [[Za je glasovalo 11.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da četrti amandma ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o petem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 11. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je bil peti amandma sprejet. Opraviti moramo še odločanje o 67. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 1. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil 67. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o štirih amandmajih k 68. členu. Predlagatelj vseh štirih amandmajev je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo pa vse štiri amandmaje podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k 68. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tretji amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o četrtem amandmaju k 68. členu. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 3. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je bil četrti amandma k 68. členu sprejet. Prehajamo še na odločanje o 68. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti 1. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je 68. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 75. členu. Pod številko 1 je amandma, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije, pod številko 2 pa je amandma, katerega predlagatelj je vlada Republike Slovenije. Matično delovno telo ta amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Gospa Širca, izvolite.
Meni je čistilka odnesla konvencijo o čezmejni televiziji in protokol, tako da bom potrebovala pojasnilo vlade. Amandma poslanske skupine SDS predvideva, da bi v 75. členu pravico javnosti do spremljanja pomembnejših dogodkov, ki se sedaj ukvarja oziroma daje to možnost televiziji, kot, mislim, da to počne konvencija, razširila tudi na radijsko dejavnost. Kar se tiče mojega osebnega dojemanja, mislim, da to absolutno ni sporno. Sprašujem pa, kaj to pomeni v kontekstu tako rekoč prepisanih členov iz konvencije, ki govorijo o pomembnih dogodkih, ki morajo biti javnosti dostopni, in tudi o pravilih, kako se le-ti sprejemajo. Če bi vlada dala pojasnilo, ali je razširitev na radijsko dejavnost umestna, potem bi predlog SDS-a tudi podprla. Hvala.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, izvolite.
Hvala lepa. Vsebina 75. člena se nanaša izključno na televizijske programe, kot posledica zahteve TV direktive Evropske skupnosti, ki zahteva od Republike Slovenije uskladitev tega vprašanja samo za televizijske programe. Zato predlagatelj ni posegal na področje radijskih programov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Širca.
Dobro, to so pravila igre, vezana na pravila, ki nam jih določa konvencija. Vendar nič hudega ne bi bilo, če bi se ta pravila dotikala tudi radia. Tudi radijski medij ima možnost in pravico, da spremlja, ne vem, koncert ali nogometno tekmo, po pravilih, ki veljajo v kontekstu interesa javnosti. Če to ni kršeno, še enkrat sprašujem, potem si pač Slovenija lahko razširi ta pravila tudi na radijsko dejavnost. Če je to kršeno, bomo pa zdaj odločili.
Hvala lepa. Izvolite.
Ker je ta amandma prišel malo prepozno, se vlada do njega ni opredelila. Vendar menim, da bi bilo vseeno smiselno razširiti tudi na radio, ker bomo imeli vedno več tovrstnih stvari, kjer bodo tudi radijske postaje imele interes do prenosov. Zato mislim, da lahko upoštevamo amandma oziroma predlagam, da ga upoštevate, pa ni to stališče vlade, ker se pač vlada ni do tega opredelila.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati in se je tudi predstavnik vlade opredelil do prvega amandmaja, dajem na glasovanje prvi amandma k 75. členu. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, 7 proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k 75. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 9. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je bil amandma pod dva sprejet. Moramo opraviti še glasovanje o 75. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti 2. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 76. členu. Predlagateljica obeh amandmajev je vlada Republike Slovenije. Amandma pod ena matično delovno telo podpira, amandmaje pod dva pa ne. Želi kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Prehajamo na odločanje, in sicer odločamo o prvem amandmaju k 76. členu. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, proti 1. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil prvi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 28, proti 20. [[Za je glasovalo 28.]] [[Proti 20.]] Ugotavljam, da je bil sprejet tudi drugi amandma. Prehajamo še na odločanje o 76. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o štirih amandmajih k 77. členu. Pod ena in dva sta amandmaja, katerih predlagateljica je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo ju podpira; pod tri je amandma, katerega predlagatelj je Zmago Jelinčič, vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira - z opombo, če bo sprejet amandma pod številko dva, je taamandma brezpredmeten; in pod štiri je amandma vlade Republike Slovenije, ki ga matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Barovič, izvolite!
Hvala lepa. 40% lokalnih vsebin lastne produkcije TV programa je težka stvar. To bomo pač vedeli tisti, ki smo pač kdaj koli, karkoli počeli. Ta program zahteva najmanj petkrat več - najmanj petkrat več - dela, stroškov, časa, v primerjavi s hitrostjo, ki jo omogoča radijski program. Radijskemu programu pa zakon določa 30% lokalnih vsebin, s tem da radijskim programom zakon priznava tudi slovenske popevke kot lastno produkcijo. Vztrajanje pri 40% se mi zdi, da bi pomenilo programsko razvrednotenje lokalnih vsebin. Mislim, da bi lokalne televizije za to, da bi dosegle zahtevani odstotek, začele prenašati za gledalce dolgovezne, nekvalitetne, nezanimive vsebine in si izmišljevati vse in marsikaj, kar tja ne bi sodilo. Zdi se mi, da je glede na realno možnost lokalnih televizijskih medijev 20%, torej predlog, ki je predviden v našem amandmaju neka zares realna zakonska osnova. Tiste televizije, lokalne, ki so sposobne narediti in storiti več s tega področja, lahko dosegajo tudi več lokalnega programa. Ampak mislim, da je 20% tista realna meja. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Širca.
Imamo še en amandma, ki je, predpostavljam, ne funkcionalen kompromis, ampak realen kompromis in govori o vsebinah, ki so omejene na 30%. Gre za amandma vlade, ki že zmanjšuje ponujeno kvoto 40% v osnovnem zakonu. Mislim, da je ta kvota in ta odstotek realen. Šli smo pred nekaj minutami skozi drug amandma, ki govori o tem, da konec koncev to ni samo tista produkcija, ki je enkrat v etru, ampak je produkcija, ki upošteva premiero, ponovitev in vse zvrsti. To se pravi, ne samo striktno ali kulturne ali izobraževalne, ampak širše zvrsti produkcije, tudi omizja in ostale vsebine, po predpostavki oziroma tudi po enem logičnem sklepanju, da vendarle naj bi lokalne postaje na nek način pokrivale interese lokalne skupnosti tudi z vsebinami, ki te skupnosti zanimajo. To se pravi, to pa so lastne vsebine in je ta odstotek 30 predlaganega deleža zagotovo primeren. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Branko Janc, izvolite.
Gospa podpredsednica! Jaz bi v zvezi z amandmaji k 77. členu predlagal, da se glasuje o tretjem amandmaju pred glasovanjem o drugem amandmaju, ker je ta bolj oddaljen in se mi zdi, da je to v praksi našega parlamenta tako bilo. Hvala.
Gospod Janc, predlog je sprejet. Gospod Franci Rokavec izvolite.
Hvala za besedo. Jaz bi se pridružil ugotovitvam gospoda Baroviča. Dejansko mislim, da je tudi 30% lastnega programa tako visoka stopnja zahtevnosti za pridobitev lastnega programa, da bi dejansko lahko s tako odločitvijo onesposobili marsikakšen lokalni radijski ali pa televizijski program. Mislim, da je umesten amandma Slovenske nacionalne stranke in bi ga bilo smiselno podpreti.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, gospod Zorko izvolite.
Hvala lepa. Mislim, da moramo vseeno vedeti, da govorimo o lokalnih radijskih in televizijskih programih, ki imajo poseben status. To niso lokalne komercialne ali neke podobne televizije. Lokalne komercialne televizije, ki nimajo statusa posebnega programa, seveda imajo nižje kvote, kot pa je ta predvidena. Mi govorimo pa o lokalnih televizijskih programih. Večina teh programov je nastala iz kabelskih operaterjev ali nekih podobnih organizacij ali nekomu, ki so mu kabelski operaterji pač dali koncesijo za oddajanje oziroma za predvajanje programov preko nekega kanala. Te televizije imajo seveda v glavnem svoj lokalni program dosti višji, kot je pa 30%, če govorimo o lokalni televizijski postaji. Drži argument, da je televizijska produkcija bistveno dražja od radijske produkcije, ampak govorimo o posebnem statusu lokalne televizijske postaje, ki je vendarle drugačen, kot pa je, recimo, status lokalne po dometu, po gledanosti televizijske postaje, ki ne pretendira na ta poseben status. Zato moramo razlikovati ta dva medija. Že itak smo naredili nek kompromis iz 40% na 30%. Mislim, da je prav, da vztrajamo, da če neka lokalna televizijska postaja želi imeti poseben status, da potem ima tudi več svojega lastnega programa. To je predvsem seveda lokalni program, ki naj služi pač lokalnemu prebivalstvu. Sicer lahko povzročimo z nižanjem teh odstotkov, da bomo dobili lokalne komercialne postaje s posebnimi statusi. To pa mislim, da ne bi bilo prav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Širca, izvolite.
Prisluhnila sem šepetu v vrstah, pravzaprav, kaj je to poseben status lokalne postaje, katere njene prednosti pri tem nastanejo in konec koncev, zakaj je sploh potrebno, da ga ima. Lokalne radijske in televizijske postaje, ki bi pridobile ta status - kot smo dopoldne slišali, bi jim ta status pomagala pridobiti agencija oziroma pri tem naj bi se odločal svet za radiodifuzijo znotraj agencije - imajo, kot smo včeraj v prvem branju zakona o RTV videli, možnost neodplačanega predvajanja svojih vsebin skozi eter oddajnikov in zvez. To je ena prednost. Zagotovo imajo prioriteto, da ne rečem, odprto pot do konkuriranja za sredstva za razvoj lastnih programov, tako v infrastrukturnem kot vsebinskem smislu znotraj razpisa, ki ga naj bi omogočil sklad, če navedem le najpomembnejše. Vedeti je tudi treba, da je tu tudi tretji odstavek, ki govori, da so nekatere lokalne radijske in televizijske postaje pri tem izločene, glede na njihovo demografsko ogroženost in gospodarsko nerazvitost, in če bi listali še naprej po zakonu, so še tudi druge ugodnosti, ki na nek način bolj stimulirajo kot omejujejo razvoj lokalnih radijskih in televizijskih postaj. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Leo Kremžar, izvolite.
