Уважаеми народни представители, моля за регистрация. 174 регистрирани. Има кворум. Откривам заседанието. [[Звъни.]] Проектът на Програмата за работа на Народното събрание за периода 8 – 10 юни 2022 г. е следният: „1. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи. Вносител – Министерският съвет. 2. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за статистика на вътрешнообщностната търговия със стоки. 3. Законопроект за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция. 4. Второ гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за генетично модифицирани организми. 5. Проекти на решения за промени в съставите на постоянни комисии. Вносител – Халил Летифов. 6. Проект на решение за удължаване срока на действие на Временната комисия за проверка на обстоятелствата, довели до спиране на природния газ от ООО „Газпром експорт“, и проведената процедура за избор на алтернативни доставчици от „Булгаргаз“ – ЕАД. 7. Първо гласуване на законопроекти за изменение и допълнение на Закона за обществените поръчки. Единият с вносители – Мустафа Карадайъ и група народни представители, а другият е от Настимир Ананиев и група народни представители. 8. Законопроект за ратифициране на Споразумението между Република България и Република Австрия за прекратяване на Договора между Република България и Република Австрия за взаимно насърчаване и защита на инвестициите, подписан на 22 януари 1997 г. в София. 9. Законопроект за ратифициране на Споразумението за извършване на Икономически преглед на Република България между Република България, от една страна, и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, от друга страна. 10. Законопроект за ратифициране на Многостранната конвенция за прилагане на мерки, свързани с данъчните спогодби, за предотвратяване свиването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби. 11. Законопроект за ратифициране на изменение на Закона за ратифициране на Европейската социална харта (ревизирана) . 12. Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за контрол върху наркотичните вещества и прекурсорите. 13. Първо гласуване на Законопроекта за българския език – продължение. 14. Парламентарен контрол по чл. 91 – 103 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание.“ Моля, режим на гласуване. Гласували 215 народни представители: за 135, против 47, въздържали се 33. Предложението е прието. Преминаваме към предложенията по чл. 47, ал. 3. Предложението от народния представител Станислав Анастасов е да се включи като точка в Програмата – Проект на решение за създаване на Временна комисия за установяване на факти и обстоятелства относно газопроводи за пренос на природен газ от Руската федерация „Южен поток“ и „Турски (Балкански) поток“ и причините за забавянето на проекта IGB (Междусистемна газова връзка Гърция – България) . Господин Цонев, заповядайте за процедура.
Благодаря, господин Председател. Искам да кажа на колегите в залата това, което споделих на Председателския съвет с Вас, че би било редно предложения по ал. 3, които са приети от залата, тоест залата се е произнесла вече, е целесъобразно да бъдат гледани, но не са стигнали до тази точка в дневния ред за седмицата и са отпаднали по тази причина. Логично да ги включвате в дневния ред за следващата седмица, защото залата вече се е произнесла относно необходимостта те да бъдат гледани. В тази връзка, тъй като това предложение миналата седмица беше прието, но не стигнахме до него, сега Ви моля отново да го подкрепите, а към Вас се обръщам отново да възприемете тази практика, защото тя изразява волята на залата. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Цонев, за препоръката. Колеги, режим на гласуване. Гласували 217 народни представители: за 201, против 2, въздържали се 14. Предложението е прието. Следващото предложение, което е постъпило по реда на чл. 47, ал. 3, е от парламентарната група на партия ВЪЗРАЖДАНЕ, и то е като точка в Програмата за седмицата, да бъде включено – Първо гласуване на Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за държавния печат и националното знаме на Република България. Предложението на колегите е точката да бъде четвърта в Програмата за седмицата. Гласуваме предложението на ВЪЗРАЖДАНЕ. Гласували 172 народни представители: за 37, против 42, въздържали се 93. Предложението не е прието. Преди да преминем към т. 1 от Програмата, само да изчета някои съобщения. На основание чл. 81 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание е оттеглен внесеният от колегите от ВЪЗРАЖДАНЕ Законопроект за ползването, култивирането и търговията с трюфели. На 7 юни 2022 г. в Народното събрание е постъпило искане от госпожа Даниела Машева за Главен прокурор на Република България съгласно Заповед, № РД-05-20-88, от 3 юни 2022 г. на главния прокурор за даване на разрешение за продължаване на наказателното производство срещу народния представител Георги Георгиев Михайлов по досъдебно производство № 254/2018 г. по описа на Национална следствена служба, прокурорска преписка № 18499/2018 г. по описа на СГП за престъпления по чл. 219, ал. 4 във връзка с ал. 1 от НК и по чл. 255, ал. 1, предложение 1-во и 2-ро, т. 2, предложение 2-ро във връзка с чл. 26, ал. 1 от НК. С писмо от 7 юни 2022 г. председателят на Народното събрание е уведомил народния представител за постъпилото искане и възможността да се запознае с него и приложените материали. Министърът на отбраната на Република България в изпълнение на чл. 18 от Закона за преминаването през и пребиваването на територията на Република България на съюзнически и на чужди въоръжени сили, уведомява Народното събрание, че със своя заповед е разрешил преминаването през въздушното пространство на Република България с невоенен характер на два самолета с екипажи от състава на корейските Военновъздушни сили. Издадената заповед е в рамките на компетентността на министъра на отбраната, касаеща преценка на военните параметри на преминаването с оглед отбраната на страната. По въпросите относно експортния контрол и съответствието с международни санкционни режими, задължителни за Република България, разрешението за прелитане на въздушното пространство на страната следва да се предостави на заинтересованата държава след положително становище от компетентните в тези области държавни органи – Министерството на икономиката и индустрията и Министерството на външните работи. В изпълнение на чл. 65, ал. 1 от Закона за отбраната и въоръжените сили на Република България уведомява Народното събрание, че със своя заповед е разрешил изпращането и използването на самолет от Република България до Република Гърция и обратно с екипаж военнослужещи от състава на Военновъздушните сили на Република България. Уведомленията са постъпили на 6 и 7 юни 2022 г., с вх. № 47-203-09-58, и № 47-203-09-59, и са предоставени на Комисията по отбрана. В Народното събрание е постъпил Доклад на Централната избирателна комисия относно организацията и произвеждането на избори през 2021 г. С резолюция на председателя на Народното събрание Докладът е предоставен на народните представители и парламентарните групи. С писмо на председателя на Народното събрание Докладът е изпратен на Комисията по конституционни и правни въпроси. На 3 юни 2022 г. от Сметната палата е предоставена на Народното събрание информация с изпратените през месец май 2022 г. до одитираните обекти окончателни одитни доклади за извършените финансови одити. С резолюция на председателя на Народното събрание материалът е предоставен на Комисията по бюджет и финанси. Одитните доклади за извършените финансови одити са публикувани на интернет страницата на Сметната палата. На 6 юни 2022 г. на Народното събрание е предоставено разработено и прието от Икономическия и социален съвет становище на тема: „Трудовата миграция в България – потребности и тенденции“. С писмо на председателя на Народното събрание материалът е предоставен на Комисията по труда, социалната и демографската политика, Комисията по икономическа политика и иновации, Комисията по въпросите на Европейския съюз, Комисията по правата на човека, вероизповеданията и жалбите на гражданите, Комисията по въпросите на децата, младежта и спорта и Комисията по вътрешна сигурност и обществен ред. Заповядайте за процедура, господин Карадайъ.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми госпожи и господа народни представители! Правя процедурно предложение включената точка в дневния ред по реда на чл. 47, ал. 3, предложена от господин Анастасов, за създаване на Временна комисия да бъде т. 1 на утрешното заседание. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Карадайъ. Предложението на господин Карадайъ е точката да бъде фиксирана като първа за четвъртък. Има ли обратно становище? Не виждам. Преминаваме към гласуване. Гласували 213 народни представители: за 101, против 15, въздържали се 97. Предложението не е прието. Прегласуване. Гласували 210 народни представители: за 115, против 7, въздържали се 88. Предложението е прието. Точката е фиксирана като първа за утрешния ден. Преминаваме към точка първа: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ПЛАТЕЖНИТЕ УСЛУГИ И ПЛАТЕЖНИТЕ СИСТЕМИ. Господин Каримански, заповядайте.
Уважаеми господин Председател, моля на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да бъдат допуснати в залата представителите: на Българската народна банка: Нина Стоянова – подуправител, и на Министерството на финансите: Росица Велкова – заместник-министър, и Снежанка Колева – директор на дирекция „Регулация на финансовите пазари“. Благодаря Ви.
Благодаря. Гласуваме допуска на госпожа Стоянова, госпожа Велкова и госпожа Колева. Гласували 153 народни представители: за 152, против 1, въздържали се няма. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят лицата в залата. Постъпил е Доклад от Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи, № 47-202-01-5, внесен от Министерския съвет на 28 януари 2022 г. На редовно заседание, проведено на 26 май 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите, и Диана Ганчева – началник-отдел в дирекция „Платежен надзор“ в Българската народна банка. Законопроектът беше представен от господин Яйджиев. Промените, които се правят с предложения законопроект в Закона за платежните услуги и платежните системи, се отнасят до три направления, а именно: 1. Въвеждането на мерки по прилагането на влезлия в сила Регламент (ЕС) 2021/168 на Европейския парламент и на Съвета от 10 февруари 2021 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1011 по отношение на изключването на някои спот валутни бенчмаркове от трети държави и замяната на някои бенчмаркове, чието изготвяне е в процес на прекратяване и за изменение на Регламент (ЕС) № 648/2012. Една от основните промени в така наречения Регламент за бенчмарковете е въвеждането на възможността за нормативно установена замяна на бенчмарк, приложима единствено за договори за финансови инструменти, които не съдържат алтернативни разпоредби или подходящи алтернативни разпоредби. Определянето на БНБ като компетентен орган, който да извършва оценката, засягаща евентуалната непригодност на предвидена с алтернативна разпоредба замяна на използван бенчмарк с друг по отношение на бенчмарковете за лихвени проценти, ще осигури правна сигурност, тъй като ще е налице конкретна институция, към която страните по договор за кредит да се обърнат при необходимост. 2. Попълването на празноти в нормативната уредба, свързани с регламентацията на реда и условията за преобразуване на платежна институция и дружество за електронни пари. Това ще окаже положителен ефект върху развитието на бизнес отношенията в сектора на платежните услуги, като ще доведе до подобряване на качеството на предоставяните услуги, включително чрез осигуряване на финансов ресурс с оглед въвеждането на устойчиви бизнес модели. 3. Сетълментът на нареждания на преводи в левове на базата на SEPA схемата за кредитни преводи на Европейския платежен съвет. Законопроектът урежда начина на извършване на сетълмента на тези нареждания за превод по аналогия на сетълмента на незабавните плащания. По този начин ще се ускори изпълнението на клиентските плащания в левове, като времето, необходимо за завършване на превода и получаване на средствата по сметка на получателя, ще се сведе до по-малко от час. По Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за“ – 15 народни представители, без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи, № 47-202-01-5, внесен от Министерския съвет на 28 януари 2022 г.“ Благодаря.
Благодаря Ви, господин Каримански. Постъпил е Доклад и от Комисията по въпросите на Европейския съюз. Заповядайте. Деница Симеонова ще ни запознае с Доклада на Комисията.
„ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи, № 47-202-01-5, внесен от Министерския съвет на 28 януари 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 24 март 2022 г., Комисията по въпросите на Европейския съюз разгледа Законопроект за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи, № 47-202-01-5, внесен от Министерския съвет на 28 януари 2022 г. Законопроектът беше представен от господин Ивайло Яйджиев – заместник-министър на финансите. От Министерството на финансите на заседанието присъстваха госпожа Росица Петкова – началник на отдел в дирекция „Регулация на финансовите пазари“, и госпожа Снежанка Колева – държавен експерт в същата дирекция. В заседанието взе участие и подуправителят на Българската народна банка, ръководител на управление „Банково“, госпожа Нина Стоянова. Промените в Закона за платежните услуги и платежните системи са изготвени във връзка с необходимостта в българското законодателство да бъдат предвидени мерки по прилагане на влезлия в сила Регламент (ЕС) 2021/168 на Европейския парламент и на Съвета от 10 февруари 2021 г. за изменение на Регламент (ЕС) 2016/1011 по отношение на изключването на някои спот валутни бенчмаркове от трети държави и замяната на някои бенчмаркове, чието изготвяне е в процес на прекратяване, както и с цел да се попълнят някои празноти в нормативната уредба, свързани с регламентацията на реда и условията за преобразуване на платежна институция и дружество за електронни пари, и на сетълмента на нареждания за преводи в левове, базирани на SEPA схеми на Европейския платежен съвет. С новоприетия Регламент се дава възможност за нормативно установена замяна на бенчмарк, приложима единствено за договори за финансови инструменти, които не съдържат алтернативни разпоредби или подходящи алтернативни разпоредби. Замяната на бенчмарк се извършва от компетентен орган на държавата членка, когато същият е уведомен от една или повече потенциално заинтересовани страни за евентуална непригодност на дадена използвана в договори и финансови инструменти алтернативна разпоредба за замяна на използвания бенчмарк с друг. С промените в Закона за такъв компетентен орган се определя БНБ, както изисква новоприетият регламент. Законопроектът предвижда промяна в Закона за платежните услуги и платежните системи, чрез която се регламентира възможност лицензът за извършване на дейност като платежна институция, съответно като дружество за електронни пари, да може да бъде обект на правоприемство. Настоящата правна уредба не позволява това. В европейското законодателство не са заложени подобен тип забрани. Промени в тази част от Закона са мотивирани от необходимостта да се отговори на развитието на икономическите и бизнес отношения в сектора на платежните услуги. Със Законопроекта се урежда реализацията на текущ проект на банките в страната и оператора на платежната система, обслужваща клиентските преводи, предназначени за изпълнение в определен момент (БИСЕРА6) , за миграция на текущо изпълняваните клиентски преводи към плащания в левове, подобни на SEPA схемата за кредитни преводи на Европейския платежен съвет. За сетълмента на тези нареждания ще се прилагат разпоредбите на Закона за сетълмент на незабавни плащания в левове. Това ще ускори изпълнението на клиентските плащания в левове, свеждайки го до по-малко от час. Предложението няма да доведе до въздействие върху държавния бюджет на Република България. В резултат на проведеното след дискусията гласуване, Комисията по въпросите на Европейския съюз предлага с 10 гласа „за“ и 1 „въздържал се“ на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи, № 47-202-01-5, внесен от Министерския съвет на 28 януари 2022 г.“
Благодаря Ви, госпожо Симеонова. Откривам дискусия по Законопроекта за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи. Желаещи за изказване има ли? Няма. Прекратявам дискусията. Уважаеми колеги, поставям на гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи, № 47-202-01-5, внесен от Министерския съвет на 28 януари 2022 г. – първо гласуване. Гласували 127 народни представители: за 116, против няма, въздържали се 11. Предложението е прието. Процедура ли имате? Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаеми господин Председател, имайки предвид, че нямаше предложения, предлагам Законопроектът да бъде гласуван и на второ четене днес в залата. Благодаря.
Благодаря. Обратно становище има ли? Няма. Подлагам на гласуване процедурното предложение на господин Ананиев да пристъпим и към второ гласуване на Законопроекта в рамките на същото заседание. Гласували 127 народни представители: за 114, против 12, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към второ гласуване на Законопроекта. От Комисията по бюджет и финанси кой ще ни представи текстовете за второ гласуване? Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ЗАКОН за изменение и допълнение на Закона за платежните услуги и платежните системи § 1. В чл. 12, ал. 2 запетаята и думите „както и да бъде обект на правоприемство“ се заличават. § 2. Създава се чл. 16а: „Преобразуване Чл. 16а. (1) Преобразуване на платежна институция чрез вливане и сливане се допуска само с друга платежна институция или дружество за електронни пари. При вливане правото за извършване на дейности, за които приемащото дружество не е лицензирано, не преминава върху него. Разрешение за сливане се издава само ако новоучреденото дружество получи лиценз, съответстващ на вида услуги, които ще извършва. (2) При преобразуване на платежна институция чрез отделяне приемащите, съответно новоучредените дружества, трябва да притежават или да получат лиценз за съответните дейности, които възнамеряват да извършват и за които се изисква лиценз. (3) При преобразуване на платежна институция чрез разделяне приемащите, съответно новоучредените дружества, трябва да притежават или да получат лиценз за съответните дейности, които възнамеряват да извършват и за които се изисква лиценз. (4) Преобразуване на платежна институция чрез промяна в правната форма се допуска само в рамките на разрешените видове търговски дружества съобразно изискванията за издаване на лиценз. (5) Платежна институция може да се преобразува по реда на ал. 1 – 4 след получаване на предварително разрешение от БНБ, дадено при условия и по ред определени с наредба на БНБ. (6) Когато при преобразуване на платежна институция по реда на ал. 1 – 3 е необходимо издаването на лиценз за доставчик на платежни услуги, заявлението за лиценза се разглежда едновременно със заявлението за издаването на разрешение за преобразуване. (7) Вливане на платежна институция в банка се извършва по реда на Закона за кредитните институции.“ § 3. В чл. 21, ал. 1, т. 1 и 3 думата „определена“ се заличава. § 4. В чл. 37, ал. 2 се правят следните допълнения: 1. След думите „отнемане на лиценз“ се поставя запетая и се добавя „преобразуване“. 2. Създава се изречение второ: „Вливане на дружество за електронни пари в банка се извършва по реда на Закона за кредитните институции.“ § 5. В чл. 39, ал. 6 навсякъде думите „чл. 9, ал. 1 и 2“ се заменят с „ал. 5“. § 6. В чл. 148б се правят следните изменения и допълнения: 1. Заглавието се изменя така: „Сетълмент в левове с предварително осигурени средства по специална сметка“ 2. Създава се ал. 9: „ (9) За сетълмент на нареждания за превод в левове, базирани на SEPA схеми на Европейския платежен съвет, се прилагат съответно ал. 1 – 8.“ § 7. В чл. 167, ал. 2 думите „Регламент (ЕО) № 924/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември 2009 г. относно презграничните плащания в рамките на Общността и за отмяна на Регламент (ЕО) № 2560/2001 (ОВ, L266/11 от 9 октомври 2009 г.) , наричан по-нататък „Регламент (ЕО) № 924/2009” се заменят с „Регламент (ЕС) 2021/1230 на Европейския парламент и на Съвета от 14 юли 2021 г. относно презграничните плащания в рамките на Съюза (ОВ, L274/20 от 30 юли 2021 г.) , наричан по-нататък „Регламент (ЕС) 2021/1230“. § 8. В чл. 175, ал. 1 думите „Регламент (ЕО) № 924/2009“ се заменят с „Регламент (ЕС) 2021/1230“. § 9. В чл. 183, ал. 1 след думите „по смисъла на“ се добавя „чл. 23б, параграф 7 и“, а накрая се добавя „и за извършването на оценката по чл. 23б, параграф 5, буква „а“ от Регламент (ЕС) 2016/1011 по отношение на бенчмаркове за лихвени проценти, използвани от същите субекти.“ § 10. В чл. 186 в заглавието и в ал. 1 думите „Регламент (ЕО) № 924/2009“ се заменят с „Регламент (ЕС) 2021/1230“.“ Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Каримански. Откривам дискусия по наименованието на Законопроекта и параграфи от 1 – 10, както бяха представени от господин Каримански. Желаещи за изказване има ли? Няма. Прекратявам дискусията. Поставям на гласуване в цялост наименованието на Законопроекта и параграфи от 1 – 10 по вносител. Гласували 131 народни представители: за 118, против няма, въздържали се 13. Предложението е прието. С това Законопроектът е приет и на второ гласуване. С това изчерпахме тази точка от Програмата за работата на Народното събрание за тази седмица. Преминаваме към следващата точка: ПЪРВО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА СТАТИСТИКА НА ВЪТРЕШНООБЩНОСТНАТА ТЪРГОВИЯ СЪС СТОКИ. Постъпил е Доклад от Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте за процедура, господин Каримански.
Моля на основание чл. 43, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание да бъдат допуснати следните лица: господин Сергей Цветарски – председател на Националния статистически институт, и госпожа Диана Янчева – заместник-председател на Националния статистически институт. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Каримански. Подлагам на гласуване предложението за допуск на господин Цветарски и госпожа Янчева. Гласували 116 народни представители: за 116, против и въздържали се няма. Предложението е прието. Моля квесторите да поканят господин Цветарски и госпожа Янчева в залата. Преминаваме към Доклада на Комисията по бюджет и финанси. Заповядайте, господин Каримански.
