Spoštovani kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam z nadaljevanjem 2. seje Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne moreta udeležiti naslednji poslanki in poslanci: Ljudmila Novak od 9. do 12. ure in od 17. ure dalje, Violeta Tomić od 16. ure dalje, mag. Anže Logar, dr. Franc Trček, dr. Vinko Gorenak od 15.30 do 19.30, dr. László Göncz od 19. ure dalje in mag. Matej Tonin od 17. ure dalje. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na 16.A TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA PREDLOG KANDIDATKE ZA MINISTRICO BREZ RESORJA, PRISTOJNO ZA RAZVOJ, STRATEŠKE PROJEKTE IN KOHEZIJO. Predsednik Vlade dr. Miroslav Cerar je 11. novembra 2014 Državnemu zboru predlagal, da za ministrico brez resorja, pristojno za razvoj, strateške projekte in kohezijo imenuje gospo Alenko Smerkolj. Besedo dajem predsedniku Vlade dr. Miroslavu Cerarju za dopolnilno obrazložitev predloga. Prosim.
Spoštovani zbor, spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani poslanke in poslanci! Dovolite mi, da utemeljim kandidaturo in moj predlog za imenovanje Alenke Smerkolj za ministrico brez listnice, ki bo skrbela za razvoj, strateške projekte in kohezijo. Kandidatka Alenka Smerkolj prihaja iz bančnega sektorja, kjer je več kot 25 let delovala na področju mednarodnega poslovanja in finančnih trgov ter tako pridobila bogate delovne izkušnje. Od leta 1988 do imenovanja za državno sekretarko v Službi Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko, to je bilo 15. oktobra letos, je bila zaposlena v Novi Ljubljanski banki, in sicer kot direktorica področja finančnih trgov; prej pa kot namestnica direktorja oziroma direktorica sektorja. V dosedanji poslovni poti se je ukvarjala z upravljanjem z likvidnostjo banke, zadolžena je bila za upravljanje z njeno bilanco, trgovanje s finančnimi instrumenti, investicijskim bančništvom ter skrbništvom nad vrednostnimi papirji. Odgovorna je bila tudi za odnose s ključnimi mednarodnimi bančnimi partnerji; skrbela je za nadzor in koordinacijo izdaj dolžniških instrumentov ter za pospeševanje prodaje instrumentov s trga kapitala slovenskim podjetjem. Njene bogate izkušnje bodo zagotovo velik doprinos za Vlado in Službo Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko. Kot je napovedala že v predstavitvi pred matičnim odborom, si bo skupaj s sodelavci prizadevala za učinkovito in aktivno koordinacijo razvojnih politik, maksimalno uspešno črpanje razvojnih sredstev in za uspešen zaključek priprave strateških razvojnih dokumentov za programsko obdobje 2014–2020, kjer bo izjemno pomembna tudi priprava Strategije razvoja Slovenije. Bdela bo nad vzpostavitvijo vladne projektne pisarne za 10 strateških projektov oziroma nad njihovim izvajanjem; prav tako pa je njena naloga prilagoditi Službo Vlade novi perspektivi izvajanja evropske kohezijske politike v Sloveniji in novim izzivom. Da bo pri tem lahko uspešna, je dokazala že v zadnjih tednih, ko je uspešno usklajevala Operativni program – to je ključni dokument za črpanje 3,2 milijardi evrov sredstev v obdobju od 2014 do 2020. Prepričan sem, da bo Alenka Smerkolj kot ministrica brez listnice, ki bo skrbela za razvoj, strateške projekte in kohezijo, zaupane naloge opravljala strokovno, uspešno, odgovorno, zavzeto in pošteno. Zato predlagam, spoštovani poslanke in poslanci, da podprete Alenko Smerkolj kot kandidatko za ministrico brez listnice. Hvala za vaše zaupanje.
Predsedniku Vlade se zahvaljujem za dopolnilno obrazložitev. V skladu z 230. členom Poslovnika zbora se je kandidatka predstavila Odboru za gospodarstvo ter odgovarjala na vprašanja članov odborov. Poročilo odbora ste prejeli. Mnenje odbora bo predstavila predsednica mag. Margareta Guček Zakošek. Prosim.
Hvala, gospod predsednik. Spoštovani gospod predsednik Vlade, ministrica in ministri, spoštovani kolegice in kolegi, poslanke in poslanci! Predsednik Vlade je predsedniku Državnega zbora 11. 11. 2014 posredoval predlog kandidatke za ministrico brez resorja, pristojno za razvoj, strateške projekte in kohezijo, v katerem je za ministrico predlagal gospo Alenko Smerkolj. Alenka Smerkolj se je 14. 11. 2014 predstavila članicam in članom Odbora za gospodarstvo ter odgovarjala na njihova vprašanja. Predlagana kandidatka je po uvodni predstavitvi svoje dosedanje karierne poti poudarila nadaljevanje za začrtano vizijo, to pomeni pomembno vlogo Službe Vlade v prispevku k uravnoteženemu razvoju in progresivnemu trajnostnemu razvoju Slovenije. Za poslanstvo službe je izpostavila dve smernici, pomembni za izboljšanje gospodarske rasti in konkurenčnosti ter za ustvarjanje delovnih mest, boljši inovativni utrip, uravnotežen razvoj, in sicer: zagotovitev učinkovitih mehanizmov za spodbujanje in sistemsko koordinacijo razvoja Slovenije ter boljšo umestitev evropske integracije in posledično možnost pridobitve tudi drugih razpoložljivih sredstev, namenjenih razvoju. V nadaljevanju je kandidatka navedla in podrobneje predstavila štiri stebre ciljev, zastavljene vizije; pri