Hvala lepa. Mislim, da karkoli bomo od tega sprejeli, 20, 30 ali 40, ne bomo razrešili problema. Kar se mene tiče lahko podpremo katerokoli od teh variant. Bom povedal, zakaj ne. To, da je več ali manj programa, v primeru, da je to 40%, tako kot je bilo zapisano, ali 20, kot je najbolj blag amandma, da tako rečem, pomeni - kaj? Na eni tovrstni radijski postaji bodo pač neko oddajo v živo, kot se temu reče, kar je najbolj enostavno narediti o kakršnikoli temi, pač za 12 minut podaljšali - in to bo rezultat tega, ker bodo morali zadovoljiti. Ali drugo, bodo neko ponovitev naredili. Vprašanje je, ali bomo mi s tem dosegli cilj, ki - saj ponovitve so omejene, vem, kako in kaj, ampak je vprašanje, ali bomo dosegli ta cilj, ki ga želimo doseči. Mislim, da ne. Zato je treba to z nekimi drugimi rečmi, ne z zakonodajnimi omejitvami, ki lahko pripeljejo do tega, da bomo imeli kvečjemu malce slabše programe oziroma razvlečene informativne dele programov, kot bi sicer bilo. Zato je za mene sprejemljiva katerakoli varianta, sam bom podprl pač eno od teh. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Moge, izvolite.
Ob tem je treba prebrati še tretji odstavek 77. člena, ki pa govori izven te kvote, "izjemoma lahko pridobi status lokalnega radijskega in televizijskega programa tudi program, ki ne dosega predpisanega deleža lokalnih vsebin lastne produkcije iz tega člena, če se tak program razširja na demografsko ogroženem ali gospodarsko nerazvitem območju in če na tem območju ni drugega lokalnega medijskega oziroma televizijskega prostora". Tako je ta reč zelo široko demokratično narejena. Če se pa na nekem prostoru, ki ni demografsko ogroženo, drenja več radijskih postaj, potem pa moramo stremeti za tem, da ne bomo na takem lokalcu gledali pet ali pa šest minut lokalnega programa, ostalo bo pa namenjeno samim reklamam. Zdi se mi, da to, kar je odbor podprl, bi bilo dobro za podpreti. Če pogledate 30% od ure, si lahko izračunate, koliko minut na uro bo lokalni program [[...]]Prosim? Da, mislim, to je pač oddajnega časa - se opravičujem. Se da izračunati, koliko časa je to - ni tako veliko. Sploh ne, če še potem pogledate amandma pod številko, zdi se mi, pod številko štiri, ki pa pravi: "Minimalni čas oddajanj lokalnega televizijskega programa znaša tri ure dnevno in štiri dni v tednu."
Hvala lepa. Gospa Širca.
Jaz bom samo poudarila eno stvar, ki je pravzaprav nismo še omenili. Ta zakon se največ srečuje z dikcijo komercialno in nekomercialno. Na nek način vse postajajo komercialne, ker imajo pravico tržiti. In to je prav. Imajo pač pravico, da se preživljajo in da preživijo. Če pa odpravimo en termin, moramo peljati drugi distinkcijo. Distinkcijo med, bom rekla, javnim interesom in tistim, ki ni primarno to. V tem primeru smo pa vzpostavili distinkcijo, se soočamo z distinkcijami, ki govorijo o programih, ki so posebnega pomena, lokalnega, regionalnega, nepridobitnega, študentskega, pa mogoče sem še kaj spustila. Srečujemo se z drugimi normami ali pa z drugo normativo. V tem smislu so postavljene neke distinkcije med eno in drugo dejavnostjo. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Sledila bom predlogu gospoda Janca in bomo najprej opravili glasovanje o tretjem amandmaju k 77 [[...]]
Glas bom obrazložil k temu.
[[...]]pri amandmaju k tretjemu. Se pravi, najprej glasujemo o prvem amandmaju, potem o tretjem amandmaju, o drugem in na koncu o četrtem. Gospod Školč, k tretjemu? Hvala lepa. Se pravi, najprej prehajamo na glasovanje o prvem amandmaju k 77. členu. Predlagateljica je vlada, matično delovno telo ga podpira. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti 7. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 7.]] Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju, katerega predlagatelj je Zmago Jelinčič. Vlada mu nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira. Tu želi obrazložiti glas gospod Školč. Izvolite!
Hvala lepa. Jaz bom seveda glasoval proti temu amandmaju iz preprostega razloga, ker je potrebno to diskusijo in ta amandma in člen brati v povezavi z naslednjim členom. V obeh členih se potem vidi, kdaj ima nekaj status lokalnega programa. Če bi tukaj zasledovali samo cilj, da vsakdo lahko ima oziroma izvaja nek program in zato znižujemo to proti ničli, tokrat smo prišli s 40 na 20, potem se jaz vprašujem po smislu tega, da nekaj obravnavamo kot lokalni ali pa kasneje boste videli regionalni program. Na, recimo, področju Ljubljane je ogromno teh lokalnih ali regionalnih, da se ne bi prepirali, postaj. Če ne bodo izpolnjevale drugih pogojev, bodo čisto vse lahko zagotovile nekje teh 20%, ki jih zagovarja gospod Jelinčič, kar pomeni, da se bo "de facto" preko javnih sredstev plačeval prenos v eter. To je v bistvu to. Jaz seveda mislim, da je treba, tako kot smo vodili diskusijo pred časom o imenovanju generalnega direktorja in posredno o tej hiši RTV včeraj, enako ob zakonu in danes o medijih, voditi v lokalni skupnostih diskusijo o teh lokalnih medijih, jih definirati, jih podpreti, jim omogočiti to delovanje. Če mi v bistvu znižamo zahtevek do tega na minimum, potem je te zgodbe nekje konec. Posledično pa to pomeni, da pravzaprav ne bo nobene razlike. Je škoda govoriti o tem, da nekdo pridobi status lokalnega programa. Ja kaj bo pa oddajal, če ne bo nekaj, kar zanima tudi tisti lokalni krog? In se mi zdi, da tudi ta razprava se da izigrati s podaljšanim terminom. Da se izigrati tudi 20%. Tisti, ki ne zna 10% dobrega programa narediti, bo izigral 20, 30 in 40. Seveda je vprašanje, kaj bodo poslušalci in gledalci naredili. Zato to ni argument za, ampak kvečjemu proti. Če hočemo nekomu podeliti status lokalnega programa, je potrebno od njega po moje zahtevati najmanj 40, če ne 50%, za kar žal ni amandmaja. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo torej na odločanje. Odločamo o tretjem amandmaju k 77. členu, katerega predlagatelj je Zmago Jelinčič. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 10, proti 39. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da tretji amandma k 77. členu ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju k 77. členu. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo ga podpira. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 14. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 14.]] Ugotavljam, da je bil drugi amandma sprejet. Odločiti moramo še o četrtem amandmaju k 77. členu. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo ga podpira. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 2. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je bil četrti amandma sprejet. Glasujemo še o 77. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, eden proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 78. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo amandmaja ne podpira, z opombo, da je amandma pod številko 1 enak amandmaju pod številko 2, katerega predlagatelj je poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke; in amandma pod številko 3, katerega predlagatelj je odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport. Želi kdo razpravljati? Gospod Barovič, izvolite.
Hvala lepa, predsedujoča. Mislim, da je predlog, da se prva alinea v 78. členu v prvem odstavku umakne - govori o tem, da ustvarjanje in razširjanje programskih vsebin podpira lokalna skupnost povsem na mestu. Namreč, tako bomo prišli do županovega radia ali pa do županove televizije ali pa do televizije, ki si jo bo naredila vladajoča stranka ali tako imenovana koalicija v lokalnih organih upravljanja oziroma v občinskih svetih. To je že praksa, ki se vidi, ampak ni napisana. Mislim, da je povsem pravilno, da se ta prva alinea odstrani. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Majda Širca.
Spomnila bi na amandma, ki smo ga ponesreči sprejeli k 4. členu danes in ga je predlagala poslanska skupina oziroma Zmago Jelinčič. V obrazložitvi tega amandmaja, ki je apeliral na to, da se v regijah in v lokalnih skupnostih, kjer delujejo nekomercialni radijski in televizijski programi, skratka, da država podpira lokalne in regionalne programe, v obrazložitvi pa se je glasilo sledeče: "Če se predstavniki parlamenta pri sebi vprašajo, pa ne le predsedniki inčlani predsedstva posameznih strank, na katerih medijih se ob volitvah lahko nemoteno in celo brezplačno - v primeru soočenj in podobno - pojavljajo in s tem nabirajo glasove volivcev v posameznih volilnih okrajih, kjer se bodo ob tako nedorečenih materialnih pogojih delovanja teh nekomercialnih medijev predstavljali v bodoče." Skratka, sedaj se soočamo s predlogom, da lokalna skupnost vendarle naj ne podpira - pa ne govorim o finančnem podpiranju medija, ker tega tudi uzakoniti ne moremo, ker ima pač lokalna skupnost svoja pravila in tudi zakone - ampak o tem, da če z lokalnih radijskih in televizijskih postaj lokalne skupnosti naj ne podpirajo, naj jih pa podpira država, od katere se pričakuje, da pa bo pomagala, da si bomo poslanci pridobivali skozi njih glasove. Skratka, kontradikcija v popolnem smislu. Jaz bom rekla, da pri alinei, ki govori v 78. členu o možnosti, da ustvarjanje in razširjanje programskih vsebin podpira lokalna skupnost - gledam z očmi, kot pač vedno, in ki nimajo nikakršne politične mrene. Govorim o dejstvu, da lokalna skupnost, ki ima svojo postajo, se mora skozi to identificirati. To pomeni, da jo mora odključevati ali pa korumpirati, kar očitno vsi menite, da to je. Zaradi tega se ne strinjam in ne vidim bojazni v tem, če lokalna skupnost pač aktivno sodeluje pri programu, tako da pač imenuje ljudi v svoje svete, ali kaj že imamo tukaj naprej oziroma v programske odbore le-teh. S tem ne vidim političnih strahov pred kakršnimkoli vplivom. Očitno je to tista primarna projekcija vsakega, ki se boji tistega, kar pravzaprav sam dela. Hvala.
