Уважаеми колеги, моля за регистрация. Колегите онлайн. Александра Милчева?
Тук.
Александър Ракшиев?
Тук.
Георги Стамов?
Тук.
Димитър Гочев?
Тук.
Петър Чобанов?
Тук.
Светлин Стоянов?
Тук.
Стефан Шилев?
Тук.
Прекратявам регистрацията. 196 народни представители в залата и още 7 онлайн – 203 общо. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]]
Процедура по начина на водене.
Секунда, изчакайте с процедурата по начина на водене. [[Оживление.]] Няколко думи за начало на заседанието, господин Летифов. Уважаеми колеги народни представители, през 1879 г. 10 февруари е бил понеделник. На този ден преди 143 години е проведено Учредителното събрание на първото Народно събрание на новата ни, свободна Трета българска държава. Тази дата е специална за нашето Отечество, защото отбелязва началото на няколко ключови процеса. На първо място, нека се поставим в контекста на времето. След Руско-турската война от 1878 г. българите получават отговор на мечтата си за свободна и модерна държава. На второ място, създаването на народно представителство, на парламент е равно на революция за времето си. Парламент във време, в което хората на европейския континент са преди всичко поданици и в някои случаи граждани. Днес свободата да бъдем независими и с равни права приемаме за даденост. За времето си Учредителният акт е акт на смелост и модернизация. На трето място, представителите на българския народ проявяват далновидност – поставят националния интерес над всичко и заедно начертават успешния път на България с работата си по създаването на Конституцията на новото българско княжество. Като си спомняме за този миг, нека всички ние, народните представители от Четиридесет и седмото народно събрание, да бъдем на висотата на очакванията на българските граждани, да следваме примера на нашите предци и с разум и воля да приемаме най-добрите решения за България. Благодаря Ви. [[Продължителни ръкопляскания.]] Заповядайте за процедура, господин Летифов.
Благодаря Ви, господин Председател. Благодаря за анонса и за обръщението, което направихте към нас. Това е изключително важно, тук има традиции. Радвам се, че го казвате на всички нас, особено на новите колеги да разберат, че Народното събрание го е имало преди нас и нашата задача е да го има и след нас с нужния авторитет. И от тази гледна точка, господин Председател, се обръщам към Вас по начина на водене, за да обърна внимание, че за да просъществува парламентаризмът и тази институция като най-висшия орган на държавност в нашата република, ние имаме правила. Ние имаме Конституция, ние имаме закони, ние имаме Правилник за организацията и дейността на Народното събрание, които ни правят свободни, които ние спазваме и които ни правят и равни. И от тази гледна точка, господин Председател, се обръщам към Вас. На зададения въпрос на 15 декември от господин Мустафа Карадайъ в графата за получен отговор там има едно писъмце, което не отговаря на чл. 111 и чл. 138 от Правилника, които казват, че всички документи, които са поискани, и факти, и обстоятелства, и данни от народния представител, институциите са длъжни да му ги дадат. Там такива документи, господин Председател, няма! Моля Ви и Вие да проверите, защото аз съм подведен, подвеждам българските граждани, но явно и Вие сте подведен. Там документи, които са поискани от народния представител господин Карадайъ, няма. Така че Ви моля да смените статуса на даден отговор, което не е вярно. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Летифов. Да, заповядайте господин Ахмедов. Само да кажа на господин Летифов. Няма причина да променяме статуса на сайта. Отговорът на Бойко Рашков е там, отговаря на изискванията – аз не мога да направя повече от това. Ако Вие или господин Карадайъ искате допълнителна информация, задайте нов въпрос. Иначе чл. 111 и чл. 138 не са в раздела за въпроси и питания. Благодаря Ви. Заповядайте, господин Ахмедов.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, процедурата ми по начина на водене е във връзка с поддържането на интернет страницата на Народното събрание. По време на моето посещение в моя избирателен район – 18. избирателен район – Разградски, ми беше зададен въпрос във връзка с милиционерския тормоз по време на парламентарните избори през 2021 г. Всички знаете, че тези репресии, които се осъществиха върху нашите гласоподаватели, напомняха на Възродителния процес, което никак не беше достойно. Всичко това беше с една-единствена цел – да се поругае достойнството и авторитетът на нашите граждани. След като ми беше зададен въпросът във връзка с полицейски тормоз, аз от своя страна, чрез телефона влязох в интернет чрез страницата на Народното събрание, знам много добре, че на 15 декември господин Карадайъ беше задал такъв въпрос, влязох, както каза и моят колега господин Халил Летифов, от отговора нищо не ни стана ясно. По този начин, уважаеми господин Председател, ние като народни представители не можем да окажем нужния отговор на нашите избиратели, а интернет страницата на Народното събрание е едно основно средство, чрез което нашите гласоподаватели или българската общественост – било в България, или извън страната, се информира във връзка със законодателството и работата на министрите, тоест от отговора на министър Рашков не ставаше ясно нищо. Защото въпроса, който беше задал господин Карадайъ, а именно: кой и какви указания е дал към състава на Министерството на вътрешните работи за извършване на определени действия по отношение на избиратели, партийни членове, и в отговора, който беше цитиран: „от ръководството на МВР не са давани указания“, и тогава аз и моите съграждани, а и цялата българска общественост се пита – тези полицаи, които извършиха милиционерщина, по своя воля ли обикаляха тези хора, по своя воля ли накърняваха тяхната чест и достойнство. [[Председателят дава сигнал, че времето за изказване е приключило.]] Аз пак се извинявам – не всички полицаи са милиционери – между тях има и съвестни, което им прави чест.
Времето Ви изтече, господин Ахмедов.
Уважаеми господин Председател, такива отговори всяват съмнение във всички нас, всяват съмнение и в работата на министрите. За политиците знаем, че съмнението в политиката е реалност. Та моята молба е, ако може да направите нужното този отговор …
Благодаря, разбрах Ви. Ще направя каквото преценя за необходимо. Благодаря Ви много.
Защото не е добре – това не говори добре и за Вас, и за Вашия ценз, и за Вашето възпитание. Благодаря Ви.
Благодаря. Мисля, че няма необходимост да поставяме този въпрос в залата, още повече, че отговорът му е повече от ясен. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]] Преминаваме към точка първа от дневния ред за днес. Господин Ганев? Заповядайте, господин Ганев.
Благодаря Ви, господин Председател. Няма друга форма, затова използвам процедура по начина на водене. Като народен представител аз имам един проблем с работата си в зала. От вчера сайтът на Парламента не работи. Нямам достъп до парламентарния си имейл, който, за разлика от доста колеги, аз активно ползвам и по който получавам и писма, и материали. И примерно, сега ще обсъждаме големия бюджет. Големият ZIP folder с индивидуалните бюджети е качен на сайта и аз сега в момента не мога да го достигна. Може ли да направим нещо по въпроса? Благодаря Ви.
Добре. Благодаря Ви, господин Ганев. Сега ще проверим това. Сега преминаваме вече към точка първа от дневния ред за днес. Процедура? Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, предлагам да излъчваме дебата по БНТ 2 и БНР. Благодаря.
Господин Ананиев, кой дебат? Имаме доста точки.
Точка първа. Дебатът по точка първа мисля, че е най-важният дебат. Благодаря.
Добре. Има предложение от Настимир Ананиев точка първа да се излъчва по БНТ 2 и по БНР. Заповядайте, господин Ганев.
Правя обратно предложение. Искам да помоля мнозинството да не крие всички обсъждания на тези важни закони и законопроекти, които обсъждаме в момента, от хората, които нямат достъп до интернет и искат да ги гледат по телевизията, а това е голяма част от населението в момента. Затова много Ви моля да не е само по една или точно определена точка, както вчера, а излъчването да бъде за целия дневен ред, за да може да се гледа от абсолютно всички. Благодаря.
Благодаря. Предложението на господин Ганев е целият дневен ред за деня да се предава по БНТ 2 и БНР. Други предложения? Няма. Преминаваме към гласуване. На първо място ще гласуваме предложението на Цончо Ганев, тъй като е по-голямо по обхват и на практика обхваща предложението на Настимир Ананиев. Гласуваме предложението на Цончо Ганев целият дневен ред да се излъчва по БНТ 2 и БНР. Режим на гласуване. Колегите онлайн. Александра Милчева?
Въздържал се.
Александър Ракшиев?
Въздържам се.
Георги Стамов?
Въздържам се.
Димитър Гочев?
Въздържам се.
Петър Чобанов?
За.
Светлин Стоянов?
Против.
Стефан Шилев?
За.
Гласували 201 народни представители в залата и 7 онлайн – общо 208: за 84 в залата и 2 онлайн – общо 86, против 53 в залата и един онлайн – 54, въздържали се 64 в залата и 4 онлайн – общо 68. Предложението не е прието. Преминаваме към предложението на народния представител Настимир Ананиев – точка първа от дневния ред за днес, а именно първо гласуване на Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. да се предава пряко по БНТ 2 и по БНР. Моля режим на гласуване. Колегите онлайн. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Прекратявам гласуването. Гласували 162 народни представители в залата и още 5 онлайн – 167 общо: за 149 в залата и 5 онлайн, общо 154 за, против 7 и въздържали се 6. Предложението е прието. Моля, камерите и микрофоните на БНТ 2 и БНР. Преминаваме към точка първа от дневния ред за деня, а именно: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ДЪРЖАВНИЯ БЮДЖЕТ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ ЗА 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Господин Каримански, заповядайте за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Правя процедурно предложение съгласно чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание – моля да бъдат допуснати в залата представители на Министерството на финансите, както следва: Росица Велкова – заместник-министър, и Добрин Пинджуров – директор на дирекция „Бюджет“. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Каримански. Моля, режим на гласуване – гласуваме допуска на лицата, посочени от господин Каримански. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
За.
Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Гласували 180 народни представители в залата и 6 онлайн – 186 общо: за 178 в залата и 6 онлайн, общо 184 за, против 1 и въздържал се 1. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят в залата лицата, чийто допуск гласувахме. Преминаваме към Доклада на водещата Комисия по бюджет и финанси относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г. Господин Симеонов, заповядайте да представите Доклада на Комисията по бюджет и финанси.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД на Комисията по бюджет и финанси относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На заседание, проведено на 4 февруари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. На заседанието присъстваха: Асен Василев – заместник министър-председател по еврофондовете и министър на финансите; Димитър Радев – управител на БНБ; Цветан Цветков – председател на Сметната палата; проф. Борис Грозданов – председател на Фискалния съвет; Омбудсманът на Република България Диана Ковачева, представители на синдикатите и работодателските организации и други. Министър Василев представи Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. и подчерта, че в него и в актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022 – 2024 г. са отразени базовите политики и допускания, както и ефектите от определени приоритетни мерки, посочени в Споразумението за съвместно управление на Република България в периода 2021 – 2025 г. С оглед на необходимостта от прецизиране и остойностяване на част от политиките и реформи в секторите във връзка с предстоящото приемане на програма на правителството за мандата на неговото управление се предвижда те да бъдат заложени при последваща актуализация на бюджета, която обаче няма да засегне целите за бюджетното салдо. I. Макроикономическа прогноза за периода 2022 – 2024 г. Основни макроикономически показатели: 1. Брутен вътрешен продукт. Макроикономическите перспективи за прогнозния период са растежът на БВП да се ускори до 4,8% през 2022 г., движен от инвестициите. Публичните инвестиции ще бъдат подкрепени от средствата по Националния план за възстановяване и устойчивост. През 2023 и 2024 г. растежът на икономиката се очаква да се забави съответно до 3,7% и 3,4%. 2. Пазар на труда. За 2022 г. се очаква относително висок ръст на броя на заетите от 1%, който ще се обуславя едновременно от подобряването на епидемиологичната обстановка в света и в частност в България, както и от положителния ефект от първите финансови потоци по Националния план за възстановяване и устойчивост. В резултат на положителната динамика на заетостта се очаква коефициентът на безработица за 2022 г. да намалее до 5%. През периода 2023 – 2024 г. ръстът на заетостта ще се запази висок (в диапазона 0,8 – 1,2%) , повлиян от очакваното относително високо нарастване на българската икономика, а коефициентът на безработица ще продължи тренда си на намаление, като се очаква да достигне средногодишна стойност от 4,3% през 2024 г. 3. Инфлация. Средногодишното повишение на инфлацията хармонизирани индекси на потребителските цени през 2022 г. се прогнозира да бъде 5,6%, а инфлацията в края на годината ще се забави до 3,1%. През последните две години от прогнозния период очакваме средногодишната инфлация да бъде около 2,7% през 2023 г. и 2,2% през 2024 г. II. Фискална политика и основни параметри за периода 2022 – 2024 г. Приходите за периода 2022 – 2024 г., изразени като процент от БВП, са в диапазона от 40% до 40,2%, а в номинален размер те се увеличават, като от 57 253,5 млн. лв. за 2022 г. се очаква да достигнат 64 537,9 млн. лв. през 2024 г. Разходите, изразени като процент от БВП, показват тенденция на намаление от 44,2% през 2022 г. до 43,2% през 2024 г. В номинален размер разходите се увеличават, като от 63 153,8 млн. лв. за 2022 г. се очаква да достигнат 69 402,8 млн. лв. през 2024 г. В средносрочен план разходите по консолидираната фискална програма (без разходите, извършвани от сметки за средства от Европейския съюз и по други международни програми и договори, приравнени към тях, вкл. свързаното с тях национално съфинансиране) са в рамките на 40-процентното правило по Закона за публичните финанси, като бележат спад от 40,0% от БВП през 2022 г. до 37,1% от БВП през 2024 г. Предвижда се дефицитът по консолидираната фискална програма на касова основа да достигне 4,1% от БВП през 2022 г. с включени COVID-19 мерки и 2,5% от БВП без COVID-19 мерки с последващи годишни стъпки за фискална консолидация, като той намалява до 3,0% от БВП през 2024 г. От гледна точка на ограничението на фискалното правило за дефицита по консолидираната фискална програма за целия прогнозен период бюджетното салдо е в рамките на ограничението за дефицит до 3 на сто от БВП. Предвижда се консолидация на дефицита на сектор „Държавно управление“ на начислена основа към края на периода, като отрицателното салдо по бюджета намалява за периода 2022 – 2024 г. През 2021 г. се очаква бюджетното салдо да бъде отрицателно в размер на 4,0% от БВП. В средносрочен план се очаква дефицит в размер съответно на 5,5% от БВП за 2022 г., 3,6% за 2023 г. и 2,8% от БВП за 2024 г. Ако се отчете въздействието на временните приходни и разходни мерки, свързани с предотвратяване разпространението на COVID-19 в страната и ограничаване на последиците от кризата, отрицателното салдо на сектор „Държавно управление“ за текущата година се очаква да е в размер на 3,3% и съответно 3,5% за 2023 г. Минималният размер на фискалния резерв към 31.12.2022 г. е предвиден да остане непроменен спрямо заложения за 2021 г. в размер на 4,5 млрд. лв. Въз основа на допусканията и прогнозното нетно дългово финансиране през 2022 – 2024 г. се очаква в края на периода държавният дълг да достигне до ниво от 47,1 млрд. лв., а съотношението на държавния дълг спрямо БВП до 29,3%, плавно удължаване на средния остатъчен матуритет на дълга, както и увеличение на дела на вътрешния държавен дълг в структурата на дълга от 20,5% в края на 2020 г. на 34,6% в края на 2024 г. III. По държавния бюджет на Република България за 2022 г. За периода 2022 – 2024 г. предвидената политика в областта на данъците ще продължи да се придържа към установените принципи и насоки през последните години, като основните ѝ цели отново са насочени към поддържане на икономическия растеж, подобряване на бизнес средата, борбата с данъчните злоупотреби и повишаване на фискалната устойчивост в дългосрочен план. Предвижда се запазване на ниските данъчни ставки за корпоративните данъци и тези за данъците върху доходите на физическите лица като важна предпоставка за инвестиции, икономически растеж и заетост. Прогнозните данъчни приходи за периода 2022 – 2024 г. са базирани на основните показатели от макроикономическата прогноза на Министерството на финансите за периода 2021 – 2024 г. и на резултатите от прилаганите мерки от страна на приходните агенции за подобряване на събираемостта. С Проекта на закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. е предложено като временна мярка за 2022 г. да се предостави възможност за използване на ваучерите за храна по чл. 209, ал. 1 от Закона за корпоративното подоходно облагане като разплащателно средство за заплащане не само за храна, но и за погасяване на сметки за ползвани за битови нужди електрическа енергия и вода. От 1 април 2022 г. е предложена отмяна на окончателния данък върху придобитите от местни физически лица доходи от лихви по банкови сметки. Разходни политики на бюджет 2022. Най-значимите мерки в ключови сектори. Политика по доходите. Разчетено е увеличение на размера на минималната работна заплата от 1 април 2022 г. от 650 на 710 лв., като последващо увеличение за 2023-а и 2024 г. се предвижда да бъде обвързано с въвеждане механизъм за определяне на размера на минималната работна заплата. За 2022 г. е разчетено увеличение на средствата за заплати и възнаграждения на персонала за изборните длъжности. Също така за заетите в системата на съдебната власт, за които законодателно е регламентиран механизъм за формиране на възнагражденията, увеличението е в размер 89,3 млн. лв. Предвидено е също увеличение на заплатите на педагогическите специалисти. Осигурителна политика: – Увеличаване на максималния осигурителен доход за всички осигурени лица за целия период от 3000 лв. на 3400 лв. считано от 1 април 2022 г.; – Увеличаване на минималния осигурителен доход за земеделските стопани и тютюнопроизводителите за целия период от 420 лв. на 710 лв., до размера на минималната работна заплата, приравнено на минималния осигурителен доход за самоосигуряващите се лица, считано от 1 април 2022 г.; – Увеличаване на минималния осигурителен доход за самоосигуряващите се лица за целия период от 650 лв. на 710 лв. считано от 1 април 2022 г.; – Увеличаване на минималните осигурителни доходи по основните икономически дейности и квалификационни групи професии на нивото на минималната работна заплата за 2022 г. – 710 лв., като се извършва корекция само по отношение на позициите, които са под определения размер, считано от 1 април 2022 г. Социална политика – допълнителни средства за: – 90,0 млн. лв. – за повишаване ефективността на семейните помощи за деца. За целта от 1 април 2022 г. се предвижда увеличаване на доходния критерий по чл. 4 и 4а от Закона за семейни помощи за деца и увеличаване на размерите на месечните помощи за отглеждане на дете до завършване на средно образование, но не повече от 20-годишна възраст; – 56,7 млн. лв. – за създаване на условия и възможности за социално приобщаване и предоставяне на целенасочена и насърчителна подкрепа на уязвимите групи от хора с увреждания; – 223,5 млн. лв. – за обезпечаване на кумулативния ефект от увеличаването на минималната работна заплата и на коефициента от 1,2 на 1,4 при определяне на възнаграждението на личните асистенти по Закона за личната помощ; - 50,1 млн. лв. – за допълване на средствата за изплащане на целеви помощи за отопление във връзка с увеличаването на правоимащите и поскъпването на енергоносителите; - 38,8 млн. лв. – за увеличаване от 1 април 2022 г. на минималния дневен размер на паричното обезщетение за безработица от 12,00 на 18,00 лв. и на максималния дневен размер от 74,29 лв. на 85,71 лв.; - 22,2 млн. лв. – за увеличаване на размера на обезщетението за отглеждане на дете до 2-годишна възраст на нивото на минималната работна заплата от 380 лв. на 650 лв. (в сила от 1 октомври 2021 г.) , а от 1 април се увеличава от 650 лв. на 710 лв.; - 36,5 млн. лв. – за месечни целеви помощи при обявено извънредно положение или обявена извънредна епидемична обстановка на семейства с деца до 14-годишна възраст; - 26,0 млн. лв. – за разходи за допълнителни възнаграждения за служители на Агенцията за социално подпомагане, Агенцията по заетостта и Изпълнителна агенция „Главна инспекция по труда“ във връзка с работа в рискови условия и положен извънреден труд по овладяването на пандемията от COVID-19 за шест месеца; - 111,7 млн. лв. – за увеличаване средно с 31% на стандартите за финансиране на социалните услуги; - 852,0 млн. лв. – за изплащане на добавки към пенсиите на пенсионерите за първите шест месеца на 2022 г. във връзка с преодоляване на последиците от COVID-19, в това число 750,0 млн. лв. са заделени по сметка за чужди средства. Политика в областта на здравеопазването – за овладяване на пандемията и последствията от COVID-19 за 2022 г. са осигурени допълнителни средства, както следва: - 267,2 млн. лв. – за закупуване на допълнителни количества ваксини срещу COVID-19; - 352,0 млн. лв. – за осигуряване на подкрепа на персонала на първа линия, пряко ангажиран с дейности по предотвратяване разпространението на COVID-19, включително за поставяне на ваксини на здравно неосигурени лица за шест месеца; - 131,8 млн. лв. – за осигуряване на лекарствени продукти за лечение на COVID-19 и за поддържане на резерв от лекарствени продукти за лечебните заведения за лечение на системен възпалителен отговор и протромботични състояния, възникнали вследствие на COVID-19 при хоспитализирани пациенти; - 101,2 млн. лв. – за осигуряване на изследване за COVID-19 с щадящи бързи антигенни тестове на учениците от I до XII клас, бързи антигенни тестове и PCR тестове за установяване на COVID 19 и лични предпазни средства, медицински изделия и дезинфектанти с цел ограничаване разпространението на COVID-19; - 118,5 млн. лв. – за подкрепа на медицинския персонал, който работи в условията на огромно напрежение при извънредна епидемична обстановка чрез изплащане на месечна добавка към възнагражденията на изпълнителите на болнична медицинска помощ чрез бюджета на Националната здравноосигурителна каса за шест месеца; - 3,8 млн. лв. – за ускорено изграждане на Национална здравноинформационна система и развитие на дистанционни здравни услуги; - 9,0 млн. лв. – за подкрепа на обучението за придобиване на специалност в системата на здравеопазването с цел създаване на възможност за утвърждаване на по-голям брой места за специализанти, финансирани от държавата, за да се гарантира в максимална степен професионалното развитие на медицинските специалисти в страната; - 13,5 млн. лв. – за продължаване изграждането на нов болничен блок на „Многопрофилна болница за активно лечение „Св. Пантелеймон“ – Ямбол“, АД – Ямбол, с цел създаване на възможности за прилагане на най-съвременни и ефективни методи и технологии за диагностика и лечение; - 20,0 млн. лв. – за изграждане на Национална педиатрична болница с цел създаване на условия за съвременно и комплексно медицинско обслужване на деца; 28,0 млн. лв. – допълнителни субсидии за лечебните заведения за болнична помощ; - 13,2 млн. лв. – за издръжката на децата в детските ясли с оглед пълното освобождаване на родителите от заплащане на такси считано от 1 април 2022 г.; - 100,0 млн. лв. – заделени по сметка за чужди средства за изплащане на еднократна сума в размер на 75 лв. към пенсиите за стимулиране на ваксинирането сред пенсионерите като една от най уязвимите групи от населението с оглед предотвратяване на разпространението на COVID-19. С цел подобряване на ефективността на разходите и удовлетвореността на гражданите от функционирането на здравния сектор по бюджета на Националната здравноосигурителна каса са предвидени допълнително 581,1 млн. лв. за здравноосигурителни плащания, от които 280,0 млн. лв. за създаване на ефективно работеща доболнична помощ, включително за реализирането на допълнителни дейности, свързани с профилактика, наблюдение и лечение на деца. Това ще доведе до намаляване на разходите за болнично лечение. Политика в областта на образованието – за предучилищното и училищното образование за 2022 г. са осигурени допълнителни средства, както следва: - 315,0 млн. лв. – за предвиденото нарастване на средствата за делегираните дейности в образованието във връзка с продължаване на политиката за увеличение на заплатите на педагогическите специалисти за достигане на средна работна заплата не по-малко от 125 на сто от средната работна заплата за страната, компенсиране ръста на минималната работна заплата и за увеличение на средствата за издръжка по стандарти; - 70,0 млн. лв. – за изграждане, пристрояване, надстрояване и реконструкция на детски градини, детски ясли и училища; - 84,8 млн. лв. – за издръжка на децата в детските градини с оглед пълното освобождаване на родителите от заплащане на такси за детски градини считано от 1 април 2022 г.; - 18,0 млн. лв. – за продължаване поетапното разширяване на достъпа и обхващане в задължително предучилищно образование на 4-годишни деца; - 6,5 млн. лв. – за предпазни материали и консумативи в условия на епидемична обстановка от разпространението на COVID 19 с цел осигуряване на безопасно присъствено обучение; - 22,6 млн. лв. – за продължаване изпълнението на Национална програма „Отново заедно“, насочена към подобряване на социалния и здравословен начин на живот на учениците; - 100,0 млн. лв. – за повишаване на интереса и увеличаване на извънкласните дейности; - 13,0 млн. лв. – за компенсиране на разходите за отглеждане и обучение на деца, които не са приети поради липса на места в държавни и общински детски градини и училища. В областта на висшето образование са осигурени допълнителни средства в размер на 54,0 млн. лв., разпределени, както следва: - 5,5 млн. лв. – за осигуряване на ръст от 10 на сто на средствата за стипендии на студентите; - 43,5 млн. лв. – за издръжка на обучението; - 5,0 млн. лв. – за присъщата на висшите училища научна или художествено-творческа дейност и за издаване на учебници и научни трудове. Политика в областта на отбраната Осигурени са средства за поддържане и развитие на националните отбранителни способности и способностите, свързани с колективната отбрана. Разходите за отбрана за 2022 г. възлизат на 1,73% от БВП (с 0,03% повече от референтния процент) , като през 2024 г. достигат до 2% от БВП, с което се изпълнява Националният план за повишаване на разходите за отбрана на 2 на сто от БВП на Република България до 2024 г. и поетите ангажименти пред НАТО. Предвидени са средства за 2022 г. за превъоръжаване и модернизация на трите вида въоръжени сили и повишаване на отбранителните способности на Българската армия съгласно Споразумението за съвместно управление на Република България в период 2021 г. – 2025 г., а именно: - 187,0 млн. лв. – за придобиване на многофункционален модулен патрулен кораб за Военноморските сили; - 100,0 млн. лв. – за основна бойна техника за изграждане на батальонни бойни групи от състава на механизирана бригада; - 180,0 млн. лв. – за средства за изграждане на интегрирана система и инфраструктура за усвояване, експлоатация и осигуряване на новия тип боен самолет, включително и за съпътстващите разходи по придобиването му; - 126,2 млн. лв. – за придобиване, модернизация и поддръжка на въоръжение и техника, в това число осигуряване на експлоатацията на самолети МиГ-29; - 50,0 млн. лв. – за провеждане на подготовката за изпълнение на задачи по мисии „Отбрана“, „Подкрепа на международния мир и сигурност“ и „Принос към националната сигурност в мирно време“, повишаване броя на мероприятията за съвместна подготовка, включително международни учения, усвояване на новите бойни платформи, въоръжение и техника и постигане на пълни оперативни способности, подготовка и сертифициране на формированията, определени за Силите за отговор на НАТО, и целенасочена подготовка за ефективно изпълнение на процедурите и действията за оказване на поддръжка като страна домакин на сили на НАТО; - 77,0 млн. лв. – за преодоляване на некомплекта от личен състав на Българската армия, в т.ч. за осъвременяване на кадровата политика. Политика в областта на енергетиката. С цел смекчаване на икономическите последици от внезапно настъпилата нестабилност на цените на електрическата енергия и природния газ са заделени средства по сметки за чужди средства за подпомагане на бизнеса по политиката в областта на енергетиката в размер на 931,5 млн. лв., а именно: - 481,5 млн. лв. – за изпълнение на Програмата за компенсиране на разходите на операторите на електропреносната и на електроразпределителните мрежи за закупуване на количествата електрическа енергия, потребена за технологични разходи, и за изпълнение на Програмата за компенсиране на небитови крайни клиенти на електрическа енергия; 450,0 млн. лв. – за компенсация за високите цени на електрическата енергия и природния газ за крайните небитови потребители за първото тримесечие на 2022 г. По бюджета на Фонд „Сигурност на електроенергийната система“ са разчетени средства в размер на 2 644,5 млн. лв., като с част от тях ще бъде осигурено допълващо финансиране на тези мерки. Икономическа и финансова политика – за изпълнение на залегналите приоритети в Споразумението за съвместно управление на Република България в период 2021 г. – 2025 г. в областта на икономическата и финансовата политика са планирани средства за изпълнение на политиките в тази област, както следва: - 410,0 млн. лв. – за продължаване на така наречената мярка 60/40 за подкрепа на бизнеса за запазване на заетостта за шест месеца, за изплащане на компенсации на работници и служители, осигурени в икономически дейности, за които със заповед на компетентен орган са наложени временни ограничения за осъществяването им в периода на обявено извънредно положение или обявена извънредна епидемична обстановка по мярка „Запази ме плюс“, както и в подкрепа на Националния план за действие по заетостта през 2022 г. във връзка с преодоляване последиците на пазара на труда от COVID-19 криза за шест месеца. - 9,0 млн. лв. – за насърчаване на инвестициите на местни и чуждестранни предприятия, изпълняващи инвестиционни проекти по Закона за насърчаване на инвестициите. Средствата са насочени за изграждане на нови производствени мощности и създаване на дългосрочни нови работни места чрез осигуряване на подкрепа на дружествата, изпълняващи инвестиционни проекти и създаващи значима заетост – сертифицираните по Закона за насърчаване на инвестициите инвеститори; - 5,6 млн. лв. – за Националния иновационен фонд, чиято основна цел е насърчаване на научноизследователската и развойната дейност за повишаване конкурентоспособността на предприятията и стимулиране сътрудничеството между науката и бизнеса в България; - 0,9 млн. лв. – за изграждане на Информационна система за Българската агенция за инвестиции; - 0,9 млн. лв. – за разработване на индикатори за измерване на постигнатия социален резултат от работата на дружествата с държавно участие; за създаване на Борд за иновации между Министерството на иновациите и растежа и Министерството на образованието и науката с цел създаване на дългосрочни политики за развитието на българската икономика; провеждане на консултации с бизнеса за идентифициране на административните пречки и поетапното им премахване. Регионална политика. Основните бюджетни взаимоотношения между общините и централния бюджет за 2022 г. са в общ размер 5 607,8 млн. лв., от които обща субсидия за делегираните от държавата дейности – 4 889,3 млн. лв.; обща изравнителна субсидия – 379,0 млн. лв.; трансфер за зимно поддържане и снегопочистване на общински пътища – 48,2 млн. лв.; целева субсидия за капиталови разходи – 291,3 млн. лв. Общата субсидия за държавни дейности за 2022 г. е увеличена с 556,8 млн. лв., или с 12,9% спрямо 2021 г. Общата изравнителна субсидия е увеличена с 49,6 млн. лв., или 15% спрямо 2021 г. Целевата субсидия за капиталови разходи е увеличена с 67,2 млн. лв., или 30% спрямо 2021 г. Осигурени са допълнителни средства по политики в областите: на електронното управление, включително 200 млн. лв. за изплащане на обезщетения от оптимизация на администрацията, на вътрешния ред и сигурност, на съдебната система и правосъдието; на околната среда и водите, на културата, на младежта и спорта, на туризма и на селското стопанство, които са разписани подробно в Актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022 – 2024 г., която представлява Мотиви към Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. По държавния бюджет на Република България за 2022 г. 1. Приходите, помощите и даренията по държавния бюджет са планирани в размер на 32 764,8 млн. лв., което е с 3 822,0 млн. лв. повече от актуализираната програма за 2021 г. Ръстът се дължи на планираните данъчни приходи, които са с 4 359,9 млн. лв. повече спрямо 2021 г. Неданъчните приходи през 2022 г. намаляват с 537,9 млн. лв. поради планираните за 2021 г. приходи с еднократен за годината ефект в размер на 660,0 млн. лв., които представляват първоначално концесионно възнаграждение за държавата от концесията на Летище София. 2. Разходите по държавния бюджет са в размер на 20 066,0 млн. лв., което е с 2 492,7 млн. лв. повече от актуализираната програма за 2021 г. Ръстът е формиран от увеличение на текущите разходи с 3 628,3 млн. лв., на капиталовите разходи с 563,1 млн. лв., на предоставените текущи и капиталови трансфери за чужбина с 1,1 млн. лв. и на прираста на държавния резерв (нето) с 15,0 млн. лв. и от намаление на резерва за непредвидени и/или неотложни разходи с 1 714,8 млн. лв., тъй като планираните средства за 2021 г. в резерва по централния бюджет в частта за допълващи и компенсиращи мерки във връзка с COVID-19 и други в бюджета за 2022 г. са разпределени по съответните показатели в текущите и капиталовите разходи. 3. Бюджетните взаимоотношения (трансфери) нето са в размер на 17 268,6 млн. лв. и са резултат от предоставени от държавния бюджет трансфери в размер на 17 282,0 млн. лв. и от получени от държавния бюджет трансфери в размер на 13,4 млн. лв. Нетният размер на бюджетните взаимоотношения за 2022 г. нараства спрямо 2021 г. с 1 839,6 млн. лв. 4. За 2022 г. се предлага вноска в общия бюджет на Европейския съюз в размер на 1 683,3 млн. лв., което е със 117,3 млн. лв. повече от 2021 г. 5. Бюджетното салдо по държавния бюджет се предлага да бъде на дефицит от 6 253,2 млн. лв. и съответно операциите в частта на финансирането на бюджетното салдо са в същия размер. Планираното влошаване на бюджетното салдо по държавния бюджет за 2022 г. спрямо актуализираната програма за 2021 г. е в размер на 627,5 млн. лв. За първи път със Законопроекта за държавния бюджет за 2022 г. се дава възможност на Народното събрание да одобри и разходи по централния бюджет за 2022 г. предвидени за изпълнение на конкретни политики в размер на 2 267,1 млн. лв. в областта на науката, образованието, здравеопазването, социалната политика, туризма, ефективното управление и оптимизацията на публичния сектор, отбраната, спорта и младежките дейности, труда и заетостта, културата и изкуствата. Със Законопроекта за държавния бюджет за 2022 г. се дава възможност на Министерския съвет да може да одобрява допълнителни разходи/трансфери и/или увеличение на показателите по чл. 86, ал. 2, т. 5 и 6 от Закона за публичните финанси за бюджетите на първостепенните разпоредители с бюджет, както и за бюджетните организации по чл. 13, ал. 3 и 4 от Закона за публичните финанси, за сметка на икономии на разходи и/или трансфери по бюджетите на други първостепенни разпоредители с бюджет по държавния бюджет за финансиране на дейности, свързани с превенция на разпространението на COVID-19, лечението на заразените лица или ограничаване на последствията от COVID-19.“
Господин Симеонов, ако искате малко помощ, само дайте знак.
Благодаря, господин Председател. Още се държа.
Добре.
„Бюджет на съдебната власт за 2022 г. Висшият съдебен съвет предлага за 2022 г. Висшият съдебен съвет предлага: намаляване на приходната част с 14,0 млн. лв. и достигане на равнище от 95,0 млн. лв.; общ размер на разходите от 966,7 млн. лв. (увеличение с 86,4 млн. лв. спрямо одобрените със ЗДБРБ за 2021 г.) , от тях: 939,5 млн. лв. са за текущи разходи (с 88,1 млн. лв. повече спрямо 2021 г.) , като е предвидено увеличение на средствата за персонал с 93,3 млн. лв. спрямо 2021 г., а в частта на капиталовите разходи средствата са в размер на 26,4 млн. лв., като има намаление спрямо 2021 г. в размер на 2,0 млн. лв.; увеличаване на резерва за непредвидени и/или неотложни разходи от 0,6 млн. лв. за 2021 г. на 0,9 млн. лв. за 2022 г. и бюджетно взаимоотношение с централния бюджет в размер на 871,7 млн. лв., или със 100,4 млн. лв. повече спрямо 2021 г. Министерският съвет предлага за 2022 г. - Общо приходи, помощи и дарения по бюджета на съдебната власт в размер на 95,0 млн. лв. Министерският съвет подкрепя предложението на ВСС за намаляване на размера на приходите спрямо 2021 г. с 14,0 млн. лв. - Общо разходи в размер на 958,7 млн. лв., или увеличение със 78,4 млн. лв. спрямо одобрените със ЗДБРБ за 2021 г. Предвидените средства за текущи разходи за осъществяване на дейността на съдебните институции са в размер на 931,5 млн. лв., като увеличението спрямо 2021 г. е в размер на 80,1 млн. лв., от което за разходи за персонал е 93,3 млн. лв. Текущата издръжка е намалена с 13,2 млн. лв., което представлява нетен ефект от намаление на еднократно предоставени разходи за 2021 г. за обезпечаване на дейности в областта на електронното управление и от преминаването на Бюрото по защита при Главния прокурор към Министерството на правосъдието, и увеличение на разходите за изплащане на възнагражденията на вещи лица и съдебни заседатели, които са обвързани с минималната работна заплата. В частта на капиталовите разходи средствата са в размер на 26,4 млн. лв., като намалението спрямо 2021 г. е в размер на 2,0 млн. лв. Министерският съвет подкрепя предложението на ВСС за увеличаване на резерва за неотложни и непредвидени разходи с 0,3 млн. лв. от 0,6 млн. лв. на 0,9 млн. лв. При посочените от Министерския съвет приходи и разходи бюджетното взаимоотношение с централния бюджет става 863,7 млн. лв., което е в повече с 92,4 млн. лв. от бюджетното взаимоотношение за 2021 г. При така изготвените разчети разликите между двата проекта са в разходите – в размер на 8,0 млн. лв. и са изцяло в текущите разходи и съответно в бюджетното взаимоотношение с централния бюджет с 8,0 млн. лв., което е резултативна величина между планираните приходи и разходи по бюджета на съдебната власт. Бюджет на Народното събрание за 2022 г. За бюджета на Народното събрание са предвидени приходи от 1,5 млн. лв.; разходи от 93,0 млн. лв., от които текущите разходи – 79,4 млн. лв., капиталовите разходи – 13,2 млн. лв., и резерв за неотложни и непредвидени разходи – 0,5 млн. лв. и бюджетни взаимоотношения с централния бюджет (трансфери) от 91,5 млн. лв. След представянето на Законопроекта председателят на Комисията по бюджет и финанси Любомир Каримански информира членовете на комисията, че между първо и второ гласуване на Законопроекта ще бъде внесено предложение от коалиционните партньори за отпадане на §10 – 104 от Преходните и заключителните разпоредби. Целта е преустановяване на порочната законодателна практика да се променят закони, които нямат пряка връзка с основния Законопроект, и следва да бъдат внесени в Народното събрание като отделни законопроекти. По Законопроекта са проведе дискусия, на която бяха застъпени следните становища и искания: В отговор на въпроса на народния представител Любомир Каримански от „Има такъв народ“ относно разминаването на данните в макроикономическата прогноза на Министерството на финансите и на Българската народна банка за развитието на държавата вицепремиерът и министър на финансите Асен Василев посочи, че в началото на месец януари 2022 г. данните на двете институции са били доста близки, след което БНБ е ревизирала част от вижданията си, като е увеличила очакваната инфлация и е намалила очаквания растеж. В допълнение управителят на БНБ Димитър Радев отбеляза, че действително е налице разминаване във времевия хоризонт на различните допускания, но това различие не трябва да се институционализира. Очакванията на БНБ са ефектът от инвестициите в България да се прояви по-силно следващата година, където БНБ предвижда ръст 4,5%, докато прогнозата на Министерството на финансите е 3,7%. Що се отнася до инфлацията през 2021 г., налице е ниска инфлация в началото на годината и силно нарастване в края на годината, в резултат на което средногодишната инфлация е сравнително ниска. Тази динамика на инфлацията ще се възпроизведе с обратен знак през 2022 г., като средногодишната инфлация през 2022 г. ще бъде по-висока в сравнение с 2021 г. поради високата инфлация в началото на годината. Народният представител Георги Ганев от „Демократична България“ подкрепи Законопроекта, като подчерта, че дефицитът, който е заложен, се дължи на амбициозно заложените капиталови разходи. Според него може да се очаква преизпълнение на приходната част и недоизпълнение на разходната част, което ще доведе до липсата на дефицит и следователно на нов дълг. Оттук той прави извода, че бюджетът не е много напрегнат – налице са резерви и в приходите, и в разходите. Становището на народните представители Кирил Ананиев, Красимир Вълчев, Ирена Димова и Александър Иванов от ГЕРБ-СДС е, че така представеният бюджет на икономическия растеж и на социалната политика е силно надценен и оптимистичен, имайки предвид, че за 2021 г. са предвидени капиталови разходи в размер на 6 100,0 млн. лв., а са реализирани едва 3 700,0 млн. лв. Инвестиционният процес е специфичен и бавен процес и ако няма готови проекти, едва ли ще се постигне желаният от правителството тласък на растеж на БВП. Според тях това е бюджетът на задлъжнялостта, тъй като дългът ще достигне до високи нива от около 50 млрд. лв. или 29,3% от БВП. За тях това е проинфлационен бюджет, който ще доведе до увеличаване на размера на инфлацията и оттам до обедняването на българските граждани. Те обърнаха внимание, че е налице сериозен риск за финансовата стабилност на страната, както и съществува риск за влизането на България в еврозоната. Не е предвидено увеличение на възнагражденията на преподавателите във висшите училища и за Българската академия на науките. Народният представител Байрам Байрам от „Движение за права и свободи“ подкрепи отпадането на §10 – 104 от Преходните и заключителните разпоредби между първо и второ гласуване на Законопроекта и изрази позиция, че бюджетът може да е проинфлационен. Народният представител Цончо Ганев от ВЪЗРАЖДАНЕ изрази твърда убеденост, че така заложените капиталови разходи няма да се осъществят, тъй като фирмите ще се откажат поради високата инфлация. Според него така заложените средства са буфер, който ще бъде използван при актуализацията на бюджета. Народният представител професор Румен Гечев от „БСП за България“ защити представения бюджет, като подчерта, че притесненията за висок дефицит и застрашаване на фискалната стабилност на страната са неоснователни, имайки предвид дефицитите на други европейски държави, като Франция, Италия, Румъния, Унгария и Чехия. Народният представител Андрей Гюров от „Продължаваме Промяната“ се изказа в подкрепа на бюджета, тъй като бюджетът изпълнява всички поети ангажименти в коалиционното споразумение. Това е бюджет на промяната в мисленето. От една страна, се подкрепят най-уязвимите групи от населението в момент на криза, а от друга, се насърчава растежът чрез целеви инвестиции, които няма да доведат до нарушаване на финансовата стабилност на държавата с оглед на заложените от другите европейски държави дефицити. В отговор на изразените по-горе притеснения от народните представители вицепремиерът и министър на финансите Асен Василев отбеляза, че дългът, заложен в средносрочната прогноза на предишното правителство, е много по-голям от дълга, заложен в настоящата средносрочна прогноза – за 2021 г. Заложеният дълг е 25,6% от БВП, а реалният дълг е 23,9% от БВП; за 2022 г. предложеният дълг от предишното правителство е 27,2% от БВП, а настоящото правителство предлага 24,8% от БВП. Следователно, налице е много по-голяма разходна част, инвестирана в българската икономика, но с по-малко дълг. По отношение на инфлацията ще е налице яснота към средата на годината с оглед политиките на Европейската централна банка, тъй като България не води собствена парична политика. Бюджетът е абсолютно социален, защото, колкото и голяма да е инфлацията, средствата, които се насочват към уязвимите групи, са доста повече, отколкото инфлацията може да изяде. Що се отнася до изпълнението на капиталовата програма, това зависи изцяло от съответните ресорни министерства, които имат готовност с проекти. Освен това от 8,2 млрд. лв. капиталови разходи се предвижда по Плана за възстановяване и устойчивост да дойдат 1,6 млрд. лв., тоест 6,6 млрд. лв. са национални средства. По отношение на финансовата стабилност на държавата министър Василев посочи, че в продължение на 20 години е водена политика на фискален консерватизъм, която по негова преценка е причината България да изостане от всички други източноевропейски страни. Според него, за да стане една бедна държава богата, е необходимо: - да се повиши съотношението на капитала към труда, тоест да има инвестиции в капиталова инфраструктура и машини, така че хората да станат по-продуктивни; - да се повиши квалификацията на хората, за да станат по производителни; - да се подобри институционалната рамка, така че капиталът и трудът да срещат по-малко административни затруднения, да няма корупция, да има нормална съдебна система с бързо и справедливо правораздаване, основано на Закона. По отношение на разходите от централния бюджет министър Василев посочи, че те са ясно и точно разписани в чл. 1, ал. 5 от Законопроекта за държавния бюджет за 2022 г. Управителят на Българската народна банка Димитър Радев изрази принципната позиция на банката за по-консервативен бюджет. Така, както е разписан, настоящият бюджет предвижда фискална експанзия през 2022 г. и ограничена фискална консолидация през следващите три години. Такава политика крие сериозни рискове, но все пак зависи от изпълнението на бюджета. Имайки предвид капацитета на Министерството на финансите, неговите очаквания все пак са, че в крайна сметка ще е налице един по-дисциплиниран бюджет. Управителят подчерта, че сме в много необичайна година, характеризираща се с непрекъснат цикъл на съставяне на бюджета, но в същото време бюджетът се изпълнява. Председателят на Фискалния съвет професор Борис Грозданов заяви, че Фискалният съвет съгласува без възражения Законопроекта, защото Министерството на финансите успешно се възползва от дерогацията на фискалните правила и от извънредната обстановка, свързана с пандемията, и успява да засили социалната функция на бюджета. Омбудсманът на Република България Диана Ковачева призова народните представители да въведат механизъм за актуализиране размера на данъчните облекчения по чл. 18 от Закона за данъците върху доходите на физическите лица за работещите хора с увреждания, както и да бъдат включени военноинвалидите в обхвата на Закона за хората с увреждания. Председателят на Националното сдружение на общините Силвия Георгиева изрази удовлетворение от увеличената капиталова субсидия за общините с 30% и на изравнителната с 15%. Тя предложи да се обмисли залагане на буфер в централния бюджет за покриване на дефицитите на общините за енергоносители и за строителни материали, както това е направено за ВиК дружествата. Освен това изрази надежда да се върне текстът за финансовите корекции, както и да бъдат предвидени повече средства за увеличаване на възнагражденията на служителите в общинските администрации. Заместник-председателят на Българската стопанска камара Мария Минчева изрази опасения по отношение на макроикономическите допускания и най-вече по отношение на инфлацията. Тя изрази подкрепа по отношение на заявените приоритети с фокус върху инвестициите, на продължаване на мерките в подкрепа на заетостта и за компенсиране на небитовите потребители на електроенергия и на увеличаването на максималния размер на ваучерите и възможността да се заплащат и сметки за електрическа енергия и вода. Що се отнася до увеличените социални разходи, според нея е необходимо да има изпреварващ ръст на икономическия растеж, а не обратното, защото една добра бизнес среда може да даде основата за такива плащания. Председателят на Конфедерацията на независимите синдикати в България Пламен Димитров изрази подкрепата си за бюджета както по отношение на инвестиционната програма, така и на разходите в социалната сфера. Председателят на БЕСКО Добромир Иванов отбеляза, че макар в държавния бюджет за 2022 г. да липсват реформи, силно се надява те да бъдат заложени в актуализацията на бюджета през месец юли 2022 г. Председателят на Българската академия на науките академик Юлиан Ревалски призова народните представители да обмислят между първо и второ четене на Законопроекта по-високо бюджетно финансиране на науката, тъй като поддържането на научен потенциал в една страна на високо ниво е част от нейния суверенитет. Председателят на Браншовата камара на таксиметровите водачи и превозвачи Спас Атанасов и Красимир Цветков – председател на Националния таксиметров синдикат, призоваха народните представители да обмислят възможността да бъдат заложени компенсации за общините от държавния бюджет за разликата в размера на определения от Общинския съвет годишен данък върху таксиметровия превоз на пътници за 2022 г. и минималния годишен размер на данъка по чл. 61ф от Закона за местните данъци и такси от 300 лв. Постоянните комисии на Четиридесет и седмото Народно събрание на свои заседания са разгледали, обсъдили и изразили подкрепата си по Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 1. По Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. с включен проект на Висшия съдебен съвет по чл. 1 и 2 – без „за“ и „против“, с 12 гласа „въздържал се“. 2. По Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. със становище на Министерския съвет по чл. 1 и 2 – „за“ 12, „против 7“ и без „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 01.02.2022 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Симеонов. Това беше Докладът на водещата Комисия по бюджет и финанси. Преминаваме към Доклада на Комисията по конституционни и правни въпроси. За участващите комисии напомням, че Правилникът позволява докладите да се представят в резюме. Заповядайте, господин Матеев.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми дами и господа народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На свое извънредно заседание, проведено на 4 февруари 2022 г., Комисията по конституционни и правни въпроси обсъди Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Проектът на бюджет на съдебната власт за 2022 г., изготвен от Министерския съвет, беше представен от госпожа Владова, която посочи, че бюджетът, отразен в чл. 2 от Законопроекта, е изготвен въз основа на aктуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022 – 2024 г. Тя изложи подробно макрорамката на бюджета за 2022 г. и добави, че водещ принцип при разработването му е гарантирането на независима съдебна власт и прогнозиране на оптималния размер на необходимите средства за обезпечаване на нормалното функциониране на съдебните институции. По отношение на приходната част предложенията по чл. 2 на Висшия съдебен съвет и на Министерския съвет съвпадат. Прогнозира се постъпленията от приходи, помощи и дарения да са в размер на 95 млн. лева, като е налице намаляване на общия размер на приходите спрямо 2021 г. с 14 млн. лв. При така изготвените разчети разликата в разходната част между проекта за бюджет на Висшия съдебен съвет и проекта на Министерския съвет е в размер на 8,0 млн. лв. Тази разлика представлява текущи разходи и се обосновава с намаляване на еднократно предоставените през 2021 г. разходи за реализация на електронното управление, както и преминаването на Бюрото по защита при главния прокурор към Министерството на правосъдието. Министерският съвет подкрепя предложените от Висшия съдебен съвет редакции на разпоредбите на чл. 2, ал. 4, 5, 6 и 7. Господин Мавров посочи, че с подкрепата на бюджета, предложен от Министерския съвет, ще се осигури нормалното функциониране на органите на съдебната власт, въвеждането на електронното правосъдие и поетапното въвеждане на Единната информационна система в съдилищата. Г-жа Точкова изрази подкрепата си по отношение на бюджета на Инспектората към Висшия съдебен съвет, предложен от Министерския съвет, и посочи, че предложените с него разчети ще осигурят оптимално дейността на Инспектората. По отношение бюджета на Министерството на правосъдието, отразен в чл. 13 от Законопроекта, заместник-министърът на правосъдието обобщи, че програмният бюджет обезпечава дейността в областта на правосъдието, изпълнението на наказанията и бюджетната програма „Администрация“. Председателят на Комисията по конституционни и правни въпроси посочи, че ще подкрепи Законопроекта и добави, че от парламентарната група на „Продължаваме промяната“ ще внесат предложения между първо и второ гласуване, с които ще предложат отпадане на заключителните разпоредби относно предвидените структурни промени, касаещи Агенцията по вписванията, както и измененията в Гражданския процесуален кодекс. Народните представители Атанас Славов, Христо Иванов и Явор Божанков посочиха, че ще подкрепят Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. с включен проект за бюджет на съдебната власт със становището на Министерския съвет, като приветстваха декларираното отпадане на разпоредбите в преходните и заключителните разпоредби. След проведената дискусия Комисията по конституционни и правни въпроси: - по предложения чл. 2 от Законопроекта без „за“, 2 гласа „против“ и 11 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да не подкрепи на първо гласуване Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г., с включен проект за бюджет на съдебната власт, съставен от Висшия съдебен съвет; - с 13 гласа „за“, 2 гласа „против“ и без „въздържал се“ предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г., с включен проект за бюджет на съдебната власт със становището на Министерския съвет; - по предложения чл. 13 от Законопроекта с 12 гласа „за“, 2 гласа „против“ и без „въздържал се“ предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“
Благодаря Ви. Следва Комисията по енергетика. Докладите са подредени, както е подредбата на комисиите по Правилник.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! Докладът, разбира се, ще бъде в резюме: „ДОКЛАД относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На свое извънредно заседание, проведено на 8 февруари 2022 г., Комисията по икономическа политика и иновации разгледа Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. По проектобюджета на Министерството на икономиката и индустрията за 2022 г. са заложени приходи в размер на 25 026 000 лв. Общият размер на разходите е 112 431 200 лв. За реализиране на политиките на Министерството са предвидени следните бюджетни програми: - „Облекчаване на регулации, опростяване на процедури по предоставяне на административни услуги“ с бюджет от 3 914 800 лв.; - „Насърчаване на малките и средните предприятия и индустрията“ с бюджет от 1 141 200 лв.; - „Закрила на обектите на индустриална собственост“ с бюджет от 3 758 500 лв.; - „Инфраструктура по качеството в подкрепа развитието на икономиката“ с бюджет от 32 807 400 лв.; - „Подобряване на възможностите за участие в Единния европейски пазар“ с бюджет от 895 500 лв.; - „Преструктуриране и ефективно управление на държавната собственост“ с бюджет от 41 176 600 лв.; - „Защита на потребителите“ с бюджет от 5 791 800 лв.; - „Реализация на експортния потенциал и участие в търговската политика на Европейския съюз“ с бюджет от 13 781 200 лв.; - „Администрация“ с бюджет от 9 164 200 лв. По Проектобюджета на Министерството на иновациите и растежа за 2022 г. не са заложени приходи. Общият размер на предвидените разходи е 28 023 000 лв. В частта на разходите за субсидии и други текущи трансфери за нефинансови предприятия са предвидени: - 9,0 млн. лв. за насърчаване на инвестициите на местни и чуждестранни предприятия, изпълняващи инвестиционни проекти по Закона за насърчаване на инвестициите; - 5,6 млн. лв. – за Националния иновационен фонд; - 0,9 млн. лв. – за изграждане на Информационна система с данни за инвестициите в Република България, за изграждане на регистър на чужденците с предоставено право на постоянно пребиваване и за изграждане на регистър на индустриалните паркове и на регистър на високотехнологични и иновативни проекти за нуждите на Българската агенция за инвестиции; - 0,9 млн. лв. – за разработване на индикатори за измерване на постигнатия социален резултат от работата на дружествата с държавно участие и за създаване на Борд за иновации между Министерството на иновациите и растежа и Министерството на образованието и науката. Министерството на иновациите и растежа ще изпълнява една политика в областта на развитието на инвестициите и иновациите в подкрепа на растежа на българската икономика. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: 1. По Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. с включен проект на Висшия съдебен съвет по чл. 1 и 2 гласуваха: „за“ 2, без „против“ и 9 „въздържал се“. 2. По Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. със становище на Министерския съвет по чл. 1 и 2: „за“ 12, „против“ 7, без „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното Комисията по икономическа политика и иновации предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, със становището на Министерския съвет по чл. 1 и 2, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Димитров. Постъпил е Доклад на Комисията по енергетика. Заповядайте, господин Манев.
Господин Председател, ще представя: „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за държавния бюджетна Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На свое извънредно заседание, проведено на 2 февруари 2022 г., Комисията по енергетика обсъди и гласува Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Основните политики в част „Енергетика“ бяха представени от господин Пламен Данаилов, заместник-министър на енергетиката и гост на Комисията. Приходите по проектобюджета на Министерството на енергетиката за 2022 г. са в размер на 175,2 млн. лв. и са с 3,4 млн. лв. повече от 2021 г. Увеличени са вноските във фонд „Радиоактивни отпадъци“ и фонд „Извеждане от експлоатация на ядрени съоръжения“. Разходите по Проектобюджета на Министерството на енергетиката за 2022 г. са в размер на 74,4 млн. лв., като се отчита ръстът на минималната работна заплата. Увеличението включва създаване и на аналитично звено към министъра на енергетиката за вземане на бързи и навременни решения, намалени са и капиталовите разходи с 0,2 млн. лв. Бюджетът на Комисията за енергийно и водно регулиране е 80,0 млн. лв., като увеличението от 70,7 млн. лв. е почти изцяло за съдебни обезщетения и разноски във връзка с влезли в сила осъдителни решения за имуществени вреди по Закона за отговорността на държавата и общините за вреди. Бюджетът на Агенцията за ядрено регулиране (АЯР) в част приходи е намален с 0,1 млн. лв. поради проекти, които са приключили през 2021 г. Разходите по проектобюджета на Агенцията са в размер на 7,5 млн. лв. и са почти без промяна спрямо тези по ЗДБРБ за 2021 г. В хода на дискусията отношение взеха народните представители: Владимир Табутов, Жечо Станков, Росица Кирова, Рамадан Аталай, Драгомир Стойнев и Ивайло Мирчев. Комисията по енергетика одобри на първо четене Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. с 11 гласа „за“, 2 „против“, без „въздържал се“.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Манев. Постъпил е Доклад от Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление. Заповядайте, господин Терзийски. Да се готви Комисията по външна политика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД от Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление относно Законопроект на държавен бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет На редовно заседание, проведено на 8 февруари 2022 г., Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление обсъди Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. В заседанието на Комисията взеха участие Гроздан Караджов – министър на регионалното развитие и благоустройството, и неговият екип. От името на вносителите Законопроектът бе представен от госпожа Жени Начева.“
Господин Терзийски, поемете си въздух. Заповядайте, господин Ананиев, да продължите Доклада.
Благодаря Ви, господин Председател. „Общата субсидия за държавни дейности за 2022 г. е увеличена с 556,8 млн. лв., или с 12,9% спрямо 2021 г. Общата изравнителна субсидия е увеличена с 49,6 млн. лв., или с 15% спрямо 2021 г. Целевата субсидия за капиталови разходи е увеличена с 67,2 млн. лв., или с 30% спрямо 2021 г. Имаше становище на Националното сдружение на общините в Република България, изразено от господин Златко Живков. Изразени бяха и становища срещу предложението за промени в редица закони в преходните и заключителните разпоредби, свързани със създаването на Държавна агенция по вписванията, като се направиха предложения това да стане с отделен закон. Поставени бяха и редица въпроси, на които отговориха представителите на Министерството на регионалното развитие и благоустройството. Въз основа на дискусията и в резултат на проведеното гласуване Комисията по регионална политика, благоустройство и местно самоуправление: - без „за“, 3 гласа „против“ и 13 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, с включен проект на Висшия съдебен съвет по чл. 1 и 2 да не бъде приет на първо гласуване; - с 11 гласа „за“, 4 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, със становището на Министерския съвет по проекта на Висшия съдебен съвет по чл. 1 и 2 да бъде приет на първо гласуване.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ананиев, за експедитивното прочитане на Доклада. От Комисията за външна политика? След Доклада на Комисията за външна политика следва Комисията по въпросите на Европейския съюз, след него – Комисията по отбрана. Заповядайте, госпожо Любенова.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект № 47-202-01-7 за държавния бюджет на Република България за 2022 г., внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На редовно заседание, проведено на 2 февруари 2022 г., Комисията по външна политика на Народното събрание разгледа Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г. в частта му за Министерството на външните работи. Основните параметри в проекта за бюджет за 2022 г. в частта му за Министерството на външните работи са следните: собствените приходи са в размер на 46 732 300 лв.; разходите са в размер на 156 278 300 лв.; субсидията е в размер на 109 546 000 лв. Въз основа на проведеното обсъждане и последвалото гласуване Комисията по външна политика с 8 гласа „за“, 4 гласа „против“ и без „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Любенова. Доклад на Комисията по въпросите на Европейския съюз. Кой ще го представи? Заповядайте, господин Стойнев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 3 февруари 2022 г., Комисията по въпросите на Европейския съюз разгледа Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г. Законопроектът беше представен от госпожа Росица Велкова – заместник-министър на финансите. На заседанието присъстваха и госпожа Мануела Милошева – директор на дирекция „Национален фонд“ към Министерството на финансите, и господин Иван Иванов – директор на дирекция „Централно координационно звено“ към Администрацията на Министерския съвет. Основният финансов ангажимент на страната ни във връзка с членството в Европейския съюз се изразява в националната вноска в бюджета на Европейския съюз. За 2022 г. тя се предвижда да бъде 1 683,3 млн. лв. Тази прогноза е изготвена въз основа на новото законодателство на Европейския съюз за програмния период 2021 – 2027 г. Предвижда се приходите, помощите и даренията по линия на сметки за средства от Европейския съюз на Държавен фонд „Земеделие“, Национален фонд и другите сметки за средства от Европейския съюз и средствата по други международни програми и договори, за които се прилага режимът на сметките за средства от Европейския съюз, да са в размер на 5 млрд. и 104,3 млн. лв., а общо разходите и трансферите са в размер на 5 млрд. и 880,0 млн. лв. В резултат на проведеното след дискусията гласуване Комисията по въпросите на Европейския съюз предлага с 8 гласа „за“ и 5 гласа „против“ на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Стойнев. Доклад на Комисията по отбрана? Кой ще представи Доклада? Заповядайте, господин Зафиров. След това е Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред, Комисията за контрол над службите, Комисията по земеделието, храните и горите.