Уважаеми господин Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители! „ДОКЛАД относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за статистика на вътрешнообщностната търговия със стоки, № 47-202-01-22, внесен от Министерския съвет на 27 април 2022 г. На заседание, проведено на 2 юни 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на: Министерския съвет: Емилия Александрова – държавен експерт в дирекция „Модернизация на администрацията“; Националния статистически институт – Сергей Цветарски – председател, и Диана Янчева – заместник-председател; Националната агенция за приходите – Невена Георгиева – директор на дирекция „Интрастат“; Агенция „Митници“ – Кольо Колев – директор на дирекция „Информационни системи и аналитична дейност“, и Ирена Борисова – консултант, правен експерт на свободна практика. Осъществяването на статистическата дейност за вътресъюзната търговия със стоки на национално ниво е нормативно регламентирана в Закона за статистика на вътрешнообщностната търговия със стоки. Предложеният законопроект цели да създаде нормативната основа за прилагане на Регламент (ЕС) № 2019/2152 на Европейския парламент и на Съвета от 27 ноември 2019 г. за европейската бизнес статистика и за отмяна на 10 правни акта в областта на бизнес статистиката (Регламент (ЕС) № 2019/2152 и Регламент (ЕС) за изпълнение № 2020/1197 на Комисията от 30 юли 2020 г. за установяване на технически спецификации и правила по силата на Регламент (ЕС) № 2019/2152, които са в сила от 1 януари 2021 г. Съгласно регламентите държавите членки са задължени да предоставят месечна статистическа информация за вътресъюзната търговия със стоки на Генерална дирекция „Евростат“ към Европейската комисия и неговата база данни COMEXT, на Международния валутен фонд, както и за база данни COMTRADE на ООН. Със Законопроекта се прецизират текстове в сега действащия закон в съответствие със споменатите регламенти, а именно: 1. Създава се нов източник на данни за събиране на статистически данни в рамките на Европейския съюз по отношение на обмена на данни за вътрешносъюзния износ и вътрешносъюзния внос на стоки между страните – членки на Европейския съюз, чрез системата „Интрастат“, като компетентният орган за България е Националният статистически институт. 2. Създава се задължение за Националния статистически институт ежемесечно да обменя статистически данни по т. 1 с държавите членки чрез „Интрастат“ и да ги подава в „Евростат“ към Европейската комисия. 3. По силата на Закона ежегодно се определят годишни прагове за внос и износ, над който всички фирми са длъжни да подават декларации Интрастат в Националната агенция за приходите. За 2022 г. със Заповед на председателя на Националния статистически институт са определени по-високи прагове за деклариране, което води до намаляване на административната тежест за бизнеса, тъй като се намалява броят на фирмите, които са длъжни да подават декларации в НАП. 4. Националният статистически институт ще извършва оценки и контрол на търговията на фирмите, регистрирани по ДДС, които са под определените прагове или които не са подали декларации Интрастат, или са с непълни декларации. 5. Създава се възможност за деклариране на нови данни или извършване на корекции във вече декларирани данни за цялата предходна година в случаите на възникнали нови обстоятелства в оборотите на фирмите. Досега фирмите могат да коригират само за 6 месеца назад. 6. Привеждат се в съответствие понятията, използвани в Закона за статистика на вътрешнообщностната търговия със стоки, с такива използвани в регламентите, като „вътрешнообщностна“ и „вътресъюзна“ и други, както се актуализират и препратките към новите регламенти. Новите понятия и препращането към изменени разпоредби на Закона за статистиката на вътрешнообщностната търговия със стоки налагат изменения и в Закона за задълженията към Международния фонд за обезщетение при щети, причинени от замърсяване с нефт. Ползите за икономиката в страната от декларирането на статистическите данни за движението на стоки в Съюза касаят данните за изчисляване на брутния вътрешен продукт и платежния баланс на страната, изчисляването на общия внос и износ на България, изготвянето на икономически и търговски анализи, провеждането на маркетингови изследвания и изготвянето на статистика на търговията по бизнес характеристики на предприятията. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Оценката на очакваните последици от прилагането на бъдещия закон са свързани с ефективното използване на новосъздадения допълнителен административен източник на данни – обмен на микроданни за вътресъюзния износ на стоки, за намаляване на асиметриите в огледалните потоци и предоставяне на консистентни данни на потребителите, повишаване на качеството и контрола върху достоверността на данните за вътресъюзната търговия със стоки и създаване на ясна нормативна уредба. Приемането на Проекта на Закон за изменение и допълнение на Закона за статистика на вътрешнообщностната търговия със стоки не изисква допълнително бюджетно финансиране. Всички разходи за неговото прилагане ще бъдат в рамките на бюджетите на компетентните органи по осъществяването на статистическа дейност за вътреобщностната търговия със стоки. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 13 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването, Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за статистика на вътрешнообщностната търговия със стоки, № 47-202-01-22, внесен от Министерския съвет на 27 април 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Каримански. Откривам дискусия по Законопроекта. Желаещи за изказване? Не виждам. Прекратявам дискусията. Уважаеми колеги, поставям на гласуване Законопроект за изменение и допълнение на Закона за статистика на вътрешнообщностната търговия със стоки, № 47-202-01-22, внесен от Министерския съвет на 27 април 2022 г. – първо гласуване на Законопроекта. Режим на гласуване. Гласували 122 народни представители: за – 113, против няма, въздържали се – 9. Предложението е прието. С това изчерпахме и тази точка от Програмата. Преминаваме към следващата точка: ЗАКОНОПРОЕКТ ЗА РАТИФИЦИРАНЕ НА СПОРАЗУМЕНИЕТО ЗА ЕВРОПЕЙСКА КООПЕРИРАЩА ДЪРЖАВА МЕЖДУ ПРАВИТЕЛСТВОТО НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ И ЕВРОПЕЙСКАТА КОСМИЧЕСКА АГЕНЦИЯ. Постъпил е Доклад от Комисията по икономическа политика и иновации. След това има Доклад и от Комисията по бюджет и финанси, Комисията по образованието и науката и Комисия по въпросите на Европейския съюз. Заповядайте, господин Димитров, за Доклада на Водещата Комисия по икономическа политика и иновации.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, подписано на 15 февруари 2022 г. в град Тулуза, Франция, № 47-202-02-15, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г. На свое заседание, проведено на 25 май 2022 г., Комисията по икономическа политика и иновации разгледа Законопроекта за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, подписано на 15 февруари 2022 г. в Тулуза, Франция. Законопроектът беше представен от Карина Ангелиева – заместник-министър на иновациите и растежа. Чрез Споразумението се продължава съществуващото сътрудничество на България с Европейската космическа агенция. Ратификацията означава по-нататъшен достъп на български компании в това число малки и средни предприятия, академични и изследователски организации, включително висши училища, до възможност за участие в проекти, приоритетни за Агенцията. По-конкретно, в този обхват попадат следните специфични области: - Космическа наука – космическа астрономия и астрофизика, проучване на Слънчевата система и слънчево-земна физика; - Научни изследвания и приложения за наблюдение на Земята – наблюдение на околната среда, метеорология, аерономика и геодезия; - Телекомуникации – демонстрации на услуги и сателитна навигация; - Микрогравитационни изследвания – космическа биология и медицина; - Инженеринг и оползотворяване на наземния сегмент. Една година преди изтичането на срока на Споразумението ще бъде направен преглед на резултатите от изпълнението му, на основата на който България би имала възможност да стане и асоцииран член на Европейската космическа агенция преди изтичане на пълния петгодишен срок. След представяне и обсъждане на Законопроекта се проведе гласуване, което приключи при следните резултати: „за“ – 15, без „против“ и „въздържал се“ – един народен представител. Въз основа на гореизложеното и на основание чл. 85, ал. 1, т. 4, 5 и 7 от Конституцията на Република България Комисията по икономическа политика и иновации предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроекта за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, подписано на 15 февруари 2022 г. в град Тулуза, Франция, № 47-202-02-15, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Димитров. Заповядайте, господин Сабрутев, да представите Доклада на Комисията по бюджет и финанси.
Благодаря, господин Председател. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, № 47-202-02-15, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г. На заседание, проведено на 26 май 2022 г., Комисията по бюджет и финанси разгледа посочения законопроект. На заседанието присъстваха представителите на Министерство на иновациите и растежа: Карина Ангелиева – заместник-министър, и Петя Пиперкова – главен експерт в дирекция „Политики и анализи“. Законопроектът беше представен от госпожа Карина Ангелиева – заместник-министър на иновациите и растежа. Споразумението за европейска кооперираща държава е подписано между правителството на Република България и Европейската космическа агенция на 8 април 2015 г. и влиза в сила на 4 февруари 2016 г. За този период са регистрирани 87 български фирми и научни организации за участие в тръжните процедури. Проведени са 7 тръжни процедури, от които са постъпили 127 проектни предложения и са одобрени за изпълнение 37 проекта. В процес на договаряне са 5 проекта от проведената Седма тръжна процедура. Споразумението продължава съвместната работа с Европейската космическа агенция за развитие на конкурентоспособността на българските предприятия в космическия сектор, както и за развитие на научния потенциал, като ще бъдат разширени дейностите и ангажиментите на страните. В срока на изпълнение ще бъде направен и междинен преглед на успеваемостта, въз основа на който България ще има възможност да премине към асоциирано членство преди изтичане на петгодишния срок на програмата, в случай че участието на фирмите и реализирането на проектите са достигнали необходимото ниво на развитие. С акта на ратификация се предоставя възможност за достъп на българските компании в това число малки и средни предприятия и на академичните и изследователските организации, включително висшите училища, до участието в проекти по изпълнението на дейности, свързани с космическото пространство, което ще разшири границите на свързаните с Космоса научни знания и изследователска дейност, в подкрепа на иновациите, конкурентоспособността и икономическия растеж. Изпълнението на Споразумението е обвързано с финансов ангажимент за България, който към момента възлиза на 2 689 300 лв. годишно, които са за финансиране на български проекти в тръжните процедури на Европейската космическа агенция за България. Разходите по изпълнение на Споразумението са за сметка на одобрения бюджет на Министерство на иновациите и растежа за съответната година. След като бъде ратифицирано, настоящото Споразумение ще влезе в сила от датата на подписване на Хартата по Плана за европейска кооперираща държава, насрочено за 14 – 15 юни 2022 г. Законопроектът съответства на изискванията на Закона за нормативните актове, указа за неговото прилагане и на Правилника за организацията и дейността на Народното събрание. Споразумението подлежи на ратификация със закон от Народното събрание на основание чл. 85, ал. 1, т. 4, 5 и 7 от Конституцията на Република България. На основание чл. 85, ал. 1, т. 4, 5 и 7 от Конституцията на Република България Народното събрание следва да ратифицира със закон Споразумението. След приключване на дискусията се проведе гласуване, при което се получиха следните резултати: 16 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“. Въз основа на гореизложеното и резултатите от гласуването, Комисията по бюджет и финанси предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, № 47-202-02-15, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г.“
Благодаря Ви, господин Сабрутев. Следва Докладът на Комисията по образованието и науката. Заповядайте, професор Чорбанов. Аз ще Ви дам Доклада, ако го нямате под ръка, не се притеснявайте.
Благодаря Ви, господин Председател за съдействието. Няколко доклада трябва да се четат днес. „ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, 47 202 02-15, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 25 май 2022 г., Комисията по образованието и науката разгледа Законопроект за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, № 47-202-02-15, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г. На заседанието на Комисията присъстваха: от Министерството на образованието и науката академик Николай Денков – министър на образованието и науката; от Министерството на иновациите и растежа госпожа Мария Тодорова – директор на дирекция „Политики и анализи“, и госпожа Светослава Вангелова – главен експерт в същата дирекция. Мотивите към Законопроекта бяха представени от госпожа Мария Тодорова. Тя посочи, че това не е първото споразумение, което България сключва. Такова е сключено през 2015 г. и е било ратифицирано от 43-то Народно събрание. Перспективата е през следващите пет години България, ако изпълни условията, да се превърне в асоцииран член, а крайната цел е и да стане пълноправен член. Госпожа Тодорова очерта предимствата на участието на България в Споразумението. То е отворено към фирми и научноизследователски организации, които участват в процедури на подбор по целева програма, отворена специално за българските фирми и научноизследователски организации, а така също и на лица най-вече в младежката програма на Европейската космическа агенция, отворена за магистри, стипендианти, за обмен на експерти. Финансират се участия в проекти и експерименти за модернизиране на материално-техническата база и оборудването, за подкрепа на малките и средни предприятия, за използване на данни. Проектите са за космически изследвания, астрономия, астрофизика, изследвания за наблюдения на земята за практични цели, като например опазване на околната среда, метеорология, геодезия, телекомуникация, микронавигация, медицина, образование и информираност. С приемането на Законопроекта за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция – ЕКА, ще се утвърди желанието, изразено от правителството на Република България, за изпълнение на проактивна високотехнологична политика и за укрепване на сътрудничеството с Европейската космическа агенция, което ще допринесе за прогресивното развитие и за прилагането на общата европейска космическа политика и за проучване и усвояване на Космоса изключително за мирни цели. Споразумението продължава съвместната работа с Европейската космическа агенция за развитие на конкурентоспособността на българските предприятия в космическия сектор, както и за развитие на научния потенциал, включително висшите училища, в подкрепа на иновациите, конкурентоспособността и икономическия растеж. През последните няколко години са одобрени 37 проекта. Като пример беше посочен проект на БАН за дозиметър – прибор за изследване на космическата радиация, който вече работи в орбита. В дискусията се включи народният представител Красимир Вълчев, който постави въпрос дали е извършена оценка на финансовите ефекти от предходното споразумение и каква е възвръщаемостта на внесения от Република България членски внос. Госпожа Тодорова направи кратък анализ на тръжните процедури на одобрените и изпълнени проекти и посочи финансовите измерения. Неусвоените средства по проекти за съответната година не се губят, а могат да бъдат ползвани и през следващи години. В резултат на проведеното гласуване, Комисията по образованието и науката със 17 гласа „за“, без „против“ и „въздържал се“ предлага на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, № 47-202-02-15, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г.“
Благодаря Ви, Професоре. Заповядайте, госпожо Симеонова, за Доклада на Комисията по въпросите на Европейския съюз.
„ДОКЛАД относно Законопроект за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, № 47-202-02-15, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г. На свое редовно заседание, проведено на 26 май 2022 г., Комисията по въпросите на Европейския съюз разгледа Законопроект за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, № 47-202-02-15, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г. Законопроектът беше представен от госпожа Карина Ангелиева – заместник-министър на иновациите и растежа. На заседанието присъства и госпожа Петя Пиперкова – главен експерт в дирекция „Политики и анализи“ към Министерството на иновациите и растежа. С настоящия законопроект се цели да се утвърди желанието, изразено от правителството на Република България, за изпълнение на проактивна високотехнологична политика и за укрепване на сътрудничеството с Европейската космическа агенция – ЕКА, което ще допринесе за прогресивното развитие и за прилагането на общата европейска космическа политика и за проучване и усвояване на Космоса изключително за мирни цели. Целта на Споразумението е да продължи съвместната работа с ЕКА за развитие на конкурентоспособността на българските предприятия в космическия сектор, както и за развитие на научния потенциал, като бъдат разширени дейностите и ангажиментите на страните. С акта на ратификация се предоставя възможност за достъп на българските компании, в това число малки и средни предприятия, и на академичните и изследователските организации, включително висшите училища, до участието в проекти по изпълнението на дейности, свързани с космическото пространство, което ще разшири границите на свързаните с Космоса научни знания и изследователска дейност, в подкрепа на иновациите, конкурентоспособността и икономическия растеж. При приемане на ратификацията Република България ще придобие статут на „европейска кооперираща държава“, като с това пред страната ни ще се открият възможности за провеждане на активна политика на сътрудничество с останалите страни – членки на Европейската космическа агенция, което ще осигури дейностите в областта на Космоса да бъдат осъществявани в по-широка политическа, икономическа, екологична и социална рамка, непосредствено в услуга на гражданите и бизнеса на Европейския съюз и неговите партньори. В резултат на проведеното след дискусията гласуване, Комисията по въпросите на Европейския съюз предлага с 11 гласа „за“ на Народното събрание да приеме на първо гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, № 47-202-02-15, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г.“
Благодаря Ви, госпожо Симеонова. Изчерпахме докладите на комисиите. Затова откривам дискусията по Законопроекта за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция. Желаещи за изказване има ли? Няма. Подлагам на гласуване Законопроект за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция № 47-202-02-15, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г. – първо гласуване. Гласували 124 народни представители: за 115, против няма, въздържали се 9. Предложението е прието. Заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Процедурно предложение. На основание чл. 76, ал. 2 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание правя предложение Законопроект за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, № 47-202-02-15, внесен от Министерския съвет на 13 май 2022 г., да бъде приет и на второ гласуване, тъй като по време на обсъждането на Законопроекта не са направени предложения за изменение и допълнение.
Благодаря Ви, господин Димитров. Има ли обратно становище? Няма. Подлагам на гласуване процедурното предложение на Мартин Димитров да пристъпим към разглеждане на Законопроекта на второ четене. Гласували 121 народни представители: за 106, против 1, въздържали се 14. Предложението е прието. Пристъпваме към второто гласуване на Законопроекта. Заповядайте, господин Димитров.
„Проект! ЗАКОН за ратифициране на Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция Член единствен. Ратифицира Споразумението за европейска кооперираща държава между правителството на Република България и Европейската космическа агенция, подписано на 15 февруари 2022 г. в град Тулуза, Франция. Законът е приет от 47-ото Народно събрание на 8 юни 2022 г. и е подпечатан с официалния печат на Народното събрание.“
Благодаря Ви, господин Димитров. Откривам дискусията по наименованието на Законопроекта и единствения член, който се съдържа в него. Желаещи за изказване има ли? Няма. Подлагам на гласуване наименованието на Законопроекта и член единствен и гласуваме анблок. Гласували 123 народни представители: за 113, против няма, въздържали се 10. Предложението е прието. Преминаваме към точка четвърта: ВТОРО ГЛАСУВАНЕ НА ЗАКОНОПРОЕКТА ЗА ИЗМЕНЕНИЕ И ДОПЪЛНЕНИЕ НА ЗАКОНА ЗА ГЕНЕТИЧНО МОДИФИЦИРАНИ ОРГАНИЗМИ. Постъпил е Доклад от Комисията по околната среда и водите. Заповядайте, господин Генов.
„Доклад относно Законопроект за изменение и допълнение на Закона за генетично модифицирани организми, № 47-202-01-21, внесен от Министерския съвет на 27 април 2022 г., приет на първо гласуване на 18 май 2022 г. „Закон за изменение и допълнение на Закона за генетично модифицирани организми (обн., ДВ, бр. …) “.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на закона. Комисията подкрепя текста на вносителя за § 1. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 2: „§ 2. В чл. 67 се правят следните изменения: 1. В ал. 1, т. 1 думите „уникален код“ се заменят с „единен идентификатор“. 2. Алинея 2 се изменя така: „ (2) Единият идентификатор по ал. 1, т. 1 се образува при спазване на изискванията на Регламент (БО) № 65/2004 на Комисията от 14 януари 2004 г. за създаване на система за разработване и определяне на единните идентификатори за генетично модифицирани организми.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 3: „§ 3. В допълнителните разпоредби се правят следните изменения и допълнения: 1. В § 1: а) в т. 22 думите „Уникален код“ се заменят с „Единен идентификатор“; б) създава се т. 43: „43. „Висши растения“ са растения от таксономичната група Spermatophytae (Gymnospermae и Angiospermae) .“ 2. Параграф 4а се изменя така: „§ 4а. С този закон се въвеждат изисквания на Директива 2009/41/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 6 май 2009 г. относно работата с генетично модифицирани микроорганизми в контролирани условия (преработена) (OB, L 125/75 от 25 май 2009 г.) , Директива 2001/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 март 2001 г. относно съзнателното освобождаване на генетично модифицирани организми в околната среда и за отмяна на Директива 90/220/ЕИО на Съвета и на Директива (ЕС) 2018/350 на Комисията от 8 март 2018 г. за изменение на Директива 2001/18/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на оценката на риска за околната среда от генетично модифицирани организми (ОВ, L 67/30 от 9 март 2018 г.) .“
Господин Генов, аз Ви предлагам и § 4 да изчетете и с това да приключим основната част на Законопроекта и оттам да открия дискусията. Понеже виждам, че са 12 страници за изчитане, може би госпожа Султанова да Ви помогне в някакъв момент с изчитането. Просто Ви го давам като предложение. Заповядайте.
Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 4: „§ 4. Приложение № 1 към чл. 43, ал. 3 се изменя така: „Приложение № 1 към чл. 43, ал. 3 Принципи за извършване на оценка за риска за околната среда и човешкото здраве Това приложение описва общо целта, която следва да бъде постигната, елементите, които следва да се разгледат, и общите принципи и методология, които следва да се спазват при извършването на оценката на риска за човешкото здраве и околната среда (ОР) по чл. 43, ал. 3. При извършване на оценка за риска за околната среда и човешкото здраве следва да се разграничават следните видове последици: 1. „Преки последици“ са първичните последици върху човешкото здраве или околната среда, които са резултат от самия ГМО и които не настъпват посредством причинна верига от събития; 2. „Косвени последици“ са последиците върху човешкото здраве или околната среда, настъпващи чрез причинна верига от събития, чрез механизми като взаимодействия с други организми, трансфер на генетичен материал или промени в употребата или управлението. Косвени последици могат да се наблюдават на по-късен етап; 3. „Непосредствени последици“ са последиците върху човешкото здраве или околната среда, които се наблюдават по време на периода на освобождаването на ГМО. Непосредствените последици могат да бъдат преки или косвени; 4. „Забавени последици“ са последиците върху човешкото здраве или околната среда, които не могат да бъдат наблюдавани по време на периода на освобождаване на ГМО, но стават видими като пряка или косвена последица или на по-късен етап, или след прекратяване на освобождаването. Общ принцип за извършването на оценка на риска за околната среда е, че следва да бъде извършен анализ на „кумулативните дългосрочни последици“, свързани с освобождаването в околната среда на ГМО или пускането им на пазара. „Кумулативните дългосрочни последици“ се отнасят до натрупаните последици на разрешенията върху човешкото здраве и околната среда, включително върху флората и фауната, плодородността на почвата, разграждането на органичен материал в почвата, хранителната верига, биологичното разнообразие, здравето на животните и проблемите, свързани с резистентността към антибиотици. I. Цел: Целта на ОР е да се идентифицират и оценят на основата на всеки отделен случай потенциалните неблагоприятни последици на ГМО – преки или косвени, непосредствени или забавени, върху човешкото здраве и околната среда, които може да има при съзнателното освобождаване в околната среда или пускане на пазара на ГМО. Оценката на риска за човешкото здраве и околната среда се извършва с цел идентифицирането на необходимостта от управление на риска и ако е установена такава необходимост, то тя се извършва чрез най-подходящите методи. II. Общи принципи: В съответствие с принципа за предпазните мерки следните общи принципи следва да бъдат спазвани при извършването на ОР: 1. Идентифицираните характеристики на ГМО и употребата му, които имат възможност да причинят неблагоприятни последици, се сравняват с тези, представени от немодифицирания организъм, от който той произхожда, и неговата употреба в съответстващи ситуации; 2. Оценката на риска за човешкото здраве и околната среда се осъществява по научносъобразен и прозрачен начин, основан на наличните научни и технически данни; 3. Оценката на риска за човешкото здраве и околната среда се осъществява за всеки отделен случай, като изискваната информация би могла да варира в зависимост от вида на съответните ГМО, тяхната планирана употреба и потенциалната приемаща околна среда, като се отчитат и вече намиращите се в околната среда ГМО; 4. При налична нова информация за ГМО и неговите последици върху човешкото здраве или околната среда, може да е необходимо ОР да се преразгледа с цел определяне дали: а) рискът се е променил и/или б) има нужда от промяна в управлението на риска. III. Методология: 1. Общи и специфични съображения за извършването на ОР: а) предвидени и непредвидени промени: Като част от процеса на идентификация и оценка на потенциалните неблагоприятни последици, посочени в раздел I, при ОР се идентифицират предвидени и непредвидени промени вследствие на генетичната модификация и се оценява техният потенциал да предизвикат неблагоприятни последици за здравето на човека и за околната среда. Предвидените промени вследствие на генетичната модификация представляват промени, които е планирано да настъпят и които отговарят на първоначалните цели на генетичната модификация. Непредвидените промени вследствие на генетичната модификация представляват последователни промени, които надхвърлят предвидените промени в резултат от генетичната модификация. Предвидените и непредвидените промени могат да имат преки или косвени, непосредствени или забавени последици за здравето на човека и за околната среда. б) дългосрочни неблагоприятни последици и кумулативни дългосрочни неблагоприятни последици при ОР за заявления по чл. 59, ал. 2: Дългосрочните последици от даден ГМО представляват последици вследствие на забавена реакция на организмите или на тяхното потомство на дълготрайна или хронична експозиция на даден ГМО, или вследствие на широка употреба на даден ГМО във времето и пространството. При идентификацията и оценката на потенциалните дългосрочни неблагоприятни последици от даден ГМО за здравето на човека и за околната среда се взема предвид следното: аа) дългосрочните взаимодействия на съответния ГМО с приемащата околна среда; бб) характеристиките на съответния ГМО, които придобиват по-голямо значение в дългосрочен план; вв) данните, получени при повторни съзнателни освобождавания или пускания на пазара на съответния ГМО в продължение на дълъг период от време. При идентификацията и оценката на потенциалните кумулативни дългосрочни неблагоприятни последици се вземат предвид и ГМО, които към момента на оценката са съзнателно освободени или пуснати на пазара. в) качество на данните: За извършването на ОР за заявления по чл. 59, ал. 2 заявителят събира наличните данни от научната литература или от други източници, включително от доклади от наблюдения, и генерира необходимите данни и когато е възможно, извършва съответните изследвания. Когато е приложимо, заявителят дава обосновка в ОР за причините, поради които генерирането на данни чрез изследвания не е възможно. Оценката на риска за човешкото здраве и околната среда за заявления по чл. 46, ал. 2 се основава най-малко на наличните данни от научната литература или от други източници и може да бъде допълнена с още данни, генерирани от заявителя. Когато в ОР са предоставени данни, генерирани извън Европа, трябва да се обоснове тяхното значение за приемащата околна среда или среди в България и в Европейския съюз. Данните, предоставени в ОР за заявления по чл. 59, ал. 2, трябва да отговарят на следните изисквания: аа) когато при ОР са предоставени токсикологични изследвания, проведени с цел оценка на риска за здравето на човека или на животните, заявителят предоставя доказателства, че изследванията са проведени в съоръжения, отговарящи на: ааа) изискванията на наредбата по чл. 5, ал. 6 от Закона за защита от вредното въздействие на химичните вещества и смеси, или ббб) принципите на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) за добра лабораторна практика, когато изследванията са проведени извън границите на Европейския съюз; бб) когато при оценка на риска са предоставени изследвания, различни от токсикологичните, те трябва да: ааа) отговарят на принципите за добра лабораторна практика, определени в Наредбата по чл. 5, ал. 6 от Закона за защита от вредното въздействие на химичните вещества и смеси, когато е приложимо, или ббб) са проведени от организации, които са акредитирани съгласно съответния стандарт на ISO, или ввв) са проведени съгласно международно признати стандарти при липса на съответен стандарт на ISO; вв) информацията за резултатите от изследванията по букви „аа“ и „бб“ и от използваните протоколи от изследванията трябва да бъде надеждна и подробна и да включва необработените данни в електронен формат, подходящ за провеждането на статистически или друг анализ; гг) когато е възможно, заявителят посочва размера на последицата, която всяко извършвано изследване има за цел да установи, и дава съответната обосновка; дд) изборът на местата за провеждане на полеви изследвания трябва да е съобразен с приемащата околна среда с оглед на потенциалната експозиция и въздействия, които биха могли да бъдат наблюдавани там, където може да бъде освободен съответният генномодифициран организъм; в оценката на риска се включва и обосновка на избора; ее) негенетично модифицираният обект за сравнение трябва да бъде подходящ за приемащата околна среда или среди и неговият генетичен произход трябва да е съпоставим със съответния генно модифициран организъм; в оценката на риска се включва и обосновка на избора на обекта за сравнение. г) множествени събития на трансформация при заявления по чл. 59, ал. 2: За оценка на риска на даден генно модифициран организъм, съдържащ множествени събития на трансформация, при заявления по чл. 59, ал. 2 се прилагат следните изисквания: аа) заявителят предоставя по една оценка на риска за всяко единично събитие на трансформация в съответния генно модифициран организъм или се позовава на вече подадени заявления за тези единични събития на трансформация; бб) заявителят предоставя оценка на: ааа) стабилността на събитията на трансформация; ббб) експресията на събитията на трансформация; ввв) потенциалните адитивни, синергични или антагонистични въздействия в резултат от комбинацията от събития на трансформация; вв) когато потомството на съответния генномодифициран организъм може да съдържа различни вторични комбинации от множествените събития на трансформация, заявителят представя научно становище, доказващо, че не е необходимо да се предоставят експериментални данни за съответните вторични комбинации независимо от техния произход или ако няма такова научно становище, представя експерименталните данни. 2. Характеристики на съответния генномодифициран организъм и на освобождаванията: При оценка на риска следва да се вземат предвид приложимите технически и научни данни относно характеристиките на: а) приемащия или родителския организъм/организми; б) генетичната модификация/модификации, като въвеждане или изрязване на генетичен материал, както и съответната информация за вектора и донора; в) самия генномодифициран организъм; г) предвиденото освобождаване или употреба, включително мащаба им; д) потенциалната приемаща околна среда или среди, в които ще бъде освободен генномодифициран организъм и където трансгенът може да се разпространи, както и е) взаимодействието/взаимодействията между тези характеристики. В оценката на риска се вземат под внимание съответната информация от предишни освобождавания на същия или на подобни генномодифицирани организми и на организми с подобни признаци, както и тяхното биотично и абиотично взаимодействие с подобни приемащи околни среди, включително информация от наблюдението на такива организми, като се спазват условията на чл. 48, ал. 1 или чл. 62, ал. 2. 3. Етапи на оценка на риска: Оценката на риска за човешкото здраве и околната среда по чл. 42, ал. 1, чл. 47, ал. 1, т. 2 и чл. 60, ал. 1, т. 6 се извършва за всяка съответна област на риск, посочена в раздел IV, т. 1 или 2 съгласно следните шест етапа: а) формулиране на проблема, в т.ч. идентификация на опасността: аа) установяват се всички промени в характеристиките на организма, свързани с генетичната модификация, като характеристиките на съответния генномодифициран организъм се сравняват с тези на избрания негенетично модифициран обект за сравнение при съответстващи условия на освобождаване или на употреба; бб) установяват се потенциалните неблагоприятни последици за здравето на човека или за околната среда, които са свързани с установените в подбуква „аа“ промени. Потенциалните неблагоприятни последици за човека и околната среда се разглеждат за всички случаи, включително за случаите, в които не е вероятно да възникнат. Потенциалните неблагоприятни последици могат да варират при всеки отделен случай и могат да включват: ааа) последици върху динамиките на популациите на видовете в приемащата околна среда и генетичното разнообразие на всяка от тези популации, които водят до потенциално намаляване на биологичното разнообразие; ббб) променена податливост на патогени, улесняваща разпространението на заразни болести или създаваща нови резервоари или вектори; ввв) неблагоприятно влияние върху ефективността на профилактични или терапевтични медицински или ветеринарномедицински лечения и на прилаганите мерки за растителна защита, например чрез трансфер на гени, обуславящи резистентност към антибиотици, използвани в хуманната или ветеринарната медицина; ггг) последици върху биогеохимията (биогеохимичните цикли) , включително въглеродния и азотния кръговрат, чрез промени в разграждането на органична материя в почвата; ддд) причиняване на заболявания у хората, включително алергични или токсични реакции; еее) причиняване на заболявания у животните и растенията, включително токсични, а при животните може да се наблюдават и алергични реакции.“
Благодаря Ви, господин Генов. Само да си поемете въздух, предлагам да поздравим децата, които са ни на гости. Здравейте. [[Ръкопляскания.]] И може да продължим. Заповядайте.
„Когато бъдат установени потенциални дългосрочни неблагоприятни последици от даден ГМО, те се оценяват чрез проучвания на документацията и когато е възможно, се използват едно или повече от следните: аааа) доказателствени документи от предишни опити; бббб) налични набори от данни или литература; вввв) математическо моделиране. вв) установяват се относимите крайни точки за оценка; Потенциалните неблагоприятни последици, които биха могли да окажат въздействие върху установените крайни точки за оценка, се вземат предвид при следващите етапи на оценката; гг) установяват се и се описват начините на експозиция или другите механизми, чрез които могат да настъпят неблагоприятни последици. Неблагоприятни последици могат да възникнат пряко или косвено посредством начини на експозиция или други механизми, които могат да включват: ааа) разпространение на ГМО в околната среда; ббб) трансфер на въведения генетичен материал в същия или в други организми независимо дали те са генетично модифицирани, или не; ввв) фенотипна и генетична нестабилност; ггг) взаимодействия с други организми; ддд) промени в управлението, включително в селскостопанската практика, когато е приложимо. дд) формулират се подлежащи на изпитване хипотези и се определят относими крайни точки на измерване, които да позволят, когато е възможно, извършването на количествена оценка на потенциалните неблагоприятни последици; ее) вземат се предвид евентуалните неопределености, включително липсата на знания и методологичните ограничения. б) характеризиране на опасността: Оценява се величината на всяка потенциална неблагоприятна последица. При тази оценка се допуска, че неблагоприятната последица ще настъпи. При оценката на риска се взема предвид фактът, че величината вероятно ще бъде повлияна от приемащата околна среда или среди, в която е предвидено да бъде освободен ГМО, и от мащаба и условията на освобождаването. Когато е възможно, оценката се изразява количествено. При качествено изражение на оценката се използва ясно описание („голяма“, „средна“, „малка“ или „незначителна“) и се обяснява мащабът на последиците за всяка категория. в) характеризиране на експозицията: Извършва се оценка на възможността или вероятността от настъпване на всяка една от установените потенциални неблагоприятни последици с цел да се предостави, когато е възможно, количествена оценка на експозицията като относителна мярка за вероятността или когато това не е възможно, качествена оценка на експозицията. Вземат се предвид характеристиките на приемащата околна среда или среди и обхвата на заявлението. При качествено изражение на оценката се използва ясно описание на експозицията („голяма“, „средна“, „малка“ или „незначителна“) и се обяснява мащабът на последиците за всяка категория. г) характеризиране на риска: Рискът се характеризира, като за всяка потенциална неблагоприятна последица се комбинират нейната величина и възможността за настъпването ѝ, така че да се предостави количествена или полуколичествена прогнозна оценка на риска. Когато не е възможно да се предостави количествена или полуколичествена прогнозна оценка, се предоставя качествена прогнозна оценка на риска. В този случай се използва ясно описание на риска („голям“, „среден“, „малък“ или „незначителен“) и се обяснява мащабът на последиците за всяка категория. Когато е от значение, неопределеността за всеки установен риск се описва и когато е възможно, се изразява количествено. д) стратегии за управление на риска: При установяване на рискове, въз основа на чието характеризиране се изисква прилагане на мерки за тяхното управление, следва да се предложи стратегия за управление на риска. Стратегиите за управление на риска се описват от гледна точка на намаляването на опасността, на експозицията или на двете и са пропорционални на предвиденото намаляване на риска, на мащаба и условията на освобождаването и на равнището на неопределеност, установено при оценка на риска. Когато е възможно, последващото намаление на общия риск се изразява количествено. е) оценка на общия риск и заключения: Извършва се качествена, а когато е възможно и количествена оценка на общия риск от съответния ГМО, като се вземат предвид резултатите от характеризирането на риска, предложените стратегии за управление на риска и съответните равнища на неопределеност. Когато е приложимо, в оценката на общия риск се включват стратегиите за управление за риска, предложени за всеки установен риск. В оценката на общия риск и в заключенията се предлагат и специални изисквания за плана за наблюдение на съответния ГМО, а когато е целесъобразно, и за наблюдението на ефективността на предложените мерки за управление на риска. За заявления по чл. 59, ал. 2 в оценката на общия риск се включва обяснение на допусканията, направени по време на оценката на риска, и на естеството и величината на свързаните с рисковете неопределености, както и обосновка на предложените мерки за управление на риска. IV. Заключения от оценката на риска относно специфичните области на риск: Заключенията относно потенциалното въздействие върху околната среда от освобождаването или пускането на пазара на ГМО в съответните приемащи околни среди се извеждат за всяка област на риск, включена в т. 1 от този раздел за ГМО, различни от висши растения; или в т. 2 от този раздел – за генетично модифицирани висши растения, въз основа на оценката на риска, извършена в съответствие с принципите по раздел II и съобразно методологията по раздел III, както и въз основа на информацията, изисквана съгласно наредбата по чл. 45. 1. В случаи на ГМО, различни от висши растения: а) вероятността ГМО да стане устойчив и инвазивен в естествениместообитанияприусловиятана предлаганото/предлаганите освобождаване/освобождавания; б) всяко селективно преимущество или недостатък, предадени на ГМО, и вероятността то да се осъществи при условията на предлаганото/предлаганите освобождаване/освобождавания; в) способност за генетичен трансфер към други видове при условията на предлаганото освобождаване на ГМО и всяко селективно преимущество или недостатък, предадени на тези видове; г) потенциално незабавно и/или забавено екологично въздействие на преките и косвените взаимодействия между ГМО и целевите организми (когато е приложимо) ; д) потенциално незабавно и/или забавено екологично въздействие на преките и косвените взаимодействия между ГМО и нецелевите организми, включително въздействие върху нивото на популациите на конкуренти, жертви, гостоприемници, симбионти, хищници, паразити и патогени; е) възможни незабавни и/или забавени последици върху човешкото здраве в резултат на потенциалните преки и косвени взаимодействия на ГМО и лицата, които работят или влизат в контакт с тях, или се намират в близост до освобождаване/освобождавания на ГМО; ж) възможни незабавни и/или забавени последици върху здравето на животните и последствия за хранителната верига в резултат на консумирането на ГМО и който и да е продукт, произведен от него, когато е предназначен да се използва като храна на животните; з) възможни незабавни и/или забавени последици върху биогеохимичните процеси в резултат от потенциалните преки и косвени взаимодействия на ГМО с целевите и нецелевите организми, които се намират в близост до освобождаване/освобождавания на ГМО; и) възможни незабавни и/или забавени, преки или косвени екологични въздействия на специфичните техники, използвани за управлението на ГМО, когато те са различни от тези, използвани за организми, които не са генетично модифицирани. 2. При генетично модифицирани висши растения (ГМВР) : а) устойчивост и инвазивност на ГМВР, в т.ч. трансфер на гени от растение към растение; б) трансфер на гени от растение към микроорганизми; в) взаимодействия на ГМВР с целеви организми; г) взаимодействия на ГМВР с нецелеви организми; д) въздействия от специфичните техники на отглеждане, управление и събиране на реколтата; е) последици за биогеохимичните процеси; ж) последици за здравето на хората и на животните.“
Благодаря Ви. Спираме дотук с § 4. Откривам дискусията по заглавието на Законопроекта и параграфи 1, 2, 3 и 4. Има записан за изказване – господин Младен Шишков. Заповядайте. Декларация на група преди това. Имате думата, господин Нанков.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! На останалите дечица още веднъж: добре дошли! Вчера вицепремиерът Гроздан Караджов обяви в телевизионен ефир, че правителството ще падне, ако автомагистралите „Хемус“ и „Струма“ не бъдат довършени. Аз Ви предлагам, колеги, направо стягайте си багажа, събирайте си папките и падайте бързо, тъй като вече за всички е ясно [[ръкопляскания от ГЕРБ-СДС]] , кристално ясно, че и двете магистрали няма да бъдат завършени в сроковете, които бяха поставени и заложени от нас. Думите му вероятно звучат за непросветените като симпатична жертвоготовност, но в това всъщност, бъдете сигурни, някои от опитните политици веднага долавят опит за оказване на натиск в коалицията, и то натиск специално върху един човек, един по-специален човек – Вашият супервицепремиер Василев, от когото всички ние знаем, че зависят съдбите не само на тези два ключово важни инфраструктурни проекта, а на всички политики, които се реализират в държавата през последната една година. Към аргументите на вицепремиера и регионален министър Гроздан Караджов бих добавил и още един. Съвсем скоро на всички ще стане ясно, може би още днес или утре, когато разглеждаме Закона за обществените поръчки, че на практика индексация на договорите за строителство, а и за всички останали услуги, доставки няма да има, тъй като в бюджета, който Вие предлагате, в поредната му актуализация не е заложена една стотинка за индексиране на тези договори. Тоест Вие правите мили очи на строителите, на българските общини, на българските фирми, заблуждавате ги, че променяйки Закона за обществените поръчки, видите ли, Вие ще отчетете инфлационните процеси и ще индексирате техните договори, а всъщност единственото действие, което Вие трябваше да направите, е да заложите, предвидите средства в актуализацията на бюджета за това. Вие не го направихте, затова бъдете сигурни, че това ще се върне като бумеранг заради хилядите спрени общински проекти и стотици такива с възложител държавата. Никога не съм вярвал, че ще го кажа, но ето, ще се принудя да го направя, печално известната с некадърността си строителна бивша министърка Комитова беше права в едно – най-лошото строителство е незавършеното. Именно това ще построите Вие, колеги – нула, една кръгла нула! Нищо няма да построите и като гробници, като паметници на управленското безсилие ще останат да стърчат стотици, хиляди дори незавършени обекти! Всички обекти, за които по принцип в някои телевизионни участия Вие говорите, че рехабилитирате пътища, че строите, видите ли, някоя магистрала, че ще започне изграждането на някой водопровод – всички тези обекти в една или друга степен бяха започнати и заложени от нашето последно правителство, повтарям, или като проектиране, или като търгуване, или като реално строителство. Ще дам пример и с автомагистрала „Струма“. Тук е и вицепремиерът Сандов, те с вицепремиера Караджов, предполагам, имат перфектна комуникация по темата, перфектна комуникация по темата. За съжаление обаче, „Струма“ през Кресненското дефиле няма да я има. И трябва да кажете ясно, категорично и точно на българските граждани защо няма да я има „Струма“ през Кресненското дефиле и защо с вицепремиера Караджов сте на коренно различни, на диаметрално противоположни позиции по тази изключително важна за нашето общество тема. И тя не е важна единствено и само по отношение на темата „Пътна безопасност“, на темата „Сигурност на преминаването“, на транзитния товаропоток по Коридор № 4. Тя е изключително важна и поради нещо, което не знам дали си давате въобще ясна сметка, то ще почука на вратата, може би не на Вашата, а на следващите управляващи след година – година и половина: когато Европейската комисия си потърси за възстановяване всички онези средства, които дава за изграждането на автомагистрала „Струма“, тъй като не изграждайки участъка през дефилето, през Кресна, Вие правите типичния ботълнек – правите тапа в средата на магистралата. Така че имайте предвид, че там ще връщаме милиарди на Европейската комисия и този процес, ако продължавате да се туткате още месец-два, ще стане необратим. Автомагистрала „Хемус“ – ако управлявахме ние, вече щеше да е подминала Ловеч и да върви към Велико Търново, и щеше напълно законно, подчертавам, през 2024 г. да е готова от край до край. Вие цяла година разтягахте локуми и си търсихте оправдания, а сега ще продължавате по нашите договори, подчертавам, по онези, порочните според Вас ин хаус договори! За пореден път доказвате, че ин хаус процедурите, такива каквито са разписани и приети в целия Европейски съюз като добра практика, са били възможно най-доброто и бързо решение за скоростно изграждане на инфраструктура в Северна България. Не само плащате по тези договори, ами и продължавате да строите единствено и само по тях! Единствено и само по тях, подчертавам! Вчера и вицепремиерът Караджов направи същото признание в Регионалната комисия. За съжаление, политическото Ви лицемерие не само забави необратимо тези обекти, Вие на база на това говорене и лицемерие си изградихте цялата политическа кампания, но знаете ли какво ще струва това на българския данъкоплатец и на българските граждани? Милиарди, колеги, нови милиарди! Защото „Хемус“ вече се е оскъпила с минимум милиард и половина – два заради инфлацията, заради скока в цените на строителните материали и всички онези некадърни политики, които Вие провеждате през последната една година. А ремонтите на републиканската пътна инфраструктура – изобщо не искам да подхващам тази тема. Мотахте се месеци и като опря ножа до кокал, видяхте, че пътищата са опасни заради липсата на поддръжка. Две поредни зими липсва тази поддръжка и намерихте едно палиативно решение, което, между другото, пак е нескопосано, затова няма да се спирам на него – това е друга тема, нея ще я дъвчем може би следващите седмици. Вие, господа от Промяната, довършвате, повтарям, всичко започнато от нас, по нашите договори, със същите механизми. Лъсва за пореден път Вашето политическо двуличие, Вашето политическо лицемерие. Но, за съжаление, Ви липсва темпо, липсва Ви капацитет, липсва Ви и експертиза. За всички вече е ясно каква щета на интересите на българските граждани нанесе Промяната. С единствената цел да изчегъртате ГЕРБ, с лъжи и манипулации спря темпът на изграждане на така нужните инфраструктурни обекти. Е, наиграхте ли се? Според мен се наиграхте. Плодовете ще ги берете на задаващите се предсрочни парламентарни избори. Оставка, аматьори! Благодаря Ви за вниманието. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Нанков. Колеги, открих дебатите по заглавието на Закона и параграфи 1, 2, 3 и 4. Първи за изказване се е записал господин Младен Шишков. Заповядайте, господин Шишков.