Hvala lepa. Replicirati želi gospod Barovič. Potem pa ima besedo gospod Jože Tanko in pojasniti želi predstavnik vlade, gospod Zorko. Najprej replika. Gospod Barovič, izvolite!
Ob vsem spoštovanju gospe Majdi Širca, ki ima seveda veliko izkušenj, naj povem, da je sedaj malo zmešala jabolka in hruške. Če bi natančno prebrali obrazložitev k 4. členu, ki pa danes ni bila niti podana, je to samo očitek, da smo, ali pa ste, mnogi politiki izkoriščali ali koristili usluge lokalnih in regionalnih radijskih in televizijskih postaj, zastonj seveda. Zakaj jih potem država - govorim država, ker šlo je za državo - ne bi podpirala? V tem primeru pa govorimo o spet praktičnih - še enkrat povem - primerih, lokalna skupnost lahko ustanovi regionalno ali pa televizijsko ali pa lokalno, pa radijsko postajo samo iz političnih interesov, da je to trobilo neke stranke. Lahko vam pa tudi plastično navedem nekaj takih, ampak ne sodi sedaj v ta zakon. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jože Tanko, izvolite!
Hvala. Če ta dikcija v 78. členu ostane notri, to se pravi, da je lokalna skupnost zadolžena ali pa da bi morala ustvarjati pogoje za razširjanje in ustvarjanje programskih vsebin, potem mislim, da je treba zagotoviti tudi finančni vir lokalne skupnosti, kajti s samo deklarativno podporo se ne zadovolji nihče več. Najmanj mediji. In če je to tako, da to ostane, potem mislim, da je treba tudi vire predvideti, čeprav je predlog sicer drugačen.
Hvala lepa. Gospod Zorko, izvolite.
Samo v pojasnilo. 78. člen govori o pridobitvi statusa. Mi predlagamo, da se ta pogoj za pridobitev statusa lokalne radijske ali televizijske postaje črta. Ravno zaradi tega, da bilo čim manj političnih pomislekov, da pač želimo vplivati na to, da če nekdo želi dobiti malenkost boljši status, da poleg programskih zahtev, ki jih imamo, to so tiste kvote, o katerih smo govorili, da bi seveda morala podpirati, pa če tudi samo moralno ali deklarativno, lokalna skupnost takšen program. To ne pomeni, da lokalna skupnost takšnih programov ali posameznih postaj, radijskih, televizijskih ne sme podpirati. To samo pomeni, da to ni pogoj za pridobitev statusa. In popolnoma nič drugega. Seveda pa lahko vsaka lokalna skupnost takšno postaja ustanovi, jo podpira, kakorkoli že pač misli, da je prav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Alojz Sok.
Hvala za besedo. Kar pravi poslanec Barovič, seveda drži. In to v marsikaterem okolju tudi sami zelo dobro poznamo. Je pa res tudi po drugi strani, da če lokalna skupnost teh lokalnih medijev ne bi podprla, da ti lokalni mediji marsikje ne bi mogli delovati. Morebiti bi bilo potem bilo dobro, če bi do tretje obravnave v matičnem delovnem telesu razmislili o kakšnem dodatnem določilu, ki bi lahko takšne in podobne vplive na nek način preprečevalo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jože Školč izvolite.
Ti amandmaji, predvsem pa tudi stališče državnega sekretarja odpirajo eno strahovito pomembno diskusijo. Jaz razumem, da ljudje, ki imajo novinarske izkušnje ali pa različna novinarska združenja, da se bojijo tega zvitega klopčiča vrvi, če jih je že enkrat, kot se temu reče, pičila kača politike. Ampak poglejte, iz tega veje ena strahovita antipolitika. To se mi zdi pa za odločanje v državnem zboru tudi zelo nevarno. Vi imate v naslednji alinei napisano, da pa je imenovan programski odbor, v katerem so zastopani interesi lokalne skupnosti s področja gospodarstva, kulture, izobraževanja in športa ter izdajatelja programa. Kako, kdo jih bo reprezentiral? Drugje je to razumljivo, saj je pač kulturniška zbornica, pa gospodarska in druge. Razumem, da prihaja do konfliktov med aktualnimi oblastmi in mediji, kot prihaja do konfliktov med aktualnimi oblastmi v občinah pa, recimo, včasih šolami, knjižnicami, gledališči in tako naprej. Ampak, da bi na osnovi tega v bistvu mi kot parlament izražali nezaupnico v komunalni sistem, in to je to - ta argumentacija, ki jo ima vlada, pomeni, da vlada ne zaupa slovenskemu komunalnemu sistemu. Sam za to ne morem glasovati, ne glede na to, da poznam veliko število, bom rekel, posamičnih primerov, ki govorijo v prid temu, da lahko rečemo, da je treba iskati, kot je rekel gospod Sok, neke druge varovalke. Ampak da to tako zlahka opravimo, da v bistvu ne zaupamo tistim ljudem, ki so jih nekje izvolili, karkoli simislimo o njih, to se mi zdi pa skrajno nevarno. Zato nasprotujem črtanju v tem trenutku tega amandmaja, ne glede na konflikte, ki jih bo to povzročalo pri registraciji. Če so drugi argumenti, povejmo, ampak dejansko, če mi ne pristanemo na to, da pač tudi o informiranju ali pa tudi o obveščenosti v nekem smislu lahko presojajo lokalne skupnosti, kar se mi zdi, da je tudi ena od njihovih potencialnih nalog, potem je nekaj narobe z vso to diskusijo. Tega si državni zbor, ki vodi diskusije drugič tudi o lokalnih skupnostih in pogojih, ki jih morajo izpolnjevati, ne more dovoliti.
Hvala lepa. Po vrsti, gospod Dorijan Maršič, potem predstavnik vlade, gospod Zorko, in nato gospod Bevk.
Hvala za besedo. Moram reči, da osebno podpiram, da se prva alinea črta iz zakona, predvsem zaradi tega, ker termin, da programsko vsebino podpira lokalna skupnost, ni jasen - oziroma razširjanje programskih vsebin, se opravičujem - ker ni jasno, kaj je to. V prejšnjem zakonu smo že imeli dikcijo, ki je govorila o tem, da preden nastane lokalna radijska postaja oziroma sploh radiodifuzna postaja na določenem območju, je potrebno mnenje oziroma soglasje. Že takrat je bil problem, ker so se tudi dogajale špekulacije v lokalnihskupnostih, da so nekaterim dajali soglasje, drugim pa ne. Ne bi rad, da ta alinea pomeni nekaj podobnega. Mislim, da se lahko širitev programskih vsebin v določenem območju, še posebej ker to lahko velja za eno občino ali pa za več, v bistvu dogaja tudi brez te alinee.
Hvala lepa. Gospod Zorko, izvolite.
Hvala. Dovolite, da samo še enkrat poudarim: gre samo za to, da to ni pogoj, če neka lokalna radijska ali televizijska postaja želi dobiti status lokalne radijske ali televizijske postaje; nihče nima namena prepovedovati kakršnokoli podpore lokalne skupnosti radijskim ali televizijskim postajam, tudi materialne ne; nihče se nima namena vtikati v sprotno sodelovanje ali nesodelovanje, želimo samo, da to ni pogoj pri registraciji ali pri pridobitvi statusa tovrstne postaje. To pa ne pomeni, da tega sodelovanja ne sme biti, da bi se želeli na kakršenkoli drug način vpletati v delovanje lokalnih radijskih postaj in njihovo sodelovanje med lokalnimi skupnostmi. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Samo Bevk, izvolite!
Jaz bom podprl vladni amandma. Bistvo lokalne samouprave je v tem, da si sama ureja zadeve oziroma kako bo neka lokalna skupnost urejena in kaj bo delala in kaj bo podpirala in česa ne bo podpirala. Nobene potrebe ni, da imamo to določilo v tem zakonu, zato lahko mirne duše črtamo to prvo alineo. Občina in lokalna radijska postaja ali pa lokalna televizijska postaja pa se bosta sami dogovorili, kako se bosta podpirali ali pa nepodpirali. Mislim, da lahko to kompletno črtamo.
Hvala lepa. Izvolite, gospod Moge!
V tej debati bi samo to dodal, da so na odboru bila zelo nasprotujoča si stališča, kot v državnem zboru. Eni so celo zagovarjali tezo, da naj bi bile med soustanovitelji lokalnega medija tudi lokalne skupnosti, in je potem to nek medij lokalne skupnosti, kot je nacionalka nek medij, ki ga ustanovi ali vlada ali pa država. Po drugi strani je pa sekretariat opozoril na to, da je dikcija, takšna, kot je v tej prvi alinei, ki je predmet tega amandmaja, zelo ohlapna, saj tu je samo navedeno, da podpira lokalno skupnost. Ni pa nikjer navedeno, ali je to podpora župana ali je to podpora sveta lokalneskupnosti, ali kakšnega odbora lokalne skupnosti. Ker je ta dilema ostajala, kaj to dejansko pomeni, se je odbor odločil, kakor se je, in so prevladali bolj lokalni interesi kot pa interesi, ta bi ta stvar bila čista.
Hvala lepa. Gospod Školč, izvolite!