čemer se prvi steber ciljev nanaša na razvoj. Drugi steber ciljev se nanaša na preteklo finančno perspektivo, tretji steber ciljev na prihodno finančno perspektivo. Četrti steber ciljev pa se osredotoča na vzpostavitev vladne projektne pisarne. Navedla je tudi podporni steber ciljev, ki pa se nanaša na zaposlene v Službi Vlade. Pri tem je poudarila pomen in vzpostavitev ciljnega vodenja in boljšega komuniciranja ter s tem boljšega medresorskega povezovanja med ministrstvi. Vsakega izmed štirih stebrov je podprla s konkretnimi ukrepi, ki jim bo služba tudi sledila. Kandidatka je izpostavila tudi potrebo po kadrovski in organizacijski prilagoditvi službe novim izzivom ter naštela številne kazalnike, s katerimi bo uresničevanje ciljev tudi možno natančno meriti. Svojo predstavitev je zaključila s predstavitvijo o nekaterih dosežkih službe, pri katerih je v slabem mesecu kot državna sekretarka tudi sodelovala, in sicer: Evropska komisija je 30. 10. potrdila Partnerski sporazum, v katerem je Slovenija osredotočena na 11 tematskih ciljev, in uspešno je bil usklajen Operativni program s strani Vlade in tudi obeh kohezijskih regij ter tako uspešno razrešena problematika zaustavitve plačil s strani Evropske komisije. V razpravi so bila kandidatki zastavljena številna vprašanja, na katera je izčrpno odgovorila vsem članicam in članom odbora, jih seznanila s svojimi stališči in predlogi za ukrepe po posameznih področjih, ki so bila posebej izpostavljena. Po končani predstavitvi kandidatke je Odbor za gospodarstvo sprejel mnenje, da je bila predstavitev kandidatke gospe Alenke Smerkolj kot kandidatke za ministrico brez resorja, pristojno za razvoj, strateške projekte in kohezijo, ustrezna.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije - krščanskih demokratov, v njenem imenu mag. Matej Tonin.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani predsednik Vlade, kolegice in kolegi! Sredstva evropske kohezijske politike so v Sloveniji ključna in ključen instrument spodbujanja konkurenčnosti ter razvoja. Gre namreč še za edina investicijska sredstva, ki so na razpolago državi v času krize. Zato bo, spoštovana kandidatka, vaša ključna naloga na tem področju, da zagotovite vse pogoje za njihovo 100 % črpanje tako v stari kot tudi novi finančni perspektivi. Pasivna vloga prejšnje vlade na področju črpanja kohezijskih sredstev je pustila hude posledice vsaj za 34 občin in njihovih 11 okoljskih projektov, ki bodo zaradi neučinkovitosti nekdanjega ministrstva za kmetijstvo in okolje ter Službe Vlade za razvoj in evropsko kohezijsko politiko morebiti uvrščeni le v novo finančno perspektivo 2014–2020; ne bodo pa dobili sredstev iz stare finančne perspektive 2007–2013. In še to samo pod pogojem, če bo teh 11 projektov izpolnjevalo kriterije nove perspektive. Spet govorimo o pogojniku in se lahko upravičeno sprašujemo, kaj pa, če teh kriterijev ne bodo izpolnjevali; izpolnjevali pa bi jih v iztekajoči finančni perspektivi. Seveda za neodgovorno postopanje prejšnje vlade in pristojnih služb ni odgovorna sedanja kandidatka. Njena naloga pa bo zato izredno zahtevna. Na predstavitvi na pristojnem matičnem odboru je pokazala, da področje dela dobro pozna, kar je spodbudno za začetek njenega dela. Ker smo končno dobili potrjen partnerski sporazum in je vlada prejšnji četrtek potrdila Operativni program 2014–2020, vendarle ostaja upanje, da bomo v novi finančni perspektivi uspešnejši in da bomo do konca prihodnjega leta uspeli počrpati večino; želeli pa bi si vsa sredstva iz perspektive 2007–2013. Kljub vsemu pa smo v Novi Sloveniji zaskrbljeni nad izjavami kandidatke Alenke Smerkolj, ki je namreč na predstavitvi izrazila dvom v smiselnost sankcioniranja tistih uradnikov, ki so odgovorni za slabo opravljeno delo in za neodgovorno ravnanje pristojnih pri poraznem črpanju evropskih sredstev. Tudi vzpostavitev nove projekte pisarne za 9 strateških projektov po naši oceni ne zagotavlja nujno večjega črpanja evropskih sredstev; prej obratno. Dejstvo je, da za koordinacijo med nosilci posameznih projektov, torej med ministrstvi, ne potrebujemo vmesnega člena, če vsi nosilci svoje delo opravljajo odgovorno. Tudi znotraj ministrstev obstajajo mehanizmi za učinkovito opravljanje dela, če jih le želimo vzpostaviti. Naša država torej nujno potrebuje razvoj, potrebuje novo ekonomsko politiko, kar pa seveda ni mogoče brez strukturnih reform, kar v Novi Sloveniji konstantno opozarjamo. Ravno zato so kohezijska sredstva ključna in najbolj pomembna investicijska sredstva ter zato je vloga ministrice brez resorja, pristojne za razvoj, strateške projekte in kohezijsko politiko, izjemno velika. Želimo si, da bi si pridobila s svojim delom status, neformalni status nadministrice. Glede na navedeno in povedano poslanci Nove Slovenije imenovanju kandidatke Alenke Smerkolj za ministrico brez resorja, pristojno za razvoj, strateške projekte in kohezijo, ne bomo nasprotovali.
Besedo ima Poslanska skupina Zavezništvo Alenke Bratušek, v njenem imenu mag. Mirjam Bon Klanjšček.