Благодаря. Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги, скъпи гости! Вземам изказване по наименованието на Законопроекта и искам да кажа няколко неща, които казах и по време на първо гласуване на Законопроекта – че ние по принцип не възразяваме срещу текстовете, предвидени в Законопроекта, не само защото те са подготвени от правителството на ГЕРБ, а защото касаят основно привеждане на националното законодателство към европейското във връзка с измененията на европейските директиви в областта на генетично модифицираните организми. Фактът, че няма внесени никакви предложения между първо и второ гласуване, означава, че Законопроектът е бил добре подготвен през 2020 г. Разбира се, не възразяваме и срещу промените в Закона за лова и опазване на дивеча, които предвиждат издаване на наредба, с която да се определят съдържанието, редът, процесът и документацията, необходими за констатиране и изплащане на обезщетенията за нанесени щети от кафява мечка и корморан. Не възразяваме и срещу промените в Закона за защитените територии, които регламентират изплащането на обезщетения за щети, нанесени в рамките на тези територии. Категорично подкрепяме промяната на границите и площта на резерват „Калиакра“ и на защитена местност Степите, защото всички сме запознати с проблемите на местността Болата и разбира се, тяхното решаване не търпи отлагане. Остро обаче възразяваме срещу подхода, колеги. Първо, необяснимо е прекомерното забавяне на този законопроект, защото, както стана ясно, той е подготвен и приет от правителството на ГЕРБ през 2020 г. и въпреки че има стартирала вече наказателна процедура, шест месеца отне на Промяната да внесе този готов законопроект за разглеждане в Народното събрание. Второ, Промяната дойде с категоричната заявка, че никога повече няма да прилага законодателните техники, прилагани от ГЕРБ. От тази трибуна се късаха ризи, правеха се заклинания, отправяха се безумни обвинения. Обаче какво виждаме сега? – Същия подход като този на ГЕРБ. Едно към едно. Нали уж беше порочно, колеги, нали уж беше лошо да се променят закони през Преходни и заключителни разпоредби? Няма как да приемем оправданието, че Законопроектът бил така прокаран през законодателната процедура. Колеги, имахте достатъчно време – близо шест месеца, да го преформатирате, да отворите Закона за лова и опазване на дивеча, да отворите Закона за защитените територии и да изпълните заявките си за промяна. Но Вие не го направихте. Не го направихте, защото осъзнахте, че понякога е необходимо да бъдат направени промени точно по този начин. И в това няма нищо лошо, в това няма нищо нередно, още повече, колеги, че законодателството го позволява. Колеги, и миналия път Ви призовах – просто си признайте, признайте си, че сте сгрешили в оценките си. Признайте си, че сте били увлечени от предизборното говорене. Признайте си, че всички Ваши обвинения бяха една голяма грешка. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Шишков. Има ли реплики на изказването на господин Шишков? Заповядайте, господин Ганев. Колеги, пояснявам, че дискусията е по параграфи 1, 2, 3 и 4 включително, освен заглавието на Законопроекта.
Госпожо Председател! Господин Шишков, не се изразявате правилно – призовете ги да си признаят, че са ГЕРБ 2.
Има ли реплики към изказването на господин Шишков? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Шишков.
Благодаря. Всъщност, колега, ако това беше ГЕРБ 2, щеше да бъде много добре. За съжаление обаче, по никакъв начин не могат да бъдат сравнявани с ГЕРБ. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Шишков. Господин Генов, заповядайте по начина на водене.
Госпожо Председателстващ, Вие сама подчертахте, че обсъждаме темата и съдържанието на параграфите до 4-ти, и 4-ти включително. Позволихте господин Шишков да тълкува в Преходни и заключителни разпоредби промените в другите закони. Дайте му възможност, когато дойдем до Преходни и заключителни разпоредби.
Ще му дам, той има право да се изказва по всяко...
Не допускайте да се случват тези неща. Много добре отбеляза господин Шишков и за Болата, и за Степите, пропусна Алепу само да каже, но това ще го коментираме друг път. [[Реплика от народния представител Младен Шишков.]] Така че правя Ви бележка, госпожо Председателстващ, не допускайте извън темата на законодателството да има коментари и дебати. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Генов. Заповядайте, господин Министър.
Уважаема госпожо Кирова, уважаеми дами и господа народни представители, гости! Първо, искам да Ви поздравя с днешния Международен ден за океаните – изключително важно е, защото всичко накрая отива там, включително замърсяването. Няколко думи за времето, защото бяхме упрекнати, че чак сега разглеждаме този законопроект и сме го внесли на по-късен етап в Министерския съвет и оттам в Народното събрание. Странно, при положение че този законопроект е изготвен преди много време защо последното редовно правителство на ГЕРБ не го е приело? Нали това е Вашето отношение към темата за времето? [[Парламентарната група на ГЕРБ-СДС напуска залата.]] Господин Нанков, дали и той напусна? И като си говорим за времето и, разбира се, по темата за Законопроекта – той е хармонизиращ европейското законодателство, надявам се, че днес ще го приемете, включително със заключителните му разпоредби, изменящи два други закона, но те са важни по своята същност. Но за времето и за магистрала „Струма“ само да Ви кажа, че е предвидено да започне през 2008 г. действието и строителството на магистрала „Струма“ в частта „Кресненско дефиле“.
Не е по темата!
Това не се е случило нито от първото правителство на ГЕРБ, нито от второто правителство на ГЕРБ, нито от третото правителство на ГЕРБ! В третото правителство на ГЕРБ, осъзнавайки че това не може да се случи по начина, по който те са опитали – Вие сте опитали да шиканирате екологичната оценка, предвиждаща или тунел, или изцяло източен обход, накрая сте решили да приемете на Министерски съвет ново решение за изграждане с национални средства, заобикаляйки екологичното законодателство и европейското такова, което щеше да доведе до наказателна процедура. Така че, когато хвърляте тези обвинения към сегашното правителство и се опитвате да създавате раздор между мен и вицепремиера Караджов, с който вчера имахме много продуктивна среща, между другото, и имаме общо мнение, че трябва да се работи в рамките на закона, не е добре да не забравяте цялото проспано време. Между другото, магистрала в тази част на отсечката няма да има и никога не е предвиждано да има. Там ще има скоростна отсечка, като част от общия подход и това…
Една зелена мафия сте! Една зелена мафия!
Така ли? Ооо, запишете го, моля Ви се!
Господин Министър, нека да не се водят такива разговори.
Това не е разговор, това е обида и аз се надявам, че Вие ще направите забележка на Вашия колега народен представител господин Ненков, Нанков.
Няма значение.
Не отговаряйте от място.
Не Нанков, това е Ненков.
Понеже не се изказвате по Законопроекта, а се изказвате по декларация, която е направена преди това от парламентарна група…
Да, вземете отношение.
…ще трябва да дам отношение на всички парламентарни групи и губим дискусията по Законопроекта, което смятам, че не е правилно.
Не е правилно да се говори, че ние сме закъснели с този законопроект, при положение че този законопроект е бил изготвен…
Всяка парламентарна група има право да направи декларация.
Да, разбира се.
Вие коментирате декларацията. Разбирате ли?
Аз коментирам Законопроекта в момента и времето.
Нека да се върнем на Законопроекта, ако обичате.
Да. Коментирам Законопроекта и времето, в което той се случва. Той все пак, ако бъде приет в този му вид, след всички приключили процедури, ще доведе до това да затворим една наказателна процедура – една от многото, които бяха заведени срещу България, вследствие на забавяния или неизпълнение на ангажименти от страна на българската държава, което компрометира възможността гражданите да живеят в чиста околна среда, която е и здравословна. За магистралните политици и времето явно ще си говорим друг път, но част от магистралите не се изграждат и защото онези сакове с пари явно не са стигнали докъдето трябва.
Преминаваме към следващото изказване. Заповядайте, господин Чорбанов.
Имаме право на отношение.
Нека да не влизаме в този дебат, той е напълно излишен и не води доникъде. Заповядайте, господин Чорбанов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Аз ще говоря само по Законопроекта и текстовете в него. Уважаеми дами и господа народни представители, ясно е, че Законопроектът, който е на нашето внимание, трябва да унифицира текстовете с европейското законодателство, неща, които трябва да съобразим. Аз ще трябва да призная, че ще подкрепя този законопроект с изключително, нека да кажем, разнопосочни мисли, и то по простата причина, че той касае най-вече неща, с които се занимавам цял живот – аз съм завършил генно инженерство и хора като мен са тези, които правят ГМО. Ясно е, че съобразно европейското законодателство, ние трябва да имаме такъв закон в политика на Европейския съюз, да ограничава разпространението и ползването на генетично модифицирани организми. Аз обаче се чувствам задължен да информирам народните представители, че гласувайки и подкрепяйки Законопроекта, ние ще го направим именно в подкрепа на общите европейски ценности, но трябва да се знаят и малко факти – фактите, че няма до момента сериозна научна публикация, която да докаже каквито и да е вредности от генетично модифицирани организми. Също така трябва да знаете, че ние постоянно ползваме генетично модифицирани организми и много е трудно да се сложи границата докъде това е възможно, докъде не е. Генетично модифицирани организми са тези, които правят Вашия хляб. Генетично модифицирани организми също така правят бира. Генетично модифицирани организми произвеждат инсулин и множество лекарствени средства. Така че, така или иначе, ние ползваме генетично модифицирани организми. Когато става дума за такива, които са нашата храна, е изключително трудно също така те да бъдат ограничени, имайки предвид, че 70% от територията на света е свободна за генетично модифицирани организми. Малко са държавите и районите, в които това е регулирано, особено що се касае до Европейския съюз, където е много по-сериозно ограничено. Ясно ни е обаче, че в нашата организация, имам предвид организация тип Европейски съюз, ние трябва да съобразяваме всички тези законодателства и те да бъдат унифицирани, и именно затова ние трябва да подкрепим този закон именно в унисон с общоевропейското законодателство, но с ясното условие, че това са правила и норми, които във времето тепърва ще се променят и тепърва ще има нови и нови данни и факти, които могат да го променят в една или друга посока. Това е изключително важно да се знае. Така че, когато говорим за тестване, когато говорим за всички тези параграфи, които бяха описани, в които ще се проверява безвредност и тестване, възможности за каквито и да е негативни влияния, просто ще трябва да знаем, че това няма как да се направи по начина, по който ние мислим, че може. За момента няма как да бъде доказано пряко негативно въздействие на какъвто и да е генетично модифициран организъм върху нашето здраве. Така че този законопроект е изцяло в унисон със законодателството, което съществува в Европейския съюз. Само в заключение ще кажа, че до нас има страни, които нямат такива ограничения. Не вярвам да допускате, че няма как през въздух, почва, вода и така нататък да преминават постоянно всякакви, нека да ги наречем еволюции, защото често замърсителите биват определени като замърсители, но това са съответно материали, които могат да бъдат от, примерно, площи, засети с такива генетично модифицирани организми. Това просто няма как да бъде ограничено в държавите, в които има такова законодателство. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Чорбанов. Има ли реплики към изказването на господин Чорбанов? Няма. Други изказвания има ли? Заповядайте, господин Михайлов, имате думата.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги! Моето изказване ще бъде напълно в унисон с това на професор Чорбанов, че ние няма как да не приемем този закон поради много причини от чисто и исторически, и икономически, и геоикономически характер, ако мога да кажа, тъй като проблемът за изхранването на населението на Земята поставя много големи предизвикателства в момента пред света и генномодифицираните продукти дават тази възможност. Това, което искам – както казваше един наш колега тук навремето много сполучливо, да го натъртя на господин Вицепремиера, е, че действително оттук нататък задача на всяко управление е в най сериозен план да има система за контрол и проследяване на влиянието на тези генномодифицирани продукти, тъй като мога да Ви споделя, не знам дали господин Вицепремиерът е длъжен да знае тези неща, според мен не, че ние вече използваме генномодифицираща терапия за вродени тежки хронични заболявания. И то е въведено, позволено е в света, но смея да кажа, че много неща още не са известни в тази генномодифицираща терапия, независимо че има периоди на проследяване. Ще дам един пример. Много неща, които се въвеждат в практиката, в живота, като търговска практика, като търговия с продукти, за съжаление, понякога, без да са генномодифицирани даже, след това се оказва, че имат фатални последствия върху човешкия организъм. За всички лекари е известен този пример с един транквилизатор, успокояващ бременните, при бременните психози, който се оказа през 60-те години, че дава страшни уродства у новородените. Той беше разрешен, спомняте си го, професор Чорбанов, фирмата беше осъдена и фалира – огромна световна фирма за производство на медикаменти. Така че въпросът е философски, въпросът е етичен, и подчертавайки необходимостта да влезем в семейството на държавите, които вървят уверено по пътя на използването на генномодифицирани продукти, молбата ми е като лекар, като депутат и обръщам се към Вас най-вече, господин Вицепремиер, действително в Министерството да бъде създадена възможност, със сътрудничеството с други предимно научни организации, разбира се, да може тези въпроси, което каза и професор Чорбанов, да бъдат внимателно, линеарно контролирани във времето. Благодаря Ви, госпожо Председател.
Благодаря Ви, господин Михайлов. Реплики има ли? Заповядайте, господин Министър, имате думата.
Уважаема госпожо Кирова, уважаеми дами и господа народни представители, гости, господин Чорбанов, господин Михайлов! Важно е да уточним, че Законопроектът така е насочен основно в онази част на Закона за генетично модифицираните организми, в която са така наречените генетично модифицирани микроорганизми. Важно е да се знае, за да не тръгнат някакви спекулации. Това не разрешава генетично модифицирани организми, които да се засяват в българските полета или генетично модифицирани организми, които да са насочени към животни, защото световната практика познава и такива примери. Всъщност този законопроект създава по-добра база за оценка на риска, по-добра охрана на процеса за работа с генетично модифицирани микроорганизми. А иначе – да, ГММ, или генетично модифицирани микроорганизми, съществуват много отдавна – те се прилагат във фармацията, в някои други процеси. И да, ние трябва да сме и внимателни с подобни практики, затова европейското законодателство, което ние в момента хармонизираме, създава ред за по-стриктен контрол и по-добро наблюдение. А иначе ние като Министерство чрез Изпълнителната агенция по околна среда, имаме лаборатория, която обследва всяка година определен набор от проби, които се правят за, най-общо казано, посеви и опитни полета, за да можем да сме сигурни, че не се нарушават забраните, които са в други части на този закон за освобождаване в околната среда на друг тип генетично модифицирани организми. Науката се развива. Има етичен характер този въпрос също – вярно е, но той не е обект на този законопроект. Затова Ви предлагам, ако имате идея да разширим дебата в онези други части на закона, да го направим в Комисия или на специализирана дискусия, но действително в момента с този законопроект ние просто увеличаваме възможностите за по-стриктен контрол и хармонизираме законодателството по отношение на оценка на риска. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Сандов. Има ли желаещи за изказване? Не виждам. Преминаваме към Преходните и заключителните разпоредби, § 5, заповядайте. Колеги, предлагам Ви след няколко минути да приключим, защото… Нека да Ви изчета едно съобщение. От 11,30 ч. в Клуба на народния представител ще бъде открита изложба под надслов „Децата за бъдещето на планетата“. В изложбата са представени детски рисунки от различни населени места, в които децата изразяват положителното си отношение към животните и природата. Изложбата е организирана от фондация „АФА“. Всички народни представители са поканени на събитието. Тъй като е 11,25 ч., предлагам да продължим с Преходните и заключителните разпоредби след почивката. Давам половин час почивка. [[След почивката.]]
Уважаеми колеги, възобновявам заседанието. Дискусията по наименованието на Законопроекта и параграфи 1 – 4 е приключена. Трябва да преминем към гласуване. Уважаеми колеги, понеже минаха пет минути в очакване, пък аз не виждам достатъчно хора в залата, с оглед предстоящото гласуване правя проверка на кворума – моля за регистрация. Регистрирани 124. Има кворум. Преминаваме към гласуване. Поставям на гласуване наименованието на Законопроекта и параграфи 1 – 4. Гласуваме ги анблок. Гласували 130 народни представители: за 124, против 1, въздържали се 5. Предложението е прието. Заповядайте, госпожо Султанова.
„Преходни и заключителни разпоредби“ Комисията подкрепя текста на вносителя за наименованието на подразделението. Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 5: „§ 5. В Закона за лова и опазване на дивеча (обн., ДВ, бр. …) , в чл. 79 се създава ал. 3: „ (3) Редът за установяване на щети и изплащане на обезщетения за щетите по ал. 2 се определя с наредба на министъра на околната среда и водите.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 6: „§ 6. В Закона за защитените територии (обн., ДВ, бр. …) се правят следните изменения и допълнения: 1. В глава трета се създава чл. 45а: „Чл. 45а. (1) Лице, което нанесе щети на защитена територия, заплаща обезщетение. (2) Редът за установяване на щети, нанесени на защитени територии, и размерът на обезщетението се определят с наредба, приета от Министерския съвет.“ 2. В чл. 60, ал. 1: а) създава се ново изречение второ: „Министерският съвет приема наредба с решение плановете за управление на националните и природните паркове, което се обнародва в „Държавен вестник“.“; б) досегашното изречение второ става изречение трето. 3. В чл. 74, ал. 1 се създава нова т. 1: „1. обезщетенията по чл. 45а, ал. 1;“. 4. В приложение № 2 към чл. 8, ал. 1, в Раздел 1 „Резервати“ в пореден номер 6, в колони 4, 5 и 6 накрая се добавя Таблицата, която е по приложението.“ Комисията подкрепя по принцип текста на вносителя и предлага следната редакция на § 7: „§ 7. (1) В срок до 6 месеца от влизането в сила на този закон министърът на околната среда и водите издава наредбата по чл. 79, ал. 3 от Закона за лова и опазване на дивеча. (2) Обезщетенията за щети, нанесени от кафява мечка и корморан, които са установени до издаването на наредбата по чл. 79, ал. 3 от Закона за лова и опазване на дивеча, се изплащат по досегашния ред.“ Комисията подкрепя текста на вносителя за § 8.