Jaz še vedno mislim, da je potrebno brati cel člen, pa ne insistiram na tem. Ampak gre za neko sprenevedanje pri tem črtanju. Vi na drugi strani zagovarjate, da morajo biti izraženi interesi lokalne skupnosti s področja gospodarstva, kulture, izobraževanja in športa. Se pravi, vse z izjemo politike. Kot, da to ni neka razsežnost, o kateri bo pač tudi ta medij eventualno, ali karkoli že, pisal in počel. Tako v tem istem členu, ko pogledamo konstrukcijo nove rešitve, pomeni, da vse drugo da, to pa ne. To je, bom rekel, tisto, kar mene moti in zaradi česar sem bil prej pač ustrezno oster. Podmena te diskusije je, da se nočemo soočiti z različnimi interesi in v bistvu spet podležemo samo enemu interesu, kotda ni na drugi stani interesov lokalnih skupnosti, ki pa so tudi tisti, ki se izražajo ali preko sveta ali preko župana ali pa preko drugih organov. Tu mislim, da se malenkost sprenevedamo. Konec koncev gre samo za registracijo, ne pa za obveznost financiranje. Pri tej registraciji se potem lahko zgodi, da boste na nekem področju imeli, če ne bo tega naenkrat, deset lokalnih programov, ker jih pač to prenese, in obvezo, čemur je prej taista stranka, ki to predlaga, nasprotovala, da bi ti distributerji pa to zastonj posredovali prek kabla. V bistvu je vaš amandma vsebinsko v nasprotju s tistim, kar ste prej zagovarjali. Zato se mi zdi, da dajte soočiti te kabelske distributerje z aktivi novinarjev in aktive novinarjev s financerji teh radijskih in drugih postaj, in boste videli, da je treba iskati neko rešitev, ki bo konsekventna v vseh segmentih. Strinjam se, da je treba najti način, kako se gre iz te zgodbe ven, ko nekdo z motivi politike nagaja medijem. Nimam nič proti takim rešitvam. Ni pa možno, in to je poanta mojega nastopa, politike v celoti brisati iz tega, kot da se to ne tiče lokalne skupnosti - se jo tiče! Tudi to je zelo zanimiv del dogajanja. Zato temu nasprotujem in tudi argumentaciji državnega sekretarja.
Hvala lepa. Izvolite, gospod Potrč.
Hvala lepa. Oglašam se pri tej temi prvič, pa ne vem, ali se bom še. Vendar ne gledam tega člena oziroma te določbe, iz poslušanja vsega, nič drugače kot pravno logično tokrat, ne, kaj bo kdo vplival ali pa ne bo, ampak pravno logično. Poglejte, v drugi alinei piše, da "bo ta lokalna radijska ali televizijska postaja oziroma program zagotavljal objektivno in nepristransko obveščenost prebivalcev lokalne skupnosti o..." in našteva, kaj. Dvomimo o tem, ali to lokalna skupnosti podpira, in rabimo posebno določbo, da lokalna skupnost soglaša, da se objektivno in nepristransko obveščajo prebivalci te lokalne skupnosti o gospodarskih, kulturnih, verskih in drugih vsebinah v lokalni skupnosti. Iz tega razloga, da ne bi, pravim v narekovajih, zdaj žalili lokalne skupnosti, predlagam, da prvo alineo črtamo. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o prvem amandmaju k 78. členu. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 13. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 13.]] Ugotavljam, da je bil prvi amandma k 78. členu sprejet. Ker je amandma enak amandmaju pod številko 2, o amandmaju pod številko 2 ne bomo glasovali. Tako da glasujemo še o amandmaju pod številko 3. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 29, proti 1. [[Za je glasovalo 29.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasovati moramo še o 78. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 1. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 79. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je Zmago Jelinčič, vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira. Predlagateljica amandmaja pod dva pa je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem prvi amandma k 79. členu. Glasujemo. Žal smo postali nesklepčni. Prosim, kolege in kolegice, ki se nahajajo morebiti v preddverju, da se nam pridružijo. Navzočnost bomo ugotavljali ponovno. Navzočih nas je 43, kar pomeni, da je državni zbor nesklepčen in ne more veljavno odločati. Ponavljamo glasovanje čez 10 minut. Prekinjam zasedanje in nadaljujemo ob 16.20 uri.
Kolegi, ki se nahajate morebiti še v preddverju dvorane, vljudno vas prosim, da se nam pridružite. Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Ker smo pred 10 minutami prekinili zasedanje zaradi nesklepčnosti, vas vljudno prosim, da vstavite kartice in tako poskušamo zagotoviti sklepčnost državnega zbora. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih je 50 poslank in poslancev, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Končali smo pri odločanju o dveh amandmajih k 79. členu. Zdaj prehajamo na odločanje o prvem amandmaju k 79. členu, katerega predlagatelj je Zmago Jelinčič, vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 8, 35 proti. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da prvi amandma k 79. členu ni bil sprejet. Prehajamo še na odločanje o drugem amandmaju. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo ga podpira. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 1. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je bil drugi amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o 79. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 80. členu. Predlagatelj prvega in tretjega amandmaja je vlada Republike Slovenije. Matično delovno telo amandma pod 1 in 3 podpira. Predlagatelj drugega amandmaja na amandma vlade pa je odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 2. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma pod ena sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 1. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod dva sprejet. Prehajamo še na glasovanje o tretjem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 1. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma pod tri sprejet. Prehajamo še na glasovanje o 80. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 81. členu. Predlagateljica prvega amandmaja je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo ga podpira. Predlagatelj drugega amandmaja je Zmago Jelinčič, vlada amandmaju nasprotuje, niti ga ne podpira matično delovno telo, z opombo, če bo amandma pod ena sprejet, je ta amandma brezpredmeten. Pod tri je amandma Zmaga Jelinčiča, ki mu vlada nasprotuje, matično delovno telo pa ga ne podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem prvi amandma. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 2. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je prvi amandma k 81. členu sprejet. Glasovanje o drugem amandmaju je brezpredmetno. Prehajamo še na glasovanje o tretjem amandmaju predlagatelja Zmaga Jelinčiča. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 8, proti 34. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 34.]] Ugotavljam, da tretji amandma k 81. členu ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o 81. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 82. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 5. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o 82. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 27, proti 5. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k naslovu 4. oddelka II. poglavja. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, nihče proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o naslovu 4. oddelka II. poglavja v celoti. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, eden proti. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je naslov v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o štirih amandmajih k 83. členu. Predlagatelj amandmaja pod številko 1 je Rudolf Petan, vlada amandmaju nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira; predlagatelj amandmaja pod številko 2 je Zmago Jelinčič, vlada mu ravno tako nasprotuje, matično delovno telo ga ne podpira; predlagatelj amandmajev pod številko 3 in 4 je vlada Republike Slovenije, matičnodelovno telo oba amandmaja podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 10, proti 28. [[Za je glasovalo 10.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da amandma pod številko 1 ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o amandmaju pod številko 2. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 8, proti 28. [[Za je glasovalo 8.]] [[Proti 28.]] Ugotavljam, da drugi amandma ni bil sprejet. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tretji amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o četrtem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti nihče. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je četrti amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o 83. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 84. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o 84. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil 84. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in glasovanje o amandmaju k 86. členu. Predlagatelj je vlada Republike Slovenije. Matično delovno telo amandma podpira. Povezan pa je z amandmajem k 67. členu, ki ga nismo sprejeli. Za osvežitev spomina, gre za glasbo, izraženo v slovenski govorici. Želi kdo razpravljati? Gospod Rudolf Moge.
Hvala za besedo. Rad bi opozoril na to, kar sem povedal. Mi smo se takrat strinjali, da je treba ta izraz nadomestiti z drugim izrazom pri prejšnjem členu, vendar smo rekli, ker je člen odprt, tega člena ne bomo amandmirali in bo vlada to popravila v tretji obravnavi. Ker imamo zdajtu edini amandma k temu členu in če bo vlada popravila v prejšnjem členu, bi moral biti tudi ta člen odprt. In še pri enem členu, o katerem bom glasovali, lahko z enako dikcijo popravimo besedilo celotnega zakona. Zato bi prosil, da ta amandma podpremo, ne da bi debatirali o njem, ker smo že dosti govorili o teh dveh izrazih.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, gospod Zorko. Izvolite!
Hvala lepa. Jaz se zavezujem, da bomo do tretjega branja, skupaj seveda s slavisti in ostalimi, poskušali najti ustrezno dikcijo, tako da bi ta nesrečni izraz, ki res nikomur ni všeč, nadomestili z ustreznejšim izrazom, ne glede na vaše glasovanje. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospa Širca.
[[...]] [[Ni razumljivo, ni vključena.]] [[...]]glagol slovenskega izraza, kot sem pa jaz poimenovala, hkrati pa že prej dejala, da bi eventualno pri pripravi tretjega branja zvišali predlagano kvoto iz 10 vsaj na 30. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje o amandmaju k 86. členu. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti nihče. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma k 86. členu sprejet. Prehajamo še na odločanje o 86. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti nihče. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je 86. člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 87. členu. Predlagateljica prvega amandmaja je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo amandma podpira. Predlagatelj amandmaja pod dva je poslanska skupina Slovenske nacionalne stranke, z opombo, če bo sprejet amandma pod ena, je ta amandma brezpredmeten. Predlagateljica tretjega amandmaja je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo amandma podpira. Prehajamo na razpravo. Gospod Barovič, izvolite!
Hvala lepa. Prvi odstavek 87. člena lepo pravi: "Izdajatelj vsakega televizijskega programa si mora prizadevati za to, da slovenska avdio-vizualna dela obsegajo pomemben delež letnega oddajnega časa." Jaz to razumem, kot seveda lastno, slovensko avdio-vizualno produkcijo. Zato je popolnoma nelogično, da je v drugem odstavku, določen delež, ki ga mora doseči, 10 odstotkov. Sploh, če pogledamo 89. člen, po katerem delež evropskih avdiovizualnih del kot izhodiščni minimalni delež določa 25%. Zato tudi naš amandma, za katerega bi kolegom seveda svetoval in jih prosil, da ga podprejo, govori tako, kot je razvidno iz našega amandmaja, pri čemer naj bi bil izhodiščni minimalni delež lastne, slovenske produkcije 10% letnega oddajnega časa, seveda pa lahko tudi več. Prosim, da se ta amandma podpre, ker to pomeni spodbujanje slovenske audiovizualne produkcije, za katero pa vsi lahko trdimo, da ni tako slaba, kot se prikazuje. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Širca, izvolite.