Spoštovana predsednika, kolegice in kolegi! Spoštovana gospa Alenka Smerkolj, kandidatka za ministrico brez listnice za razvoj in kohezijo! V rokah boste imeli škarje in platno razvoja Slovenije v prihodnjih letih, zato vam predlagam, da čim prej poskrbite za svojo ministrsko listnico, saj boste brez nje težko skrbeli za razvoj. Le-ta seveda ne bo odvisen izključno od vas, boste pa upravljali z najmočnejšim razvojnim potencialom, ki ga bomo v prihodnjih letih imeli – to pa so kohezijski in ostali evropski viri. Evropska sredstva so pravzaprav edini resen denar, ki ga ima Slovenija na voljo za razvoj. Naš državni proračun je okleščen med visoke javnofinančne odhodke in glavnice z obrestmi za posojila preteklosti, zato je sredstev za vlaganje v večje projekte, ki bi lahko spodbudili razvoj, sorazmerno malo. Pred vami in nami je povsem nepopisan list, saj se začenja nova finančna perspektiva, iz katere nismo mogli še nič pridobiti. Prav vsa sredstva imate še na razpolago, prav tako imate tudi pogoje za uspešen začetek. Partnerski sporazum, ki ga je pripravila že vlada Alenke Bratušek in je bil s strani Evropske komisije potrjen konec letošnjega oktobra. Podobno je tudi z Operativnim programom, ki ga je prav v teh dneh zaključila sedanja vlada, pri čemer ste kot državna sekretarka tudi osebno sodelovali pri njegovem uspešnem dokončnem sprejemu. Kako bomo leta 2020 ocenjevali uspešnost črpanja evropskih sredstev, je zelo povezano s tem, kako boste ravnali v prihodnjem letu. Vaši prvi koraki v perspektivi 2014–2020 bodo trasirali pot in upamo, da bo le-ta v pravi smeri. Nesprejemljivo bi bilo ponovno ponoviti neaktivnost in zmote prve Janševe vlade ter kasneje ministra Žerjava, kar je rezultiralo v izdajanju odločb občinam, ki projektov niso bile zmožne uresničiti. Zaradi te usodne napake bo denar, namenjen Sloveniji, ostal v bruseljski blagajni oziroma bo odšel v tiste države, ki kohezijskega denarja ne delijo na lepe oči in po strankarsko-tovarišijskih linijah. Upamo, da ste se iz preteklih zgodb kaj naučili in napak predhodnikov ne boste ponavljali. Verjetno boste v prvi polovici prihodnjega leta objavili prve razpise za evropska sredstva, sledil bo postopek izbire in vrednotenja. Odločbe za novo finančno perspektivo, domnevam, da pridejo na vrsto okoli poletja. To pa pomeni, da lahko prva nakazila pričakujemo šele proti koncu leta 2015, pa še to je zelo optimistična ocena. Ampak nič zato; če leto 2015 oddelate dobro, bodo dobra tudi leta, ki sledijo. Vaša prva ministrska naloga bo hkrati tudi najtežja in najpomembnejša. Takšnega ognjenega krsta nima veliko ministrov. To je, kar se tiče prihajajoče finančne perspektive. Glede finančne perspektive 2007–2013, ki se bo v prihodnjem letu tudi dokončno iztekla, pa naredite vse, kar je v vaši moči, da zlepa ali pa zgrda dosežete, da župani občin, ki imajo dodeljena kohezijska sredstva, za katera je jasno, da jih ne bodo zmogli črpati, od njih odstopijo. To pogumno dejanje je doslej storil le župan Nove Gorice gospod Matej Arčon, ki se je odpovedal zavoženemu projektu in s tem denar rešil za Slovenijo. To je poskušala že minula vlada, vendar je bilo za mnoge župane v lokalnem volilnem letu enostavno preveč priznati lastno napako. Sedaj pa je morda nastopil čas, ko bi bilo treba postaviti nacionalne interese pred osebno prizadetost. Vsi dobro vemo, kako bomo tako pridobljena sredstva lahko takoj angažirali. Imamo namreč 11 projektov, za katere je že vse pripravljeno in za katere je bila dana obljuba, da bodo odločbe izdane v novi perspektivi. Gospa Alenka Smerkolj je na dobri poti, da bo postala ministrica brez listnice, za razvoj in kohezijo. Prav je, da tudi z glasovanjem o svojih ministrskih kandidatih vladna večina preverja svojo stabilnost v Državnem zboru. Glasovanja se bomo zato v Zavezništvu vzdržali. Imeli pa boste vso našo podporo pri reševanju zahtevnih nalog, ki so pred vami. Želimo vam veliko uspeha. O tem, zakaj pred nami ni še enega ministrskega kandidata, ne bi izgubljali veliko besed. Vse smo si že povedali. Upam, da bo kmalu tu, pred nami. Hvala za pozornost.
Besedo ima Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja, v njenem imenu gospod Marko Ferluga.
Hvala za besedo. Spoštovani predsedujoči, predstavniki Vlade, spoštovani poslanke in poslanci, pozdravljeni tudi v imenu Stranke Mira Cerarja. Odločili smo se, da gospo Alenko Smerkolj podpremo kot kandidatko za ministrico brez resorja, pristojno za razvoj, strateške projekte in kohezijo. Zakaj? Predlagani kandidatki je po uspešno opravljeni predstavitvi na pristojnem odboru moč priznati, da ima znanje, motivacijo, voljo in željo, da postavi pristojno ministrstvo na noge in da – kot je sama povedala – s pozitivno energijo in ne samo s kritiziranjem vsega in kar vprek, nedvomno pokaže svojo odločnost. V njeni 26-letni karieri v bančnem sektorju je bila rdeča nit poslovanje s tujino, konkretno – sodelovanje z razvojnimi in investicijskimi ter komercialnimi bankami, kar je bila njena najpomembnejša naloga. V Poslanski skupini SMC podpiramo njeno odločitev, da po svoji viziji sledi smeri, ki jo je zasledovala tudi njena predhodnica gospa Bulc. Ti dve postavljeni smernici razvoja sta nedvomno pomembni, in sicer usposobiti učinkovite mehanizme za sistemski razvoj Slovenije in, kot drugo, učinkovitejše črpanje evropskih sredstev v okviru evropske integracije. Za uresničitev zadanih ciljev in vizije si je postavila, kot je že omenila, štiri stebre in podporni steber ter cilje, ki so jasno merljivi. Zelo pomembno se nam zdi, da glede na zaostrene gospodarske razmere in omejena sredstva jemlje za svoje poslanstvo med drugim tudi dvig zadovoljstva zaposlenih, da bodo le-ti odgovorni, pozitivno motivirani za nove perspektive in nove izzive, ki bodo jasno opredeljeni s cilji in s ciljnim