Уважаеми господин Председател! „ДОКЛАД относно Законопроект за държавния бюджет на Република България, № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На заседание, проведено на 8 февруари 2022 г., Комисията по отбрана разгледа посочения законопроект. От Министерството на отбраната на заседанието присъстваха министър Стефан Янев, заместник-министър Ралица Симеонова, началникът на отбраната Емил Ефтимов, Антон Ластарджиев, постоянен секретар, Ангел Маринов, директор на дирекция „Планиране, програмиране и бюджет“, Румяна Станимирова, директор на дирекция „Връзки с обществеността и протокол“, и Христо Йорданов, парламентарен секретар. От Министерството на финансите взеха участие Илияна Владова, началник на отдел в дирекция „Държавни разходи“, и Маруся Гърбачева, държавен експерт в същата дирекция. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от министър Стефан Янев, който очерта основните рамки и структурата на бюджета на Министерството на отбраната. Параметрите на проекта на бюджет 2022 са съобразени с определените в Закона за публичните финанси фискални правила и ограничения, като се отчитат ефектите от временните мерки в условия на извънредни обстоятелства, свързани с пандемията от COVID-19. Осигурени са средства за поддържане и развитие на националните отбранителни способности и способностите, свързани с колективната отбрана. Разходите за отбрана за 2022 г. възлизат на 1,73% от брутния вътрешен продукт, което е с 0,03% повече от референтния процент, като през 2024 г. достигат до 2% от БВП, с което се изпълнява Националният план за повишаване на разходите за отбрана на 2 на сто от БВП на Република България до 2024 г. и поетите ангажименти пред НАТО. Предвидени са средства за 2022 г. за превъоръжаване и модернизация на трите вида въоръжени сили и повишаване на отбранителните способности на Българската армия съгласно Споразумението за съвместно управление на Република България в период 2021 – 2025 г. Предвидените разходи по проектобюджета на Министерството на отбраната за 2022 г. са в размер на 1882,4 млн. лв., в това число 1 млрд. 588,4 млн. лв. текущи разходи и 294,0 млн. лв. капиталови разходи. Предвиденото увеличение на разходите спрямо Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. е в размер на 257,3 млн. лв., от които: Увеличение на разходите за персонал с 18 316,3 хил. лв.; Увеличение на разходите за издръжка с 52,0 млн. лв.; Увеличение на капиталовите разходи със 187,0 млн. лв. за придобиване на многофункционален модулен патрулен кораб за Военноморските сили за сметка на намалението на предвидените за тази цел разходи по централния бюджет. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което с 8 гласа „за“, 4 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“ Комисията по отбрана предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за държавния бюджет на Република България, № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Зафиров. Комисия по вътрешна сигурност и обществен ред. Заповядайте, господин Атанасов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми дами и господа! „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На извънредно заседание, проведено на 4 февруари 2022 г., Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред разгледа и обсъди Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На заседанието присъстваха от Министерството на вътрешните работи: господин Стоян Темелакиев – заместник-министър, Боряна Цветкова – директор на дирекция „Планиране и управление на бюджета“ към МВР; от Министерството на финансите: Маруся Гърбачева и Ивона Стойнева – главен експерт, дирекция „Държавни разходи“ към Министерството на финансите; Цанко Цолов – член на Комисията за защита на личните данни; Евтим Костадинов – председател на Комисията за разкриване на досиетата; Николай Василев – председател на ДА „Държавен резерв и военновременни запаси“, и Аглая Минева – главен счетоводител към Държавната агенция. Също така присъстваха представители от синдикатите на Министерството на вътрешните работи, а именно: господин Христо Христов – председател на Националния синдикат на гражданската администрация в МВР – КНСБ; Венцислав Станков – председател на Националния синдикат на пожарникарите и спасителите „Огнеборец“ към КНСБ. Законопроектът беше представен от заместник-министър Стоян Темелакиев. С проекта на бюджет са предвидени разходи общо за Министерството на вътрешните работи в размер на 2 060 180,0 хил. лв., които са увеличени със 109 906,6 хил. лв. над утвърдените на Министерството със Закона за държавния бюджет на Република България за миналата 2021 г. От предвидените текущи разходи по проекта на бюджет на Министерството на вътрешните работи за 2022 г. – това е важно да се подчертае, са предвидени 1 815 981,0 хил. лв. за персонал, което е над 90% от общите бюджетни разходи на Министерството на вътрешните работи. Едно допълнение – от 1 април 2022 г. се предвижда да бъде увеличен размерът на допълнителното възнаграждение за нощен труд, като от 1 лв. на час става 1,07 лв. Определените капиталови разходи за 2022 г. са в размер на 29 785,0 хил. лв. От изложените числови данни може да се обобщи, че се наблюдава увеличение на предвидените разходи във всичките политики в областта на вътрешната сигурност и обществен ред. По отношение бюджета на Комисията за разкриване на документите и за обявяване на принадлежност на български граждани към Държавна сигурност и разузнавателните служби, също така на Държавна агенция „Държавен резерв и военновременни запаси” беше изразено удовлетворение от предвидените разходи за тази година. Искам да подчертая, че в становището си по Законопроекта, което беше изразено от представителите на професионалните организации в Министерството на вътрешните работи, беше изразено неудовлетворение, като се обърна внимание, че не се предвижда никакво увеличение на възнаграждението на служителите в Министерството на вътрешните работи. По отношение на Комисията за защита на личните данни в Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. са предвидени приходи в размер на 700,0 хил. лв. и разходи в размер на 3 732,7 хил. лв., в това число за персонал 2 688,8 хил. лв., като максималният размер на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети и натрупани през 2022 г., е в размер на 1 028,9 хил. лв. Г-н Цанко Цолов сподели, че предвиденият бюджет ще бъде достатъчен за нуждите на Комисията. Господин Христов от синдиката също акцентира върху необходимостта от увеличение на възнагражденията за служителите на МВР, като подчерта, че е недопустимо да бъде увеличена само минималната работна заплата, без това да се отрази на заплатите на служителите от изпълнителния състав. Становище по предложения бюджет беше изразено от народните представители Христо Терзийски, Ахмед Ахмедов, Николай Радулов. Председателят на Комисията господин Атанасов изказа подкрепа за Законопроекта на първо гласуване, като посочи и някои негови слабости, като например недостатъчните средства за капиталови разходи, което се отразява както на условията за работа на служителите от МВР, така и на технологичната обезпеченост в работата им. Обърна внимание, че се наблюдава хроничен проблем на недофинансиране на сектор „Сигурност“ като цяло. Изрази мнение, че между първо и второ четене ще е необходимо да бъдат направени предложения по Проекта на бюджет за 2022 г. След закриване на дискусията се извърши гласуване при следните резултати: По Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., внесен заедно с Проект на Висшия съдебен съвет: без „за“, „против“ – 11, „въздържал се“ – 5. По Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г. със становището на Министерския съвет по чл. 1, ал. 2, № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.: „за“ – 12, „против“ – 7, „въздържал се“ – няма. Въз основа на проведеното обсъждане и извършеното гласуване при горепосочените резултати Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г. със становището на Министерския съвет по чл. 1, ал. 2, № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Атанасов. От Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения? Заповядайте, господин Икономов, имате думата.
Благодаря, господин Председателстващ. Резюме на: „ДОКЛАД относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На заседание, проведено на 3 февруари 2022 г., Комисията разгледа Проект на закон за държавния бюджет на Република България за 2022 г. и актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022 – 2024 г., в частност политиката в областта на сигурността. На заседанието присъстваха ръководителите на Службата за сигурност и Министерството на финансите, които запознаха Комисията с конкретните разходи и показатели. Изразиха подкрепата си за Проекта на закон. В хода на дискусията народните представители разискваха въпроси по направените разчети от Министерството на финансите и службите за сигурност, като се обединиха около становището относно необходимостта от бъдещо завишаване на бюджетните средства по разходни показатели за персонал и издръжка. Народните представители от парламентарната група на ГЕРБ-СДС заявиха, че няма да подкрепят внесения законопроект. В резултат на проведеното обсъждане и последвалото гласуване Комисията със 7 гласа „за“, 6 гласа „против“, без „въздържал се“, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“ Благодаря.
Благодаря, господин Икономов. Следва Доклад от Комисията по земеделието, храните и горите. Кой ще представи Доклада, колеги? Заповядайте, господин Абровски.
„ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Комисията по земеделието, храните и горите проведе заседание на 2 февруари 2022 г., на което обсъди цитирания законопроект. В заседанието от Министерството на земеделието взеха участие доктор Иван Иванов – министър, Елена Иванова – директор на дирекция „Развитие на селските райони“, Аделина Стоянова – директор на дирекция „Директни плащания“, Десислава Стоянова – директор на дирекция „Финанси и управление на собствеността“, Дора Ненова – директор на дирекция „Държавни помощи и регулации“. От Държавен фонд „Земеделие“ – Борис Михайлов – изпълнителен директор. От Българската агенция по безопасност на храните – доктор Ангел Мавровски – заместник изпълнителен директор. От Министерството на финансите – Росица Велкова – заместник-министър, Петър Киров и Николина Апостолова – държавни експерти в дирекция „Държавни разходи“. Присъстваха също Светла Василева – председател на Федерацията на независимите синдикати от земеделието към КНСБ, и Вера Стаевска – председател на УС на Сдружението за изследователски практики. Основните параметри на Законопроекта в частта селско стопанство са следните: По проекта на бюджет на Министерството на земеделието за 2022 г. предвидените приходи са в размер на около 93,6 млн. лв. Предложеният разходен таван е 153,4 млн. лв., от които: за персонал – около 80,4 млн. лв., за капиталови разходи – 8,7 млн. лв. Бюджетните взаимоотношения с централния бюджет са в размер на 97,7 млн. лв. За Селскостопанската академия са предвидени около 32,3 млн. лв. По области на политики и бюджетни програми тези средства са: за „Земеделие и селски райони“ – 127,7 млн. лв., за „Рибарство и аквакултури“ – близо 6,7 млн. лв., за „Съхраняване и увеличаване на горите и дивеча“ – 607,1 хил. лв., и за „Администрация“ – 18,3 млн. лв. Максималният размер на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети, е 73,1 млн. лв., а максималният размер на новите задължения – 72,1 млн. лв. В рамките на текущите разходи за извършване на обществена услуга за защита от вредното въздействие на водите, възложена на „Напоителни системи“ ЕАД, са утвърдени 29,3 млн. лв. По проекта на бюджет на ДФ „Земеделие“ за 2022 г. предвидените приходи са в размер на 3,0 млн. лв. Разходният таван на фонда е около 521,2 млн. лв., от които за субсидии и други текущи трансфери за нефинансови предприятия – 450,4 млн. лв., за капиталови разходи – 10 млн. лв. Бюджетните взаимоотношения с централния бюджет са в размер на 558,2 млн. лв. По области на политики и бюджетни програми тези средства са: за „Земеделие и селски райони“ – 486,9 млн. лв.; за „Рибарство и аквакултури“ – 393,6 хил. лв., и за „Администрация“ – 33,9 млн. лв. Максималният размер на ангажиментите за разходи, които могат да бъдат поети, е 477,4 млн. лв., максималният размер на новите задължения – 475 ,4 млн. лв. В Проекта на бюджет на Министерския съвет са предвидени 29,7 млн. лв. за политика в областта на съхраняването и увеличаването на горите, а за бюджетна програма „Безопасност по хранителната верига“ – 67,5 млн. лв. По линия на Общата селскостопанска политика за 2022 г. по схемата за единно плащане на площ за директни плащания се предвижда да бъдат усвоени 1 607,4 млн. лв. европейски средства. За финансиране на пазарни мерки общият бюджет е 117,9 млн. лв., от които 37,8 млн. лв. европейско финансиране. По втория стълб на Общата селскостопанска политика за развитие на селските райони са предвидени 1 064,8 млн. лв., от които 877,5 млн. лв. европейски средства и 187,3 млн. лв. национално съфинансиране и авансови плащания. По линия на Общата рибарска политика за 2022 г. средствата са 44,3 млн. лв., от които 35,0 млн. лв. европейско финансиране и 9,3 млн. лв. – национално съфинансиране и авансови плащания. Предлага се удължаване на срока за прилагане на данъчната преференция за намалена акцизна ставка върху газьола, използван при първично селскостопанско производство, като за целта са определени 100 млн. лв. Механизмът за обратно начисляване на ДДС при доставки на зърнени и технически култури ще се прилага до 30 юни 2022 г. Държавен фонд „Земеделие“ ще продължи да извършва плащания за финансиране на разходи за ДДС на общини по одобрени за подпомагане проекти по различните програми. Предвидено е от 1 април 2022 г. минималният осигурителен доход за земеделските стопани и тютюнопроизводителите да се повиши от 420 лв. на 710 лв. От Министерството на земеделието отбелязаха, че по политиката в областта на земеделието са планирани допълнителни 160,3 млн. лв., от които 7,0 млн. лв. за компенсиране на 100%-ни щети вследствие на природни бедствия, 12,0 млн. лв. за свиневъдите за хуманно отношение към животните и за разходи, свързани с имунопрофилактиката на животните, 8,5 млн. лв. – помощ De minimis, 111,5 млн. лв. държавна помощ за засегнатите от пандемията стопани, 11,0 млн. лв. за преходна национална помощ за овце майки и кози майки, 8,3 млн. лв. за защита от вредното въздействие на водите и градозащита и 2,0 млн. лв. за повишаване качеството на контролните функции на Изпълнителната агенция по горите (ИАГ) и Българската агенция по безопасност на храните (БАБХ) . По отношение на бюджетната рамка на Българската агенция по безопасност на храните, Изпълнителната агенция по горите и Изпълнителната агенция „Сертификационен одит на средствата от европейските земеделски фондове“ отбелязаха, че тя е идентична с тази, предвидена за 2021 г. Трите структури ще бъдат преместени с целия си щат и със съответното съфинансиране по европейски програми, по които те са бенефициенти. Не е предвидено увеличение на заплатите на служителите в двете агенции. От Федерацията на независимите синдикати от земеделието настояват за увеличение с 20% на работните заплати във второстепенните разпоредители с бюджет, включително на Българската агенция по безопасност на храните, независимо от нейното място, и с 15% на работните заплати в Селскостопанската академия. Основните акценти от последвалата дискусия могат да бъдат систематизирани, както следва: От парламентарната група на ГЕРБ-СДС заявиха, че няма да подкрепят Законопроекта и се съгласиха с предложението за намалена ДДС ставка за плодове и зеленчуци. От „Има такъв народ“ заявиха, че ще подкрепят Законопроекта, но отбелязаха, че прехвърлянето на бюджетите на БАБХ и ИАГ, преди да е започнало обсъждането на структурната реформа в тях, противоречи на чл. 172 от Закона за публичните финанси. Отбелязаха също, че с преходните и заключителните разпоредби са предложени структурни промени, които нямат отношение към изпълнението на бюджета. В този смисъл Законопроектът противоречи и на чл. 81 от същия закон, според който със Законопроекта за държавния бюджет Министерският съвет може да предлага изменения и допълнения в други закони само когато те са свързани със съставянето, изпълнението и отчитането на консолидираната фискална програма. В тази връзка заявиха намерение между първо и второ гласуване да направят съответни предложения за промени. Заявиха също, че ще внесат предложение за намаляване на ставката на ДДС за плодове и зеленчуци на 9 на сто и ще настояват за увеличение на средствата за персонал, така че работните заплати в двете агенции да бъдат увеличени до допустимия размер. От „БСП за България“ настояха да бъде предвидено подпомагане за регистрираните розопроизводители, които не сa регистрирани като земеделски стопани. От всички парламентарни групи настояха да бъдат предприети действия, включително при необходимост да бъде инициирана промяна в европейското законодателство, за удължаване на срока, в който ще се прилага механизмът за обратно начисляване на ДДС при доставки на зърнени и технически култури след 30 юни 2022 г. Настояха и за удължаване действието на данъчното облекчение за преотстъпване на корпоративния данък по чл. 189б от Закона за корпоративното подоходно облагане. От всички парламентарни групи се обявиха против несъразмерно голямото увеличение на минималния осигурителен доход на земеделски стопани, като изтъкнаха както социални, така и финансово-икономически аргументи. Изразиха готовност между първо и второ четене на Законопроекта да внесат съответните предложения и призоваха, ако повишението бъде прието, да бъде създаден механизъм за компенсация на доходите на засегнатите земеделски стопани. След проведената дискусия Комисията по земеделието, храните и горите: - без „за“, 18 „против“ и без „въздържал се“ предлага на Народното събрание да не подкрепи на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г., с включен проект на Висшия съдебен съвет по чл. 1 и чл. 2; - с 10 гласа „за“, 7 „против“ и 1 „въздържал се“ предлага на Народното събрание да подкрепи на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г., със становището на Министерския съвет по чл. 1 и чл. 2.“
Благодаря Ви, господин Абровски. Следва Докладът от Комисията по труда, социалната и демографската политика. Заповядайте, господин Лозев. Колеги, отново Ви призовавам докладите да бъдат представяни в резюме. Все пак те са качени на сайта на Народното събрание.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Комисията по труда, социалната и демографската политика представя на Народното събрание Доклад в резюме по Законопроект за държавния бюджет на Република България, № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. „Комисията по труда, социалната и демографската политика на свое извънредно заседание, проведено на 4 февруари 2022 г., разгледа и обсъди Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. На заседанието присъстваха: от Министерството на финансите: Росица Велкова – заместник-министър, Росица Спасова – началник-отдел в дирекция „Държавни разходи“; от Министерството на труда и социалната политика: Лазар Лазаров – заместник-министър, и Калина Петкова – директор на дирекция „Трудово право, обществено осигуряване и условия на труд“. Със свое становище Фискалният съвет съгласува проекта на Закона за държавния бюджет на Република България за 2022 г. Постъпи становище и от Българската търговско-промишлена палата и Конфедерацията на работодателите и индустриалците в България, в което те не подкрепят увеличението на минималната работна заплата и на максималния осигурителен доход. Асоциацията на индустриалния капитал в България изказва резерви към средносрочната бюджетна прогноза, подкрепи в аванс и с препоръки Проекта на закон за държавния бюджет за 2022 г. Съюзът за стопанска инициатива изрази резерви към увеличението на следните параметри – максимален осигурителен доход и минимален осигурителен доход за земеделските производители. Конфедерацията на независимите синдикати в България оценява макроикономическата картина като обективна. КТ „Подкрепа“ подкрепя увеличаването на минималната работна заплата и мерките в областта на социалната политика. Омбудсманът на Република България постави два въпроса – за имащите право на финансова подкрепа по чл. 70 от Закона за хората с увреждания и за начина на определяне на размера на данъчните облекчения по чл. 18 от Закона за данъците върху доходите на физическите лица. Народните представители от парламентарната група на ГЕРБ СДС изразиха становище, че Законопроектът за държавния бюджет няма годишен хоризонт. Народните представители от парламентарната група на ДПС изразиха становище, че към дефицита следва да се добавят и 3-те млрд. лв. в набирателни сметки, така общият дефицит се увеличава до 7 – 8 млрд. лв. Притеснителен е не размерът на дълга, а темпът на неговото нарастване. По време на обсъждането Законопроектът беше подкрепен от народните представители от парламентарните групи на „Продължаваме промяната“, „БСП за България“, „Демократична България“ и „Има такъв народ“. След приключване на обсъждането се гласува със следните резултати: По Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. с включен проект на Висшия съдебен съвет по чл. 1 и 2: „за“ – 3 гласа, „въздържал се“ – 11, „против“ – 1. По Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. със становище на Министерски съвет по чл. 1 и 2: „за“ – 12 гласа, „въздържал се“ – 1, „против“ – 6. Комисията по труда, социалната и демографската политика прие следното становище: Предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г., със становище на Министерския съвет по чл. 1 и 2.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Лозев. Доклад от Комисията по образованието и науката. Заповядайте. Следват Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта, Комисията по здравеопазването и Комисията по околната среда и водите.
„ДОКЛАД относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На свое извънредно заседание, проведено на 8 февруари 2022 г., Комисията по образованието и науката разгледа Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Законопроектът бе представен от министъра на образованието и науката академик Николай Денков. Общият размер на разчетените разходи за образование през 2022 г. е 6408,2 млн. лв., което представлява 4,5% от брутния вътрешен продукт (при 5 666,0 млн. лв. за 2021 г.) . Ръстът на разходите за образование спрямо 2021 г. е в размер на 742,2 млн. лв., от които 515,0 млн. лв. за сметка на националния бюджет и 227,2 млн. лв. за сметка на средства от Европейския съюз. В областта на висшето образование трансферите за държавните висши училища са в размер на 642,4 млн. лв., от които 36,3 млн. лв. за висшите военни училища към Министерството на отбраната, а 606,1 млн. лв. – за останалите държавни висши училища. За наука в бюджета за 2022 г. са разчетени 601,6 млн. лв. – 0,4% от брутния вътрешен продукт (при 534,3 млн. лв. за 2021 г.) . Ръстът в средствата за наука е в размер на 67,4 млн. лв., от които 19,6 млн. лв. за сметка на националния бюджет и 47,8 млн. лв. за сметка на средства от Европейския съюз. В Комисията по образованието и науката постъпиха становища от Националното сдружение на общините в Република България, които правят предложение за приоритетно увеличение на размера на общата субсидия за делегирани от държавата дейности. От Синдиката на българските учители, Независимия учителски синдикат и Съюза на работодателите в системата на народната просвета, които обръщат внимание, че заложените средства за издръжка няма да бъдат достатъчни вследствие на поскъпването на електроенергията и енергоносителите. От Синдикат „Висше образование“ към КТ „Подкрепа“, ВОН-КНСБ и Съвета на ректорите на висшите училища в Република България считат, че увеличението на средствата за висшите училища не е достатъчно да покрие разликата между възнагражденията на академичния състав и заплатите на учителите. Съюзът на учените в България обръща внимание, че отделените средства за наука и научна инфраструктура са недостатъчни, а Българската академия на науките изразява настойчив апел определеният трансфер за БАН за 2022 г. да бъде завишен. Националното представителство на студентските съвети в Република България заявяват необходимостта от увеличение на средствата за стипендиите на докторантите, а също така да бъдат отпуснати средства по механизмите за компенсиране на инфлацията и повишените комунални разходи. Народните представители от парламентарната група на „Има такъв народ“ подкрепиха тезата за оптимизиране, преструктуриране и атестиране в системата на висшето образование и настояват да се увеличат средствата за наука. Народните представители от парламентарната група на ГЕРБ СДС оцениха, че бюджетът за средно образование надгражда политики на предишното правителство и приветстваха политическия консенсус за увеличаване средствата за заплащане на учителите, но изразиха опасение, че се създава дисбаланс между системата на предучилищното и училищното образование и системата на висшето образование и науката. Народните представители от парламентарната група на „БСП за България“ припомниха, че дълги години са предлагали създаване на благоприятни условия за труд в системата на висшето образование и науката чрез определяне на минимални прагове на заплатите на академичния състав и ще положат усилия между първо и второ гласуване да бъдат променени финансовите параметри за висшите училища и за науката. Народните представители от парламентарната група на ВЪЗРАЖДАНЕ поставиха въпроса с тежката ситуация около бъдещето на Тараклийския университет в Молдова и определиха като небалансирани приоритетите на бюджета относно деца и ученици със специални образователни потребности спрямо тези с изявени дарби. Народните представители от парламентарната група на „Продължаваме промяната“ подчертаха, че бюджетът разпределя средства в една много необичайна и тежка година, което ще наложи актуализация след няколко месеца. След дискусията и проведеното гласуване Комисията по образованието и науката с 11 гласа „за“, 5 гласа „против“ и без „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, със становището на Министерския съвет по чл. 1 и чл. 2, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“ Благодаря. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря Ви, госпожо Анастасова. Доклад на Комисията по въпросите за децата, младежта и спорта. Заповядайте, господин Ченчев. След това е Комисията по здравеопазването.
Уважаеми господин Председател, и аз ще се опитам да бъда кратък, в резюме да прочета Доклада, който не се съмнявайте, че е изготвен подробно от заседанието на Комисията, но така налагат обстоятелствата. Все пак благодаря на експертите в Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта. „Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта на свое редовно заседание, проведено на 3 февруари 2022 г., разгледа и обсъди Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На заседанието присъстваха господин Владимир Харизанов – заместник-министър на младежта и спорта, господин Лазар Лазаров – заместник-министър на труда и социалната политика, и госпожа Зоя Касърова – държавен експерт в Министерството на финансите. В своето изложение госпожа Касърова представи макрорамката на бюджета. Заместник-министър Харизанов представи бюджета в областта на политиките за младежта и спорта, като посочи, че с Проекта на закон за държавния бюджет за 2022 г. на Министерството на младежта и спорта са определени разходи в размер на 123,53 млн. лв., което е с 25,9 млн. лв. повече от средствата в бюджета на 2021 г. В заключение господин Харизанов отбеляза, че екипът на Министерството се стреми да увеличава средствата за изпълнение на политиките в областта на младежта и спорта чрез допълнително финансиране по проекти и оперативни програми на Европейския съюз. В последвалото обсъждане взеха участие народните представители Иван Ченчев, Петър Куленски, Васил Зашкев, Красен Кралев, Иван Петков, Севим Али, Инна Иванова и Цвета Галунова. Мнозинството от народните представители изразиха своята подкрепа за бюджет 2022 г. Господин Ченчев обърна внимание на сериозното увеличение на средствата (с 26%) в сравнение с бюджет 2021 г. и акцентира върху увеличение на финансирането по бюджетна програма „Спортни съоръжения“ заедно с допълнително предвидените средства по централния бюджет за спортна инфраструктура. Госпожа Инна Иванова постави въпроса за необходимостта от добра координация и съгласуване между Министерството на образованието и науката и Министерството на младежта и спорта относно условията и начина, по който ще бъдат насочвани финансовите средствата, предвидени в централния бюджет за извънкласните дейности за всеки ученик за спорт, отдих и култура. Част от народните представители се въздържаха от подкрепа на бюджет 2022 г., като изразиха своите мотиви за това. Бяха поставени въпроси във връзка с някои финансови параметри по отделните бюджетни програми от проектобюджета на Министерството на младежта и спорта за 2022 г., на които заместник-министър Харизанов предостави уточняваща информация. В резултат на дискусията по Законопроекта за държавен бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г., и въз основа на проведеното гласуване: „за“ – 10 гласа, „въздържал се“ – 6 гласа, без „против“, Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г., заедно с приложенията към него.“
Благодаря Ви, господин Ченчев. Комисията по здравеопазване? Заповядайте. След това са Комисията по околната среда и водите, Комисията по транспорт и съобщения и Комисията по електронно управление.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД за първо гласуване Относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На свое извънредно заседание, проведено на 4 февруари 2022 г., Комисията по здравеопазването разгледа и обсъди Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Законопроектът и мотивите към него бяха представени от професор Сербезова, която запозна народните представители с основните финансови параметри, заложени в проектобюджета на Министерството на здравеопазването за 2022 г. Приоритетите в политиката на Министерството на здравеопазването за периода 2022 – 2024 г. са овладяване на пандемията и последствията от COVID-19, засилване ролята на профилактиката като възможност за по-добро здраве и качество на живот, осигуряване на финансова стабилност и обезпеченост на здравната система, стабилизиране на здравноосигурителния модел, развитие на електронното здравеопазване, както и преодоляване на регионалните дисбаланси и осигуряване на функционално взаимодействие между отделните нива на медицинската помощ. В хода на дискусията членовете на Комисията по здравеопазването поставиха въпроси във връзка с конкретните политики за реформиране на системата, които се планира да бъдат проведени в рамките на предложения бюджет, изграждането на Национална детска болница, предвидените средства за закупуване на допълнителни количества ваксини срещу COVID-19 и на щадящи тестове за децата в училищата, както и възможността за ефективно усвояване на средствата за капиталови разходи по бюджета на Министерството. След закриване на дискусията се извърши гласуване при следните резултати: 1. По Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, с включен проект на Висшия съдебен съвет по чл. 1 и чл. 2, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.: без „за“, „против“ – 4, „въздържал се“ – 11. 2. По Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, със становището на Министерския съвет по чл. 1 и чл. 2, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.: „за“ – 10, „против“ – 7, без „въздържал се“. Въз основа на проведеното обсъждане и извършеното гласуване при горепосочените резултати Комисията по здравеопазването предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, със становището на Министерския съвет по чл. 1 и чл. 2, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, госпожо Георгиева. Доклад на Комисията по околната среда и водите. Заповядайте, господин Генов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „На свое редовно заседание, проведено на 3 февруари 2022г., Комисията по околната среда и водите обсъди посочения законопроект. На заседанието присъстваха: от Министерството на околната среда и водите: господин Борислав Сандов – заместник министър-председател по климатичните политики и министър на околната среда и водите; госпожа Мария Ачкова – заместник министър на околната среда и водите; госпожа Ива Таланова – директор на дирекция „Финансово управление“; от Министерство на финансите: госпожа Николина Апостолова – държавен експерт в дирекция „Държавни разходи“; представители на Българската стопанска камара и Сдружението за изследователски практики. Основните приоритети на бюджет 2022 г. в частта, касаеща политиките в опазването на околната среда, бяха представени от министър Сандов. Той посочи, че настоящият бюджет е най-добрият в сравнение с предишни години. За администрация са предвидени 57,5 млн. лв., като се индексират заплатите на служителите на Националните паркове, които са пропуснати да бъдат актуализирани през 2020 г. Осигурени са допълнителни 6 млн. лв. за изпълнение на мониторинг и докладване по Директивата за местообитанията и Директивата за птиците, които са само част от общата сума, предвидена за период от 3 години, за представяне на актуалното състояние на биоразнообразието в България. Планирани са допълнителни 41 млн. лв. за изпълнение на приоритетите в сектор околна среда и води, произтичащи от Споразумението за съвместно управление, с цел по-стриктен контрол, преодоляване на наказателните процедури, както и за връзката околна среда и добро здраве, климатични политики, управление на отпадъците и биоразнообразието. Предвидени са допълнителни 1 млн. лв. за Националната система за мониторинг на околната среда и информационна обезпеченост, като общата сума е 23,6 млн. лв. Вдига се разходният таван на Предприятието за управление на дейностите по опазване на околната среда с 46 млн. лв., като общата сума става 116 млн. лв. Те ще бъдат използвани за финансиране на проекти на общините в областта на околната среда, включително за общински депа. Предвидени са 1,0 млн. лв. за екологосъобразно управление на залежалите пестициди. Основните параметри за Министерството на околната среда и водите бяха представени от госпожа Ива Таланова. Тя поясни, че очакваните приходи са в размер на 41,3 млн. лв., а разходите – 134,8 млн. лв. От разходната част – 42,5% са разходи за персонал, 49% – разходи за издръжка, и 8,5 % – капиталови разходи. Отношение по внесения законопроект взеха народните представители Емил Георгиев, Николай Нанков, Младен Шишков, Фатме Рамадан, Джевдет Чакъров, Татяна Султанова, Евгения Алексиева и Стефан Шилев. Поставен беше въпросът за Националния институт по метеорология и хидрология, окончателно ли минава към Министерството на околната среда и водите. Подчертано беше, че рамката на бюджета на Министерството е много добра, но не трябва да се забравя, че тези пари идват от кредити и доколко е реалистичен този бюджет. Поставен беше въпросът за структурата на капиталовите разходи, които се увеличават почти двойно. Обърна се внимание на решението в коалиционното споразумение за прозрачно разходване на средствата по линия на всички финансови инструменти и очакванията това да се случи. По отношение на пестицидите беше изтъкнато, че през годините са отпускани много средства, включително по Българо-швейцарската програма за сътрудничество, и беше поставен въпросът дали със средствата, залегнали сега в бюджета, окончателно ще бъде решен въпросът с пестицидите. След дискусията и проведеното гласуване Комисията по околната среда и водите с 10 гласа „за“, 8 „против“ и без „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022г.“
Благодаря Ви, господин Генов. Доклад на Комисията по транспорт и съобщения. Господин Гуцанов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На заседание на Комисията по транспорт и съобщения, проведено на 8 февруари 2022 г., бе обсъден Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На заседанието присъстваха: госпожа Калина Константинова – заместник министър-председател по ефективно управление, господин Илия Илиев – заместник-министър на транспорта и съобщенията, господин Иван Марков – главен секретар на Министерството на транспорта и съобщенията, господин Иван Димитров – председател на Комисията за регулиране на съобщенията, госпожа Цветомира Заркова – началник на отдел в дирекция „Държавни разходи“ в Министерството на финансите, както и представители на синдикатите и на неправителствени организации в областта на транспортния бранш. Макроиномическата рамка, заложена в Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г., бе представена пред членовете на Комисията от госпожа Цветомира Заркова. Проектът на бюджет за 2022 г. на Министерството на транспорта и съобщенията бе представен от господин Иван Марков. Разчетените собствени приходи по бюджета на Министерството на транспорта и съобщенията, които се администрират от Централното управление и второстепенните разпоредители, са: по 42 797,7 хил. лв. за 2022 г., 43 797,7 хил. лв. за 2023 г. и 44 464,4 хил. лв. за 2024 г. Около 56 % от приходите се генерират от държавни такси, събирани по Тарифа № 5 за таксите, събирани в системата на Министерството на транспорта и съобщенията, и около 49 % приходи от концесии. През 2022 г. Министерството на транспорта и съобщенията предвижда да разходва, трансферира и координира 2 571 022 хил. лв. за програми в областта на транспорта, съобщенията и цифровата свързаност. В общия размер на разходите e значителен относителният дял на капиталови разходи за големи инвестиционни проекти, в това число за: Рехабилитация на железопътната инфраструктура по железопътната линия Пловдив – Бургас – фаза 2; Модернизация на железопътната линия София – Пловдив, участък Елин Пелин –Костенец; АМ „Струма“ – лот 3.1, лот 3.3 и тунел „Железница“; Модернизация на железопътната линия София – Драгоман – граница със Сърбия, участък Волуяк – Драгоман; Разработване и внедряване на интелигентна транспортна система в обхвата на автомагистрала „Тракия“; АМ „Европа“; Доставка, монтаж и въвеждане в експлоатация на пристанищни приемни съоръжения в българските пристанища за обществен транспорт с национално значение; Проект за проектиране, доставка, монтаж и въвеждане в експлоатация на автоматични перонни преградни врати с вертикално отваряне за 12 метростанции от линия 1 и линия 2 на метрото в София и други. На следващо място, в разходната част на бюджета на Министерството на транспорта и съобщенията за 2022 г. се отнасят и капиталовите разходи за проектите по Механизма за свързаност на Европа: Развитие на железопътен възел София: железопътен участък София – Волуяк; Модернизация на железопътната линия София – Пловдив в участъка София – Елин Пелин; Модернизация на железопътната линия София – Пловдив в участъка Костенец – Септември; Развитие на железопътен възел Пловдив и други. За изпълнение на приоритети в областта на транспорта и съобщенията са осигурени средствата от държавния бюджет за нефинансовите предприятия с оглед покриване на необходимите разходи, възникнали при изпълнение на възложените им от държавата задължения, свързани с предоставяне на обществени услуги. Осигурени са средства за 2022 г., както следва: - 278 800 хил. лв. субсидия за ДП „Национална компания „Железопътна инфраструктура“, в това число 232 500 хил. лв., планирани по бюджета на Министерството на транспорта и съобщенията, и 46 300 хил. лв., планирани по централния бюджет; - 140 000 хил. лв. капиталов трансфер за ДП „Национална компания „Железопътна инфраструктура“, в това число 128 900 хил. лв., планирани по бюджета на Министерството на транспорта и съобщенията, и 11 100 хил. лв., планирани по централния бюджет; - 196 200 хил. лв. субсидии за „БДЖ – Пътнически превози“ ЕООД. Планираната субсидия за „БДЖ – Пътнически превози“ ЕООД за периода 2022 – 2024 г. е по 185 000 хил. лв. на година; - 49 000 хил. лв. капиталов трансфер за „БДЖ – Пътнически превози“ ЕООД, в това число 30 700 хил. лв. по бюджета на Министерството на транспорта и съобщенията и 18 200 хил. лв. по централния бюджет; - 89 250 хил. лв. капиталов трансфер за Държавно предприятие „Пристанищна инфраструктура“, в това число 78 800 хил. лв. по бюджета на Министерството на транспорта и съобщенията и 10 500 хил.лв. по централния бюджет. Считано от 1 април 2022 г. всички средства за субсидии и капиталови трансфери на нефинансовите предприятия са планирани по бюджета на Министерството на транспорта и съобщенията. В съответствие с § 4, ал. 1, т. 1 от заключителните разпоредби на Закона за автомобилните превози в държавния бюджет се предвиждат средства за субсидии за превоз на пътници по нерентабилни автобусни линии във вътрешноградския транспорт и транспорта в планински и други райони. Тези превози имат предимно социална насоченост – масови превози до и от работните места в чертите на града и превози до малки отдалечени селища, осигуряващи връзка с общинския център. За осъществяване на превозите на пътници в съответствие със сключените договори между автомобилните превозвачи и общините се предвижда да бъде увеличен размерът на средствата за субсидии за превоз на пътници по нерентабилни автобусни линии във вътрешноградския транспорт и транспорта в планински и други райони. За 2022 г. средствата се увеличават със 7 млн. лв. спрямо нивото от 2021 г., а именно предвидени са 65 млн. лв., в това число 15 млн. лв. за Столична община – вътрешноградски транспорт, и 50 млн. лв. за превоз на пътници по нерентабилни автобусни линии във вътрешноградския транспорт и транспорта в планински и други райони. За 2023 г. и 2024 г. средствата са общо 59 млн. лв. на година, в това число 14 млн. лв. за Столична община – вътрешноградски транспорт, и 45 млн. лв. за превоз на пътници по нерентабилни автобусни линии във вътрешноградския транспорт и транспорта в планински и други райони. Средствата от държавния бюджет за компенсиране на намалените приходи от прилагането на цени за пътуване, предвидени в нормативните актове за определени категории пътници, са предназначени да покриват разликата между цената на издадените превозни документи с намаление и тази на редовна тарифа на определени категории пътници, в т.ч. ветерани от войните, военноинвалиди, военнопострадали, лица, получаващи пенсия при условията на глава шеста от Кодекса за социално осигуряване, навършили възраст по чл. 68, ал. 1 – 3 от същия кодекс, деца до 7 навършени години и деца от 7 до 10 навършени години, ученици, студенти и докторанти в редовна форма на обучение, многодетни майки, инвалиди и други правоимащи лица. За 2022 г. се предвиждат 13,0 млн. лв. за пътувания с железопътния транспорт, 49,0 млн. лв. за пътувания с вътрешноградския транспорт и междуселищния автомобилен транспорт и 17,0 млн. лв. за превоз на служители, ползващи правото на безплатно пътуване при изпълнение на служебните си задължения в изпълнение на разпоредбите на определени закони. При представянето на бюджета на МТС за 2022 г. г-н Марков заяви, че държавната политика в областта на съобщенията и цифровата свързаност за периода 2022 – 2024 г. е насочена към изпълнение на следните приоритети: осигуряване на условия за свободна, лоялна и ефективна конкуренция както на пазара на електронните съобщения, така и на пазара на пощенските услуги, като част от единния вътрешен пазар на ЕС; развитие на надеждна и сигурна високоскоростна електронна съобщителна инфраструктура; създаване на условия за ускорено изграждане на високоскоростни и свръхвисокоскоростни електронни съобщителни мрежи; преодоляване на изоставането в изграждането и развитието на електронната съобщителна инфраструктура в слабонаселени и отдалечени райони чрез подобряване на възможностите за публична интервенция и усъвършенстване на правилата за държавни помощи в защита на правата на потребителите. Също, нещо, което пропуснах – от общия размер на разходите за 2022 г. – 2 571 022,0 хил. лв., се предвиждат и 1 574 783,7 хил. лв. да бъдат осигурени за сметка от средства на Европейския съюз и от други международни програми и договори, за които се прилага режимът на сметките за средства от Европейския съюз, 245 121,3 хил. лв. – от централния бюджет, в т. ч. погашения и лихви по ДИЗ 46 955,5 хил. лв.; 751 117,0 хил. лв. от бюджета на Министерството на транспорта и съобщенията. Бюджетът на Комисията за регулиране на съобщенията за 2022 г. бе представен от нейния председател г-н Иван Димитров, който заяви, че в областта на съобщенията КРС изпълнява регулаторни и контролни функции по Закона за електронните съобщения, Закона за пощенските услуги, Закона за електронните съобщителни мрежи и физическа инфраструктура и Закона за електронния документ и електронните удостоверителни услуги. КРС в изпълнение на законите, на подзаконовите нормативни актове и на общи административни актове, както и на европейските регламенти, прилага секторната политика в областта на електронните съобщения и пощенските услуги, както и политиката по планиране и разпределение на радиочестотния спектър. Предвидените приходи по бюджета на Комисията за регулиране на съобщенията за 2022 г. са в размер на 51,1 млн. лв., а заложените разходи за 2022 г. – около 18,6 млн. лв. Обект на дискусията бяха въпросите, свързани с предвидените в проектобюджета за 2022 г. субсидии за превоз на пътници по нерентабилни линии във вътрешноградския транспорт и транспорта в планински и други райони, компенсации за пътувания с вътрешноградския транспорт и междуселищния автомобилен транспорт, недостига на средства за обществения градски транспорт, въпросите, свързани със заплащането на годишния данък върху таксиметров превоз на пътници, както и заложените средства по бюджета на МТС за търсене и спасяване по море. След проведеното гласуване Комисията по транспорт и съобщения с 8 гласа „за“, 6 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Гуцанов. Доклад от Комисията по електронно управление и информационни технологии. Заповядайте, господин Симеонов. Надявам се, че ще бъде представен в резюме, тъй като Докладът е доста дълъг. И отново към останалите колеги. Моля да представяте докладите в резюме, тъй като са много на брой и все пак са качени на сайта на Народното събрание.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! „ДОКЛАД на Комисията за електронно управление и информационни технологии относно първо гласуване на Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Комисията по електронно управление и информационни технологии на извънредно заседание, проведено на 8 февруари 2022 г., разгледа и обсъди Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г. На заседанието присъстваха Божидар Божанов – министър на електронното управление, Гергана Колешанска и Александър Йоловски, експерти в Министерството на електронното управление. От Министерството на финансите – Николина Апостолова, държавен експерт в дирекция „Държавни разходи“, и Петър Градинаров – главен експерт в дирекция „Държавни разходи“. От неправителствения сектор присъстваха – Иван Василев, зам.-председател на Българската стартъп асоциация (БЕСКО) , Филип Мутафис, член на Управителния съвет на Българската асоциация на софтуерните компании (БАСКОМ) , и Ирина Радоева, член на Управителния съвет по информационни технологии (БАИТ) и др. Основните параметри на Законопроекта за държавния бюджет за 2022 г. бяха представени от г-жа Николина Апостолова, държавен експерт в дирекция „Държавни разходи“. Бяха обсъдени параметрите на проекта на бюджет за 2022 г., които Вие, колеги, вече ги чухте десетки пъти. Така че ще мина на основните параметри по проектобюджета на Министерството по електронното управление за 2022 г. Госпожа Николина Апостолова от Министерството на финансите направи следното обобщение: В изготвения проектобюджет на Министерството на електронното управление за 2022 г. са разчетени разходи в общ размер 38 220 млн. лв., като са отразени съответните структурни промени в съответствие с Решение на Народното събрание от 13 декември 2021 г. за приемане на структурата на Министерския съвет на Република България и РМС № 892 от 30 декември 2021 г. Осигурени са 1 млн. лв. допълнителни средства по бюджета на МЕУ за 2022 г., свързани с извършването на капиталови разходи за сграда и оборудване на работните места. Министър Божидар Божанов представи основните политики и основните параметри на бюджета на Министерството на електронното управление. През периода 2022 – 2024 г. Министерството на електронното управление ще обезпечава постигането на следните стратегически и относимите към тях оперативни цели: Стратегическа цел 1: Развитие и контрол на политиката за електронно управление. Стратегическа цел 2: Трансформиране на администрацията в цифрова и развитие на услуги, ориентирани към потребителя. Стратегическа цел 3: Развитие на споделените ресурси на електронното управление. Стратегическа цел 4: Повишаване нивото на мрежовата и информационната сигурност. Стратегическа цел 5: Осигуряване на равнопоставен и широк достъп до ефективни, качествени и сигурни услуги на информационното общество за гражданите, бизнеса и държавното управление, както и равни възможности за придобиване на умения за използването им. Основните индикатори, по които е съставен бюджетът на Министерството на електронното управление, са: внедрена в експлоатация и поддържана система за електронна идентификация чрез мобилно устройство; изготвени предложения за нормативни промени за отпадане на най-често използваните удостоверителни услуги и реализирането им като вътрешни електронни административни услуги; реализирана и поддържана информационна система за централизирано изграждане и поддържане на регистри (ИСЦИПР) ; изградена и поддържана система за дистанционно електронно гласуване; надграждане и поддържане на eidas възел за осигуряване на възможност за трансгранична електронна идентификация и поддръжка и развитие на Държавен хибриден частен облак. В Комисията беше получено становището на BESCO – Българската стартъп асоциация. Тя изразява своята безпрекословна подкрепа за трансформация на процесите в администрацията чрез използването на информационни и комуникационни технологии, насочена изцяло към потребителите, и изграждането на изцяло дигитална администрация чрез промяна на модела на данни за предоставяне на електронни услуги по подразбиране, или Digital by default. Отношение по Законопроекта изразиха и представителите на Българската асоциация на софтуерните компании и Българската асоциация по информационни технологии. Те подкрепиха Законопроекта на бюджета и в частност проекта на бюджет на Министерството на електронното управление. В обсъждането на Законопроекта се включиха и народните представители Любомир Каримански, Кирил Симеонов, Михаил Илиев, Росен Желязков и Александър Несторов. Те зададоха въпроси към вносителите на Законопроекта и получиха съответните отговори. След приключване на обсъждането и проведеното гласуване с резултати: 10 гласа „за“, 6 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“, Комисията по електронно управление и информационни технологии прие следното становище: Предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Симеонов. Доклада от Комисията по култура и медии. Заповядайте, господин Йорданов. След това е Комисията за прякото участие на гражданите.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД на Комисията по култура и медии относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Комисията по култура и медии на редовно заседание, проведено на 3 февруари 2022 г., обсъди Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На заседанието присъстваха представители на Министерството на културата, Министерството на финансите, Българската национална телевизия, Българското национално радио и Българската телеграфна агенция. Държавният бюджет за 2022 г. беше представен от г-жа Росица Спасова, началник-отдел на дирекция „Държавни разходи“ на Министерството на финансите. Заместник-министърът на културата г-жа Весела Кондакова представи бюджета на Министерството на културата. Проектобюджетът на Министерството на културата за 2022 г. предвижда собствени приходи от 33 000 000. лв., и рамка на разходи в размер на 344 491 800 лв. Предвидената сума от централния бюджет за Българската телеграфна агенция е в размер от 10 133 500 лв. За Съвета за електронни медии в Законопроекта за държавния бюджет за 2022 г. са предвидени приходи в размер на 1 200 000 лв. и разходи в размер на 2 693 900 лв. Законопроектът за държавния бюджет за 2022 г. предвижда сума за Българското национално радио в размер на 54 723 300 лв. и 82 553 500 лв. за Българската национална телевизия. В дискусията участваха народните представители Александър Симов, Димитър Николов, Стефан Шилев, Тома Биков, Иван Ченчев, Стоян Михалев, Мирослава Петрова, Цвета Галунова, Ива Митева, Мукаддес Налбант, Антоанета Цонева и Любомир Каримански. Народният представител Александър Симов изрази притеснение от факта, че процентът от БВП за култура остава 0,6%, но изрази надежда, че той и неговите колеги ще работят усилено за увеличаване на този процент при актуализацията на бюджета. Народните представители Димитър Николов и Стефан Шилев изразиха своите притеснения относно предложеното увеличение само с 5% за издръжка на българските музеи. Народният представител Иван Ченчев постави въпрос, свързан с обещаните 62 милиона лева за българското кино, вместо които в бюджета са заложени само 44 милиона лева. След приключване на дискусията се проведе гласуване със следните резултати: По Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г.: „за“ 9, „против“ 2, „въздържал се“ 2. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по културата и медиите предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“
Благодаря, господин Йорданов. Комисия за прякото участие на гражданите и взаимодействието с гражданското общество. Заповядайте, господин Балабанов.
Благодаря Ви, господин Председател. Колеги, Комисията за прякото участие на гражданите и взаимодействието с гражданското общество изготви „ДОКЛАД относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Комисията за прякото участие на гражданите и взаимодействието с гражданското общество на свое редовно заседание, проведено на 3 февруари 2022 г., разгледа Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Общо предвидените средства по консолидираната фискална програма за юридическите лица с нестопанска цел възлизат на 372,8 млн. лв., което представлява с 39,7 млн. лв. повече спрямо утвърдените през 2021 г. Финансовото подпомагане от страна на държавата на юридическите лица с нестопанска цел следва да става при съобразяване с относимите законови изисквания и при отчитане на специалния статут и значимост на организациите, както и следва да води до измерими резултати за обществото при изпълнението на конкретна политика. Основания за получаване на средства на юридическите лица с нестопанска цел по бюджетите на Министерския съвет и министерствата са, както следва: По бюджета на Министерския съвет по чл. 6, ал. 4 – 38,8 млн. лв. По бюджета на Министерството на културата по чл.17 – 3,9 млн. лв. По бюджета на Министерството на труда и социалната политика – 5,4 млн. лв. По бюджета на Министерството на младежта и спорта – 73,3 млн. лв. По бюджета на Министерството на здравеопазването по чл.15 – 5,2 млн. лв. за финансиране дейността на Българския червен кръст на основание Закона за Българския червен кръст. По бюджета на Министерството на икономиката и индустрията – 1,97 млн. лв. за Българския институт по стандартизация на основание чл. 55, т. 1 от Закона за националната стандартизация. По бюджета на Министерството на регионалното развитие и благоустройството – 0,540 млн. лв. за асоциации по ВиК съгласно чл.198в, ал. 12 и ал. 13 от Закона за водите. По бюджета на Министерството на правосъдието – 20,7 млн. лв. По бюджета на Министерството на отбраната – 0,262 млн. лв. за Съюза на ветераните от войните съгласно чл. 6, ал. 2 от Закона за ветераните от войните. По бюджета на Министерството на външните работи – 0,8 млн. лв. за официална помощ за развитие и хуманитарна помощ по проекти, изпълнявани от юридически лица с нестопанска цел. По бюджета на Министерството на образованието и науката – 0,100 млн. лв. за Македонския научен институт. Отношение по Законопроекта за държавен бюджет за 2022 г. взеха народните представители аз, в лично качество, Александър Симидчиев и Костадин Стойков. Аз отбелязах, че средствата в бюджета на Министерството на правосъдието са увеличени с 20 млн. лв., които средства са за финансиране на политическите партии и коалиции в съответствие с механизма, определен със Закона за политическите партии, и заявих, че ще направя предложения между първо и второ четене за намаляване на субсидията за политическите партии на 1 лев на получен глас. Доктор Александър Симидчиев зададе въпрос за механизма на отчитане на получените средства от държавния бюджет от неправителствените организации за 2021 г. А господин Костадин Стойков помоли представителя на Министерството на финансите да уточни начина на разпределяне на средствата в министерствата. След проведената дискусия Комисията за прякото участие на гражданите и взаимодействието с гражданското общество с 10 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Балабанов. От Комисията по правата на човека, вероизповеданията и правата на гражданите – проф. Чорбанов, Вие ли ще представите Доклада? Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председателстващ. Уважаеми дами и господа народни представители! „На своето редовно заседание, проведено на 3 февруари 2022 г., Комисията по правата на човека, вероизповеданията и жалбите на гражданите разгледа внесения от Министерския съвет Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г. Комисията покани на заседанието представители на институциите, чиято дейност попада в обхвата на дейността ѝ. На заседанието присъстваха: Ивайло Танев – държавен експерт в дирекция „Държавни разходи“ в Министерството на финансите; проф. д-р Диана Ковачева – Омбудсман на Република България; доц. д-р Ана Джумалиева – председател на Комисията за защита от дискриминация; Даниел Инджиев – зам.-председател на Държавната агенция за бежанците при Министерския съвет, и Георги Кръстев – и.д. директор на дирекция „Вероизповедания“ при Министерския съвет. От името на вносителя Законопроектът беше представен от господин Ивайло Танев от Министерството на финансите – дирекция „Държавни разходи“. Той изтъкна, че Законопроектът е съобразен със Закона за публичните финанси и макроикономическата рамка на Европейската комисия, който отразява мерките срещу пандемията, а в бюджетната прогноза са залегнали ефектите от предприеманите мерки. Приоритет на бюджета за 2022 г. е запазването на стабилността на публичните финанси и повишаване на публичните разходи. Повишаването е свързано с увеличаването на минималната работна заплата и на възнагражденията, които са функция от нея. Председателят на Комисията – моя милост, поиска вносителят да коментира вероятността за актуализиране на бюджета в средата на годината, на което господин Танев отговори, че не може да даде прогноза, но според него е логично в зависимост от развитието да има актуализация. От поканените институции първа изрази отношение към бюджета омбудсманът професор-доктор Диана Ковачева. Бюджетът на институцията на Омбудсмана на Република България е 3 млн. 678 хил. и 900 лв. Увеличението на бюджета е с 39 хил. и 700 лв. Според професор Ковачева институцията на Омбудсмана продължава да разширява дейността си по така наречения Национален превантивен механизъм по отношение на лицата, лишени от свобода, лицата, които се експулсират от страната, и прочие. В обхвата на дейността на институцията са защитата на правата на децата, на хората с увреждания. Омбудсманът изрази подкрепата си за бюджета, но изразява надежда, че ако се появи възможност, ще се увеличат средствата за разходи за персонал на институцията, за да могат да ангажират експерти и по-специално експерти по международно право. От името на Комисията за защита от дискриминация становище изрази доцент доктор Ана Джумалиева, председател на КЗД. Бюджетът на КЗД за 2022 г. е 3 млн. 288 хил. и 100 лв. Увеличението спрямо 2021 г. е със 114 100 лв. Доцент Джумалиева изтъкна, че разходите за текуща издръжка на Комисията от 2017 до 2021 г. са 730 хил. лв., като за 2022 г. разходът не бележи промяна. Комисията има нужда от допълнителни средства за обезщетение на служителите си, които са придобили право на пенсия, и на тези, които през настоящата година ще се пенсионират, така че са необходими още 325 хил. лв. В тази сума се включват и средствата за изграждане на регионални офиси в 4 области. Становището на Държавната агенция за бежанците при Министерския съвет беше представено от нейния заместник-председател господин Даниел Инджиев. Бюджетната програма „Убежище и бежанци“ за 2022 г. е 14 млн. 116 хил. и 400 лв. Спрямо 2021 г. увеличението е с 3 млн. и 417 хил. лв. Отделно от тази програма правителството е предвидило още 1 млн. 73 хил. и 200 лв. по Актуализираното общо споразумение за създаване на рамка за управление и обвързаност с условия – за Механизма за бежанците в Турция между държавите – членки на Европейския съюз, и Европейската комисия, ратифицирано от Народното събрание през 2018 г. Господин Инджиев посочи, че мигрантският натиск в сравнение с 2020 г. се е увеличил 3 пъти. В страната има 4 териториални поделения на Агенцията с 5160 места. Дали средствата ще са достатъчни, ще зависи от мигрантския натиск през настоящата година. В дебатите се включи и омбудсманът професор Диана Ковачева, която посочи, че в областта на мигрантите и бежанците има проблем с осигуряването на сигурни зони за непридружени деца. Представителят на Държавната агенция за бежанците посочи, че в момента в България има две такива зони в София – кв. Овча купел и кв. Враждебна. Господин Георги Кръстев – и.д. директор на дирекция „Вероизповедания“ при Министерския съвет, представи бюджета за дейността, свързана с вероизповеданията. Предлаганата субсидия за вероизповеданията за 2022 г. е същата, каквато е била в бюджета за 2021 г. Общо разходите в бюджета за политика в областта на вероизповеданията е 39 млн. 69 хил. и 900 лв. За източноправославното вероизповедание на Българската православна църква – Българската патриаршия – 31 млн. лв., в това число за Рилския манастир – 600 хил. лв., за Троянския манастир – 200 хил. лв., за Бачковския манастир – 200 хил. лв. За мюсюлманското вероизповедание – на Мюсюлманското изповедание – 5 млн. и 770 хил. лв. За задграничните епархии или митрополии в диоцеза и юрисдикцията на Българската православна църква – Българската патриаршия – на Българската източноправославна епархия в Западна и Средна Европа – 800 хил. лв. За българските православни църковни общини в чужбина – 700 хил. лв. За Католическата църква в България – 200 хил. лв. За протестантските вероизповедания в България – 160 хил. лв. За религиозната общност на евреите в България – 70 хил. лв., за Арменската Апостолическа Православна Света църква – 70 хил. лв. Бюджетът, отделен за вероизповеданията през 2022 г., е, както казах, общо 38 млн. и 770 хил. лв. Увеличението спрямо 2021 г. е със 130 хил. лв., а 299 хил. и 900 лв. е бюджетът на дирекция „Вероизповедания“ за 2022 г. От 2020 г. е въведен нов принцип за субсидиране на вероизповеданията в Република България – съгласно броя на самоопределилите се като изповядващи съответното вероизповедание на последното преброяване, така че чак към края на април 2022 г. ще се получат данните от Националния статистически институт по този показател, което може да доведе до актуализиране на бюджета в тази му част. Очакванията са за намаляване на съответните числа за изповядващите едно или друго вероизповедание поради намаляване и на общия брой на жителите в Република България. Дирекция „Вероизповедания“ предлага намаляване със 60 хил. лв. на бюджета за българските православни общности в чужбина, които да бъдат прехвърлени в бюджет за дейност за култивиране на религиозна толерантност и диалог. По тази тема имаше доста изказвания и дебати на народните представители Васил Стефанов, на Ангел Георгиев, съответно на Радомир Чолаков, моя милост, на които господин Кръстев посочи, че за 2020 г. е имало такова перо в бюджета. През 2021 г. това е премахнато. Така че ние ще имаме допълнително въпроси по отношение на този бюджет. Тук също така имаше коментари и на народния представител Джейхан Ибрямов по отношение на бюджета, така че имаше интересни дебати в тази тема, които, вярвам, може да прочетете на сайта на Народното събрание. След проведените разисквания Комисията по правата на човека, вероизповеданията и жалбите на гражданите проведе гласуване и със 7 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г.“
Благодаря Ви, професор Чорбанов. По Доклада на Комисията по политиките за българите извън страната – заповядайте, госпожо Цонева.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Ще представя резюме на: „ДОКЛАД на Комисията по политиките за българите извън страната относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. На свое заседание, проведено на 2 февруари 2022 г., Комисията по политиките за българите извън страната обсъди Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г. в частта му за политиките към българите в чужбина. На заседанието присъстваха от Министерството на културата: Юрий Вълковски – заместник-министър; от Министерството на външните работи: Иван Кондов – постоянен секретар, Анна Георгиева – началник-отдел „Бюджет“ в дирекция „Бюджет и финанси“; от Министерството на образованието и науката: госпожа Наталия Михалевска – директор на дирекция „Образование на българите зад граница и училищна мрежа“; от Министерството на финансите – Ивайло Танев, главен експерт в дирекция „Държавни разходи“; от Държавната агенция за българите в чужбина – Тодор Ванчев, председател. Ивайло Танев – главен експерт в дирекция „Държавни разходи“ в Министерството на финансите, пръв взе думата и сподели, че проектобюджетът за 2022 г. е съобразен с изискванията на Закона за публичните финанси и съответните ограничения, най-голямото от които са мерките, свързани с пандемията, и мерките, които са посочени в Споразумението за съвместно управление на държавата в периода 2021 – 2025 г. Основен приоритет е провеждането на фискална политика за запазване стабилността на публичните финанси и повишаване ефективността на публичните разходи. Конкретно за целите на Комисията най-отчетлив е фактът за преминаването на Държавната агенция за българите в чужбина от бюджета на Министерския съвет към бюджета на Министерството на външните работи. Самото прехвърляне ще се извърши по критериите на Закона за държавния бюджет от 2021 г., където за Агенцията са отделени 1 млн. и 118 хил. лв. Господин Танев апелира към поканените ведомства да изложат подробности от техните проектобюджети за 2022 г. Преди да се премине към дискусията с представителите на Министерството на външните работи, председателят на Комисията помоли да бъде предоставена подробна информация за финансовите параметри относно консулските услуги, консулствата, предвижда ли се откриването на нови такива на местата, където има струпване на български граждани, особено за Великобритания, Германия. Проектобюджетът на Министерството на външните работи беше представен от постоянния секретар господин Иван Кондов, който обяви, че за работа с традиционните български общности в чужбина има създадена програма през април 2020 г. в размер на 500 хил. лв., за 2021 г. – 600 хил. лв., а през 2022 г. ще бъде 800 хил. лв. Тя обхваща работата с организациите на нашите общностите в Албания, Косово, Сърбия, Украйна, Молдова и Северна Македония. Освен това са 500 000 лв., заложени в бюджета на Външно министерство, за подпомагане на наши сънародници, изпаднали в бедствено положение. От Министерството на външните работи докладваха, че е направен стратегически преглед на дипломатическата служба в края на 2021 г. и е установено, че има необходимост от създаване на три нови консулства – в Шотландия, Франция, Германия, и посолство в Латвия, което да отговаря за трите Балтийски държави. За съжаление, в настоящия бюджет не са предвидени необходимите средства за откриването на тези нови структури. Работата на консулските служби остава без промяна отново заради липсата на допълнително финансиране. От МВнР изразиха надежда, че при евентуална актуализация на бюджета в средата на годината ще бъдат реализирани техните предложения за разкриването на нови задгранични представителства. В хода на тази дискусия по отношение разкриване на нови консулства и посолства взеха отношение членовете на Комисията господин Костадин Костадинов, господин Андрей Гюров, господин Байрям Байрям и господин Пламен Шалъфов. Обобщение на дискусията направи председателят на Комисията, като се обърна към представителите на МВнР да направят всички необходими заявки и постъпки през предстоящите месеци, за да може във втората половина на годината с актуализацията на бюджета да се разкрият гореспоменатите нови консулства и посолства. Проектобюджетът за 2022 г. на Министерството на образованието и науката, засягащ българите зад граница, представи госпожа Наталия Михалевска. Тя обясни, че за реализирането на политиките за българите в чужбина от държавния бюджет чрез бюджета на МОН са планирани 20 700 000 лв. Те са разбити по пера, както следва: - за българските държавни училища в Прага и Братислава – 2 254 000 лв.; - за Национална програма „Роден език и култура зад граница“ – 2 108 000 лв., която обхваща 130 неделни училища и други дейности; - по ПМС № 90 за българските неделни училища в чужбина, където се подпомагат 143 училища, са отделени 12 500 000 лв.; и така нататък. Всички останали пера могат да бъдат видени в подробния доклад, както и в стенограмата. За осигуряване на по-добри условия за командированите преподаватели зад граница Министерството на образованието и науката тази година е заявило допълнителни 4 800 000 лв. Това са промените, заложени в Наредбата за дългосрочни командировки, но те не са отразени в проектобюджета на МОН за 2022 г. Председателят на Комисията уточни, че заявката на МОН към Министерството на финансите е удовлетворена с изключение на тези средства за командировки в чужбина. Проблемът, който се посочва, са ниските ставки, което води до отлив на квалифицирани преподаватели поради незадоволителните финансови условия. Госпожа Михалевска от Министерството на образованието и науката уточни, че от заявените 4 800 000 лв. най-неотложни са средствата за квартирни, които са в размер на 2 100 000 лв. Проектобюджетът на Министерството на културата беше представен от заместник-министър Юрий Вълковски. Той заяви, че Министерството финансира 11 културни института зад граница, които участват със свои програми и подпомагат българските общности логистично и чрез организиране на културни събития. Господин Вълковски добави, че бюджетната програма, в която се планират средства за тези дейности, се нарича „Популяризиране на българската култура в чужбина“. В бюджета за 2021 г. са предвидени за издръжка на тези културни институти 632 200 лв. и 3 490 000 лв. за издръжка и дейности. В новия бюджет е включено увеличаване размера на заплатите с размера на повишаването на минималната работна заплата. Правят се постъпки за отпускане на допълнителни 3 000 000 лв. за културни дейности. Общо планираните средства са 8 000 000 лв. В заключение председателят на Комисията констатира, че досега в концепцията на културно-информационните институти е било записано, че те трябва да взаимодействат и подпомагат българските общности извън страната, това обаче не е било във фокуса на тяхната дейност досега. Обсъждано е и преди, че те трябва да бъдат разпознаваеми центрове на българската култура и да имат разработени правила и критерии за взаимодействие с различните организации. Председателят отбеляза, че е наложително да бъде създаден културно-информационен институт в Брюксел, за да имаме институция, чрез която България и нейният културен живот да бъдат разпознаваеми в сърцето на Европа. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати по Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г., внесен от Министерския съвет: гласували: 10 гласа „за“, „против“ – 6, без „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по политиките за българите извън страната предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Цонева. Заповядайте, господин Камбарев, да представите Доклада на Комисията по превенция и противодействие на корупцията.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, ще представя кратко резюме на „ДОКЛАД за първо гласуване относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Комисията по превенция и противодействие на корупцията на свое редовно заседание, проведено на 3 февруари 2022 г., разгледа на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г., заедно с актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022 – 2024 г., представляваща мотиви към Законопроекта. На заседанието присъстваха: от Министерството на финансите госпожа Илияна Владова – началник-отдел, и госпожа Ивона Стойнева – главен експерт в дирекция „Държавни разходи“; от Комисията за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество господин Сотир Цацаров – председател, и господин Николай Найденов – главен секретар. Госпожа Владова маркира основните параметри, заложени в бюджета на Република България за 2022 г. и в актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022 – 2024 г. Господин Цацаров отбеляза, че проектът за бюджет на Комисията за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество на практика не се различава по основните си параметри от бюджетните показатели в предходните години. С проекта на бюджет са разчетени разходи в размер на 24 679 900 лв., от които 18 294 200 лв. са предвидени за зает персонал – 405 щатни бройки. Бюджетът е съобразен с действащия към момента закон и с актуалните правомощия на Комисията. Господин Цацаров подчерта, че от народните представители зависи дали този бюджет ще е адекватен за по-нататъшните законодателни решения, свързани с Комисията за противодействие на корупцията и за отнемане на незаконно придобитото имущество, и дали ще се налага неговото коригиране. По Законопроекта взеха отношение народните представители: Искрен Арабаджиев, Александър Несторов, Маноил Манев, Георги Георгиев, Илиян Йончев, Анна Александрова, Константин Бачийски, Рена Стефанова. След проведената дискусия и гласуване Комисията по превенция и противодействие на корупцията с 9 гласа „за“, без „въздържал се“ и 6 гласа „против“ предлага на Народното събрание да приеме Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г., с вх. № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г., заедно с актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022 – 2024 г., представляваща мотиви към Законопроекта“. Благодаря Ви, господин Председател.