Ne smemo mešati dveh pojmov: eno je delež slovenskih audiovizualnih del, drugo je pa lastna produkcija. Lastna produkcija pomeni produkcijo, ki je nastala v Republiki Sloveniji, skratka, pri izdajatelju, plus tista, ki je pridobljena na evropskem trgu. Tista, ki je pridobljena na evropskem trgu, ima pač določeno, z direktivo omejeno kvoto; tista, ki je nastala doma, pa si jo pripisujemo sedaj. Predlog starega zakona, ki zelo, zelo, bom rekla, na olajševalen način pristopa k tej direktivi, ker vemo, da so te kvote zelo nizko dosežene pri nas, razen pri nacionalki, ki, kot sem že včeraj rekla, dosega na prvem programu tudi 63% lastne produkcije ali v povprečju 40%, če govorim o obeh programih, ampak če govorim o ostalih hišah, je pa stvar zelo, zelo vprašljiva. Na tako imenovani komercialni televiziji POP bomovideli, da v letnem oddajnem času ni tako rekoč odstotka slovenske avdiovizualne produkcije. Če bi morala proizvesti tistih 10%, kot jih minimalno predpisuje zakon, bi morala narediti vsaj 500 ur programa v letu ali pa približno eno uro na dan. Iz tega vidim, da je predlagatelj prišel do nekoliko mehkejše variante, od v 87. členu v originalnem tekstu dodeljene, ki govori, "doseže najmanj 10%", sedaj to, kar predlaga poslanska skupina SNS, bistveno dviguje na minimalni delež 10% - izhodiščni minimalni, pardon, kar je zelo pomembno - hkrati pa se srečujemo še z drugim amandmajem vlade, ki ga, mislim, velja podpreti čisto zaradi mehčanja, bom rekla, nezmožnosti v trenutni situaciji. Ko se bomo soočali z začetkom delovanja zakona, ki bo s pomočjo sklada in s pomočjo podpiranja tako na infrastrukturnem kot vsebinskem polju proizvodnje avdiovizualne domače produkcije, ki bo uzakonjena, potem bodo ti deleži v bodoče mogoče boljši. Morajo se uzakoniti, vprašanje pa je, če je naša rigoroznost v tem trenutku res tako potrebna, kot predlaga poslanska skupina. Hvala.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, gospod Zorko, izvolite.
Hvala lepa. Dovolite, da samo za ilustracijo povem. Avdiovizualna dela so dela, ki so sestavljena iz več elementov, režije, scenaristike, dramaturgije in tako naprej. Produkcija teh del izjemno draga. Tudi zaradi tega se predvsem komercialne televizije, žal, izogibajo tovrstni produkciji. Nacionalna televizija je malo bolj dosledna ali pa malo bolj domača v tem smislu. Ko smo preverjali te odstotke, smo ugotovili, da ena od slovenskih komercialnih televizij, ta druga pa ni nič boljša, ima ta delež približno 0,5%. Zato se nam je zdelo nerealno predpisovati izjemno visoke kvote, ker mislimo, da jih vsaj v kratkem času nekaj let ni mogoče doseči, ni mogoče zaradi denarja in tudi zaradi števila avtorjev. Seveda pa v 123. členu, ko govorimo o pospeševanju tovrstne produkcije, in s tem, da nekako silimo komercialne televizije k nekim minimumom, tja proti 5%, kot predlagamo, želimo pospeševati tovrstno domačo produkcijo. Vedeti pa moramo, da v tej produkciji niso všteti, recimo, poročila, športni prenosi, TV igre, kvizi in podobne reči. Gre za zahtevnejšo produkcijo. Zato smo tudi predlagali, po posvetu z mnogimi, ki se na tovrstno produkcijo spoznajo, in tudi po posvetu s komercialnimi televizijami, da se ta delež vsaj nekoliko omili oziroma približa k tistemu, kar je po naši oceni v nekaj letih realno dosegljivo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Partljič izvolite.
Gospod državni sekretar, morda tudi ne slišim čisto dobro, nisem vse slišal. Ko ste naštevali neko produkcijo, ki ni všteta v te odstotke, ste tudi rekli TV igre in tako dalje. No, če je tako, potem je morda ta odstotek in prenosi, morda vendarle večji. Drugače pa jaz v resnici ne bi bil zelo popustljiv. Prav je, da upoštevamo realne razmere, drugače bi pa to prenesel na, recimo, druge medije. Recimo na časopise. Bi lahko rekli, da lahko naši nehajo pisati, pa bomo prevajali tuje. Če bomo šli na področje založništva, lahko nehamo izdajati slovenske knjige, pa bomo prodajali drugo, kar prinaša določen denar. Vsak, ki na nek način te stvari organizira, se mi zdi, da neko odgovornost do, čerečem patetično, lastnega naroda smemo terjati. Jaz mislim, da je ta odstotek, kakor je rekla kolegica, morda ta hip previsok, ki ga terja ta poslanska skupina, drugače bi pa to tendenco, se mi zdi bilo potrebno, ne pretolerantno obravnavasti, ampak vendarle zahtevati. Jaz drugega interesa pravzaprav pri stvari ne vidim, kot neke vrste "keš". S tem, da imamo še drug problem, ki ga srečujemo pri istem zakonu, pri zakonu, ki ga tudi vi obravnavate, to je pri avtorskih pravicah. Da, recimo, POP TV sploh ne plačuje nikakršnih avtorskih pravic navzven in nas pravzaprav dela balkance vis a vis Evrope. Zato se mi zdi, da kadar sprejemamo to zakonodajo, da kar sprejeti pravila igre, ki so jih nam že vsilili, nima smisla, v celoti. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o prvem amandmaju k 87. členu. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 11. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je prvi amandma k 87. členu sprejet, zato je amandma pod dva postal brezpredmeten. Prehajamo še na odločanje o tretjem amandmaju k 87. členu. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je tretji amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o 87. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti 3. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 88. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 88. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 89., 90. in 92. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 45, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 89. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 89. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 90. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o 90. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 92. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo ga podpira, predlagatelj drugega amandmaja pa je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju k 92. členu. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 15. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 15.]] Ugotavljam, da je amandma pod številko 2 sprejet. Prehajamo še na odločanje o 92. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 93. členu, katerega predlagatelj je odbor za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 7. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma k 93. členu, da se le-ta črta, sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 94. členu. Predlagateljica obeh je vlada, matično delovno telo oba amandmaja podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 4. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 2. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o 94. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 96. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti 1. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasovali bomo še o 96. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Očitno bomo morali ponoviti. Se pravi, še enkrat odločamo o [[...]]Pardon! Za 96. člen v celoti je glasovalo 46 poslank in poslancev, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 98. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Gospa Širca.
Hvala lepa. Vračam debato k tistemu členu, ki ga na pamet sicer ne vem več, ampak na začetku smo govorili o nepravilnem prenosu definicije, kaj so neplačani oglasi. Zato apeliram na to, da se pri tretjem branju da točna definicija oziroma točno umesti, kaj so to neodplačane objave v zvezi in tako naprej, zraznoraznimi predstavitvami, od umetniških del do javnih služb in tako naprej, ki jih uvaja ta zakon, še posebej zaradi tega, ker je zdaj umeščen v 98. člen, ki postavi definicijo neodplačnih oglasov, hkrati pa jo podre s petim odstavkom. V tem smislu govorim o redakciji v tretjem branju. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Zorko, izvolite.
Hvala lepa. Predlagam, da ta amandma sprejmete. V tretjem branju potem lahko to napako, o kateri gospa Majda Širca govori, popravimo. Gre za 46. člen, ki ni bil sprejet, in potem lahko te stvari redakcijsko uskladimo, tako da bo v tretjem branju potem to urejeno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje o amandmaju k 98. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 3. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 3.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasovali bomo še o 98. členu v celoti. Ta trenutek nam ekran kaže, da smo nesklepčni. Prosim, če pogledate svoje kartice in še k sosedom. Kolege v preddverju, ki so se šli osvežit, vljudno vabim, da se nam pridružijo. Hvala lepa za korektnost. Ponovno bomo odločali o 98. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti 5. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 99. členu. Predlagatelj prvega in drugega amandmaja je skupina poslancev, s prvopodpisanim Rudolfom Mogetom, predlagatelj tretjega amandmaja pa je vlada Republike Slovenije. Matično delovno telo tega amandmaja ne podpira, z opombo, če bo sprejet amandma pod številko 2, je tretji amandma brezpredmeten. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo naodločanje. Najprej glasujemo. Lahko samo še obrazložitev glasu, gospa Majda Širca, izvolite.
Točno to sem hotela, obrazložitev glasu, in poudarjam, da je to obrazložitev mojega glasu. Skratka, amandma ni tako nedolžen. Gre za poseg v omejitev oglaševanja, ki pravi, da RTV Slovenija lahko v "prime time" obsega v osnovnem zakonu 12 minut. Predlagani amandma krči oglaševanje na 9 minut, hkrati pa uvaja še možnost, da RTV Slovenija ima prodajo, razen med 18. in 23. uro, ta čas naj bi se poimenoval kot čas "prime time". Sama ne bom glasovala za ta amandma, ker so se diskusije v slovenskem prostoru o financiranju in načinu omejevanja oglaševalskega prostora na RTV Slovenija na koncu izvedle vedno na to. Karkoli se bonitet v žargonu komercialnih televizij ali pa nasploh odvzame televiziji, vse to bo nekje potrebno na nek način "prinesti noter". Proračun teh posledic eventualnega omejevanja, pa če tudi televizija v "prime time" ne dosega 12 minut, lahko pa jih tudi v določenih časovnih obdobjih, pomeni krčenje njenih dosedanjih možnosti poslovanja. Hkrati pa menim, da televizijska prodaja mogoče ni po mojem okusu primerna za javno televizijo. Javna televizija ima z zakonom zagotovljene svoje dolžnosti, ki pa ne peljejo v zadovoljevanje tako imenovanih komercialnih, poslovnih programov, kar pa je televizijska prodaja. To gre seveda za stališče, ki je lahko osamljeno. To je lahko stališče, ki pomeni eventualno tudi podiranje kakršnihkoli interesov, ampak vendarle, če se televizijska prodaja, ta se tako in tako dogaja več ali manj že na drugih medijih, računalniških, prenese iz javne sfere v drugo sfero, skratka na lokalne, regionalne ali vse ostale, predvsem komercialne televizije, bodo pač one lažje živele. Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu gospod Leo Kremžar in potem gospod Švagan.