vodenjem. Kandidatka izpostavlja, da bo potrebno vložiti tudi velike napore za boljše in učinkovitejše medresorsko usklajevanje in povezovanje. Potrebno bo jasno preseči to slovensko vrtičkanje v ministrstvih in enkrat končno spoznati, da je odprtost in sodelovanje edina možnost, da naredimo korak naprej. Brez dvosmerne konstruktivne komunikacije ne bomo naredili ničesar. Znanje za sodelovanje s tujimi mednarodnimi institucijami, katerega ima gospa kandidatka, je tudi eden izmed pomembnih argumentov, zakaj jo stranka SMC podpira. In tu moramo naše napore usmeriti tudi v to, da iščemo in najdemo nove vire financiranja; in se ne upiramo samo na Evropo, ampak širše, svetovno. Ministrstvo, pristojno za razvoj, strateške projekte in kohezijo, kot že samo ime pove, je pristojno tudi za razvoj, kateremu sledi gospa Smerkolj, saj je v enem izmed prvih stebrov postavila pripravo Strategije razvoja Slovenije in pripravo Strategije pametne specializacije. Pomembna naloga ministrstva je tudi maksimalno črpanje razvojnih sredstev in temu je potrebno slediti z vso odgovornostjo. To je na svoje breme sprejela gospa kandidatka, za kar jo cenimo in spoštujemo. Zaupamo ji, da bo lahko s svojo strokovnostjo in pozitivnim pristopom zmogla vsa bremena, ki so ji in ji bodo v prihodnje postavljena. Želimo ji vztrajnost in neuklonljivost, kar je nedvomno že pokazala s svojim nastopom pred odborom. Obenem izražamo podporo in vero, da se bo dobro odrezala in pokazala, da je v Sloveniji mogoče narediti korake v pravo smer in ne samo jamrati, kritizirati in biti negativen. Prepričan sem, da bo deležna zaupanja tudi s strani ostalih parlamentarnih strank in da se bomo končno nehali deliti na naše in vaše; ampak bomo usmerili pogled v prihodnost. Gospa Smerkolj – srečno; mi iz stranke SMC vas podpiramo! Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke; v njenem imenu gospa Suzana Lep Šimenko.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani predsednik Vlade, spoštovana vladna ekipa, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! V tem kritičnem času, ko je gospodarska situacija precej negotova, ko Slovenija po vseh svetovnih lestvicah konkurenčnosti pada in ko tuji mediji odsvetujejo vlaganja v Slovenijo, je še kako pomembno, kdo bo vodil resor, pristojen za razvoj, strateške projekte in kohezijo. Ker v prihodnjih letih ni pričakovati navala tujih investitorjev v Slovenijo, bodo evropska sredstva najverjetneje skoraj edina razvojna in investicijska sredstva v državi. Črpanje iz stare finančne perspektive je slabo, saj smo do konca septembra 2014 počrpali zgolj 74 % razpoložljivih evropskih sredstev. V prihodnjem letu moramo iz stare finančne perspektive počrpati še okoli 900 milijonov evrov. Tudi zaradi tega je izjemno pomembno, da to področje pokriva zelo kompetentna oseba. V petek, 14. novembra, se nam je kot kandidatka za ministrico brez resorja na Odboru za gospodarstvo predstavila dosedanja državna sekretarka Alenka Smerkolj. Po krajši predstavitvi svoje dosedanje kariere je izpostavila, da bo sledila viziji, ki jo je začrtala njena predhodnica. Podrobneje je predstavila cilje, ki jih potrebuje za dosego zastavljene vizije. V bližnji prihodnosti se namerava posvetiti dvema ključnima dokumentoma – Strategiji pametne specializacije in Strategiji razvoja Slovenije. V okviru stare finančne perspektive si je za cilj postavila maksimalno črpanje sredstev, tako kohezije kot iz naslova teritorialnega sodelovanja in finančnih mehanizmov. In seveda tudi zmanjšanje števila zavrnjenih povračil iz Evropske unije. Izpostavljena je bila tudi vzpostavitev sistema upravljanja in nadzora, ki vključuje tudi informacijski sistem in spravilo projektov. Vse do tukaj se nam je predstavitev zdela primerna. V nadaljevanju je kandidatka odgovarjala na zastavljena vprašanja poslank in poslancev. Pozitivno je bilo, da se odgovorom ni izmikala, temveč je na večino tudi odgovorila. Odgovori pa so bili dostikrat zelo splošni in premalo konkretni. Smo pa imeli kandidatko možnost spoznati že na odborih, ko se je obravnavala tematika, vezana na poročila o črpanju evropskih sredstev. Naj na tem mestu ponovno opozorim, Slovenijo imamo razdeljeno na dve regiji, na vzhodno in zahodno regijo, ki sta glede na evropsko povprečje zelo različno razviti. Na račun vzhodne, manj razvite regije smo v času pogajanj za evropska sredstva nove finančne perspektive dobili okoli pol milijarde več evropskih sredstev. In prav zaradi tega se je že v preteklosti izpostavljala nujnost priprave dveh ločenih Operativnih programov, vendar za to ni bilo posluha niti v prejšnji vladi niti s strani kandidatke za ministrico. Prav je, da na tem mestu tudi izpostavimo, da se nam zdi način sprejema Operativnega programa, enega izmed ključnih dokumentov, ki bo osnova za črpanje sredstev iz nove finančne perspektive 2014–2020, neprimeren. Sveta vzhodne in zahodne kohezijske regije sta morala zelo na hitro sprejeti Operativni program. Da takšen način dela ni všeč niti regijam, je razvidno že iz sklepa vzhodne kohezijske regije, ki je Operativni program zgolj pogojno potrdila. Prav je tudi, da izpostavimo, da verzija Operativnega programa, ki je bila sprejeta na zahodni kohezijski regiji, ni bila enaka verziji, ki je bila kasneje zaradi sprotnih dopolnitev sprejeta na vzhodni kohezijski regiji. Prav tako se je Operativni program še pred potrditvijo na vladi spreminjal, kar pomeni, da je bila verzija, ki jo je Vlada posredovala Evropski komisiji, tako imenovana tretja verzija; in ne tista, ki je bila potrjena na svetu kohezijskih regij. Takšen način dela ocenjujemo kot neprimeren, saj svetoma kohezijske regije odvzema svojo težo in kaže na vse bolj centralističen pristop delovanja. Skladen regionalni razvoj bo zato za novo ministrico brez resorja resnično velik izziv. Ker nas kandidatka s svojo predstavitvijo ni prepričala in ker se nam njen način delovanja že v samem začetku zdi neprimeren, bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke glasovali proti njeni potrditvi.