Благодаря Ви, господин Камбарев. Последният доклад е от Комисията по туризъм. Заповядайте господин Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! „ДОКЛАД за първо гласуване, вх. № 47-253-24-3/08.02.2022 г. относно Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г. Комисията по туризъм на свое редовно заседание, проведено на 4 февруари 2022 г., разгледа на първо гласуване Законопроект за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г., заедно с актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022 – 2024 г., представляваща мотиви към Законопроекта, становището на Министерския съвет по проекта на бюджет на съдебната власт за 2022 г., както и Протокол от консултациите с Националното сдружение на общините в Република България по чл. 77 от Закона за публичните финанси. На заседанието присъстваха: от Министерството на туризма – министър Христо Проданов и госпожа Красимира Нечева – главен секретар; от Министерството на финансите – госпожа Мария Иванова – директор на дирекция „Държавни разходи“, и госпожа Александра Павкова – главен експерт в същата дирекция. Министър Христо Проданов посочи, че проектобюджетът на Министерството на туризма за 2022 г. е разработен при спазване указанията на министъра на финансите и определените разходни тавани за Министерството по основни параметри, както следва: приходи – 4 470 700 лв.; разходи – 27 163 200 лв.; трансфери – 22 692 500 лв. Приходите в проектобюджета на Министерството ще бъдат формирани основно от концесии, отдаване на морски плажове, държавни такси съгласно Тарифата за таксите, от глоби, санкции и наказателни лихви, регламентирани в концесионните договори, и други. Предвидените средства в проектобюджета за 2022 г. целят преодоляване на дисбалансите във функционирането на туристическия бизнес като система, породени от световната пандемия COVID-19, и са насочени към: - Подкрепа за туристическия сектор с цел преодоляване на влиянието на пандемията върху него, последиците от икономическата криза и сериозната криза на ликвидността; - Насърчаване на мерки за развитие на туристическите услуги, които са иновативни и адаптирани към ситуацията COVID 19 и пост COVID-19; - Предприемане на действия, гарантиращи устойчиво целогодишно развитие на туризма чрез реализиране на мерки за повишаване на неговото качество и добавена стойност и стимулиране развитието на специализираните видове туризъм, в това число културен, здравен във всичките му форми, винено-кулинарен, екотуризъм, селски туризъм и други специализирани сегменти на туризъм, придаващи висока добавена стойност на туристическите продукти; - Популяризиране на българския туристически продукт посредством рекламни кампании с фокус върху неговите уникални качества и балансираното развитие на туристическите райони. Министър Проданов заяви в заключение, че бюджетът е добро постижение за Министерството на финансите и за туристическия бранш, като досега държавата е била длъжник на сектора и това увеличение е стъпка в правилната посока. Специален акцент беше поставен на увеличените средства за реклама, които исторически са най-високи досега. Госпожа Мария Иванова като представител на Министерството на финансите представи макроикономическите перспективи, където се предвижда растежът да се ускори с 4,8% през 2022 г., като основно се очаква да бъде движен от инвестициите. През 2023 г. и 2024 г. се очаква растежът на икономиката да се забави съответно до 3,7% и 3,4% от БВП. Госпожа Иванова отговори и на въпроси, отправени от членовете на Комисията. Тя поясни, че гласуваните от Четиридесет и шестото народно събрание през лятото 70 млн. лв. за туризъм са прехвърлени чрез трансферна сметка и се добавят към бюджета на 2022 г. Отношение по Законопроекта взеха народните представители: Илин Димитров, Николина Ангелкова, Георги Свиленски, Васил Зашкев, Цончо Ганев, Любен Дилов, Красен Кралев, Димитър Ташев и Снежана Апостолова. Председателят на Комисията Илин Димитров изрази становище, че бюджетът е много добре структуриран, като за първи път има въведени методики, които да измерват ефективността на рекламата. Господин Димитров изтъкна още, че е изпълнено всичко, заложено в коалиционната програма, с изключение на възстановяването на мярката за 35 евро, което се предвижда да се случи в най-кратки срокове. В дискусията се включиха и представители на туристическия сектор, които изразиха конструктивни предложения, готовност за съдействие и поискаха повече средства, подкрепа и законодателни действия от страна на народните представители. След проведената дискусия и гласуване Комисията по туризъм с 9 гласа „за“, 5 гласа „въздържал се“ и без „против“ предлага на Народното събрание да приеме Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г., № 47-202-01-7, внесен от Министерския съвет на 1 февруари 2022 г., заедно с актуализираната средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022 – 2024 г., представляваща мотиви към Законопроекта, становището на Министерския съвет по проекта на бюджет на Съдебната власт за 2022 г., както и Протокол от консултациите с Националното сдружение на общините в Република България по чл. 77 от Закона за публичните финанси.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Димитров. С това приключи представянето на докладите. Благодаря на докладчиците. Моля в залата да бъде поканен вицепремиерът Василев. Уважаеми господин Василев, приключихме с изчитането на докладите. Желаете ли думата за становище от вносител? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми народни представители! Пред Вас е Законът за държавния бюджет. В неговата философия са залегнали: първо, коалиционното споразумение, което управляващата коалиция подписа, но също така и няколко промени в начина на мислене и планиране в държавата, дотолкова, доколкото в рамките на един месец те успяха да бъдат реализирани. Като цяло този бюджет е инвестиционен. Това се базира на факта, че ако ние не инвестираме в хора, не инвестираме в инфраструктура и не подобряваме институциите и публичната среда така, че те да не губят времето на гражданите и на бизнеса, няма как да очакваме висок икономически растеж и съответно по-високи доходи. Това да разчитаме на ниски заплати и ниски доходи като конкурентно предимство, трябва да остане в миналото, защото няма как конкурентното ни предимство да е това, че сме бедни и с ниски доходи. Ако продаваме това, ставайки богати, ние изяждаме конкурентното си предимство. Конкурентното ни предимство трябва да бъде това, че произвеждаме продукти с висока добавена стойност, че има достатъчно механизация на процесите, така че да има много по-голяма продуктивност на труда, и това, че в държавата може да се живее лесно, да се придвижваме бързо и да не си губим времето. От тази гледна точка основните параметри на бюджета залагат двойно увеличаване на капиталовите инвестиции до 5,8% от БВП, залагат значително увеличение и инвестиции на средствата в образование, в здравеопазване, също така в култура и спорт, залагат една социална програма, която да осигури, че има социална солидарност към нашите съграждани. Друг много важен елемент като философия на изготвяне на бюджета – и това мисля, че се чу и от различните комисии, е, че във всяка една сфера въпросите, които Министерството на финансите питаше, не бяха какъв процент от БВП Ви е записано в стратегията – ето Ви една торба пари, решавайте какво да правите с тях. Въпросите, които Министерството на финансите питаше, беше тези средства, които искате, как ще ги инвестирате и какви резултати ще бъдат постигнати. И ако погледнете целевите политики, които са описани във всяка една от сферите, всъщност те казват: за да постигнем такива резултати, са заделени такъв ресурс и такива средства. И този начин на отношение, ако искате, към процеса на бюджетиране е изключително важен и нашата амбиция е в актуализацията, когато всички политики са подробно разписани, подробно остойностени, бюджетът да бъде направен от нулата по този начин. За един месец нямаше как това да се случи, това се случи с допълнителните средства и допълнителните политики там, където имаше готовност по съответните министерства. И това е, как да кажа, отговорно отношение към парите на всички фирми, на всички граждани, които плащат данъци, защото парите не са на държавата, парите не са на депутатите или на Министерския съвет, а парите са на всички нас като граждани на Република България, както и всички фирми и компании. Основните параметри на бюджета вече бяха споменати, бюджетният дефицит без ковид мерките е 2,5%, с ковид мерките е 4,1%. Дългът, който вземаме тази година, е малко по-нисък от дълга, който беше предвиден в бюджета миналата година. А както колегите от ГЕРБ споменаха и на Комисия, разходите са увеличени значително спрямо миналата година. Ако трябва да говорим в конкретни числа, реално при четири милиарда дълг, четири и половина – миналата година, и тази година имаме увеличение на разходите с около12 милиарда. Тоест осем милиарда увеличение на разходите не се правят за сметка на дълг, а се правят за сметка на допълнителни постъпления в хазната. Това означава, че от една страна, приходните агенции са си свършили работата. Миналата година, макар и за седем месеца, и тази година е заложено също повишаване на събираемостта, а от друга страна, означава, че българските фирми и работници са успели да изработят този продукт. Инфлацията, която е заложена в бюджета, е 5,6% на средногодишна база. Очакваме в първата половина на годината тя да е по-висока, тъй като нивата бяха по-ниски миналата година, във втората половина на годината тя да е по-ниска, тъй като вече видяхме инфлационните процеси от октомври, ноември, декември, доста високи в 2021 г., така че 2022 г. спрямо 2021 г. няма да са толкова високи. Така или иначе при нас инфлацията до голяма степен е внос и зависи от решенията на Европейската централна банка, която за момента дава сигнали, че ще започне по-рестриктивна политика, съответно политика по овладяване на инфлацията. Ако това не се оправдае, съответно ще бъде отразено в макроикономическите прогнози и в актуализацията на бюджета през месец юни. Последно и много важно, което искам да спомена, тъй като имаше разговори за много харчове, за дългове, спирали и всякакви такива неща – дългът, който е предвиден тази година като процент от брутния вътрешен продукт, е по-малък от дълга, който е бил предвиден миналата година в последния редовен приет бюджет, и то по-малък значително. Дългът, който е предвиден за догодина като процент от брутния вътрешен продукт, също е значително по-малък. За догодина е бил предвиден 27,2% в средносрочната прогноза, ние предвиждаме 24,8%. Така че този бюджет въпреки значителните допълнителни инвестиции всъщност се изпълнява с по-малко дълг от бюджетите, които са били предвидени миналата година. И това е изключително важно да бъде казано на българските граждани. И когато колегите от ГЕРБ питат: къде са допълнителните приходи, къде са осемте милиарда, къде са спрените кранчета – тук са. Ние правим инвестиции от 12 милиарда повече, с дълг, който е по-малко от това, което Вие сте предвидили. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания „Продължаваме Промяната“ и „Има такъв народ“.]]
Благодаря, господин Василев. Откривам дискусията по Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. Кирил Симеонов – заповядайте за изказване.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги! Въпреки че от нашата група е ясно, че господин Любомир Каримански ще направи цялостна макродисекция на бюджета, аз искам да адресирам една от основните критики на опозицията, която неминуемо ще последва спрямо бюджета – нещо, което адресира и министър Василев, а именно високият дълг, високият дефицит. Както и министърът каза, дефицитът е 4,1% – 2,5% без ковид мерките. Знаете всички тук в залата, че имаме и рефинансиране на падежиращи задължения тази година от три милиарда лева. Имаше критики, че не се вписваме в критериите – маастрихтските, че е опасно, застрашено е влизането ни в еврозоната. Всички знаете, че тези критерии, които са инкорпорирани в Пакта за стабилност и растеж, са суспендирани до края на годината и е нужно да се отбележи – всеки един макроикономист тук знае, че тези критерии ще подлежат на преразглеждане, като Европейската комисия се очаква месец юни да предложи нови критерии, които да се обсъдят. Ще дам кратък пример колко са неадекватни сегашните критерии според ситуацията. Ако вземете примерно Италия, тя, за да влезе в критериите, трябва година след година да генерира 5%-ни излишъци, което е убийствена форма на остеритет и е просто невъзможно. Каква е ситуацията в еврозоната, към която се стремим – 97% дълг към БВП средно. Който се интересува от Вас, знае, че страните в момента на еврозоната запазват политика на фискална експанзия. В драфтбюджетите на повечето страни от еврозоната може да видите какъв е дефицитът – около 5% и повече. Но нека да видим страните от нашата черга, така наречената, макар че последните десет години толкова изостанахме, че то няма страни от нашата черга, ние сме на последно място във всички класации. Румъния – 5,84% дефицит, капиталови инвестиции – 6,7%, дори повече от нас, и дълг към БВП – 50%; Словакия – 5% дефицит, 65% дълг към БВП, Унгария – 5,9% дефицит, 78% дълг към БВП. И преди да кажете от коалицията, че активно подбирам, за да съм коректен, ще кажа, че Хърватска примерно – да, те имат дефицит под 3%, но пък техният дълг към БВП е 83%, но те се съобразяват с това, че желаят да влязат в еврозоната през 2023 г. Моето становище е, че във времена на експанзивна монетарна политика, ултраниски лихви, да се хвалиш с нисък дълг, вместо да инвестираш в икономиката и хората, означава липса на идеи и липса на амбиция, или микс от двете. Вицепремиерът Василев много добре отрази и това, че средносрочната прогноза на бившите управляващи за тази година е била 27,2%, докато в този бюджет е 24,8% . И аз съм на същото мнение, че този фискален консерватизъм през последните години е една от причините за изоставането на нашата страна. Така че моето становище е, че дефицитът е релевантен спрямо ситуацията и бюджетът е амбициозен – нещо, което е нужно, ако искаме така липсващото в последните десет години догонващо развитие на България. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Има такъв народ“.]]
Благодаря, господин Симеонов. Имали реплики към Кирил Симеонов? Не виждам. От парламентарната група на ДПС – заповядайте. [[Шум и реплики.]] Господин Цонев се записа действително, извинявайте. Заповядайте, господин Цонев, за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожо и господин вицепремиери, уважаеми колеги! От „Движение за права и свободи“ се отнасяме изключително сериозно и много толерантно по темата бюджет. През декември дадохме възможност да актуализирате бюджета, затворихме си очите за някои процесуални нарушения, да ги кажем, на Правилника, на Закона за публичните финанси и така нататък, защото, първо, ситуацията е необичайна – много кризи. Второ, отчитаме факта, че правителството нямаше време – влезе в своите задължения в края на годината, и отчитаме факта, че правителството трябваше да има време да състави свой бюджет, а не да предложи чужд бюджет. Мисля, че и после, в хода на работата в парламента, всичко, което правихме по удължаване срока на действие на някои параграфи и така нататък, доказва тази наша конструктивна политика. Конструктивна е, защото е много важен този бюджет, той е по важен от бюджетите в последните години поради много обстоятелства. Няма смисъл да Ви ги изброявам, да не губя времето, което и без това е ограничено. Искам да кажа, че ние изхождаме от това, че този бюджет е много важен и много внимателно проследихме неговото съставяне, много внимателно проследихме анонсирането му – акцентите, включително и това, което казахте днес, което не е ново. Вие в няколко поредни изказвания – мнозинството, и в дискусията, и в Бюджетната комисия, която аз следих онлайн, тъй като бях карантиниран, разбрахме какви са основните акценти. Този бюджет е инвестиционен, той стъпва върху увеличаване на инвестиционните разходи, стъпва върху това да стимулира икономическия растеж и този бюджет е най-социалният бюджет, поне така беше анонсиран, или достатъчно социален, с достатъчно социална ангажираност, както преди малко се изразихте – със социална солидарност. Задача на опозицията е да направим анализ на тези анонси, дали те се съдържат в параметрите на бюджета? Аз лично съм се постарал да го направя професионално и коректно. Вие ще прецените дали това е така. Ако искаш 4,8% икономически растеж, да инвестираш 5,8% публични средства не е достатъчно, за да заявиш, че си направил всичко, което позволява фискът, за да стимулираш този растеж – 5,8% не е впечатляваща сума. На фона на миналата година – да, два пъти по-голяма, но тя е два пъти по-голяма, защото не се изпълни инвестиционната програма за миналата година, която беше 4,8%. Аз твърдя, господин Министър, че тя не се изпълни, защото Вие я стопирахте – лично Вие, разбира се, основната причина е, че се съдържаше корупционен натиск в нея или някакви други елементи. Така беше обявено за голяма част от проектите. По принцип инвестиционните програми в последните години не се изпълняват. Те се явяват резервоар, резерв за други разходи в края на годината. Този бюджет не прави разлика. Тези 5,8% най вероятно няма да бъдат изпълнени по две причини. Първо, че няма такава проектна готовност страната и новото правителство. Второ, Вие сам го казахте на дискусията в Бюджетната комисия: „Аз не отговарям за изпълнението – аз отговарям за проектирането на бюджетните разходи.“ Точно така казахте – точно това Ви бяха думите, и това е вярно. Няма да бъдат изпълнени! Аз професионално твърдя, че няма как да бъдат изпълнени, още повече, че една част от тези инвестиции са по линия на европейските средства – мисля, че 1,9 милиарда, ако съм точен. Коригирайте ме, ако бъркам. 1,9 милиарда от 8,2 милиарда – много е оптимистично да смятате, че тази година по каквато и да е линия, дали било по линия на Плана за възстановяване, или по линия на програмите могат да бъдат инвестирани в българската икономика. Добро пожелание. Гарантирам Ви, че няма да можете да го изпълните. Правя този анализ, за да сме наясно кое от твърденията почива на точни параметри в бюджета. Освен това растежът от 4,8% – много добре знаем, че качеството на растежа е от съществено значение. Ако растежът е на база на инвестиции – това е окей, това е устойчив растеж, той не е инфлационен и така нататък. Но инвестициите не само от фиска. Прекрасно знаете, че условията за инвестиции са лоши – и външната среда, и вътрешната. Прекрасно знаете на какво се дължат 3,6% растеж за миналата година. Основната помпа е потреблението. Основната помпа и за догодина ще остане потреблението, защото инвестициите в основен капитал, единият от параметрите на инвестициите с минус 9% за 2021 г., как ще се обърне тази тенденция? Инвестициите в основен капитал, тоест фирмите да реинвестират печалбата си, най-малкото защото това се случва в този показател, е едно пожелание – няма никаква обосновка за това нещо. Да не говорим за чуждите инвестиции. Нали знаете какво е положението там? И външната среда по никакъв начин не ни дава право да смятаме, че те ще се увеличат през следващата година. По никакъв начин! Най-малко тези геополитически кризи и така нататък. Още нещо, за да кажем какво ще е качеството на растежа, което предвиждаме в този бюджет, ние трябва да кажем какво е било качеството на растежа досега, защото тази тенденция е много важна. Всъщност в анализа, който правя на този бюджет, аз ще се спирам преди всичко на тенденциите. Защото тенденциите дават отражение върху параметрите и всъщност през тях се проявяват икономическите закони. Ако вземем една отделна цифра, тя нищо не ни показва, или почти нищо. Тенденцията обаче ни показва действието на един или друг икономически закон в конкретния случай, който ни е необходим за анализа. Ние имаме сериозно раздут кредитен балон. Това е единият от начините да се помпа потреблението. Ще Ви дам цифри: за 2020 – 2021 г. имаме 17% ръст на кредитирането – абсолютно рекорден. 65,8 млрд. лв. е общата кредитна задлъжнялост на домакинствата и нефинансовите предприятия. Това са два пъти приходите от данъци. На този фон анонсите на Фед и на ЕЦБ, както казахте преди малко, са, че ще повишават лихвения процент през тази година. Фед дори обяви, че ще го повиши два пъти годишно и наскоро коригира прогнозата, че ще го направи четири пъти, ЕЦБ ще последва тази политика, защото няма друг избор, и това е най-силната мярка, за да се ограничи инфлацията – да се вдигнат лихвите. България няма как да изостане от тази политика и при вдигане на лихвите можете да се сетите какво ще стане с кредитния балон. Това е сериозен риск, който не е отразен в бюджета. Изключително сериозен! Дългът. Прав сте, че няма нарастване на дълговото бреме като процент от брутния вътрешен продукт, но тук ще говорим за тенденциите, защото само за миналата година, само за тази година това нищо не ни говори. Вижте каква е тенденцията. Ние сме в нея, през нея се проявява това, което ще стане. Ако тя е лоша, ние трябва да правим опити да я спрем, а не да я увеличаваме. Тенденцията е следната. Дългът, темпът на нарастване, дългът е бил 27,5 милиарда в края на 2020 г., в края на 2024 г. ще бъде 47 милиарда минимум – за четири години 20 милиарда. Аз ще Ви дам и друга тенденция малко по-назад, за да видите за какво става въпрос. 2009 г. дългът беше 8 милиарда, 2024 г. – 48 милиарда. Това е 600% увеличение за 15 години! Мисля, че няма такова увеличение в страните от Европейския съюз. Това е тенденцията! Ако ние не я стопираме, а ние я увеличаваме сега, имаме голям проблем. Предполагам, че единият месец не е бил достатъчен да се анализират всички тези неща – или не е достатъчно времето да се даде отговор, или инструментите не са достатъчни, или обстановката не го позволява. Но това е факт! От тази гледна точка бюджетът наистина е проинфлационен. Това е третият момент, на който искам да се спра много сериозно, и за да бъда коректен: има ли възможност да не е проинфлационен, ако трябва да компенсираме хората и бизнеса? Ще кажете не. Да, така е, но и не е така, защото възможности има. Проинфлационен е, защото, като увеличаваме средствата, които фискът пуска като помощи и така нататък, всъщност увеличаваме потреблението. При внесената инфлация, при положение че текущата сметка е отрицателна, тоест износът е по-голям от вноса, ние ще продължим да внасяме по-голямо количество инфлация, като увеличаваме потреблението. Ние правим така, че да увеличаваме потреблението. И тук е „Параграф 22“: как да компенсираме хората, без да увеличаваме натиска върху потреблението, за да не увеличаваме, да не влизаме в инфлационната спирала? Защото това е инфлационната спирала – цените се вдигат, компенсираш, те вдигат още цените и така, така, така – и няма излизане от една такава спирала. Тъй като ние от ДПС не обичаме критика без алтернатива, тук трябваше да се мисли да не се изпомпват инфлационни приходи от населението и от бизнеса. 8 милиарда са изпомпаните инфлационни приходи. Както и да ги кръщавате, както и да казвате, че това е повишена събираемост – добре, признаваме, нека да има повишена събираемост за целите на пропагандата, за политически цели. Окей! Да са седем плюс един милиард повишена събираемост. Можеха част от тези средства да останат. Има пазарни и непазарни механизми. Непазарните, част от тях ги използвате, и другите европейски страни ги използват – искат дерогация. Например енергоносителите, например токът. Можеше да се спре износът и можеше да се поиска дерогация за това. Ето Ви, не вземате парите, за да не връщате едни пари на мегаватчаса на всички. Но това са само такива… Няма време за детайлни примери. Исках да кажа, че – и казвам, че е по-добър подход да не изпомпвате тези пари в бюджета и после да ги преразпределяте, защото това прави инфлационна спирала, а да ги оставите там и да не ги преразпределяте. Там, където може, там, където не може – не може. Защото сега ще Ви залеят с предложения за намаляване на ДДС – всички, те го правят, само че това не е добрият подход. [[Реплики от „Продължаваме Промяната“: „Това и Вие го предложихте!“]] Да, да, и ние го предлагаме – ние сме опозиция, ние можем да предлагаме всичко. [[Шум и реплики.]] Слушайте внимателно анализите! Това е по-важното. А и да предложиш намаляване на ДДС, при положение че ги няма другите мерки, може би и да е разумно някак. [[Реплики от „Продължаваме Промяната“: „Преди малко казахте, че не е!“]] Не е добре да си говорим, ще дойдете после тук и ще говорите, защото ми изяждате времето така. И накрая да кажем по отношение на това дали бюджетът е социален? Ами не в степента, в която го анонсирате. 15,2% от БВП са били социалните разходи 2021 г. по план и по отчет, мисля, че са толкова, приблизително вече, 2022 г. ще бъдат 14,5%. Всъщност те се движат, ако не бъркам нещо – да не са 17? [[Шум и реплики.]] Седемнайсет нали? Да, грешката е моя – 17,5 на 17,1, тоест има намаляване спрямо брутния вътрешен продукт. Но по-интересното за социалните разходи е, че в абсолютно увеличение те са 1,5 милиарда, а 1 млрд. и 700 милиона от тях са само за пенсии – другите мерки са под равнището на миналата година. Така че бюджетът може да е социален, госпожо Нинова, но той не е най-социалният. По отношение на това, което говорим като инвестиции в хора, в човешки капитал, както Вие казвате „инвестиции“, мисля да не се спираме, защото достатъчно е да видите инвестициите в БАН, бюджета на БАН, бюджета на висшите училища. Да, може би не са реформирани висшите училища, но все пак не може един професор да взима по-малко от един учител – не е окей, това не е инвестиция в човешки капитал. Поне на това можеше да обърнете внимание. В края искам да заключа с това – онзиден прочетох един прекрасен материал на нашия много добър икономист професор Димитър Иванов, който цитира германския и американски икономист Руди Дорнбуш – ще си позволя да Ви дам този цитат с позволение на професор Иванов: „Икономическият популизъм е един подход към икономиката, който подчертава растежа и разпределението на доходите и подценява риска от инфлация и дефицитно финансиране.“ Това е бюджетът. Бюджетът може да се нарече, че е популистки в смисъла, в който Ви цитирах това определение. Моята молба, моят съвет към Вас е: в българската политика така са сложени нещата, че от 30 години министърът на финансите винаги е бил ключов фактор при определяне не само на бюджетната, но основно на икономическата политика на страната. Така е! Така е структурирано управлението, че той определя основните параметри на икономическата политика. Ако трябва да перифразираме онази прекрасна крилата фраза от втората кампания на Бил Клинтън, в която той, за да помни акцента, си беше написал на таблото: „Икономиката, глупако!“, бих Ви посъветвал да го напишете това с една добавка: „Икономиката, глупако, не репресиите!“ Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Цонев. Заповядайте, господин Министър.
Господин Цонев, много Ви благодаря за професионалния анализ на бюджета. Чисто като професионален разговор бих искал да отправя няколко бележки по този анализ. От гледна точка на това какво е в основата на растежа – дали инвестициите, или потреблението, ако погледнем макроикономическата прогноза за 2022 г., виждаме, че ръстът бруто образуване на основен капитал е 11,7%, ръстът на потреблението е 4,3%. Тоест в основата на растежа, който е заложен в бюджета, всъщност е бруто образуване на основен капитал или, казано по друг начин, инвестициите. Прав сте, че ако ръстът идваше от ръста на потреблението, това би било нещо много лошо. От гледна точка на макроикономическата стабилност, дълга и тенденциите много важно е да се каже, че ако махнем капиталовите инвестиции изцяло, зачеркнем ги, ние сме на излишък от 1,7% от БВП. Тоест прав сте, бюджетът не е максимално социалният бюджет, който можеше да бъде. Има още 1,7% от БВП, които можеха да бъдат похарчени устойчиво, в рамките на данъците и постъпленията, които се събират, но е доста социален – нека така да кажа. По-важното е, че той е устойчив във времето. Защото ние не харчим като харч повече, отколкото реално получаваме като данъчна основа. Дефицитът се формира от желанието да се направят капиталови инвестиции, както и ако погледнем разбивката, очакваме оттам да дойде икономическият растеж. За това дали ще се случат инвестициите, времето ще покаже. Във Вашето изказване имаше две различни тези. От една страна, Вие казахте, че служебните правителства и аз лично сме спрели инвестиции миналата година. От друга страна, казвате, че нямаме готови възможности за инвестиране и готови проекти. Значи, ако сме спрели нещо, което миналата година е било готово, значи то и тази година е готово. Или сме спрели нещо, което не е било готово, то и тази година не е готово, но няма как и двете да са верни. Или сме спрели нещо, което е било готово, и то тази година ще се случи, или сме спрели нещо, което не е готово, и то тази година продължава да не е готово. Истината е, че за тези капиталови инвестиции с абсолютно всички министерства, започвайки от Агенция „Пътна инфраструктура“, минавайки през Министерството на транспорта, които са големите, разбира се, пера в инвестициите, ако щете до капиталовите разходи на Министерството на културата, поискахме да се предоставят на ресорните комисии конкретни списъци с конкретни проекти, където има разрешение за строеж. Оттам нататък процедурата по провеждане на обществени поръчки и избиране на изпълнител в някои случаи започна, в някои случаи тепърва ще започне. Да, може би тя ще се забави във времето и това по една или друга причина може да забави част от проектите, но идеята е, че зад тези капиталови разходи ние сме най-малко на ниво разрешение за строеж или поне това е, което са ни подали от министерствата, което е по-добре от това, което заварихме в автомагистрала „Хемус“ миналата година. Автомагистрала „Хемус“ миналата година се строеше незаконно и нямаше разрешение за строеж за почти всичките дейности, които се извършваха. Не говорим за дейностите, където са платени аванси и още не са започнати. Ако говорим за тенденции, да, дългът като абсолютни стойности се вдига от 2009 г. досега, като процент от БВП също се вдига, но не толкова драматично, защото има растеж. Ако дългът се взема, за да плаща социални разходи или издръжка на държавния апарат, това е неустойчиво и изключително лошо. Ако дългът се взема, прави се инвестиция и тази инвестиция не дава възвръщаемостта, която е предвидена, защото например 40% е окрадена – това също е много лошо. Идеята, заложена в този бюджет, е, че дългът, който се взема, който е 50% от капиталовите инвестиции, които ще бъдат направени, тоест другата половина си идват от данъци, ще бъде инвестиран, без да има загуби по трасета от 40, 50 или така нататък процента, от една страна. От друга страна, в неща, които ще донесат икономическа възвръщаемост – по-бързо придвижване на гражданите и фирмите, по-добра инфраструктура, по-добри болници, по-добри музеи, културни институти и така нататък. Абсолютно ще сте в правото си да критикувате този бюджет, ако тези инвестиции всъщност не донесат възвръщаемост. Тогава ще се присъединя към Вашата критика. Но априори да кажем на колегите ни: „Очакваме, че Вие ще крадете и ще инвестирате лошо, затова няма да инвестираме въобще.“, не би следвало да се случва и да се прави. Що се отнася до външните инвестиции, за които Вие казахте, истината е, че към момента ние виждаме изключително засилен интерес от външни инвеститори. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Да, по една проста причина. Те идват и питат само един въпрос. [[Реплики от народния представител Томислав Дончев.]] Въпросът, който питат, господин Дончев, е: „Нали Вие няма да ни рекетирате и да ни кажете кой да ни е подизпълнител?“ [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Като им кажем, че те са напълно свободни да си правят инвестицията, нямаме никакво желание да казваме кой да им е подизпълнителят, нямаме никакво желание да казваме коя да им е адвокатската кантора, нямаме никакво желание да казваме кой да им е счетоводителят [[ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“]], нямаме никакво желание да им кажем кой да им е архитектът, за да им минат проектите, нямаме никакво желание да им казваме каквото и да е как да правят техния си бизнес, те са много щастливи и казват: „Това ни се случва за първи път в България.“ [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]След което започват да работят и виждат, че наистина никой нищо не им казва. [[Реплики.]] Така че няма да е лесно, защото ние наследяваме една ужасна репутация. Даваме ясен сигнал към всички инвеститори – и български, и чужди, че те няма да бъдат рекетирани, никой няма да им се меси в бизнеса, те са добре дошли да развиват бизнес в България и държавата ще им помогне с каквото може в рамките на закона. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Господин Цонев е прав в забележката си за ръста на кредитите през последните години и какъв ще бъде ефектът от вдигането на лихвените проценти. Абсолютно прав сте. България като цяло като кредитиране към реална икономика е доста по-ниска от част от другите държави, но от друга страна, при нас е, разбира се, и по-малка възможността тези кредити да се връщат като цяло. По принцип, както знаете, има доста инструменти, в това число заложени и в европейските програми, които целят две неща. Едното през 2013 г. беше използвано при подобна ситуация в криза, които всъщност да подпомогнат кредитирането – било през гаранционни схеми, било през намаляване на лихвените проценти, така че всъщност малките и средните фирми основно, където е най-големият риск, да могат да продължат да обслужват кредитите си. Това е нещо, което много внимателно следим. Не очакваме да има драматични развития в рамките на тази година, но със сигурност е риск за догодина. Защото тази година тепърва ще започнат нивата. Знаете, те идват с шест месеца закъснение, докато стигнат до кредитите. Така че тази година рискът е сравнително малък, но за догодина рискът трябва да бъде много внимателно преценен и прогнозиран. Така че там сте абсолютно прав. Просто ефектът тази година според нас ще бъде малък. Така или иначе през финансовите инструменти, които са предвидени под най-различни форми по европейското финансиране, което в рамките на тази година очакваме да започне да идва, се надяваме догодина да използваме тези инструменти като един от инструментите за намаляване на този риск. Последно, за това колко взема и колко връща държавата –дадохте пример с тока. За съжаление, ние питахме, но нямаше как да получим дерогация от Общия европейски пазар на електроенергия. Нито една държава не получи такава дерогация. Иначе сте абсолютно прав. Ако бяхме спрели износа, това щеше да намали цените и нямаше да има нужда да даваме компенсации. Това беше най-доброто и най-оптималното. Ако се върнем в предизборната кампания, това беше и нашата реакция и това, което ние препоръчахме като план на действие. За съжаление, този план е неизпълним от гледна точка на правилата на единния европейски пазар. Що се отнася до другите данъци, както знаете, не пипаме никакви данъчни ставки. Идеята е да не вземаме повече от гражданите и от фирмите от това, което досега е било – да има стабилност и предвидимост в данъчната политика, що се отнася до ставки. Последно, и според мен много важно да се каже, Вие споменахте тук един цитат за икономически популизъм и това, че говорим за растеж, а пък забравяме за инфлацията. Истината е, че приемайки Валутния борд, в момента за инфлацията можем да направим сравнително малко неща, освен да се усмихнем и да кажем: надяваме се, че Европейската централна банка ще приеме рестриктивна политика. Това, което е отговорно да направим за инфлацията и което сме заложили в бюджета, е да компенсираме авансово най-социалноуязвимите хора в държавата, така че реално инфлацията да не ги хвърли обратно под линията на бедност. Оттам нататък другото отговорно нещо, което може да се направи, е да се инвестира в растеж на база на основните икономически фактори в цялата икономическа теория. Знаем кои са те – капиталообразуване на физически капитал, капиталообразуване на човешки капитал и намаляване на административното време, така че фирмите и гражданите да могат по-ефективно да си вършат работата. Там са заложени едни 200 милиона, между другото, точно с цел електронизация и намаляване на администрацията, съответно и на административните процедури. Надяваме се всичките колеги, които работят по това – от вицепремиера по ефективно управление до министър Божанов с електронното управление, да успеят да ги използват така, че най-накрая българските граждани да не трябва да се редят на опашки по учреждения и да си вземат отпуска, за да си свършат работа с администрацията. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Василев. [[Шум и реплики.]] На първо място, реплики към господин Цонев, оттам започна процедурата. На второ място, господин Дончев иска лично обяснение. С кое бяхте засегнат? [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Господин Дончев, обърна се към Вас, тъй като имаше реплики от Ваша страна, оттам нататък обясни факти, които не е казал, че Вие сте извършили персонално. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС. Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Заповядайте, госпожо Вицепремиер, за изказване.
Благодаря, господин Председател. Ще си запазя правото по-късно да говоря по философията на бюджета, а сега бих искала да оспоря част от казаното от господин Цонев, а именно в социалната част на бюджета. Този бюджет наистина е най-социалният от последните години и това го показват фактите – 20 милиарда от 66 разходи са почти една трета от разходите в държавата за социални дейности. По-конкретно към господин Цонев, който изрази мнение, че социалните разходи са ориентирани предимно към пенсионната реформа, преизчисляване, допълване на пенсиите. Само няколко числа и факти в защита на моето твърдение, че този социален бюджет е много равномерно и правилно ориентиран към различни групи от българското общество, които имат нужда от социална подкрепа – деца и млади семейства, работещи, безработни, хора на науката, културата и образованието. В повече за тази година са средствата за месечните помощи за деца – 48,3 млн. лв. Наред с доходния критерий се предвижда и увеличение на размерите на месечните помощи за отглеждане на дете до завършване на средно образование. Уважаеми колеги, това са в повече от миналата година 100 хиляди деца или общо 600 хиляди деца ще бъдат подпомогнати с месечните помощи за отглеждане на дете. От 1 април се увеличава размерът за обезщетението за отглеждане на дете до 2-годишна възраст – от 650 на 710 лв., а с 3 милиона се увеличават средствата, които да стигнат до професионалните приемни семейства. С това не се изчерпва политиката на правителството по отношение на децата и младите хора. 50 милиона допълнително са за изплащане на помощи за отопление във връзка с увеличение на правоимащите лица в тази тежка криза и увеличаването на цените на енергоносителите. Хората с увреждания не сме пропуснали, защото и за тях 280 млн. лв. са предвидени и се достига размерът на социалните разходи от общо 983 милиона. От 1 април минималният дневен размер на обезщетението за безработните нараства от 12 на 18 лв., а са планирани допълнително 300 млн. лв. за удължаване на мярката 60/40. С 60 милиона са увеличени средствата за безплатните закуски на учениците, както и допълнителни средства за безплатен транспорт от 6,5 млн. лв. за децата от отдалечените райони в страната; за закупуване на нови училищни автобуси; ремонт на училища, детски градини и културни институции; 23 студентски общежития, тоест отново политика, ориентирана към младите хора на България, ще бъдат обновени с допълнителни 50 млн. лв., а ще бъдат построени и нови студентски корпуси. Мога да продължа с конкретните числа, за да Ви покажа и докажа, че социалната политика на новото правителство е не само в размери, които не са били приемани в последните години, но и разумно ориентирана към онези, които най-много се нуждаят в кризите от помощта на държавата. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря, госпожо Нинова. Реплики към Йордан Цонев? Първа реплика от Настимир Ананиев – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожо и господин вицепремиери, господин Министър, уважаеми колеги! Уважаеми господин Цонев, аз Ви слушах и исках да Ви репликирам, защото знам, че Вие зорко следите финансите в България. Фокусирах се върху три неща, които казахте. Едното е свързано с ефекта на процентите и покачването на растежа. Другото е за ръста на кредитирането. Третото е за събираемостта. Във Вашето изказване не сте калкулирали ефекта на промяната, защото, ако спрем течовете и кражбите, ефектът ще се удвои. Ако имате 8 милиарда и от тях са откраднати два, а два са управлявани от калинки или са управлявали лошо публичния ресурс, как очаквате от тази 4 милиарда да има ефект? Сега ще има ефект. А за ръста на кредитирането, за който се жалвате. Надявам се, не визирате спирането на големите кредити от Българската банка за развитие, която би трябвало да работи за малък и среден бизнес, а не за едър и олигархичен бизнес. И не на последно място – относно събираемостта. Досега винаги сме следвали подхода – събираме от едни, а от други не събираме. Сега събираме от всички, така че калкулирайте и това във Вашите калкулации. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Ананиев. Втора реплика – Атанас Михнев.
Уважаеми господин Цонев, благодаря за тези отправени забележки към бюджета – няма да влизаме в икономически детайли. Мисля, че получихте отговор от двамата вицепремиери. Но аз бих искал да обърна внимание на това, че след Вашия професионален анализ Вие няколко пъти се опитахте да вложите едни цитати, към които да прибавите собствен смисъл – в частност цитатът „Икономиката, глупако“ изобщо не е ползван от Бил Клинтън във втората му кампания, господин Цонев, а в първата му кампания, когато той се бори... [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Пляскайте, колеги, пляскайте. Няма ли да пляскате? Пляскайте. Какво се случва в първата кампания на Клинтън? Той излиза срещу Джордж Буш-старши в период на икономическа стагнация. Страната е добре политически, обаче доходите на хората не растат. И прави един нов бюджет, по-добър бюджет и разходва държавните средства за какво? За това да се получи реален растеж на доходите. Същото целим и ние тук, само че стагнацията не е 4 години, а е 12 години и по време на тази стагнация на приходите е прекрасно в крайна сметка да обърнем внимание и на това каква е била Вашата позиция за бюджетите, внесени от преждеуправляващите. Вие така пламенно ще се радвам да сте ги критикували, както критикувате днес рисковете в нашия бюджет, така че в обобщение: бюджетът на „Продължаваме Промяната“ действително е бюджет на „Икономиката, глупако“, бюджет на растежа, бюджет на справедливите доходи и бюджет на това да няма пари в чекмеджета. За повече детайли как ще вдигнем доходите, ще продължим с изказвания след това. Очаквайте ни и по-късно. Благодаря. [[Шум и смях от ГЕРБ-СДС, ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Михнев. Трета реплика към Йордан Цонев дали има? Няма. Заповядайте, господин Цонев.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожо и господин вицепремиери, уважаеми колеги! Това да ми е кусурът – да е първият мандат, може и да съм сбъркал. Имах щастието да посрещна лично с много мои колеги този американски президент и пожелавам второто посещение на американски президент да го осъществите Вие, а той дойде заради реформите, които бяхме направили, и заради членството в НАТО, затова дойде, по покана на Петър Стоянов – нашия президент. Позицията за 12-те бюджета за 12-те години – има стенограми, прочетете ги, в пъти по-критичен съм. Такъв мек професионален и добронамерен тон не съм имал никога към бюджетите на ГЕРБ и обясних защо. Защото смятаме, че е много важен, защото трябва време да видим дали това, което искате да направите, ще го направите, защото трябва време да видим – инвеститорите вече се радват, инвеститорите идват, инвеститорите ни ръкопляскат. Това още не се е случило, господин Министър. Това още не се е случило! Всички тези думи, които Вие казахте, на следващия бюджет, ако сме живи и здрави, ще бъдат извадени от стенограмата и едно по едно ще ги отчитаме. Колко са чуждите инвеститори? Ако ги няма, дали не се дължи на адвокатска кантора, на рекет, на подизпълнители? Ще питаме. Засега е добро намерение, щом е добро намерение, трябва да го поощрим. Анализът беше много коректен, надявам се, професионален от това, което чух от вицепремиера и министър на финансите, но към госпожа Нинова може би не съм се изразил правилно, не в тази посока бяха моите мисли, бяха в друга посока. Вие казвате „над 20 милиарда са“. Не, те са повече. Те са над 21 милиарда, но миналата година бяха 19,0, тоест 1,5 милиарда е абсолютната стойност на увеличените социални разходи. Да, по различни групи всичко, което изчетохте, е вярно – фокус, окей, но когато казваш, че един бюджет е социален, а неговият процент от БВП е по-малък от процента от миналата година, значи, вижте, абсолютните числа не отразяват нито инфлацията, нито увеличението на брутния вътрешен продукт, нито доходите, нито нищо. Относителните числа са важни, а относителното е 17,6 към 17,1. И пак казвам, това не е основната критика на бюджета. Така че или аз не съм се изразил правилно, или Вие не сте ме разбрали. Но това е факт, за което говоря. Господин Вицепремиер, извън популистките и политическите части от Вашето изказване – аз мисля, че мислим в една и съща посока, тази страна има нужда от подобряване на бизнес климата, от много сериозни реформи, включително и на съдебната система – сериозна, истинска реформа. След тази реформа да остане една съдебна система, която ще привлича инвеститори. Не само от смяна на местата и не единствено от смяна на местата – на персоните. И ние сме направили достатъчно в тази посока, и ще продължим да правим, защото, както се казва, се орева орталъка – народът така го казва, че нямало конституционно мнозинство. Ами има, търсете го. Има и за съдебна реформа, и за антикорупционна реформа, има такова мнозинство. Въпросът е Вие дали сте готови на диалог, или сте готови да ръкопляскате на своите и да пренебрегвате мнението на хора, на групи, партии, които имат опит и може би пък са добронамерени нещата да се случат този път. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Приключвам. Да, аз съм прескочил много времето, извинявайте. Ако аз бях на Ваше място, първият закон, който щях да внеса тук, щеше да се казва нов закон за насърчаване на инвестициите. Това е законът, който щеше да Ви осигури нещата, които искате в бюджета. Благодаря. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Цонев. За лично обяснение дадох своето становище. Мога да Ви дам по процедура да ми кажете за какво е трябвало да направя забележка на господин Василев – така може да го направим. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Не, не е казал, че той е направил лично нещо. Заповядайте, господин Дончев.
Уважаеми господин Председател, благодаря за проявената щедрост. Вицепремиери, колеги народни представители! Уважаеми господин Василев, в правителствата, в които съм служил, съм имал възможност да работя не с десетки, а със стотици инвеститори. И за разлика от шепота и обещанието, резултатите са налице – фабрики, мощности в различни краища на България. И много интересно, никога не са ме питали такива неща, каквито споменахте. Питали са ме за особеностите и процедурите на Закона за устройство на територията, за екологични разрешителни, за това как по-бързо може да се осъществи инвестицията. Не това е интересното. Мен ме безпокои защо Вас Ви питат такива неща: за комисиони, за адвокати, за главни архитекти? Много ме безпокои! [[Смях и ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря за процедурата, господин Дончев. За следващо изказване – господин Гечев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми госпожо и господин вицепремиери! Моето изказване почива изцяло на статистически данни на Евростат, на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, на Световната банка, на Международния валутен фонд и на Бюджетния проектозакон на правителството. Уважаеми колеги, знаете, че един от важните критерии за оценка на даден бюджет и неговите параметри е как този бюджет е свързан с икономическия растеж – постига ли икономически растеж, защото икономическият растеж е задължително условие за осигуряването на по-висок жизнен стандарт, по-висока конкурентоспособност и изравняване със средните показатели на Европейския съюз. И така, Докладът на Европейската комисия от 24 ноември 2021 г. сочи и е заложил икономически растеж на страните от еврозоната изминалата година 2021 – 5%, 2022 г. – 4,3%, 2023 г. – 2,9%, започва да затихва растежът, 1,6% през 2024 г. Причината за високия растеж 2021 г., 4,3 – 2022 г., и затихване до 1,6 през 2024 г. Европейската комисия залага на това, че ще започнат да намаляват разходите за социални компенсации, ще се увеличават, но не със същото темпо, разходите за капитални вложения и ще има известно затихване на растежа към 2024 г. В същото време обаче отделни страни – членки на Европейския съюз, уважаеми колеги, бележат растеж. Испания от 4,6 на 5,5 – обърнете внимание, Испания беше страна, която пострада доста от 2008 г. и 2009 г., Малта – от 5 на 6,2, Румъния – 6,3% растеж 2021 г., 4,6% 2022 г., запазва 4,6% 2023 г. Това, което залага българското правителство, отговаря на Доклада и препоръките на Европейската комисия. Не че Европейската комисия препоръчва известно затихване на растежа, но защото Европейската комисия е анализирала вътрешни и външни фактори. Впрочем Европейската комисия препоръчва страните с висок дълг да увеличат инвестициите си като процент от брутния вътрешен продукт. Страните с нисък дълг да увеличат компенсациите и да стимулират потреблението. Това, което прави българското правителство, базирайки се на това, че българският дълг е нисък в брутния вътрешен продукт, увеличава социалните компенсации и в същото време има възможност да увеличи и капиталните вложения. Правилно тук посочи и колегата, министър на финансите, че ние залагаме увеличение на капиталовите разходи в брутния вътрешен продукт, които изпреварват средните показатели на Европейския съюз и се изравняват с някои от източноевропейските страни. Единственото притеснение – гледам, че румънците също залагат увеличение на капиталовите разходи 5,6% – 2021 г., 6,7 – 2022 г., 7,7 – 2023 г. Защо разглеждаме Румъния? Защото ние сме на последно място в Европейския съюз и за да влезем към средата на таблицата, трябва да започнем да изпреварваме предпоследния и предпредпоследния. И като сравняваме еврозоната със средните показатели на Европейския съюз, на нашето внимание трябва да бъде Румъния. Така че ние трябва да си поставим по-амбициозни задачи. Правим препоръка към правителството и към самите нас: критикувайки разбираемо опозицията, че критикува бюджета, но наше задължение е, уважаеми колеги, там, където имаме възможности, да предложим увеличение на капацитета на българската икономика, решения, които да ускорят растежа, защото заложеният растеж е по-висок от заложените показатели на Европейския съюз. С този растеж ние се приближаваме към средните показатели на Европейския съюз, но той не бива да ни задоволява. Този растеж трябва да бъде с поне процент и половина по-висок и такива възможности има, ако продължим да увеличаваме капиталовите разходи в бюджета и увеличим публичното частно партньорство на големи проекти, в това число в енергетиката, през следващия период. На второ място, дали икономическият растеж е свързан с проблематика, която е свързана с бюджетните дефицити и дълга – показатели, които бяха атакувани от колеги от опозицията. Уважаеми колеги, в еврозоната, която е моторът на Европейския съюз, бюджетният дефицит 2021 г. е 7,1. Искам да припомня, че още през 2020 г. Европейската комисия свали ограниченията от 3% на брутния вътрешен продукт и буквално даде, да наречем условно, команда към страните членки да се развърже кесията разумно и балансирано и да се увеличат разходите за социални компенсации и за капиталови разходи, в резултат на което, обърнете внимание, че въпреки ковид кризата Европейският съюз не влезе в икономическа криза. Няма отрицателни величини на растежа именно защото бяха предприети такива спешни мерки, като препоръки и на Комисията, и на Европарламента, и на Международния валутен фонд и Световната банка. От тези страни, обърнете внимание, във Франция дефицитът е 8,1%, Италия – 9,4, Малта – 11,1, Словения – 7,2, Румъния – 6,9, Унгария – 5,7, а България – 4,1. И тук разговорът за дефицита приключва. Много е скръндзав нашият министър на финансите, тъй като България е от страните – четири, пет, от Европейския съюз, които имат най-свити бюджетни разходи спрямо брутния вътрешен продукт и един от най-ниските бюджетни дефицити, като изключите Люксембург и Холандия, които са особени страни и които перат без накисване, така да се каже, някои неща, и те няма нужда да си увеличават дефицита. Така че атаките, че бюджетният дефицит е висок, противоречат на числата, които всяко дете може да види в интернет. Що се касае до дълга. Дългът в еврозоната – моторът на Европейския съюз, е 97,9. В Белгия е 113% от брутния вътрешен продукт, Испания – 118, италианците – 151, Дания – 69,2, добре, Австрия – 79, Швеция – 60%. В България делът е 29%. Какви са тези вопли за дълга? България има един от най-ниските дългове в част от брутния вътрешен продукт в Европейския съюз. Тук се говореше за натрупване на дългове. Обаче това натрупване е от 10 милиарда в абсолютна величина 2008-а и 2009 г., на три пъти увеличение над 30 милиарда през 2020 г., и правилно винаги се гледат относителните величини. По всякакви международни стандарти задържането на дълга около 30% от брутния вътрешен продукт не е и не може да бъде проблем за изплащането на дълга и за натоварването на брутния вътрешен продукт. Що се касае до инфлацията. Още две неща само да довърша за инфлацията. Европейската комисия е заложила потребителски индекс на цените в еврозоната 2,7%, Франция – 2,3%, Италия – 2,7%, Испания – 3,2%, нашите посестрими Чехия – 4,6%, Полша – 6,2%, Румъния – 4%. Намаляване на инфлацията залага еврозоната и Европейският съюз до 1% и половина след три години. Тоест правилно беше отбелязано, че те залагат понижение на инфлацията. Бюджетът на България 2022 г. и прогнозата 2024 г. напълно отговарят на тенденцията на Европейския съюз. Ако положите данните брутен вътрешен продукт, увеличение на социални компенсации, капиталови разходи, бюджетен дефицит, държавен дълг и ги положите към матрицата на Европейския съюз, те съвпадат като тенденции и посоки. България е длъжна да следва тези политики. Въпросът е: как при тези средства и проценти ние най-ефективно да постигнем показателите, за които става дума. Една препоръка. Препоръката е по отношение на динамиката, уважаеми колеги от правителството, на износа и вноса. Тъй като наистина в някои страни от Европейския съюз вносът расте по-бързо от износа, но средният показател за еврозоната, макар и с малка разлика, износът расте по-бързо от вноса. И тук е нашата обща задача, ние сме длъжни – правителството, Българската академия на науките, Икономическият институт, икономически университети, кой с каквото може, трябва да се обсъди и да се види заедно с бизнеса. Ние задължително трябва да постигнем, макар и с малко, по голяма динамика на износа. Защото от това ще зависи дали средствата, които ние харчим от бюджета, ще отиват да купуваме повече вносни стоки и да стимулираме други производители, или български производители. И това е лесно да се направи като извод. Трудно е да се реализира, но ние трябва да го направим, защото това е тенденция, до която сме близко, но не сме се възползвали и трябва да заложим в бъдеще. И нещо изключително важно. Положителна е тенденцията, че растат бюджетните разходи в брутния вътрешен продукт. Уважаеми колеги, 2012 г. в Европейския съюз делът на бюджетните разходи в брутния вътрешен продукт е 49,7; 2018 г. леко слиза на 46,6; 2020 г. бюджетните разходи са 53,4%. За да се борят с кризата, те са качили спрямо България в момента със 7 – 8% повече. Разбира се, те имат и по големи приходи поради добре смазаната данъчна система, така че и тази тенденция е в правилна посока. Никой бюджет не е идеален. Първи извод – този бюджет отговоря на политиките, категорично, на Европейската комисия и нейните препоръки. Второ, показателите по бюджета по никакъв начин не застрашават, тъй като от гледна точка на финансова дисциплина, и както Ви казах, ние сме едни от най-скръндзавите в Европейския съюз, с най-малки рискове за бюджетите на България в бъдещи периоди. Така че нека да подкрепим бюджета. Нека да изслушаме и критиките, но нека повече работим, отколкото критикуваме, ако искаме всички да сме по-добре и да излезем от дъното на таблицата на Европейския съюз. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]]
Благодаря, Професоре. Реплика – Любен Дилов, заповядайте.