Благодаря Ви, госпожо Султанова. Откривам дискусията по наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“ и параграфи от 5 до 8, включително, както бяха представени от заместник-председателя на Комисията по околната среда и водите. Желаещи за изказване? Не виждам. Прекратявам дискусията. Поставям на гласуване наименованието на подразделението „Преходни и заключителни разпоредби“, то е по вносител, § 5 в редакция на Комисията, § 6 също в редакция на Комисията, § 7 също е в редакция на Комисията и § 8, който е по вносител, подкрепен от Комисията по околната среда и водите. Гласуваме наименованието на подразделението, параграфи 5, 6, 7 и 8 анблок. Гласували 122 народни представители: за 104, против 13, въздържали се 5. Предложението е прието. С това и Законопроектът е приет на второ гласуване. Благодаря Ви, господин Сандов, затова че бяхте тук да представите Законопроекта. Преминаваме към следващата точка от дневния ред: ПРОЕКТИ НА РЕШЕНИЯ ЗА ПРОМЕНИ В СЪСТАВИТЕ НА ПОСТОЯННИ КОМИСИИ НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ. Постъпили са два проекта на решения за промяна в състава на комисии – единият е в състава на Комисията по енергетика, другият – на Комисията по образованието и науката. Постъпили са от парламентарната група на ДПС. Моля някой от вносителите да представи проектите. Заповядайте, господин Несторов.
Уважаеми колеги! „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по образованието и науката Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България, чл. 18, ал. 3 и чл. 19, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Мюмюн Сали Мюмюн като член на Комисията по образованието и науката. 2. Избира Фатме Хасан Рамадан за член на Комисията по образованието и науката.“ Анблок може би ще гласуваме и Решение за промяна в състава на Комисията по енергетика. „Проект! РЕШЕНИЕ за промяна в състава на Комисията по енергетика Народното събрание на основание чл. 79, ал. 1 от Конституцията на Република България, чл. 18, ал. 3 и чл. 19, ал. 4 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: 1. Освобождава Фатме Хасан Рамадан като член на Комисията по енергетика. 2. Избира Мюмюн Сали Мюмюн за член на Комисията по енергетика.“
Благодаря, господин Несторов. Откривам дискусия по представените проекти на решения. Няма желаещи за изказвания. Прекратявам дискусията. Поотделно ще гласуваме двата проекта – един след друг. На първо място подлагам на гласуване Проект на решение за промяна в състава на Комисията по образованието и науката. Гласували 130 народни представители: за 128, против 1, въздържал се 1. Предложението е прието. Преминаваме към гласуване на Проект на решение за промяна в състава на Комисията по енергетика. Гласували 133 народни представители: за 131, против 1, въздържал се 1. Предложението е прието. С това изчерпахме тази точка от Програмата. Преминаваме към следващата: ПРОЕКТ НА РЕШЕНИЕ ЗА УДЪЛЖАВАНЕ СРОКА НА ДЕЙСТВИЕ НА ВРЕМЕННАТА КОМИСИЯ ЗА ПРОВЕРКА НА ОБСТОЯТЕЛСТВАТА, ДОВЕЛИ ДО СПИРАНЕ НА ПРИРОДНИЯ ГАЗ ОТ ООО „ГАЗПРОМ ЕКСПОРТ“, И ПРОВЕДЕНАТА ПРОЦЕДУРА ЗА ИЗБОР НА АЛТЕРНАТИВНИ ДОСТАВЧИЦИ ОТ „БУЛГАРГАЗ“ ЕАД. Постъпилият Проект на решение е подписан от председателя на Временната комисия Даниел Митов. Господин Митов не го виждам тук, за да представи Проекта, но може някой друг представител на Временната комисия да представи Проекта. За удължаване на Временната комисия, господин Добрев, Вие сте член, можете да представите Проекта на решение.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! „Проект! РЕШЕНИЕ за удължаване срока на действие на Временната комисия за проверка на обстоятелствата довели до спиране на природния газ от ООО “Газпром Експорт“ и проведената процедура за избор на алтернативни доставчици от „Булгаргаз“ ЕАД Народното събрание на основание чл. 36 от Правилника за организацията и дейността на Народното събрание РЕШИ: Удължава срока на действие на Временната комисия за проверка на обстоятелствата довели до спиране на природния газ от ООО „Газпром Експорт“ и проведената процедура за избор на алтернативни доставчици от „Булгаргаз“ ЕАД с 1 месец.“ Причината, колеги, да поискаме това удължаване е, че днес ще проведем първото заседание по изслушване. Миналата седмица не можа да се проведе тази комисия, защото отсъстваха шефът на „Булгаргаз“ и шефът на „Булгартрансгаз“ – не бяха в страната. Тоест днес е първото заседание. Трябва да има още едно заседание по изслушване, съответно време да напишем доклада и това налага да удължим срока на Комисията с един месец. Благодаря.
И аз Ви благодаря, господин Добрев. Откривам дискусия по представения Проект на решение. Желаещи за изказване има ли? Има. Доцент Славов, заповядайте.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, „Демократична България“ ще подкрепи предложеното решение, но позволете да направим едно редакционно предложение за създаване на т. 5 и 6 в Проекта на решение със следното съдържание, което ще Ви представя и в писмен вид. Нова т. 5: „Временната комисия установява всички факти и обстоятелства за периода 1 януари 2015 г. до 31 май 2022 г., свързани с доставката на суров петрол от производител „Лукойл Нефтохим Бургас“ АД, в това число използвани посредници, предприетите действия от представителите на държавата в „Лукойл Нефтохим Бургас“ АД, разликите между борсова и покупна цена.“ Нова т. 6: „Разглежда и анализира документите, свързани с установяването на съдържанието, страните и предмета на приетите и подписани документи, в това число и договори от страна на „Лукойл Нефтохим Бургас“ АД, Министерството на енергетиката и Министерския съвет.“ От „Демократична България“ считаме, че проблемите, които през годините са насложени в управлението на „Лукойл Нефтохим Бургас“ АД, отношението към изпълнение на различни публични задължения към държавата, дълбокото съмнение за зависимости от, разбира се, Русия, във вреда на България, проблемите, насложени с данъчните складове, с неизпълнение на данъчни задължения обосновават именно извършването на една такава проверка и в този смисъл правим редакционното предложение и се надяваме да бъде подкрепено. Благодаря Ви.
За реплика ли, господин Добрев? Заповядайте.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги, аз съм съгласен с това, което каза колегата Славов. Смятам, че е изключително спешно да се разгледат тези въпроси, защото си направих труда да проверя каква е била цената на петрола 2012 г. и се оказа, че тя е била по-висока, колеги, отколкото сега, по време на войната. Цената на петрола тогава, в периода март – април, е била 125 долара, а сега е 120, тоест с пет долара тогава е била по-скъпа цената на петрола, в същото време цената на горивата тогава е била 2,75, забележете, 2,75, сега е близо 3,50 при същото ДДС и при същия акциз. Тоест наистина какво се случва на пазара на горивата в България? Защо при по-скъп петрол преди 10 години, цената на бензина и на дизела е била по ниска? Това, което също се опита да каже колегата, но не съвсем ясно, е, че всички имаме съмнения, че се купува руски петрол с 30-40% отстъпка, тоест на 70-80 долара, препродава се на „Лукойл“ по високите цени през фирмата доставчик и горивата в България стават най-скъпите от цяла Европа. Ето сега, на господин Мартин Димитров това му е много любима тема – сигурен съм, че и той ще вземе отношение в този дебат. Но, колеги, тази тема, която Вие предлагате, няма нищо общо с темата за газа. Този петрол нито го купува „Булгаргаз“, нито го купува „Булгартрансгаз“, какъвто е предметът на тази комисия. Тоест аз не мисля, че предметът на тази комисия може дотолкова да се измени, че да започне да разследва дейността на „Лукойл“. Затова Ви предлагам, и аз ще бъда един от съвносителите с Вас, ако нямате нищо против, господин Славов, сигурен съм, че и господин Мартин Димитров също ще се подпише за една такава комисия, да направим друга временна нарочна комисия, за да видим какво се случва с пазара на горива в България. Защото, повтарям още веднъж, преди 10 години при по-скъп петрол бензинът и дизелът са с един лев по-евтини и забележете, същият акциз и същото ДДС. Да не излезе някой тук да обяснява, че тогава акцизът е бил по-евтин. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Добрев. Втора реплика – Владимир Маринов. Заповядайте, господин Маринов. Трета реплика – Цончо Ганев.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги народни представители, парламентарната група на „БСП за България“ ще подкрепи предложението за удължаване на срока на работа на Временната комисия за проверка на обстоятелствата, довели до спиране на природния газ от „Газпром“, но в същото време, господин Славов, не считаме, че това, което предлагате за анализ на всички факти и обстоятелства по отношение доставката на суров петрол в „Лукойл“ са тема на тази комисия. Нещо повече, бихме подкрепили такова предложение, но нека добавим към евентуалното създаване на нова временна комисия и още нещо – да проверим и да анализираме всички факти и обстоятелства по отношение на приватизацията на „Марица изток 1“ и „Марица изток 2“ [[реплики]] , три, извинявам се – на ТЕЦ-овете. Да видим как точно са се случили сделките, какво се е случило, какво плащаме и как го плащаме. Дайте, като сме почнали, да караме докрай. Така че, ако има такова предложение, нека да го обсъдим, но да бъде обект на работа на друга временна комисия, а не тази, която се занимава конкретно с газа, защото и без това там обемът не е никак малък и би следвало да си свършим работата както трябва, а не да я напълним със съдържание без никакъв резултат накрая и без това за временния срок, за който говорим. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Маринов. Заповядайте, господин Ганев, за трета реплика.
Господин Председател! Господин Славов, преди няколко месеца в тази зала се гласува създаване на Комисия за промени в Конституцията – никакъв резултат! Председателят господин Иванов така и не намери за нужно да свика въпросната комисия. Преди няколко седмици от тази трибуна мисля, че господин Иванов изчете едно доста просторно слово, в което призова да започнат процеси по национализацията на „Лукойл“, след което, няколко минути по-късно, излезе финансовият министър и доста сконфузено обясни, че все пак това е швейцарска компания. Аз съм на същото мнение – че трябва доста обстойно да се разгледа абсолютно всичко, свързано с „Лукойл“ през изминалите години, какво и как довежда до това, че да имаме толкова скъп бензин и дизел. Комисията, на която в момента се иска да се удължи нейният срок на работа, е коренно различна. Тази комисия трябва да покаже, да докаже кой дефакто и какво е довело до там, че ние да сме една от малкото държави, които не плащаме на банки на „Газпром“, плащаме на посредници за 30% по-скъп газ. Защото се оказва, че искаме документи в тази комисия да се покажат, че правителството е гласувало на Министерски съвет, че няма да плаща, а не че нещо друго се е случило. Така че нещата, които се изискват в тази комисия като документи, и сериозността на тази комисия се различава от сериозната тема, която повдигате. Ние ще подкрепим създаване на нарочна комисия за „Лукойл“, приветстваме такава комисия, но не в този вариант, в който и без това не стига никакво време да се събира Комисията, да обсъжда всички документи, които се изискват от институциите. Затова не е този вариантът, който в момента искате да вкарате, една толкова съществена тема в друга тема. Нека първо да уточним за „Лукойл“, да уточним за „Газпром“ и за „Булгаргаз“ какво се е случило и тогава, ако искате успоредно с това, предложете създаване на въпросна нова комисия ще я подкрепим, но не в този вариант, в който искате Вие в момента.
Благодаря, господин Ганев. Заповядайте, доцент Славов, за дуплика.
Благодаря, господин Председател. Благодаря за репликите. Очаквана реакция, колеги, разбира се. Ние обаче настояваме нашите предложения да бъдат гласувани, защото времето, с което разполагаме, парламентарното време трябва да бъде пестено и усилията – концентрирани. Когато има създадена комисия, чийто предмет предлагаме да се разшири с тези две нови точки, най-логичното е именно тази временна комисия да обсъди въпроса, имайки предвид, че ако създадем алтернативна комисия, тя ще е със същия състав. Тоест две временни комисии с почти идентичен състав ще се занимават с тази тематика. И с оглед парламентарно време, процесуална икономия, позволете ми да използвам този юридически термин, правим и нашето предложение. То се вписва в цялостната ни стратегия, която обявихме от парламентарната трибуна – стъпки, мерки за депутинизация на държавата и „Лукойл“ е едно такова емблематично място, което съсредоточава много зависимости, от които българското общество трябва да се освободи. Разбирам и колегите, които казват, че биха подкрепили отделно решение. Да, ние имаме готовност да внесем отделен проект на решение специално за „Лукойл“, но молим все пак предложението, което направихме, да бъде подложено на гласуване. Ако не се приеме, веднага можем да внесем самостоятелен проект на решение, което обаче ще отложи във времето гласуването именно на такава комисия. Благодаря Ви, колеги.
Благодаря Ви, доцент Славов. Делян Добрев – за изказване.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Струва ми се, че се отдалечаваме от предмета на решение, което ние предлагаме, защото то касае единствено „Булгаргаз“ и доставките на газ. След дупликата на колегата Славов аз съм още по-разколебан да подкрепя това допълнение, защото ми се струва, че това се прави, между другото, с цел да се замаже този скандал. Правите го, между другото, в някоя комисия ей така да го минем набързо, да го претупаме, да нямаме време да видим истинските факти и обстоятелства. Няма как да очаквате една комисия със съвсем различен предмет на дейност, с насрочени две заседания с повече от четирима директори, служители на служби и така нататък, които трябва да дадат разяснения по казуса с газа, да се занимава съвсем сериозно и целенасочено с проблемите с петрола и цената на бензина и дизела в България. Тоест, колеги, на мен ми се струва, че настоявайки да се гласува в тази комисия да се разглежда и този въпрос, Вие се опитвате да го замажете, Вие се опитвате да скриете истината и да я прокарате, между другото, в темата с газа, да разгледаме набързо на едно-две заседания, ако може, какво се случва там в „Лукойл“ и на две, на три да я закрием тази тема с два параграфа в доклада за газа. Така че, колеги, несериозно е това отношение. Пак се обръщам към господин Славов, ако има желание, да го внесе този проект на решение още днес. Аз съм сигурен, че не само аз, а и цялата група на ГЕРБ ще го подкрепим, защото ние първи повдигнахме тази тема още преди няколко дни – за цената на горивата, и защо при по-евтин петрол, при 10%, хайде не 10, а 5% по-евтин петрол на международните борси, отколкото в 2012 г., горивото е с 30% по-скъпо? Петролът е 5% по-евтин, пък горивото е 30% по-скъпо – къде отиват тези 35%, колеги? Не ги взема бюджетът, мога да Ви уверя в това, защото ДДС-то е същото, акцизът и той е същият. Тоест колкото е вземала държавата 2012 г., толкова взема държавата и сега. Само че някой взема едни 35% и Вие искате разследването, хайде да не го наричам разследване, защото ние сме парламент, но изслушването по темата, разглеждането на темата кой взема 35% повече от цената на бензина, на дизела и от всеки български гражданин, да я прокарате, между другото, в Комисията, която пък ще изследва друга тема, свързана с далаверите с покупката на газ. Единственото общо е, че и в двата случая вероятно става въпрос за някаква далавера. Но нека далаверите, отделните далавери да ги разглеждат отделни комисии. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Добрев. Няма реплика от господин Иванов. Иво Атанасов – за реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги народни представители! Аз ще гласувам против предложението на господин Славов не защото този проблем не съществува с „Лукойл“, а защото ще разширим предмета на обхвата, за който е създадена Комисията, и така няма да се свърши нищо – нито в едната, нито в другата посока. Днес удължаваме срока с един месец. Колегите са получили материалите, които са доста обемни, и за мен това е един чисто политически пиар от страна на ДБ, да кажат: ето, ние предлагаме, а примерно, ИТН не иска да разследва нещата, които стават в „Лукойл“. Консултирайте го предварително с коалиционните партньори, може да постигнем съгласие дали ще бъде разширен предметът на дейност на тази комисия, или ще бъде образувана нова комисия, за сме, но недейте по този начин. Аз утре ще предложа временна комисия за изследване на неработещата временна комисия за конституционни промени. Предполагам, че ще ме подкрепите. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИТН и ГЕРБ-СДС.]]
Има ли втора реплика? Няма. За изказване – Мартин Димитров.
Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! Да, няма икономическо рационално обяснение защо като руският петрол се търгува със сериозна отстъпка, толкова поскъпнаха горивата в България. Интересно е, че извън предложението на „Демократична България“ няма други предложения за проверка по този казус, няма. Има много изказвания, повечето от тях емоционални, ама друго предложение сложеното на масата няма. Не е редно по всеки казус да се прави отделна комисия. Тази конкретна комисия има само един предмет до момента и то е проверка за газа. Спокойно могат да направят две проверки – за газа и за петрола, ако имат желание да свършат работата до край, могат да я свършат перфектно. Няма проблем две проверки да бъдат направени, а иначе трябва да имаме отделна комисия за газа, отделна за петрола, а утре, ако има за тока – трета комисия, после четвърта, пета и така стават много. Още повече, колеги, колегите, които са работили вече по проверката в газовия сектор, това е енергетика, те са натрупали знания, опит и контакти и с летящ старт ще започнат втората част от проверката, която касае петрола. Колеги, поддържаме своето предложение и смятам, че Комисията може да бъде изключително успешна в своята работа. Например държим и на обстоятелството нейният председател, колегата Даниел Митов, да се запознае с представителя на държавата в „Лукойл“, защо той например не е писал доклади, така се разбира от моя въпрос, отправен към министъра на енергетиката, да го попита защо няма доклади за съответните години, кой го е назначил, защо така се е случило? Всички тези въпроси могат да бъдат изяснени и най-важният въпрос, който хората ни задават всеки ден и няма отговор, защо цените на горивата поскъпнаха повече предвид цената на петрола, който се търгува със сериозна отстъпка. Икономически сериозен отговор тук до момента никой не е дал. Уважаеми колеги, разумното и рационалното нещо е тази комисия да има две неща, с които се занимава, а Вие знаете, че обичайните комисии гледаме 10, 20, 30 неща и се справяме, колеги. Така че не ми казвайте, че една Комисия два въпроса не може да разгледа и освен това, пак казвам, утре ще кажете, че трябва да има и Комисия за тока, тя ще бъде третата, после за водата четвърта и така нататък, а това не е добър, не е рационален подход. Нека да не търсим оправдания и накрая Ви напомням, че има само едно предложение и това е предложението на „Демократична България“ други предложения за проверка на петролния сектор няма. Надявам се, в пленарната зала, колеги, да гласувате за и да започне от утре да се работи по тези тема, а другото е отлагане. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Димитров. Първата реплика е от господин Иванов. Заповядайте, господин Иванов.
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Димитров, не бяхте точен в изказването си, колега. Казахте, че няма инициатива по отношение на високите цени на горивата, което не съответства с повишението на международните пазари на петрола, че няма направени предложения от страна на ГЕРБ, и ще Ви припомня заседанието миналата седмица, господин Димитров, в Комисията по икономическа политика, където имаше едно предложение в Закона за защита на конкуренцията. Господин Димитров, мислех, че ще постигнем с Вас консенсус и с колегите от „Демократична България“, а може би и с друга част от управляващото мнозинство, в което предложение се целеше точно да се намери този инструментариум в Комисията за защита на конкуренцията да може да обследва точно такива необосновани повишения, които не се базират на икономическа логика. Колега, Вие тогава не допуснахте моето предложение с Вашето гласуване и част от управляващите дори да бъде разгледано и да бъде включено в Доклада на второ четене. Затова предложението, което правите днес – колегата Славов го направи, аз не мисля, че тук му е мястото. Колегата Добрев също заяви това, което смятаме, че ще бъде подкрепено, да бъде създадена отделна комисия да се обследва наистина цената на колонката и цената на горивата, които се произвеждат в „Лукойл“. Вие казахте – не знаем защо се повиши цената на петрола, а аз мисля, че Вие като управляващи трябва си давате сметка за това, което говорите и Вашите министри говорят, и какви послания излизат от Министерския съвет и ще Ви дам само един пример – как за последните две седмици се вдигна цената на колонките и на тотемите, които се наблюдават на веригите бензиностанции с 25 – 30 стотинки. Направи ли Ви впечатление, колеги управляващи? Със сигурност Ви е направило, но господин Димитров, кажете ми, не съответства ли точно това с периода, в който се обяви управляващото мнозинство, че ще компенсира всички български граждани, включително тези с колите за 200 хил. лв., и тези с колите за 2 хил. лв. с едни 25 стотинки пак от държавния бюджет. На мен ми направи интересно впечатление, че може би това се пренесе директно в цената на бензина и дизела, това обещание за компенсация. Ето тук също трябва да се замислите, когато имате управленски решения и каква комуникация излиза от Вашето правителство. Благодаря.