Jaz bom glasoval proti prvemu amandmaju, ker se mi zdi, da je osnovno besedilo, ki omejuje to prodajo na RTV, boljše z 12 minutami. Namreč, mi moramo vedeti, da ta RTV kot nacionalna institucija se bo zmeraj, iz enega žaklja, da tako rečem, financirala. Bolj ko bomo omejevali, ob upoštevanju vsega, kar naj bi počela nacionalna televizija in nacionalni radio, bolj ko bomo omejevali marketinške možnosti in dejavnost, več bo treba plačevati iz naročnine oziroma iz drugih virov. Zato se mi zdi, da je boljše, da ostane osnovno besedilo in da ne omejujemo na devet minut. Zato bom tudi glasoval proti temu amandmaju. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Švagan, obrazložitev glasu. Izvolite!
Hvala, predsednica. Spoštovane poslanke in poslanci! Podprl bom ta člen zakona o medijih, ki je seveda tudi evropsko naravnan. Nenazadnje omejevanje TV prodaje na nacionalki je v nasprotju z zakonom o ratifikaciji evropske konvencije o čezmejni televiziji in protokola, ki spreminja evropsko konvencijo o čezmejni televiziji, katerega je ta državni zbor sprejel 15. junija 1999. Države članice Sveta Evrope in druge države, pogodbenice evropske kulturne konvencije, podpisnice te konvencije, v 12. členu navajajo tudi delež vložkov TV prodaje, oglaševalnih vložkov in drugih oblik oglaševanja, razen za TV prodajo v smislu tretjega odstavka, ki ne sme presegati 20% dnevnega oddajnega časa. Oddajni čas za oglaševalne vložke ne sme presegati 15% dnevnega oddajnega časa. V drugi točki navaja ta člen tudi delež oglaševalnih vložkov in vložkov TV prodaje v eni uri in ne sme presegati 20%. Ta člen je v skladu s tem evropskim dokumentom, ki ga je sprejel tudi ta parlament. Seveda pa navaja tudi, da takih oken ne sme biti več kot osem, ker v 98. členu tudi navajamo, da lahko, to se pravi, da lahko je TV prodaja, samo ne med 18.00 in 23.00 uro, kar pomeni, da povprečno na dve ure je TV prodaja na prvem oziroma drugem programu. Predlagam, da se takšen člen sprejme, tudi na podlagi sprejemanja evropske zakonodaje, na katero se sklicujemo večkrat v tem državnem zboru in tudi pri sprejemanju ostalih zakonov oziroma členov. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Moge, izvolite, obrazložitev glasu.
Glasoval bom za ta amandma vsaj iz dveh razlogov. Prič, pustiti nacionalni televiziji, da ima na uro 12 minut, to je 20% časa za oglase, pa plačana obvestila, se mi zdi skrajno neokusno. Nacionalna televizija od občanov Republike Slovenije pobere z naročninami najmanj - kot so mi povedali - okoli 20 milijard tolarjev - gospodje, dobro, 15. Meni so rekli prej, preden je bil tisti zakon sprejet, ki smo ga vložili gospod Anderlič, Beuermann in jaz o naročninah, je bilo okoli 15 in še nekaj milijard, ampak sedaj pravijo, so zadnji podatki, da pride na leto tega okoli 20 milijard. Od oglasov, še 4 milijarde, zato se mi zdi to pretirano. Zdi se mi, da jim moramo pustiti, da tržijo. To, kar smo mi tu predlagali, teh 9 minut, je 15% celotnega časa na uro, bodo lahko oddajali te reklame. Niti ni toliko ljudi, na podlagi katerih bi te reklame dali, da bi jih plačevali. Zdaj teh 12 minut nikakor ne dosežejo. Zdi se mi, da je to razširjanje na 12 minut lahko lobiranje, da se ta dejavnost potem neomejeno na televiziji širi, če ne morejo dobiti za mejo dobrega okusa, če pa pobiram od državljanov nek denar, jim naj dajem tudi v svojem programu na uro pač pretežno program, ki je namenjen narodu, ne pa plačani oglasi oziroma ta obvestila. Zaradi tega se mi zdi, da je pametno, da ta amandma oziroma osebno ga bom podprl.
Hvala lepa. Obrazložitev glasu želita opraviti tudi gospod Borut Šuklje, kot prvi, in nato dr. Andrej Bajuk. Izvolite, gospod Šuklje.
Spoštovani kolegi in kolegice, spoštovana gospa predsedujoča! Sam bom podprl amandma. Mislim, da je treba uveljavljati čiste rešitve. Rešitev, ki jo predvideva člen, je nečista rešitev. Pa ne gre za vprašanje denarja ali za vprašanje minut reklame, gre za vprašanje fizionomije televizije, ki jo hočemo. Televizije so se skozi čas delile na različne načine. Največkrat skozi to, ali so bile financirane z javnim denarjem ali so bile financirane s komercialnim denarjem. Ko smo uspeli v lanskem letu določiti, naj rečem na splošno, davek za gledanje televizije, v tistem hipu bi si morali postaviti kot osnovno relevantno vprašanje, kaj želimo z nacionalno televizijo. Mislim, da vsebine, ki jih želimo prek nacionalne televizije, ki jo financiramo prek davka, vsebine, ki jih želimo v času največje gledanosti videti, niso vsebine, ki bi lahko prenesle velike reklamne vložke. Celo nasprotno, so vsebine, ki nas morajo spodbujati k osnovnim vprašanjem: kdo smo, od kod izhajamo, kakšen jezik govorimo. To so vsebine, ki naj bodo v tem času. Nacionalna televizija ni televizija, ki se bo ukvarjala s TV prodajo, kar zagovarjajo nekateri, tudi moji kolegi poslanci, ni televizija, ki se bo v prvi vrsti ukvarjala s tem, koliko minut propagandnega prostora bo imela, iz preprostega razloga, ker jo zato, ker jo želimo tako, plačamo iz svojega denarja in vsak mesec ta denar dajemo. Zato podpiram amandma kolega poslanca Rudija Mogeta in ostalih sopodpisnikov. Mislim, da je relevantno vprašanje za svet RTV in vodstvo televizije, kakšen program želi imeti nacionalna televizija na prvi mreži in kakšen program želi imeti na drugi mreži; ali je druga mreža samo substitut za vsebine, ki jih ne more v določenem časovnem obdobju spraviti na prvo mrežo, ali je druga mreža lahko tudi po fizionomiji drugačna in bolj namenjena temu, o čemer danes govorimo. Torej bolj namenjena tudi nekaterim drugim vsebinam, ki bi lahko prenesle tudi več reklamnega in ostalih programov. Moj glas gre, seveda, za amandma, ki je bil vložen. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Andrej Bajuk, obrazložitev glasu, izvolite.
Hvala lepa. Tudi jaz bom podprl ta amandma. Mislim, da je ključnega pomena ravno to, kar je kolega Šuklje povedal. Čemu pa sploh imamo nacionalko? Ljudje lahko, danes ima Slovenija že zelo široko ponudbo, kar se tega tiče. Če hočete gledati propagando vseh sort, imate to možnost, tudi imate možnost, da gledate tujo televizijo prek kabla. Jaz mislim, da nima nobenega smisla, da bi mi zagotovili, če se ta možnost odpre, 20% časa za komercialne namene, da resnično delamo slabo uslugo že projektu samemu obstoja nacionalke. Jaz mislim, da je ključnega pomena, da to omejimo, ker gre tudi za kvaliteto samo. Če bo nacionalka resnično tako kvalitetna, kot si jo želimo, se bodo pa tudi njeni oglasi lahko prodajali malo bolje kot pa druge komercialke, ki bodo nudile 50% svojega časa samo za komercialne oglase. Mislim, da to moramo podpreti. Moramo omejiti, seveda bomo pa imeli še možnosti, da bomo, kar se tiče naše RTV, imeli še kakšne pogovore. Če peljemo ta argument in ekstremis, potem pa dajmo razrešiti vse omejitve. Čemu pa potem imamo nacionalko? Mislim, da moramo to podpreti in upam, da bomo zadosti glasov imeli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na odločanje. Najprej bomo glasovali o prvem amandmaju. To je amandma skupine poslancev s prvo podpisanim Rudolfom Mogetom. Glasujemo. Prosim kolegi, če, zdi se mi čudno, da smo vendarle še ta trenutek, pa se nihče ni umaknil iz sobe, bili sklepčni. Hvala lepa za korektnost. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 48, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno glasuje. Prehajamo na odločanje o prvem amandmaju k 99. členu, amandmaju skupine poslancev s prvopodpisanim Rudolfom Mogetom. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, 5 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju, istega predlagatelja. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 1. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je tudi drugi amandma sprejet, zato je glasovanje o amandmaju pod tri postalo brezpredmetno. Opravili bomo še glasovanje o 99. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti 2. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na obravnavo in odločanje o amandmaju za novi 99.a člen. Predlagatelj je odbor. Želi kdo razpravljati? Gospod Barovič, izvolite!
Hvala lepa. 99.a člen ima verjetno svojo težo in svojo veljavo. Vendar pa zopet iz prakse povem, da je vsaj pri točki dve - prepoved iz prejšnjega odstavka velja tudi za novinarje in voditelje poročil, radijskih programov RTV Slovenije - treba imeti malo natančnejšo dikcijo. Kot se jaz spoznam tudi na nacionalni radio, so voditelji poročil tudi "speakerji", katerih sestavni del je branje oglasov. Takomislim, da bo v praksi tako nenatančen poseg naredil kar nekaj preglavic. Zato bi vladi predlagal, če ni druge rešitve, da bi do tretjega branja ta določila, če jih bomo seveda danes sprejeli, natančno precizirala. Dal sem samo primer iz nacionalne radijske hiše, ker vem, da je termin voditelj dan recimo bralcu, "speakerju", katerega sestavni opis del je tudi branje reklamnih sporočil. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Odločamo o amandmaju odbora za novi 99.a člen. Glasujemo. Spet smo nesklepčni. Spoštovani, kolegi in kolegice! Mislim, da je ta podatek skoraj nemogoč, glede na to, da smo še pred kratkim veljavno odločali, pa nihče pravzaprav, razen enega ni zapuščal dvorane. Zato prosim, da ste vendarle še zadnje pol ure današnjega dela korektni, da lahko nadaljujemo. Hvala lepa. Ponovno ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 51, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Odločamo o amandmaju odbora za novi 99.a člen. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, eden proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma za novi 99a člen sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o treh amandmajih k 100. členu. Predlagatelj prvega amandmaja je odbor, predlagatelj drugega je vlada, z opombo, da je vsebina amandmaja pod številko 2 zajeta v amandmaju pod številko 1, in če bo amandma pod številko 1 sprejet, o amandmaju pod številko 2 ne bomo glasovali; in amandma pod številko 3, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo pa ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 4. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet; o drugem amandmaju ne bomo glasovali. Prehajamo na glasovanje o tretjem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 7. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je tretji amandma sprejet. Prehajamo še na glasovanje o členu 100 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 24, proti 7. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k naslovu 6. oddelka II. poglavja; matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 5. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasujemo še o naslovu 6. oddelka II. poglavja v celoti. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 5. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je naslov v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 101. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, 5 proti. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma, da se člen črta, sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 102. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Ponovno se nam kaže, da smo nesklepčni, pa vendarle nihče ni zapustil dvorane. Prosim, če vendarle pogledate, ali so kartice ustrezno vstavljene, da bomo ponovno ugotavljali navzočnost, drugače bomo morali za 10 minut prekiniti. Hvala lepa za korektnost. Ugotavljamo navzočnost! Navzočih nas je 45, kar pomeni, da je državni zbor nesklepčen, zato prekinjam sejo za 10 minut. Nadaljujemo ob 17.40. Hvala lepa.