Благодаря Ви, почитаеми господин Председателю. Уважаеми дами и господа вицепремиери, уважаеми колеги! Тук ще се направят сигурно много компетентни изказвания. Аз ще направя едно малко некомпетентно. То е в смисъл, че ако детеродните ни органи бяха къси като паметта, щяхме да сме изчезнали като нация, а именно смятам, че е лоша поличба, когато господин Гечев подкрепя бюджет. Това се случваше 1996 г., 2013 г. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Просто така, имайте едно наум. Благодаря Ви.
Това беше реплика по съществото на бюджета, предполагам.
Да, абсолютно.
Добре. Друга реплика към Румен Гечев? Няма. Господин Гечев, заповядайте. С тази реплика имате безплатни три минути за дуплика.
Трудно ще ми бъде да достигна това интелектуално ниво [[смях и ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“]] , но е добре да послушате Румен Гечев за следното. Когато бяха ограбени банките от 90-а до 95-а година, не само той, но Румен Гечев, Димитър Костов и Бальозов от БНБ, заедно с господин Деплер – шефа за Източна Европа на Фонда, предложиха на Република България Паричния съвет, и аз го внесох тук, в Бюджетна и Икономическа комисия. Някои хора искаха да ни вкарат в затвора. Благодарете на този екип, защото сега всички отчитате, че Паричният съвет е много добър. Също така Румен Гечев предложи да бъде създадена Насърчителна банка и тя беше създадена със закон и се оказа важна и полезна. Също така нашият екип предложи Фондова борса – единна на България, Комисия за ценни книжа, която сега е Комисия за финансов надзор, което е моторът на всяка пазарна икономика. Също така нашият екип предложи, и правилна беше препоръката за създаване на нов Закон за чужди инвестиции, Агенция за чужди инвестиции, която работи много добре. И друг път съм Ви казвал, не се закачайте на тази тема, тъй като Партия ГЕРБ, колеги, Вие единодушно гласувахте изцяло за екипа от 1996 г. Шефът на БНБ, един кадърен икономист Димитър Радев – заместник-министър на финансите, Димитър Костов – Вие го избрахте, също отличен икономист – за надзора на БНБ. Освен това Кирчо Ананиев беше шеф на „Бюджетни разходи“ в същия бюджет на Министерството на финансите, в същия екип. Приятен ден! [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви. Само да се обръщаме може би един към друг с пълните си имена. За изказване – Андрей Гюров. Заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги народни представители! Бюджет 2022 е много важна крачка в управлението на коалицията, това е моментът, в който даваме обективна заявка за нашия подход и приоритети, защото България не е бедна страна, България просто е безобразно крадена! С този бюджет, уважаеми колеги, България поема съдбата си в своите ръце и преминава от оцеляване и застой към прогрес, затова ясно мога да кажа, че този бюджет е на промяната и на растежа, който ще ни изведе на един нов път за ускорено развитие на страната. Философията на бюджета е за промяна в досегашния модел – от липса на визия и ниски доходи към изграждане на човешки и инфраструктурен капитал, от феномена „работещи бедни“ към хора с достойни доходи и високо качество на живот, от застой към догонващ, а защо не и изпреварващ растеж?! Представеният днес от вицепремиера бюджет изпълнява основни ангажименти, които ние сме поели като политическа формация и които са залегнали в нашето коалиционно споразумение. От една страна, той позволява на семействата и на фирмите да преодолеят най-тежките месеци на здравна и енергийна криза, като подпомага целенасочено най-уязвимите групи на обществото. Това са именно пенсионерите, хората с най-ниски доходи, тези в неравностойно положение. В тези сфери бюджетът предвижда реално увеличени плащания, като средствата за това идват изключително от по-висока събираемост и спиране на течове и кражби, които българските данъкоплатци трябваше да плащат с години. С това ние изпълняваме нашия ангажимент, че няма да има социални групи, които са оставени на произвола на съдбата в тези тежки времена. От друга страна, това е бюджет на растежа. Ние вярваме, че дългосрочното и устойчиво подобрение на доходите и начина на живот на хората не може да дойде чрез социална дейност. Не може да дойде чрез увеличение на минималните работни заплати, а най вече чрез по-висока икономическа активност и създаване на по висока добавена стойност. Това може да стане само като инвестираме в нашата икономика, и то в сферите, които ефективно ще подобрят и подпомогнат растежа. Това са инвестиции в капиталови разходи, повече машини, инфраструктура, както и инвестиции в човешкия капитал, по-добро образование, по-добро здравеопазване. С други думи, да направим така, че хората и фирмите да могат да са по-производителни и по-ефективни в своята работа. Не на последно място ние предвиждаме инвестиции в подобряване на административната среда, както вицепремиерът вече спомена. По-олекотена и ефективна администрация, електронно управление и дигитализация, за да може най-накрая администрацията да започне да работи за гражданите и за бизнеса, вместо да се случва това, което се случва сега, тоест точно обратното. Ще чуем, също вече беше споменато тук обвинение, че бюджетът е проинфлационен, че е разточителен, но всъщност този бюджет е нужният тласък, който да извади страната от блатото на застоя. Колеги, този бюджет не е харч, той е инвестиция и не раздава пари на калпак, а само средства срещу реални проекти и спрямо конкретни очаквани резултати и възвръщаемост. Алтернативата на този бюджет е мрачна, ние вече я живеем 12 години. Да, можем да извадим бюджетен излишък, можем да затегнем коланите за пореден път, но до какво ще доведе това? До липса на ръст, до липса на нови и качествени работни места, до липса на перспектива на цели области, не за наши и Ваши области – ние не делим страната и хората на наши и Ваши. Вместо това, ние сме амбицирани да подадем ръка на всички региони, да дадем възможност на всички граждани и общини, фирми да бъдат по инициативни, да стъпят смело на пътя на просперитета. И накрая: до какво ще доведе този бюджет? До един от най високите темпове на растеж от години насам, до инвестиции, които ще се върнат чрез висока добавена стойност, до това, че ще защитим уязвимите групи от инфлацията и ще им дадем нужното спокойствие във време на криза. Затова ние от „Продължаваме Промяната“ ще подкрепим този бюджет и Ви призоваваме да гласувате за една по-различна, модерна и европейска България. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Гюров. Има ли реплики към Андрей Гюров? Няма. Давам думата на Георги Ганев и след това на Кирил Ананиев.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги министри, уважаеми колеги депутати! Аз ще взема отношение по големия бюджет. Много неща се казаха, аз мисля, че специално изложението на господин Цонев си струва да остане в аналите, изключително аналитично и според мен изключително високо, добър тон. Не споделям всички негови притеснения, но си струва те да бъдат отбелязани, че съществуват. Те не са невъзможни за случване, за съжаление, светът винаги е такъв. Това, което аз искам да кажа за този общ бюджет – ще кажа по-общите неща, други колеги ще вземат отношение към по детайлни аспекти от бюджета. Аз ще обърна внимание на притесненията, за да се опитам да обясня защо този бюджет е адекватен отговор на редица притеснения. Съвършен отговор няма, но адекватен. Първо, едно притеснение е, разбира се, дали няма да се причини инфлация от увеличените харчове на държавата. Първо, все пак увеличение, увеличение, но те са в рамките на Закона за публичните финанси, който дава таван от 40% от брутния вътрешен продукт, така че по тази линия не би трябвало да очакваме непременно някакъв натиск върху цените. Разбира се, структурата на тези разходи, ако отиват да речем за неща и хора, които по-скоро незабавно ще изхарчат потребителски голяма част от тези средства, тогава можем да видим някакъв натиск върху потребителските цени, но голямата заявка е всъщност целият дефицит да не отива за това. Голямата заявка е дефицитът всъщност да отиде за капиталообразуване. На притесненията, че грубо казано, ще го вкарам в моята си макроикономическа терминология, този бюджет представлява фискален стимул, който би качил българската икономика в инфлационна територия, тоест над така наречения стопански потенциал, над потенциалния брутен вътрешен продукт, отговорът е, че е, изрично ако човек погледне средносрочната прогноза, затова тя е толкова ключово важна, когато приемаме бюджета, всъщност идеята е през 2022 г. България да се върне на потенциала, тоест тя в момента е под потенциала с две цяло и нещо процента, очаква се за 2022 г. самият потенциал да нарасне с още две цяло и нещо процента и затова тези 4,8% реален растеж, всъщност идеята е да доведат България до потенциала и тогава вече догодина ще се притесняваме и повярвайте ми, аз ще бъда първият, който се притеснява, по нататъшни фискални стимули ще бъдат значително по проинфлационни. По отношение на капиталовите харчове – защо се разчита, че капиталовите харчове ще доведат до по-голям растежен ефект специално през тази година? Основният отговор тук на управляващото мнозинство е, че идеята е те да са много по ефективни, отколкото досегашни капиталови харчове. По ефективни както от гледна точна на чисто стопанска активност, така и по-ефективни от гледна точка на обществения интерес. Това е силна заявка – ние я подкрепяме, но както и господин Цонев каза: дайте да го видим в реалността. Така че пожелавам наистина в края на годината да говорим за едни по-ефективни публични капиталови разходи, които, когато са по-ефективни, разбира се, ще доведат и до, ще повлекат със себе си и отговор откъм частния сектор, който, когато види такава перспектива, обикновено реагира. Това е с не малко значение за българската динамика. По-дългосрочно. Друго нещо, което прави бюджета адекватен, е по-дългосрочната перспектива, затова винаги чета средносрочната прогноза, защото тя поне още две години напред дава някаква перспектива какво ще се случва. Всички реформи, които се планират и които само се зачеват с този бюджет, би трябвало значително да подобрят средата за растеж в следващите години, най-малко 2023 г. и 2024 г., но и за по-нататък. Говорим за съдебна реформа, говорим за административна реформа. Всички казват: всеки министър, който дойде, казва, че ще съкращава администрацията. Да, така е. И този казва: добре. Само дето за пръв път в бюджета се предвиждат средства за това. Досега никога не е правено това [[ръкопляскания от ДБ]] , за пръв път има едни 200 милиона, които се залагат, за да бъдат намалявани бройките. Досега това не се е случвало. Пожелавам успех, разбира се, все пак още сме на ниво намерения! Пожелавам успех в тази насока: човешки капитал, също така ключово важен, и нещо, което аз не спирам да повтарям, една малко по-рехава макроикономическа концепция, така наречения обществен капитал! Това е институционализацията на отношенията между хората, където много по-сложни и комплексни от гледна точка на обществото реформи са нужни, но и те са заложени в управленското споразумение. Отново, надявам се, в следващите бюджети да виждаме все повече от тях. И накрая, имаме конкретни неща от нашата парламентарна група. Всички знаят нашата позиция: максимален осигурителен доход. Основното ни желание е там нещата да стават разписани, предвидими, да няма заплаха във всеки един момент за бизнеса, че може да му се вдигне максималният осигурителен доход. Надявам се, че вървим в тази посока. Прагът за ДДС, разбира се, основно за следващата година стои този въпрос, но ние ще продължим да го повдигаме. Данък уикенд, който благодарение на Законопроекта на колегата Каримански, надявам се, скоро ще коригираме. И много важно, реформата в приходната инфраструктура, това вече директно към Вас. Ние законодателно няма много какво да направим, но неща, като: инсталиране на уреди за измерване, фокус върху по-големите фирми, което вече се случва, засичане насрещно на данъчни фактури, за да се ловят различни игри, което разбираме, че досега не се е правило, и такива неща, които да направят тези данъкоплатци, които досега са били коректни, по конкурентоспособни спрямо калпазаните. И с това ще приключа. Да, наистина, прави са колегите от опозицията, че все още това са само намерения, но на мен те ми звучат сериозни и изпълними. Досега не съм чул някой да каже, че бюджетът ще се продъни или няма да се случи, както е планиран, и поради заложените бъдещи промени, естествено, ние ще го подкрепим. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДБ.]]
Благодаря Ви, господин Ганев. Има ли реплики към Георги Ганев? Настимир Ананиев, заповядайте.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Ганев, съвсем бърза реплика, и тя е относно вдигане на прага за регистрация на ДДС, което и е една от нашите мерки, която е заложена в нашата програма и аз взимам отношение, защото съм един от вносителите на тази мярка от 2015 г., когато госпожа Менда Стоянова я държа две години в Комисията и не пожела да бъде разгледана, така че, както се казва, „чукате на отворена врата“. Знаете, имаме процес по нотификация и дерогация, но това е едно от нещата, които ще станат съвсем скоро. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Ананиев. Има и реплика от Искрен Митев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Господин Ганев, аз не съм съгласен с Вас за едно нещо и то е, че всъщност най-големият риск, който е пред работодателите, които са засегнати от вдигането на МОД, не е, че това може да бъде вдигнато отново, а най-големият риск е, че тези пари, ако мога да Ви цитирам – „пак ще бъдат дадени за нищо, че тези пари ще бъдат дадени да бъдат хвърлени от един прозорец на един джип или за нещо друго“. Така че се надявам заедно да стигнем до добрата калкулация как това да се случва всяка година и да не се превръща в един политически дебат. Благодаря.
Благодаря, господин Митев. Има ли трета реплика към Георги Ганев. Няма. Заповядайте за дуплика, господин Ганев.
Благодаря, господин Председател. Съвсем кратка дуплика. Тя няма да е по същество. Огромна лична радост е, когато нечии студенти не са съгласни с него от трибуната на парламента. За мен това е истинска радост, защото едни глави мислят. Сега дали сме на едно и също мнение, е съвсем отделен въпрос. И друг един цитат ще Ви дам, понеже има хубави цитати от българския бизнес: „Висок данък. Какво за български бизнесмен е висок данък? Всеки данък, който моят конкурент не плаща.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ганев. Преди да преминем към Кирил Ананиев, правя процедурно предложение за удължаване на заседанието до приключване на дневния ред за деня. [[Шум и реплики.]] Режим на гласуване. Колегите онлайн. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
За.
Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Гласували 156 народни представители в залата и онлайн – 6, общо 162: за 139 в залата и 6 онлайн – общо 145, против 15 в залата, въздържали се 2. Предложението е прието. Господин Ананиев, заповядайте, имате думата. След господин Ананиев съм записал господин Каримански за изказване.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, господин Василев! Първо ще се обърна към професор Гечев да му благодаря за хубавата дума, която каза преди малко за мен, но все пак аз съм длъжен да кажа, че имам някои сериозни различия в своите финансово-икономически виждания, но това не пречи да водим оттук нататък дебат в най-добрия смисъл на думата. Разбира се, че много от нещата, които казаха господин Цонев и господин Ганев, аз също ги приемам като правилни, но ако забелязахте, уважаеми колеги, в тях през цялото време имаше някаква нотка на съмнение и надежда, че това ще се случи. Разликата между тях и мен е, че опитът, който ми е показал в годините назад, показва, че това не е толкова лесно и че за да се случи всичко това, включително и постигането на така наречения потенциален растеж, е свързано с изпълнение на много други неща, които според мен с така предложения бюджет не биха могли да се случат толкова лесно. Това е само като начало, увертюра – нямах предвид да го казвам. Всички ние сме се събрали, разбира се, в тази зала да дебатираме най-важния финансово-икономически и в същото време политически закон на страната, а именно Закона за държавния бюджет на Република България, в това число и много важната актуализирана средносрочна бюджетна прогноза за периода 2022 – 2024 г., която представлява мотиви към самия законопроект. Ще кажа отначало няколко принципни неща, които мисля, че вече съм ги казвал, но не пред пленарната зала, а в други мои участия, но ще ги споделя и с Вас и след това ще мина към някои конкретни неща. На първо място, искам да кажа, че проектобюджетът за 2022 г., включително и актуализираната средносрочна бюджетна прогноза, се разработиха и се внесоха в парламента, без да има одобрена управленска програма на новото правителство, на новото редовно правителство. Вчера стана дебат с професор Михайлов и професор Коста Ангелов, в който има или няма – не, няма управленска програма, има програма, която е предизборна на „Продължаваме Промяната“, която може би е станала част от коалиционното споразумение на управляващите партии, но така или иначе програма няма. Това създава в определена степен несигурност и неяснота по отношение на изпълнението на бюджета до края на годината. И като сложим и втората принципна промяна, че този бюджет няма годишен хоризонт, Вие знаете какво направихме за първо тримесечие, сега приемаме бюджет за второ тримесечие и очакваме, разбира се, в същото време да се разберат коалиционните партньори каква актуализация трябва да се направи от 1 юли до края на годината. Това също внася, определено внася неустойчивост и непредвидимост в бюджетното планиране и бюджетното изпълнение. Факт е, че коалицията работи трудно. Няма защо да го крием това и то е нормално. Като се тръгне отляво и се стигне до дясно различните политически сили имат различни виждания по отношение на развитието на нашата страна. Независимо от всичко обаче те търсят и намират общите неща, които искат да ги обединят в една бъдеща управленска програма. Защо трябваше, уважаеми колеги, да чакаме два месеца да бъде направено коалиционното споразумение? Сега още пет месеца до юли месец, за да направим истинския бюджет, с който държавата трябва да приключи 2022 г. Това нормално ли е? Ние сме правили бюджети десетилетия в рамките на два месеца. След като има подписано коалиционно споразумение, какво пречи за поетите политики, програми, приоритети, които са включени в коалиционното споразумение, да бъдат разработени, остойностени, разпределени в тригодишната бюджетна прогноза, за да се спазят определени фискални правила и политики? И ние днес не да се занимаваме с тримесечен бюджет за 2022 г., а да се занимаваме с бюджета за цялата година, който да дава пълна визия на правителството как ще управлява нашата страна? От изнесените основни показатели по Консолидираната фискална програма се виждат очевидни и негативни тенденции по отношение на фискалната политика, по отношение устойчивостта на публичните финанси и по отношение на спазване на фискалните правила, записани в Закона за публичните финанси. Обръщам се тук към господин Василев, за да кажа: не става въпрос, че те излизат в момента от критериите, които ние сме заложили в Закона за публичните финанси или Европейската комисия изисква от нас. Говоря за тенденцията. Тенденцията е на рязко влошаване на бюджетната политика. Това искам да го кажа пред Вас като човек, който наистина съм правил много бюджети и знам какъв е цикълът, кога може и кога не може да има определено разпускане или обратното – стягане. Също искам да се обърна към господин Василев с още един негов анализ, който каза той в Бюджетната комисия, че едва ли не заради политиката, която сме водили до този момент, сме докарали страната до това положение. Сега, разбирам неговата младост и разбирам, че той не е бил винаги в публичния сектор, обаче съм изживял всичките години от 1996 г., и то на постове, които все пак са били на някакво ръководно ниво, и зная как успяхме от една почти разрушена държава с помощта на всички европейски финансови институции ние да направим нашата страна стабилна, и то със стабилен икономически растеж. Така че недейте да обиждате правителствата, които са управлявали досега. Поради това, че са поддържали стабилна фискална политика, са довели страната до това положение. Конкретно за този бюджет. В този бюджет има за всичко и по повече. По-висок, надценен и оптимистичен растеж на икономиката и ръста на брутния вътрешен продукт. Повече от необходимото разпускане на разходната част на бюджета, необосновани високи разходи, ясно изразена проциклична политика. Повече дефицит, повече дълг. Тук за секундичка ще спра и ще кажа, че след малко ще споделя как министърът на финансите изманипулира членовете на Комисията по бюджет и финанси, която се състоя миналата година, по отношение на нарастването на дълга в актуализираната средносрочна бюджетна прогноза, което прие Министерството на финансите, но с министър Кирил Ананиев, и тригодишната бюджетна прогноза 2022 – 2024 г., която също подготви Министерството на финансите, само че при министър Василев. На това ще се спра след малко. Ще помоля колегите от Бюджетната комисия, специално от управляващите, да слушат внимателно, защото на самата Комисия Вие толкова много се радвахте, усмихвахте и ръкопляскахте, че е хубаво да чуете това, което ще кажа след малко. По-висока инфлация и бедност, по-висок структурен дефицит, по-високо отрицателно салдо на сектор „Държавно управление“, като при липса на дискреционни мерки Европейската комисия може да ни наложи процедура на свръхдефицит. Само едно нещо е по-малко. Това, което е по-малко, е по-малката ни вяра, че на 1 януари 2024 г. ние ще станем редовен член на еврозоната. Сега по някои от най-важните показатели. Предвиденият растеж на икономиката е надценен и оптимистичен – 4,8%. Ще се опитам да го обясня. Това обаче го показват и анализите както на БНБ – 3,6% от брутния вътрешен продукт, на Европейската комисия – 4,1% от брутния вътрешен продукт, и на Световната банка – 3,8% от брутния вътрешен продукт. Предвижда се основен фактор на растежа да са инвестициите. Нормално. Но ако погледнем тяхното изпълнение през 2021 г., от планираните 6,1 млрд. лв. са реализирани само 3,7%. Това, вместо делът да възлиза на 4,8% от БВП, той се оказа само 2,9% от БВП. За 2022 г. се предвиждат 8 млрд. и 200 млн. лв., или 5,8% от брутния вътрешен продукт. Да, подкрепям господин Цонев – хубав процент, но дали е реализуемо. Много се разчита на Националния план за възстановяване и устойчивост. Това е силно несигурно, като имаме предвид, че през миналата година да получаваме аванс от 1 млрд. и 600 млн. лв. и тази година, първо, планът не е приет и не се знае кога ще бъде приет. И второ, след неговото приемане, който е запознат с европейските процедури, знае колко е дълъг периодът на одобрение и изпълнение на тези проекти, а всъщност парите ще ни се дават тогава, когато проектът е изпълнен или за някои от проектите няма предвиден някакъв аванс. Разбира се, за някои от тях ще има и такъв. Това означава, че българската държава трябва да авансира средства за изпълнение на някои от тези проекти, да изпълни определена част, за да може да бъде платена тази част или изцяло проектът от Европейската комисия. За националните инвестиции в размер на 6,6 млрд. лв. е необходимо технологично време, което се изисква от Закона за обществените поръчки. Процесът е бавен, като някои от капиталовите разходи тепърва ще се проектират и тяхното изпълнение ще се забави. Някой от Вас може ли да ми каже виждал ли е поименен списък на капиталовите разходи, на приоритетните капиталови разходи, с които ние ще постигнем този растеж? Да ми посочи 4 – 5 проекта в материалите, които всички ние имаме тук, за да кажем – този проект е готов за изпълнение, той ще допринесе така за нарастването на брутния вътрешен продукт, за растежа на България и затова той е включен тук. Дори за европейските средства има една табличка, в която е казано приходът и разходът. Добре, ама как се изпълняват накрая проектите по стария програмен период? Нито дума! Защо не са подготвени и не са приети новите програми за новия планов период? Нито дума! Тоест аз лично, а смятам, че и моята парламентарна група ще ме подкрепи, че ние ще имаме сериозни проблеми както с националните инвестиции, така и с европейските инвестиции. Бюджетното салдо нараства спрямо 2021 г. с 2 млрд. лв. Това обаче не е истинската картина. През 2021 г. за ковид мерки бяха дадени 6 млрд. и 600 млн. лв. За 2022 г. се предвиждат само 2 млрд. и 200 млн. лв., тоест три пъти по-малко средства за ковид. Това е прекрасно, ако, разбира се, продължим да се справяме с пандемията и намалява потребността от допълнителни разходи за ковид пандемията. Но какво се установява? Като приспаднем от двата дефицита за 2021 г. и 2022 г. 6,6 млрд. лв. и 2,2 млрд. лв., се установява, че дефицитът за 2022 г. нараства спрямо 2021 г., колеги, с 6 млрд. и 400 млн. лв., или това е 4,6% от брутния вътрешен продукт. И това е, при положение че първо, в този дефицит за 2022 г. не са включени 2,9 млрд. лв. разходи, които бяха извадени по сметки за чужди средства в края на миналата година, но ще бъдат реализирани през тази година и те ще дадат отражение на дефицита на начислена основа, което е показателят, по който ни наблюдава Европейският съюз. И второто нещо. Заявено е, че реформите, които ще се приемат с актуализацията на бюджета и които ще отговарят на политиката, заложена в новата управленска програма, няма да доведат до промяна в бюджетното салдо. Извинявайте, господин Министър, големите и тежки реформи изискват подкрепа и финансиране. Ако Вие прецените, че не трябва да променяте бюджетното салдо, това означава, че Вие или разчитате да не изпълните капиталовите разходи, откъдето ще направите икономия, или второто нещо е инфлацията да отиде дотам, че да може да напълни бюджета и този ресурс да го използвате за новите политики и програми, които ще включите във Вашата управленска програма.
Или да намерим спестявания в разходите.
Възможно е и това. Аз казах единия разход – капиталовия, но има и други. Ако по-ефективно се харчат, възможно е и оттам. Не възразявам. Държавният дълг също бележи бърз темп на нарастване. През 2024 г. се очаква да достигне 47,1 млрд. лв. или 29,3 млрд. лв. от БВП. Само за 2022 г. се предвижда нов дълг от 7,3 млрд. лв., а през следващите години за всяка една от годините по 9,1 млрд. лв. Нарастването на дълга води до над 1 млрд. лв. лихви за обслужване на дълга. Такава сума не е постигана никога – само лихви за обслужване на дълга! Освен това много ми се иска – знам, че е закачка, но в един момент да обясните, защото много хора ме питат и аз не мога им отговоря: защо преди изборите Вие казахте, че като дойдете да управлявате, няма да теглите дълг, а само след Вашето идване стигнахме до 7,3 млрд. лв. и 9,1 млрд. лв. дълг? Моля Ви се, обяснете го на обществото, защото аз няма как от Ваше име да го кажа. А сега за манипулацията на господин Василев по отношение на дълга на двете актуализирани средносрочни бюджетни прогнози за 2021 – 2023 г. Единият път, когато аз бях министър, и сега, когато той е министър. Тезата на господин Василев е, че в моята 3-годишна прогноза нарастването на дълга е по-голямо. Може ли това да е вярно, при положение че в моята 3-годишна бюджетна прогноза се предвижда да се емитира държавен дълг в 3-годишния период между 4,5 млрд. и 6,8 млрд. лв., а в неговата емитирането на дълга е между 7,3 млрд. и 9,1 млрд. лв.? Логично – не! Нали така, логично – не! Не! Обаче, както е казал господин Бочаров, светла му памет: „Да, обаче не!“ Господин Василев крайно непочтено започна да жонглира с номиналните стойности на брутния вътрешен продукт. Когато ние подготвяхме 3-годишната бюджетна прогноза, последното три-месечие на 2020 г. – Вие знаете, че това беше най-силната, втората фаза на ковида в края на 2020 г., месец декември, и имаше голям спад на икономиките в целия свят, в цяла Европа, в това число и в България – минус 3%, тогава всички предвиждаха по-бавно възстановяване на икономиките, респективно по-нисък растеж и по-малък номинален размер на брутния вътрешен продукт – не само в България, а в целия свят. Съвсем нормално е през януари 2022 г., една година и два месеца след като е отминал онзи период, икономиките през 2021 г. показаха по-висок растеж, по-бързо възстановяване и естествено по-висок номинален размер на брутния вътрешен продукт. От казаното по-горе става ясно, че поемането на по-малък дълг при по-нисък брутен вътрешен продукт може да даде по-висок процент при поемането на по-голям дълг при много по-голям номинален размер на брутния вътрешен продукт. Направих си сметката, че макар и по-малък размер от 4,5 до 6,8 млрд. лв. и неговия размер от 7,3 млрд. на 9,1 млрд. лв. какво би представлявало, ако работехме на съпоставима основа, тоест, ако бяхме взели брутния вътрешен продукт, заложен сега в бюджета за 2022 г. Установява се, че в моята 3-годишна бюджетна прогноза дългът е 25,5% от брутния вътрешен продукт, а в неговата бюджетна прогноза е 27,3%. Инфлацията също показа много високо ниво. Въпреки влиянието на външните фактори не бяха взети предвид мерки за нейното овладяване. Нещо повече, новите безпрецедентно високи разходи ще действат проинфлационно и през настоящата година. Трябва да знаем, че нашата инфлация, макар че се казва, че две трети зависи отвънка, нашата инфлация в България е с минимум 3% по-висока от средноевропейската инфлация на страните – членки на Европейския съюз.
Не е вярно!
Господин Василев, Вие провеждате социален експеримент! Всички министри преди Вас… [[Викове от „Продължаваме Промяната“: „Еее!“]] Слушайте ме внимателно, особено от управляващите! [[Реплики от „Продължаваме Промяната“: „Хайде, хайде!“]] Всички министри преди Вас изповядваха философията за финансова стабилност и устойчив растеж. Вашето правителство е подкрепено едва от 10% от българските граждани. На какво основание при тази ниска легитимност – ниска легитимност! – Вие правите такъв голям дефицит и дълг? Ако сте коректни, ще харчите само това, което сте създали във Вашия мандат, тоест бюджетът Ви трябва да завършва с нулев бюджетен дефицит, като най-много може да добавите разходите за борбата с COVID-19. През годините Валутният борд наложи като ценност консервативната фискална политика и ниски нива на държавния дълг. Очевидно за Вас тези достижения нямат никаква стойност. Господин Василев, наистина целта определя средствата, ама ако ги имаш! [[Ръкопляскания и възгласи: „Браво, браво!“ от ГЕРБ-СДС.]] Поехме ангажимент да бъдем конструктивна опозиция. Няма как при изложеното по-горе да подкрепим проектобюджета за 2022 г., защото са приложени погрешна философия, политика и технология на бюджетното планиране. Все пак моят кратък анализ е критичен, но на добър тон. Ако тук беше уважаваната от всички нас госпожа Мика Зайкова, както самата тя каза, щеше да направи този бюджет „на кайма“. [[Ръкопляскания и възгласи: „Браво, браво!“ от ГЕРБ-СДС.]] Завършвам с последно изречение. Дълбоко в нас се затвърждава мнението, че този бюджет е предизборен, само че сте забравили да предвидите необходимите средства за това. Благодаря. [[Ръкопляскания и възгласи: „Браво, браво!“ от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви за становището, господин Ананиев. Господин Вицепремиер, заповядайте за становище.
Господин Ананиев, аз изключително много искам да Ви благодаря за това изказване по две причини. Първата е, че Вие, нямаше как по-добре да го кажа, толкова добре очертахте разликата във философиите на икономическата политика, която Вие сте провеждали, и икономическата политика, която ние смятаме да провеждаме. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Да, България мина през много тежка криза през 1996 – 1997 г. Да, в този период икономиката имаше нужда от стабилизация, приехме Валутния борд, тъй като политиците от това време очевидно са били неспособни да се справят с монетарната политика и да бъдат достатъчно отговорни. Да, в този един момент това, от което страната е имала нужда, е било дисциплина, защото е харчела повече, отколкото пари има. Дотук добре. Влизаме в Европейския съюз – имаме един от най-ниските дългове към брутен вътрешен продукт, имаме излишъци. Какво прави България в този момент като икономическа политика? Продължава старата! Не инвестира в хора, не инвестира в инфраструктура, не намалява държавната администрация, увеличава се държавната администрация в период, в който в целия свят я намаляват и минават на електронни услуги. И резултатът е, че над половин милион българи напускат страната и отиват да работят в чужбина, защото там условията на труд са по-добри, има по-добри инвестиции, има повече капитали, те са по-продуктивни и съответно получават повече доходи. Тоест от 2007 г. досега тази икономическа политика на неинвестиране освен това, което идва от Европа, води до това, че половин милион българи напускат страната и отиват да работят в чужбина, а не тук, защото тук публичната среда, капиталовата среда, инвестиционната среда не им позволяват да защитят доходите, които могат да защитят в чужбина. И това е основната разлика на този бюджет с всички бюджети досега. Този бюджет иска да направи в България инвестиционната среда и публичната среда поне толкова добра, колкото е в Европа. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] А не да се примири с факта, че ние сме бедни и ще си останем бедни завинаги. От 2007 г. досега това, което ние казваме – ние сме бедни – ще си останем бедни завинаги, освен ако не получим някакви подаяния от Европа и ако не ги откраднем, да ги инвестираме. Ами, свърши това. Дайте да си вземем нашите средства, да си ги инвестираме и да си оправим нашата държава, за да искат българите да работят тук, да постигат висока добавена стойност в България и да могат да защитават високи доходи в България. Абсолютно сте прав, съвсем различна е икономическата философия на този бюджет. Знам, че това може би Вас Ви плаши, и Вие сте прав да Ви плаши, защото, ако инвестициите не са истински, а фалшиви, ако те се направят на петорни цени, ако се инвестира в проекти, не в смислени проекти, които ще помогнат на икономиката, а в проекти, от които лесно може да се краде или по политически причини са сложени на определени места, това би бил един много лош бюджет. Ако инвестициите са за това икономиката да се подобри, инфраструктурата да се подобри и купуваме лампите по 1000 лв., а не по 5000 лв., аз съм сигурен, че това, което ще видим в България, е една много по-добра среда, съответно един много по бърз ръст и много по-бърз ръст на доходите, тъй като ще има по висока продуктивност на труда. Другото нещо, когато говорим за дълга и че сме манипулирали, ами, как да Ви кажа, да се върнете и да пренапишете брутния вътрешен продукт спрямо това, което Вие сте написали в собствената си прогноза преди година и половина, е, меко казано, смешно. Но истината е, че ако погледнем дълга към брутния вътрешен продукт, съотношението е важната величина, а не абсолютната стойност, и Вие го знаете по-добре и от мен. Защото съотношението е това, което определя дали ние ще можем да върнем този дълг, или няма да можем да го върнем. Независимо от това какво сте написали като абсолютни стойности на брутния вътрешен продукт и абсолютни стойности на дълга, Вие сте приели, че по високо съотношение на дълг към брутен вътрешен продукт е устойчиво. И това, което ние казваме, е, че нашето съотношение е по-ниско, тоест по никакъв начин не може да се говори за дългова спирала или застрашаване на основите на икономиката, или на каквото и да е друго нещо. Съотношението, което ние залагаме, е по ниско от съотношението, което Вие сте заложили, което означава, че държавата по-лесно ще може да върне този дълг на база на брутния вътрешен продукт, който е постигнала. Но по-важното нещо е, че когато този дълг се вземе и се инвестира, той ще доведе до повече брутен вътрешен продукт и по-високи доходи. И това е разликата във философията между това, което Вие сте планирали дълги години подред, и това, което ние планираме в момента. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Вицепремиер.
За реплика.
Не сме, господин Ананиев, в процедура на реплики с министъра. За реплика към изказването на господин Ананиев – заповядайте, госпожо Ангова. Други реплики има ли към изказването на господин Ананиев? Господин Шалъфов. Трета реплика – госпожа Белова, ако не се лъжа. Заповядайте, госпожо Ангова, имате думата.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаеми вицепремиери и министри! Аз смятам, че вицепремиерът Василев обясни много добре ситуацията, която очерта господин Ананиев. Моята реплика е малко по експертна, господин Ананиев, и касае нещо, което липсва във Вашата тригодишна бюджетна прогноза, и това е какъв би бил дългът за 2024 г.? Ако във Вашата прогноза в началото на миналата година сте заложили 25,6% за 2021 г., 27,2 за 2022 г., 28,2 за 2023 г., средно, ако го претеглим и прогнозираме за 2024 г., той ще бъде 29,5. Отново затвърждаваме твърдението, че дългът щеше да бъде по-голям от този, който ние предлагаме, който в момента е 29,3%. Не разбирам защо продължавате да твърдите, че дългът е голям, при положение че той е доста близък до този, планиран от Вас? Също така искам да кажа, че не помня кога сме обещали да не вземаме дълг. Това, което поехме като ангажимент, е... [[Реплики от парламентарната група на ГЕРБ-СДС.]] Добре. Да спрем течовете в предизборната кампания и да повишим събираемостта. Това не пречи да се вземе допълнително дълг за инвестиция, защото, да, взема се дълг, но какъв дълг?! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Ангова. Заповядайте, господин Шалъфов, за втора реплика.
Уважаеми колеги! Уважаеми господин Ананиев, тези 23 минути и 51 секунди на Вашето изказване бяха много ярък пример защо много голяма част от нас тук, в центъра на залата, са тук в този ден, а не се занимават с нещата, с които се занимавахме, преди да влезем в парламента. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] За тези 23 минути наистина падна голямо масажиране на числата – значи, когато ни е удобно, говорим за абсолютни стойности, когато не ни отърва, говорим за съотношения, когато искаме да направим някакво внушение, говорим за начислена основа, след това за касова основа, а след това пък си избираме и много удобно някакви времеви периоди. Не искам да поставям под въпрос Вашата експертиза, но на чисто политическо ниво това изказване изглежда, че просто целта му е да създаде една мъгла, в която обикновените граждани просто да не могат да се ориентират и да чуят единствено всички десетки неща, от които Вие сте притеснен. Това дали те са основателни или не, остава неотговорено. И ще завърша с един въпрос. Може ли да ми припомните през коя година – от последните 10 години, е имало съотношение дълг към БВП 29%? Защото е имало такава година и историята е много интересна. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Шалъфов. Трета реплика? Има ли желаещ за трета реплика към изказването на господин Ананиев? Не виждам. Господин Ананиев, заповядайте за дуплика.
Много бързо, господин Председател, ми зададоха въпросите, аз ще се опитам, но може да пропусна нещо и ще ме подсетите. Първо, по отношение на капиталовите разходи като фактор, господин Министър, за растежа, който предвиждате. Тук пред цялата аудитория поемам ангажимента, след като изтече последният работен ден на всеки месец, в 18,00 ч. Министерството на финансите изнася предварителни данни за приключването на бюджета за съответния месец – след това, на следващото число, ще пускам писмен въпрос до Вас: как изпълнявате тази гениална инвестиционна програма. Оттам ще си направя сметка как върви предвижданият от Вас растеж. Една година, мисля, че беше 2014 г. – отговарям разхвърляно, защото, докато си пишех, имаше и други въпроси, през 2014 г. е фалитът на КТБ – тогава, съжалявам, но това е едно от малкото време, в което не съм бил в Министерството на финансите, но така или иначе имало е и такъв период. [[Реплики.]] Моля? [[Реплика от парламентарната група на „Продължаваме Промяната“: „От името на партията.“]] Аз обяснявам фактическата ситуация. Имаше друг въпрос за номиналния дълг. Номиналният дълг… Ако трябваше да направя 2022 г. – 2024 г., какъв би бил дефицитът, който аз бих предвидил, в тази програма? Със сигурност той сега в момента за 2023 г. е с 2 милиарда, и ако не се лъжа, или 100, или 200 милиона по-нисък, отколкото Програмата, разработена от министър Василев. И като вземете предвид, че дефицитът, който сме предвидили, е по-нисък от този дефицит, който се предвижда в неговата актуализирана тригодишна фискална програма, означава… Няма как да го гоня, напротив, ще увеличава разликата, и то в положителна посока. Има ли някой въпрос, на който да не отговорих?
Аз имам въпрос. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Елате, заповядайте. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] За мен е удоволствие.
Аз, господин Ананиев, имам един въпрос и едно предложение. [[Оживление, силен шум и реплики.]] Ще Ви помоля между първо и второ четене да внесете предложение кои разходи с колко да бъдат орязани, така че да постигнем желания от Вас дълг и желания от Вас дефицит. Кажете: няма да има увеличение на пенсиите, няма да има безплатни детски градини, няма да има увеличение на майчинските, няма да има помощ за бизнеса, няма да има помощ за земеделските стопани – разход по разход. Вие сте много добър бюджетар и кажете: дефицитът трябва да е нула, както Вие казахте, орежете разходи и дайте предложения между първо и второ четене за дефицит нула. Ще Ви бъда безкрайно задължен. [[Бурни ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Благодаря.
Благодаря, господин Вицепремиер. Господин Ананиев.
Чудесно ръкопляскате и аз много Ви се радвам, но в самото начало започнах, че този министър прави социален експеримент. Той Ви изпитва, той Ви пробва как ще реагирате и Вие му се радвате като малките деца в детската градина. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Вижте, да му разкажа тук, пред Вас, как се прави бюджет, няма да си позволя, а няма и да ме разбере, защото ще ми дадете пак пет минути да му обяснявам. Това е наука, която се учи с годините. Четиридесет години я уча тази наука, а сега за пет минути да му кажа как да стане бюджетар, няма как да стане. Просто няма как да стане! [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Браво!“]] Освен това… Само това ще му кажа: има много резерви в приходната част, има много резерви и в разходната част. Аз не съм привърженик да съкращаваме социални разходи. Можем да ги направим по-добри, но не да ги съкратим. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Ананиев. Уважаеми колеги, мисля, че бяхме свидетели на изключително високи нива на диалог между управляващи и опозиция, което може би също трябва да остане за аналите, както господин Ганев беше предложил за изказването на господин Цонев. Колеги от ГЕРБ, дадохме Ви малко толеранс откъм време с дупликата на господин Ананиев. За изказване – господин Каримански. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми вицепремиери и министри! След нагорещените страсти между настоящ министър на финансите и бивш министър на финансите аз ще се опитам да дам една малко по-спокойна и една от моя гледна точка, разбира се, реалистична картина и анализ на това какъв бюджет имаме за 2022 г. и каква рамка имаме за следващите няколко години. Бих започнал първо с това, което казах и на Бюджетна комисия, за да може да изчистя един проблем, артикулиран много и от опозицията, и от различни медийни среди. Между първо и второ гласуване на Проектозакона за държавния бюджет ще внесем предложения за отпадане на параграфите в „Преходни и заключителни разпоредби“ от § 10 до § 104. Тук целта е една-единствена и тя само може да бъде да не повтаряме порочна практика, която е създадена чрез Закона за държавния бюджет, да бъдат уреждани други закони, които нямат отношение към държавния бюджет. Разбирам, че желанието на правителството е било да направят така, че всички реформи да бъдат колкото се може по-бързо задействани, че всичко онова, което трябва да бъде направено като нововъведения, да бъдат по-бързо активирани, но смятам, че ние трябва да дадем пример за това, че няма да допуснем в този държавен бюджет чрез преходни и заключителни разпоредби да се уреждат други закони, които в случая нямат отношения към него. Сега ще започна с макрорамката и по-скоро със средносрочната перспектива, която е за 2023 г., 2024 г. – макрорамката на бюджета, и тази средносрочна перспектива 2023 – 2024 г. Глобалната икономика, както и по-специфично икономиките на страните от Европейския съюз, ще забавят темпа си на развитие през 2022 г. Това ще се случи главно поради продължаващото възникване на нови щамове на вируса вероятно, което затруднява напълно отварянето на икономиките, все по-малката подкрепа от правителства и централни банки на съответните икономики, както и заради все още съществуващия проблем с веригите на доставки в световен мащаб. Този фактор заедно с амбицията на правителството да постави икономиката ни на по-високо ниво на растеж или пък да имаме догонващо развитие би трябвало да изискваме ръстът на икономиката да бъде между 5% и 6% – знаем, че това трудно може да бъде постигнато. Затова смятам, че този ръст, който е предвиден, може да бъде изпълним в настоящия проектозакон за държавния бюджет, но се изискват драстични мерки, които включват дълбоки структурни промени, необходими устойчиви реформи и по-високи инвестиционни активности както на инвестициите вътре в страната, така и от чуждестранните инвестиции, които могат да дойдат отвън. В този ред на мисли амбициозната инвестиционна програма на правителството заедно с увеличените средства за разширяване на икономическата активност и иновациите ще спомогнат за ускорение на брутния вътрешен продукт през тази и най-вече през следващите години. Смятам, че през следващите години това ще се изрази достатъчно ясно на база на инвестираните средства в тази година. Ако бъдат изпълнени споменатите по-горе предпоставки, българската икономика няма да почувства осезаемо намаляващия темп на развитие в Европа, който се очаква да бъде в 2023 г. и 2024 г., така или иначе нашата икономика се движи с известно закъснение спрямо европейските страни. Това ще даде глътка въздух на бизнеса в страната, имайки предвид рекордната международна търговия през 2021 г. Трябва да отбележим също така, че всичко онова, което можем да усъвършенстваме в така наречената дигитална търговия, ние трябва да можем да го приложим на практика и в нашата страна. Точно затова трябва да работим в предстоящата година. Трябва да се отбележи, че планираните капиталови разходи за 2022 г. просто ще догонят и леко надвишат тези отпреди кризата, тоест 2019 г., когато бяха около 7,5 млрд. – с други думи, тук говорим за нормализиране на инвестиционната активност от страна на държавата и леко надграждане на постигнатото преди пандемията, отколкото нещо друго. Но за разлика от това в 2019 г. силно се надявам, че тези пари ще бъдат инвестирани наистина в капиталовата подкрепа на бизнеса, наистина в капиталовата подкрепа за цялостната инфраструктура и развитието на държавата. Тук правя веднага една скоба – силно се надявам контролът по границата, особено с Турция, да бъде така завишен, че да не допускаме повече да имаме касови апарати, които да не бъдат свързани с НАП, и да не допускаме повече да имаме тирове, които да влизат в страната, без да знаем какво точно влиза, как влиза и какви са тези продукти, които влизат без необходимите сертификати. Какво може да се направи, за да ускорим процесите на модернизация на българската икономика специално чрез публичните финанси? Ще се спра само на няколко неща: създаване на инструментариум от страна на държавата за по-висока инвестиционна активност на частния сектор, който е много по-голям от държавата, без да се пипа данъчната система, може да случи, като например се премахне, да речем, данъкът на реинвестиране на печалбата. Затова именно искам да благодаря на Института за пазарна икономика, който подаде това и от години защитава тезата, че данъкът при реинвестиране на печалбата само може да спомогне, когато имаме точно такова премахване на този данък, само може да спомогне, особено за стартиращи компании, особено за компании, които много бързо могат да имат положителен финансов резултат и да имат печалба, а искат да се развиват. Например Естония дръпна много силно в началото на 2000 г. именно с една такава мярка. Затова ние сме готови между първо и второ четене да предложим такава реализация от 2023 г. и смятам, че то ще даде ефект – като мярка имам предвид. Премахване на данъци, които са ненужни и неефективни и само затрудняват администрацията със събирането им. Смятам, че вчера достатъчно ясно целият парламент показа воля, че един такъв данък, какъвто е данъкът върху лихвите по депозитите, е ненужен в момента, само създава допълнителна администрация и няма смисъл да бъде прилаган по-нататък. Високият растеж от 4,8% ще бъде по-реален, ако се прибегне и към дълбока пенсионноосигурителна реформа, която изглежда неизбежна с оглед на стопяването на нацията. Аз обърнах внимание и вчера в останалите два бюджета на демографската криза – колко е важно чрез една такава цялостна пенсионноосигурителна реформа да обърнем внимание именно на това стопяване на нацията. Устойчивост на фискалната позиция през 2022 г. Според индикаторите за устойчивост на публичните финанси, изготвени от Европейската комисия, България има фискално пространство в средносрочен период, но не и в дългосрочен период. Според мен от това се възползват и правителството в момента, и отделните министри. Аргументите за това какво може да се направи допълнително, за да се подобри тази устойчивост, са следните, които искам да Ви дам – няколко такива аргумента. Първо, дълговото време е заложено да се покачи през следващите години. Хубаво е да се уточни защо имаме растеж в тази посока, на какво се дължи и може ли да се избегне? Идеята е, че когато икономиката се възстановява силно, особено в годините 2021-а, 2022-а, 2023-а, то дългът като дял от БВП би трябвало да намалява, освен ако не го инвестираме достатъчно ефективно, за да може да очакваме съответните резултати от инвестициите. Това означава, че държавата планира много сериозно увеличение на темповете на инвестиране, които темпове на инвестиране би трябвало да се отразят не само в тази година, а по-скоро в следващите две години в брутния вътрешен продукт. Повечето страни от Европа и други континенти мислят за консолидиране на публичните финанси. Защото, ако 2020 г. е била криза, 2021 г. е била на възстановяване при тях. Да предположим, че нашият цикъл се забавя и това ще се осъществи през 2022 г. – втората половина, и 2023 г., тоест тогава вече, особено през 2023 г., може да очакваме, че вървим към консолидиране в разходната част. Според мен от 2023 г. нататък тази консолидация трябва да бъде заложена. Защото е много лесно да се плъзнем вече, ако продължаваме и 2023 и 2024 г. с дълговете. Тогава вече можем да говорим за някаква съществена дългова спирала или възможност да отиваме натам, но към този момент няма такава възможност. Трябват ни три-четири години големи дългове по време на хубава икономическа обстановка и когато нещата се влошат, особено ако това е в 2024 г., тогава ние трябва да знаем как ще реагираме. Именно затова обръщам внимание сега, като някакъв вид напомняне, че има такава възможност и тя трябва да бъде съобразена от правителството, особено за макрорамката в 2023 – 2024 г. От тази гледна точка не бих искал да пропусна възможността да напомня, че една такава превенция в следващите две години – 2023-а, 2024 г., е изключително важна, за да не допускаме да влизаме в дългова спирала. Много изследвания посочват, че диференциране на ДДС ставката изкривява инвестиционната и икономическата активност чрез насърчаване на дейност в определени сектори за сметка на други. Просто капиталът намира по-ниски разходи, за да влезе в даден пазар, но това не означава, че този бизнес е конкурентен и би оцелял, ако се махнат тези така наречени от много професионални издания щедри подкрепи от правителствата – не само в България, говоря принципно, но и в България съществува такова нещо. Тоест аз съм за това и смятам – това е позицията и на нашата парламентарна група, да не се прилагат диференцираните ставки. А и Европейската комисия върви в тази посока – да не прилага толкова диференцирани ставки. Необходимо е да обмислим осигуровките на държавните служители да се плащат както на тези в частния сектор, и това трябва да стане в един момент. [[Реплика от „БСП за България“: „Личните!“]] Точно така, личните. Не може да продължава по този начин, тъй като това изкривява цялата картина и ние би трябвало да обърнем внимание на това нещо. Важно е това да бъде успоредно извършвано и с дигитализацията в публичния сектор, защото тези два процеса само ще доведат до икономия от мащаба и прилагането на така наречената Организация за споделени услуги, където могат да вървят ръка за ръка, така че да оценим и културата, и таланта в публичния сектор. Относно програмното бюджетиране. Необходимо е да обърнем внимание на нивото на показателите за ефективност – какви показатели за ефективност имаме заложени, как се изпълняват тези показатели. И лично аз Ви обещавам, че от страна на парламента, и докато съм в парламента, ще следя именно за тези показатели за ефективност, тъй като смятам, че те са изключително важен сигнал за това как се изпълняват капиталовите разходи в бюджета. Настоявам за реално изчисляване и прилагане на анализ за разходи/ползи. До този момент формално много от министерствата – и това, което ми прави впечатление и в бюджетите, отчитат този анализ разходи/ползи. Той не се прилага в неговата дълбочина и с изчисленията, с нормите на дискутиране, с които трябва да се прави един такъв анализ. Това само ще повиши дисциплината в цялата администрация в синхрон с готвените промени в администрацията. Рисковете. Искам да обърна внимание, така както и вчера, и онзи ден направих, на рисковете негативи и позитиви. Първо с негативите ще започна.
Господин Каримански, само да Ви информирам, че изтече времето на групата Ви.
Допълнителното също? Добре, окей, тогава няма да Ви ги кажа.
Благодаря Ви, господин Каримански. Господин Ананиев, за реплика ли сте? Заповядайте.
Благодаря, господин Председател! Не е точно реплика, по-скоро искам да се обърна към господин Каримански. Той постави много фундаментални въпроси, които ние трябва да ги гледаме в Бюджетната комисия. Те са свързани наистина с основите на бюджетното планиране, финансиране, организация на публичния сектор, функции и така нататък. Само за едно нещо искам да кажа в момента, защото знам срещу нас колко държавни служители стоят и чувайки това, което казахте за осигурителните вноски…
Личните.
Да, личните. …искам да споделя нещо. Тогава, когато въведохме Закона за държавния служител и когато те получиха тази привилегия държавата да плаща вместо тях осигурителната им вноска, ние, понеже бюджетът, както всяка година, винаги е в някакъв недостиг и има проблеми, тогава им намалихме заплатите на тези хора, върнахме ги в бюджета и с тези пари им платихме осигурителните вноски. Да не стане сега така, че без да им вдигнете заплатата, да ги накарате да си платят осигурителните вноски и да им паднат заплатите и доходите. Просто държа да кажа това, да ми е чиста съвестта, защото познавам може би по-голямата част от хората, които работят в този сектор.
Благодаря Ви, господин Ананиев. Има ли други реплики към изказването на господин Каримански? Не виждам. За дуплика, господин Каримански, желаете ли да добавите това, което не успяхте?
Нямам време.
Дупликата не се включва във времето. Имате право на три минути.
Благодаря Ви, господин Председател. Дупликата е от гледна точка на това, което господин Ананиев каза – аз си спомням, това беше първото правителство на ГЕРБ, което направи това, за което Вие, господин Ананиев, казахте, но не мога да приема, че ще имаме конкурентоспособност и че ще оценяваме културата и таланта в едни сектори, ако ние не го приложим това като механизъм в цялостната осигурителна…
Аз не възразявам. Това е …
Но, но, пак да кажа и това нещо – но, именно с реформата в публичния сектор, от гледна точка на прилагане на организацията за споделени услуги и там, където имаме дублиращи се функции, ние можем да спестим и да имаме икономия от мащаба, която да я върнем след това към самите заети.
Окей. Съгласен съм.
Благодаря Ви, господин Каримански. За изказване от ДПС? [[Реплики от ДПС.]] Добре. Госпожо Захариева, заповядайте. След това господин Пламен Шалъфов и след това господин Цончо Ганев.
Господин Председател, вицепремиери, колеги! С преходни и заключителни разпоредби, писани неизвестно къде, кога и от кого, се правят две много съществени реформи. На първо място, Институтът по вписвания на актовете за недвижими имоти с над 100-годишна история като съдебноохранително производство се трансформира в административно. Това нарушава не само сигурността на актовете по вписвания, а и цялата правна сигурност в държавата. Очевидно тези изменения са правени много набързо, защото във внесения от Министерския съвет бюджет на ВСС заплатите са там. Също явно и самата администрация на Министерството на правосъдието не знае за тези изменения, защото на качения и внесен в Народното събрание бюджет Министерството обяснява дейността на Инспектората си и дирекция „Взаимодействие със съдебната власт“ именно във връзка с контрола на съдиите по вписванията. Особено безпокойство буди фактът, че тези изменения не са съгласувани нито със съдиите по вписвания, нито с районните съдии, видно от изказванията им в Правната комисия. На второ място, бързо и отново без обществен дебат, без никакъв анализ се предлага промяна в над 140-годишната традиция на държавата, а именно, че се представлява от министъра на финансите от Освобождението досега – никакъв анализ, никакви мотиви. Няма да влизам в подробности за правомощията на министъра на финансите и защо логиката е той да представлява България в тези дела, тъй като и от партиите – преди малко и господин Каримански каза, че ще ги оттеглят. Ние също ще внесем изменение. Само искам да кажа: оттегляне или не, разбихте на пух и прах и оставихте горчивия вкус за новия Ви подход, за новия Ви начин на управление особено в законодателния процес. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, госпожо Захариева. Има ли реплики? Реплика на Красимир Вълчев. Заповядайте.
Уважаема госпожо Захариева, аз очаквах като бивш министър на външните работи да засегнете и бюджета от гледна точка на Министерството на външните работи като първостепенен разпоредител…
Картата не сте си сложили, господин Вълчев.
Прощавайте. ….как този бюджет, респективно политиката по доходите, заложена или незаложена в него, ще се отрази на стабилитета, на развитието, на укрепването на българската дипломатическа служба? Благодаря.
Друга реплика има ли към Екатерина Захариева?
Дуплика.
Заповядайте. Да, разбира се, че за дуплика. Всички я очакваме. [[Шум, реплики, смях.]]
Истината е, че голямото раздаване не е стигнало до Министерството на външните работи. Ако се не лъжа, това е единственото министерство, може да има и друго, в което няма никакви пари повече. Очевидно външната политика няма да е приоритет на това правителство. Има много фрапантни липси в този бюджет. Няма дори средства, осигурени за вноските на държавата, които дължи към ООН и НАТО, не е с увеличения им размер. Там са около 1 млн. и 600 хиляди, които липсват в този бюджет. Липсват и средства, необходими за изпълнението на ангажиментите – стратегически приоритет според мен трябва да бъде на България, по Предприсъединителния план за действие и Пътната карта към Организацията за икономическо сътрудничество и развитие. Пътна карта и План, които бяха внесени от нашето правителство, господин Вицепремиер, които премиерът Кирил Петков гръмко обяви за негов успех преди около две седмици, но които очевидно след тази пиар акция, видно от бюджета на Министерството на външните работи, няма да продължат да бъдат приоритет. Само че с получаването на покана за разговори работата не е свършила. Този план и тази пътна карта трябва да се изпълняват. Липсват и средства за подпомагане и насърчаване на развитието и укрепването на организациите на историческите общности на българите зад граница. Тази програма беше създадена преди две години от нашето правителство. Миналата година взехте бюджета за изпълнението на тази програма, която изобщо не е толкова много пари – става въпрос за 800 хил. лв., поискани за тази година, и в тазгодишния бюджет тези средства също липсват. За съжаление, не съм изненадана, предвид факта, че срещата с тези организации в Република Северна Македония на премиера на делегацията, водена от него, е продължила 15 минути, а в Сърбия около 20, ако се не лъжа, и по моя информация хората са останали изключително разочаровани. [[Шум и възгласи: „Еее!“, реплики „Проверявайте си източниците!“ от „Продължаваме Промяната“.]] Моля Ви, наистина ние ще направим предложение между първо и второ четене поне тези важни средства, изобщо не искам да говоря за заявките за нови консулства, нови посолства, че липсват тези средства там, както и господин Вълчев каза, за подобряване състоянието на дипломатическата служба. Защото ние за четири години успяхме да увеличим с 45% възнагражденията им, които бяха изключително ниски, в интерес на истината, преди това, но с липсата на пари дори за изпълнение на основните им ангажименти, и би трябвало да бъдат приоритети на правителството, няма как да се прави външна политика.
Благодаря, госпожо Захариева. Заповядайте, господин Василев, за изказване.
Госпожо Захариева, аз съм леко учуден от това изказване. Първо, средства за работата по окончателното приемане на България в OECD са заложени по всички бюджети, в това число и в централния бюджет специално за Министерството на външните работи. Заложени са в бюджета на Министерството на икономическото развитие, мисля, че Министерството на финансите има да изпълнява определени дейности, така че има доста пари за това. По-интересно за мен обаче е, ако си спомняте, 2013 г. бяхме заедно в едно правителство и тогава още говорихме, икономиката беше част от моя ресор, Вие бяхте ресорен вицепремиер, тогава още говорихме, че едно от важните неща и за привличане на инвестиции, и за услуги към българите в чужбина е да се създаде виртуален консулски отдел, където хората, независимо къде са, да могат онлайн да подават апликации, да си поискат паспорти, тези паспорти да бъдат изпратени по надлежния ред, така че да не трябва да ходят в консулства на няколкостотин километра или в посолство, да се редят на опашки, да чакат шест месеца или девет месеца за час. Това беше 2013 г., сега сме 2022 г. – виртуален консулски отдел няма. Когато Министерството на външните работи поиска средства и организира работата за такъв отдел, мога да Ви гарантирам, че ще го финансираме и че това ще реши абсолютно всички проблеми на българите, които искат да ползват консулски услуги, много по-добре от това да отворим две нови консулства в един град или в друг град. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“. Народният представител Екатерина Захариева иска думата.]]
Под каква форма, госпожо Захариева? [[Реплики от народния представител Екатерина Захариева.]] А засегна ли Ви? По Правилник имате право да вземете отношение, когато не е по точка от дневния ред. [[Шум и реплики.]] Не, ние загубихме реда на реплики и дуплики – аз съм съгласен, но… В рамките на процедура. [[Реплики.]]
Не, не е в рамките на процедура, господин Председател.
Не, в рамките на процедура е.
Господин Василев, 528 хил. и 500 лв. липсват в бюджета на Министерството на външните работи за ОИСР, проверете го, може би Вие сте го пропуснали. Очевидно не знаете, имаме доста електронни консулски услуги. Тези, които обаче са възможни по закон. Явно някой Ви заблуждава, защото няма как без консулски служби да се обслужват българските граждани. Няма как изцяло виртуално да минат голяма част от тях. Моля Ви, подгответе се, както и мислехте, че 10-годишни паспорти тепърва ще ги правите, законът е изменен още 2019 г. и ги има 10-годишните международни паспорти. Така очевидно и не знаете, че има електронни услуги в рамките на възможното. Да, има и още какво да се направи, но това не отменя това, което аз казах преди това.