Благодаря, господин Иванов. Втора реплика от Делян Добрев. Трета реплика от Владимир Маринов. Заповядайте, господин Добрев.
Господин Димитров, аз не съм съгласен с Вас, че Вие сте първите, които правите това предложение, не защото някой друг Ви е изпреварил и е първи, а защото това не е никакво предложение. Предложение за редакция в друга комисия тук, от зала, е само за да може темата да мине между другото и да се претупа. Пак, още веднъж Ви казвам, моето впечатление е, че Вие се опитвате да скриете истината, а не да я покажете. Дадено предложение означава Вашата група да се събере, които от Вас желаят, разбира се, и да подпише предложение за нарочна комисия, в която да посочи мотиви, в която да посочи анализ какво се случва на този пазар, защо го иска, кой ще изслушва, колко дълго ще продължи тази комисия, как ще приключи тази комисия – с предложения за мерки ли, със сигнал до ДАНС и прокуратура ли? Ето това е сериозното отношение към работата на парламента, господин Димитров. И още нещо, дори не е необходимо да правите предложение тук в парламента. Вие сте управляващи вече половин година. Защо не вземете мерки? Защо горивата струват с 35% повече и Вие тук се правите на първите, които сте се сетили за този проблем, при положение че Вие сте управляващи и във Вашия мандат горивата са с 35% по-скъпи от същата цена на петрола през 2012 г., при същия акциз и при същото ДДС. Не създавайте комисии, или ако е комисия, поне да е нарочна комисия. Но вместо да се опитвате в Комисията за газа да претупате темата с комисията за горивата не Ви прави чест. Ако все пак мнозинството е решило, Комисията за газа да се занимава и с темата за петрола, поне удължете срока с три месеца, за да можем поне да изслушаме част от хората, които имат отношение към тази тема, защото в един месец да свършим всичко накуп е съвсем несериозно. Но, господин Димитров, няма нужда от приказки от парламентарната трибуна. Има нужда от действия от правителството и от управляващата коалиция. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Добрев. И третата реплика, господин Маринов.
Благодаря Ви, господи Председател. Уважаеми господин Димитров, още веднъж ще подчертая, че не е лошо предложението Ви да се анализират всички факти и обстоятелства, касаещи цената на нефта и ситуацията около „Лукойл Нефтохим“, но това не е предмет на дейност на настоящата комисия, която обследва газа. Нещо повече, може би Вие знаете по-точно отговора, ако не ме лъже паметта приватизацията на „Лукойл Нефтохим“ беше извършена именно от правителството на господин Костов. Приватизацията на „Марица изток 1“ и „Марица изток 3“, за което ние ще настояваме също да анализираме всички факти и обстоятелства, също беше извършена от това същото правителство със същия министър-председател. Дайте да не ги делим на това кой какво е приватизирал, а като сме тръгнали да проверяваме, да караме наред. И не е толкова страшно да се създават комисии. Въпросът е резултатът от тяхната работа да бъде такъв, какъвто в крайна сметка очаква обществото. Знаете, че има една приказка – ако искате да не се свърши работа, дайте да създадем комисия. Ако пък искате създадената комисия да не свърши никаква работа, натоварете я с максимум отговорности. Така че дайте да не разводняваме повече въпроса и да вървим напред. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Маринов. За дуплика, господин Димитров, заповядайте.
Уважаеми колеги, от всички реплики разбрах, че темата била много важна. Всички казаха – темата е много важна. Обаче казаха, не я разглеждайте в тази комисия, направете си друга комисия, тоест, така, ако можем да я забавим. Иначе е много важна, казаха всички колеги. Много драматично, важна е чак, обаче да не бързаме с нея, ако може друга комисия тепърва да създадем оттук нататък. Защо колеги? Притеснявате се, че една комисия не може да разгледа две теми, две енергийни теми в една комисия. Една комисия на може да разгледа две енергийни теми, за това става въпрос. Може, ако желае, може, колеги. Да, ако се налага, нека срокът да бъде удължен, но може би няма да се наложи. Нека да бъде този срок, ако се налага удължаване, това ще се направи. На репликата на господин Иванов. Господин Иванов, Вие казахте за тези, които не разбраха контекста, следното нещо: че КЗК в момента няма правомощия да разследва подобни ценови аномалии. Само че ние смятаме, че има. И че проблемът е другаде. Проблемът е, когато една такава комисия прави една проверка на място, на година, тя каквито и правомощия да има, господин Иванов, няма да стане, разбирате ли. Няма да стане просто. Не е проблемът в правомощия, проблемът е в начина на работа. Между другото, ние работим по един конкретен много смислен законопроект за повече конкуренция на пазара на горива, който скоро ще представим на Вашето внимание, така че да видите, че освен създаване на комисия работим и по законодателната част на въпроса. Но днес, колеги, конкретно, можем да вземем две решения. Аз се чудя, при положение че всички от Вас от залата, включително колегата от БСП, казахте, че темата е страшно важна, защо никой друг не е предложил създаването на комисия? Никой не е предложил. Такова предложение няма. Тоест, вижте какво излиза – на единственото предложение, сложено на масата, Вие казвате: „Ама защо точно днес, защо сега, защо към тази комисия добавяте второ направление на работа.“ Но няма на масата друга идея, друго подобно предложение няма. Тоест, всъщност Вие се опитвате такава проверка да не бъде извършена. Това е цялата работа. Затова, колеги, Ви предлагам следното нещо: да подкрепим разширяването на мандата на въпросната комисия. Тя е с енергийна тематика, има всички шансове да си свърши добре работата, да добавим и петрола, и тя започва да работи от утре, вярвам със сериозен успех. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Димитров. За изказване – Рамадан Аталай, заповядайте. След това съм записал Даниел Митов и Александър Иванов.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми колеги, да намалим малко страстите. Преди един месец дневният ред на обществото беше да разбере защо и по какъв начин се премина на спиране на договора с „Газпром“ и доставките на газ чрез посредници и каква е цената на газа, който се доставя в момента? И комисията има за цел оттук нататък все пак да има яснота, за да можем да обясним на нашите избиратели, след като вече сме диверсифицирали газа, колко по-евтин газ ще получаваме и от къде. Това е идеята. Вижте колеги, за един месец ние трудно се събрахме, за да приемем правилата. Директорите и министрите станаха туристи и летят от Азербайджан до Америка, от Америка до Азербайджан. Ако ние до един месец или до 45 дни не излезем с доклад на тази комисия, за да обясним защо все още продължаваме да нямаме газ и включим в тази комисия онова, което искат в момента колегите от „Да, България“, това означава тази комисия да не си свърши целта – нито по първата тема, нито по втората тема. Ще Ви помоля, колеги, да не използваме омразата си към една страна, защото търговските отношения и приватизацията, която беше направена от времето на Иван Костов, „Да, България“ имаха възможност досега да направят всичко възможно да анализират и приватизацията, да представят пред обществото грешките, които са допуснати тогава, и ако има и положителни страни, разбира се, и положителните страни. Още повече не само господин Иван Костов, аз си спомням господин Мартин Димитров, който в момента със стремежа си да стане председател на Комисията по защита на конкуренцията, беше председател от 2015 г. и на Комисията по енергетика. И се чудя сега аз – предлагате от 2015 г. досега да разгледаме дейността на едно предприятие, българско предприятие, когато Вие сте управлявали през този период от време. В кого се съмнявате – във Вас самите ли се съмнявате?! Много Ви моля, колеги. В тази зала, правени са много глупости, дано поредната глупост да не направим. Дайте, господин Председател, да гласуваме, да удължим срока и да направим така, че, защото разбрах от господин Славов, че много бързаме, защото времето на парламента е било много кратко, така разбрах, за да включим и тази комисия, и в тази комисия разследването и на „Лукойл“. Ако смятате да прекратите дейността на Народното събрание, да спрем и тази комисия тогава. Но по-добре е, така както е записано в Комисията, предмета на дейност е много сериозен, материалите са много сериозни. Трябва да знаете, че първите материали, които ги получихме, особено от гледна точка на спиране на доставката, са една флашка, които може би 24 часа да ги чете, човек няма да му стигне времето. Моята молба е – нека всеки да се смири. Да оставим омразата. Да оставим дребните игрички как и по какъв начин да пречим на онова, което сме тръгнали да вършим. Нека да си свърши тази комисия работата с газа и тогава, ако искате не само за „Лукойл“, може и за горите да внесете комисия, защото институциите в тази държава трудно работят. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Аталай. Реплики към господин Аталай има ли? Няма. Следващото изказване е на господин Даниел Митов. Заповядайте, господин Митов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Първо, благодаря на колегите, които се изказаха до момента, от гледна точка на това, че подкрепят удължаването на срока на работа на Комисията. Знаете, получихме достатъчно много материали. Те наистина са много, както и спомена господин Рамадан Аталай, и трябва да проведем още няколко изслушвания, така че да можем да натрупаме достатъчно информация, на базата на която да напишем доклада. Имаме вече предостатъчно, просто ни трябва още малко време. Второ, господин Димитров, първото нещо, което направи управляващото мнозинство, беше да закрие Държавната петролна компания, която всъщност беше създадена не за да регулира пазара по някакъв начин през бензиностанции, а през складова база, където всъщност се крие и разковничето за това защо пазарът е монополизиран в момента и защо цените са такива, каквито са. Това едно. И второ, нито искаме да има забавяне на комисията, която предлагате, защото според мен също е хубаво да си се създаде отделна комисия, която да си разглежда въпроса за петрола и нито искаме да бавим подобен тип работа, нито да я отлагаме, нито нещо да остане скрито. И аз даже ще предложа нещо повече, да включим към предмета на работа на тази комисия и въпроса защо сегашното правителство предложи България да получи дерогация по вноса на руски петрол? Защо България е една от малкото държави в Европейския съюз, заедно с Унгария апропо, които са изключение от санкциите срещу вноса на руски петрол. Това е много важен въпрос и е свързан директно с „Лукойл“ и с нещата, за които Вие говорихте. И аз мисля, че Вие ще подкрепите, аз съм убеден. Така че предлагам, както предложиха и другите колеги преди мен, да си създадем отделна комисия, може същите хора да влязат, никакъв проблем, въпросът е да си създадем отделна комисия, която отделно да си разглежда по подреден, ясен начин, да си се фокусира върху тази тема и да си излезе със съответния доклад, така както ще направим и ние този път с вече създадената временна комисия. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Митов. Има ли реплики? Заповядайте, господин Добрев.
Господин Митов, Вие изложихте един много съществен аргумент, който ми се струва, че не стана ясен на залата. Вие споменахте Държавната петролна компания и споменахте, че нейната цел е била не да строи бензиностанции, а да увеличи конкуренцията на пазара на горива в България. Това обаче не стана ясно. Е, как? И аз ще Ви кажа как. Господин Димитров сигурно ще стане да потвърди, че това е точно така. Една от основните пречки на навлизането на повече компании на пазара на горива в България е това, че нямат складове, нямат данъчни складове за съхранение на задължителните резерви. Тази Държавна петролна компания щеше да изгради такива складове и да ги дава на всеки, който иска, за да отговори на условията на закона, да съхранява гориво и да внася гориво в България. Между другото, говорих случайно с една от тези компании и те казаха: ами ние не може да внасяме, защото няма къде да го съхраняваме. Тези, които съхраняват в складовете, не дават на други да съхраняват там, за да не им правят конкуренция на пазара на горивата в България. И какво направи сегашното управление, което уж много се бори за конкуренция? Ами закри я тази компания. Закри я! Направи така, че и в бъдеще да няма такива складове, никой да не може да влиза да се конкурира с „Лукойл“ тук, на този пазар, за да може „Лукойл“ да ни взема с 35% по-висока цена, при същата цена на петрола преди 10 години. И това ще го повторя днес, ако трябва и 100 пъти в тази зала, за да могат всички колеги да ме чуят. През 2012 г. цената на петрола е същата, по-ниска всъщност, пет долара по-ниска, акцизът е същият, ДДС-то е същото, горивото е с 30% по-евтино. Сумарно 35% плащаме повече днес при по-ниска цена на петрола, отколкото през 2012 г., и една от причините е, че закрихте Държавната петролна компания. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Добрев. Има ли други реплики? Заповядайте, господин Божанков.
Благодаря, госпожо Председател. Колега, ама въобще никакви граници явно нямате. Аз бих се срамувал, няма да е преувеличено да ползвам жаргон, след потрошените, потънали, изгорели пари на българските данъкоплатци за тази авантюра, която наричате Държавна петролна компания. И въобще в цялото изложение колегата започна, че планът бил с държавни складове, те да регулирали цените, а не с верига бензиностанции. Аз много добре помня, защото съм бил в тази зала, Вие обявихте план минимум 100 държавни бензиностанции да бъдат открити. Създадохте я тази компания, инвестирахте десетки милиони пари на българските данъкоплатци и стана едно голямо нищо. Както с ремонта на язовирите, както с много други неща, това е просто поредното голямо нищо от ГЕРБ. И сега да излезете и да кажете – естествено, в стила на Борисов, който казва: „Аз като управлявах, беше еди-си колко бензинът, сега е еди-си колко бензинът“, разбирате ли? Защото това е причината, че Борисов, ако ни управляваше и война нямаше да има, и криза нямаше да има, и инфлация нямаше да има… Ако беше Борисов на власт, всичко щеше да си е постарому, щяхме да имаме още 10 държавни компании, които да източат още стотици милиони държавни пари. Тази компания е закрита, защото нито имаше експертен капацитет, нито някаква физическа и фактическа възможност да регулира и да влияе на пазара. Тя беше поредна черна касичка на ГЕРБ, в която едни хора усвоиха едни пари, и резултатът за бюджета беше този. [[Ръкопляскания от „БСП за България“, шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Трета реплика –господин Димитров, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа! Чухте сериозните аргументи на колегата Добрев. Той казва така: „При тези цени на петрола цените на горивата са ненормално високи.“ Ами правилно, господин Добрев. Защо не искате тогава да се направи комисия, която да провери какво става? [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Ама абсолютно сте прав. И като го знаете това нещо, Вие трябваше да кажете: „Да, има голям проблем, прави сте колеги. Ние ще подкрепим, защото виждаме тук голям казус и веднага трябва да се направи комисия, която да започне проверка.“ Вие какво казвате: „Има голям проблем, сериозен казус, дайте нищо да не направим.“ Това ни казвате Вие. Казусът е много голям. Предлагаме нищо да не се прави. Ама ние знаем това с нищото, че не е добър вариант. Да Ви обърна внимание за Държавната петролна компания, колеги, Държавната петролна компания с бюджет по 50 милиона на година в началото, трябваше да строи държавни бензиностанции. Специално направих една справка и тя показа, че България на глава от населението е на първо място в Европейския съюз по брой бензиностанции. Това не е проблемът. И бяха тръгнали колегите от ГЕРБ да правят нови държавни бензиностанции, което очевидно няма как да реши въпроса. А по отношение на данъчно-акцизните складове. Колеги, знаете, и колегата Добрев знае, че аз съм човекът, който тази тема съм повдигал десетки и стотици пъти, дори и бях направил едно ключово предложение: складовете да декларират наличностите към Министерството на финансите, което се оказа, че в Закона за акцизите и данъчните складове по времето на предишния кабинет е модифицирано по следния начин, няма регулярност – дадена им е възможност всеки да го декларира, където му падне. Проверката, която извършихме, показа, че едни имали уебсайтове, други имали телефон, трети имали пазач, който трябва да каже нещо по темата, тоест имахте много време за тази реформа. Ако желаехте да има държавни складове, до които да има достъп до конкурентна база, колеги, за 12 години трябваше да сте го направили. Фактът, че за 12 години не е направено, означава [[председателят дава сигнал, че времето е изтекло]] , че сте нямали желание да свършите работа, но, колеги, добавям към нашите аргументи, аргументите на колегата Добрев, абсолютно е прав: не може при тези цени на петрола, това да са цените на горивата. Така че ако не приемате нашите аргументи, чуйте неговите и подкрепете да създадем веднага комисия, която да работи по темата.
Благодаря, господин Добрев. Господин Митов, заповядайте за дуплика.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Към господин Димитров. Прав сте, господин Димитров. Трябва да създадем комисия – това, което предлагаме ние, а не да разширяваме обхвата на дейността на настоящата комисия. Трябва да създадем друга комисия и ние Ви казахме, че не само ще подкрепим създаването на такава комисия, ще го подкрепим веднага – бързо, имаме и желание и всичко останало. Това е едно. Второ, когато си говорим за създаването на складова база, ако Вашата оценка е, че понеже не е създадена, затова в момента цените на горивата са такива, защо закрихте Държавната петролна компания, а не я ползвахте, за да продължите работата по създаването на тази складова база? Защото закриването на Държавната петролна компания беше чисто лобистки акт в полза на „Лукойл“. Господин Божанков, ние сантиментална връзка с „Лукойл“ нямаме, Вие имате, да... [[Реплики от „БСП за България“, ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Така че това е реалността. Ако някой искаше да свърши работа и да създаде въпросната складова база, можеше да го направи през въпросната Държавна петролна компания, а не да я закрива. Господин Димитров, предложете създаването на временна комисия за изследване на тези въпроси, ще я подкрепим, но аз още веднъж ще повторя условието, за което аз лично ще настоявам, да изследваме темата защо сегашното българско правителство поиска дерогации за България, изключения за България за внос на руски петрол, при положение че цяла Европа е санкционирала вноса на руски петрол? Защото това отново е стъпка в полза на „Лукойл“, което прилича на договорка. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Митов. Първи за процедура е господин Атанасов, втори е господин Аталай.
Госпожо Председател, моята процедура е по начина на водене. Ние имаме едно предложение – за удължаване на срока на Комисията, предложение от ДБ за т. 5 и 6 за включване на „Лукойл“. Понеже Славов говори за процесуална икономия, за губене на парламентарно време, ние вече час и нещо се упражняваме за Петролната компания, за други глупости, свързани с „Лукойл“. Ние не възразяваме да има отделна комисия. Всичко, което е ставало през годините, всичко, което става сега, да бъде проверено, но дайте да се съсредоточим върху гласуването на тези две точки –удължаваме ли срока, приема ли се предложението на Славов, и повече да не се упражняваме в говорене и политически пиар.
Благодаря Ви, господин Атанасов. Заповядайте, господин Божанков. За процедура ли?
Да. Госпожо Председател, не направихте забележка на колегата Митов, когато се обърна към мен с думите си, че имам някаква емоционална връзка с „Лукойл“. Не е допустимо да се отправя такова внушение от трибуната, госпожо Председател, защото по мое време, или аз не съм управлявал, когато „Лукойл“ не е платила един лев данък. ГЕРБ управляваха, когато „Лукойл“ не плащаше данъци. Емоционална връзка все пак, господин Митов, може да има само човек, и хора, и партия, която лично с фирмата си е охранявала тръбите на „Лукойл“. Такъв човек и такава партия, и такива хора могат да имат емоционална връзка с „Лукойл“. [[Ръкопляскания от „БСП за България“, реплика от народния представител Теменужка Петкова.]]
Благодаря за процедурата, господин Божанков. Понеже се обърнахте към мен, искам да Ви кажа, че господин Митов не се обърна към Вас лично, а се обърна към парламентарната група. [[Реплика от народния представител Даниел Митов: „Не беше лично!“]] Заповядайте, господин Аталай.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Явно преди малко не бях разбран. Помолих Ви да спрем с емоциите, помолих Ви да спрем със загубата на парламентарно време и да пристъпим към действия. Основното нещо, което исках, е да оставим тази комисия да тръгне да работи по темата, по предмета на дейността си. Много моля, тези, които излязоха тук и хвърлиха фойерверки, за да включат т. 5, 6, нека да внесат предложение за създаване на временна комисия за разглеждането от приватизацията през 2015 г. до сега за дейността на „Лукойл“. Движението за права и свободи ще бъдем първите, които ще ги подкрепим. Сигурно очаквате пак ние да го внесем. Чакайте!