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije; v njenem imenu gospod Franc Jurša.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Lep pozdrav predsedniku Vlade, ministrom in državnim sekretarjem! Spoštovani kolegice in kolegi, tudi vam dober dan! Prejšnji petek se nam je na Odboru za gospodarstvo predstavila kandidatka za ministrico brez resorja, pristojna za razvoj, strateške projekte in kohezijo. S svojo ciljno naravnanostjo je gospa Smerkolj na nas napravila izjemno dober vtis. Njen nastop je bil strokoven, samozavesten in navdan s pozitivno energijo. Pravzaprav nas je celo spomnila na svojo predhodnico gospo Violeto Bulc. Veseli nas, da gospa Smerkolj dobro pozna široko področje, ki ga bo pokrivala kot ministrica, saj na Službi Vlade za razvoj in evropsko kohezijsko politiko že sedaj opravlja delo državne sekretarke; tako da bo svojo funkcijo lahko prevzela in začela polno opravljati v najkrajšem možnem času. Gre za zelo pomemben resor, sploh v luči krize in že pregovorno slabega slovenskega črpanja evropskih sredstev, zato se nam zdi gospa Smerkolj optimalna izbira in rešitev. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev se strinjamo z vizijo Smerkoljeve, da mora ta služba prispevati k uravnoteženemu, progresivnemu in trajnostnemu razvoju Slovenije. Želimo si, da bi kandidatka za ministrico v celoti izpolnila vse štiri stebre, ki si jih je zastavila – razvoj in koriščenje sredstev iztekajoče se finančne perspektive v letu 2007–2013; novo perspektivo v obdobju 2014–2020 in vzpostavitev vladne projektne pisarne za 9 strateških projektov. Izjemno pomembno se mi zdi, da Slovenija čim prej pripravi sprejem Strategije razvoja, saj gre za ključni dokument, brez katerega država ne more normalno delovati, kaj šele napredovati. Zato bomo v Demokratični stranki upokojencev budno spremljali napredek in tudi tvorno sodelovali pri pripravi omenjenega dokumenta. V Sloveniji bo v novi finančni perspektivi 2014–2020 na voljo 3,2 milijarde evropskih [[nerazumljivo]]sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in Kohezijskega sklada. Nad uspešnim črpanjem sredstev bo bdela prav gospa Smerkolj in verjamemo, da bo svoje delo opravila z vso vnemo in odgovornostjo, saj si nepripravljenosti in birokratskih ovir, ki smo jih izkazali v iztekajočem se finančnem obdobju, ne smemo več privoščiti. V strategiji Evropske unije 2020 je opredeljenih 11 tematskih ciljev, znotraj katerih lahko države članice financirajo ukrepe evropske kohezijske politike in z njimi prispevajo k skupnemu doseganju ciljev. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev bomo še posebno aktivno spremljali naslednje tri: spodbujanje zaposlovanja in mobilnosti delovne sile, spodbujanje socialnega vključevanja in boja proti revščini ter vlaganje v spretnosti, izobraževanja ter vseživljenjsko učenje. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev od nove ministrice pričakujemo proaktivno držo tudi pri črpanju kohezijskih in drugih sredstev na področju sociale; predvsem sredstev, namenjenih medgeneracijskemu sodelovanju, ter sredstev za generacijo 50 plus, ki poleg mladih velja za eno najbolj ranljivih skupin. Treba je namreč vedeti, da ima Slovenija znotraj držav članic Evropske unije eno najnižjih zaposljivosti med starejšimi od 50 let in naprej, kar postaja vedno večji problem. Ti ljudje so še vedno polni delovnega elana, željni dela in prispevka družbi, a so v primeru, da izgubijo delo, praktično nezaposljivi, prepuščeni sami sebi in seveda socialnim službam. V Poslanski skupini Demokratične stranke upokojencev bomo Alenko Smerkolj podprli za ministrico za razvoj, strateške projekte in kohezijo. Želimo ji uspešno delo!
Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, v njenem imenu gospa Andreja Katič.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani predsednik Vlade; spoštovane in spoštovani ostali prisotni! Danes bomo zapolnili enega od manjkajočih mest v tej vladi. Smo pred potrditvijo kandidatke za ministrico brez listnice, pristojno za razvoj, strateške projekte in kohezijo. Področje razvoja in kohezije je bilo vse predolgo zapostavljeno in razpršeno po različnih resorjih, brez enotne in usmerjene politike, za kar smo plačali veliko ceno. Strategija razvoja mora postati nosilna os vseh odločitev, usmeritev ter politik o različnih vsebinskih področjih. Postati mora stičišče, do katerega se moramo poenotiti na vseh ravneh. Lahko imamo še tako dobre ideje, predloge in rešitve, ampak če le-te niso v skladu s skupno razvojno vizijo, ostanejo le osiromašene in neučinkovite vsebine, ki pa na dolgi rok ne morejo prav zaživeti, še manj pa narediti odločen korak naprej. Glede na stanje naših financ in napovedi o zniževanju primanjkljaja se potencial za razvojni preboj precej oži, zato moramo biti še toliko bolj pazljivi, da možnosti, ki jih imamo, izkoristimo v polni meri. Nov evropski finančni okvir za obdobje 2014–2020 nam tako ponuja nove možnosti, težke kar 3,2 milijarde evrov. Če se bomo zopet ujeli v vrtičkanje po posameznih projektih, se nepovezano borili za evropska sredstva, potem ne pričakujemo, da bo odstotek počrpanih sredstev kaj večji. Evropska sredstva, ki so nam na voljo, so namreč eden večjih investicijskih virov in ne smemo si več privoščiti mačehovskega odnosa do pomena le-teh. Da pa bomo lahko dosegli viden napredek na tem področju, bo treba zgraditi močno verigo; verigo, ki bo presegla delitev po resorjih. Da je veriga močna toliko, kolikor je močan njen najšibkejši člen, je znano. Zato je nujno, da tudi gospodarsko ministrstvo, ki je eden izmed ključnih členov te