Преди да продължим със следващото изказване, което е от Пламен Шалъфов, да изчета съобщението за утрешния парламентарен контрол, за да може да бъде изпратено по парламентарните групи. 1. Министър-председателят на Република България Кирил Петков ще отговори на 2 питания от народните представители Йордан Цонев и Петър Чобанов; и Иван Тотев. 2. Заместник министър-председателят по еврофондовете и министър на финансите Асен Василев ще отговори на 3 въпроса от народните представители Красимир Вълчев; Костадин Костадинов; и Христо Гаджев. 3. Заместник министър-председателят по ефективно управление Калина Константинова ще отговори на 2 въпроса от народните представители Румен Гечев; и Благовест Кирилов. 4. Заместник министър-председателят по икономиката и индустрията и министър на икономиката и индустрията Корнелия Нинова ще отговори на 2 питания от народния представител Инна Иванова. 5. Заместник министър-председателят по климатични политики и министър на околната среда и водите Борислав Сандов ще отговори на 4 въпроса от народните представители Красимир Вълчев; Александър Дунчев; Явор Божанков; и Димитър Николов. 6. Заместник министър-председателят по регионалното развитие и благоустройството и министър на регионалното развитие и благоустройството Гроздан Караджов ще отговори на 8 въпроса от народните представители Кирил Симеонов – 2 въпроса; Иван Тотев; Мюмюн Мюмюн; Гюнай Хюсмен; Стоян Таслаков и Елена Гунчева; Валери Лачовски; и Николай Нанков. 7. Министърът на правосъдието Надежда Йорданова ще отговори на 9 въпроса от народните представители Благовест Кирилов (2 въпроса) ; Анна Александрова, Екатерина Захариева и Стефан Мирев; Николина Ангелкова, Дани Каназирева и Анна Александрова; Бранимир Балачев, Дани Каназирева и Николина Ангелкова; Десислава Атанасова; Антоанета Цонева; Анна Александрова – 2 въпроса, и на 1 питане от народния представител Елена Гунчева. 8. Министърът на образованието и науката Николай Денков ще отговори на 6 въпроса от народните представители Иван Ганчев; Красимир Вълчев – 3 въпроса; и Веска Ненчева – 2 въпроса, и на 2 питания от народния представител Елена Гунчева. 9. Министърът на културата Атанас Атанасов ще отговори на 3 въпроса от народните представители Красимир Вълчев; Явор Божанков; и Вяра Йорданова. 10. Министърът на земеделието Иван Иванов ще отговори на 4 въпроса от народните представители Зорница Стратиева и Александър Дунчев; Петър Петров; Даниел Петров; и Виктория Василева. 11. Министърът на електронното управление Божидар Божанов ще отговори на 2 въпроса от народните представители Благовест Кирилов; и Никола Димитров. 12. Министърът на енергетиката Александър Николов ще отговори на 2 въпроса от народните представители Стоян Таслаков; и Росен Костурков. 13. Министърът на младежта и спорта Радостин Василев ще отговори на 1 въпрос от народния представител Антоанета Цонева. 14. Министърът на труда и социалната политика Георги Гьоков ще отговори на 2 въпроса от народните представители Мюмюн Мюмюн; и Деница Сачева. 15. Министърът на отбраната Стефан Янев ще отговори на 1 въпрос от народния представител Петър Петров. На основание чл. 92, ал. 3 от ПОДНС поради командировка извън страната в заседанието за парламентарен контрол няма да участват: - министърът на транспорта и съобщенията Николай Събев; - министърът на туризма Христо Проданов; - министърът на здравеопазването Асена Сербезова. На основание чл. 92, ал. 4 от ПОДНС поради отсъствие по уважителни причини на народни представители се отлагат отговорите на: - 1 въпрос от народните представители Иван Тотев и Стефан Шилев към министъра на отбраната Стефан Янев; - 1 въпрос от народния представител Стефан Шилев към министъра на културата Атанас Атанасов; - 1 въпрос от народния представител Владимир Маринов към заместник министър-председателя по климатични политики и министър на околната среда и водите Борислав Сандов. Благодаря Ви. Преминаваме към изказването на Пламен Шалъфов, след това изказване на Цончо Ганев, Мартин Димитров, Драгомир Стойнев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин и госпожо Вицепремиер, уважаеми министри, уважаеми колеги! Проектобюджет 2022 г. ясно маркира края на една епоха. Епоха, базирана на тъжна липса на стратегия за развитие, и по-лошото – липса на истинско желание да се реализира пълният потенциал на България, епоха на калинки и на лошо управление на промишлените ресурси. За първи път в съзнателния ми живот на активен гражданин виждам един смел и отговорен бюджет, представен от човешки говорещи хора, в който не се замитат проблемите под килима. На първо място, бих искал да коментирам кратко инфлацията. Тя засяга най-силно най-бедните и уязвими социални групи. Да, няма съмнение, че тя е внесена и че правителството не може да влияе на инфлацията директно. Точно това прави бюджета най-важният лост за подкрепа на най-нуждаещите се. В него са предвидени милиарди допълнителни средства за по-високи пенсии, повече социални плащания, по-висока минимална работна заплата и компенсации за бизнеса. Ако сме се събрали наистина конструктивни и добронамерени хора, както всеки ден ни уверявате по няколко пъти, ще трябва и Вие честно да кажете, че няма риск от инфлационна спирала. Всички авторитетни институции ясно казват, че инфлацията се очаква да затихне след средата на тази година. Вторият важен акцент в проектобюджета за нас са мерките за икономически растеж. Единодушни сме, че няма как да има растеж без мащабни публични инвестиции. [[Шум.]]
Моля за тишина в залата!
В дебата стана ясно, че от всички партии сме на това мнение, единствено има разминаване дали тези инвестиции ще бъдат осъществени или не. Факт си остава, че просто е обидно колко години са проспани, колко самоочевидни инвестиции не са направени. Това, колеги, е една от основните причини България да е на опашката на Европейския съюз, а не лошият човешки материал, както ни убеждаваше бившият премиер господин Борисов. Бюджет 2022 г. доказва, че държавата има огромен ресурс да работи в полза на хората и че досега управляващите чисто и просто не са го искали. Няма такава държава, в която да бъдат отделени 500 млн. лв. за имагинерни ремонти на язовири при удобен нулев контрол, а да не може да се отделят пари за детска болница, за нови детски градини и ясли, за достойни пенсии и заплати. Тук трябва да се каже: тези допълнителни над 30 млрд. лв. за инвестиции в следващите три години и увеличените социални разходи по никакъв начин не взривяват бюджетната рамка. Както бяха изнесени много числа, важните индикатори остават в разумни граници – доста под средното за Европейския съюз. Освен това, драги колеги, какъв точно е смисълът самоцелно да гоним бюджетни излишъци и намаляване на дълг, а същевременно да останем най-бедната страна в Европа и да продължаваме да изоставаме? На трето място, проектобюджетът показва, че правителството има смелостта да защитава принципни позиции независимо от политическата цена. Пример за това са замразените заплати в държавния сектор с изключение на учителите. Ако някое министерство иска да увеличи заплатите, вече има стимул да прегледа процесите си, да ги оптимизира, да подобри публичните си услуги и чрез реализираните спестявания, ако реши, да вдигне заплатите на работещите в тази администрация. Нещо повече, за първи път има 200 млн. лв., отделени за обезщетения при освобождаване на държавни служители. Друг пример за отлагани с години логични решения поради чисто политически причини са вдигането на минималния осигурителен доход на земеделците, както и вдигането на максималния осигурителен доход. Крайно време е да се прилагат едни и същи правила за всички, независимо коя политическа сила коя социална група си е била набелязала да ухажва. В заключение, проектобюджет 2022 г. сам по себе си е амбициозен, но очакванията за реформи в актуализацията са много големи. Време е за пълна мобилизация, така че в следващите четири години да изградим държавата, в която всички ние искаме да живеем. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Шалъфов. Има ли реплики към Пламен Шалъфов? Няма. Заповядайте за изказване, господин Ганев.
Господин Председател, бюджет 2022 г. – по много от същото! Това, което беше години наред от най-различните коалиции с ГЕРБ, като почнете от синя коалиция, Реформаторски блок, ВМРО, НФСБ и всякакви други метастази, в момента бюджетът, който се предлага, се промотира като много социален. Ще се върнем малко по-късно на темата дали е толкова социален, при положение че всички тези наистина реално дадени пари, които предстои да се дадат, по-скоро са изядени и унищожени от инфлацията, която е в момента. Не трябва да се очакват реално абсолютно никакви промени и реформи, защото това е големият проблем на този бюджет. Това нещо, между другото, е посочено в преамбюла към актуализираната средна бюджетна прогноза до 2024 г. Тук е именно всичко това, което ние от ВЪЗРАЖДАНЕ искаме да кажем. Не са проблем новите дългове. Между другото, много е притеснително и не знам колко от Вас обърнаха внимание и си дават сметка, че за 20 години имаме 40 милиарда нов дълг. Не толкова е проблем размерът, проблемът е този дълг в момента за какво го теглим. Дали нещо променяме? Защото в този бюджет, който определя визията за следващата година или по-скоро за следващите три месеца, няма заложени реформи, няма структуроопределящи реформи, няма нещо, което да се започне и да се каже: това ще го променим изцяло, защото не работи, защото 12 години ГЕРБ го съсипаха и ние трябва да го променим. Няма нищо такова! Тук е големият проблем с този дълг, който се взима и ще се вземе. Заявката за актуализация след три месеца е също изключително притеснителен сигнал. Тя казва едно-единствено нещо: нашата коалиция от четири партии – те са и повече вътре, не са четири – няма ясна визия какво точно трябва да се случи, затова след три месеца ще се съберем наново и ще видим как и какво да правим, защото нямаме ясна визия за реформи. За реформи! Идвайки на власт с единствената презумпция, че настъпва промяна, трябва да започнем с реформи. Реформи нямаме и това е абсолютен факт. Да поговорим за дефицит. За хората, които не са икономисти, да кажем, че бюджетният дефицит е основният параметър на макроикономическата политика и трябва да е в синхрон с това каква е визията, накъде иска да се развива дадена държава? В случая бюджетът и дефицитът в бюджета би трябвало да се облягат на две основни неща по отношение на дефицита. Когато икономиката е в растеж, какъвто в момента се декларира – даже някой говори, че трябва още по-голям растеж да има, в икономическите книги и учебници пише, че тогава държавата трябва да спестява или поне да запази баланса в бюджета, да не е с огромен дефицит – когато обявяваш, че имаш наистина растеж. А когато нямаш растеж, има световна криза или има криза в България в случая, тогава вече наистина се пристъпва към дефицити, тогава се пристъпва към това, което имаме в момента. Не нужно човек да е кой знае колко икономически грамотен, за да може да види, че има нещо сбъркано в предложението от 5,9 милиарда нов дефицит, при положение че се обявява, че сме с растеж. Ако растежът действително е 4 – 5%, а тук се говори, че трябва да настигаме други държави, да ги задминем, трябва да отидем в средата на таблицата на еврозоната, държавите, които са вътре. Само едно отклонение. Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ не сме съгласни и най-малкото няма да подкрепим този бюджет, защото този бюджет работи за влизане на България в еврозоната. Ние сме категорично против влизането в еврозоната и това ще е поредният пирон в това да загробим нашата икономика. Да продължим за въпросния бюджет и за въпросния дефицит и растеж от 4,5%, защото, ако е 4,5%, превишението на бюджета не би трябвало да е повече от един или два процента от брутния вътрешен продукт. Реално сега е 5,5% от брутния вътрешен продукт, а не посочените 4,1%. Защо? В края на миналата година бяха прехвърлени 2,9 милиарда. Нека това да не се забравя и когато се правят въпросните сметки, да се има това предвид. Ние от ВЪЗРАЖДАНЕ смятаме, че така заложената рамка на бюджета води до генерално погрешна политика, защото няма заложени визии и няма започнати реформи, които вчера бяха коментирани – че България и пенсионната ни система има нужда от генерална промяна, защото на фона на демографската криза ние издъхваме. Няма започване на нито една подобна кардинална промяна в нашата държава! Именно заради това този бюджет е с генерално погрешна политика. Защото към момента реалната икономическа обстановка няма абсолютно нищо общо с бюрократичния прочит, който в момента виждаме. Бизнесът, уважаеми сънародници, издъхва и не може да си плаща сметките. Между другото, дори и експертите на Министерството на финансите, ако някой си направи сметка да отвори сайт или документи, които се публикуват, се затрудняват да отговорят колко е бюджетният дефицит. Има различен прочит на този въпросен бюджетен дефицит. Защо? В проекта за бюджет е заложен касов дефицит от 5,9 млрд. лв., или 4,1% от брутния вътрешен продукт. Ако обаче добавим към него скритите в края на миналата година 2,9 млрд. лв., които ще бъдат похарчени сега, към днешна дата, или поне до три месеца, действителната разлика между приходи и разлики става вече 8,8 милиарда. Министерството на финансите ще каже, че тези 2,9 милиарда вече са отчетени като касов дефицит през 2021 г. и аритметиката как успяваме да си заделим дефицита от една година за другата, който да ни позволи да си харчим следващата, но да не го отчитаме на касова основа, може да сработва формално. Реалността обаче е друга. Нали щяхме да променяме нещо и щеше да идва промяната? А продължаваме политиките, които от 12 години се виждат. Нямаме такъв момент. Няма как да не се види това в дефицита начислена основа. Беше коментирана от предишния финансов министър в правителството на ГЕРБ именно начислената основа. А там правителството залага този процент да е 5,5% от брутния вътрешен продукт. И тук е успокоението, че ще махнем ковид разходите, ще паднем много надолу и сме готови за еврозоната, където ще потече мед и масло в нашата икономика – не, няма да стане нищо такова. Въпрос на време е да се убедите. Следващото ниво на объркване, което се създава дори в самата администрация и се прехвърлят едни цифри, е именно това, което преди малко споменах – разходите и ковид мерките, с идеята да се покаже, че същинският дефицит е по-нисък, но заради пандемията е станал по-голям. Въпросната пандемия, заради която бяха заложени тук и се коментираха два милиарда и нещо – вярвам, че заложените 2 милиарда не са до края на годината, а са само за три месеца. Да сме живи и здрави, при актуализацията ще видим как ще заложите още много повече от тези 2 милиарда. С такава формулировка се прави опит да се маскира дългосрочно раздуване на разходите, при това разходи, които нямат никаква връзка с пандемията. Защото се правят разходи, които след това биват онеправдани, и ваксини за милиарди биват изхвърлени, биват подарявани, но не и използвани, защото българинът отказва да се ваксинира с течност със съмнителни качества.
Вие сте най-ваксинираната група!
Продължавайки нататък по всичко това, което се случва, да поговорим за заложените приходи и разходи. Според разчетите дори без значими нови политики общите разходи ще достигнат 63 млрд. и 200 милиона, или 44,2% от очаквания размер на брутния вътрешен продукт. По тези сметки разходите нарастват с близо 7 милиарда спрямо предварителните разчети и отчети по-скоро на 2021 г., или около 12,3%. Тук идва поредното голямо: да, ама не! Защото, както бях коментирал преди малко, въпросните 2,9 милиарда променят генерално картинката за това какво реално се случва в нашата икономика. Така се продължава и традицията да се търсят технически хитрости за прехвърляне на непохарчени средства от една година за следващата. Ако извадим обаче тези въпросни, казано в кавички, 2,9 милиарда, ще се окаже, че към днешна дата ще трябва да одобрим 66 милиарда лимит за харчене през 2022 г., което при действително разплатени малко над 53 милиарда през 2021 г. представлява близо 13 милиарда ръст на разходите, или, с други думи, имаме 25% увеличение на разходите на фона на липсата на каквито и да било структурни реформи. Абсолютно никакви структурни реформи, в нито един сектор нищо не се променя или не се започва. Да се каже: дългосрочната ни цел е това да го променим из корен, защото е опорочено през 12 години управление на ГЕРБ с всякакви други метастази заедно с тях, в същото време правителството залага изключителен ръст на инвестиционни разходи, многократно бяха коментирани – от 3,7 на 8,2. Извинявайте, какво трябва да се каже от тази трибуна, за да стане ясно? И аз не мога да приема, че министърът на финансите ще каже: аз този бюджет само го формирам, другите министерствата ще работят за проектите и да видим дали те ще си ги реализират. Извинявайте, Вие сте вторият човек в нашата държава по отношение на правителството, Вие участвате и би трябвало да участвате в абсолютно всичко, което се определя като политики, приоритети, и именно Вие сте вторият човек в правителството след министър-председателя, който може да каже: това да, това не. Или любимият израз на всеки един министър на финансите: не! И ние го знаем, но да кажете, че Вие тук си правите бюджет, но оттам нататък министерствата да се оправят с проектите... Има два варианта – или не казвате истината, да не кажа неподходяща дума, че лъжете, или просто не подхождате държавнически към това нещо, което се случва в правителството. Капиталовите разходи – дори при най-голямото строене на магистралите, което беше в последните години по време на Борисов, се достигна до разходи, които са поне наполовината по-малки от това, което Вие сте заложили. Как да имаме доверие, че тези разходи, които сте заложи в края на годината, няма да сме свидетели на новата джипка и как ще ги изхарчите? Както в края на предишната година – без санкция на парламента. Няма как да имаме доверие на поредната липсваща промяна, няма как да стане това нещо. Икономически ръст 4,8% на база реална двуцифрена инфлация. Ако това не е ръстът благодарение на инфлацията, не знам на какво се крепи въпросният ръст. Крайно време е икономическият ръст на нашата държава… [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Завършвам. …да се замислим и да започнем да отчитаме не какви са финансовите показатели, а какво реално е произведено, защото не знам колко от Вас си дават сметка, че ние внасяме абсолютно всичко и няма как да си внесем и инфлация. За инфлацията вече е съвсем сложен и друг проблем, но основното, което започнах и ще свършва – няма визия за кардинална промяна в какъвто и да било сектор. Отново ще харчим пари и ще наливаме в системи, които знаем, че не дават абсолютно нищо като добавена стойност. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Ганев. Има ли реплики към Цончо Ганев? Няма. Заповядайте, господин Василев, за изказване.
Благодаря. Господин Ганев, трябва да си призная – аз не успях съвсем да се ориентирам в изказването Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Може би е добре да вземем един калкулатор и да седнем с колегите от Финансите и по-подробно да обясним кое какво е в бюджета. Прав сте, числата са много, но само за едно нещо искам да кажа, това, което Вие казахте за ковид разходите, че били излишни и така нататък и че не било ясно за какво са. Те са много ясно разписани в бюджета и в средносрочната прогноза – 817 милиона са мерки в подкрепа на домакинствата; 853 милиона са мерки в подкрепа на бизнеса, съвсем конкретно описани, 60/40 и всички тези програми за подпомагане, които имаме, и около, малко под 600 милиона, 597 милиона, са мерки, които са в сферата на обществените услуги – 1000 лв. за лекарите, парите за медицинските сестри, както и разходи за предпазни средства, дезинфектанти, тестове в училищата и всичко останало, за което говорим. Така че много ясно са описани мерките и за какво се разходват ковид средствата. Те наистина се разходват за ковид. Те не се разходват за нищо друго и няма как да бъдат разходвани за нищо друго. Другото нещо, което ще Ви помоля с колегите от ГЕРБ и господин Ананиев, Вие го споменахте, да се уточните. Той казва, че този бюджет минира нашия път към еврозоната и няма как да влезем там, ако се изпълни. Вие казвате, че този бюджет ни вкарва в еврозоната и по тази причина няма да го подкрепите. Може би е добре двете критики някак си да се стиковат, тъй като е трудно и двете да бъдат верни. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Следващото изказване е на Мартин Димитров, след това е Драгомир Стойнев.
Уважаеми господин Председател, дами и господа министри, уважаеми колеги! Докато тече дебатът, излязоха изключително важни данни. От изказванията разбирам, че никой не ги е видял от Вас и никой не знае за тях, но всъщност месец декември индустриалното производство нараства с 14,3%. Това е физическо нарастване, което е едно от най-високите за последните 10 години, а общият физически индекс от 117 на индустриалното производство е най-високият, откакто този показател въобще се измерва. Какво означава това? Всички приказки как бизнесът бил фалирал, как не можел да се оправя, как едва ли не положението е много тежко, всичко това не е вярно. Да, има проблеми, но има огромен потенциал за развитие, колеги. Това показват данните. Тоест има хора, които гледат данните, има хора, които не гледат данните, разбрахме от изказванията тази сутрин. Ние нямаме нищо против хората, които не гледат данните, но нека не си налагат мнението, ако може, разбира се. И така, 4,8% растеж на икономиката е възможен при тези данни, уважаеми колеги, но въпросът е да направим най-доброто за развитието на същия този бизнес, да махнем пречките, защото първата година се правят реформите. Много е ключово, че няма увеличение на данъците, много е ключово, че махаме знаково два данъка. И ние от „Демократична България“ ще предложим данък уикенд да бъде 3%, дори да бъде минимален. Тази идея ще я обсъдим с всички коалиционни партньори. Много е важно да засилим конкуренцията на пазара на горива например. Да, правилно се закрива Петролната компания, но нека да има по-добър достъп до данъчните складове, повече конкуренция, по-ниски цени, същото е и с газа. Да направим така, че България да може да внася поне три вида газ и да избираме това, което е най-изгодно. Повече конкуренция, по-ниски цени и ще видите, че тази индустрия може да нарасне дори с повече от това, което виждаме в момента. Истината е, и основната ни критика към ГЕРБ е следната. За тези години на европейско членство Чехия задмина Испания като брутен вътрешен продукт на глава от населението според паритета на покупателната сила. Чехия задмина Испания! Румъния доближи Португалия, България е последна и решението на тази задача е през висок икономически растеж. Така че всички тези, които обяснявате как 4,8 не може да бъде изпълнен реален растеж, между другото, колегите, които не правят разлика между реален и номинален, моля да внимават с тази тема, но тези, които не смятат, че можем да изпълним 4,8% реален растеж, да имат предвид, че ние нямаме друг потенциал извън това. За целта трябва истинските реформи да започнат да се случват, като добавяме: тормозът над малкия бизнес да спре. Господин Министър, за администрацията е по-лесно да не проверяват големите фирми. Отиват при продавачките на пазара, това е най-лесното, с тях се занимават и като ги питат: какво правите цял ден? Контролираме. А големите фирми остават извън радарите. Вие видяхте как въведохме ние, десните, автоматичните контролни уреди. Вие видяхте как пет години те не са били монтирани. И Ви информирам, че пет години питахме, когато сме имали възможност, финансовия министър, Вашия предшественик, защо ги няма тези автоматични уреди, защо няма контрол над големите фирми? Имаше едни такива обяснения – че било сложно, че било трудно, че Комисията трудно се уведомявала по тези теми. Обаче още тази година всички в България трябва да разберат, че фокусът на контрола вече е върху големия бизнес и че тормозът над малките фирми спира и няма да продължава оттук нататък, да видите как това ще бъде следващата стъпка в развитието. Това е свързано и с регулаторите да започнат да работят. Да, това е свързано и с бюджета, защото през бюджета финансираме регулаторите. Не можем да си позволим да финансираме регулатори, които с години да казват, че нямало проблеми на определени пазари и нищо конкретно да не могат да свършат примерно на пазара на горива. Примерно! Трябват ни силни регулатори, които да правят така, че икономиката да върви напред. И понеже нямаме повече време, искам да кажа най-накрая следното нещо: високият растеж е възможен, България може да стане богата държава, да го направим заедно!
Благодаря Ви, господин Димитров. Има ли реплики към Мартин Димитров? Има от Искрен Митев – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Господин Димитров, аз не мога да се съглася с Вас. Мисля, че те гледат числата, но явно не ги разбират. Някой ги е излъгал, че нещо е огромно, а всъщност имаме един от най-малките дългове в Европа, един от най-малките дефицити в Европа. Някой ги е излъгал, че има фалшива пандемия, а всички са ваксинирани. Явно гледат, но не разбират.
Има ли втора реплика? Няма. Преминаваме към дупликата – заповядайте, господин Димитров.
Благодаря на колегата за репликата. Да, за дефицита има нещо друго важно. При бюджетния дефицит тенденцията понякога е по-важна от номиналния размер и тенденцията е, че той ще спада в бъдеще. Още за следващата година е предвидено да бъде 3%, после отново 3, но тук ние ще настояваме в рамките на вътрешните разговори да има още по-голямо намаление. Тоест, когато тенденцията е към спад на бюджетния дефицит, това е успокояващо и за домакинствата, за гражданите, за бизнеса, а и за тези международни организации, които следят тези показатели, включително, разбира се, Европейската комисия, и перспективата България да влезе в Еврозоната. По отношение на растежа. Огромна задача, колеги, е не само да постигнем висок растеж тази година, което зависи, знам, от много фактори. Ще кажете: така е от овладяването на пандемията включително. Но още по-важно е да задържим високите темпове на икономически растеж и следващата, и по-следващата година. Тези прогнози, че поради общ спад в потреблението 2023 г. и 2024 г. трябва да очакваме по-нисък растеж, това са преодолими неща при правилна политика. Използвам допълнителното време, за да сложа за дебат две теми. Едната тема е да помислим за догодина дали това, което каза и господин Каримански, спомена, че има обществен дебат по темата – нулева ставка върху реинвестираната печалба. Това е въпрос, който заслужава да бъде обсъден, да се помисли дали няма да ни даде още повече растеж и още повече развитие. Само Ви обръщам внимание, че Естония 1994 г., забележете – 1994 г., въвежда подобна мярка. И втората тема, по която сериозно можем да помислим, това е: въвеждат се с временен характер диференцирани ставки по ДДС за различни сектори. Аз, господин Министър, като Вас смятам, че диференцираният ДДС не е най-добрата политика в никакъв случай, обаче вижте какво се получи – беше дадено на редица сектори, а на други беше отказано. И сега идва логичният въпрос: като ще въвеждаме с временен характер диференциран ДДС, защо да го няма за тока, газа и парното? Тоест, като даваме временно за едни сектори, защо временно не даваме и за други? Още повече, ако видим, в този сектор не се овладяват нещата и беше сменен регулаторът. Пожелавам успех на новите колеги, правят се усилия, има компенсаторни мерки на правителството. Ако видим, че не се получава, това е разумен ход, който с временен характер също може да бъде обмислен и да бъде направен. Колеги, пак завършвам със същото, високият растеж на икономиката е възможен, ако подобряваме средата по същия начин, по който го направиха Балтийските страни, направи го и Румъния. Ние просто трябва да направим същото. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Димитров. Заповядайте, госпожо Нинова.
Господин Председател, дами и господа народни представители, колеги и уважаеми български граждани! В момента обсъждаме единствения закон в държавата, единствения, който засяга всеки българин – от бебето до столетника. Това е единственият закон в държавата, който влиза във всеки дом. И ако го прочетете внимателно, ще се убедите, че това е така. Съвсем логично разговорът върви през числа и чрез числа и съвсем логично имаме коренно противоположни мнения по един и същи въпрос: Вие като политически партии, от това да се твърди, че този бюджет ни отдалечава от еврозоната, до това, че той ускорява пътя към еврозоната, от това, че ние продължаваме досегашната политика на ГЕРБ „повече от същото“, до мнението на колегите от ГЕРБ, че тотално разбутваме цикъла – икономическия и финансовия, на развитие и правим нещо ново. Съвсем нормални различни мнения при обсъждане на бюджет и на бюджетни процедури. Но уважаеми колеги, за нас този бюджет е много различен – не просто заради числата, а заради неговата философия, което обсъждаме сега на първо четене и което ще се опитам да аргументирам. Кризите промениха света и наложиха промяна и във финансовата политика, и в държавната политика, в секторната политика. Това в България беше съчетано и с промяна на управлението. Тоест имаме две големи причини днес да застанем пред Вас с един различен бюджет и ще се опитам да кажа защо. Различен в голямото, иначе с числата можем да спорим и може по всякакъв начин те да бъдат тълкувани. Досега и в света, и в Европа, и в България се изповядваше философията на оттегляне на държавата от ключови сектори – в икономиката, в сигурността, в живота на хората, и пълна либерализация на пазара. Това беше философия на управление много години на много държави. Кризите показаха, че това е грешен модел и че трябва държавата да върне своята роля там, където ѝ е мястото, не просто на страничен наблюдател на процесите. Защото онзи модел доведе до това големите на свободния пазар да унищожат малките, богатите да стават все по-богати, бедните все по-бедни и да се увеличава ножицата на неравенствата. И кризите принудиха правителствата в света да се промени тази политика. Държавата да си върне ролята и да подпомогне народа си в тази криза. Правителството на Петков отговаря на тези обективни и нови условия на развитие. Ние – позволете да кажа и нещо като председател на „БСП за България“, отдавна апелираме за такава политика, за засилена роля на държавата. Съжаляваме, че хората го усетиха през тежестите и през кризата, но очевидно е, че държавата трябва да се върне. Ето Ви първата голяма разлика, съществена, във философията на управлението на България през този бюджет. Втората съществена разлика е социалната държава. Двадесет милиарда социални разходи не са просто число. Те показват отношение. Те показват ново отношение към социалната тема. И забележете, не просто разхвърляне на тези социални разходи на този малко, на онзи малко, а социални разходи в система, насочени към различни групи от обществото, но обвързани в система. И позволете да Ви обърна вниманието на една тема, на две думи, които забелязвам в този бюджет и ги обвързвам със социалните разходи и с борбата с неравенствата. За мен този бюджет е бюджет на демографското размразяване. За пореден път ще обърна внимание на Народното събрание, че ние имаме огромен национален проблем и предизвикателство – стопяването на българския народ. 800 хиляди за последните години. И всички политики е добре да подчиним на този въпрос. И защо казвам, че социалната държава и този бюджет минават през демографско размразяване? Защото тези пари са насочени към децата и безплатните ясли и детски градини, учениците и тяхното здравеопазване чрез увеличаване финансирането на здравните кабинети в училище; децата и здравословния начин на живот чрез увеличаване на средствата за по-качествена храна в училищата; децата и спорта чрез увеличаване на средствата за нови стадиони, игрища и така нататък; децата и образованието чрез увеличаване на средствата за стипендии; правителството и държавата и младите семейства чрез увеличаване на средствата за майчинство на втора година, на детските надбавки за отглеждане на дете; правителството и отношението към здравеопазването на нацията като част от демографския проблем – за пръв път много се радваме – допълнително финансиране и грижа за общински и отдалечени малки болници в планински райони, за да може всеки да има достъп до здравеопазването. Разбира се, допълнителните средства за пенсии, и мога да продължа с конкретни примери. Нека не гледаме на това твърдение, което вече и леви, и десни, и центристи повтарят: най-социалният бюджет е. Най-левият бюджет е от последните години. Можем да спорим, колкото искате – с десет хиляди или по-малко, или повече, обективно е – най социалният, но не е безцелно най-социален. Той е ориентиран, аз го обобщавам така, към демографския въпрос. И не искам да преувеличавам ролята на „БСП за България“. Искам да сме скромни и да говорим с аргументи. Може би не всичко от това се дължи на нас, но имаме значителен принос, участвайки в управлението, това да бъде факт. Искам да кажа още някои неща, по които този бюджет се отличава в дълбочината на правенето на политика. Това е отношението централна власт – местна власт. Уважаеми колеги от по-старите народни представители, помните какво се случваше в последните години. Държавата прехвърляше на общините постоянно нови и нови задължения. Държавата постоянно се освобождаваше от свои ангажименти и ги хвърляше на кметовете и нито веднъж в бюджетите тези нови задължения не бяха гарантирани с пари. Хвърляха се на местната власт и се казваше: оправяйте се. Сега тук не се прехвърлят нови задължения на местната власт, напротив, облекчават се от някои задължения, но има увеличение на финансирането в изравнителната субсидия, в капиталовите разходи. Има едно нормализиране на отношенията централна власт – местна власт. Дано да стане тенденция. И последно, може да Ви изглежда, че това е процедурен въпрос, но не, той също е много същностен въпрос от управлението на една държава – начинът, по който е направен бюджетът. Обръщам Ви внимание: капиталовите разходи, които се увеличават почти два пъти, са разписани в бюджета. Те не са оставени да бъдат излишък, който накрая на годината под формата на два-три милиарда да замине като ПМС-та, без парламентът да се произнесе. Не е просто процедурно това нещо, това е същностно, защото тук в тази зала, в Народното събрание, се прави политиката на България, включително и финансовата. И неслучайно миналата година, пък и сега, това правителство показваме отношение към парламента. Като искаме актуализация, идваме тук, не я правим с ПМС-та. Като искаме бюджетът за 2021 г. да се прилага и първите три месеца на 2022 г., идваме пред Вас. Идваме всеки път, когато имате нужда, да бъдем тук, да обясняваме – това също е коренна разлика от досегашния начин на правене на политика. Да се знае и да има ред в държавата коя институция за какво отговаря и никоя да не си превишава правата, а взаимно да се контролират и да се възвърне институционалността в България. Разбираме, че за да се развиват всички политики, най-важното е да се развива икономиката. Няма да продължавам дълго за сектора, който представлявам, икономиката и индустрията – чухте от господин Димитров добри данни. Ако направим това, което сме заложили в бюджета като политики, три неща са важни, за да се развива една икономика: инвестиции, които сме заложили в двоен размер повече; потребление, което очакваме да се повиши с повишаването на доходите на хората; и износ, за което сме заложили стимули в бюджета. Ако всичко това направим, ние изразяваме дори по-оптимистична прогноза – растежът може да стане и повече от 4,8%. Разбира се, трябва да свършим много работа. На финала искам да призова да подкрепите този бюджет, защото той има достойнства и те са: развита икономика чрез роля на държавата в нея, социална държава в помощ на народа, а обединено двете, бих казала, първа крачка към реална борба с демографската катастрофа на България, което трябва да ни е приоритет номер едно на всички без оглед на цветовете и на партиите, които представляваме. Благодаря Ви, че ме изслушахте. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря, госпожо Нинова. За изказване давам думата от името на „Движение за права и свободи“, след това Драгомир Стойнев. Така вече всички парламентарни групи ще са имали по две изказвания. След това съм записал Красимир Вълчев, Владислав Панев и Ивайло Шотев – в тази поредност.
Уважаеми господин Председател, уважаеми вицепремиери, уважаеми министри! Днес от парламентарната група на „Движение за права и свободи“ сме длъжни да изкажем нашите опасения и да предупредим, че така предложеният бюджет не може да ни изведе от бушуващите кризи, и считаме, че тези параметри по бюджета ще ги задълбочат. Управляващото мнозинство нарече този бюджет инвестиционен и най-социалния бюджет. Ние от „Движение за права и свободи“ го характеризираме като предизборен бюджет, проинфлационен бюджет, бюджет на политическата лъжа, бюджет на продължаваме подмяната, или продължава бюджетът на джипката, защото считаме, че бюджетът е предизборен. Макроикономическата прогноза не е обоснована. Растежът от 4,8% е най-висок спрямо всички институции, които го прогнозират: БНБ, Европейската комисия – дори днес Европейската комисия понижи прогнозата с 0,2% надолу, и Международният валутен фонд. Странно е, че най-висок растеж е предвиден за 2022 г., а именно 4,8%, а следващите години, когато трябва да се видят резултатите от управлението на коалицията, той намалява. Най-вероятно правителството е с къса визия за управление и смята още тази година да хвърли бялата кърпа. Бюджетът е проинфлационен. Предвижда се висок дефицит, особено на начислена основа от 5,5% от брутния вътрешен продукт. Твърде вероятно е да бъде и повече, като дефицитът на начислена основа се запазва над 3% през 2023 г. и 2024 г. Особено внимание обръщаме на оценката на Фискалния съвет. Според тях бюджетът не е съобразен с европейските правила, излишно се раздуват разходите, без да се вижда техният ефект. Има риск от големи дефицити в бъдеще и още по-голямо увеличение на дълга. Дефицитът на касова основа е в размер на 5,9 млрд. лв., или 4,1% от брутния вътрешен продукт. Това е чисто счетоводен резултат. Ако към него добавим 2,9 млрд. лв. от миналата година, реално тази година разходите ще надхвърлят приходите с 8,9 млрд. лв., или 6,2% от брутния вътрешен продукт. Това е много сериозен фискален стимул, и то в година с прогнозиран рекорден икономически растеж. Това ще увеличи допълнително инфлацията, като нашите предположения са, че може да достигне до 10%. Разходите са в размер на 63 милиарда, или 44% от брутния вътрешен продукт, но това е без тези 3 милиарда от миналата година. Като ги прибавим към тази година и ги извадим от миналата, се получават разходи от 66 млрд. лв., или 46% от брутния вътрешен продукт. Подобно раздуване на разходите без видими ефекти е сериозен риск в средносрочен план. Тези разходи се крепят на инфлационни приходи. Когато инфлацията намалее, приходите ще спаднат, но много трудно могат да бъдат ограничени разходите. Рискът е да получим огромни дефицити в бъдеще и още по-висок дълг. В Комисията по бюджет и финанси имахме няколко въпроса и бяхме поискали няколко справки, на които не получихме отговор. Искам да ги повторя и да ги задам оттук. Защо капиталовите разходи не са детайлно разписани? Така са непрозрачни и са подвластни на недобрите практики на близкото минало, в които те се използваха за буфер, за намаляване на дефицита или се прехвърляха за следващи години. Изпратете ни тази подробна справка за планираните капиталови разходи. Каква е проектната Ви готовност за тези 8 млрд. лв. и какви са очакваните ефекти от тяхното изразходване? Отново ли плащанията по тях ще са концентрирани през месец декември? В унисон с предложените от нас промени в Закона за публичните финанси сте посочили свенливо малка част от разходите в централния бюджет. Защо не са посочени всички разходи? Изпратете ни детайлна справка за централния бюджет, включително ако част от средствата засега фигурират като резерв. Защо мислим, че това е бюджетът на джипката? Това е поради чл. 87 по начина, по който е разписан: „Условията, редът и критериите за предоставяне на допълнителни трансфери от централния бюджет по бюджетите на общините за капиталови разходи и разходи за текущи ремонти на обекти на техническата и социалната инфраструктура се определя с акт на Министерския съвет по предложение на министъра на регионалното развитие и благоустройството и на министъра на финансите.“ Колко средства са предвидени по този чл. 87? Кога ще ги предоставите на общините, защото всяко забавяне, например чуваме за актуализацията през месец юли, рискува проектите да не могат да започнат през настоящата година? Няма никаква промяна. Продължава подмяната с новия модел на джипката. Защо считаме, че този бюджет е на политическа лъжа? Най вероятно се учите от бившия премиер, който казваше, че най добре се лъже след лов и преди избори. Ще цитирам Асен Василев – вицепремиера: в предизборната кампания на въпрос, зададен към него „Със заеми ли ще строите тунели, магистрали и мостове?“, той отговаря: „Не, 8 млрд. лв. на година се харчат не по предназначение, значи на година може да построим 40 моста или две магистрали от София до Варна“. А сега при приемането на бюджета представители на Министерския съвет ни заявяват, че значителна част от външния дълг е предвидена именно за инвестиции. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]]
Времето изтече, господин Байрам.
Бюджетът за 2022 г. е най-голямата политическа лъжа за годината. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря. Има ли реплики към това изказване? Не виждам. Давам думата за изказване на Драгомир Стойнев. [[Народният представител Искрен Митев тръгва към трибуната.]] За реплика ли, господин Митев? Не. Добре. Заповядайте, господин Стойнев.
Благодаря. Благодаря Ви, господин Председател. Уважаема госпожо Вицепремиер, уважаеми дами и господа народни представители! Смятам, че е съвсем нормално опозицията да критикува бюджета, странно би било, ако опозицията харесва бюджета. Разбирам и колегите либерали, разбирам и колегите отдясно, но в крайна сметка времето, когато се стягаха коланите и се затягаха и това беше неолибералната теория, че когато затегнеш колана, изведнъж ще живееш по-добре. Просто това време отмина и бе опровергано от съвременната икономическа теория. В България разходите били 46% и виждате ли, това било много голям проблем и ще увеличим инфлацията. Просто не е така, защото в Европа средно разходите са около 50 и над 50%, тоест това не е довод за инфлация. Доводът за инфлация е това, че ние сме малка, отворена икономика, енергоносителите са главната причина за инфлацията както в България, така и в цяла Европа и разбира се, нека да не забравяме и това, което направи Европейската централна банка с печатането на средства именно за възстановяването на икономиките. Така че в момента е времето да се инвестира и затова има тази програма, силно се надявам, че Вие не я отричате – NextGenerationEU, която наистина подпомага след ковид кризата държавите да се възстановят и да тръгнат по пътя на икономическия растеж. Ние от левицата няма как да не сме доволни от бюджет, в който се удвояват капиталовите разходи. Бюджет, който ще осигури безплатни детски градини и ясли за българските деца, нещо повече – ще има и 70 милиона допълнителни за изграждане на нови детски градини. С 30% се увеличават капиталовите инвестиции и в общините, нещо, което наистина отдавна не е правено, и считам, че всички в тази зала го приветстваме. Ваучерите от 80 лв. стават на 200 лв. и с тях могат да се плащат комунални услуги. Увеличаването на минималната работна заплата е правилно и надали има някой в тази зала, който да е против това да се увеличи минималната работна заплата. Нещо повече, има и 315 млн. лв. за увеличаване на заплати на педагогическите специалисти. Темата максимален осигурителен доход – уж има някакво напрежение, но в крайна сметка ние вляво имаме добра коалиционна култура и когато сме казали, че подкрепяме дадени политики, базирани на споразумение, няма как да извиваме ръце и между първо и второ четене да прокарваме някакви изменения. Тоест ние сме коректен, сигурен партньор, това е правилна стъпка в тази посока, защото, ако хората искат да получават по-високи пенсии, те трябва и да се осигуряват на по-високи заплати. Нали така?! Не е нормално един човек, който… осигурителната тежест, колкото по-голяма заплата да имаш, тя да намалява, а пък този, на който му е малка заплатата, той да има най-високата осигурителна тежест. Тоест тук имаме една справедливост, която трябва наистина да намери своето място и разбира се, тези хора, които се осигуряват повече, те ще получават и по-високи заплати. Тоест спорът считам, че е излишен, но в крайна сметка всеки има право. Ковид мерките за домакинствата остават на 818 млн. лв., ковид мерки в подкрепа на бизнеса 853 млн. лв., ковид мерки в подкрепа на органите на държавното управление виждам 600 млн. лв. Тоест считам, че бюджетът е наистина правилен и е необходимият бюджет. Дали той е реформаторски, тъй като имаше и такива критики, колеги, в крайна сметка това е първият бюджет на това правителство. Ние не можем да очакваме от първия ден, от първата минута, от два месеца работа, изведнъж да започнат големите реформи. Виждам, че те ще дойдат с времето си. Има и няколко неща обаче, които леко ме притесняват, и някой ги засегна – в дългосрочната прогноза, тъй като виждаме, че брутообразуването на основен капитал за 2022 г., за 2023 г. се увеличава и за 2024 г. рязко спада. Това, разбира се, причината е Планът за възстановяване и устойчивост, може би идеята да се стимулират чрез този план и вътрешните инвестиции, но такъв голям спад на мен лично ми се вижда прекомерен. И разбира се, това, което също ме притеснява, това е дефицитът ни в търговския баланс, че наистина има рязко увеличаване на вноса. Тоест с тези инвестиции трябва да помислим все пак да не стимулираме чуждите икономики, за да внасяме продуктите. Какво е решението? Както и някои казаха от колегите в залата, ние наистина трябва да събудим тези приблизително 115 млрд. лв., които спят буквално в банките, които са необходими именно да излязат и да стимулират икономиката, да стимулират и капиталовия пазар, така че наистина страната да намери вътрешно финансиране, а не толкова ние да очакваме отвън. Така че за първи бюджет на това правителство считам, че наистина по-добър надали можеше да бъде изготвен за двата месеца, които минаха. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Стойнев. Има ли реплики? Не виждам. Преминаваме към следващото изказване на Красимир Вълчев. Заповядайте, господин Вълчев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Този бюджет наистина, както и всеки един бюджет, има разлики спрямо предходните. Има обаче една голяма разлика, за която като че ли досега не говорихме достатъчно, и това е инфлацията. Предходните години инфлацията варираше между 1 и 4%, сега имаме всички основания да считаме, че тя ще бъде двуцифрено число. Днес Европейската комисия актуализира прогнозата си. Инфлацията е най-силният данък – повсеместен. Вземаш 10% от всичко, всичко ти поскъпва с 10%, министърът на финансите събира 10% повече, заплатите в бюджетния сектор намаляват с 10%, институциите плащат 10% повече за стоките и услугите, които потребяват. И това е основната характеристика на този бюджет. Инфлацията е привнесена, но само отчасти. Поне 3% от инфлацията се дължи на… и това е разликата с европейската инфлация, се дължи на закъснелите мерки да компенсираме бизнеса. Закъснели, недостатъчни, това е „добавката Асен Василев“. Той се запъна да компенсира бизнеса и високите цени на енергоносителите проникнаха в крайните цени. Оттук нататък ние започваме от минус 10%. Този бюджет започва от минус 10% и всички увеличения, за които говорите, които изброи госпожа Нинова, че това, че бил социален. Защо, след като има толкова социални увеличения, социалните разходи падат? Поради една причина – отново инфлацията. 10% се увеличават социалните разходи, но всички те ще бъдат изядени от инфлацията. Няма политика по доходите. [[Реплика от „Продължаваме Промяната.“]] Къде е политиката по доходите? Политиката по доходите е минус 10%. Само за учителите. Къде е за военнослужещите, къде е за полицаите, къде е за общинските служители? Ако е за хората, то сигурно е за онези хора и семейства, които можем да изброим по списък – ние ги знаем кои са, които можем поименно да ги изброим, прощавайте. Нашето съмнение е, че Асен Василев харесва инфлацията. Харесва я, защото взема с едната ръка повече средства, с другата връща част от тях. Нещо повече, той заяви, че водената последователна през последните 25 години… и то го заяви символично на 4 февруари миналата седмица, 25 години политика на бюджетна стабилност е основният виновник. От друга страна, много икономисти му казват, че вредите от процикличната бюджетна политика, от експанзионистичната фискална политика под формата на инфлация могат да надвишат ползите от експанзионистичната фискална политика. [[Заместник министър-председателят Асен Василев влиза в пленарната зала.]] Но той това може и да го е чул, пак казвам, на него му харесва, от една страна, с едната ръка да взема 10 единици, с другата връща пет, всички са доволни и отчитаме, че има повишена събираемост. Скоро ще излязат данните за физическите обеми на облаганите с акциз акцизни стоки, ще се види, че няма повишена събираемост, ще се види, че няма спестени 8 млрд. лв. от течове. Ако имаше, не можахте ли толкова да отделите 20 милиона на БАН и 100 милиона на висшите училища? Това ли Ви е отношението към хората и към човешкия капитал? Не знам как го разбирате, но пак казвам, това е бюджетът на инфлационния данък. Имаме един голям повсеместен данък. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Има ли реплики? Не виждам. Заповядайте за изказване, господин Министър.
Благодаря за това изказване, господин Вълчев. В частта, която чух извън залата и в залата, искам да адресирам директно две неща. Първо, Вие най-вероятно знаете, че едно от първите неща, които парламентът направи, беше да сложи мораториум на цените на електроенергията за битови потребители по Ваше предложение, между другото. Едно от последващите неща, които направи, мисля, че във втората си седмица на работа, беше да разпредели допълнителните приходи, които се очакваха в рамките на бюджет 2021, така че да подсигури средства точно за компенсация на бизнеса за електроенергията, след което Министерският съвет прие постановление и паралелно с това изпрати нотификация до Брюксел. Така че никой не се е запъвал, никой не се е бавил, нотификацията за Брюксел дойде и във февруарските сметки са отразени компенсациите и за декември, и за януари. Що се отнася до това дали има инфлационен данък, или няма инфлационен данък. Средногодишната инфлация за миналата година е под 3%. Инфлацията в края на година е 6,6 спрямо декември по последни отчетни данни. Но ако гледаме приходите в хазната, инфлационния данък, да, има го, има го всяка година, миналата година той е бил около 3%, тази година очакваме да бъде малко по-висок – между 5 и 6%. Ако погледнем ръстовете на социалните плащания, те значително изпреварват тези проценти. Така че това, което в крайна сметка уязвимите групи и хората, които имат нужда от тези плащания, получават, е изпреварващо инфлацията, и то значително изпреварващо инфлацията. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Министър. Сега реплика на кого? Съжалявам. Заповядайте за реплика. Процедурата си е процедура. На господин Вълчев реплика.
Господин Вълчев, искам да попитам как ще се отрази инфлацията на общините? Благодаря.
Това беше въпрос повече, но нищо. Днес сме по-лежерни по отношение на Правилника. Заповядайте, господин Вълчев.
Ако има втора реплика, да, разбира се.
Не видях аз, защото... Заповядайте за втора реплика. Трета има ли? Добре, господин Ангов, след това сте Вие. Заповядайте, господин Михнев.
Много е важно от най-високата трибуна... Благодаря Ви, господин Председател. Много е важно от най-високата трибуна на България да не се всява страх. Никой никъде не прогнозира двуцифрена инфлация. Чухте прогнозата за инфлация на Министерския съвет. Мисля, че тези 10 пункта и 10% са дошли от някъде другаде, но няма да спекулирам откъде. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Михнев. Господин Ангов, Вие имате третата реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми вицепремиер Василев, уважаеми колеги! Уважаеми господин Вълчев, кратка реплика по темата с бюджета на БАН и бюджета за наука в университетите. Както добре знаете, беше поискана програма или план как средствата, които бихме искали да предоставим за наука, ще бъдат използвани и какви резултати ще получат. И вместо резултати получаваме пресконференции. Благодаря.
Благодаря, господин Ангов. Имате думата за дуплика, господин Вълчев.
Благодаря. Тук в кулоарите на парламента ни оставят да четем и вестник „Аз-Буки“, и чета прессъобщение на Министерството на образованието: „Преценихме, че заради голямата инфлация в рамките на вече фиксирания бюджет е необходимо да повишим с 30% допълнителните разходи за строително-монтажни дейности на едно училище и детска градина.“ Тоест актуализират с 30% стойностите, които изначално са заложени в Плана за възстановяване и устойчивост. Казано с други думи, ще построят или ще ремонтират 30% по-малко училища. Вие наистина ли вярвате, че инфлацията е 2,6% или че инфлацията е 5%, или че е 6%? Бизнесът прекратява договори, инфлацията спъва икономически проекти. Тя е средногодишно може би по-ниска, защото високите стойности на инфлацията започнаха от средата на миналата година. Вие закъсняхте с компенсациите, още тогава закъсняхте. А сега решихте да не са по-висок процент, което накара бизнеса в крайна сметка да ги отразява в крайните цени. Това е Вашият персонален принос над привнесената инфлация. Ще видим до края на годината, както казаха и колегите от „Движение за права и свободи“, моите съмнения и моите думи, че на Вас инфлацията Ви харесва, остават, защото тя е най-добрият инструмент на един министър – взема повече, преразпределя, хвали се, че събира повече средства, но всъщност, ако наложим върху данъчните модели, ще видим, че няма повишена събираемост, че има само една пропаганда, само една заблуда. Минус 10% е политиката по доходите, откакто е дошла промяната. Както „Теленор“ ни казаха: „Промяната ще бъде налична във Вашата сметка.“ [[Реплики.]] Добре, както един мобилен оператор ни писа: „Промяната ще бъде налична в месечната Ви сметка.“ БАН и висшите училища последните четири години имаха между 65 и 70% номинален ръст на субсидиите при кумулативно 8,5 инфлация за периода 2017 – 2021 г. Тоест реално са имали 60% ръст. Сега започват от отрицателен номинален ръст. Това е различното между този бюджет и предходните бюджети. Тогава, когато говорихме за увеличение, имаше увеличение. Сега, когато говорим за увеличение, говорим от 10% нагоре. Всичко оттам нататък е намаление или частична компенсация. Общините няма как да са по-добре, тъй като също са обезкървени, няма да могат да задържат общинските служители. Това не е оптимизация, а осакатяване. Има голяма разлика между оптимизация и осакатяване. Повишените капиталови субсидии ще отидат за по-високата стойност на строително-ремонтните дейности. Благодаря.
Благодаря, господин Вълчев. Думата има господин Панев.
Уважаеми господин Вицепремиер, господин Председател, колеги! Ние, естествено, ще подкрепим бюджета, защото той отговаря на коалиционното споразумение. За разлика от БСП все пак обаче искаме да изкажем известни опасения от размера на дефицита и на държавните разходи. Господин Гечев говори за страни от Западна Европа с дефицити от 10 – 11% от брутния вътрешен продукт. За нас това не е посоката, за нас посоката е по-скоро да се придържаме към тези 3% от маастрихтските критерии, които са важни, не само за да отговаряме на критериите за еврозоната, но и за нашата си финансова стабилност. Да, тревожа се от данните от Европа днес за повишената инфлация, която се очаква в еврозоната и въобще в Европейския съюз. Тя е много вероятно да бъде и над данните, които днес са записани, така че това го възприемам като сериозен риск. Все пак отчитам като плюс за бюджета това, че има поне два сериозни буфера в него. Единият е приходите от ДДС. Ако инфлацията бъде по-висока, не дай си боже, но все пак, както очаквам, вероятно приходите от ДДС ще бъдат преизпълнени. И другите са капиталовите разходи, където пък, ако няма достатъчно ефективни проекти, по-добре е едни пари да бъдат спестени, отколкото, знаете, че неефективно вложените капиталови разходи, независимо дали идват от пари от Европа, или от нашия си български бюджет, всъщност могат да окажат и отрицателна роля вместо положителна, тоест да избодем очи, вместо да украсим вежди, или как беше изразът? Така че, естествено, подкрепяме бюджета, но имаме своите опасения и естествено, те ще бъдат изразени и при дебатите по отношение на актуализацията след края на първото полугодие. Благодаря.
Благодаря, господин Панев. Реплики има ли? Не виждам. Давам думата на господин Шотев. Да кажа междувременно оставащото време на групите. „Продължаваме Промяната“ 20 минути, ГЕРБ-СДС 1,49; БСП 3,23; „Демократична България“ 1,26, тоест приближаваме края.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги народни представители. Бюджет 2022 е различен от всички други правени през последните 20 години. Първо, поради факта, че през предходната година се проведоха три избора за парламент и доскоро страната ни нямаше работещо правителство. Второ, което е още по-важно, бюджет 2022 се конструира в условията на безпрецедентна икономическа, енергийна, социална и здравна криза. Това, естествено, засяга всички отрасли на икономиката както в България, така и в целия свят. Предложеният от коалиционното правителство бюджет фокусира в себе си надеждите на цялото българско общество. Както можете да видите, в него достатъчно средства са предвидени едновременно за подкрепата на частния бизнес в тези тежки времена, както и в помощ на всички уязвими групи. За да се ускори развитието на икономиката обаче, ни трябва повече ресурс и повече инвестиции. В предложения в националното събрание бюджет са заложени инвестиции в човешкия капитал, в инфраструктурни проекти и в подкрепа към гражданите. Позволете ми да се спра съвсем накратко на няколко числа, които са заложени в бюджет 2022. В тази изключително тежка за България и света година ние прогнозираме, че икономическият ръст ще е 4,8%, което е най-големият икономически ръст за последните 12 години. Този икономически растеж, естествено, ще доведе до намаление на безработицата от 5 до 5,5%. 2 млрд. лв. повече за пенсии, общините ще получат 666 повече, от които 67 за инвестиции. Минималният размер на фискалния резерв също е предвиден да остане непроменен спрямо заложения за 2021 г. в размер на 4,5 млрд. Без съмнение мерките, които предлагаме в бюджет 2022, целят повишаване на икономическия растеж. Те обаче ще бъдат съпроводени с драстична промяна в бизнес климата. Това включва: блокиране на корупцията, независима съдебна система, законова стабилност, премахване на административните пречки и проактивна политика за привличане на чужди инвестиции. Уважаеми колеги, надявам се на конструктивни дебати за бюджет 2022. Нормално е парламентарната опозиция да има бележки, да има критики. Аз съм убеден, че в крайна сметка по един или по друг начин нашите предложения ще бъдат отразени по време на дебатите. Това е така, защото всички ние имаме разбирането, че трябва да отговорим на тежките предизвикателства, пред които е изправена Родината ни, и да защитим националния интерес. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Шотев. Има ли реплики? Не виждам. Думата има господин Петър Кънев.
Уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги! Ще се опитам в рамките на 3 минути, които ми остават, да се спра на някои много по-, бих казал, дребни камъчета в обувката на българския бизнес, както един колега ги наричаше, защото, когато господин министърът говореше за инвестиционния климат – в този климат влизат не само големите проблеми, макрорамката, борбата с корупцията на макрониво – влизат и всички онези дребни неща, които касаят българския бизнес. Колегата Гечев, Стойнев се спряха на някои проблеми на макроикономиката. Аз не съм макроикономист. Искам да припомня едно великолепно изказване на, Бог да я прости, бившия министър на финансите Христина Вучева, която казваше, че „всеки има право на собствено мнение, но никой няма право на собствени факти“. Мисля, че при това управление, при това правителство всички ние имаме право вече на собствено мнение и можем да го изкажем спокойно. Няма да се спирам въобще на числата, които се коментираха. Да, прави впечатление, че имаме почти двоен ръст на инвестиции, прави впечатление, че социалната компонента на бюджета е изключително силна, което нас като депутати от „БСП за България“ ни кара да подкрепим, естествено, изключително силно този бюджет. Няколко думи за философията на бюджета. Ако си спомняте, ще Ви върна назад през 2009 г. – за постната пица на Симеон Дянков. Ако трябва да бъдем точни, днешната пица е доста по-мазничка, с дебела плънка, с доста шунка и френско сирене. Тоест бюджетът е много по-различен и това е съвсем нова философия. Всъщност зад тази алегория с пиците стои философията на новите бюджети – бюджетите на инвестиции, бюджетите на харчене. Аз винаги съм повтарял преди години, че за мен бюджетният дефицит и външният дълг никога не са били свещена крава и по тази линия аз мисля, че подходът и философията Ви е правилна. Искам, между другото, да Ви поздравя. За първи път виждам такова чудо – министър на финансите да си оттегли предложения между първо и второ четене в Преходните и заключителните разпоредби. Защото аз имам не един път случай – отидеш на посещение в предприятие или завод и ти казват: „Ние Вашите закони започваме да ги четем отзад напред, от Преходните и заключителните разпоредби.“ Много малко, само няколко думи буквално, за темата „Микропредприятия“ – изключително тежък проблем, защото в момента в България има по последни данни 383 хиляди предприятия, в които работят 1,7 човека, тоест под двама. Това обикновено е семейният бизнес, който е изключително натоварен с всички регулации, обрасъл е с какво ли не. Понеже гледам, че времето изтича, много накратко ще кажа няколко думи по това какво коментирахме по време на коалиционните преговори и което според мен Вие не бива да го забравяте. Патентният данък. Изключително важна тема. Моля Ви, мислете по това! Ускорена амортизация – сгради. Няма как при новите видове строителство, при новото модерно строителство 25 години да амортизираш. Такса смет. Тази година няма общински избори. Дайте да видим какво правим. Винаги всяко едно правителство, дойдат ли общинските избори, приключва с темата. Даже не коментирам само и ГЕРБ, и преди беше така. To doing business. Знаете, че в класациите сме навсякъде след 100-тно място по присъединяване на бизнеса към елмрежите или по строителните разрешения. 100% амортизация за софтуер, компютри и всички дигитални. Наредбата за командировките. Дайте това нещо да го решим. Излагаме се навсякъде, където ходим. Това е във Вашите ръце, не е нужен парламент въобще. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Административната реформа. Тази тема я дъвчем толкова години! Данък уикенд. Благодаря Ви за това, облагането на лихвите е правилно, тъй като то вече какво да облагаш – те са отрицателни. По необлагаемия минимум мисля, че трябва да свърнем отново на темата „Обама", по която преди години коментирахме този модел.
Времето, господин Кънев.
Свършвам, само едно изречение. Прагът на ДДС вече го коментирахме. Между другото, само още един детайл. Преценете внимателно баланса между грантови схеми и финансови инструменти. Мисля, че отивате в малко по-друга посока. И, второто – не дигитализирайте само, съкращавайте цели документи и изисквания към бизнеса. Последно искам само да Ви върна към храбрия войник Швейк, който беше казал за службата си в Австро-унгарската армия: „Тя е изключително тежка, но в замяна на това е продължителна.“ Пожелавам Ви го. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря, господин Кънев. Има ли реплики? Заповядайте за реплика, господин Митев.