Благодаря Ви, господин Аталай. Има ли други процедури? Продължаваме с изказването на господин Иванов – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Аз се изненадах малко от продължителността на дебата. Ще Ви кажа защо, колеги? Има Проект на решение, но за удължаване на срока на действие на една Временна комисия. Една Временна комисия, колеги, която по множество публично изнесени информации, а и енергийни експерти коментират, да даде отговор защо едно решение на управляващите – на Министерския съвет или някои дружества, прекратиха доставките на газ от един доставчик и се появи едно междинно звено със същия газ, който се използва в българските домакинства и бизнес, само че с едно условие, колеги, вече на 30% по-висока цена. Това е предметът – под една или друга форма, да се развие в тази комисия и да излезе с доклад. Аз съм изненадан, че колегите от управляващото мнозинство – от „Демократична България“, решиха да разводнят дебата, като вкараха една също съществена и важна тема защо цената на горивата, както първи от ГЕРБ изнесохме, са с 35% повече без промяна на борсовата цена, без промяна на акциз, без промяна на ДДС българските граждани плащат с 35% повече? Обаче, колеги, сега тук да бъдем упреквани – за първи път наблюдавам може би нещо такова в пленарната зала, управляващите да се карат на опозицията. Ама, колеги, предложете го. Това е важен въпрос за цената на бензина, ама не може да го вменявате на нас. Колегите от „Продължаваме Промяната“ не чух да се изкажат един път. Вие не си ли говорите? Шест месеца нямате промяна… Промяна има, за съжаление, негативна, нямате управленска програма. Вкарайте ги тези точки в нея. Колеги, обръщам се към Вас – оредяха редиците на Промяната, бъдете последователни, колеги, вкарайте такъв проект за решение, но не размивайте Комисията, която е създадена за разглеждане на тридесетте процента на комисионери, вмешатели, цената на газа. Имайте предвид, колеги, че ще гледаме бюджет следващата седмица. Вие, ако не си говорите, не е добър показател. Дайте да гласуваме Проекта за решение, а аз съм сигурен, че ние, или Вие – който и да вкара такъв проект за решение, и БСП ще го подкрепят, сигурно и „Има такъв народ“, но не може управляващите да се карат на опозицията, че те не правят нещо. Това е прецедент. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Иванов. Има ли реплики? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Господин Иванов, аз нямам намерение да Ви се карам, но ще взема кратка реплика, по-скоро адресирана към голяма част от изявленията на членовете на Вашата партия, и по-специално към господин Делян Добрев, който едва ли не се обяви като защитник на конкуренцията на пазара на горивата. Аз ще Ви припомня. През 2018 г. – месец юли, беше внесен един законопроект от един впоследствие Ваш министър – Емил Димитров се казва, който от много хора беше определен като лобистки в полза на монопола и ограничаващ малките търговци на горивата в България, за който Вие гласувахте тогава за и се прие – 2018 г., месец юли. Отделно, съгласен съм с някои неща, които казва господин Добрев, но имайте предвид, че Вие най-добре знаете, че този най нисък акциз в България, който е, той е от над 10 години, а през това време аз съм правил доста анализи и когато се махнат ставките акциз и ДДС, Вие много добре знаете, че в България горивата бяха в топ 3 преди ставките в Европа. Аз тогава не съм видял Вие нещо да предприемете относно либерализацията на пазара и да се оправи ситуацията с данъчните складове, със складовете за резерв. Така че това исках да Ви репликирам, кратко. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Симеонов. За втора реплика – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Иванов, знаете ли защо е такава продължителността на дебата? Защото това управляващо мнозинство, което дойде на власт със заявка да спре ин хауса, в момента се опитва да саботира следващата точка в дневния ред, така че да не мине. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Несторов. Трета реплика – господин Добрев.
Всъщност, господин Иванов, Вие не сте прав! Те не искат да разберат какво се случва на пазара на горивата, те искат да потопят темата с далаверите в газа, защото виждате, че ние тук 45 минути говорим за цената на бензина и на дизела, а всъщност темата на тази точка е, че се появиха едни посредници, които товарят цената на газа с 30% и ние плащаме само за месец май 100 милиона повече, отколкото трябваше да платим. Та за да не се говори за тези 100 милиона, днес ни се подхвърлиха тези пета и шеста точка, за да може, от една страна, с един куршум два заека – и цената на бензина, и на дизела да ги претупаме покрай другата комисия, пък и да не се чуе кой е откраднал 100-те милиона от газа. Благодаря.
Благодаря, господин Добрев. За дуплика – господин Иванов, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми колеги репликиращи, по ред на номерата. Господин Симеонов, аз не обвинявах Вашата парламентарна група, обвинявах колегите от управляващото мнозинство най отдясно от залата, че те се опитват да се карат на залата, при положение че наистина имат и законодателна инициатива, имат и мнозинство, имат и министри, а голяма част от обещанията им остават думи в пространството – не се материализират. Колега Несторов, аз се надявам да съм последният изказващ се по тази тема, защото сте прав, цялата кампания, която протече на управляващото мнозинство в момента, беше върху това колко лоша е ин хаус процедурата в Закона за обществените поръчки. Като гледам и министър Караджов казва, че се работи по нея – ще се строят по нея пътища, и това е единствената такава процедура, така че те едно по едно предизборните обещания и агитации си намират мястото. Господин Добрев, абсолютно съм съгласен, аз това казах и в основното си изказване. Тези 100 милиона, които потъват от джоба на българския гражданин и на българския бизнес, които се изпаряват, колеги, днес не са предмет на дебат, а именно: тази комисия, която създадохме, е да разследва точно далаверите в посредниците на газа. Така че, колеги, като знаете, че има и такива в „Лукойл“, внесете друго предложение в Комисията, ще подкрепим. Но ние искаме да разследваме, тази комисия да излезе с предложения, становища, заключения, обосновани на факти и изслушвания, доколкото чувам, много материали са постъпили в Комисията, срокът на нейното действие да бъде удължен и да видим къде отиват тези 100 милиона на месец. Със сигурност е в джоба на някой посредник. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Иванов. Заповядайте, господин Ганев.
Госпожо Председател, един час – поне близо един час стана вече, ние коментираме нещо, което въобще не му е мястото, загубихме един час парламентарно време. Станаха почти всички парламентарно представени партии, с изключение на „Продължаваме Промяната“, да обяснят това, което предизвикаха „Демократична България“ с предложението си да вкарат в една и без това изключително тежка Временна комисия темата за „Лукойл“. Всички казахме и заявихме, че тази тема е достатъчно важна, за да има отделна комисия, да разгледа всичко, но комисия не както за конституционните промени, която да е мъртвородена, а да е реално действаща. В момента обсъждаме неща, които са пределно ясни. Господин Димитров си позволи да обяснява, че не се било направило нещо някога от предишните управляващи. Извинявайте, Вие управлявате шест месеца, преди това с малки изключения този Министерски съвет управлява още половин година. Къде е правителството шест месеца да направи всичко, което може за данъчни складове, за проверки, за данъци – за всичко, за абсолютно всичко? Нима финансовият министър не може да предизвика каквото реши за проверка и да направи всичко нужно, за да прекрати това нещо, за което Вие в момента искате да създавате комисия?! Може, абсолютно може, но трябва воля. Не става с правене на временна комисия, която да разглежда нещо, което накрая да излезе с един доклад, който да потъне. Защото един месец мина, откакто се създаде комисията за разследване защо България спря да купува газ от Русия след решение на Министерския съвет, на който е гласувано това нещо да стане, и тази комисия не е решила нищо по ред причини – обективни и субективни. Искате да направите нещо още по-парадоксално – да вкарате още по-голяма тема в тази комисия. Ще припомня, че когато се гласува тази комисия да се създаде, ние от ВЪЗРАЖДАНЕ вкарахме и предложихме комисията да е с три месеца и да има доста по-широк обхват. Точно Вие от „Демократична България“ гласувахте против. Къде е точно демагогията и кога точно сте искрени Вие от „Демократична България“?! Сега или тогава? Сега, когато управлявате половин година с това правителство и не правите нищо, за да спрете безобразията, които сами обявявате от „Лукойл“, или когато половин година не сте предприели дори и минимални стъпки за решаване на проблема с акцизните складове? Кога сте искрени? Или, както един представител от ДПС обяви, че най-вероятно се гласите Вие да сте следващият председател на Комисията за защита на конкуренцията, или не знам вече и аз това дали е така. Няма абсолютно нищо лошо. Въпросът е кой кога е искрен и какво иска да постигне, защото всички тук, в този парламент, сега заявиха, че ще подкрепят създаването на такава комисия и сега щяхме вече да сме я създали. Вкарайте го, за да започне да работи Комисията. Но по-важното е какво прави правителството. Защо не решава проблема, който Вие искате тук парламентът да реши? Когато някои неща се прехвърлят, обявява се, че парламентът не трябва да се меси в работата на изпълнителната власт, а изпълнителната власт какво прави в този казус? Абсолютно нищо – това, което правеше и ГЕРБ. Те направиха ли за данъчни складове процедурите? Не. Вие направихте ли го? Абсолютно същото. Затова казваме: Вие и Вашето мнозинство е много от същото – никаква разлика няма между Вас и тях. Абсолютно никаква! Напротив, Вашата коалиция води моралното разложение със себе си. [[Ръкопляскания от ВЪЗРАЖДАНЕ.]]
Благодаря, господин Ганев. Реплики към изказването на господин Ганев има ли? Заповядайте, господин Димитров.
Колеги, четенето не е задължително, но в повечето случаи помага. [[Оживление от „Демократична България“.]] Има случаи, когато може да доведе до усложняване на ситуацията, но често е голяма помощ на народния представител. Например председателят на КЗК, уважаеми колега Ганев, трябва да бъде юрист по образование – така пише в закона. Ако сте го прочели – знаете, ако не сте го прочели – не знаете, и говорите неща, които не са верни. Така че – запознавайте се с тези факти. Репликата ми, разбира се, е към господин Ганев, да му обърна следното внимание. Голям проблем беше последните години, че вместо да се създаде повече конкуренция, ГЕРБ приеха един закон срещу малките бензиностанции – тема, по която ние водихме битка с години. Тоест те се опитаха да унищожат малките бензиностанции, създавайки високи изисквания, ограничения за тях – това беше огромният проблем. Вместо повече конкуренция, те искаха по-малко конкуренция. И знаете ли, няма едно решение на пазара на горива, има серия от мерки, които заедно могат да бъдат предприети. Живот и здраве, скоро ще имаме законопроект за повече конкуренция, по който работим – много смислен. Живот и здраве, скоро трябва да имаме нова КЗК, която да бъде избрана от това Народно събрание, да бъде силна, работеща, ангажираща се с фактите. Трябва да се създаде и повече конкуренция в рамките на данъчните складове – и по това има идеи как да се работи. Но истината е следната: до вчера нямаше никаква воля по въпроса. Сега има добри идеи, които трябва да се превърнат в действия, но българските граждани, уважаеми колега Ганев, Ви питат всеки ден: абе защо този руски петрол се търгува с 30-40% отстъпка, а са такива цените на горивата. Нали Ви поискаха да направите комисия там, Вие как гласувахте? Вие ще кажете: „Ами аз не подкрепих, защото им казах на тези колеги, че темата е важна, ама да си направят отделна комисия.“ Ако нещо е важно, какъв е проблемът да започнем да работим по него днес? Да, ние ще внесем отделно решение за отделна комисия, ако се налага, но никакъв проблем няма, уважаеми колеги, тази комисия да гледа две неща. Става въпрос за две неща, абе хора, не за 20. За две неща става въпрос! За две неща! Може спокойно да свърши работа за две неща. Едното нещо е защо е спрян газът? Това може да се изясни за три дена, ако имат желание. Мен ако ме питате, темата с горивата е много по-голяма и много по-сериозна, така че, ако имате желание, ще решим въпроса по един или по друг начин. Благодаря Ви.
Благодарим, господин Димитров. Втора реплика към Цончо Ганев от Делян Добрев. [[Реплика.]]
Господин Ганев, прав сте, те, ако искаха, в този един час щяха да внесат предложението за отделна комисия, щяха да предложат извънредна точка в дневния ред, цялата зала щеше да гласува за и още днес щяхме да създадем и другата комисия, която да се занимава точно с този въпрос. Само че те не искат това! Те не искат да има отделна комисия, която да напише отделен доклад, която в рамките на един, два, три месеца, колкото е необходимо, да изследва този въпрос, този пазар, да каже защо плащаме с 35% по-скъп петрол, отколкото трябва да плащаме, а искат да прикрият истината за това кой взе 100-те милиона, както няколко пъти става въпрос, през месец май. През месец май някои посредници си напълниха джобовете със 100 милиона и ето тази тема трябва да се скрие. Затова са всичките тези упражнения от пленарната трибуна. Благодаря.
Благодаря и аз. Трета реплика има ли към Цончо Ганев? Няма. Заповядайте за дуплика, господин Ганев, и след това за процедура Емил Георгиев.
Господин Председател! Господин Димитров, преди да давате съвети кой да чете и кой да не чете, е хубаво да слушате какво се говори в тази зала, а не да си ровите по компютъра или телефона. Господин Аталай каза за това, че са Ви гласели за новия председател на въпросната комисия. По отношение на Комисията, извинявайте, явно забравяте. Преди няколко месеца Вашето мнозинство промени правила, процедури, критерии за избор на шеф на КЕВР. Не е проблем Вашето мнозинство, ако Вие сте се разбрали – ако, казвам пак, Вие да бъдете нагласен и да бъдете сложен там. Така че, хайде, нека да сме откровени, поне веднъж Вашата коалиция да излезе и да говори истината. Кажете истината, не е нужно, няма да Ви заболи. Да, Иван Костов продаде „Лукойл“. Да, Иван Костов можеше, и правителството, не персонално той, да проведе лустрация още много, много отдавна. Да, Иван Костов можеше да промени и Конституцията, така както да не правите в момента временна комисия, която въобще да не заседава и да няма намерение да заседава. Всички тези неща излезте и ги кажете, може пък да Ви олекне. Кажете: да, шест месеца нашето правителство не промени абсолютно нищо за данъчните складове, не направихме нищо. А сега в момента, цитирам Ви Вас: „ще внесем едни законодателни промени“, но някога, в пожелателен вариант, евентуално, ако Ви одобрят и другите Ви коалиционни партньори. Всички знаем как стават тези неща във Вашата коалиция, не става така Вие да решите нещо да внесете и да се внесе, ами някой може да е против от Вашата коалиция. Затова, с изключение на „Продължаваме Промяната“, всички казахме, че тази комисия, която Вие искате да набутате в друга голяма комисия, е изключително важна и трябва да бъде създадена, за да се види защо има тези надценки, защо в крайна сметка, както при купуването на газ плащаме 30% повече, защо „Лукойл“ продава на такива цени? Но по-важното е финансовият министър да предприеме мерки още днес или още вчера, за да разследва тези неща, защото той може, има целия ресурс. Вижте, има един неписан закон: „И най-слабата държава е по-силна от най-силната мафия“. В случая и тази наша най-слаба държава, която не е била никога толкова слаба, е много по-силна от „Лукойл“ и може да направи чудеса, но няма желание. И Вие като мнозинство не правите нищо в тази насока, само говорите от тази трибуна, призовавате да вкарате една тема в друга тема и да я убиете. Ето, тук Ви се каза на няколко пъти за какви суми става дума, които се отклоняват и не се печелят от държавата. Напротив, имаме огромни разходи повече, но Вие това не го коментирате. Повече от един час коментирате да вкарате нещо, което искате, в друга комисия.
Благодаря, господин Ганев. За процедура – Емил Георгиев. След това изказване от Радомир Чолаков.
Благодаря Ви, господин Председател. Уважаеми господин Председател, уважаеми дами и господа! Една тема, която на пръв поглед би трябвало да не предизвиква никакво напрежение, досега да бяхме гласували, да бяхме забравили. Само че колкото повече говорим, толкова повече темата придобива трагикомичен характер. Аз искам да дам още едно предложение към разширение дейността на тази комисия – тя да започне да се занимава и с обстоятелствата защо футболният отбор на България загуби от Грузия с 2:5? И предполагам, че футболните хора в тази зала ще го приемат. Дотук беше несериозното. Сериозното – дайте да спрем и да гласуваме, защото ни чака много важна работа в комисиите следобед. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Георгиев. Господин Чолаков, заповядайте. След това Ивайло Мирчев за изказване.
Благодаря, господин Председател. Колеги, ще ми се да се опитам да бъда последен в дискусията, но явно няма да стане. Аз наистина не мога да разбера колегите от ДБ, които всъщност инициираха този дебат с предложенията си. Значи, колеги, като стоя отстрани и слушам, си правя два извода, в смисъл защо това се случва в момента? Очевидно бяха дадени хиляди аргументи защо петролната тема е много важна, много дълбока и много аспектна. Дадоха се всички аргументи, които да обосноват създаването на отделна комисия. И ако Вие не искате да бъде създадена отделна комисия, а настоявате да бъде разширен предметът на тази комисия, която в момента се занимава с цената на газа, това за мен има две обяснения – или наистина умишлено искате да блокирате работата на комисията за газа, или става въпрос, както много често в тази зала става въпрос, за его, за човешко его – понеже съм направил едно предложение, искам то да бъде прието, защото така съм го направил и искам пък. Значи и в двата случая е грешка, и в двата случая това не е добро поведение. Пак казвам, или искате да блокирате Комисията, или просто в момента трябва да се приеме едно предложение, защото е направено и някой иска да си начеше егото. Дайте ми друго обяснение, моля Ви се. Нямам нищо против, между другото, да водим дебат. Не споделям виждането, което беше споделено от някои колеги, че се губело парламентарно време. Напротив, аз считам себе си към тази част от народните представители, които смятат, че парламентът е място за говорене, и намирам за добре да говорим, защото най-малкото, дето се вика, запознаваме се, виждаме си гледните точки, виждаме кой как мисли и можем да изолираме в крайна сметка тези с ужасното его. Да ги изолираме най-накрая тези хора, защото ставаме заложници – аз съм казал, аз го искам и искам пък, и Вие ще ми го дадете. Това е едното, което исках да кажа. Моля Ви наистина, очевидно е вече, имаме Комисия за газа, дайте да ѝ удължим мандата, и аз ще гласувам с двете ръце за това да има петролна комисия, отделна, именно заради огромния кръг проблеми, които са възникнали там. И второто, което искам да кажа в тази връзка, е – много се радвам наистина, че беше повдигната темата и за петрола, за да видим колко са дълбоки проблемите там и колко въпроси има, на които трябва да отговорим. И тук искам да кажа две неща в две подточки, по петролната тема. Първо, колеги, казвам го аз, защото мисля, че имам право да го кажа. Омръзва ми лека-полека ГЕРБ да бъде обвиняван просто ей така, за да кажем нещо за ГЕРБ. Дай, като излезем тук, можем да говорим по същество по някаква тема, но дай, между другото, и нещо за ГЕРБ да кажем, за да ги обидим още веднъж тези хора. Държавната петролна компания, когато ГЕРБ в предишното правителство каза, че ще я прави, аз бях обикновен гражданин, честно Ви казвам, се зарадвах. Зарадвах се като гражданин, зарадвах се, защото започна пропукване в доминиращата икономическа мисъл дотогава. И мисля, че колегите от БСП това нещо трябваше да го оценят. Вие много добре знаете, че ние имаме една доминираща икономическа концепция в последните години, която ще бъде налагана, ако ще пазарът да се взриви, ако ще да се разруши всичко, невидимата ръка на пазара ще го разрушава и държавата трябва да бъде безпомощна, държавата трябва да бъде обезсилвана и да няма никакви механизми да го спре, и да ѝ се забранява да го спре – това беше Държавната петролна компания. И аз бях искрено изненадан, когато видях тук, че хора от БСП искат тя да бъде закрита, макар че би трябвало да искат да я развият. Другите, които искат да бъде закрита, е ясно защо искат да бъде закрита – или заради идеология, или за да не може държавата да регулира и по този начин. Пак има само две причини. Котката трябва да лови мишки! Котката трябва да лови мишки и ако бялата котка е спряла да лови мишки, трябва да дойде черната котка или обратно. Така разбирам аз икономическите теории, по този начин ги разбирам. Има цикли, има исторически периоди, има икономически периоди – всички сме го учили и знаем, че няма един-единствен икономически модел. Защо ГЕРБ не се бил сетил по-рано? Извинявайте, но що за обвинение? Ами, защото има икономически цикли, икономически периоди – има време да се разхвърлят камъни, има време да се събират камъни. Дошло му е времето. Тогава му дойде времето. Вие защо я закрихте? За да може да се каже: ама те ГЕРБ я направиха късно – ами хубаво, направили са я късно, ако е добро, просто продължете го. Тези мисли исках да споделя с Вас, пак така в контекста на разговора да споделяме мисли и да ги обменяме. Много Ви моля наистина, дайте да гласуваме, това вече всички го призовават, да се удължи мандатът на Комисията за газа, и пак казвам, с две ръце ще гласувам за комисия за петрола с всичките ѝ аспекти. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Чолаков. Има ли реплики към Радомир Чолаков? Има. Георги Свиленски, Атанас Михнев и Делян Добрев. Колеги, може би така няма да стигнем до 14,00 часа да изчерпим точката от дневния ред.
Благодаря, господин Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Чолаков! Лошото е, че Вие не сте разбрали защо беше направена тази Държавна петролна компания, и нямаше нищо лошо, ако това всичко, което си го мислехте Вие, беше в главите на Вашите колеги в предишните народни събрания, когато беше създадена, съответно в тогавашния Министерски съвет. Тя беше създадена, за да бъде поредната фирма „Автомагистрали“, тя не беше създадена, за да се намеси държавата, тя не беше създадена да се коригират цените, тя не беше създадена, за да се върне държавата в петролния бизнес. Тя беше създадена, за да бъде поредната фирма „Автомагистрали“, която да източи държавния бюджет и която от някои банки с чували парите да бъдат изнесени, без да се разбере къде. Затова я бяхте направили. Благодаря Ви.