verige, popolnimo. Da danes na tem mestu nimamo kandidata za ministra za gospodarstvo, ni najboljša popotnica za naprej. Prezadolženost gospodarstva, kreditni krč in potreba po prestrukturiranju so veliki izzivi, ki terjajo polno in odgovorno delo ministrstva. Zato pričakujemo, da bo tudi ta resor kmalu dobil močnega govornika. Namreč, vsak izgubljen dan, ko smo brez gospodarskega ministra, nima samo posledic za gospodarstvo, za katerega se zdi, da je prevečkrat prepuščeno samemu sebi, hkrati daje tudi vodo na mlin tistim, ki pravijo, da ministrstva za gospodarstvo sploh ne potrebujemo. Socialni demokrati smo prepričani, da močno gospodarsko ministrstvo potrebujemo bolj kot kdajkoli prej. Politična ali kadrovska zagata ne smeta poteptati védenja, da je gospodarstvo eden ključnih temeljev, na katerih se lahko gradi naša lepša prihodnost. In če bodo temelji trdni in stabilni, potem lahko gradimo brez bojazni, da se nam lahko kaj poruši ob vsakem najmanjšem potresu. Socialni demokrati smo v koalicijo vstopili z iskreno namero pomagati preseči gospodarsko in politično krizo ter s sodelovanjem ponovno vzbuditi zaupanje tako domače kot tuje javnosti. Socialni demokrati pričakujemo, da bo ime, ki danes manjka, čim prej pred nami in da gospodarstvo končno postane osrednji fokus delovanja vlade; da lahko z aktivno politiko spodbujanja zdravih jeder, z investicijami ter krepitvijo panog končno stabiliziramo in povečamo gospodarsko rast, s tem pa zaščitimo domačo proizvodnjo, delavca in ljudi, ki danes plačujejo visoko ceno slabih odločitev posameznikov. Slovenija potrebuje nov zagon, potrebuje razvojno strategijo. Čeprav ekipa še ni popolna, verjamemo, da bo delo bodoče ministrice brez listnice, pristojne za razvoj, strateške projekte in kohezijo, pripomoglo k odločilnemu koraku naprej v tej smeri. Socialni demokrati menimo, da je bila predstavitev kandidatke Alenke Smerkolj dobra. Delo, ki jo čaka, ni lahko; pa vendar verjamemo, da ima kandidatka potrebne izkušnje, znanje in voljo, da ga bo opravila dobro. Socialni demokrati bomo podprli kandidatko za ministrico brez listnice, odgovorno za razvoj, strateške projekte in kohezijo.
Besedo ima Poslanska skupina Združene levice, v njenem imenu gospa Violeta Tomić.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani predsednik Vlade, ministri in kolegi! Zaradi omejitev, ki jih je prinesel vstop v Evropsko unijo, je Služba Vlade za razvoj in evropsko kohezijsko politiko zelo pomembna za prihodnost države Slovenije. Že dolgo poslušamo, kako Slovenija neuspešno in premalo učinkovito črpa kohezijska sredstva, v tem trenutku najpomembnejši vir investicijskih sredstev. V tej globoki krizi kapitalizma se je pokazalo, da so javne investicije edini učinkovit mehanizem za obujanje in poganjanje gospodarstva. Rešitev je preprosta – proizvajamo z javnimi sredstvi, z namenom zagotavljanja javnih potreb. To je ključni vidik prihodnosti po meri človeka. Hkrati pa so tu že zdaj javne investicije tiste, ki lahko Slovenijo potegnejo iz krize. Ne nazadnje, 2,5 % gospodarska rast v Sloveniji v prvih dveh četrtletjih letos poleg izvoza temelji na javnih investicijah. V svetu so ogromne monetarne operacije, s katerimi so centralne banke razsipale denar na trge, in to je povzročilo borzne balone, ki bodo verjetno kmalu počili, in kapitalizem se bo spet sesul sam vase. Na drugi strani so – v primerjavi s stotinami milijard za banke in finančni sektor – relativno skromne, javne investicije prinesle gospodarsko okrevanje in delovna mesta. Alenka Smerkolj bo seveda opravljala svoje delo znotraj specifičnih omejitev. Znotraj tega okvira je ključno vprašanje, kam investirati. Vizija, ki jo je predstavila Smerkoljeva, je zelo podobna neoliberalnim smernicam iz Lizbonske pogodbe, ki so bile pred krizo glavna mantra Evropske unije. Kljub temu bodo te želje večinoma ostale neuresničene. Vlada vodi popolnoma drugačno razvojno strategijo – strategijo privatizacije oziroma, bolje rečeno, razprodaje in varčevalnih ukrepov. Nova ministrica se bo pri teh vprašanjih dobro vklopila v vlado. Zastraševanje z zavezami do Evropske unije in finančnih trgov je zadostno ponotranjila, da pravi, da brez privatizacije ne bo šlo. Kakšna razvojna politika je to? O tem pričajo odpuščanja, kršenje delavskih pravic in zniževanje plač v Heliosu ter tehnološki zaostanek in dezinvestiranje v nešteto drugih primerih. Upamo, da se kot dolgoletna bančnica, odgovorna za stike s finančnimi trgi in tujimi bankami, nova ministrica brez resorja ni preveč navadila razmišljanja po logiki teh finančnih trgov. Pri pripravi Strategije pametne specializacije, katere osnutki so zloglasni zaradi ezoterične dikcije, upamo, da se bo bolj držala besed o, citiram, "uravnoteženem progresivnem in trajnostnem razvoju" kot besed o konkurenčnosti. Če te besede vzamemo zares, potem vemo, da to dvoje ne gre skupaj. Z zniževanjem pravic, uničevanjem socialne države in razprodajo premoženja se pač ne da doseči socialno in ekološko trajnostnega razvoja. Novi ministrici za razvoj in evropska kohezijska sredstva Alenki Smerkolj želimo, da bi bila pri črpanju kohezijskih sredstev uspešna, da bi vzpostavila nadzor nad črpanjem sredstev in jih čim več preusmerila v produktivne naložbe, ki ne bodo prinesle samo gospodarske rasti, ampak predvsem kakovostna delovna mesta in izboljšanje življenja za vse delovne ljudi v Sloveniji. A resničnost je popolnoma drugačna. Za dejanski razvoj v korist ljudi – ne kapitala – Slovenija potrebuje radikalno spremembo trenutne perspektive. V Združeni levici ne podpiramo poti v tretjo recesijo, zato nove ministrice ne bomo podprli. Hvala lepa.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Besedo dajem poslankam in poslancem. Besedo ima gospod Uroš Prikl, Desus. Pripravi naj se gospod Jožef Horvat, Nova Slovenija.