Уважаеми господин Председател! Уважаеми господин Кънев, съгласявам се с повечето неща, които казахте, без едно. Това не е бюджет на инвестиции и харчене, а бюджет на инвестиции и растеж! [[Викове от „ГЕРБ-СДС“: „Браво! Бравооо!“]]
Благодаря, господин Митев. Заповядайте, господин Кънев – за да се поправите може би.
Нищо няма да поправям. Искрен, понеже седи на моя ред и така възрастово показва някакво уважение, реши да ми даде още три минути – няма да ми стигнат, така че благодаря Ви още един път. Успех! [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]]
Приключихме с репликите и с дупликите на това изказване. Има ли други изказвания? [[Реплики.]] Заповядайте – „Продължаваме Промяната“ има много време. Пак да кажем: ГЕРБ-СДС – 1,49 минути; ДБ – 1,26.
Последно, моля Ви – все пак обещахме, че ще кажем защо бюджет 2022 е бюджет на растежа на доходите. Нали така, господин Председателстващ и уважаеми колеги? Обявихме така заради амбициозната инвестиционна програма от 8,2 млрд. евро. Вицепремиерът Асен Василев каза ясно, че е време да сложим край на тази консервативна инвестиционна политика, която ни остави на дъното по доходи в Европейския съюз. Ще го преведа още по-ясно. Българите продължаваме да сме най-бедната страна в Европа. Защо? Защото хората имат ниски доходи. Не само че страната ни не успя да осъществи догонващо развитие на Европейския съюз – нещо, което е нормално в икономиката, ами и затвърждаваме позицията си на последно място по доходи. Ще си позволя да направя едно сравнение с Румъния, защото е нормално да се съревноваваме с държавите от нашата черга. В последните пет години – от 2016 г., доходите на румънците са пораснали със 77%, а на българите само с 41%. Иначе казано, румънците забогатяват по-бързо от българите. Защо? Може би имат по-голям растеж на икономиката и на брутния вътрешен продукт? Не, растежът на брутния вътрешен продукт в цяла Европа е еднакъв. Може би румънците инвестират повече от нас? Не, държавният им бюджет е 36% от БВП-то им, нашият държавен бюджет е около 45% от БВП-то ни. Защо тогава румънците богатеят по-бързо? Къде са парите в последните 12 години, господа преждеуправляващи? Ще си позволя да отговоря! Ето ги парите! [[Показва детска количка.]] В джипкатааа! Да не кажат сега, че сме млади и неопитни и си играем с колички, нали – те по-млади от нас влезнаха в парламента. [[Оживление. Вдига количката.]] Ето ги парите! Ето ги високите доходи, ето ги построените магистрали. Ето тук така, в сакове са били раздадени, в чекмеджета, проиграни на партии белот. Това са парите. Ето го икономическият растеж на България в последните 10 години, раздаден през обществени поръчки на олигарси, които после връщат еди-къде си. А хората работят на минимална работна заплата, защото нямат друг избор, защото няма частна инициатива, защото няма достатъчно чужди инвестиции. Край на джипката. Ето, прибирам я в джоба! [[Силен шум и реплики в залата.]] Бюджет 2022 е краят на джип-ка-та! Край!
Господин Михнев, разбрахме за тази джипка. Давайте нататък.
Аз затова я прибрах. [[Шум и реплики.]] Аз затова я прибрах! Това е стартът на това България да инвестира в себе си, в пътища, които наистина се строят, а не парите да се плащат предварително и да потъват в сакове, в образование, което не оставя образованието на последни места по всички показатели за грамотност, в инвестиции в нашия капацитет, които ще върнат чуждите инвестиции от под 1 милиард до над 10 милиарда. [[Шум и реплики.]] Господин Председателстващ, може ли малко ред в залата? [[Смях от ИТН, оживление.]]
Вие предизвикахте залата, след това искате ред!
Как няма да я предизвикам? Как няма да я предизвикам, като оплаквачките на джипката не млъкват! Инфлация, дълг. Колеги, нашият дълг е най-ниският в Европейския съюз. Казахме Ви: той е по-нисък от този, който самите Вие предвиждахте във Вашата средносрочна прогноза. Имало инфлация, имало нужда от актуализация! Не, актуализацията не е заради инфлацията. Тя е, защото постоянно надсъбираме приходи, ние не знаем колко пари ще надсъберем, като включим всички тези контролни механизми. [[Силен шум и реплики от ГЕРБ-СДС, викове: „Браво, браво!“ и единични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Пляскайте, пляскайте! Благодаря Ви! Как няма да има актуализация? На тази актуализация ще се съберем и ще решим как да инвестираме допълнителните приходи. Тогава можем да си говорим за инфлация, дълг, растеж и така нататък, уважаеми колеги от групата на оплаквачки–ГЕРБ. Промяната с този бюджет дойде! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН, „БСП за България“. Народни представители от ВЪЗРАЖДАНЕ искат думата.]]
Благодаря, господин Михнев. Сега, един момент! Вие какво искате? [[Реплики от народния представител Петър Петров.]] Нямате възможност за начина на водене, тъй като нямате време. [[Шум и реплики.]] Има ли реплики към това изказване? Теоретично ГЕРБ-СДС и ДБ могат да вземат. [[Шум и реплики.]] Моля за спокойствие. Моля за спокойствие! Реплики? Не виждам. [[Реплики.]] ДПС нямат време, така че няма как да стане това нещо. Цялото време на повечето групи е изчерпано. Други изказвания има ли? Заповядайте за изказване, господин Симеонов.
Благодаря Ви. Господин Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Моето изказване ще бъде много кратко. Искам да успокои емоциите и искам да се обърна към философията на този бюджет, затова ще започна с нещо, което по времето, когато Ви слушах, се опитах да конструирам. Едно от основните противоречия в икономиката се състои в непрекъснатото нарастване на потребностите и ограничените ресурси за тяхното задоволяване. В този смисъл във всяка задача има дадено, има и търсене, като търсенето е винаги в някаква лимитирана реалност. Този бюджет показва, че предложеното към Вас е разработено в детайли, че даденото се познава и търсените резултати ще бъдат постигнати. До момента част от говорителите – господин Байрам, заяви, че всъщност нямало заложени в този бюджет очаквани ефекти, тоест реални ефекти. Всъщност ние не можем да заложим в един бюджет реални ефекти, ние можем да заложим в един бюджет очаквани ефекти. Господин Ганев ни обяви, че всъщност в този бюджет няма никакви показатели на някаква реформа. Ами, господин Ганев, ето това са нещата, които ние с господин Костадинов изслушахме на Комисията по образованието и наука. Тук става въпрос за безплатни детски градини, за безплатни детски ясли. Тук става въпрос за мисъл за демографията на България. Става въпрос за изключителна социална политика. Тук става въпрос за мисъл с едни 100 млн. лв., насочени към развитието на нашия потенциал от гледна точка на предучилищно и училищно образование, свързано със заниманията по интереси. В този смисъл смея да твърдя, че това е бюджет, който трябва да бъде подкрепен, защото той е балансиран и защото той действително ще доведе до ръст, до инвестиции и до благоденствие в нашата родина. Благодаря.
Благодаря, господин Симеонов. Реплика? Има ли реплики към господин Симеонов? Няма. Томислав Дончев – заповядайте, имате минута и 50 секунди останало време на групата.
Господин Председател, извинявам се, че не Ви нося превозно средство. [[Смях от ГЕРБ-СДС.]] Господин Вицепремиер, уважаеми колеги! Чух да определят този бюджет като най-щедрия. Вярно ли е? Само че щедростта е благо, когато става дума за благотворителност. Когато става дума за публични средства, е малко спорно, защото, преди държавата да даде, тя взема – бърка в джобовете на хората, и в по-големите, и в по-малките джобчета. Чух, че това било бюджет на промяната. Вярно ли е? Няма как да не е вярно! За първи път с този бюджет се къса една благоразумна политика, която се води над 20 години. Това бил бюджет на растежа. Безспорно е така. Никой не спори, че и дефицитът, и дългът растат. Това бил бюджет на инвестициите. Да, има предвидена огромна капиталова програма, само че не е ясно какво и кога ще бъде инвестирано в нея. Чух обаче да наричат този бюджет „авантюра“. Така ли е? Не е така. Авантюра е, когато рискуваш за своя сметка, а когато рискуваш за сметка на другите, това не е авантюра, това е нещо друго. Най-големият проблем обаче е друг. Аз не виждам в този бюджет фокус, не виждам цел, не виждам политики. А когато нямаш цел, повече от всичко не е цел. Това е липса на цел! Стана дума, беше един бивш финансов министър, употреби една недобра аналогия, че бюджетът му бил малка постна пица, обаче в кутията имало пица. Аз не бих използвал такава аналогия, но ако трябваше да използвам такава аналогия по отношение на този бюджет, бих казал, че това е голяма мазна кутия от пица, в която няма пица. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Реплики към господин Дончев? Няма. Заповядайте, господин Василев, да направите изказване.
Господин Дончев, нямах намерение да се изказвам, но последното Ви изречение ме провокира. Има пица за всички. Няма пица за крадците. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Василев. Изказване – Венеция Ангова.
Може ли за процедура?
Нямате време за процедура. [[Реплики.]] Да, и тя влиза във времето на групата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги! Аз в обобщение искам да кажа три неща: Първото е, че не може да правим едно и също нещо и да очакваме различен резултат. Второто е, че колкото и да повтаряме дадено нещо, то няма да стане истина, ако не е истина. Третото е, уважаеми граждани, пазете се от полуистините на опозицията, защото може да сте попаднали на грешната половина. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, госпожо Ангова. Има ли реплики към Венеция Ангова? Няма. Други изказвания? Няма. Прекратявам дискусията. Преминаваме към гласуване, първо, на Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. с включен Проект на Висшия съдебен съвет по чл. 1 и чл. 2, неподкрепен от Комисията по бюджет и финанси. Александра Милчева?
Против.
Александър Ракшиев?
Против.
Георги Стамов?
Против.
Димитър Гочев?
Против.
Петър Чобанов?
Въздържал се.
Светлин Стоянов?
Против.
Стефан Шилев?
Против.
Гласували в залата 220 народни представители и онлайн 7 – общо 227: гласовете за са 1 в залата, против 149 в залата и 6 онлайн – общо 155, въздържали се 70 народни представители в залата и 1 онлайн – 71 общо. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на Законопроекта за държавния бюджет на Република България за 2022 г. със становище на Министерския съвет по чл. 1 и чл. 2, подкрепен от Комисията по бюджет и финанси. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
Против.
Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев?
Против.
Гласували в залата 221 народни представители и онлайн 7 – общо 228: гласовете за 124 и 5 онлайн – общо 129, гласовете против са 97 в залата и 2 онлайн – общо 99, въздържали се няма. Предложението е прието. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] За обяснение на отрицателен вот – Александър Иванов, Христо Гаджев и Мустафа Карадайъ.
Уважаеми господин Председател, господин Вицепремиер, уважаеми колеги! Законът за държавния бюджет е основният Закон, при който функционира държавата за дадената година, включително взаимоотношенията с гражданите, с общините и с бизнеса. Самият сигнал, че тази година държавата ще има три бюджета, е лош към бизнеса, към гражданите, към общините. Като десен човек и политик гласувах „против“, защото вярвам, че държавата трябва да има малка преразпределителна роля. Колеги, Вие точно с този бюджет направихте обратното. При златен стандарт до 40% от преразпределение от държавата през държавния бюджет от брутния вътрешен продукт, Вие го правите над 43 за тази и за следващите години. Ляв бюджет, леви идеи, леви мерки. Някой би казал левашки бюджет. Аз не бих използвал този епитет, защото все пак по бюджета са работили много експерти и специалисти в държавния апарат. Но се запознах с постъпилите становища по държавния бюджет, колеги. Пропуснах да се информирам от Гугъл за държавния бюджет, за което се извинявам, но в становищата пише: проинфлационен, без визия, без цели, предизборен – това казват голямата част от становищата. Бюджетът, който приехте днес, колеги, не е реформистки, а илюзионистки. Не сте визионери, нито пионери, а илюзионисти. Подклаждахте илюзията, че докато се харчат 10 млрд. лв. по не най функционален начин, има пари за всичко – за инвестиции, за вдигане на доходите. Обаче, абракадабра – парите не ги намерихте. И докато продължава илюзията, колеги, Вие теглите още нови 20 млрд. лв., 20 млрд. лв.! Да, продължавайки Вашия фокус. В момента, колеги, наляхте бензин в инфлационния пожар. Между другото, днес дизелът по бензиностанциите е три лева. Честита промяна! Влошихте всички финансови показатели на държавата, всички наши възможности за присъединяване към еврозоната, което, колеги, означава отдалечаване на България от страните на богатите. Вие го направихте! [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Излъгахте пенсионерите, защото преди една година с минималната пенсия…
Времето, господин Иванов.
….пенсионерите можеха да си закупят 300 хляба, а сега 180. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Христо Гаджев.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Министерският съвет си тръгна. Гласувах „против“, защото този бюджет, първо, не решава проблемите. Второ, това е бюджет на прикритието. Този бюджет прикрива впрочем провала на служебните правителства на Румен Радев. В инвестиционните проекти това, за което Вие се хвалите, от планирани 6,1 милиарда, или 4,8% от БВП, за 2021 г. са изпълнени 3,8 милиарда, или 2,9%. Така близо 2,9 милиарда вие прехвърляте от миналата година за тази и това е Вашата инвестиционна програма. Така се появяват парите. Това е видно, между другото, и в разходите за отбрана. Под гръмкия анонс за повече капиталови разходи – номинално може и да изглежда така, но реално капиталовите разходи са дори по-малко, отколкото миналата година. Разликата впрочем идва точно от това – от прехвърляне на неусвоени средства от миналата година в тази. Няма никаква политика на доходите в този бюджет. Ясно трябва да се каже от тази трибуна, че правителството на Кирил Петков няма да вдига заплатите на военнослужещите нито тази година, нито следваща, нито през 2024 г. Така военнослужещите реално ще обеднеят и това по никакъв начин, ама по никакъв, няма да повиши атрактивността на военната служба. Също така бяха рекламирани 77 млн. лв. за справяне с недокомплекта в армията. Но такива пари в бюджета на Министерството няма – липсват. Няма такъв текст, няма такива пари в Закона за държавния бюджет. Ако има такива, те са на разположение на министъра на финансите в един специален параграф в централния бюджет, но там не са предвидени за това. Или, ако министърът на отбраната иска да назначи дори и един войник, трябва да получи разрешение от министъра на финансите. Извинявайте, но по този начин Асен Василев държи оставката на Стефан Янев в джоба си, защото, ако иска да реализира някаква политика, той може да го спре и по този начин на него няма да му остане никакъв вариант, освен да си подаде оставката. Но тези вътрешноправителствени интриги, които Вие си причинявате, няма да доведат Българската армия до нищо добро. Уважаеми колеги, това е бюджет на илюзиите, който ще се разпадне като къща от карти, а Вие продължавайте да си играете с детски колички – явно това можете! [[Бурни ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Трето обяснение на отрицателен вот има от Мустафа Карадайъ.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Гласувах против бюджет 2022 г., защото той няма да реши, дори и няма да постави началото на решаване на основните проблеми на хората и бизнеса, като обедняване, загуба на конкурентоспособност. Точно обратното – ще увеличи инфлацията, дълга и проблемите пред бизнеса. Начинът на съставянето на бюджета и неговото изпълнение продължава да е по герберски непрозрачно, по модела на джипката. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Впрочем в народния фолклор вече се говори и за разликата с предишните бюджети. Предишните са били на малкия семеен бизнес, а този – за големия семеен бизнес на кръга. [[Реплики и смях от ГЕРБ-СДС.]] Имаме вече официален документ за лъжите на промяната – бюджет 2022. Благодаря Ви за вниманието. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, с това изчерпахме обясненията на отрицателен вот. [[Реплики.]] По начина на водене? Много се натрупаха тук процедури по начина на водене. Господин Ангов.
За съжаление, господин Председател, допускате от тази трибуна да бъдат изказвани лъжи без никакви санкции към тези, които лъжат. [[Шум и реплики.]] ГЕРБ днес казаха може би едно конкретно нещо и това беше цената на дизела. [[Шум и реплики.]] Цената на дизела днес е 2,59. Не всички карат скъпи коли, които се нуждаят от скъп дизел. Така че моля, господин Председател, когато се изговарят лъжи, да прекъсвате колегите, които изказват лъжи. [[Шум и реплики.]]
Господин Ангов, аз не мога по съдържанието на всички изказвания да правя забележка. Признавам, че нямам представа от цената на дизела, а не съм и длъжен. Да чуем Вашата процедура – заповядайте, господин Петров. Моля процедурите да са към мен.
Уважаеми господин Председател, обръщам се към Вас, в случая към Вашите заместници, защото преди малко не Вие водехте, по начина на водене. Уважаеми господин Председател, днес бях впечатлен от речта, която изнесохте по случай първото встъпително заседание на Учредителното събрание, и считам, че би следвало всички да си вземем пример от нея, защото все пак днешният ден е свят за българския парламентаризъм. Аз лично винаги съм адмирирал Вашата толерантност към изказванията на всички народни представители. И лично смятам, че един такъв начин на водене помага – един по-освободен, според мен, не искам да ангажирам никой с мнението си. Но искам да Ви помоля Вас и Вашите заместници, ако може все пак да накарате колегите лично днес да не правят такива изявления, да се показват детски колички с някакъв подигравателен уклон или директни евентуално подигравки, не за друго, а защото, ако се заровим в докладите на същото това Учредително събрание, което е проведено, в протоколите, водени от началото от Тодор Икономов, архимандрит Константин, надали ще намерим там данни, че тогавашните наши предци са вадели дори и умалени модели на талиги, на каруци и така нататък. Просто днешният ден е важен за българския парламентаризъм. Това ми е просто молбата към Вас и малко по-конкретно към Вашите заместници, казах защо. Благодаря Ви, господин Председател. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Петров. Не се сещам за конкретния случай, но взимам принципна бележка от Вашата процедура
Уважаеми господин Председател, към Вас по начина на водене. След днешния дебат видяхме, че реално опозицията до голяма степен не разбира числата в бюджета и ще Ви помоля просто да предоставите…
Аз трябваше да коригирам по време на изказването ли?
…по един калкулатор за следващия път. Благодаря. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС, възгласи: „Еее!“]]
Колеги, процедурата по начина на водене е към мен, не по същество един срещу друг! Отнася се и за управляващи, и за опозиция. [[Народният представител Любомир Каримански иска думата за процедура.]] Разбира се, господин Каримански – за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! Процедурата не е към председателя, не е към така нажежените страсти, по-скоро аз искам да направя процедура въз основа на чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Предлагам да се върнем към бюджета и срокът за подаване на предложения между първо и второ гласуване да бъде пет дни. Благодаря Ви.
Заповядайте за обратно становище, господин Цонев.
Много Ви благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! Това е бюджет и никога аз не помня в последните 25 години някой да е съкращавал срок между първо и второ четене. Това е отговорността на цялото Народно събрание, на всеки народен представител, ако щете, да прецени, ако щете, да се види с кметовете по места, с избиратели, за да се направят достатъчно адекватни предложения за изменение. Нека се отнасяме сериозно – два, три или пет дни нищо не променят. И тук не става въпрос, примерно, че ние не сме готови с предложенията, въпросът е абсолютно принципен. Да не се отнасяме към бюджета както не подобава! Благодаря Ви.
Благодаря, господин Цонев. Преминаваме към гласуване на предложението на Любомир Каримански. Колегите онлайн. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
Против.
Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев?
Против.
Прекратявам гласуването. Гласували 207 народни представители в залата и 7 онлайн – общо 214, за 103 в залата и 5 онлайн – общо 108, против 92 в залата и 2 онлайн – общо 94, въздържали се 12. Предложението не е прието. [[Реплика от „Има такъв народ“: „Прегласуване!“]] Прегласуване. Колегите онлайн. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
Против.
Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев?
За.
Прекратявам гласуването. Гласували 216 гласували народни представители в залата и 7 онлайн – общо 223, за 116 в залата и 5 онлайн – общо 121, против 94 в залата и 2 онлайн – общо 96, въздържали се 6. Предложението е прието. С това изчерпахме точка първа от дневния ред за днес. Преминаваме към следващата точка: ЗАКОНОПРОЕКТИ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА МЕРКИТЕ И ДЕЙСТВИЯТА ПО ВРЕМЕ НА ИЗВЪНРЕДНОТО ПОЛОЖЕНИЕ, ОБЯВЕНО С РЕШЕНИЕ НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ОТ 13 МАРТ 2020 Г., И ЗА ПРЕОДОЛЯВАНЕ НА ПОСЛЕДИЦИТЕ. По Законопроекта има постъпили доклади от Комисията по туризъм – водеща, и от Комисията по бюджет и финанси. Първо една процедура по начина на водене от Христо Гаджев и след това ще помоля представител на Комисията по туризъм да ни запознае с Доклада. Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател! Изцяло по начина на водене е процедурата, горе-долу по дебатите в последните два дни, включително и днешния ден. Искам да Ви напомня, че по чл. 59, ал. 1 Вие имате възможност да определяте време, в което министрите да се изказват, когато взимат думата, било то по точка от дневния ред или не. Имахме подобни казуси с обстоятелствени министри, които е хубаво по някакъв начин да се рамкират, за да не се нарушава дебатът, който се случва в залата. Казвам го оттук напред да го имате предвид. Второто нещо, което ми направи впечатление, е, че няколко пъти, когато имаше поискана процедура по начина на водене, Вие карахте народния представител, който я е поискал, да Ви обясни от място защо иска процедурата. Сега, без да влизам в тълкуване на думата обяснение, самият текст на чл. 54, ал. 1: „Народният представител има право на лично обяснение до две минути, след като в изказване на пленарно заседание е засегнат лично и поименно.“ Идеята на самата процедура е той да обясни защо е засегнат, а не Вие да преценявате, докато той Ви обяснява от място. По този начин, първо, се нарушава дебатът, който се случва от трибуната. Второ, не е редно този диалог да се случва от Вашето място със залата. И затова Ви моля, когато има хора, които са заявили своето лично обяснение, искат да обяснят с какво са засегнати, да им давате тази възможност. Не е коректно Вие да преценявате дали те са наистина засегнати или не! Това е идеята на личното обяснение. Благодаря.
Благодаря, господин Гаджев. Относно времето за изказване на министрите, така е, принципно сте прав, може да определи председателят време, в което да се изкажат министрите. Но пък, от друга страна, да им определя веднъж те да си седнат, след това да поискат думата втори път, пак за тяхно изказване… Дали ще го направят в едно, две отделни, знаете, че имат право да вземат думата по всяко време, така че разликата в крайна сметка… Само може да се накъса, а не и по същество наистина да бъде ограничено времето. Относно личното обяснение – това се случва, когато за мен има съмнение дали наистина са налице предпоставките по Правилника, за да бъде дадено лично обяснение. Това е. [[Реплика от народния представител Христо Гаджев.]] Е, да, може да се засяга на всяко нещо, но в крайна сметка… Това по личното обяснение. Доклад от Комисията по туризъм – заповядайте, госпожо Апостолова.
Уважаеми колеги! „ДОКЛАД за първо гласуване относно законопроекти за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците: № 47-102-01-6, внесен от Министерския съвет на 6 декември 2021 г., и № 47-154-01-5, внесен от Николина Ангелкова и Десислава Атанасова на 17 декември 2021 г. Комисията по туризъм на свое заседание, проведено на 27 януари 2022 г., разгледа и обсъди на първо гласуване два законопроекта за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците: Законопроект, № 47-102-01-6, внесен от Министерския съвет. Законопроект, № 47-154-01-5, внесен от Николина Ангелкова и Десислава Атанасова. На заседанието присъстваха от Министерството на туризма: госпожа Ирена Георгиева – заместник-министър, и госпожа Мая Никовска – директор на дирекция „Туристическа политика“. Мотивите на Законопроекта бяха представени от госпожа Ирена Георгиева. Тя посочи, че с предложеното изменение се възстановява разпоредбата на чл. 26, ал. 1 от Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците – преди отмяната от последното допълнение в „Държавен вестник“ (бр. 67 от 2021 г.) . По този начин ще се възстанови нормативната база, въз основа на която е нотифицирана Схема SA.58050, а именно „Държавна помощ за туроператори, които използват въздушни превозвачи с валиден оперативен лиценз за изпълнение на чартърни полети до Република България с цел туризъм“ (SA.58050 (2020/N) , одобрена от Комисията с Решение С (2020) 5207 от 24 юли 2020 г. От Министерството на туризма изтъкнаха, че след консултации с всички заинтересовани страни през октомври 2021 г. е взето решение схемата с измененото изискване за използване на български въздушни превозвачи с валиден оперативен лиценз да не бъде прилагана. Европейската комисия е информирана, че се предвижда внасяне на предложение от Министерския съвет в Четиридесет и седмото народно събрание на законодателна промяна, която да отмени текста на чл. 26, ал. 1, обнародван на 16 септември 2021 г., и да възстанови текста на мярката преди последното изменение. Също така при удължаване на Временната рамка Схемата за помощ SA.58050 ще бъде удължена чрез групова нотификация. Министерството на туризма е информирало Еврокомисията, че Схемата в настоящия изменен вариант е предложена от Комисията по икономическа политика, иновации и туризъм към Четиридесет и шестото народно събрание и Министерството на туризма не е било информирано за предвидените промени в Закона за държавния бюджет на Република България за 2021 г. до официалното гласуване на Народното събрание за приемането му. С извършените по-рано промени, които са довели до спиране на мярката, е била добавена думата „български“ пред „въздушни превозвачи с валиден оперативен лиценз за изпълнение на чартърни и редовни полети до Република България с цел туризъм“, обстоятелство, което се оценява от Европейската комисия като дискриминационен текст спрямо останалите авиопревозвачи. В същото време е било допуснато до помощта за една и съща седалка да кандидатстват едновременно туроператори и авиопревозвачи. От Министерството на туризма потвърдиха, че след консултации с всички заинтересовани страни през октомври 2021 г. е взето решение Схемата с измененото изискване за използване на български въздушни превозвачи с валиден оперативен лиценз да не бъде прилагана. Комисията е информирана, че се предвижда внасяне на предложение от Министерския съвет в Четиридесет и седмото народно събрание на законодателна промяна, която да отмени текста на чл. 26, ал. 1, обнародван на 16 септември 2021 г., и да възстанови текста на мярката преди последното изменение. Също така при удължаване на временната рамка Схемата за помощ SA.58050 ще бъде удължена чрез групова нотификация. С изменението на нормата се цели чрез държавната помощ по чл. 26 от Законопроекта да се продължи със задна дата, тоест предвидено е обратно действие на закона от 16 септември 2021г., без прекъсване подпомагането на туроператори, които през периода от 1 юни 2021 до 31 декември 2021 г. са предоставяли туристически пакети на потребители с крайна дестинация България. Целта на схемата, популярна като „35 евро на седалка“, е и да бъдат смекчени социално-икономическите последици за туристическия сектор от пандемията от COVID-19, като се осигури възможността на получателите на държавната помощ да се възстановят от кризата и да стабилизират ликвидността си. Госпожа Георгиева изтъкна, че в Законопроекта е предложено допълнение в § 2, свързано с възможността за прилагане на ваксини срещу COVID-19 на посочените в разпоредбата групи лица и през 2022 г. То представлява ефективна мярка, съобразена с политиката за насърчаване на ваксинирането. С приемане на предложението ще се гарантира и по-нататъшната защита на очертания контингент лица в борбата срещу COVID-19. От името на вносителите по Законопроект, № 47-154-01-5 от 17 декември 2021 г., измененията в него представи госпожа Николина Ангелкова. Тя отбеляза, че туристическият сектор не само търпи загуби, но е изправен на ръба на оцеляването и няма време за повече грешни решения, а договарянето на чартърните програми от ключовите за България пазари е от огромно значение за възстановяването на българския туризъм. С направеното предложение се връща текстът на разпоредбата преди направеното изменение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците. При обсъждането на двата законопроекта се установиха следните разлики: срокът на действие на мярката в Законопроекта на Министерския съвет е две години и се цели да се продължи със задна дата, за да се избегне прекъсване на подпомагането на туроператори, които през периода от 1 юни 2021 до 31 декември 2021 г. са предоставяли туристически пакети на потребители с крайна дестинация България, докато народният представител Николина Ангелкова и народният представител Десислава Атанасова предлагат този срок да е от влизането в сила на закона и да продължи три години след отмяна на извънредното положение. Също така в Законопроект, № 47-154-01-5 от 17 декември 2021 г., внесен от народните представители Ангелкова и Атанасова, липсва регламентация за удължаване и през 2022 г. на срока за прилагане на ваксини срещу COVID-19 на очертаните в разпоредбата групи лица. Участие в разискванията по двата законопроекта взеха народните представители: Илин Димитров, Николина Ангелкова, Ивайло Христов, Красен Кралев, Димитър Ташев, Георги Свиленски и Васил Зашкев. След проведената дискусия двата законопроекта бяха подложени на гласуване: - по Законопроект, № 47-154-01-5, внесен от Николина Ангелкова и Десислава Атанасова на 17 декември 2021 г., резултатът беше 3 „за“, 1 „против“ и 10 „въздържал се“. Комисията не подкрепя предложението. - по Законопроект, № 47-102-01-6, внесен от Министерския съвет на 6 декември 2021 г., резултатът беше 10 „за“, 3 „против“ и 1 „въздържал се“. Комисията подкрепя предложението. Въз основа на представените законопроекти и с оглед на проведените гласувания Комисията по туризъм предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект, № 47-102-01-6, внесен от Министерския съвет на 6 декември 2021 г.“
Благодаря, госпожо Апостолова. И докладът от Комисията по бюджет и финанси ще бъде представен в резюме, предполагам от господин Каримански. Заповядайте.
Господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., № 47-102-01-6, внесен от Министерския съвет на 6 декември 2021 г., и Законопроект за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., № 47-154-01-5, внесен от народния представител Николина Ангелкова и народния представител Десислава Атанасова на 17 декември 2021 г. На заседание, проведено на 27 януари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочените законопроекти. На заседанието присъстваха: от Министерството на туризма – госпожа Ирена Георгиева – заместник-министър, и госпожа Мая Никовска – директор на дирекция „Туристическа политика“. Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., № 47-102-01-6, беше представен от госпожа Ирена Георгиева – заместник-министър. С предложеното изменение се цели да се възстанови разпоредбата на чл. 26, ал.1 от Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., преди промяната от последното допълнение в „Държавен вестник“, бр. 77 от 2021 г. По този начин ще се възстанови нормативната база, въз основа на която е нотифицирана Схема SA.58050, а именно: „Държавната помощ за туроператори, които използват въздушни превозвачи с валиден оперативен лиценз за изпълнение на чартърни полети до Република България с цел туризъм“, одобрена от Комисията с Решение С (2020) 5207 от 24 юли 2020 г. С изменението на нормата се очаква чрез държавната помощ по чл. 26 от Законопроекта да се продължи подпомагането на туроператори, които са предоставяли туристически пакети на потребители с краен пункт на пристигане територията на Република България. Освен туроператори, чартирали полети, от мярката могат да се възползват и тези от тях, които са използвали места в редовни полети или полети на нискотарифни авиопревозвачи, за да доведат туристи в България. Предложеното допълнение в § 2 от Проекта на закон, свързано с възможността за прилагане на ваксини срещу COVID-19 на очертаните в разпоредбата групи лица, представлява ефективна мярка, съобразена с политиката за насърчаване на ваксинирането. Предвид наличието на достатъчно количества ваксини в страната за поставяне на трета бустерна доза от напълно ваксиниралите се лица, както и наличието на лица от посочените групи, които все още не са приключили своята пълна ваксинация, възможността всички те да получат ваксина срещу COVID-19 през 2022 г. не следва да бъде преустановена поради изтичане на календарната 2021 г. Тази мярка не налага допълнителен бюджет. Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., № 47-154-01-5, беше представен от госпожа Николина Ангелкова. Предложеният законопроект е идентичен с този, внесен от Министерския съвет. С направеното предложение се връща текстът на разпоредбата преди направеното последно изменение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците. Предишната норма е приета през май месец 2020 г. като мярка, която да подпомага туристическия сектор за справяне с последиците от ковид кризата. Ключово е същата да продължи да функционира със старата редакция, като се заличат думите „български“ пред „въздушни превозвачи“ в текста на сега действащия чл. 26, ал. 1 от Закона. Според вносителя на Законопроекта чрез промяната на разпоредбата ще се избегне нарушаването на изискванията за свободната конкуренция на вътрешния европейски пазар, както и дискриминационното отношение по отношение на въздушните превозвачи, които оперират на свободния европейски пазар. Предложено е тази изключително важна за туристическия сектор мярка да се ползва три години след отмяна на извънредното положение и да подпомогне възстановяването на сектора, което съгласно Световната организация по туризъм се очаква през 2023 – 2024 г. В хода на дискусията председателят на Комисията по бюджет и финанси изрази становище, че трябва да бъде приложена предварителна оценка на въздействието към Законопроекта, внесен от Министерския съвет, както и анализ „разходи-ползи“ към Законопроекта, внесен от народния представител Николина Ангелкова и народния представител Десислава Атанасова, за да се знае ефектът от прилагането на тази мярка. Госпожа Ирена Георгиева отговори, че в документите, които са внесени в Министерския съвет, не е прилагана оценка на въздействието, позовавайки се на § 1а, т. 4 на Закона за нормативните актове, тъй като това е проект, свързан с предотвратяване и ликвидиране на последиците от форсмажорни обстоятелства. За следващото заседание Министерството на туризма пое ангажимент да предостави анализ на ситуацията с количествени параметри, за да стане ясна важността на тази мярка. Това, което следва да се отбележи, е, че спадът на туристическите посещения за 2020 г. спрямо 2019 г. е около 80%. Според Министерството на туризма субсидията са я получили 507 полета за общо 58 246 туристи и 26 туроператора. В случай че мярката се приложи до края на 2022 г., това ще бъде стимулиращо за този сектор на икономиката, като средствата за нея в бюджета, които са около 12–13 млн. лв., са предвидени. Господин Цончо Ганев заяви, че според него текстът на Законопроекта, внесен от Министерския съвет, трябва да се прецизира, като се запише, че мярката е приложима „за не по-малко от 70 места“ и субсидията за самолетите да е за редовните полети. Второто му предложение се отнася до това да се предвиди мярката да се прилага и за туристопотока с автобусни превози. Господин Любомир Каримански заяви, че повдигнатият въпрос за автобусните фирми се отнася за друга мярка, а госпожа Николина Ангелкова уточни, че ако разширим обхвата на мярката извън одобрената от Европейската комисия, рискуваме нова нотификация. От Министерството на туризма коментираха, че е много трудно да се засече броят на туристите с автобус, може да се мисли в тази посока, но ако предлаганата със Законопроекта мярка не се приеме, това ще е сериозен удар за имиджа на страната ни. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 1. По Законопроект за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., № 47-102-01-6, внесен от Министерския съвет на 6 декември 2021 г., 14 гласа „за“, без „против“ и 1 глас „въздържал се“. 2. По Законопроект за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., № 47-154-01-5, внесен от народния представител Николина Ангелкова и народния представител Десислава Атанасова на 17 декември 2021 г., 6 гласа „за“, без „против“ и 8 гласа „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., № 47-102-01-6, внесен от Министерския съвет на 6 декември 2021 г.“ Благодаря Ви. Извинявам се за бързото четене.
Благодаря Ви, господин Каримански. Откривам дискусия по двата законопроекта. За изказване – Николина Ангелкова. За становище от вносител ли искате? Добре, заповядайте за становище от вносител.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Както в представянето на двата доклада в Комисията по туризъм и в Комисията по бюджет и финанси стана ясно, че внесеният от нас Законопроект е свързан с това да поправим една грешка, която предишното Народно събрание – Четиридесет и шестото, допусна, когато благодарение на внесена лобистка поправка в два часа през нощта при актуализацията на бюджета тогава мярката беше променена и всъщност на практика блокира нейното изпълнение. Същата бе приета май месец 2020 г., за да може да отговори на предизвикателствата, свързани с ковид кризата, и да подпомогне най-засегнатия бранш, а именно туризма. Това, което прави впечатление, е, че и двата законопроекта – и на Министерския съвет, и моят законопроект и на госпожа Атанасова, са идентични. Винаги в предишните парламенти, когато има идентични законопроекти с идентични норми, защото разликата в моя законопроект е предложението същата мярка да действа три години след извънредното положение, а не две, тъй като съгласно абсолютно всички прогнози – и на Световната организация по туризъм, и на Световния съвет по пътувания и туризъм, се очаква секторът да започне да се възстановява 2023 – 2024 г. и тази мярка е ключова, за да се възстанови туристопотокът към страната. Очаквах на първо гласуване да бъдат подкрепени и двата законопроекта, защото те са идентични, но разбира се, се видя желанието на всяка цена да се отхвърлят проектите на опозицията, независимо че касаят едно и също нещо. Туризмът е един от най-засегнатите сектори в българската икономика вследствие на пандемията и се радвам, че днес най-накрая стигнахме до гледането на този законопроект, за да може мярката да започне да се изпълнява и за да може полетите, които международните туроператори са реализирали през 2021 г., да им бъдат възстановени средствата, които те са предвидили с тази мярка. Защото това освен всичко друго касае имиджа на България като държава, на която може да се има доверие в това, което казва, и за да може да се планира от международните туроператори – тези, които избират България за своя туристическа дестинация. Много е важно, тъй като днес първата точка беше свързана и с приемането на първо четене на Закона за държавния бюджет, и ние ще направим такова предложение – да бъдат увеличени средствата за тази мярка, тъй като в момента предвидените са 25 милиона. Господин Каримански искаше някакъв анализ на разходи и ползи, но аз съвсем накратко ще нахвърлям за сведение едни числа. 2019 г. беше рекордна за българския туризъм. Пожелавам и на сегашното управление да достигне тези нива, но за това са необходими освен ясна политическа програма и средства. За 2019 г. имахме 9 млн. и 300 хил. чуждестранни туристи и 27 милиона реализирани нощувки. И колкото и представители на „Продължаваме Промяната“ да се опитват да неглижират тези резултати, те не са просто паднали от небето, а са плод на много усилия и работа на целия екип. Всъщност с тези 25 милиона, които апропо са прехвърлени в бюджета от тези, които правителството на Бойко Борисов отпусна – 51 милиона за тази мярка. Един самолет, който се използва, извинявайте, за чартърни полети, има средно 180 места, могат, ако кажем, че сто процента има запълняемост, да стигнат за 714 хил. и 286 седалки или толкова пътници. Да кажем, че има 20% запълняемост, всъщност ако е сто процента, се равнява на 3968 полета, а при 80% запълняемост – 3174 полета. За сведение се връщам към 2019 г., летищата Варна и Бургас са реализирали 35 хиляди полета, 80% от тях са били чартърни полети с цел туризъм. Всъщност това се равнява на около почти 4 милиона пътници – туристи, при 80% запълняемост, което, ако всички използват тази мярка, е 140 милиона. Това, което държавата отпуска, ако ние искаме да достигнем нивата от 2019 г., е изключително малко на фона на заявките, че туризмът е приоритет. Надявам се, когато направим това предложение между първо и второ четене за бюджета, същото да бъде прието. Също така мярката и редакцията, която сме предложили, както правилно господин Каримански отбеляза в своя доклад, в редакцията, която се получи от Четиридесет и шестото народно събрание, води до дискриминационни условия за всички превозвачи, които оперират на единния европейски пазар, и нарушаване на принципа на конкурентоспособност. За да Ви покажем, че държим на сектор „Туризъм“ и за нас е важно какво се случва там, подкрепихме предложения законопроект на Министерския съвет за тази промяна. Независимо дали е внесен от Министерския съвет, за нас е важно какво се случва в сектора и тази мярка отново да започне да се изпълнява максимално бързо. Летният сезон отдавна вече се планира от всички наши конкурентни дестинации. За да може и България да има тази възможност за по-голяма конкурентоспособност, е необходимо резервациите и процесът за резервации отдавна да е стартирал. Така че разчитам на Вашата подкрепа за тази мярка, за да може поне в тази посока туристическият сектор да бъде спокоен, независимо че той е неспокоен по отношение на това, че трябва да връща средства за оборотен капитал, за които вече е бил одобрен – за схемите към НАП говоря, бил е одобрен по условията за допустимост, класиран, с получени безвъзмездни средства за подкрепа и сега се иска да се възстановят заедно с лихвите, което е недопустимо. Мярката 60/40 или 80/20 за сектора е ключова, а виждаме, че в новия бюджет тя ще действа само до 30 юни. Изключително е важно действията към сектора и мерките да бъдат реални и да достигат до тях сега, не след един месец, не след два месеца. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Защото на думи – приключвам, всички казват много и всички твърдят, че подкрепят сектора, но в действителност това, което им е необходимо като мерки, реално не достига до тях. Благодаря.
Благодаря, госпожо Ангелкова. Откривам дискусията. Има ли желаещи за изказване? Илин Димитров, след това Ива Митева. Заповядайте, господин Димитров.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Аз подкрепям госпожа Ангелкова, тъй като наистина Законът е много важен и той е закъснял, тъй като тази мярка, дискриминационна, която, между другото, е много странно, че няма писмени следи как е минала. В нито една стенограма не намерих, не намерих и запис. Ако някой може да ми каже, виждам, че госпожа Митева е тук...
Ще Ви ги дам.
Много Ви благодаря, защото положихме четири дена усилия да търсим откъде е минало това и да видим кой го е внесъл. Ще се радвам, ако може да ни го разкажете. Но тя е много важна, тъй като спря един поток от обещани средства към туроператорите и ни направи партньор, който е ненадежден. Това е много, много лошо за един бизнес – да покажеш, че си ненадежден. Отстранявайки тази дискриминационна поправка „български“ пред „авиопревозвач“, това се възстановява. Сега, двата законопроекта са изключително идентични, като аз мисля, че и двата са добри. Нашето предложение – което Министерският съвет е входирал, за мен е по-гъвкаво и трябва да бъде подкрепено. Ние не отричаме, че трябва да се подпомогне по-дълго самият бизнес, но това е по един по-гъвкав начин. Можем да го правим година за година, осигурени са средствата и ако Европа разрешава, те ще бъдат плащани – не е проблем. Обещани са тези средства, Законът е с ретроактивно действие. Това означава, че те ще бъдат платени, когато са начислени, мярката ще бъде отворена и ще се кандидатства по нея. Аз благодаря отново на госпожа Ангелкова, която мина така по доста теми, не пропусна да ни клъвне тук-там, както обикновено прави, но въпреки всичко ние я подкрепяме, защото явно мислим заедно – и опозиция, и управляващи, за благото на туризма. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Димитров. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Има ли реплики към Илин Димитров? Няма реплики. Ива Митева е за изказване. Заповядайте, госпожо Митева.
Уважаеми колеги, мислех да не взимам думата, но за втори път днес госпожа Ангелкова ме предизвика. Вчера тя заяви, че благодарение на лобистка поправка, което, между другото, повтори и днес, в Четиридесет и шестото народно събрание на Ваш коалиционен партньор в момента се намираме в тази ситуация отново да променяме Закона, за да може най-пострадалият сектор в българската икономика, именно туризмът, да се възползва. Искам да попитам госпожа Ангелкова: кой е този коалиционен партньор, който е направил поправката? Защото аз разполагам с нейното писмено предложение от 3 септември 2021 г. – при актуализацията на бюджета, където в мотивите се казва: „Удължаването на срока на действие на мярката за 35 евро на седалка за туроператори, извършващи чартърни полети, на три години, след отмяна на извънредното положение, както и включването на български авиопревозвачи към тази мярка, ще подпомогне възстановяването на чуждестранния туристопоток към нашата страна.“ В предложението тя е записала: „Държавна субсидия в размер на 35 евро за всяка седалка от максималния пътнически капацитет на самолета за всеки полет, изпълнен с български въздушен превозвач.“ [[Ръкопляскания от ИТН и „Продължаваме Промяната“.]] Госпожо Ангелкова, кой е този коалиционен наш партньор, който е направил тази поправка? Подобна поправка има само Вашата и на господин Йордан Цонев, но той освен „туроператорите“ просто добавя „въздушен превозвач“. Тоест и авиопревозвачите да се ползват от тази възможност, но не и да е български. Така че когато излизате тук и отправяте такива обвинения – разполагам със стенограмата, между другото, и от дебата, и от Комисията, и залата – всичко насочва към Вас. Така че, много Ви моля, когато отивате да оправяте нещо, което Вие сама сте предизвикали, поне да бъдете искрена. Защото ние помним и Четиридесет и шестото народно събрание не беше далеч. Предвид обаче това, че наистина поправката е много важна, и предвид това, че е свързана с нотифицирана схема за държавна помощ и сме пред угрозата от наказателна процедура, предлагам днес, ако може и няма обструкции, да се премине и на второ гласуване на този законопроект, като имам само една поправка и се надявам цялата зала да ме подкрепи. [[Ръкопляскания от ИТН и „Продължаваме Промяната“.]] Тя е свързана с отпадане на годината „2021“, която е свързана с произвеждането на избори в условия на противоепидемични мерки, тъй като, предполагам, знаете всички, че има около 15 частични избори, насрочени на 27 февруари. В момента ЦИК няма как да въведе противоепидемичните мерки, свързани с изборния процес. Това смятам, че е много важно да се случи също днес. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН и „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, госпожо Митева. Реплики? Заповядайте, госпожо Ангелкова.
Госпожо Митева, абсолютно некоректно четете моето предложение. Аз български въздушни превозвачи не съм предлагала. Вие компилирахте…
Разполагам със стенограмата.
Аз също разполагам. А българският оперативен лиценз? Вие компилирахте абсолютно двете предложения в два часа през нощта – на господин Цонев и моето, и стана този буламач. Също ще Ви дам предложенията, които ние сме входирали, така че изобщо не ми приписвайте такава или онакава поправка. Това, което в момента е важно, е тази мярка отново да работи. Това, което се обсъждаше в Комисията по икономика, иновации и туризъм в Четиридесет и шестото народно събрание, е освен туроператорите да могат и авиопревозвачите да изпълняват тази мярка, след което се добави пред авиопревозвачите – не знам от кого, но не от мен, защото ще Ви дам нашето предложение на група, а не Вашето в стенограмата, което е включено… [[Реплика от народният представител Ива Митева.]] Да, говоря Ви писмено. Предложението, което ние сме входирали, сега ще Ви го дам, а не това, което Вие сте компилирали в Доклада. [[Реплика от народния представител Ива Митева.]] Ще Ви дам внесеното предложение, защото ние сме внасяли за български въздушен превозвач. Така че, много Ви моля, и тогава – на 16 септември, когато излезе и се публикува в „Държавен вестник“, също се чудихме откъде се е появила тази поправка. Не е от нас. Тази поправка не е от нас. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Колеги, да насочим фокуса на дискусията към настоящия законопроект, не към този от Четиридесет и шестото народно събрание. Господин Димитров, за втора реплика.
В шок съм, ужас и потрес. Никога не съм очаквал от Вас, която смятах, че с професионализъм ще измъкнем туризма, такова нещо. Пред мен държа този документ. [[Показва документ.]] Госпожо Ангелкова, направо се сривам в момента. [[Смях от ИТН и „Продължаваме Промяната“.]] Значи да говорим за лобизъм при Вас, никога. Концесии има ли тук записани, защото нямах време да го разгледам? Не. Вижте, това е много жалко, защото тази поправка спъна туризма. Може би е време да кажем тук от тази трибуна кой е вносителят, да го погледнем и бизнесът да си прецени. Благодаря на госпожа Митева, че ни показа този документ. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“ и ИТН.]]
Трета реплика има ли? Няма. Дуплика от госпожа Митева.
Не знам какво да кажа в тази дуплика. Аз наистина не исках да го предизвикваме този дебат, защото уважавам госпожа Ангелкова. Работила съм с нея в Четиридесет и четвъртия парламент точно по този текст, когато го създавахме и заедно го мислихме, но предложението е № 46 154 04 44 от 3 септември 2021 г., внесено в 10,59 ч., подписано от Николина Ангелкова, Десислава Атанасова, Росица Кирова. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН и „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, госпожо Митева. Други изказвания по настоящите законопроекти? Настимир Ананиев. [[Шум и реплики.]] Без подвиквания от място, моля!
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Разбираме, че трябва да се оправи една грешка. Тази грешка дали е лобизъм, дали не е, всеки сам да си прецени. Документите говорят кой е входирал това предложение. Много съм притеснен и за една друга грешка и тя пак е свързана с туризма. 2018 г. госпожа Ангелкова като министър на туризма поръчва едно много луксозно копие на една книжка за 60 лв. бройката с нейния лик вътре. Тази книжка в момента е в склада на Министерството на туризма.
Господин Ананиев, моля Ви!
Чудя се по какъв начин ще може да използваме това луксозно копие от 60 лв. бройката?! Всъщност какво да правим тези книжки? Може би госпожа Ангелкова ще дойде да ни обясни по какъв начин е използван публичният ресурс. Е, сега тя например за последните, ако не се лъжа, седем седмици е задала 300 въпроса към изпълнителната власт…
Господин Ананиев, моля Ви, не виждам това за 60-те лв. и от двата проекта.
Има свързано с туризма и с парите как се харчат.
Моля Ви се! Оставате на мен да се оправям с тази част.
Нали говорим за подпомагане на туризма, а парите за туризма се изхарчени за луксозни книжки, повтарям, 60 лв. бройката. В момента чакам – задал съм официален въпрос, само един, не са 300 като госпожа Ангелкова, задал съм въпрос и чакам да разбера колко бройки отлежават в този склад. Какво ще правим? Колко пари сме загубили за туризъм? Много интересно ми е да чуя мнението на госпожа Ангелкова по тази тема. Благодаря.
Колеги, това е първо гласуване на два законопроекта. Обсъждаме законопроектите в цялост. Моля Ви, това трябва да е фокусът на изказванията. Заповядайте за реплика, госпожо Ангелкова.
Господин Ананиев, защо не попитате министър Балтова от служебния кабинет на Вашия идеолог на правителството за какво са похарчени месец септември 2021 г. само за една седмица над 8 млн. лв. Може ли да попитате? [[Реплика от народния представител Настимир Ананиев.]] Не, не! Вие отговорете и попитайте за какво са похарчени само за една седмица над 8 млн. лв. и кой е купил книжки за над 1 млн. лв. Може ли да попитате, защото казвате, че аз задавам над 300 въпроса? В тях се съдържат отговорите, така че много Ви моля да не говорите неистини от тази трибуна. Попитайте за една седмица как се харчат в сектора, който има нужда от подкрепа, над 8 млн. лв. месец септември 2021 г. Попитайте!
Колеги, въпросите, които си разменяте, нямат нищо общо с двата законопроекта в цялост. Нищо общо! Може би има друга реплика към Настимир Ананиев от господин Димитров.
Господин Ананиев, моля Ви да се придържате към темата, а тя е, че 25 милиона трябва да платим за мярка, която е спряна след внасяне на предложение на госпожа Ангелкова. Това е темата в момента. Кой ги е спрял и как този закон да бъде приет на първо четене, дай боже, и на второ, все пак губим осем-девет месеца. Моля Ви, не разводнявайте нещата. Господин Председател, моля Ви, следете. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Трета реплика към Настимир Ананиев? Заповядайте, господин Ананиев, за дуплика.
Госпожо Ангелкова, казвате неистини. Има ли книжки от 60 лв. с Вашия лик в склада на Министерството на туризма? Има. [[Шум и реплики в „Продължаваме Промяната“ и ИТН.]] Сега ги броим колко са. Щом има, това е факт и е истина. Няма нищо неистина, което съм казал. Задали ли сте 300 въпроса към изпълнителната власт? Задали сте. Истина ли е? Нещо неистина? Даже чух и за Вашата закана, че ще побъркате администрацията, ще я задръстите с въпроси само да не работи за промяната. Да, виждаме – 300 въпроса сте задали, за да могат да отговарят. Ама поне като правите такива заявки, внимавайте в какъв кръг ги правите и ги задавате. Въпросът е друг, че когато задавате такива въпроси... Между другото, много сте активна, браво! Браво на Вас! Аз направих едно сравнение за 2020 г. за зададените въпроси от опозицията. Оказа се, че Георги Гьоков е шампион със 128 въпроса, а госпожа Ангелкова го отнесе като куцо пиле домат – с 300 за седем седмици. Той за цяла година – 128. Имайки предвид, че задавате тежки, числови въпроси, за да спирате администрацията. Разбира се, че искате да сте министър – лошо няма в това нещо, може би е хубаво, не знам, Вие ще кажете, ще излезете сега и ще кажете, но когато се харчи публичен ресурс за книжки с Вашия лик, вземете си ги вкъщи, върнете парите в хазната, за да приключим тази тема. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Госпожо Ангелкова, предполагам, че сте за лично обяснение. Вижте какво, тази процедура тук тотално няма нищо общо с разискването по законопроектите, които разглеждаме на първо гласуване. Заповядайте.
Господин Ананиев, Вие като какъв говорите от мое име и като какъв говорите неистини, че аз се заканвам – в кавички – на администрацията? Вие искате народните представители от опозицията очевидно да нямат никакви права. Ние спазваме нашите права да задаваме писмени въпроси, така както [[ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]] Правилникът повелява, а Вие като управляващи, визирам правителството, сте длъжни да ни отговорите. Имате нещо да криете ли с тези отговори? Има някакви смущаващи факти, които не искате да напишете, или изобщо не знаете какво да отговорите? Както началникът на Вашия премиер каза, ами проверете в Гугъл, като не знаете какво да отговорите, и очевидно все ще напишете нещо. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Господин Биков иска процедура по начина на водене. Заповядайте, господин Биков
Уважаеми господин Председател! Моята забележка е донякъде и до Вас, защото Вие направихте забележка и се опитахте да спрете това безумие тук, което се случва. За съжаление, не го направихте достатъчно настоятелно, за да гарантирате, че в този парламент все ще се води някакъв нормален дебат по някакви нормални въпроси. Сега тук чухме някакви смешки от доста елементарен стил. Нито чувство за хумор, нито някакъв сериозен интелектуален капацитет, който поне да разведри настроението. Очевидно трябва да минем и през това, за да стигнем до някакъв процес на развитие, но господин Ананиев е все пак от по-опитните депутати в парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ и би трябвало да задава поне той някакъв нормален тон в тази зала. Това, което се случва, не е добре, защото разрушава изцяло възможността за водене на някакъв сериозен разговор. Ако бяхте в опозиция, това със сигурност щеше да Ви бъде простено, защото не зависи чак толкова от Вас. Когато обаче това става от името на парламентарната група на най-голямата политическа сила и мандатоносител, това говори, че настоящото управление е крайно несериозно. Тук и в предишния дебат, който е достатъчно сериозен, за бюджета за тази година, се явяваха някакви хора, които се опитваха да правят някаква клоунада, при това крайно неуспешно. Аз съм завършил актьорско майсторство и знам кога нещо е хубаво и смешно. Това нито е смешно, нито е интелигентно. Това е жалко и аз се надявам оттук нататък поне до края на днешния ден да се държим малко по-сериозно. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Процедура – Георги Свиленски.
Благодаря, уважаеми господин Председател. Уважаеми колеги народни представители! Процедурата ми е с ясното съзнание, че е в пълно противоречие на Правилника. Молбата ми наистина е към всички народни представители да преустановим повече изказванията по тази тема и да преминем към гласуване, тъй като цяла седмица всички се обясняваме колко е важен този закон и как трябва да го приемем тази седмица, и сега правим точно обратното. Знам, пак казвам, че това, което правя, е в нарушение на Правилника, но молбата ми е, господин Председател, ако няма желания за изказване, да прекратите разискванията и да преминем към гласуване. Виждам, че има желание за подкрепа и за двата законопроекта. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Свиленски. В продължение на това, което казаха и Тома Биков, и Георги Свиленски, действително това са два законопроекта, които поне на теория се подкрепят и от управляващи, и от опозиция. Тук дебатът стигна ниско ниво, недопустимо за парламента. За изказване – Ивайло Христов беше записан. Заповядайте. Нямаме нормативно основание да прекратим дебатите, нито да подложим на гласуване подобно искане.
Подкрепям изцяло господин Свиленски в това, което каза. Законопроектите са абсолютно еднакви. Разликата е в годините, като ние на Комисия приехме срока с ясното съзнание, че винаги сме в състояние да удължим този срок след изтичането на срока 2022 г. Така че напълно се присъединявам и подкрепям господин Свиленски за прекратяване на дебатите. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Христов. Има ли реплики към Ивайло Христов? Няма. Има ли други изказвания? Няма. Прекратявам дебатите. Може би те можеха да минат и без част от изказванията и това нямаше да повлияе нито на парламентаризма, нито на висотата на дискусията. На първо място гласуваме Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание на 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците, внесен от народните представители Николина Ангелкова и Десислава Атанасова, неподкрепен от водещата Комисия по туризъм. Първо гласуване на Законопроекта, внесен от Николина Ангелкова и Десислава Атанасова. Колегите онлайн. Александра Милчева?
Против.
Александър Ракшиев?
Против.
Георги Стамов?
Против.
Димитър Гочев?
Против.
Петър Чобанов?
За.
Светлин Стоянов?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : Против.
И Стефан Шилев?
(ГЕРБ-СДС, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Гласували 177 народни представители в залата и 7 онлайн – общо 184: 55 гласа за в залата и 2 онлайн – общо 57, против 78 в залата и 5 онлайн – 83, въздържали се 44. Предложението не е прието. Преминаваме към гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание на 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците, внесен от Министерския съвет, подкрепен от водещата Комисия по туризъм – първо гласуване. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
За.
Светлин Стоянов?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Стефан Шилев? Гласували 178 народни представители в залата и 6 онлайн – общо 184: 177 гласа за в залата и 6 онлайн – 183, против няма, въздържал се 1. Предложението е прието. [[Ръкопляскания.]] Заповядайте, господин Димитров, за процедура.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Аз не разбрах в дебатите, понеже бяха разгорещени, дали някой предложи…
Никой нищо не предложи.
Ако няма предложение първо и второ четене да минат в един ден, правя това предложение. Извинявам се, ако вече е направено.
Има ли обратно становище? Няма. Преминаваме към гласуване на предложението на Илин Димитров второто гласуване на приетия на първо гласуване Законопроект да се случи в днешното заседание. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
И Стефан Шилев? Гласували 171 народни представители в залата и 5 онлайн – общо 176: 169 гласа за в залата и 5 онлайн – 174, против няма, въздържали се 2. Предложението е прието. Преминаваме към второ гласуване на току-що приетия на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание на 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците, № 47-102-01-6, внесен от Министерския съвет на 6 декември 2021 г. Заповядайте, госпожо Митева.
Уважаеми колеги, предвид че преминаваме към второ гласуване, предлагам няколко технически корекции в Законопроекта и един нов § 2, който го споменах преди малко, свързан с противоепидемичните мерки по време на изборния процес. В наименованието на Закона думите, които са в скобите, да отпаднат – заглавие, допълнение, държавни вестници – тези думи да отпаднат. Да се създаде нов § 2 със следното съдържание: „§ 2. В чл. 28 навсякъде думите „през 2021 г.“ се заличават.“ § 2 става § 3 и след думата „разпоредби“ се слага в текста преди т. 1, тоест става: „В § 21б, ал. 1 от Преходните и заключителните разпоредби в текста преди т. 1 след думите...“ и така нататък. Параграф 3 става § 4.
Госпожо Митева, само секунда. В заглавието отпада текстът в скобите.
В наименованието на Закона отпада текстът в скобите, първите – заглавие и така нататък, да.
Да. Създава се нов § 2 със следния текст: „В чл. 28 навсякъде думите „през 2021 г.“ се заличават“. Съществуващият § 2 става § 3 и след думата „разпоредби“ се добавя „в текста преди т. 1“.
Така.
И § 3 става § 4.
Да.
А какъв е аргументът?
Разпоредбите са абсолютно технически, с изключение на чл. 28, който Ви го обясних преди малко. Чл. 28 е свързан с въвеждане на противоепидемични мерки тогава, когато се произвеждат избори, тъй като там имаме по-особени правила. И с премахването на „2021 г.“, докато има извънредна епидемична обстановка, ще се прилагат тези разпоредби, тези изключения от Изборния кодекс, и ще могат да се въвеждат противоепидемични мерки, тъй като, казах, на 27 февруари има около 15 частични избора.