Spoštovane kolegice in spoštovani kolegi! Vljudno vas prosim, da zasedete svoja mesta, da skušamo zadnjih 20 minut še uspešno delati. Prosim, da vstavite kartice, ker bomo ponovno ugotavljali navzočnost. Ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 49, kar pomeni, da je državni zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Prehajamo na odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 102. členu. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 5. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 5.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju odbora za kulturo, šolstvo, mladino, znanost in šport k 103. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 8. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o petih amandmajih k 104. členu. Vseh pet amandmajev je predlagala vlada Republike Slovenije in vseh pet amandmajev ima podporo matičnega delovnega telesa. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej glasujemo o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 6. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 7. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o tretjem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, 6 proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je tretji amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o četrtem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti 6. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je četrti amandma sprejet. Prehajamo na glasovanje o petem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 6. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je peti amandma sprejet. Prehajamo še na odločanje o 104. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 7. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Izvolite, dr. Bajuk, želite proceduralni sklep.
Da, hvala lepa. Samo eno vprašanje vladi. Dejansko sem že dvigal roko prej, pa niste opazili. Se oproščam, bom skušal na nek način se pojaviti tako, da me boste videli ali pa slišali. Dejansko imam samo eno vprašanje vladi - to je že sedaj sprejeto. Ampak tukaj se pojavljata dva koncepta strokovnosti, ki sta mi težko razumljiva. En je v petem - govori se o uglednih strokovnjakih. V prvem smo pa sprejeli - neodvisni strokovnjaki. Tukaj imamo sedaj že tri kategorije strokovnjakov: eni so ugledni, drugi so neugledni, eni so opredeljeni, drugi pa neopredeljeni. Škoda, da smo že tako sprejeli tako, ker se mi zdi popolnoma neumestno. Hvala lepa.
Izvolite, predstavnik vlade, gospod Zorko.
Hvala lepa. Dr. Bajuk, v prvem amandmaju govorimo o neodvisnem strokovnem telesu - se pravi o svetu za radiodifuzijo. V petem pa o uglednih strokovnjakih, drugih terminov ne uporabljamo. Se pravi, enkrat govorimo o telesu, kot o organu, drugič pa o ljudeh. Zato mislim, da to ni v nasprotju eno z drugim. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Bajuk, prosim, da upoštevate, da [[...]]
Hvala lepa. Sem pa zelo hvaležen za to, da vlada sprejema koncept, da so tudi odvisni strokovnjaki in tudi nekateri neugledni. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih, in sicer o amandmaju na amandma vlade za novi 105.a člen, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije - tega amandmaja ni v pregledu, ste ga pa dobili na klop - in amandma za novi 105.a člen, katerega predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Izvolite, gospod Božič.
Hvala lepa. Vladi postavljam vprašanje. 105.a člen, na strani 39, se glasi tako: pod 1, "član sveta je lahko predčasno razrešen," in potem so naštete zadeve, četrta pa je malo čudna, vsaj sam je ne razumem, "če ne izpolnjuje več pogojev za člana sveta", ostalo je našteto. Kaj to pomeni? Druge razumem, te pa res ne. Ali je to moralno politično oporočenost?
Hvala lepa. Gospod Zorko izvolite.
Hvala lepa. Torej, če ne izpolnjuje, pomeni, da, recimo, ni več v novinarskih vrstah, če govorimo o zadnji alinei, kjer govori, kandidate s področja novinarstva in komunikologije, če je, recimo, zamenjal poklic ali če postane poslanec ali nekaj podobnega. Skratka, ne govorimo o moralno-politični primernosti ali neprimernosti, ampak če ene od teh štirih oziroma, ja štirih predlagateljev ugotovi, da ta ne zastopa več njihovih interesov ali kakorkoli, zato ker se je odločil, ne vem, zamenjati poklic ali nekaj drugega, kar je bilo pač v nasprotju s tem namenom. Ne pomeni to ugotavljanje politične primernosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gaspari izvolite.
Hvala lepa. Sam mislim, da bi bilo pametno pri pripravi vseh zakonov iskati neke stične točke v členih, ki so si podobni v vseh zakonih. To je en tak člen. Konkurenčne in druge klavzule, ki se vpisujejo v zakone, naj bodo po zakonih približno enake. Ali je to zakon o medijih ali je to zakon o gospodarskih družbah, kakšen drug zakon, za te stvari bi morali veljati približno enaki kriteriji oziroma enake definicije pojmov, pod katerimi naj bi se zgodile take posledice. Tukaj se mi zdi, da je precejbrez reda nametanih noter teh pet alinei, recimo, zadnja, "če se neopravičeno ne udeležuje sej sveta". Kakšen je to specifičen kriterij? Zakaj ravno tukaj in takšen? Mislim, da ne obstajajo neki splošni kvalitativni kriteriji, to je glede obsodbe, recimo,za kaznivo dejanje, vsi zakoni, ki jih jaz poznam, poznajo to, da je v Sloveniji, recimo, delovna zmožnost normalna in tako naprej, ali pa za slučaj smrti, kot nekateri pišejo. Mislim, da je tako "a la carte", bi rekel, izbiranje posameznih alinei v posameznih zakonih za isto tematiko neupravičeno in ustvarja na nek način zmedo v pravnem redu Republike Slovenije, ko gre za tako tematiko. Bilo bi zelo koristno, če bi vlada poenotila stališče, kadar gre za take člene, kjer ji ni treba biti zelo izviren na posameznem področju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Gospod Jelinčič, izvolite.
Hvala lepa. Ne bom se zapletal v dodatne razprave, vendar moram povedati, da se popolnoma strinjam s kolegom gospodom Gasparijem. On je to kot bivši finančni minister pojasnil zelo strokovno. Mislim pa, da se je tukaj vlada zapletla v ene nepotrebne in nejasne formulacije. Zato sodim, da je gospod Gaspari popolnoma pravilno reagiral, in se pridružujem njegovemu mnenju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Najprej bomo odločali o amandmaju na amandma vlade, katerega predlagatelj je poslanska skupina Socialdemokratske stranke Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 12, proti 27. [[Za je glasovalo 12.]] [[Proti 27.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije za novi 105.a člen. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 11. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 11.]] Ugotavljam, da je amandma vlade sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 106. členu. Amandma matično delovno telo podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 7. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Glasovali bomo še o 106. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 7. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je bil člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 107. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 32, proti 9. [[Za je glasovalo 32.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 108. členu. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti 7. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma k 108. členu sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 109. členu. Predlagateljica je vlada, matično delovno telo ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 7. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 110. členu. Predlagateljica obeh je vlada Republike Slovenije, matično delovno telo oba amandmaja podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Najprej bomo glasovali o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 9. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je prvi amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 7. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. Odločamo še o 110. členu v celoti. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 7. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je člen v celoti sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 111. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 8. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 8.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 112. členu. Matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti 6. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 113. členu. Predlagatelj je vlada, matično delovno telo amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Gaspari, izvolite.
Hvala lepa. Mene zanima, ker je vlada sprejela tudi - ali pa bo sprejela - tako imenovani protibirokratski program, če mi lahko predstavniki vlade odgovorijo, ali so ti členi, ki so navedeni pod 113. in 114., usklajeni s temi načeli, ki zmanjšujejo tiste birokratske oziroma upravnepostopke, ki niso nujni za kvaliteto opravljenega dela. Občutek imam, po tem, kar lahko preberem v amandmajih k 113., predvsem pa 114. členu, da ni nujno tako. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Zorko, izvolite.
Vsi ti predlogi so šli na medresorsko usklajevanje ni noben resor ni imel nobene pripombe, tudi služba za zakonodajo vlade ne. Mnenje te službe je, da so vsi ti postopki oziroma vsa ta dovoljenja, mnenja in soglasja ter dokumenti, ki jih pač navajamo v 113. oziroma 114. členu, potrebni.
Hvala lepa. Gospod Gaspari, izvolite.
Dodatno. Bom dal primer, recimo, v 113. členu, točka 3: "Agencija izda dovoljenje iz drugega odstavka tega člena v 15 dneh od prejema popolne vloge." Prvič, ne vemo, kaj je popolna vloga, in drugič, ne vemo, kaj se zgodi, če ne izda v 15 dneh. Tipičen primer iz upravnih postopkov, recimo, za gradbena in druga dovoljenja, kjer se enostavno upravni organ ne odzove in ni posledic.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, gospod Zorko, izvolite.
Bolj natančno. V zvezi z izdajo odločb o dodelitvi frekvenc oziroma o dovoljenju za opravljanje te dejavnosti, kadar ne gre za dodelitev frekvenc, določa zakon o telekomunikacijah in radiodifuziji. Tako da tu navajamo samo nekatere, tiste primere, ki se pač nanašajo na medije. Lahko pa, seveda, v primeru, če bo ta amandma sprejet, do tretjega branja še enkrat preverimo, ali so vse te stvari natančno tako potrebne, kot je, in uskladimo tudi z zakonom o telekomunikacijah, ker tam se bolj natančno te stvari urejajo oziroma določajo kot pa v našem zakonu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dr. Bajuk, izvolite.