Gospod predsednik, hvala lepa za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Kot je bilo povedano, se je gospa Smerkolj že predstavila na matičnem Odboru za gospodarstvo. Moram povedati, da me je osebno seveda prepričala, pa to ni bilo lahko; saj je pred njo na tem istem matičnem odboru nastopila gospa Bulčeva, ki je bila prav tako izjemno dobra. Ampak vendarle, sedanja kandidatka gospa Smerkoljeva je bila vsaj tako dobra oziroma še boljša kot gospa Bulčeva. Zakaj? Prvič, iz vsebinskega področja. Imponirala je s poznavanjem vsebine, imela je jasno vizijo, jasno in eksaktno so bili izraženi z njene strani tudi zastavljeni cilji, na naša vprašanja je odgovarjala zelo strokovno in samozavestno. To je prvo. Drugo, njen osebni pristop je bil izjemno samozavesten, iskren, bil je zelo neposreden – odraža njeno pozitivno držo, pozitivno energijo. Z nasmehom na obrazu, kar pa ni tako nepomembno, je odgovarjala na vsa naša vprašanja. Zakaj še jo bom podprl in zakaj še me je prepričala? Ob vseh vsebinskih zadevah, jasno izraženih in zastavljenih ciljih, o katerih seveda ne bom razpravljal, ker je bilo že preveč tega povedanega, se je dotaknila tudi kadrovske in organizacijske, predvsem organizacijske okrepitve službe oziroma resorja, ki ga bo vodila. To v teh težkih razmerah ni toliko nepomembno. Pa še to se mi zdi zelo bistveno. Gospa Smerkoljeva je praktično 1 mesec ali pa še manj na mestu državne sekretarke na tem ministrstvu in je prepričana v to, kar dela. Tukaj vidi dodatni izziv in verjamem, da bo pri svojem delu uspešna. Na koncu – pa nikakor ne najpomembneje – na vse stvari gleda z veliko mero optimizma, ki je podkrepljen z njeno prizadevnostjo in pripravljenostjo za trdo delo. Pri tem ji jaz osebno kakor tudi poslanci in poslanke Poslanske skupine Desus želimo obilo uspeha in sreče, ki ju bo tukaj potrebovala; čim manj polen pod nogami, čim manj polen pod nogami – in verjamem, da uspeh ne bo zastal. Kot rečeno, moja podpora tukaj je nedvomna.
Besedo ima gospod Jožef Horvat, Nova Slovenija. Pripravi naj se gospa Andreja Potočnik, SMC.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Dober dan, drage kolegice, dragi kolegi. Lep pozdrav tudi kandidatki gospe Alenki Smerkolj, gotovo nas nekje posluša. Po moje bi bilo prav, da bi sedela tukaj, da bi si zrli iz oči v oči in si povedali kaj pomembnega, kar je potrebno za razvojni preboj Republike Slovenije. Že na odboru sem povedal, da kljub temu, da bo gospa Alenka Smerkolj ministrica brez listnice, kot pravimo, pa velikokrat ne vemo, kaj to pomeni, ,mislim, da bo njena najdebelejša listnica prav enotna in zelo močna politična podpora znotraj vlade in koalicije. Če ne bo te politične podpore, ne bo nič z razvojnim prebojem naše države. Mi zaostajamo za povprečjem Evrope za skoraj 20 %, padli smo iz leta 2008, ko smo zaostajali samo približno 10 %. Govorimo o – in k temu se je tudi kandidatka zavezala –realizaciji 11 projektov, ki so ready-to-go in bi se naj izvajali v 34 slovenskih občinah. To pa ni vse. Mnoge slovenske občine imajo mnogo projektov in čakajo, ker ne vejo, kakšna bo nadaljnja politika, kakšno bo nadaljnje financiranje – ne nazadnje tudi slovenske lokalne samouprave. Nadaljujem pozitivno, saj vedno govorim pozitivno. Slovenija je v svetovnem merilu vodilna na nekaterih področjih visokotehnološkega podjetništva. Imamo eno najboljših podjetij z virtualnimi igračami na svetu; največjo borzo virtualnih valut, največje število projektov za naprave na množičnih platformah in podobno. Nadaljujem realistično – pa hkrati že 5 let povsem ignoriramo to najhitrejše rastočo gospodarsko panogo. Ponavljam – že 5 let ignoriramo to najhitrejšo rastočo gospodarsko panogo. Državne spodbude so neučinkovite in zastarele, statistično panoge ne spremljamo, investicije v tovrstna podjetja se zgodijo v tujini in podjetniki se izseljujejo. Evropski parlament je v prejšnjem sklicu postavil cilje informacijske družbe v okviru digitalne agende za Evropo. Ta digitalna agenda, če bi jo mi povsem aplicirali, bi dala v Sloveniji do leta 2016 delovna mesta približno za 3 tisoč IKT inženirjev. Evropski parlament oziroma Evropska komisija je celo ustvarila nov horizontalni komisariat za digitalno družbo. Če smo še pred desetimi leti imeli Ministrstvo za informacijsko družbo, je vlada za vlado zmanjševala pomen informacijske družbe, dokler nismo njene vloge zreducirali na Direktorat za informacijsko družbo, ki v bistvu financira državno akademsko omrežje in občasno piše zakone. Primanjkuje nam ciljev in odnosa, ne denarja. Slovenska zakonodaja na področju informacijske družbe je odlična, ne potrebuje sprememb. Prav tako je denarja dovolj, le brezciljno je uporabljen. Slovenski državni uradi dobivajo nagrade za digitalizacijo storitev, a nihče ne objavi statistike uporabnosti le-teh. Po vseh standardih uporabnosti so namreč državne in uradniške spletne storitve sila nerodne za uporabo, nekatere celo neuporabne. Elektronski podpis smo že davno uzakonili, pa se je še vedno treba s sodišči in uradi pregovarjati in prerekati, da ne potrebujejo dokumenta, poslanega po faksu; ampak je digitalno podpisana elektronska verzija dovolj. Tako piše v zakonu. Na pošti podjetnik ne more dokazati, da lahko opravi poštno storitev v imenu podjetja, če s seboj nima stiskanega izpisa iz Ajpesa, da je res zastopnik podjetja. To je noro. Še celo državni uradniki si med seboj s kurirji pošiljajo papirje in s tem zapravljajo naš denar. Državljani pa še vedno v lekarno hodimo z nakracanimi recepti, kljub temu da si zdravnik to, kar je napisal na recept, vestno vpiše tudi v svoj računalnik in bi lahko brez težav poslal neposredno v lekarno elektronski recept ali pa zapisal na zdravstveno izkaznico, ki jo vsak nosi pri sebi. Vse skupaj povzroča zamude, napake in slabo voljo ter predvsem jemlje zaupanje. Infrastrukturo imamo; no ja, za silo. Vedno bi lahko bila boljša. Nekatere slovenske regije niso ravno dobro pokrite z infrastrukturo. Vedno boljše povezave ne bodo pomagale, če še obstoječih ne izkoristimo. Zato določanje novih proračunov, financiranje dodatnih kablov in projektov brez ciljev ni dovolj. Potrebne so aplikacije, potrebne so rešitve; a ne gre samo za infrastrukturo, gre tudi za vsebino. Na primer, v digitalno izobraževanje slovenskih učiteljev investiramo skoraj največ v Evropi, pa so učenci na dnu lestvice po samozavesti pri uporabi digitalnih tehnologij. Torej veliko dela in veliko nalog za bodočo ministrico. Srečno – Alenka Smerkolj!