Благодаря. Дискусия по текстовете. Има ли желаещи за изказване? Може би председателят на Комисията по туризъм като водеща да изчете Законопроекта, текстовете, за да направим дискусия по тях. Господин Димитров, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги! „Закон за изменение и допълнение на Закона за мерките и действията по време на извънредното положение, обявено с Решение на Народното събрание от 13 март 2020 г., и за преодоляване на последиците (обн., ДВ, бр. …) .“ Това е предложено да отпадне. „§ 1. В чл. 26, ал. 1 думите „български“ и „или на самите въздушни превозвачи“ се заличават. § 2. В § 21б, ал. 1 от Преходните и заключителните разпоредби след думите „през 2021 г.“ се добавя „и 2022 г.“. Заключителна разпоредба. § 3. Законът влиза в сила от деня на обнародването му в „Държавен вестник“, с изключение на § 1, който влиза в сила от 16 септември 2021 г.“ Това е. Вече можем да влезем в дискусията.
Да. Благодаря Ви, господин Димитров. Откривам дискусия по текстовете, които представи господин Димитров. Има ли желаещи за изказване? Няма. Закривам дебатите. Преминаваме към гласуване. На първо място гласуваме редакционните поправки. Мисля да ги гласуваме анблок. Редакционните поправки, предложени от народния представител Ива Митева, отново ще ги посоча: В заглавието отпада текстът в скобите. Създава се нов § 2 със следния текст: „В чл. 28 навсякъде думите „през 2021 г.“ се заличават.“ Параграф 2 става § 3. След думата „разпоредби“ се добавя „в текста преди т. 1“. И съществуващият § 3 от заключителната разпоредба става § 4. Моля, гласуваме предложенията на Ива Митева. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Гласували 180 народни представители в залата и 5 онлайн – общо 185: за 180 в залата и 5 онлайн – общо 185, против и въздържали се няма. Предложенията са приети. Преминаваме към гласуване на заглавието на Закона, § 1, вече приетият § 2, съществуващият § 2, който се променя на § 3, заглавието „Заключителна разпоредба“ и § 3, който става § 4. Гласуваме предложението по вносител при съобразяване на вече приетите редакционни предложения. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Гласували 180 народни представители и 5 онлайн – 185 общо: за 180 в залата и 5 онлайн – 185 общо, против и въздържали се няма. Предложението е прието. С това Законопроектът е приет и на второ четене. [[Ръкопляскания от ИТН.]] Продължаваме със следващата точка от дневния ред. Правя процедурно предложение. Процедурното ми предложение е: т. 7: „Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за електронното управление“ и т. 8: „Първо гласуване на Законопроект за изменение на Закона за насърчаване на инвестициите“ да разменят местата си в програмата. Първо да преминем към Законопроект за изменение на Закона за насърчаване на инвестициите и след това да преминем към Законопроект за изменение и допълнение на Закона за електронното управление. Моля да гласуваме. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
И Стефан Шилев? Гласували 160 народни представители и 5 онлайн – общо 165: за 137 в залата и 5 онлайн – общо 142, против 10 и въздържали се 13. Предложението е прието. Преминаваме тогава към: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА НАСЪРЧАВАНЕ НА ИНВЕСТИЦИИТЕ. Изготвен е Доклад от Комисията по икономическа политика и иновации по Законопроекта. Заповядайте, господин Димитров да представите Доклада.
Уважаеми господин Председател, дами и господа! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение на Закона за насърчаване на инвестициите, № 47-254-01-7, внесен от Петър Николаев Куленски и група народни представители на 19 януари 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 26 януари 2022 г., Комисията по икономическа политика и иновации разгледа Законопроекта за изменение на Закона за насърчаване на инвестициите. Законопроектът, представен от народния представител Петър Куленски, е изготвен във връзка с Решение на Министерския съвет № 892 от 30 декември 2021 г., от което е видно, че Българската агенция за инвестиции преминава към Министерството на иновациите и растежа, както и че министърът на иновациите и растежа упражнява правата на държавата в капитала на „Българска банка за развитие“ ЕАД. Това налага в Закона за насърчаване на инвестициите, Закона за българската банка за развитие, Закона за българското гражданство и Закона за чужденците в Република България думите „Министерство на икономиката“, респективно „министърът на икономиката“ да се заменят с „Министерство на иновациите и растежа“ и „министърът на иновациите и растежа“. Законопроектът отговаря на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. В свое писмено становище от Министерството на иновациите и растежа подкрепят законопроекта. В хода на дискусията народните представители Александър Иванов и Петър Кънев изразиха резерви относно избрания подход за законодателна инициатива. Народният представител Десислава Трифонова попита готов ли е устройственият правилник на Министерството като задължително условие за неговата работа и на какъв етап е изготвянето на наредбата по чл. 14, ал. 4 от Закона за българското гражданство, която ще регламентира контрола върху инвестиционното гражданство. В отговор Карина Ангелиева – заместник-министър на иновациите и растежа, посочи, че устройственият правилник на Министерството е на етап обществено обсъждане и след приемането му ще започне работата и по наредбата. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: за – 12, без против, и въздържали се – 7 народни представители. Въз основа на гореизложеното Комисията по икономическа политика и иновации предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение на Закона за насърчаване на инвестициите, № 47-254-01-7, внесен от Петър Николаев Куленски и група народни представители на 19 януари 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Димитров. Някой от вносителите иска ли да представи Проекта? Заповядайте, господин Куленски.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми колеги! Законопроектът е свързан с новата структура на Министерския съвет, която ние гласувахме на 13 декември, както и впоследствие с едно решение на Министерския съвет от 30 декември, съгласно което Министерството на икономиката се разделя на Министерство на икономиката и индустрията и Министерство на иновациите и растежа, като респективно подведомствени на Министерството на иновациите и растежа стават Българската агенция за инвестиции и Българската банка за развитие. Поправките са чисто технически и те са свързани именно с това Министерството на иновациите и растежа да може да упражни правата си като принципал в двете структури, съответно БАИ и ББР. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Куленски. Откривам дискусия по темата. Има ли желаещи за изказване? Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, аз мисля, че още миналата седмица, когато този законопроект за първи път беше в Програмата на дневния ред на Народното събрание, повдигнах въпроса, че самият доклад, както и при заседанието на Комисията, всъщност не отговаря на изискванията на Правилника, тъй като не е проведено обществено обсъждане, което е задължително, независимо какъв законопроект е внесен от народни представители. Просто Правилникът е императивен. Но такова нещо не се е случвало в Комисията по икономическа политика. Тогава председателят на Комисията излезе и каза, че това било все пак „технически“ законопроект, защо ни е да правим обществени обсъждания за технически законопроекти? Колкото и да слагаме технически в кавички, в правния мир подобен термин няма, е хубаво да се уточни, че това е законопроект, който е даден от министър на ръка на депутат и то така е написано. Това реално е разделянето на зестрата, така да се каже, между министър на икономиката 1 и министър на икономиката 2 – вече на иновациите, както се разделят ресорите в досега съществуващото Министерство на икономиката. И по този начин се урегулират впрочем само на единия от двамата министри функциите. Защо не е взето предвид на следващия министър на икономиката, тоест на вицепремиер Нинова, защо не са взети предвид нейните правомощия, надявам се да разберем, за което се съмнявам. Само че, тъй като самият законопроект е от цифром и словом пет параграфа с влизане в сила, или една страничка. Сега, по-интересното в този законопроект е, че той повече представлява преходни и заключителни разпоредби, отколкото тялото на самия законопроект. А тялото на Законопроекта е точно един параграф и в Закона за насърчаване на инвестициите думите „министърът на икономиката“ да се заменят с „министърът на иновациите и растежа“. Дотук добре. Само, че в заключителните разпоредби вече се променят няколко други законопроекта и тука вече излизат няколко въпросителни, на което се надявам вносителите да могат да ми отговорят. Промените в Закона за Българската банка за развитие, разбирам, тя да остане под управлението на министър Лорер. Сега все пак трябва да уточня [[смее се]] , че е много важно, че когато имам, както казва министърът, нали Министерството на иновациите и растежа ще се грижи за растежа с иновативност – това е много важна мисъл, трябва да се запомни, но по-интересни са другите две промени. Законът за българското гражданство, между другото, е много интересен. Сега да Ви кажа какво се предвижда в Закона за българското гражданство. В Закона за българското гражданство единствените правомощия на министъра на икономиката са документите, необходими за издаване на българско гражданство при извършени инвестиции. Впрочем има законопроект на Министерския съвет, който е внесен и е минал на Комисия, поне доколкото знам, на първо четене в Комисията по конституционни и правни въпроси за отмяна на тези текстове. Тоест в момента народните представители ни предлагат да променим закон, в който Министерският съвет ни казва въобще да изтрием този текст. Малко е странна тази работа и още по-странното, между другото, е, че този въпросен законопроект стои на трупчета вече трета седмица и след разглеждането му на първо четене в Комисията не намира своето място да бъде разпределен в пленарната зала, а пък този законопроект нещо много бърза. Сигурно под доброто управленско решение, за да може министър Лорер все по-бързо да влезе в своите компетенции да привлича инвестиции. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] От залата ме репликират – семейство Лорер, господин Председател, моля за повече внимание [[смее се]] . Та, въпросът в това отношение е какво се получава? Докато правителството уж предлага отпадането на инвестиционните паспорти, реално пък групата на „Продължаваме Промяната“ предлагат тези инвестиционни паспорти да преминат в юрисдикцията на министър Лорер и по този начин със забавянето на Законопроекта може би да се издадат други допълнителни подобни документи. Това вече времето ще покаже. Защото впрочем в Закона за българското гражданство други правомощия на министъра на икономиката няма, но това Вие го предлагате, а другото не се случва. Затова, моля някой да ми обясни защо се случва така? В крайна сметка би било, надявам се да вземете думата и да обясните, и да се види кога ще се внесе в зала самият Законопроект за българското гражданство, внесен от Министерския съвет. Колеги, в най-благовидния, да не си мислим, че нещо по-дълбоко има, означава, че има някаква тежка липса на комуникация между парламентарните групи на мнозинството и Министерския съвет. Министерският съвет предлага нещо да отпадне, Вие предлагате да го прехвърлят от едно министерство на друго?! Не е логично. Същото, между другото, се забелязва и в третото изменение – от четирите изменения, в две от четирите, има подобни неща, и то именно в изменението на Закона за чужденците в Република България, а това са реално издаването на визи за постоянно пребиваване за чужденци на база на инвестиции, което, между другото, също е тема, гореща в българското общество. И затова се надявам, дори да получим някакъв отговор на тези въпроси, надявам се, ще видим дали ще има отговор, но в крайна сметка аз не виждам как ще подкрепя лично аз такъв законопроект, най-малкото защото, първо, от дейността съдържа реално... на Законопроекта е точно един параграф. Това е несериозно законодателство. Всичко останало е промяна в други законопроекти, които нали уж нямаше да се прави така, нали беше промяната, нямаше да се променят повече законопроекти. Но в момента това е по законодателната техника, господин Председател, съвсем в темата. Но за съжаление, за пореден път виждаме едно отстъпление от обещанията, които се правеха, и между другото, законопроект, който влиза в зала в нарушение на Правилника на Народното събрание, което Вие не отстранихте.
Благодаря Ви, господин Гаджев. За реплика? За изказване. Имате думата.
Уважаеми господин Председателстващ, уважаеми народни представители, уважаеми господин Гаджев! Разбирам желанието Ви да внесете раздор в управляващата коалиция, но не мисля, че ще Ви се получи. По първия Ви коментар бих могъл да кажа, че народните представители имат законодателна инициатива, така че аз не виждам нищо смущаващо в това който и да е законопроект да бъде внесен от народен представител. Вие като опитен парламентарист трябва да знаете каква е законодателната техника. В случая разпоредбите от Закона за чужденците в Република България и Закона за българското гражданство, които Вие цитирахте във връзка с получаването на българско гражданство чрез инвестиция, доколкото ми е известно, са все още действащи. Защото аз съм член на Правната комисия, там сме го гласували, но все още Законопроектът не е влязъл в зала, така че ние, променяйки Закона за насърчаване на инвестициите, сме длъжни да променим и неговите препратки към други закони. Така че аз не виждам нищо смущаващо в това. Мисля, че Законопроектът отговаря на всички изисквания и няма проблем да бъде разгледан и лично парламентарната група на „Продължаваме Промяната“ ще го подкрепи. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Куленски. Други реплики към Христо Гаджев има ли? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители, уважаеми господин Куленски! Вие във Вашата реплика реално потвърдихте моите опасения, защото народните представители имат законодателна инициатива, да, тя е определена в Конституцията, но е регулирана в Правилника. И в Правилника изрично, изрично пише, че законодателни промени, внесени от народни представители, първо, се съгласуват със съответно Министерския съвет, председателят на Комисията прави това. Второ, задължително минават през обществено обсъждане, задължително. Да Ви извадя ли сега доклада на Комисията, да видим дали е имало обществено обсъждане, тоест това казвам, то е в нарушение на Правилника. Това, че сте решили да го претупате и да го направите на тъмно в Комисия, е отговорност на управляващите. Ако сам човек можеше да внесе раздор в коалицията, щях вече да се възгордея, но се съмнявам един човек да може да внесе раздор в цяло едно управление. Но ето, Вие сам потвърдихте. Приет има такъв законопроект на първо четене в Комисия, къде е? Защо не е в зала? Защо не влиза? Защото, бавейки се, този законопроект, впрочем внесен от Министерския съвет, сега минава по бързата писта – законопроект на народни представители. Защо? Защото, да, текстът ще продължи да важи, защото този на Министерски съвет, който го отменя, седи на трупчета. Ако в следващата седмица се внесе Законопроектът в зала и ние го гласуваме, а този мине на второ четене, след като приемем Законопроекта за отмяна на тези паспорти, тогава ще повярвам на Вашата добра дума. Иначе, съжалявам, но съмненията остават.
Благодаря, господин Гаджев. За изказване – заповядайте. Вие или Александър Иванов, както прецените. Добре, не се сещам името, извинявайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Наистина, като чуем Икономическата комисия, беше интересен дебатът в Комисия. За съжаление, докладът не отрази цялата пълнота и пъстрота на изказаните мнения, затова ще взема това изказване да запозная цялата зала. Не казвам, че ще трябва да внасяме раздор в коалицията Ви, просто изказванията на самата Комисия и членовете от Българската социалистическа партия останаха учудени от законодателната инициатива на колегите от „Продължаваме Промяната“ защо не е съгласувана с тях. Да Ви разясня, колеги от залата, защо всъщност се получи тази неловка ситуация, на която присъстваха и медии. Защото колегите с цялото право на законодателна инициатива, която имат, без обаче да спазват Правилника – присъединявам се към изказването на господин Гаджев преди мен, че наистина колегите се съгласихме, че процедурата не се спазена. И тук, за съжалениe, господин Куленски ще трябва да се черви малко, че Министерският съвет и министър Лорер са предпочели да му дадат на него да внесе този законопроект с цел може би бърза писта. И да Ви кажат двете институции, които касаят основно промените, които са предложени от господин Куленски и групата народни представители. Първата е Българската банка за развитие и другата е Агенцията за насърчаване на инвестициите. Колеги, интересен е тук моментът. Дебатът беше защо не е предвидено такива правила да бъдат приети и промени в законите, които регулират работата и на другото разделено така Министерство на икономиката, а именно това, поверено на госпожа Корнелия Нинова – вицепремиера Нинова – на икономиката и индустрията. Това беше първото нещо, което така се обсъди на Комисия. Другото е, че, видите ли, господин Лорер иска да влезе максимално бързо във функциите си, а госпожа Нинова явно ще изостане малко. Те и двете министерства, мисля, че нямат приет устройствен правилник. По принцип и Министерството на иновациите и растежа има така интересни забележки по институциите, които съгласуват този устройствен правилник – за справка може да видите КПКОНПИ какво казва по отношение на устройствения правилник на Министерството на иновациите и растежа, за една концентрация на власт, за концентрация на едни милиарди левове, които – сега такова е съвпадението: един министър, роднина на надзор, който ще го гледа, това са детайли, които може да са интересни на някой, в някои медии излязоха за концентриране на осем милиарда лева ресурс. Оказа се, че може да има корупционни практики в такова съсредоточаване на власт и средства, но това не е детайлът днес, който ние трябва да обсъдим. Това са явно дребни неща в коалицията, тя ще намери отговори и решения на тези въпроси. Но вижте, в Българската банка за развитие принципалът неимоверно е явно в разделението на Министерството, ще бъде намерен своя пристан господин Лорер и той с тази процедура, която народните представители от „Продължаваме Промяната“ са предложили, ще влезе във функцията си да управлява и да дава кредити. Може би най-накрая Българската банка за развитие след 11 месеца слушане, продънване на ушите на народните представители и на българските граждани да влезе в тази функция да раздава кредити и да подпомага малки и средни предприятия. За съжаление обаче, лошо впечатление ми направи това, между другото, господин Лорер, когато отговаряше на блицконтрол в предходно заседание на Комисията по икономика. Една от иновациите, които ще вкарат Българската банка за развитие по отношение на кредитирането, е някаква световна иновация според мен, която може би ще трябва да обсъдим някой път и в парламентарната зала – как Българската банка за развитие да дава, забележете, колеги, кредити на малки и средни предприятия, за да си плащат сметките за ток с лихва. Явно такова е желанието, така да бъде подпомаган българският бизнес с високите цени на електроенергията. Аз не мога да нося отговорност за такива управленски решения. Но по същество, колеги, ние няма как да подкрепим зададените така предложения и се придържам към становището на колегата Гаджев, такова е становището на нашата група, няма да учудя вносителите, ние го изразихме на Комисията, в самата Комисия при проведеното гласуване. Така че, колеги, Вие сте предложили тази промяна, явно ще я направите. Ние не се съгласяваме с нея, защото, първо, не е по Правилника, второ, самото министерство дори няма устройствен правилник, поне аз не съм запознат с това. Така че тази законодателна промяна не е толкова още спешна, че да не извърви целия път през съгласуване с Министерския съвет, обществено обсъждане и тогава да бъде внесена в пленарната зала. И трето, притеснително е тези осем милиарда лева, които ще бъдат концентрирани в ръцете на фамилия. Благодаря Ви.
Реплики има ли към Александър Иванов? Христо Гаджев. Добре, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! След като господин Иванов ме спомена неколкократно, ще взема в случая да му кажа реплика и по-скоро да допълня своето изказване също така, защото, колега Иванов, предлагам да внесем с Вас между двете четения да отпадне параграфа за промени в Закона за българското гражданство. И по гласуването вече на второ четене ще видим доколко колегите наистина са с честни мотиви. Разбира се, ще се съгласим със съкращаване на сроковете – да може да мине бързо самият законопроект, защото в крайна сметка, както е казал министър Лорер, Министерството на иновациите и растежа ще работи за иновативния растеж. Не може да спрем тази работа.
Благодаря. Друга реплика към Александър Иванов. Заповядайте, господин Куленски.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Иванов, не мислех да взимам реплика, но Вие споменахте кредитирането от Българската банка за развитие. Аз не знам как ще кредитира занапред Българската банка за развитие, но много добре си спомням как кредитираше тя по времето на ГЕРБ. Колко кредита раздаваше, на колко фирми, така че нека да запазим добрия тон и дискусията да върви във връзка със Законопроекта по същество. Благодаря.
Благодаря. Има ли трета реплика към Александър Иванов. Няма. Заповядайте за дуплика.
Господин Председател, уважаеми колеги, колеги репликиращи. Да, господин Гаджев, съгласявам се с Вас. Колега Куленски, относно политиката на кредитиране, като български гражданин и като народен представител ме интересува кредитите, които раздава Банката, да са гарантирани и обслужвани. Дотук добре. Мисля, че 11 месеца се правят проверки – нищо не е открил нито банковият надзор, нито които и да е надзорни институции по отношение на някакви кредити. Аз нямам отношение към тях. Може би Вие имате повече. Но имаше някаква иновация. Там членове на Вашия Министерски съвет и съветници бяха назначени на заплата 13 – 14 хил. лв. Чувам от залата, може би те са ги проверили, извършили са необходимите проверки и дават, така да се каже, нов фон на работата на Българската банка за развитие. 13 хил. лв. заплата, и то не на членове на борда, не на управленческото тяло, а на консултанти, които май дублираха някаква функция, че Банката самата си има юридически отдел и си има достатъчно добри юристи. Не влизам в този спор. Но това е по отношение на кредитирането, колега Куленски. Но Вие пак не отговорихте на тези въпроси, които Ви зададохме – защо не спазихте процедурата по извървяване на целия път на прозрачност, на честност, на нов вид парламентаризъм – да ни дадете пример как трябваше да се извърви. Министерският съвет да Ви даде на Вас от господин Лорер или някой заместник-министър, не знам, те подкрепиха законодателната инициатива – имаше заместник-министър от министерството, който подкрепи Вашата законодателна инициатива, поощри я, кимнаха Ви, браво, няма нищо лошо, но Вие не отговорихте на моите поставени въпроси, така че е хубаво да направите едно изказване. Може би тогава ще проведем по-смислен дебат по темата. Благодаря.
Да, може би няма да е лошо да е по-смислен дебатът по темата. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Нищо не съм казал. Десислава Трифонова – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Днес е 10 февруари, повече от два месеца, всъщност не – почти два месеца имаме редовно правителство на промяната, но днес на първо четене в Законопроекта за изменение на Закона за насърчаване на инвестициите ние няма да обсъждаме стимули за инвеститори – инвеститори, които да подпомагат икономическия растеж и да създават работни места. Промяната по привличане на инвестиции по този закон не се състои в нови мерки за насърчаването им, а в замяна на министъра на икономиката с министъра на иновациите и растежа. Прави впечатление, че от 13 декември досега правителството на „Продължаваме Промяната“ не е дало нито едно предложение за политики за привличане на инвестиции чрез този закон. Не само че няма политики, но и в последните месеци липсват сертифицирани проекти. Беше заявено по медиите в края на миналата година, че се очаква привличането на инвестиции за 800 милиона и активно се работи по тях. Това беше заявено от предишния служебен кабинет. За наше учудване обаче онзиден на Комисията по икономическата политика и иновации по време на разглеждането на бюджета стана ясно, че правителството на премиера Кирил Петков въобще не планира да привлече 800 милиона инвестиции.
Това каква връзка има с дискусията, госпожо Трифонова?
Сега ще разберете. Сега ще разберете.
Време е – почти две минути от изказването.
Няма проблем. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] А само 600 милиона! Това са наполовина по-малко инвестиции от привлечените за 2021 г.
Не е вярно!
Тоест очакваме 50% намаление на сертифицираните инвестиции, да не говорим, че две трети от привлечените инвестиции за 2021 г. са от правителството на ГЕРБ за първото тримесечие. Дори министър Лорер се похвали през декември 2021 г., че, цитирам: „Имаме списък на инвеститори за много сериозни цифри.“ Явно сериозните цифри са за цялата 2022 г. да привлекат инвестиционни проекти само за 600 милиона. Поне това се планира видимо от бюджет 2022 г. По последни данни на Българската народна банка преките чуждестранни инвестиции в България за периода януари – ноември 2021 г. са намалели с 46% спрямо 2020 г. и дори при това положение днес нямаме предложение от правителството на промяната за спешни мерки за привличане на инвеститори. През миналата година цялата държава една седмица слушаше как в Министерството на икономиката се случват чудеса и са получени 602 писма за директно намерение за инвестиции в страната. После се оказа, че всъщност само 129 са за директно намерение за инвестиции, 218 са за интерес, каквото и да означава това, и имат и трета скала на степенуване на тези писма – 255 от тях са за сътрудничество. Интерес имало от Германия, САЩ, Австрия, Италия, Северна Македония, Унгария и Великобритания. До момента липсва каквато и да било информация дали поне една от тези 602 компании е предприела каквито и да било действия за привличане на инвестиции.
Госпожо Трифонова!
Ще разберете защо няма да подкрепим Законопроекта. [[Реплики от „Продължаваме Промяната“.]]
Вече 4 минути чакам…
Няма значение.
…да разбера защо няма да го подкрепите.
Сега ще разберете, аз имам право. [[Викове от ГЕРБ-СДС.]]
Не, няма нужда да ми правите каквито и да било… Извинявайте, но темата е конкретният законопроект, не е инвестициите в България и техния анализ. [[Реплики на народния представител Десислава Атанасова.]]
Точно така, точно така. Точно така, господин Председател.
Напротив! [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Не си спомням конкретния случай с количката, признавам си. Не си го спомням…
Искам да напомня…
Секунда, госпожо Трифонова – изчакайте малко. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Не си спомням конкретния случай с количката, може някой друг да е водил в този момент. [[Реплики.]] Може, може и тук да съм бил и да не си го спомням. Господин Ненков…
Това са мотивите на парламентарната група…
Изчакайте, госпожо Трифонова, Ви казах – за малко!
…на ГЕРБ мотивите защо няма да подкрепим Законопроекта. Ще Ви помоля да ме оставите да довърша.
Секунда изчакайте, ще Ви оставя, разбира се. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Господин Ненков, конкретната дискусия е за внесения законопроект. Заповядайте, госпожо Трифонова.
Благодаря. Точно, опитвам се да обясня защо няма да подкрепим – поради липсата на политики. Искам да напомня също така, че беше обещано от господин Кирил Петков миналата година в България да влязат 4 милиарда инвестиции и цитирам: „Очаквам 4 милиарда инвестиции да навлязат в българската икономика. Моделът за България трябва да бъде с привличането на инвеститори като Компанията за електромобили.“ Тези 4 милиарда сертифицирани инвестиции по Закона за насърчаване на инвестициите към декември 2021 г. ги няма, няма ги и към днешна дата. Като теглим чертата, се оказва, ако въобще ги е имало тези инвестиции за 4 милиарда, че бизнеси с проекти на стойност 2,8 милиарда са се отказали да инвестират в Република България само за няколко месеца. Още по-притеснително е това, което е предвидено в Приложение № 19 на законодателната Ви програма, уважаеми управляващи. В т. 33 е записано, че ще има Закон за изменение и допълнение на Закона за насърчаване на инвестициите със срок, цитирам: „неопределен“. И то след анализ на въздействието на Закона. Тоест ние ще продължим да чакаме…
Госпожо Трифонова, отклонявате се…
Не, не се отклонявам.
Не, отклонявате се, и то много. Отклонявате се от обсъждания въпрос, който е настоящият законопроект.
Да, защото не приемате…
И Ви предупреждавам, че ако нарушението продължи, ще Ви отнема думата.
…конкретни мерки за насърчаване на инвестициите чрез този закон. Аз се опитвам да мотивирам причините, поради които парламентарната група на ГЕРБ няма да приеме или поне няма да гласува „за“ този закон. И сега влизам в същината на изказването.
Е, след 6 минути и 37 секунди.
Еми, това е проблем на нашата парламентарна група, а не Ваш. В т. 33 е записано…
Не, госпожо Трифонова, защото изказванията трябва да са по обсъждания въпрос.
Да, това е обсъжданият въпрос.
Иначе председателят прави напомняне и ако нарушението продължи или се повтори, отнема думата.
Така. В т. 33 на Вашата законодателна програма е записано, че ще има изменение, но след анализ. Чакаме анализа вече втори месец, тоест политиката по привличане на инвестиции не е приоритет за сегашните управляващи. Ясно е, че нямате нито визия, нито стратегия, нито план за действие.
Ще Ви отнема думата.
Иначе днес щяхме да имаме конкретни мерки. Предвид цялостната обстановка в страната и излизането в множество кризи едновременно…
Госпожо Трифонова, изказването Ви така и не стигна по същество.
Стига по същество, господин Председател.
Предупредих Ви! Отнемам Ви думата. [[Председателят изключва микрофоните. Възгласи от „Продължаваме Промяната“: „Браво! Браво!“]] Думата Ви е отнета. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и от „Продължаваме Промяната“. Народни представители от ГЕРБ-СДС искат думата.]] Може по начина на водене по всяко време, не се притеснявайте. Но при 7 минути и половина за изказване така и не стигнахме до настоящия законопроект. Заповядайте, госпожо Атанасова, за процедура.
Благодаря Ви. Господин Председател, Законопроектът от пленарната програма и дневния ред ли е първо гласуване на Законопроект за изменение на Закона за насърчаване на инвестициите? Да или не? Да или не!
Да, приключете процедурата, ще Ви отговоря – да.
Да. Отговорът е: „Да“. В този смисъл, как така Вие прекъсвате изказване от парламентарната група на ГЕРБ, което касае Закона за насърчаване на инвестициите. С какво право?
Защото не е по същество.
Господин Председател, напомням Ви да не забравяте, че Вие сте пръв сред равни и не може да прекъсвате изказване по законопроект, още повече, това е законопроект на първо четене. Няма процедура за прекратяване на изказванията на представител на нашата парламентарна група. Господин Председател, злоупотребявате с правото си на председател, с мястото, на което стоите. Отново напомням, че днес е 10 февруари – на Първото учредително събрание на Вашия стол е седял Антим I. Моля Ви, не демонстрирайте тотално погазване на парламентаризма, на правилата и на законите в тази държава. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС. Реплики на народния представител Иван Ченчев: „Олеле, майко! Олеле! Олеле! Браво! Браво!“]]
Господин Попов, заповядайте и Вие за процедура.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, аз също ще Ви моля да спазвате Правилника за организацията и дейността на Народното събрание и по-рано да прекъсвате народни представители, които от тази трибуна не се произнасят и не говорят по съществото на гледания в този момент законопроект. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „БСП за България“ и от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Попов. И сега Радомир Чолаков, заповядайте.
Благодаря, господин Председател. Щеше ми се да ми спестите необходимостта да взема процедура, в която да Ви направя бележка, но по чл. 76, ал. 4 на Правилника при първото гласуване законопроектът се обсъжда по принцип и в цялост. По принцип означава по принцип. Значи, по принцип нашата колежка искаше да каже, че по принцип това, което правите, няма никакъв смисъл, глупаво е, не води доникъде и изобщо не представлява никаква политика на правителството, каквато то очевидно няма, освен да се окупират министерства и да си направим още едно министерство за нашите хора. Това е по принцип и тя може да говори по принцип колкото си иска в рамките на разполагаемото време на групата. Колеги, знаете ли, от снощи си мисля нещо, от снощната ни дискусия, и искам да го кажа. [[Реплики от „БСП за България“.]] Не, не! То е и за председателя.
Хайде, дайте…
То е и за председателя, защото тук има много представители на адвокатски кантори и наистина искам да чуете това, което ще Ви кажа, колеги. Вас са Ви научили, че делата се печелят по процедура. Вас това са Ви учили, защото това могат. Аз ще Ви кажа: тук делата се печелят по същество. Оставете хората да говорят, оставете това да се записва в протокола, защото утре някой ще чете протокола и ще види кой е спечелил делото по същество или по процедура. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Чолаков. Има ли друга процедура? Господин Ченчев.
Благодаря Ви, господин Председател. Дами и господа народни представители! Господин Председател, сега искам да смекчим тона, да влезем пак в конструктивен диалог с управление, с управляващи, с опозиция. Господин Председател, забелязвам, ако не ме лъже паметта – за първи път отнемате думата. Вие сте толерантен председател, доказахте го и днес. Мисля, че няма човек в тази зала, който да оспори това и по отношение на минутите и времето, което взимаха за изказвания, процедури, дуплики всички народни представители, които днес стояха на тази трибуна. Това е обективната истина и това се дължи на Вас, господин Председател. Без никакви други уговорки. Така че Ваше право е, защото Ви питаха…
Каква е процедурата?
Към председателя се обръщам.
Каква е?
Ваше право е да прекъсвате реч, тук се е случвало това много пъти в едно друго управление, предишно, и въпреки всички наши усилия, когато тогава бяха потъпквани правилниците, това се случваше. Вие не го допускате, съвсем обективно взехте думата. Така че, господин Председател, продължавайте в този стил, а ние ще Ви помагаме, като съблюдаваме за реда в залата. Благодаря Ви. [[Смях от ГЕРБ-СДС. Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря, господин Ченчев. Още някоя процедура? Заповядайте, господин Манев.
Сега на мен щеше да ми е обидно, господин Председател – по начина на водене, защо не го прекъснахте този колега, щеше да ми е обидно толкова поклони да Ви направят. Ама така гъвкаво в кръста да Ви се обясняват колко сте готин! Това е проблем. А по-големият проблем е, че господин Ченчев от тази трибуна Ви дава гаранции, че той щял да пази за реда в залата. Като какъв – като охрана, телохранител, портиер, като какъв? [[Реплики от „БСП за България“.]] Защото не се сещам освен квесторите в тази зала някой да отговаря за реда! Към Вас, господин Председател: обидно е, когато хвалебствието, накланянето, „четкането“ – казано на уличен език, достига до такива размери. Просто е обидно за Събранието!
Благодаря. Свършиха ли процедурите?
Само още една!
Не, две са – Тома Биков, Георги Гвоздейков.
Уважаеми господин Председател, моята процедура е предизвикана по-скоро от процедурата на господин Ченчев, аз нямах намерение да я взимам, и ми е много странно колко е къса паметта на някои колеги от настоящото управляващо мнозинство, които напуснаха парламента заради това, че беше отнета думата на госпожа Корнелия Нинова.
Не! Лъжеш! Лъжеш!
Напуснаха парламента и не идваха в залата. [[Реплики от „БСП за България.]]
Без от място! [[Реплики на народния представител Иван Ченчев.]] Господин Ченчев! [[Реплики на народния представител Иван Ченчев.]]
Напуснаха парламента, докато председателят на тогавашния парламент не подаде оставка и председателят на тогавашния парламент подаде оставка, за да се върнат те в парламента!
Не, не!
И сега те вече са привърженици на това да се отнема думата. Това сте Вие, господа! 12 години в опозиция сте лъгали като опозиция, сега лъжете като управляващи, защото сте социалисти. [[Викове от „БСП за България“: „Еее!“, ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Колеги, преди да продължим с процедурите, няколко неща, че те се натрупаха. На първо място, да, толерантен съм…
Към управляващите.
…към лекото превишаване на времето от страна на всички. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Включително и на група, госпожо Трифонова. Дори и вчера при Законопроекта за бюджета на Здравната каса се видя това. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Включително и към леки отклонения от темата, която се дискутира в залата. Но все пак, не прекалявайте! Дори в предната дискусия, която бих казал, че достигна много ниски нива – самият факт, че най-смисленото изказване по същество беше в рамките на процедура, го показа това, не съм отнемал думата на никого. Но все пак всичко има някакви граници и не може да се прекалява. И на госпожа Трифонова все пак ѝ отнех думата на близо осмата минута от изказването. [[Реплика от народния представител Десислава Атанасова: „Не може да ѝ отнемате думата“.]] Не, мога да ѝ отнема думата, когато се отклонява от темата, която е по конкретния законопроект. И това е. [[Реплики.]] Не беше по конкретния законопроект. Това е. Дотук. [[Реплики.]] Конкретно Тома Биков забравих вече какво каза. [[Възгласи: „Еее!“ от ГЕРБ-СДС.]] Извинявам се, господин Биков, тъй като те станаха много процедурите, настина. [[Реплики.]] Сетих се, извинявам се – за господин Главчев. Господин Главчев подаде оставка, но не беше отнел думата на Корнелия Нинова, а доколкото си спомням, я изгони от залата. Прав ли съм? [[Реплики.]] Може това да ни е първото Народно събрание, но все пак и ние имаме някакви познания и обща култура и се образоваме от време на време по различни въпроси. Благодаря Ви много. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Ще има ли други процедури? Господин Генов, заповядайте.
Аз много обичам такива дебати, господин Председател. Но искам да Ви обърна внимание, Вие наистина имате свежа памет – знаете и от близката, и от далечната история на българския парламент неща, които са се случвали, но не Ви ли е неудобно, или да им кажете на колегите не им ли е неудобно? Тук преди малко, преди няколко часа, господин Ананиев коментираше бюджета, коментираше чуждестранните инвестиции, които имаме, и очерта тенденция на рязко намаляване на инвестициите. Не вярвам да е световна тенденция, защото има други държави, които имат закони, привличат инвестиции – влизат средства, създават се работни места, а при нас рязко тази тенденция пада. Много моля Вас, защото процедурата е към Вас, когато колегите се развихрят от тази трибуна – някои изпадат малко и в истерични изказвания, да им напомняте, че в последните 10 години по думите на господин Ананиев – не го е казал Манол Генов, не го е казал председателят на Народното събрание – да бъдат по-смирени, когато говорят за чуждестранните инвестиции, които са реализирани в тази държава, и защо са толкова малко, какво пречи на това – законодателството ли, редът ли, който е сложен в държавата за допускане на чуждестранни инвеститори? Така че, много моля, господин Председател, напомняйте им да бъдат по-смирени и по-обрани в изказванията. Благодаря. [[Реплики.]]
Процедурата не беше по начина на водене. Няма спор в това. [[Реплики от ГЕРБ-СДС.]] Затова, защото не продължи седем минути и половина – това първо. Второ, ако трябва да кажа дали от нещо ме е срам, да, от дебата по предната точка още ме е срам. Председателствах го и още ме е срам. Може би ще е добре следващите да допринесат за по високо качество. За реплика – заповядайте.
Уважаема госпожо Трифонова, слушах Вашето изказване внимателно, тъй като Вие трябва да сте един от водещите топексперти и ценни кадри на ГЕРБ в привличането на инвестиции и естествено, се поразрових в интернет, за да видя какви инвестиции сте привлекли като един ценен кадър, трансфериран веднага от Агенцията във фонд „Земеделие“ – тоест ГЕРБ са държали изключително много на Вас. Първата новина, на която попаднах, е за Вашата заплата – колосална.
Господин Божанков!
Това означава, че човек наистина е имал огромни качества. [[Реплики.]]
Стига с изказванията от място. Господин Божанков, по темата, въпреки че е реплика към предишното изказване.
За тази огромна заплата – наистина не знаех, че в България такива заплати се взимат, се запитах: какви чужди инвестиции сте привлекли в България? Започнах да чета и попаднах на едно Ваше интервю в бТВ, което е препечатано и в доста сайтове, в които пише, че сте привлекли нула лева чужди инвестиции…
Господин Божанков! Господин Божанков, нека да е по темата.
…с Вашето иновативно, култово управление на Българската агенция… [[Ръкопляскания.]]
Прекъснах изказването на госпожа Трифонова по същата причина.
Не вярвах, но ето така казва това интервю, ако не съм прав, поправете ме.
Господин Божанков! Господин Ченчев, обещахте да ми помогнете с това, моля Ви! [[Смях от „Продължаваме Промяната“.]] Втора реплика – Жечо Станков. Заповядайте.
Госпожо Трифонова, изразявам несъгласие с Вашето изказване в частта му, в която Вие пропуснахте, че по време и на разговора в Комисията, обсъждайки Законопроекта, неколкократно се обърнахме към колегите, които представляват и са вносители, че има огромни недостатъци в частта му, в която трябваше да се развържат ръцете на новите двама министри, които се дефинират тук, да започнат максимално бързо да насочват инвестиции по няколко направления. На първо място, трябва да се развържат ръцете на вицепремиера Нинова, която чрез функциите, които са ѝ вменени, да насочи колкото се може повече фирми към бизнеса. Още повече индустриалните зони, които са под нейно ръководство, в Плана за възстановяване и устойчивост са заложени достатъчно средства и не средствата да следват инвеститора, а средствата трябва да изпреварват инвеститора, което трябваше да го видим още в началната фаза на Законопроекта. Що се касае до господин Лорер, безспорно тук трябва да кажем, че трябваше да развържем и неговите ръце с този законопроект, за да може да се децентрализира производството на електрическа енергия и да се даде шанс на бизнеса и това изрично да се опише. Смятам, че тук, а впоследствие и с колегите в Комисията по енергетика ще можем да го разработим, след като е пропуснато в този закон, да осъвременим и да създадем възможността за работа на едно гише, така че да ускорим процеса по инвестиции на възобновяема енергия, насочена за собствено потребление на българския бизнес и новите инвеститори, защото те преди всичко се водят от факта, че като дойдат тук намясто, си правят среща в Министерството на икономика, а живот и здраве, и в новото, което е на инвестициите, и след това отиват в Министерството на енергетиката, за да видят как ще изпълняват те своята дейност и колко конкретно способни ще бъдат те на фона на останалите държави. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Господин Председател, прекъсвам. Благодаря Ви за толерантността от Ваша страна. Това ми липсваше на мен и очаквах да го чуя също във Вашето изказване. Надявам се, че ще имаме възможност да докажем на господин Божанков не колко голям експерт сте, а че сте най-добрият експерт. Благодаря Ви.
Госпожа Ангова, за трета реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаема госпожо Трифонова, уважаеми колеги! Бих искала да помоля да фокусираме разговора към съответния ЗИД, който е за техническо изменение, така че да може Министерството на иновациите и растежа да влезе в ролята си на принципал на Българската агенция за инвестиции и Българската банка за развитие. Ще се радвам да продължим разговорите за инвестициите, но моля Ви, имаме конкретна задача, нека да я свършим. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, госпожо Ангова. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател, че ми дадохте думата все пак. Първо, към господин Божанков. Господин Божанков, много е лошо управляващите да си служат с фалшиви новини, особено от Гугъл. Вие като човек с дълъг стаж в този парламент трябва да знаете, че няма заплата от 38 хил. лв. на месец на никой държавен служител. По постановление на Министерския съвет ограничението е между 2 и 3 хил. лв. на месец. Моля да си проверите информацията. Второ, моля да отворите сайта на Българската агенция за инвестиции и да видите за периода, в който съм била… [[Шум и реплики.]] Моля Ви, господин Председател, въведете ред в залата.
Без дискусия. Без дискусия от място.
…да отворите сайта на Българската агенция за инвестиции и да видите в периода, в който аз съм била изпълнителен директор, колко чуждестранни компании са сертифицирани. Проверете тази информация и ще видите, че повече от половината са чуждестранни. [[Реплики от народния представител Явор Божанков.]]
Без реплики от място!
Сега накратко защо няма да подкрепим този законопроект – нямате нито една политика за два месеца по привличане на инвестициите. Заради Вашия черен PR – по скоро на Вашия лидер Кирил Петков от миналата година, България днес се примирява с цели от 600 млн. лв. Вие целите за тази година да привлечете инвестиции само за 600 млн. лв. Това е двойно по-малко от миналата година. Няма как Политическа партия ГЕРБ да подкрепи подобно предложение! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Други изказвания? Заповядайте за изказване, госпожо Атанасова. Нека да е по Законопроекта. Това, от което негодувам, да го наречем, е, че е встрани от Законопроекта. [[Реплики от народния представител Радомир Чолаков.]] Не е вярно, господин Чолаков. [[Реплики.]] Добре, нека да не е техническа, но е структурна. Не става въпрос за анализ на инвестиции и привличане на инвестиции. Заповядайте, госпожо Атанасова.
Благодаря Ви. Господин Председател, действително намирам, че поведението и демонстрацията Ви на одобрение или неодобрение към различни народни представители минава някои граници на добрия тон и на колегиалното отношение. Отново Ви повтарям, че Вие сте пръв сред равни и много скоро можете да станете бивш. Затова Ви моля съвсем добронамерено – коригирайте отношението си спрямо народните представители. По Законопроекта. Тъй като в действително много кратки текстове на Законопроекта за изменение на Закона за насърчаване на инвестициите едновременно правите така наречени структурни реформи в Българската банка за развитие, аз бих искала да поговоря за Българската банка за развитие. И смятам, господин Председател, че наистина ще бъде проява не само на лош вкус, но и на голяма грешка, ако прекъснете изказването ми, че няма връзка с темата на Законопроекта. [[Реплики.]] Да, защото с постановление на Министерския съвет вследствие на решението на парламента и създаването на различни министерства, в това число и ново министерство, което ще оглави господин Лорер, и ново, което оглавява госпожа Нинова, се налага не само Агенцията за насърчаване на инвестициите, но и ББР да премине от една сфера на влияние в друга. Само че ми е интересно дали колегите вносители, и това е въпрос към тях, имат отговор на следните въпроси: Първо, какво се случи с проверката на всички така наречени необезпечени кредити, които бяха отпуснати от Българската банка за развитие, които според моя информация, и то вследствие на отговор от господин Лорер на мой писмен въпрос, се обслужват? Тоест за по-голяма яснота към вносителите – има ли прекратени кредити, отпуснати от Българската банка за развитие, след като господин Кирил Петков пряко контролираше Българската банка за развитие, направи промени в Управителния и в Надзорния съвет. Моля да споделите, господин Куленски, персонално към Вас, информацията по този въпрос. Втори въпрос. Считате ли, че при промяна – тази структурна, засегната в Законопроекта, ще се промени и начинът за възлагане на правното обслужване между Българската банка за развитие и водещи адвокатски кантори? [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Само да припомня, отново в отговор на мой въпрос през месец юли господин Кирил Петков, тогава в качеството си на министър на икономиката, заяви, че целият правен отдел на Българската банка за развитие е напуснал и се налага спешно да се вземат мерки за правното обслужване на тази банка. Тогава е избрано адвокатско дружество, което взема 8400 евро на месец, това са 44 минимални заплати, уважаеми госпожи и господа, 44 минимални заплати! Освен това за адвокат в това дружество е определена госпожа Лена Бориславова персонално, сега началник на кабинета на министър-председателя, със заплащане 140 евро на час. 140 евро на час! Та въпросът ми, господин Куленски, към Вас е: имате ли информация като вносител на този законопроект дали тази практика ще продължи, дали и в момента се подписват договори за правно обслужване на стойност около 16 хил. лв. или, пак повтарям, 44 минимални пенсии. [[Реплика от „Продължаваме Промяната“: „Пенсии или заплати?“]] 44 минимални пенсии! Ще държа да ми отговорите, ако не, при второто четене на този законопроект, когато се надявам, че ще има министри тук, тези, които са правоприемниците, ще отнеса въпроса към тях. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Реплики? Христо Гаджев – за реплика.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Уважаема госпожо Атанасова, тук стана въпрос, че това било структурен законопроект, всъщност има устройствени законопроекти. Структурни – продължавам да не знам да има такъв правен термин, но откриваме нови висини. Не трябва да забравяме, че самият структурен или устройствен закон, който ни е предложен на нашето внимание, има точно един параграф в тялото си. Всичко останало е в Преходни и заключителни разпоредби. Госпожо Атанасова, не сте права да отправяте реплики към господин Куленски, защото, както става ясно, той просто е приносител. Реалният вносител на този законопроект е министър Лорер! Обратното би могло да бъде истина, ако някой от другите вносители вземе думата. Защото трябва да Ви напомня, че той не е единствен вносител. Сега, не трябва да го натоварваме с цялата отговорност на въпросния законопроект. Освен него вносители са господин Стою Стоев от „Продължаваме Промяната“, също така господин Христо Иванов от „Демократична България“ е вносител, нека да отговори и той, ако иска, и господин Андрей Михайлов от „Има такъв народ“. Тъй че не е само на господин Куленски, той е от група народни представители. Нека бъдем коректни!
Втора реплика? Няма. Заповядайте за дуплика.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Господин Гаджев, отправих въпроса си към господин Куленски, защото той, първо, представлява най-голямата организация в това управляващо мнозинство. По-скоро виждам ролята на господин Иванов като на поддържаща някаква, защото той допреди няколко месеца снимаше клипове пред Българската банка за развитие. Но сега, когато поставяме въпросите защо са плащани по 44 минимални пенсии за адвокатски хонорар, господин Иванов, за съжаление, не е в залата да отговори, затова отново настоявам господин Куленски да го направи. За второто четене, колеги, наистина се надявам тук правоприемниците да бъдат в пленарната зала, защото, да, техническа е редакцията според Вас, но тя засяга много сериозна структурна промяна. И ако си мислите, че това е в огромен Ваш плюс, дълбоко се лъжете, защото нашите проверки, въпроси и питания по ББР ще продължат. [[Реплика от „Продължаваме Промяната“: „Супер!“]] Да, супер! Тогава всичко ще стане ясно. Очаквайте продължение, както каза онова момченце, което си играеше тук с една количка. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Заповядайте, господин Ненков, за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Имаме сигурно още една-две минутки. Вие, колеги, може и да се дразните много, че ние излизаме и Ви задаваме въпроси. По-лошото обаче е, че Вие на тези въпроси нямате отговор. Аз обаче ще Ви дам какъв е отговорът. Тук не става въпрос за никаква техническа, както Вие се изразихте няколко пъти, промяна. Тук става въпрос за това как да се овладее една банкова институция. И този процес започна още по времето на служебните кабинети, мина през министерстването на господин Кирил Петков, сега се опитвате това да го направите – да се концентрира всичко в господин Лорер. И Вие сега излизате и искате да ме убедите, че това е някаква техническа поправка. Ако трябваше да бъдете наистина на висотата, на тази, на която трябва да бъдете, вносителите трябваше да кажат защо например, за да ни убедите или не, нас няма да ни убедите, защото ние знаем каква е истината, но да убедите поне българските граждани, или някаква част – да излезете и да кажете с какво Банката за развитие, като отиде в ръцете на семейство Лорер, ще работи по-добре. Ето това, ако бяхте излезли и го бяхте артикулирали, може би някаква част щяха да повярват. Но ние не Ви вярваме, ние знаем защо го правите – даже тук не визирам колегите от „Продължаваме Промяната“, защото Вие сте вносители на чужди интереси, които се опитват да овладеят тази банкова институция, и нищо повече. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Реплика – Явор Божанков първо, после Александър Иванов.
Господин Ненков, аз мисля, че говорихте в по-голямата част от изказването си за неща, от които не разбирате. Но пък кажете нещо за материя, която разбирате – как се овладява КЗК например. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Колеги, по темата на Законопроекта! [[Реплика от ГЕРБ-СДС: „Мики Маус!“]] Какво беше обръщението Мики Маус, извинявайте? Какво трябваше да значи? [[Реплика от ГЕРБ-СДС.]] Не, не го видях, признавам. После ще го питам.
Господин Ненков, не съм съгласна с Вас. Пропуснахте да кажете за липсата на политики по Закона за насърчаване на инвестициите. Има политика, да, но тя е по приватизиране на ББР.
И трета реплика – заповядайте, господин Иванов.
Понеже поправката, колеги, казвате, че е техническа, аз, господин Ненков, не Ви чух да питате дали от лявата страна на залата за тяхното министерство пак такава поправка ще правят. Благодаря.
Господин Иванов, благодаря. И да чуем дупликата на господин Ненков.
Господин Божанков, аз направо съм изумен, нямам думи. Наистина! Не знам дали си заслужава даже да Ви отговарям, да слизам на това ниско ниво. Много Ви е ниско нивото. Но по същество. Ще повторя това, което преди малко казах – дали Ви харесва или не, няма никакво значение. Банката за развитие явно е прекалено ценен инструмент и някои определени хора просто искат да си го приватизират. Дали Ви харесва или не, ще видите, че времето ще го докаже. То започна по времето на Кирил Петков, когато беше министър на икономиката, в момента продължава в семейство Лорер да се концентрира тази власт. И Вие нито един път днес не излязохте и не казахте нещо смислено – понеже господин Председателят цял ден търси нещо смислено и някакъв дебат по същество. По същество щеше да бъде много хубаво, ако някой беше излязъл и бе обяснил защо цялата тази власт се концентрира в ръцете на едно семейство. И тогава щяхте да убедите във Вашата правота обществото. Само че нас не можете да ни заблудите! [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Други изказвания? Прекратявам дискусията. Колеги, моля, заемете местата си! Преминаваме към гласуване. Първо гласуване на Законопроект за изменение на Закона за насърчаване на инвестициите. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Гласували 147 народни представители в залата и 5 онлайн – общо 152: за 113 в залата и 5 онлайн – общо 118, против 33, въздържал се 1. Предложението е прието.
Прегласуване.
Моля, режим на гласуване. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Прекратявам това гласуване. За да го обявя, трябва да го прекратя първо. Гласували 112 народни представители в залата и 5 онлайн – общо 117: гласовете за са 112 в залата и 5 онлайн – 117, против няма, въздържали се – също няма. При прегласуването не е. [[Реплики.]] Няма кворум, да. Така е. Първото гласуване беше успешно, второто – неуспешно. Така е. Почивка до и 15. [[След почивката.]]
Възобновявам заседанието. Тъй като имахме едно гласуване, на което имаше кворум, и едно, на което нямаше…. [[Шум, възгласи и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Ще направим ново, но преди това на основание чл. 46, ал. 3 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание проверка на кворума чрез компютризираната система. Колегите онлайн. Александра Милчева?
Тук.
Александър Ракшиев?
Тук.
Георги Стамов?
Тук.
Димитър Гочев?
Тук.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
Тук.
Стефан Шилев? Благодаря. Прекратявам регистрацията. Регистрирани 121 народни представители в зала и 5 онлайн – общо 126. Има кворум. Заповядайте, госпожо Атанасова. Госпожо Атанасова, извинявам се, Вие нямате време, защото ние още сме на точката [[ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“]] за Законопроекта за насърчаване на инвестициите и нямате време за изказване.
Господин Председател! [[Шум и реплики от „Продължаваме промяната“.]]
Само секунда, госпожо Атанасова. Моля Ви, давам думата на Десислава Атанасова. Виждам, че има голям интерес от Вашата група въпреки въпроса с приключилото време. Давам думата на госпожа Атанасова, за да чуем аргументите.
Първо, господин Председател, точката, която обсъждахме, действително приключи, Вие закрихте дебата и беше проведено гласуване два пъти на този законопроект. Първия път имаше кворум, втория път нямаше кворум и Законопроектът не беше приет. След това дадохте почивка, господин Председател. В този смисъл имам достатъчно време по процедура, защото, отново казвам, дебатът по тази точка беше закрит. Беше извършено гласуване два пъти и Законопроектът не беше приет. Процедурата ми е по друг повод. Очевидно, господин Председател, а и цялото управляващо мнозинство считат, че сега ще прегласуват за трети път този законопроект, съдейки по намерението Ви с проверката на кворума. Уверявам Ви, че това нито е добра парламентарна практика, нито е практика съгласно Правилника на Народното събрание, нито е конституционна практика. Има решение на Конституционния съд, господин Председател, в този смисъл. Господин Председател, най-добронамерено моля да се откажете от идеята си за трети път силово да гласувате тази точка и така една структурна промяна да стане факт – Агенцията за инвестиции и Българската банка за развитие да преминат под управлението на Министерството за инвестиции на господин Лорер. Можете, господин Председател, и Вие управляващо мнозинство, елегантно през преходни и заключителни разпоредби на друг закон, дори на Закона за бюджета, така, както Министерският съвет внесе 89 параграфа, можете да направите това. Тепърва предстои внасянето между първо и второ четене на предложенията. Колеги, наистина очаквам – и Вие, господин Председател, сам сте юрист, очаквам от колегите в залата юристи, да проявят разум. Не правете това! Казвам Ви го съвсем добронамерено. В противен случай всякаква тема за конструктивизъм между управляващи и опозиция ще приключи. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Господин Анастасов.
Господин Председател, денят добре започна, явно обаче ще оправдаете уговорката, че той се познава по сутринта. Вижте, има Конституция, има решение на Конституционния съд. Нашият Правилник за организацията и работата на Народното събрание е с ранг на закон. Вашите думи, господин Председател, преди 20 минути бяха, че Законопроектът не е приет след второто гласуване. Надявам се, това да си го спомняте, ако не, има го в стенограмата, слава богу излъчваме се и на живо, така че лесно може да се провери. Скъпи колеги, започнахте това Народно събрание с ангажимент да възстановите авторитета на Народното събрание, а не да правите услуги на семейство Лорер. Така че много Ви моля да се върнете към разума и да не нарушавате закона в деня, в който отбелязваме Учредителната сесия на Народното събрание. Имайте малко разум, ако не, правете това, което искате, но знайте, че го правите с ясното съзнание, че нарушавате закона и Конституцията на Република България, в която всички тук сме се клели в тази зала. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Анастасов. Да чуем и Петър Петров, след това Атанас Славов.
Уважаеми господин Председател, правя процедура. Позволете ми да не се съглася с Вас и със становището Ви, че имало едно успешно и едно неуспешно гласуване. Всъщност в Правилника за организацията и дейността на Народното събрание никъде не видях разделяне на гласуванията като успешно или неуспешно. Не видях също така, въпреки скромния ми опит в работата на Комисията по приемане на Правилника, в него да има създадена възможност за трето гласуване, четвърто, пето, седмо и десето, докато управляващото мнозинство успее да събере кворума дали в чат общи групи, дали чрез караници след почивката. Помня обаче, господин Председател, че именно защото бяха проведени две валидни редовни гласувания, именно второто гласуване бе валидно и редовно, именно защото Вие го взехте предвид, господин Председател, на което се оказа, че няма кворум, Вие дадохте почивка заради това, защото зачетохте второто гласуване. Та, процедурата ми е да приемем всички истината, че Законопроектът не бе приет на второ четене и просто да преминем към следващата точка, ако всеки от нас като народни представители все пак си вземе поуки. И другата част от процедурата ми е наистина да го направим, защото не е нужно да се караме още половин-един час всички народни представители слънцето от изток ли изгрява, или от запад и какво пише в Правилника, и какво ние се опитваме да променим днес в него, което мисля, че е нередно. Благодаря, господин Председател. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС и ВЪЗРАЖДАНЕ, реплики от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря. Атанас Славов – заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Тъй като бяха призовани преди малко юристите, юридическият разум, юридическата аргументация да бъде чута – досега чухме една юридическа аргументация, както е ясно обаче, има и друга юридическа аргументация, така убедително изложена от председателя. [[Шум, реплики, смях от ГЕРБ-СДС.]] Колеги, моля да не свеждаме конституционните процедури до абсурд. Моля Ви! [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Точно това правите – злоупотребявате с парламентарна практика. Ваше право е да не участвате в гласуването. Но когато няма кворум, няма валиден акт. [[Реплики и викове от ГЕРБ-СДС: „Не е вярно!“, „Еее!“]] А след като няма валиден акт, не е проведено фактически второ гласуване. Добре, кажете ми, каква е волята на парламента, когато няма кворум? [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Не е вярно, колеги. Не е вярно това! Логиката на този процес, това, което каза председателят, е правилно – да прави проверка на кворума, да проведе ново гласуване при наличие на кворум и резултатът от това гласуване ще е финалният резултат от гласуването по тази точка. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“.]] Това е юридическата логика. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС: „Не е вярно!“]] Всичко останало е злоупотреба с парламентарната процедура.
Тошко Йорданов, Христо Гаджев след това.
По начина на водене. Господин Председател, а и като процедура, ако може да припомните на ГЕРБ, че е хубаво в такава ситуация да мълчат срамежливо, защото 2019 г., когато се приемаше бюджетът [[реплики от ГЕРБ-СДС: „Бюджета!“]] , три пъти гласувахте в нарушение на тогавашния Ви Правилник, за да направите субсидията колкото Ви отърва. А в момента гласуването не беше валидно. Това е положението.
Христо Гаджев да чуем.
Уважаеми господин Председател, дами и господа народни представители! Първо, радвам се, че някой припомни третото гласуване на Закона за държавния бюджет, и е хубаво да му се припомни, че има изрично решение на Конституционния съд точно по този казус, който изрично казва, че се допуска трето гласуване само на § 1 от Закона за държавния бюджет. Хубаво е да се чете контекст на конституционните решения! За съжаление, гледах предния изказващ се, който се опитваше да убеди дори и себе си, защото една част от проблемите, които имаме в момента, се дължат благодарение на негови предложения в Правилника. Но да се върнем на Правилника и аз ще Ви цитирам само Правилника. Кворум – говорихме тук кворум, има или няма кворум. Да видим къде се употребява думата „кворум“ в Правилника. Чл. 10: „За секретарите на Народното събрание, които подпомагат извършването на проверката на кворум.“ Чл. 32, ал. 2: „Постоянните комисии откриват заседанията си при наличието на кворум.“ Чл. 46, ал. 2: „Проверка на кворум се извършва чрез компютризираната система.“ Ал. 3, че може да се направи проверка във връзка с предстоящо гласуване – това, което и Вие направихте преди малко. И да Ви кажа, последното споменаване на думата „кворум“ е в чл. 13, когато поради липса на кворум заседанието на Народното събрание не може да бъде открито, се глобяват народните представители, които не са присъствали. Това е кворумът в Правилника. За съжаление, само че за Ваше съжаление, има чл. 64, където пише, че предложението се смята за прието, ако за него са гласували повече от половината от присъстващите народни представители, освен ако Конституцията не предвижда друго. Тоест това, че е нямало 121, не е проблем на кворума. Това е проблем – означава, че не е приет. Няма го този текст, че няма вече кворум, и затова и таблата, уважаеми господин Председател, вече не изписват кворум, защото няма такова нещо. И това, между другото, е Правилникът Митева и Правилникът Славов и той много добре го знае. [[Шум, реплики и възгласи: „Браво!“ от ГЕРБ-СДС.]] И съжалявам, че ще го кажа, но ако допуснете трето гласуване, не оставяте никаква друга възможност на опозицията, освен да сезира Конституционния съд, за да може да се прекратят тези порочни практики.