Благодаря, господин Свиленски. Заповядайте, господин Михнев. Призовавам Ви, колеги, да се придържаме към темата на дискусията. Чуха се доста мнения, което, разбира се, винаги е хубаво. Заповядайте, господин Михнев.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Чолаков! Аз много приветствам това, че си говорим за икономика от тази трибуна, въпреки че трябва да се спомене, че икономическият гений на ГЕРБ да създаде Държавна петролна компания ни нарежда до десни държави и свободни държави като Венецуела, но да си говорим с днешна дата. Поставя се въпросът за поскъпването на цената на бензина. Това е любимата Ви тема – защо бензинът се е качил с 35%, и много ми е неприятно, но ще трябва да се съглася с анализа на колегите икономисти от ГЕРБ. Те много точно го казаха – суровината не е поскъпнала, акцизът не се е променил, ДДС не се е променило, самият бизнес не се е променил. Защо тогава се качва цената? Ами, явно цената се качва, защото търговците си слагат по-висока търговска надценка. Едни такива компании, като „Сакса ойл“, „Инса ойл“ и други подобни, и тук идва въпросът дали няма регулатор на тези цени? Ами да, има и се нарича КЗК. Къде е КЗК? България си има регулатор. Защо Ви трябва Държавна петролна компания, на която така или иначе ѝ бихме шута?
Господин Михнев, друга терминология, моля.
Имате си Комисията за защита на конкуренцията. Да, извинявам се, господин Председател.
Закрихме.
Закрихме Държавната петролна компания. Докъде сме го докарали? Каквото и да захванем да променяме, стигаме до някакво регулаторче, до някаква комисийка, подкомисийката на подкомисийката. Имаш проблем с изборите – иди в ЦИК, имаш проблем с петрола – отиди в КЗК, имаш проблем с цените на енергията – отиди в КЕВР. А всички тези независими регулатори, комисийки и подкомисийки, назначавани в мандата на ГЕРБ. Скъпи колеги, положението все още, ще си позволя да цитирам колегата Петров: „Имам човек в ДСК, имам и за първа копка в ДНСК, имам и човек в БЧК, имам и човек и в Shell, и в ОМW.“ Моля Ви, отговорете ми, колеги от ГЕРБ, къде е КЗК? Благодаря Ви. [[Шум и реплики.]]
Времето, господин Михнев. Колеги, моля за ред в залата. Моля за изказвания по темата, че останаха едни 15 минути. Заповядайте за трета реплика, господин Добрев.
Господин Чолаков, те не Ви разбраха за какво е тази Държавна петролна компания. Тя е, за да даде възможност на оператори, които искат да внасят горива, да съхраняват в нейните складове, защото това е едно от изискванията на Закона. Между другото, тази компания е създадена със закон, колеги, и единственото, за което Ви оправдавам, че не сте чели този закон, е, че Вие я затворихте, закрихте я – няма такава компания, защо да четете закона? Ако някой си беше направил труда да прочете закона, щеше да види, че тя може да се намесва на пазара на горива, когато горивото е евтино, струва примерно 2 лв., тази компания може да купува гориво, да го съхранява в складовете, които оперира, и впоследствие, когато е висока цената, да го продава. Така правят в целия свят всички нормални държави и го направиха още в началото на кризата с горивата. Господин Чолаков, аз от Вас очаквах и нещо друго – очаквах Вие като юрист да ми кажете, защото аз не съм юрист, не ми се струва нормално, но все пак не съм юрист и не мога да го твърдя тук от тази трибуна, дали можеш по средата на работата на една комисия, без мотиви, без нарочно предложение да ѝ измениш предмета на тази комисия, при положение че първоначалната точка, която се разглежда в дневния ред, е единствено за удължаване на срока? Тоест без мотиви да дадеш съвсем друг смисъл на Комисията покрай предложение за удължаване на срока. Благодаря.
Благодаря, господин Добрев. Господин Чолаков е за дуплика и след това господин Ганев за процедура.
Благодаря Ви, господин Председател. Господин Свиленски, колегите от ГЕРБ ми припомниха, които са били в Четиридесет и четвъртото народно събрание, че БСП е гласувало за създаването на Петролната компания, дори и Ваши народни представители, които не бих искал да цитирам поименно, защото не съм бил свидетел, са казали: браво на ГЕРБ. Възприе една наша идея. [[Реплика от народния представител Георги Свиленски: „Така беше!“]] Така че не разбирам апломба, с който казвате, че идеята е била лоша. За втори път, мисля, ми се налага да кажа, колеги, че юридическите лица сами по себе си не са грешни. Те не извършват престъпления. Защото Вие казвате: Петролната компания е била създадена, за да извършва престъпления. Една петролна компания не може да извършва сама по себе си престъпления. Има хора, които могат, други няма да ги вършат. Моят въпрос е защо не продължихте дейността на Петролната компания, а я закрихте? Пак казвам, има две възможни отговора – или заради лобистки интереси, за втория се сещате. Автомагистрали, впрочем също бяха една много лоша компания, която в момента продължава да работи, нали? И по ин хаус договори продължава да работи, и по старите договори, сключени от ГЕРБ, продължава да работи… Нали беше лошо, защо продължава да работи, защо не я закрихте и нея? Този цинизъм ми омръзна, разбирате ли? Омръзна ми този цинизъм! На КЕВР, нали му сменихте борда и щеше да намали цените, защо не ги намали? Сега казвате: това КЗК не може да върши работа, да видиш, като назначим новото, как ще свърши. Не, и новото няма да свърши. Отсега Ви казвам, че няма да свърши. И тук пак идва въпросът за други регулаторни механизми, с които държавата може да интервенира на пазара. Ние не може да продължаваме повече да разчитаме на регулаторни органи на пет членове, които избираме тук. Отделно, че КЗК не регулира пазара, а той регулира монополите. И последно, на въпроса на господин Добрев, който ми зададе: юридически дали е възможно по средата на работа на една комисия да ѝ се измени мандатът? Връщам се отново на това, с което започнах, господин Добрев, егото. Всичко може. Ако си обсебен и ако си решил да превърнеш парламента в парцал, да не прави нищо, или да прави каквото си иска, каквото те искат, всичко може. Както виждате, може незаконни решения да приемаме, може противоконституционни решения да приемаме, може противоконституционни закони да приемаме, защото така! Защото ние, господин Димитров, нали, сме на власт. Няма да трае дълго, честно Ви казвам. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Чолаков. За процедура – господин Ганев.
Господин Председател, тъй като тази точка е изключително важна и е важно днес да вземем решение за удължаване работата на Временната комисия, правим процедурно предложение от името на групата на ВЪЗРАЖДАНЕ за удължаване на работното време до приключване на тази точка, която обсъждаме в момента.
Благодаря, господин Ганев. Обратно становище има ли? Уважаеми колеги, поставям на гласуване процедурното предложение на народния представител Цончо Ганев за удължаване времетраенето на настоящото заседание до приключване на настоящата точка от Програмата. Гласували 185 народни представители: за 114, против 12, въздържали се 59. Предложението е прието. Има един записан за изказване – Ивайло Мирчев, заповядайте, господин Мирчев.
Благодаря, господин Председател. Присъствахме днес на изключително очарователен дебат, нещо ново за страната – денят, в който ГЕРБ установи, че нещо по „Лукойл” да се разследва, въпреки че, колеги… [[Възгласи от ГЕРБ-СДС: „Еее!“]] Няма „Еее!“. Въпреки че през цялото време на управлението на ГЕРБ, през цялото време „Лукойл” така и не плати данък печалба, но никой в ГЕРБ толкова години не се сети, че „Лукойл” не плаща данък печалба. Напротив, господин Бойко Борисов беше изключително близък с шефа на „Лукойл” и случаят „Лукойл“ е малко като с Мишо Бирата, когато Борисов се обаждаше на Ваньо Танов и му казва: „Аз не съм като Първанов. Като обещая нещо, го спазвам.“ [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Тишина в залата, моля!
И точно поради тази причина, днес, където е терминалът на „Лукойл”, дори беше трудно митничари да влязат, и това нещо се знае много добре. Но днес дойде денят, в който, след като през цялото управление на ГЕРБ „Лукойл” не плащаше данък печалба, ГЕРБ съзряха, че има проблем с „Лукойл”. Нормално е „Лукойл” да плаща корпоративен данък, както стана в Румъния например, или както стана на остров Сицилия в Италия, където държавата обаче си върши работата. Тук държавата обслужваше „Лукойл”. И най-доброто доказателство, колеги, за това е представителят на държавата в „Лукойл”, този, който държи златната акция, е същият, който обслужваше руските интереси по време на едно друго правителство – пак на Бойко Борисов, който Трайчо Трайков беше опитал да го уволни, господин Красимир Първанов, ако помните. Той подписа този договор, който е за АЕЦ „Белене“, който задължи България, колеги, и Бойко Борисов по някаква причина е преценил, че този човек е много ценен – икономически кадър, или човек, защитаващ българската държава, та го сложи да пази златната акция. И колко отчете този човек, който пази златната акция, до българската държава и правителството – нула. [[Реплики от народния представител Теменужка Петкова.]] През цялото управление на ГЕРБ, през цялото управление на ГЕРБ „Лукойл” си правеше каквото си поиска, не си плащаше данъците и днес рязко от ГЕРБ се разчувствахте. Колеги, за да видите, че ние сме изключително конструктивни, господин Добрев, за да разберете, че по никакъв начин не искаме да бламираме работата на Комисията за газа, а напротив, ние оттегляме нашето предложение сега, което беше да съчетаем двата предмета в Комисията. Правим ново предложение, колеги, и се надяваме Вие да го подпишете, да си удържите на думата: да ни подкрепите да създадем отделна такава комисия. Само се надявам да не стане като с подкрепата Ви за досиетата. Вие тогава за досиетата казахте, че ще ни подкрепите, а в момента на гласуването, имаше един човек от ГЕРБ в залата и това е много лесно проверимо. Така че идваме сега при Вас за подписите и вкарваме в Деловодството на Народното събрание веднага предложението. Благодаря.
Благодаря, господин Мирчев. Реплика – господин Добрев.
Господин Мирчев, аз току-що разбрах от моите колеги, че докато ние водихме дебата в тази зала, част от колегите са подписали и внесли вече в Деловодството на Народното събрание предложение за нарочна комисия, такова, каквото и Вие ще направите, и ще Ви подкрепим утре да влезе извънредно като първа точка в дневния ред на Народното събрание. Правя това процедурно предложение, господин Председател, пред Вас да го включите като първа точка утре, за да може да решим този въпрос и да се види, че никой не бяга от тази тема. Господин Мирчев, Вие изговорихте тук един куп неща за Мишо Бирата – лека му пръст, и разни други такива историйки от жълтите вестници, но аз не чух да кажете защо при по-скъпа цена на петрола 2012 г., бензинът и дизелът са били с 35% по-евтини? Ей това ни обяснете. Хората не ги интересува кой с кого е играл карти или кой с кого е пил бира, интересува ги защо 2012 г. при по-скъп петрол бензинът беше 2,75, а сега при по-евтин петрол – бензинът е 3,50? Ето това ги интересува, това кажете, а не за данъци, за карти, за бира и за не знам си какво друго, и кебапчета, и картофи. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Мерси, господин Добрев. Доцент Иванов за втора реплика.
Уважаеми господин Председател, уважаеми господин Мирчев! Аз имам следни въпрос, понеже хвърляхте вина върху ГЕРБ. Ами в Четиридесет и първото народно събрание председател на Комисията по икономика, енергетика и туризъм беше пак Мартин Димитров. Искам да попитам: защо тогава не повдигна този въпрос, а сега тук пламенно как никой, как Вие сте първите и откривате топлата вода? Искам да ми отговорите на този въпрос. Много Ви благодаря.
Благодаря Ви за тази реплика. Има ли трета реплика към Ивайло Мирчев? Атанас Михнев – заповядайте.
Уважаеми господин Мирчев, пак за втори път да се опитаме да го обясним на колегите от ГЕРБ, в случай че не са разбрали. Ако цената на петрола сега е по-ниска отпреди 10 години, ако свързаните с работа разходи са абсолютно същите, както преди 10 години, ако данъците са същите, както преди 10 години, то това означава само едно нещо – търговците увеличават своя марж на печалба. Надявам се, че като икономисти ме разбирате, мога да Ви го начертая, ако е необходимо, с графика. Ако търговците увеличават своя марж на печалба, те трябва да бъдат регулирани. Регулаторът е КЗК. КЗК го няма, държавата се командва… [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Моля за тишина в залата!
…от комисийките и подкомисийките, назначавани от Четиридесет и четвъртото народно събрание. Време е за промяна и ние продължаваме. Благодаря. [[Ръкопляскания от „Продължаваме Промяната“, шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря, господин Михнев. Моля за ред в залата! За дуплика, господин Мирчев, заповядайте. Напомням, че в темата остана само удължаването с един месец след оттеглянето на предложението.
Господин Иванов, Мартин Димитров е един от най-известните борци по отношение на „Лукойл” и данъчните складове. Може би сте забравил обаче, че измервателните уреди – една от причините да ги има, е точно Мартин Димитров, и не е като да не се е сетил за тази работа той. Мълчахте Вие в ГЕРБ толкова години, а не Мартин Димитров. А по отношение на господин Добрев, който говори по телефона. Ако иска, мога да го изчакам да затвори и тогава да му отговоря, но и да не иска… И ние искаме това да проверим, господин Добрев – защо цената на „Лукойл” е такава? Трябва да Ви кажа, че ако имаше държава и човекът, който отговаря за златната акция, господин Добрев, в „Лукойл” си вършеше работата, ние щяхме да знаем този отговор от него. Обаче той един отчет не е пратил до тази държава, това правителство не знае какво става вътре, може би защото се обслужват точно руските интереси… И е хубаво, че днес ГЕРБ вече е на друго мнение. Благодаря. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]]
Моля за тишина в залата! [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС.]] Йордан Цонев е първи за изказване, след това е Десислава Трифонова. Колеги, нека само да се успокоим! Напомням, че в дискусията остана единствено удължаване на срока на настоящата временна комисия с един месец. За петрола не съм проверил. Явно има внесено предложение. Ще се върнем на тази тема. Заповядайте, господин Цонев.
Благодаря Ви, господин Председател. Бях улеснен от това, че предложението беше изтеглено, и даже мислех да се откажа от изказването, но все пак да използвам повода, че ми дойде редът, за да кажа няколко думи да дебата днес. Два часа се дебатира по едно искане за удължаване на срок на Временната комисия, което е правено десетки, ако не и стотици пъти, във всички издания на различните парламенти. Няма практика, или поне аз не си спомням, може и да има, но аз не си спомням на временна комисия да ѝ е променян предметът – увеличаван, намаляван или променян, по време на действие на комисията. Беше елементарно това да се каже. Вместо това обаче са много показателни темите, които се дебатираха по повод един срок. Какво показваха тези теми – че и в народното представителство, и в обществото има въпроси, които това правителство и това мнозинство не се занимава с тях. КЗК – окей. Да сте видели промени в Закона за КЗК, внесени от правителството? Няма такива! По отношение на друга временна комисия – шест месеца изминаха – дейността на „Лукойл“. Ето, ние Вие казахме: ще подкрепим тази комисия, няма никакъв проблем да се създаде. В предни издания на предните два кратки парламента имаше тук 10 или 12 временни комисии. Няма нищо лошо, нека да работят временните комисии, народните представители да обследват различни казуси, които касаят дейността на обществото, особено по отношение на икономиката, функционирането на икономиката, конкурентоспособността и така нататък. Нали разбирате за какво става въпрос – няма никаква законодателна дейност по най-наболелите проблеми, и затова ефективността на работата на това Народно събрание е толкова ниска. Ние се занимаваме или с отчети три-четири месеца на различни комисии и доклади, или с решения, или със създаване на нови комисии, или с дебати по незначителен повод, дълбинни дебати по определени теми, но не по темата, по която се разисква в момента. Което пак показва дефицит на работа на мнозинството и основно на правителството. Къде е тази прословута програма по нея, дето трябва да се работи?! Кой закон е по тази програма? Какво променихме? Ако става въпрос да се промени съставът на някой регулатор, ще бъде внесено моментално – да му се съкрати срокът, да се избяга от европейската практика, въобще да се направят един куп законови, конституционни и неевропейски практики, когато трябва да се сменя. А когато трябва по същество да се промени определена работа, има дефицит в определени закони или законодателство – няма работа. Всичко се свежда до това – КЗК не работи. Ами, някой направил ли е експертиза дали в закона няма празноти? Никой не е направил. Ако е направил, защо не е внесъл предложение? Защото основно около това се въртеше за работата на „Лукойл“. Или пък за работата на НАП. Или за работата на другите контролни органи, касаещи дейността не само на „Лукойл“, на един куп други компании. Тоест аз най-честно, искрено и със загриженост апелирам към всички да повишим малко ефективността на работата на Народното събрание. И това зависи преди всичко от правителството и от мнозинството. Ето, имаме една комисия, която ние сме предложили да се създаде – тя се търкаля вече не знам колко месеца, но тук отделихме два часа, два часа и половина, за дебат, който изобщо не е по темата. Радвам се, че беше оттеглено това и наистина апелирам към всички – дайте да приключваме с тази точка и да се замислим какво точно правим по тези теми, които всеки един от нас става тук и ги дискутира, и те са теми на обществото.
Благодаря Ви, господин Цонев. Предлагам да се върнем по същество към дебата – удължаваме с един месец срока на Комисията. Има ли реплики? Не виждам. Последно изказване – заповядайте, госпожо Трифонова.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, когато господин Ивайло Мирчев започна да говори лъжи за господин Бойко Борисов от трибуната и за компанията „Лукойл“, значи е дошло време за избори в България. И от тук започва предизборната кампания. Първо, към господин Мирчев. В периода 2010 – 2012 г. правителството на господин Бойко Борисов беше правителство, което за първи път в България въведе измервателни уреди за всички данъчни складове. Това е правителството, което заведе дело срещу „Лукойл“ за отнемане на лиценза, ако си спомняте. Спомняте ли си го този период? Аз нито съм била част от екипа на господин Симеон Дянков, който вкара законодателните промени и който вкара в ред цялостното отчитане на всички акцизи, не само на горивата, но на алкохолите и на цигарите. И да говорите от тази трибуна, че господин Бойко Борисов е водил пролукойлска политика, е откровена лъжа. Ако смятате, че компанията „Лукойл“ не си е плащала корпоративния данък, сте длъжен като всеки български гражданин да подадете сигнал до Националната агенция за приходите, която да извърши ревизия за последните 10 години. Все пак ГЕРБ не управлява вече. Ще видим какви данъци ще плати компанията тази година и какви действия ще предприемете Вие, след като смятате, че те не плащат данъци. Очакваме лично от Вас да видите, а не да говорите лъжи по отношение на правителството на господин Борисов. Благодаря Ви.
Благодаря, госпожо Трифонова. Имате 50 секунди. Заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми господин Председател! Уважаема госпожо Трифонова, да изясним само два въпроса. В един момент в данъчно-акцизните складове за горива изчезнаха част от уредите и тогава тогавашният шеф на митниците дойде и каза, че няма кой да предложи те да бъдат върнати. Дойде лично при мен и аз му казах: нямаш проблем, аз ще го предложа. И аз го предложих, защото ми каза, че няма желаещи. Това са факти, за които има свидетели, мога да Ви запозная с тях. Втори много важен факт. Оказа се, че за цигарите и за алкохола не навсякъде има измервателни уреди. Пак аз и колеги внесохме законопроект. Тогава се оказа, че в последния момент министърът на финансите поиска една нотификация, която с години не беше поискана, и се оказа, че този наш закон с години не е приет. Това вероятно не го знаете. И сега поискахме от Министерството на финансите преглед, да има навсякъде измервателни уреди и този наш закон отпреди години да бъде изпълнен. Това са фактите, ако фактите имат значение.
Благодаря, господин Димитров. Втора реплика има ли към Десислава Трифонова? Няма. Заповядайте за дуплика.
Благодаря Ви, господин Председател. С цялото ми уважение, господин Димитров, по времето на чие правителство бяха отменени измервателните уреди? Орешарски! Това удобно не го споменахте. Нека, моля Ви, да бъдем коректни от тази трибуна. Освен това, с чии гласове по време на второто правителство на господин Бойко Борисов се върнаха обратно измервателните уреди? По отношение на горивата, знаете, и проверете, че имаше много съставени актове по отношение на компании. Имаше и компании по отношение на алкохола, на които бяха съставени много големи актове от Агенция „Митници“. Защо трябва да спорим за нещо, по което има доказателства. Благодаря Ви. [[Частични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря. Други изказвания има ли? Удължаване на срока вече, защото това само остана. Няма. Прекратявам дискусията. Поставям на гласуване Проекта на решение за удължаване срока на действие на Временната комисия за проверка на обстоятелствата, довели до спиране на природния газ от ООО „Газпром Експорт“, и проведената процедура за избор на алтернативни доставчици от „Булгаргаз“ ЕАД, както е по вносител. Гласували 194 народни представители: за 192, против 1, въздържал се 1. Предложението е прието. Прекратявам днешното заседание. Следващото редовно заседание ще се проведе утре от 9,00 ч., 9 май 2022 г. [[Звъни.]]