Hvala lepa. Gospa predsedujoča, popolnoma se strinjam s tem, kar je kolega Gaspari povedal. Na žalost, vlada ni odgovorila na bistvo njegovega vprašanja. Seveda je vse usklajeno, ja, če ne, pa ne bi sploh tega sem prenesli. In ravno v tem je težava, da je tako usklajeno in tako komplicirano, da bomo dejansko še en zakon zapisali, kjer bomo vse te procedure, ki ne služijo nikomur, razen birokraciji sami, spravili v zakon. Vlada je odgovorila, tu gre v drugo branje, to je drugo branje za tretjega. Tu je pa moje vprašanje: to ni prvič danes, da smo tukaj "ratio legis", to je, mnenja, ki se tu povedo, morajo biti na nek način obvezujoča za vlado. Jaz mislim, da tega ne smemo sprejeti tako, kot je. Sprejeti moramo takšno besedilo, da ne bomo v tretjem branju sprejeli nobenega teksta takšnih procedur, ki ne bodo resnično šle, ne skozi normalno usklajevanje, ampak skozi to novo proceduro, ki bo odpravila nesmiselne birokratske zahteve. Ker če ne, resnično ne razumem, gospa predsedujoča, kaj to pomeni. Že prej je kolega iz nacionalne stranke povedal eno zelo pametno zadevo, zdaj bomo čakali na tretjo obravnavo. Ali to je zavezujoče za vlado ali ne? V kakšnem smislu bo to. Jaz bi prosil, da dodamo nekaj in za tretje branje zahtevamo, da bo to celotna procedura pregledana v sklopu z, antibirokratkem programom vlade. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Zorko, izvolite.
Hvala lepa. Jaz se seveda strinjam, da se lahko vsa ta procedura in vsa ta določila pregledajo v skladu s tem programom vlade in tudi seveda v skladu z ostalimi zadevami. Moram poudariti, da smo zdajle nekaj minut nazaj črtali celo kopico členov, kjer so bila vse te stvari na različnih koncih razporejene in da je samo združeno v en člen to, kar je bilo prej na več koncih. To je prvič. Drugič, mi imamo razvid medijev. Vsak medij oziroma vsak izdajatelj medija se mora priglasiti v razvid medijev in tam imamo neke podatke navedene, ki jih mora vsak izdajatelj priglasiti v razvid medijev, zato da sploh vemo, za kakšen medij gre in tako naprej in tako naprej. Če pogledam 114. člen, v bistvu samo opredeljujemo tisto, kar je nujno potrebno za to, da vemo, za koga gre, za kakšen medij, ime programa, programske pogoje, določitev območja pokrivanosti, značilno standardno delovanje telekomunikacije in tako naprej in tako naprej. To so stvari, ki so potrebne za to, da pridemo do jasne slike, za kakšen medij gre, kaj ta medij naj počne in naj bi počel in seveda tudi zato, da lahko izvajamo monitoring oziroma dalahko svet za radiodifuzijo s pomočjo agencije za telekomunikacije in radiodifuzijo izvaja monitoring nad delovanjem tega medija oziroma nad izpolnjevanjem pogojev, ki jih pač zakon predpisuje. Zato mislim, da ti podatki ali pa ti postopki niso tako, nitiobsežni, niti zapleteni, da bi predstavljali kakršenkoli bistveno težavo ali pa da bi postopke za izdajo vseh dovoljenj bistveno zavlačevali ali onemogočali, da v nekem normalnem roku potencialni izdajatelji pridejo za dovoljenje za opravljanje dejavnosti. Hvala.
Gospa Širca, potem gospod Jelinčič in gospod Gaspari.
Eden izmed razlogov, zakaj je bil ta zakon na tem področju tako dosledno popravljen, je tudi ta, da zdajšnji zakon o javnih glasilih dopušča - in svet za radiodifuzijo pa še kdo drug vam lahko zelo s težkim srcem ta pritrdi - ogromno kršitev na področju frekvenčnega prostora. Frekvence so javno dobro. Frekvence bi morali v tem trenutku, še v 21. stoletju, še vedno razumeti kot zlato, se pravi,še vedno do njih nastopati kot tisto javno dobro, ki jih mora država zaščiti. V tem smislu menim, da pogoji, ki so tukaj navedeni, nekoliko bolj natančno definirani, niso škodljivi, še posebej zaradi tega, ker se sedaj ob vseh kršitvah in to z vso nemočjo države, ko jih ne more ne sankcionirati, ne obvladati, tudi zaradi, bom rekla, luknjičastih dispozicij, ki so dane v zdajšnjem zakonu, je potrebno regulirati. Mogoče bom prva, ki bom tukaj pač rekla, da nekoliko birokratskosti je na tem področju potrebno. Drugače ne bi bilo tako divjega prostora, kot je, tudi na frekvenčnem prostoru v današnjem času. Hvala.
Gospod Jelinčič in potem gospod Gaspari, potem pa predlagam, da za današnji dan s splošno razpravo k tem amandmajem zaključimo in z odločanjem nadaljujemo jutri. Izvolite!
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Mislim, da nas tukaj hoče vlada Republike Slovenije peljati žejne čez vodo, tako v 113. kakor tudi v 114. členu. Mislim, da v zahodnih demokracijah, na katere se vi, gospoda žlahtna, tako z veseljem sklicujete in opozarjate na njihovo pravnost, legalističnost, legitimnost in pa demokratičnost, pri teh institucijah obstoji en sistem pravne simulacije, ki pokaže, kaj zadeva prinese v življenju v dejanskem stanju. Zato mislim, da tukaj nas je pa hotela vlada enostavno peljati žejne čez vodo, s tem, da so mislili, da imajo več kot dvotretjinsko večino in konec koncev bodo izglasovali vse skupaj ne glede na to, kaj bo predlagano. Zato, enostavno rečeno, mi ne bomo podprli niti 113., še manj pa 114. člena. Mislim pa, da bi bilo nujno potrebno, da se vlada vendarle strezni, da začne z državnim zborom ravnati kot z institucijo, ki je pravzaprav nad vlado, ki vladi določa in usmerja delovanja, ne pa, da nas imajo za privesek. S tem, da računajo na več kot dvotretjinsko večino, enostavno "unblock" pritiskajo na nas, da glasujemo samo "za". Mi zagotovo ne bomo glasovali za te člene in mislim, da je to slabo, če bo kdorkoli glasoval za te člene. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Gaspari, potem pa za danes zaključimo.
Hvala lepa. Jaz se opravičujem, če vam je [[...]]
Gospod Gaspari, se opravičujem. Prednost ima proceduralni predlog, ki ga želi dati gospod Moge.
Prosim, da preverite navzočnost.
Gospod Moge, moj zaključek je bil, da danes odločali več ne bomo. Moja dolžnost je bila, dati besedo še dvema prijavljenima. Ko bo gospod Gaspari podal svojo razpravo, bomo po dveh obvestilih zaključili z delom državnega zbora. Gospod Gaspari, izvolite.
Hvala lepa. Se opravičujem kolegicam in kolegom, če se zdi to nepomembno. Mislim, da je v praksi to lahko zelo pomembno. Napisali smo že mnogo zakonov in jih tudi sprejeli, ki v praksi potem pokažejo, da procedura ne teče tako, kot bi morala oziroma teče znatno dalj časa, kot je standard, ki se mu želimo približati. Zato menim, da je potrebno, prvič, za tretje branje - sam bom predlagal sklep na koncu obravnave tega zakona, ki bo zahteval od vlade, da predloži primer poteka izdaje ene registracije oziroma drugega postopka, ki ga agencija izpelje, vzorčnega, in da ugotovi, koliko časa traja. To je prvo. Drugo, da vlada odgovori državnemu zboru, ali bo v fazi sprejemanja zakonodaje, ki ima v sebi tudi elemente upravnega postopka, obrala enotno prakso pri določanju pooblastil in pa njihovega izvajanja v praksi. To je sicer antibirokratski program v svojem bistvu, ne samo na področju ekonomskih vprašanj, ampak tudi na takem, kot je to. Se pravi, kjer gre za nadzorstveno funkcijo. In tretjič, mislim, da je nujno tako v 113. kot v 114. člen za tretjo obravnavo doseči takšno dikcijo, ki bo povedala in zelo jasno določila, kaj se zgodi, če organ ne odgovori v roku, ki mu je z zakonom predpisan. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite še dve obvestili. Prvo. Spoštovani, spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana javnost! Poslanci vseh poslanskih skupin v državnem zboru so me zaprosili, da preberem naslednje sporočilo za javnost. Protest zoper nasilje nad novinarji. "Ob sprejemanju zakona o medijih, ki utrjuje svobodo javnega obveščanja, pravico do informiranosti in svobodo izražanja, poslanci državnega zbora Republike Slovenije obsojamo fizični napad na novinarja Večera, Mira Petka, v kolikor je ta posledica njegovega novinarskega dela. Četudi je pisanje novinarja neprijetno za nekatere posameznike,ima javnost pravico do celovite obveščenosti, zato obsojamo to fizično nasilje in bodo v bodoče obsojali tudi vsakršne drugačne oblike pritiskov zoper pravico novinarjev do svobodnega izražanja mnenja. Poslanci državnega zbora Republike Slovenije upamo, da bodo organi pregona v kratkem raziskali in pojasnili ozadje tega napada ter izsledili storilce, še posebej, če je bilo njihovo dejanje naperjeno zoper avtonomno in svobodno izražanje in razširjanje mnenja, saj brez učinkovite zaščite novinarjev ni svobodnih medijev. Poslanci državnega zbora Republike Slovenije!" Spoštovane kolegice in kolegi! Želim vas tudi obvestiti, da bo jutri državni zbor obravnaval naslednje točke dnevnega reda, in sicer ob 10.00 uri bo začel s prekinjeno današnjo 13. točko dnevnega reda, potem nadaljeval z obravnavo 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 24.a, 30 in 32. točke dnevnega reda. Hvala lepa za pozornost in lahko noč!