Благодаря Ви, господин Гаджев. Господин Попов.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, уважаеми народни представители, тук преди малко и колегата цитира нашия Правилник, в който пише: „...освен ако Конституцията не повели друго“. Конституцията в своя чл. 81 е категорична и ясна в следната насока: „Народното събрание открива заседанията си и приема своите актове, когато присъстват повече от половината народни представители.“ Тоест няма приет акт – това, което колегата Славов току-що Ви каза. [[Шум и реплики.]]
Колеги, не от място, моля Ви.
…защото не присъстваха повече от половината народни представител. Така че не е никакво трето гласуване – няма приет акт. Има извършена почивка, поискана от страна на председателя на Народното събрание, и сега отново гласуваме този акт, именно Закона, защото няма приет акт. Благодаря. [[Ръкопляскания.]]
Благодаря Ви, господин Попов. Госпожа Александрова – заповядайте. И господин Иванов след това.
Благодаря Ви. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, процедурата ми е изцяло към председателя по начина на водене. На първо място, бих искала да кажа, че Вие след почивката нарушихте Правилника и приложихте хипотезата на чл. 46, който в ал. 3 казва: „Председателят във връзка с предстоящо гласуване може да извърши по своя инициатива или само веднъж в едно заседание по искане на парламентарна група проверка на кворума.“ Уважаеми господин Председател, Вие го замествате в момента, Вие направихте второ гласуване, което не беше прието. Това е в нарушение на хипотезата на чл. 46. Вие дори нямахте право да приложите проверка на кворума. Разбирате ли за какво става дума? На следващо място, когато господин Попов казва, аз искам да цитирам чл. 65: „Резултатът от повторното гласуване е окончателен.“ Няма трето гласуване, уважаеми народни представители. [[Шум, реплики, ръкопляскания.]] И нека чл. 81 от Конституцията да го изчетем докрая. Нека всички да го изчетем докрая. „Народното събрание открива заседанията си“ – да, „и приема своите актове, когато присъстват повече от половината народни представители.“ Повече от половината народни представители, уважаеми колеги, в ал. 2 се казва: „Народното събрание приема законите и другите актове с мнозинство повече от половината от присъстващите народни представители, освен ако Конституцията изисква друго мнозинство.“ Тоест не е приет актът на второ гласуване. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Много Ви моля, прилагайте Конституцията и Правилника така, както следва.
Господин Иванов, ако обичате, от ДПС да се включат. Заповядайте, господин Адемов, след това ще Ви дам на Вас думата.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Тази дискусия трябва да се успокои по някакъв начин, за да можем да намерим най легитимния изход от създадената деликатна ситуация. Уважаеми колеги, с това, което направихте, поставихте председателя на Народното събрание в изключително деликатна ситуация и юристите в Народното събрание. И вместо да си посипете главата с пепел и да признаете... Това, което говори преди малко Филип Попов, въобще не е вярно. Не е вярно, защото кворумът се проверява преди самото гласуване, а не се констатира след гласуването. [[Ръкопляскания от ДПС.]] Това първо. На второ място [[ръкопляскания от ДПС, ГЕРБ-СДС и ВЪЗРАЖДАНЕ]], на второ място, уважаеми колеги, легитимният, законният изход от тази ситуация е да продължим със следващата точка от дневния ред и след три месеца със съществени промени във внесения законопроект [[ръкопляскания]], да продължим по-нататък работата на Народното събрание.
Заповядайте, господин Иванов.
Господин Председател, процедурата ми е по начина на водене. Аз се радвам, че давате право да се изказваме, защото одеве станахме свидетели на една практика, която се надяваме да не се повтаря – да се отнема думата на народни представители.
Стига да няма основание.
Но по същество. Господин Председател, искрено Ви умоляваме и като опозиция искаме да Ви помогнем със следното: да спазим Правилника. Имаше две проведени гласувания, при второто не е приет Законопроектът, така че този законопроект отпада. [[Реплики от народния представител Филип Попов.]] Господин Попов, ако Вие ще правите съдебна и конституционна реформа, господ да ни е на помощ, щом така четете Конституцията [[ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]]. И Вие, и колегите отдясно имахте право да се изкажете. Оставете процедурата на мен. [[Реплики от народния представител Филип Попов.]]
Господин Попов, ако обичате! Господин Попов, колеги! [[Реплики от народния представител Филип Попов.]]
Благодаря.
Господин Попов.
Моля да въведете ред в залата. Управляващите да се успокоят. Ние Ви предложихме, колеги, елегантния начин, при който единствен потърпевш е Вашият председател – двама подред, единият излезе от залата, предполагам са се сменили, сега е другият. Единственият начин да излезете от ситуацията е да продължим по Програмата на дневния ред със следващата точка и Вие намерете законодателна инициатива как да си предложите, ако искате, същия законопроект, за да влезе той със сила, щом толкова държите да овластите там... Както и да е, предметът не е важен. Но колеги, не търсете причината в опозицията за проваления кворум, ами си погледнете гласуването, коя част от управляващото мнозинство не Ви подкрепи Законопроекта и нямахте кворум. За това не може да обвинявате опозицията. Търсете си проблема във Вашия двор. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Иванов. Заповядайте, господин Биков.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Господин Председател, малко неудобно става втора вечер подред, по едно и също време да дебатираме законно ли е едно решение на Народното събрание, или не е законно. Вчера беше случаят с КЕВР, когато беше взето незаконно решение. Днес искате да правите трето гласуване. Не е хубаво това, вчера Ви го казах. Нямате спирачки, нямате задна скорост. Ще Ви повторя и днес – не е добре за Вас това, което правите. Може да има целесъобразност, но процедурата не е нещо безсмислено. И сега може да носите от девет кладенеца вода, че третото гласуване или второто не е гласуване, пък третото е второ, това не отменя факта, че тук нямаше кворум и всеки от Вас, който е гласувал за този законопроект, е гласувал два пъти. Как наричате втория път, когато сте натиснали копчето? Как го наричате? Това е несъществуващ акт. [[Реплики от ДПС.]] Не, актът е, че сте натиснали два пъти копчето, сега искате да го натиснете трети път. Затова напълно добронамерено Ви казвам и предлагам процедурно: предлагам да дадете почивка, да свикате Председателски съвет извън камерите, защото тук възбудата вероятно е по-висока, да може нормално и разумно да разберете, че нарушавате и решения на Конституционния съд, ще нарушите, по скоро ще нарушите и закона. Опитваме се да Ви предпазим от закононарушение. Този парламент е на два месеца, започва всеки ден не да гази процедури, а да излъчва незаконни решения. Не е добре и за парламента, и за Вас. Затова предлагам почивка, нека да се съберем на Председателски съвет, да се излезе с едно нормално решение, с един нормален изход от тази ситуация.
Благодаря Ви, господин Биков. Има ли други желаещи за процедура? Господин Таслаков и след това господин Свиленски. [[Реплики.]] Има ли искане от парламентарна група? [[Реплики.]] Господин Таслаков, извинявайте, 15 минути почивка по искане на парламентарната група на ГЕРБ-СДС. [[Реплики.]] [[След почивката.]]
Колеги, моля заемете местата си. Проверка на кворума. Александра Милчева?
Тук.
Александър Ракшиев?
Тук.
Георги Стамов?
Тук.
Димитър Гочев?
Тук.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
Тук.
Стефан Шилев? Регистрирани 132 народни представители в залата и 5 онлайн – общо 137. Има ли още процедури? Стоян Таслаков – заповядайте.
Господин Председател, благодаря Ви. Искам да Ви напомня, че като дойдохме тук, се заклехме да спазваме Конституцията и законите на страната. Минаха две гласувания – факт, трето няма записано никъде в Правилника. Ако ми покажете къде в Правилника има трето гласуване, моите уважения! Да е жив и здрав господин Лорер, след три месеца ще му се случат нещата, няма нужда да бързаме. Ще стане по-лошо, ако това решение отиде в Конституционния съд. Ако някога ГЕРБ са правили такива порочни неща, Вие не сте ГЕРБ, Вие сте Промяната. Не бъдете ГЕРБ, защото след един месец колегата няма да разкарва джипката тук, а вън – в пясъчника. [[Смях, реплики и ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ и ГЕРБ-СДС.]]
Моята процедура е да преминем към следващата точка от дневния ред, защото Народното събрание реши, управляващото мнозинство, че ще работим до приемането на точките, посочени в Програмата за четвъртък. В този смисъл наистина дълбоко вярвам, че няма смисъл от повече процедури по начина на водене, процедури към Вас по отношение на вече два пъти гласуван законопроект. Уважаеми колеги, и на Вас, господин Председател, няколко решения на Конституционния съд по отношение какво е кворум, какво е гласуване, колко пъти Народното събрание може да гласува и прегласува различни законопроекти. Разполагам и с едно правно мнение на доцент Атанас Славов от Софийския университет. [[Шум, смях и ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] В своето експозе то дава наистина различно разбиране за това какво е кворум, по колко пъти се гласува един акт. Господин Славов, ако желаете и на Вас ще го представя малко по-късно. Това са и становища на Съюза на юристите, на Президента на Република България по други оспорвани пред Конституционния съд подобни гласувания с подобни незаконосъобразни процедури. Уважаеми колеги, отново казвам, разбирам, че това е много важен и спешен Законопроект за тази структурна промяна, но смятам, че трябва да проявите разум, защото, както ние заявихме, ако не го направите, ще оспорим в Конституционния съд третото гласуване на този законопроект на първо четене. И само ще Ви дам един пример. [[Председателят дава сигнал, че времето е изтекло.]] Приключвам, господин Председател, но смятам, че това е изключително важно и ще бъде от полза на залата. Колеги, представете си, че сега за трети път гласуван Законопроект отново не събере необходимото парламентарно мнозинство за приемане от 121 гласа, господин Председател, очаквам Вие отново да дадете почивка, пак да проверите кворума след почивката, да гласуваме за трети или четвърти път и така през половин час проверка на кворума и даване на почивка. Колко пъти ще гласувате един и същ законопроект, който вече два пъти е отхвърлен от пленарната зала?
Времето, госпожо Атанасова.
Да, правилно се зададе въпросът: с акта на своето гласуване Вие в какво участвахте? В проверка на данните си, които сте предоставяли ли, или в нещо друго? [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Госпожо Атанасова, три минути и половина. Благодаря Ви. Заповядайте, господин Славов.
Господин Председател, госпожа Атанасова направи от трибуната внушението, че аз в моето правно становище до Конституционния съд съм подкрепил теза, която и тя защитава. Ама това не е така, не правете такова внушение от трибуната. Единственото конституционно решение на създалия се казус виждам да приемем, че имаме валидно гласуване – то първото е валидно, и за подкрепа на Законопроекта [[ръкопляскания от „БСП за България“]] , второто е невалидно. Ако решим да прегласуваме, да го направим след проверка на кворума, което и направихме. Всичко останало са парламентарни фокуси, които опозицията се опитва в момента да ни представя. [[Шум и реплики от ДПС.]] Колеги, това е ситуацията. И само Ви обръщам внимание, че освен практика на Конституционния съд има парламентарна практика. Ако си спомняте Четиридесет и шестия парламент, когато проведохме гласуване за Закона за НСО, бяхме в подобна ситуация и това, което направи председателят след онова оспорвано гласуване и Председателския съвет, просто обяви от трибуната, че има приет Законопроект и с това се изчерпа казусът. Това е също възможно решение. [[Шум и реплики.]]
Колеги, ще преминем и към следващата точка от дневния ред, но преди това гласуваме Законопроекта. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, тропане по банките от ГЕРБ-СДС.]] Режим на гласуване. Колегите онлайн: Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Прекратявам гласуването. Гласували 122 народни представители в залата и 5 онлайн – общо 127: за 122 в залата и 5 онлайн – общо 127, против и въздържали се няма. Предложението е прието. [[Шум и реплики.]] Това е гласуването, което проведохме, и възражението на господин Свиленски е основателно. [[Шум и реплики.]] Господин Куленски, заповядайте за процедура.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, правя предложение срокът за писмени предложения между първо и второ четене да бъде 5 дни.
Има ли обратно становище на това предложение? Заповядайте, господин Гаджев.
Уважаеми господин Председател, правя обратна процедура срокът да бъде нормален, защото и без това проблемите, които дойдоха в гласуването, дойдоха от лявата страна на залата. Най-вероятно ще има доста предложения между четенията и ще им трябва време да ги обработят. Така че срокът нека да бъде нормален. Впрочем, господин Председател, ако може да ми обясните един друг парламентарен фокус, понеже господин Славов спомена за парламентарни фокуси: как при 132 регистрирани в залата, при положение че три парламентарни групи не се регистрират, има 132 регистрирани, 122 гласували в залата? [[Реплики.]]
Благодаря. Гласуваме предложението на Петър Куленски. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Гласували в залата 122 народни представители и онлайн 5, общо 127: за 122 и 5 онлайн – общо 127, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Заповядайте, доктор Адемов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Има една народна поговорка, която казва: „Ако си направиш сам нещо, цяло село не може да ти го направи“. Това, което направихте в момента, ме подсеща да коментирам Зимните олимпийски игри в момента. Когато светът е Олимпиада, когато духът на разбирателството, на толерантността дефилира в целия свят, Вие си позволихте да качите управляваща коалиция в шейната и се спускате с бобслея, с шейната надолу по улея. Само че ако в Олимпиадата улеят води към финала, при Вас Вашата шейна върви по улея към безвремието, в което поставихте цялата управляваща коалиция и българския парламент. Оттук нататък в рамките на Четиридесет и седмото народно събрание не можем да говорим нито за демокрация, нито за парламентаризъм. Единствено и само можем да говорим за диктат на управляващата коалиция. [[Ръкопляскания от ДПС и ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Адемов. Господин Анастасов, за процедура.
Господин Председател, правя Ви остра забележка за процедурите, които допуснахте. На практика се случи нещо средно между Правилника и свободните тълкувания на господин Славов, защото в Правилника ясно пише, господин Председател, не Ви прави част, че не ни предоставихте стенограмата, и трябваше през Гугъл да търсим сайта на „Дневник“. Намерихме накрая, където има цялото видеопредаване. Вие обявихте, че гласуването е приключило, а не че е отменено. След приключване на гласуването, когато се постановява резултат по нашия Правилник, тогава започнахте да правите проверка на кворума. С гласуване не може да установявате кворум. Кворумът е разписан много ясно в Правилника. Иначе, колеги, това днес, което направихте, слага край на всичките Ви заявки за законност, за почтеност и за ред. Връщате се към модела – мнозинството може да прави каквото си иска и каквото силният на деня каже, това е Законът. Това вече стана ясно на всички български граждани, стана на Европа, а днес дори стана и на някои по-далечни стратегически партньори на България. Искрено съжалявам, че в деня на Учредителното събрание потъпкахме и паметта на Антим I. Дано някой ден, когато всички се съберем горе на небето с него, той да ни прости. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Анастасов. Заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги! Господин Председател, ние в първия ден на учредяването на Четиридесет и седмото народно събрание, макар че останахме в опозиция, бяхме с голяма надежда. Тази голяма надежда беше в това, че 30 години след прехода в България младите са по голяма част от този парламент, не носят тежестите на миналото и противопоставянето помежду си. Затова бяхме с голяма надежда, че независимо от това дебатът на тази трибуна ще се случва на базата на силата на аргументите и на правилниците. Затова, господин Председател, мен ме е срам, че Вие сте на моята възраст и по този начин правите същите действия, които ги правеха ГЕРБ, само че с едно допълнение. Ако по времето на ГЕРБ ние 12 години загубихме време да използваме държавата за развитието, Вие днес в този ден, когато преди 143 години се учреди парламентът, ни върнахте 143 години назад. Срам ме е от такива млади хора в този парламент. [[Възгласи и ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Мехмед. Има ли други процедури? Заповядайте, господин Дилов.
Благодаря, почитаеми господин Председателю. Няма да бъда толкова патетичен, спокойно. Имам процедурно предложение да закупите на народните представители една много интересна книга. Тя изяснява това, което се случи в момента. Важно е да го кажем за хората, които ни гледат извън тази зала. Книгата е на френския философ Мишел Фуко, казва се: „Надзор и наказание. Раждането на затвора“. Там политическите отношения са описани чрез една теория за еротика и анатомия на политическото тяло. Тя се изразява в следното. Всяко овластено политическо тяло – цар, парламент, тайно мнозинство, трябва и е длъжно непрекъснато да демонстрира своя излишък от власт дори в дребни и безсмислени жестове, каквото се случи в момента, а всяко неовластено политическо тяло постоянно демонстрира своя недостатък на власт и Мишел Фуко открива една особена еротика в тези взаимоотношения. Много любопитна книга. Ще бъде много полезна на народното представителство. В този смисъл, уважаеми колеги, Вие току-що дори не извършихте и политически акт, макар че би трябвало да запалим тази книжка, тя вече няма никаква стойност – казва се „Правилник на Народното събрание“. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Вие извършихте еротичен акт, смятайки, че изнасилвате опозицията. Но не, Вие изнасилвате смисъла на демокрацията и Правилника. Тоест Вие, с извинение, че използвам онази дума, нали, хайде, ще използвам земеделската дума, Вие не се качихте върху опозицията, Вие се качихте върху демокрацията. А за хората, които може би не разбират защо е този патос за този законопроект, ще кажа каква е същността на Законопроекта. С този законопроект господин Лорер се качва върху госпожа Нинова, просто ѝ взима парите от нейното министерство. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Затова е цялата работа...
Господин Дилов!
...за да вземем парите от госпожа Нинова и да ги дадем на господин Лорер. Това си е Ваш проблем, но защо нарушихте Конституцията?
Не е процедурно, не е и коректно.
Благодаря, господин Председател. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
И аз благодаря. Може ли и аз да направя едно процедурно предложение? [[Реплики от ДПС.]] Не, няма да е дълго. Процедурното ми предложение е точката, която се явява осма в програмата: Второ гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за електронното управление, да отпадне от Програмата за работата на Народното събрание за тази седмица. [[Реплики.]] Може обратно, разбира се.
Уважаеми господин Председател, аз съм категорично против това нещо да отпадне, защото впрочем ние последните три часа спорим по един устройствен, технически или както там го наричате закон, който трябва да даде път на работата на министъра на иновациите и растежа. А този закон, който предлагате да отпадне от дневния ред, е този, който ще даде път на работата на новото Министерство на електронното управление. Значи за едни министри може, а за други не може. Редно е поне електронното управление… Мисля, че тук всички сме съгласни с това, че е важен. Мисля, че беше приет с единодушие въпросният законопроект. Мисля, че е редно да го разгледаме, за да може да започне работа и министър Божанов. Няма нужда той да чака следващата седмица.
Благодаря, господин Гаджев. Да преминем към гласуване. [[Реплика: „Има процедура.“]] Ще Ви дам думата, да. Гласуваме предложението за отпадане на точката от програмата. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов? Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
Въздържал се.
Светлин Стоянов?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
И Стефан Шилев?
(ГЕРБ-СДС, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : Против.
Гласували 178 народни представители в залата и 6 онлайн – общо 184: 116 гласа за в залата и 4 онлайн – общо 120, против 61 в залата и 1 онлайн – 62, въздържали се 1 в залата и 1 онлайн – общо 2.
Прегласуване.
Прегласуване. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов?
Против.
Светлин Стоянов?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
И Стефан Шилев? Гласували 127 народни представители в залата и 6 онлайн – общо 133: 116 гласа за в залата и 5 онлайн – общо 121, против 10 в залата и 1 онлайн – 11, въздържал се 1. Предложението е прието. Имаше искане за процедура. Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, не беше много хубаво, че се опитахме така да сменим темата, защото като колега юрист аз изпитвам огромно уважение към Вас и по начина, по който си спомняте неща, казани и в предишни народни събрания, въпреки че и аз, и Вие не сме били тук. А помните ли един момент, когато се каза, че коалиционното споразумение не може да бъде над Конституцията и законите на Република България?! [[Ръкопляскания от ДПС.]] Нещо повече, по отношение изказването на доценти по конституционно право и така нататък, моят коментар е само: Българийо, накъде отиваш с тез юристи?! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС и ДПС.]]
Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ПАЗАРИТЕ НА ФИНАНСОВИ ИНСТРУМЕНТИ. Заповядайте, господин Каримански. [[Шум и реплики.]]
Не ме карайте да Ви напомням едно стихотворение на Веселин Ханчев, затова продължавам по процедурата по нататък. [[Шум и реплики.]] Господин Председател, моля на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да гласувате в залата да бъдат допуснати следните лица: госпожа Росица Велкова – заместник-министър на финансите, господин Калоян Симеонов – съвместяващ длъжността директор на дирекция „Регулация на финансовите пазари“ в Министерството на финансите, госпожа Елена Петрова – началник на отдел „Капиталови пазари“ в Министерството на финансите, госпожа Мария Филипова – заместник-председател на Комисията за финансов надзор, господин Милен Милев – началник-отдел на дирекция „Правна“ в Комисията за финансов надзор. [[Народните представители от ДПС и ГЕРБ-СДС напускат залата.]]
Благодаря Ви, господин Каримански. Има ли друго становище? Няма. Преминаваме към гласуване на допуска до залата на лицата, посочени от господин Каримански. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
(ИТН, чрез интернет платформа за видеоконферентна връзка) : За.
Стефан Шилев? Гласували 119 народни представители в залата и 5 онлайн – общо 124: 118 гласа за в залата и 5 онлайн – общо 123, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят в залата лицата. По Законопроекта има постъпили доклади от Комисията по бюджет и финанси, която е водеща, и Комисията по икономическа политика и иновации. От името на Комисията по бюджет и финанси? Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти, № 47-102-01-8, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г. На заседание, проведено на 20 януари 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерството на финансите: Калоян Симеонов – съвместяващ длъжността директор на дирекция „Регулация на финансовите пазари“, Елена Петрова – началник-отдел в дирекция „Регулация на финансовите пазари“, и Надя Даскалова – държавен експерт в дирекция „Регулация на финансовите пазари“, представители на Комисията за финансов надзор, Асоциацията на българските застрахователи и Българската асоциация на лицензираните инвестиционни посредници. Законопроектът цели да въведе в националното законодателство изискванията на Директива (ЕС) 2019/2034 относно пруденциалния надзор върху инвестиционните посредници, както и мерки по прилагането на Регламент (ЕС) 2019/2033 относно пруденциалните изисквания за инвестиционните посредници, Директива (ЕС) 2019/878 за изменение на Директива 2013/36/ЕС по отношение на освободените субекти, финансовите холдинги, финансовите холдинги със смесена дейност, възнагражденията, надзорните мерки и правомощия и Директива (ЕС) 2019/2177 за изменение на Директива 2009/138/ЕО, Директива 2014/65/ЕС и Директива (ЕС) 2015/849. Измененията, произтичащи от въвеждането на пакета от Директива (ЕС) 2019/2034 и Регламент (ЕС) 2019/2033, касаят въвеждането на пропорционален и хармонизиран регулаторен режим относно пруденциалните изисквания към инвестиционните посредници. По същество основната промяна спрямо действащата пруденциална рамка се състои в начина на изчисляване на капиталовите изисквания за инвестиционните посредници в зависимост от рисковете, които поемат. Инвестиционните посредници неформално се категоризират в 3 класа, като клас 2 и 3 попадат в правомощията на Комисията за финансов надзор. Със Законопроекта се въвежда задължение за така наречените системни инвестиционни посредници [[или наричани още клас 1 – с активи над 30 млрд. евро]] да подадат заявление до Българската народна банка за издаване на лиценз за кредитна институция по Закона за кредитните институции. Предвиден е и ред за повторно издаване на лиценз за инвестиционен посредник от Комисията за финансов надзор в случаите, когато тези системни посредници вече не отговарят на изискванията и активите им спаднат под прага от 30 млрд. евро. Понастоящем в България посредници от клас 1 няма. Измененията, произтичащи от въвеждането на Директива (ЕС) 2019/878, се отнасят до въвеждането на специфична процедура за одобрение и преки надзорни правомощия на компетентните органи по отношение на определени финансови холдинги и такива със смесена дейност, за да се гарантира, че тези холдинги могат да носят пряка отговорност за осигуряване на спазването на пруденциалните изисквания на консолидирана основа, без да бъдат подлагани на допълнителни пруденциални изисквания на индивидуална основа. Измененията, произтичащи от въвеждането на Директива (ЕС) 2019/2177, се отнасят до това, че функциите по лицензиране на доставчиците на услуги за докладване на данни и надзорът върху тях, както и правомощията по събирането на данни се прехвърлят от националните компетентни органи към Европейския регулаторен орган за ценни книжа и пазари, с изключение на тези, които биха могли да се възползват от дерогацията, предвидена в Регламент (ЕС) № 600/2014, поради тяхното ограничено значение за вътрешния пазар на Европейския съюз. Българската фондова борса е доставчик на услуги за докладване на данни, който ще може да се възползва от дерогацията и да продължи да докладва на Комисията за финансов надзор. В Законопроекта са предвидени и други изменения, произтичащи от европейското законодателство. Предложени са и изменения чрез преходните и заключителните разпоредби в Кодекса за застраховането, свързани с публикуването в Официален вестник на ЕС на Известие относно коригиране с цел отчитане на инфлацията на сумите, предвидени в Директива 2009/138/ЕО във връзка със започване и упражняване на застрахователна и презастрахователна дейност, публикувано на 19 октомври 2021 г., и следва да се прилага от държавите членки считано от 19 октомври 2022 г. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Очакваните последици от прилагането на бъдещия закон са свързани с това, че предвидените изменения ще доведат до промяна по методологията, по която инвестиционните посредници, които не са системно значими, изчисляват капиталовите си изисквания. В допълнение, това ще доведе до повишаване на административната тежест и разходите за инвестиционните посредници и КФН, свързани с първоначалните разходи за привеждане в съответствие с новите пруденциални изисквания. Същевременно обаче с въвеждането на режим, който е по-опростен и пропорционален на рисковете, които поемат инвестиционните посредници с дейността си, се очаква да се постигне намаляване на текущите разходи на посредниците за спазване на регулаторните изисквания. В хода на дискусията народният представител Кирил Ананиев отбеляза, че Законопроектът отговаря на директивите и групата на ГЕРБ-СДС ще го подкрепи. Професор Румен Гечев също сподели, че неговата група ще подкрепи Законопроекта. Във връзка с мотивите към Законопроекта и предвиденото задължение за КФН да прави редовен преглед най-малко веднъж на три години за спазването от страна на инвестиционните посредници на изискванията при използването на вътрешни модели той попита какви механизми съществуват за гарантиране на купувачите на българския пазар, дали проверките, които КФН трябва да извършва най-малко веднъж на 3 години на инвестиционните посредници, са достатъчни и какъв е рискът при осъществяване на надзора. От страна на КФН беше посочено, че съгласно Директива (ЕС) 2019/2034 и Регламент (ЕС) 2019/2033 изискването за редовен преглед минимум на 3 години се отнася единствено до проверката от страна на КФН в случаите, в които инвестиционните посредници са получили разрешение за използване на вътрешни модели. Съгласно действащия закон инвестиционните посредници и сега имат възможност да прилагат вътрешни модели, но към настоящия момент никой не се е възползвал от това и прилагат стандартния подход, посочен в Регламент (ЕС) 2019/2033. Председателят на Комисията по бюджет и финанси Любомир Каримански изрази притеснение, че ако Законопроектът не бъде приет в най-скоро време, България ще търпи санкции, при които съгласно Съобщение на Европейската комисия от 2021/С 2283 от 12 април 2021 г. минималната еднократна сума, платима от България при налагането на такива, ще е 622 000 хил. евро. В тази връзка представителят на Министерството на финансите заяви, че до края на януари 2022 г. следва да се изпрати отговор до Комисията за това докъде сме стигнали с въвеждането на европейското законодателство, което важи и за изготвянето на подзаконовите нормативни актове. Г-жа Мария Филипова уточни, че е разработен Проект на наредба за изменение и допълнение на Наредба № 50 от 2015 г. за капиталовата адекватност, ликвидността на инвестиционните посредници и осъществяването на надзор за спазването им, за който е минало общественото обсъждане и в момента се разглеждат постъпилите предложения и становища. Народният представител Пламен Шалъфов зададе въпрос за това какви са ползите за инвестиционните посредници или за потребителите на техните продукти. В отговора си г-н Калоян Симеонов подчерта, че предвидените в Законопроекта изменения ще доведат до промяна в методологията, чрез която инвестиционните посредници, които не са системно значими, ще изчисляват своите капиталови изисквания. Г-жа Нина Колчакова от Асоциацията на българските застрахователи изрази притеснение по отношение на отмяната на ал. 5 на чл. 493а от Кодекса за застраховането, като заяви, че между първо и второ гласуване на Законопроекта ще депозират писменото си становище по темата. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 13 гласа „за“, 0 гласа „против“ и 0 гласа „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти, № 47-102-01-8, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Каримански. Докладът на Комисията по икономическа политика и иновации.
„ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти, № 47-102-01-8, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 26 януари 2022 г., Комисията по икономическа политика и иновации разгледа Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансовите инструменти. На заседанието присъстваха представители на Министерството на финансите и на Комисията за финансов надзор. Законопроектът, представен от заместник-министъра на финансите Ивайло Яйджиев, цели да въведе в националното законодателство изискванията на Директива (ЕС) 2019/2034 относно пруденциалния надзор върху инвестиционните посредници, както и мерки по прилагането на Регламент (ЕС) 2019/2033 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. относно пруденциалните изисквания на инвестиционните посредници, Директива (ЕС) 2019/878 за изменение на Директива 2013/36/ЕС по отношение на освободените субекти, финансовите холдинги, финансовите холдинги със смесена дейност, възнагражденията, надзорните мерки и правомощия и Директива (ЕС) 2019/2177 за изменение на Директива 2009/138/ЕО, Директива 2014/65/ЕС и Директива (ЕС) 2015. Предложените промени целят подобряване на регулаторния режим за инвестиционните посредници и пълно съобразяване на законодателството с правото на Европейския съюз. Основното изменение, произтичащо от Директива (ЕС) 2019/878, е въвеждането на специфична процедура за одобрение и преки надзорни правомощия на компетентните органи по отношение на определени финансови холдинги и финансови холдинги със смесена дейност, за да се гарантира, че могат да носят пряка отговорност за осигуряване на спазването на пруденциалните изисквания на консолидирана основа, без да бъдат подлагани на допълнителни пруденциални изисквания на индивидуална основа. Въз основа на гореизложеното Комисията по икономическа политика и иновации предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти, № 47-102-01-8, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г.“
Благодаря Ви, много госпожо Троянска. Заповядайте, господин Попов, за представяне на доклад.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти, № 47-102-01-8, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 27 януари 2022 г., Комисията за контрол над службите за сигурност, прилагането и използването на специалните разузнавателни средства и достъпа до данните по Закона за електронните съобщения разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представители на Министерството на финансите и г-н Пламен Тончев – председател на Държавна агенция „Национална сигурност“. От името на вносителя Законопроектът бе представен от г-н Ивайло Яйджиев – зам.-министър на финансите. С предложените промени се цели подобряване на регулаторния режим за инвестиционните посредници и пълно съобразяване на законодателството с правото на Европейския съюз. Основното изменение, произтичащо от Директива (ЕС) 2019/878, е въвеждането на специфична процедура за одобрение и преки надзорни правомощия на компетентните органи относно определени финансови холдинги и финансови холдинги със смесена дейност, за да се гарантира, че тези холдинги могат да носят пряка отговорност за осигуряване на спазването на пруденциалните изисквания на консолидирана основа, без да бъдат подлагани на допълнителни пруденциални изисквания на индивидуална основа. Ще се улесни и ефективният надзор от компетентните органи по отношение на действителните рискове, породени и поети от инвестиционните посредници, за да се засили правилното и ефективно функциониране на финансовите пазари, като се избягват прекомерни или излишни надзорни изисквания. В Комисията бяха проведени дискусии, като за цитирания по- горе Закон за електронните съобщения, като с 13 гласа „за“, 0 гласа „против“ и 0 гласа „въздържал се“, предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти, № 47-102-01-8, внесен от Министерския съвет на 10 декември 2021 г.“ Това е Докладът на Комисията по контрол на службите.
Благодаря Ви много, господин Попов. Приключихме с докладите. Откривам дискусия по Законопроекта. Желаещи за изказване. Няма. Прекратявам дискусията. Заповядайте, господин Ганев.
Господин Председател, мисля, че изключително неуважително е цялото поведение в момента, в процес – би трябвало да сме гласували, да сме преминали, а ние седим и чакаме някои хора, които са навънка и са отишли някъде. Много Ви моля – не е нормално това нещо, липса на всякакво уважение, дори на човешко отношение, да чакаме мнозинството да се събере. Колко време? [[Реплики от „Продължаваме Промяната“.]] Не ми говори на „ти“! Имай елементарно уважение! Ние сме тук, в залата, и сме уважили законодателната институция, каквато е парламентът. Не е нормално да седим и да Ви чакаме, при положение че сме в процедура за гласуване.
Благодаря Ви, господин Ганев.
И ако смятате, че ще ми говорите на „ти“, не е това мястото.
Говорех на председателя.
Благодаря Ви. Господин Попов?
Благодаря, господин Председател. Моля за поименна проверка през компютризираната система.
Да, благодаря Ви. Моля за проверка на кворума през компютризираната система. Колегите онлайн. Александра Милчева?
Тук.
Александър Ракшиев?
Тук.
Георги Стамов?
Тук.
Димитър Гочев?
Тук.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
Тук.
Стефан Шилев? Прекратявам регистрацията. Регистрирани са 118 народни представители в залата и 5 онлайн, общо 123. По групи съответно: 62 – от „Продължаваме Промяната“ плюс 4 онлайн, общо – 66; от ГЕРБ-СДС – няма регистрирани в залата; от ДПС – няма регистрирани в залата; от „БСП за България“ – 20; от ИТН – 23 в залата и 1 онлайн, общо 24; от „Демократична България“ – 13 в залата, и от ВЪЗРАЖДАНЕ няма регистрирани народни представители. Преминаваме към гласуването. [[Реплики.]] Първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансови инструменти. Моля, режим на гласуване. Колегите онлайн. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Прекратявам гласуването. Гласували 118 народни представители в залата и 5 онлайн, общо 123: за 118 в залата плюс 5 онлайн, общо 123; против и въздържали се няма. Предложението е прието. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“]] Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ВОДИТЕ. Водеща е Комисията по околната среда и водите. Постъпил е доклад. Господин Генов, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „На свое редовно заседание, проведено на 3 февруари 2022 г., Комисията по околната среда и водите обсъди посочения законопроект. На заседанието присъстваха: от Министерството на околната среда и водите: господин Борислав Сандов – заместник министър-председател по климатичните политики и министър на околната среда и водите; госпожа Мария Ачкова – заместник-министър на околната среда и водите, и представители на Българската стопанска камара и Сдружението за изследователски практики. От името на вносителите Законопроектът и мотивите към него бяха представени от министър Сандов. Целта на Законопроекта е преодоляване на съществуващата нормативна празнота по отношение срока на действие на плановете за управление на речните басейни и плановете за управление на риска от наводнения. Чрез предложените промени ще се регламентира действието на приетите планове до тяхната актуализация. Към настоящия момент срокът на действието им е изтекъл на 31 декември 2021 г. От 1 януари 2022 г. започва следващият планов период – 2022 – 2027 г., за който в момента се разработват отделните етапи от плановете. Закъснението се дължи на приемането им за предишния период 2016 – 2021 г., с една година закъснение, в края на 2016 г. Ненавременната актуализация на плановете може да доведе до риск от наводнения поради невъзможност от изпълнение на мерки. Освен това ще е налице времеви период, в който ще се затрудни провеждането на процедури за издаване, изменение и/или продължаване на разрешителни за използване на водите, както и становища за допустимост на инвестиционни намерения. С предложените промени ще се осигури своевременното процедиране по реда на Закона за водите, Закона за опазване на околната среда и Закона за биологичното разнообразие. Ще се създадат условия за реализиране на инициативите на бизнеса и администрациите, свързани с водите и водните обекти, които следва да се осъществяват в съответствие с действащи планове за управление. Законопроектът отговаря на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Представителите на всички политически партии подчертаха, че ще подкрепят Законопроекта и се обединиха около становището, че следва максимално бързо да бъде процедиран. След дискусията и проведеното гласуване Комисията по околната среда и водите с 19 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за водите, № 47-202-01-4, внесен от Министерския съвет на 28 януари 2022 г.“ Благодаря, господин Председател.
Благодаря, господин Генов. Откривам дискусията по Законопроекта. Заповядайте за процедура.
Уважаеми господин Председател, извинявам се на всички народни представители за това, че ще предложа процедура от предишния закон – на основание чл. 79, ал. 1 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание правя предложение срокът за писмените предложения между първо и второ гласуване да бъде 14 дни. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Каримански. Да направим проверка във връзка с предстоящото гласуване с компютризираната система. Регистрирайте се колеги, моля. Колегите онлайн. Александра Милчева?
Тук.
Александър Ракшиев?
Тук.
Георги Стамов?
Тук.
Димитър Гочев?
Тук.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
Тук.
Стефан Шилев? Регистрирани са 117 народни представители в залата плюс 5 онлайн – 122 общо, има кворум. Сега гласуваме предложението, направено от народния представител Любомир Каримански за изменение на срока за представяне на предложения между първо и второ четене на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за пазарите на финансовите инструменти. Моля, режим на гласуване. Колегите онлайн. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Гласували 118 народни представители в залата и 5 онлайн, общо 123: за 118 в залата плюс 5 онлайн, общо 123; против и въздържали се няма. Предложението е прието. Сега се връщаме на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за водите. Беше представен Докладът на водещата Комисия по околната среда и водите. Откривам дискусията по Законопроекта. За процедура – Христо Гаджев.
Той не е в залата.
Е, как да ме няма, нали съм тука! [[Силен шум и реплики от „БСП за България“ и „Продължаваме Промяната“.]] Извинявайте, дами и господа народни представители, но очевидно съм тук, след като съм пред Вас. Нали!
Няма кворум.
А, няма кворум! Ако няма кворум, извинявайте, това е друга тема, която председателят трябва да определи. Господин Председател!
Слушаме Ви, господин Гаджев!
Господин Председател, чл. 76, ал. 3 от Правилника е императивен и много ясен, както знаете – на първо гласуване законопроектът се разглежда и така нататък и когато законопроектът е внесен от Министерския съвет, се представя от член на Министерския съвет. Членове на Министерския съвет са министри и заместник-министри. Аз се надявах господин Генов – уважаваният от мен председател на Комисията, да направи процедура по допуск, но после се надявах и господин Каримански всъщност прави процедурата по допуск, но се оказа, че е друга процедура. Затова, господин Председател, се обръщам към Вас – ще изпълним ли сега разпоредбите на Правилника, или всъщност на Министерския съвет малко не му пука за този законопроект в момента, тъй като очевидно не уважава Народното събрание.
Благодаря, господин Гаджев – доколкото разбрах, няма да имаме представител за разглеждането на Законопроекта. За изказване? Заповядайте.
Уважаеми колеги, уважаеми господин Председател! Ние от ДПС този законопроект ще го подкрепим [[ръкопляскания от „БСП за България“]], защото става въпрос за подкрепа на българския бизнес. Защото стотици, да не кажа хиляди, инвестиционни предложения по басейновите дирекции са спрени, защото няма приет план за действие за управление на речните басейни и на рисковете от наводнение. Ние ще го подкрепим за разлика от другия законопроект, в който ставаше въпрос за разпределение на финансови средства към един кръг. Тук става въпрос за българския бизнес. Тук нашата подкрепа е ясна. Благодаря Ви. [[Единични ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря, господин Ебатин. Реплики? Добре, няма реплики. Господин Дренчев, Вие сте за изказване? А Александър Иванов за процедура ли е? Добре, заповядайте за процедура, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Колегата Гаджев Ви обърна внимание да спазваме Правилника, затова към Вас като водещ заседанието. Наистина тук, колеги, не присъства член на Министерския съвет. Ако по някакви обективни причини министърът не е на разположение, има състав – заместник-министри и ресорен, които могат да присъстват при обсъждането на този важен законопроект, щом Народното събрание и народните представители, колкото и да е безспорен той, си има изискване по Правилника. Иначе, колеги, поправете ме, ако греша, но във Вашата предизборна програма призивът, при който не знам защо сте мислели, че парламентаризмът се е загубил, той се губи в последните няколко заседания на Четиридесет и седмото народно събрание. Но Вие, ако не искате да се превръщате в гумен печат на Министерския съвет, трябва да изисквате от Вашия Министерски съвет, колеги народни представители от управляващото мнозинство, да си уважат Законопроекта, който е внесъл Министерският съвет, и да дойде член на Министерския съвет. Също така може да дойде и някой заместник-министър. Така че, господин Председател, процедурата ми е към Вас: на първо гласуване е законопроект, внесен от Министерския съвет. Моля да се свържете с някой от Министерския съвет и от ресорното министерство, което е представило на нашето внимание този законопроект, и на колегите и към управляващото си мнозинство – да го поканите тук. Ако трябва, вземете кратка почивка – прекъсване, колеги, докато дойде член на Министерския съвет да уважи Народното събрание. Иначе Вие сте просто един гумен печат. Прощавайте.
Благодаря, господин Иванов – уточнихме вече предходната процедура. Нямаме представител. За изказване? Заповядайте, господин Дренчев.
Господин Председател, уважаеми колеги! Виждаме, че Министерският съвет спи по това време на денонощието, но ние сме тук и работим по Програмата. Много Ви моля, ще се опитам да направя едно смислено и сериозно предложение, защото Законът е изключително важен. Това е един хипер-, мега-, гигазакон, който се опитва да урежда всички отношения – от ползвателите на кладенци в собствените си дворове до разни хидротехнически електрически съоръжения. Министерският съвет предлага промени в чл. 146 и чл. 159 от Закона за водите – това са плановете за управление на речните басейни и управлението на риска при наводнения, но също така този закон касае и… [[Шум и смях от „Продължаваме Промяната“.]] Това е същият закон. Предлагам промяна в чл. 118, ал. 5, чл. 118е от „а“ до „в“… [[Силен шум и смях от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]]
Колеги, моля за тишина в залата!
Ето, господин Председателят ми даде предложението, чета Ви го: „В чл. 146 се правят следните изменения и допълнения…“ и така нататък. Досегашната ал. 2: „В чл. 159 се създава ал. 3…“ и така нататък. [[Силен шум, реплики и смях от „Продължаваме Промяната“ и „БСП за България“.]] Наистина не знам дали Вие знаете какво става? Аз искам да Ви върна малко по-назад в чл. 118г. Член 118 са: чл. 118, чл. 118а, чл. 118б и така до чл. 118з. В чл. 118г има предложение за ал. 2, т. 5 – там, където става въпрос, че басейновите дирекции водят на отчет всеки кладенец на всеки гражданин или селянин… [[Силен шум и реплики.]] Колеги, съжалявам – разбирам късния час, разбирам това, че сме водили дебати, но опитайте се да се съсредоточите върху нещо, което касае хиляди и милиони български граждани, това са хора, които не могат да се защитят от Вашия административен произвол, по-скоро от административния произвол на Тройната коалиция, която е приела ето тази наредба [[показва листове]], този закон и неговия чл. 118. [[Реплики.]] Ще имате възможност за реплики, не ми изяждайте от времето. [[Смях и шум в залата.]] Този закон препраща към ето тази наредба, която е 137 страници и която урежда регистрирането на всеки кладенец в държавата. Предлагам Ви ресорната комисия да се събере, да обмисли между първо и второ четене моите предложения с цялото съзнание, че това, което правят тук, касае страшно много хора и да се вземе решение, изменяйки тези членове, които досега Ви цитирах, да направят така, че да не подлежат на регистрация и сертифициране кладенците, които се използват за лични нужди за напояване в съответните лични имоти и лични стопанства. Благодаря Ви, оставам на разположение за реплики.
Благодаря Ви, господин Дренчев. Има ли реплики към господин Дренчев? Заповядайте, господин Генов, и Татяна Султанова също.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Дренчев! С цялото си уважение към Вас, мога да отделя от моето време – час, час и половина, да уточним разминаването в думите. Този закон, тези членове, за които говорите наистина, които касаят водоизточниците в дворовете – личните дворове на хората, няколко пъти бе отлаган от миналото управление, от минали управления, защото все още басейновите дирекции нямат този капацитет да могат да се справят с регистрацията на тези кладенци. Вие говорите за кладенците, които само се регистрират. Там не се плаща такса водовземане, не е необходимо разрешение, това са заварени съоръжения, които само се декларират. Тук сме дебатирали тези неща и в зала с колегите, но за съжаление, все още басейновите дирекции нямат този капацитет. Аз лично съм предлагал в този процес да се включат кметовете на населени места, които да подпомагат декларирането от стопаните и хората, притежаващи имоти, в които има такива съоръжения.Така че наистина е въпрос на дискусия и бъдещо решение. Мисля, че тук говорим за съвсем друго нещо и за други членове от Закона. Така че, господин Председател, аз предлагам да преминем към гласуване, пък с господин Дренчев ще намерим време да се уговорим. Заповядайте на Комисия, имаме колеги, с които може да обсъдите, пък Вие, ако имате някакви предложения по този закон, защото това е Закон за водите в крайна сметка, може да ги внесете в съответния срок, който ще приемем след малко.
Благодаря Ви, господин Генов. Има ли други реплики към изказването на господин Дренчев? Не виждам. Дуплика? Реплика има от госпожа Султанова, извинявайте, господин Дренчев. Заповядайте, имате думата, госпожо Султанова, за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Дренчев! Всъщност господин Генов Ви каза какъв е основният предмет на внесения законопроект. Нека да поясня и аз: Законопроектът касае удължаването на сроковете на основните стратегически документи за управление на водите. Това са плановете за управление на речните басейни и плановете за управление на риска от наводнения. Те са били валидни до декември месец миналата година и тъй като те разписват мерки, изключително важни за управлението на водите в България, е добре да имаме работещи такива документи. Законопроектът не касае други промени в Закона за водите, които вероятно ще обсъждаме на по-късен етап. И да, ще приемем Вашите предложения в тази посока. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Султанова. Има ли трета реплика все пак към изказването на господин Дренчев? Няма. Заповядайте, господин Дренчев, за дуплика.
Ще започна с това, че басейновите дирекции нямат капацитет не за съжаление, а за щастие, нямат капацитет да наложат този административен гнет над целия български народ, тъй като говорим очевидно за милиони потребители на водовземания от така наречените подземни съоръжения, които трябва да се регистрират с ето тази наредба, която аз признавам, че не съм чел, но с удоволствие бих дискутирал с Вас Закона за водите, защото мисля, че го познавам достатъчно добре. По отношение на предложенията на Министерския съвет. Да, те правят предложения за изменения на тези членове, които ги интересуват, разбираемо е. Но аз не считам, след като Законът е влязъл в пленарната зала, че трябва да се ограничаваме само и единствено да коментираме тези членове, които са ни подадени от Министерския съвет. Ние имаме целия закон на разположение и когато знаем, че милиони български граждани се вълнуват от този проблем и са заплашени в някакъв момент някакви чиновници да решат да приложат този административен гнет. Естествено, те не могат да го направят върху цялото българско население, но да го прилагат избирателно, може би по политически причини или по всякакви други причини, но ние сме длъжни, независимо от късния час, независимо от различните политически пристрастия, да се опитаме да направим така, че да отменим този административен гнет, наложен през 2007 г., заложен потенциално от правителството на Станишев, така че да отпадне този дамоклев меч от главите на българските граждани. Това е моето предложение. Надявам се, че утре на свежа глава ще го обмислите и ще разберете колко е важно това за нашите сънародници. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Дренчев. Има ли други изказвания? Няма. Закривам дебатите. Моля за проверка на кворума чрез компютризираната система. Колегите онлайн: Александра Милчева? Александър Ракшиев?
Тук.
Георги Стамов?
Тук.
Димитър Гочев?
Тук.
Петър Чобанов?
Тук.
Светлин Стоянов?
Тук.
Стефан Шилев? Регистрирани са 141 народни представители в залата и 5 онлайн – общо 146. Моля процедура за гласуване за първо четене на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за водите. Колегите онлайн: Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Светлин Стоянов?
За. Гласували в залата 140 народни представители и онлайн 5 – общо 145: гласовете за са 128 в залата и 5 онлайн – общо 133, против 12 в залата, въздържали се няма. Предложението е прието. За процедура ли, господин Генов? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! От мотивите на вносителя стана ясно, че този закон наистина трябва да бъде бързо процедиран, видяхте и резултатите от гласуването в Комисията – всички политически сили подкрепиха приемането на този закон. Предлагам времето между първо и второ четене да бъде три дни, защото, както е внесен от Министерския съвет, е необходимо да бъдат направени редакционни поправки. Така че предлагам срокът да бъде три дни.
Благодаря Ви, господин Генов. Обратно становище? Господин Дренчев? Заповядайте.
Правя обратно предложение. Първо, може би всички, които са присъствали на Комисията, са го подкрепили, но това не включва ВЪЗРАЖДАНЕ, тъй като нашият представител в Комисията е имал участие в две комисии и е трябвало да присъства в другата. Това е не по същество. По същество е това, че ние тук не виждаме нито един законопроект, който да не е спешен – три дни, един ден, в едно гласуване и така нататък. Досега говорихме, че законът е мегаголям, много е сложен – повярвайте ми, наистина е така, чел съм го. Погледнете го и Вие, за да имате уважения към материята. Касае абсолютно всички български граждани, така че правя обратното предложение – срокът да бъде колкото е по Правилника. [[Шум и реплики от „Продължаваме Промяната“.]]
Благодаря Ви, господин Дренчев. Гласуваме предложението, направено от народния представител Манол Генов, за тридневен срок. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Гласували в залата 136 народни представители и 5 онлайн, общо 141: за 134 и 5 онлайн – общо 139, против 1, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към последната точка за дневния ред от днес: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ЗАЩИТА НА ПОТРЕБИТЕЛИТЕ. Постъпил е Доклад от Комисията по икономическа политика и иновации, от Комисията по въпросите на Европейския съюз и от Комисията по електронно управление и информационни технологии. Заповядайте, господин Насър, да представите Доклада на Комисията по икономическа политика и иновации.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите, № 47-102-01-2, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 19 януари 2022 г., Комисията по икономическа политика и иновации разгледа Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите. Законопроектът, представен от заместник-министъра на икономиката и индустрията Димитър Данчев, има за цел да въведе в националното законодателство изискванията на Директива 2019/2161 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. за изменение на Директива 93/13/ЕИО на Съвета и на директиви 98/6/ЕО, 2005/29/ЕО и 2011/83/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на по-доброто прилагане и модернизирането на правилата за защита на потребителите в Съюза. Предвидени са индивидуални средства за защита на потребителите, претърпели вреди от прилагането на нелоялни търговски практики от търговци, като се дава възможност на потребителите да претендират за намаляване на цената или за обезщетение. Допълват се критериите, по които Комисията за защита на потребителите ще извършва преценка кога дадена търговска практика е нелоялна, например всяко предлагане на стока в една държава членка като идентична на стока, предлагана на пазара в други държави членки, когато тази стока има значителни разлики в състава или характеристиките, освен ако това не е обосновано от законосъобразни и обективни фактори. Предложени са критерии за налагането на глоби и имуществени санкции, като се отчитат естеството, тежестта, мащабът, продължителността и честотата на нарушението, както и всяко средство за защита, предоставено от търговеца на потребителите за причинената вреда, финансовите ползи и избегнатите загуби. Със Законопроекта се предвижда увеличаване на размера на глобите и имуществените санкции за нарушения на разпоредбите на Закона за защита на потребителите особено по отношение на „широко разпространените нарушения“ и на „широко разпространените нарушения със съюзно измерение“, които са предмет на мерки за координирани дейности по прилагане на законодателството за защита на потребителите по Регламент 2017/2394. Имуществената санкция за „широко разпространено нарушение със съюзно измерение“ е в размер до 4% от оборота, реализиран от търговеца за предходната финансова година в съответната държава членка или във всяка една от държавите членки, участващи в координираната дейност, а в случаите, когато няма информация за оборота, ще се налага имуществена санкция в размер от три до 920 000 лв. Разширява се приложното поле на Закона за защита на потребителите, така че да обхване и предоставянето на „безплатно“ цифрово съдържание [[цифрово съдържание, предоставено срещу лични данни]] и на цифрови услуги, за да се осигури защита на потребителите на цифрово съдържание и цифрови услуги при договори, сключени от разстояние и извън търговския обект. Регламентират се изискванията към онлайн местата за търговия и се предвиждат специфични изисквания за предоставяне на информация на потребителите, преди да бъдат обвързани от предложение за сключване на договор и за предоставяне на информация по отношение на нелоялните търговски практики и договори, сключени от разстояние и извън търговския обект, с цел намаляване на регулаторната тежест за бизнеса. Контролът по изпълнението на Закона се възлага на Комисията за защита на потребителите. Предвидените изменения не водят до необходимост от допълнителни финансови средства и няма да имат въздействие върху държавния бюджет. Законопроектът отговаря на изискванията на Закона за нормативните актове, Указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. В свое писмено становище от Сдружение „Храни и напитки България“ изразяват несъгласие с разпоредбата на чл. 190н, ал. 3 и 4, и по-конкретно с „възможността за едно и също нарушение търговецът да бъде наказан два и повече пъти“, а за констатирано нарушение да се налага наказание върху оборота на всички свързани лица. В хода на публичното обсъждане Яна Иванова – изпълнителен директор на Сдружението, аргументира искането им да отпаднат посочените текстове, като подчерта, че противоречат на европейското право и дават правомощия на Комисията за защита на потребителите да налага санкции на база на оборот на дружества, които не са извършили нарушение, и за дейност извън територията на Република България. В отговор от Министерството на икономиката и индустрията подчертаха, че е необходимо прецизиране на текста на ал. 3, така че да е ясно, че санкцията е до 4% върху оборота, реализиран в държавите, които са засегнати от нарушението. В хода на дискусията професор Румен Гечев изрази убеденост, че интересите на българските потребители трябва да бъдат защитени независимо от тежестта на санкцията, която преди всичко трябва да има дисциплиниращ ефект, и попита как наказващият орган ще изчислява размера на наказанието. В отговор бяха изчерпателно посочени предвидените критерии за това. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за“ – 11, без „против“, и „въздържал се“ – 5 народни представители. Въз основа на гореизложеното Комисията по икономическа политика и иновации предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите, № 47-102-01-2, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Насър. Докладът на Комисията по въпросите на Европейския съюз ще бъде представен от Екатерина Димитрушева.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите, № 47-102-01-2, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. На свое редовно заседание, проведено на 3 февруари 2022 г., Комисията по въпросите на Европейския съюз разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите, № 47-102-01-2, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. Законопроектът беше представен от господин Димитър Данчев – заместник-министър на икономиката и индустрията. На заседанието присъстваха и господин Емил Алексиев – началник на отдел „Техническа хармонизация и политика на потребителите“ към Министерството на икономиката и индустрията, и господин Димитър Маргаритов – председател на Комисията за защита на потребителите. Необходимостта от транспониране в българското законодателство на разпоредбите на Директива (ЕС) 2019/2162 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. за изменение на Директива 93/13/ЕИО на Съвета и на директиви 98/6/ЕО, 2005/29/ЕО и 2011/83/ЕС на Европейския парламент и на Съвета относно по-доброто прилагане и модернизиране на правилата за защита на потребителите в Съюза, наричана по-нататък Директива (ЕС) 2019/2161, произтича пряко от ангажиментите на Република България като държава – членка на Европейския съюз, и налага приемането на предложения Проект на закон за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите. Приемането на Проекта на ЗИД на Закона за защита на потребителите не води до необходимост от допълнителни финансови средства и няма да доведе до въздействия върху държавния бюджет. В резултат на проведеното след дискусията гласуване Комисията по въпросите на Европейския съюз предлага с 8 гласа „за“ и 4 гласа „въздържал се“ на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите, № 47-102-01-2, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Димитрушева. Доклад на Комисията по електронно управление и информационни технологии – заповядайте, господин Симеонов.
Благодаря Ви, господин Председател. Ще бъде в резюме. „ДОКЛАД за първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите, № 47-102-01-2, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. Комисията по електронно управление и информационни технологии на редовно заседание, проведено на 19 януари 2022 г., разгледа и обсъди Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите, внесен от Министерския съвет. На заседанието присъстваха: Божидар Божанов – министър на електронното управление; Димитър Данчев – заместник-министър на икономиката и индустрията, Емил Алексиев – началник-отдел „Политика за потребителите“, дирекция „Техническа хармонизация и политика за потребителите“ – Министерство на икономиката и индустрията; Димитър Маргаритов – председател на Комисията за защита на потребителите, Константин Райков, Константин Арабаджиев – членове на Комисията, и Иван Димитров – председател на Комисията за регулиране на съобщенията. Законопроектът беше представен от заместник-министъра на икономиката и индустрията Димитър Данчев. В хода на дискусията Законопроектът за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите беше подкрепен от министъра на електронното управление, председателя на Комисията за защита на потребителите и председателя на Комисията за регулиране на съобщенията. В обсъждането на Законопроекта се включиха и народните представители Любомир Каримански, Росен Желязков и Кирил Симеонов. Те зададоха въпроси към вносителите на Законопроекта и изказаха подкрепящи становища. В Комисията беше получено становището на Сдружението „Храни и напитки България“. Изпълнителният директор също се включи в обсъждането на Законопроекта. От Сдружението подкрепят Законопроекта и имат конкретни предложения, които са на разположение на народните представители. След приключване на обсъждането и проведеното гласуване с резултати: 10 гласа „за“, без „против“ и 2 гласа „въздържал се“ Комисията по електронно управление и информационни технологии прие следното становище: Предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите, № 47-102-01-2, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г.“
Благодаря ви много, господин Симеонов. Откривам дискусията по Законопроекта.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колежки и колеги! Ще се изкажа в резюме, защото вече нямаме търпение, всичките вече се изморихме. Но се обръщам към Вас не само като народен представител, но и като председател на Федерацията на потребителите в България. Този закон касае всеки един от нас, независимо от етнос, религия, партийно пристрастие. Колкото и странно да звучи на някои от нас, този закон касае и неродените бебенца, този закон касае и хората, които изпращаме от този свят. Затова се обръщам към Вас. Аз ще направя изказване по същество, когато дойде време за второто четене. Обръщам се към Вас, които сте в залата – подкрепете, този закон касае всеки един от нас. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Реплики към господин Георгиев има ли? Няма. Други изказвания? Няма. Добре, прекратявам дискусията. Моля квесторите да поканят народните представители, които са в коридорите на Народното събрание. Колеги, да направим една проверка на кворума преди гласуването. Проверка на кворума. Александра Милчева?
Тук.
Александър Ракшиев?
Тук.
Георги Стамов?
Тук.
Димитър Гочев? Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
Тук.
Стефан Шилев? Гласували в залата 122 народни представители, регистрирани в залата и 5 онлайн – общо 127. Преминаваме към гласуване. Първо гласуване на Законопроект за изменение и допълнение на Закона за защита на потребителите, № 47-102-01, внесен от Министерския съвет на 3 декември 2021 г. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Гласували 123 народни представители в залата и 5 онлайн – общо 128: за 123 в залата и 5 онлайн – общо 128, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Заповядайте, господин Попов.
Благодаря. Уважаеми господин Председател, предлагам срокът между първо и второ четене да бъде три дни.
Друго становище? Няма. Моля, гласуваме предложението на Филип Попов срокът да бъде съкратен на три дни. Александра Милчева?
За.
Александър Ракшиев?
За.
Георги Стамов?
За.
Димитър Гочев?
За.
Петър Чобанов? Светлин Стоянов?
За.
Стефан Шилев? Прекратявам гласуването. Гласували 118 народни представители в залата и 5 онлайн – общо 123: за 118 в залата и 5 онлайн – общо 123, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Срокът е съкратен на три дни. С това изчерпахме дневния ред за днес, колеги. Следващото редовно заседание ще се проведе утре от 9,00 часа. [[Звъни.]]