Besedo ima gospa Andreja Potočnik, SMC; pripravi naj se gospod Matjaž Nemec, SD.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Ko sem na samem zaslišanju poslušala predstavitev kandidatke za ministrico gospe Alenke Smerkolj, sem že uvodoma dobila izjemno pozitiven pogled na prihodnost naše Slovenije. Popolnoma se strinjam z izjavami kandidatke, da je Slovenija na razpotju in da obstajata dve možnosti. Ena je, da še malo potrpimo, obrnemo stvari, gremo naprej in zmagamo. Druga pa je, da se spotaknemo, da nazadujemo, izgubimo suverenost in dopustimo, da drugi upravljajo z nami. Verjamem, da bomo danes s potrditvijo kandidatke bližje pozitivnemu koraku, bližje zmagi, da gre vsem nam boljše. Kandidatka ima jasno zastavljeno vizijo in cilje. Zaveda se, da je pomembno pripraviti strateški dokument Strategije razvoja Republike Slovenije, ki bo osnova za črpanje iz nove finančne perspektive 2014–2020. Jasni cilji so maksimalno črpanje sredstev iz nove in stare finančne perspektive, kontrola obstoječih in novih projektov ter zmanjšanje števila zavrnjenih povračil iz Evropske unije. Že v kratkem času enega meseca, od kar je nastopila delo kot državna sekretarka, se je izkazala kot izjemno pozitivna oseba. Izkazala je razumevanje do problemov, odprta je za dialog in odlična pogajalka. Popolnoma zaupamo v sposobnost gospe Alenke Smerkolj in verjamem, da bo skupaj s svojim timom uspela uresničiti cilje, ki si jih je zastavila, in na ta način prispevala k boljši in lepši prihodnosti Slovenije. Želim ji veliko uspehov!
Besedo ima gospod Matjaž Nemec, SD; pripravi naj se mag. Marko Pogačnik, SDS.
Spoštovani zbor, draga kandidatka! Socialni demokrati se zavedamo, da časi, ki so pred nami, niso lahki. Tudi mi želimo biti del te zgodbe z vsemi odgovornostmi, z vsemi pastmi; ampak predvsem z energijo in željo, da se zadeve premaknejo na bolje. Gospa kandidatka Alenka Smerkolj se je v tem mesecu dni kot državna sekretarka izkazala kot izjemno hitro učljiva, kot izjemno odzivna, kot izjemno človeška in predvsem kot izjemno pragmatična osebnost. Socialni demokrati spremljamo njeno pot z velikim optimizmom in željo, da se bo na njenem področju, ki je zelo pomembno, na katero premier stavi veliko, le kaj premaknilo na boljše. Iz sestave vlade je razvidno, da premier na to ministrstvo brez resorja vlaga velika upanja, nanj polaga osebo, ki bo znala povezovati različne interese, različne poglede, predvsem v skupno dobro. Zato bomo Socialni demokrati predlog podprli z najboljšimi željami, da bomo skupaj premaknili zadeve v pravo smer. Hvala lepa.
Besedo ima mag. Marko Pogačnik, SDS; pripravi naj se gospod Danijel Krivec, SDS.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi, spoštovani ministrski zbor! Dejstvo je, da so evropska sredstva verjetno ena izmed najpomembnejših virov za nadaljnji razvoj Slovenije tako v gospodarskem kot v socialnem smislu. Dejstvo je, da Slovenija v danem trenutku in v preteklosti ni najboljša v tej sferi. Spoštovana kandidatka, jaz pričakujem, da boste spremenili dosedanje delo, da boste spremenili dosedanjo organizacijo in da bodo črpanja evropskih sredstev bistveno boljša, kot so bila doslej. Ključni problem, ki ga osebno vidim pri črpanju evropskih sredstev, so sredstva okoljske kohezije. Jaz sem prepričan in apeliram predvsem na ministrski zbor, da pri črpanju evropskih sredstev sama uspešnost ne bo odvisna samo od dela ministrice; ampak tudi od podpore, ki jo bo ta ministrica imela – od predsednika Vlade in ostalih ministrstev. Jaz tukaj pričakujem, da se bodo birokratski zaplet in birokratske ovire, ki jih osebno ocenjujem za največji problem pri črpanju teh sredstev, in javni uslužbenci tega zavedali; in da bo Slovenija v novi evropski perspektivi lahko na tem področju bistveno boljša. Na hearingu spoštovane kandidatke sem pogrešal dve stvari, in sicer nedorečen odgovor na vprašanje, kaj bo kandidatka spremenila pri načinu svojega dela v primerjavi z delom prejšnjih odgovornih oseb na tem področju. In katere so tri prioritetne naloge, ki si jih bo kandidatka zadala kot prioritete. Ne glede na vse, jaz sem prepričan, da bo danes kandidatka izvoljena za ministrico. Ministrici želim vse najboljše, da bo s svojim delom lahko bila čim uspešnejša, kajti njeno delo je verjetno tudi v veliki povezavi za uspešen razvoj Slovenije. Ker pa Sloveniji želimo uspešen razvoj, želim osebno tudi uspešno delo sami ministrici!
Hvala. Naslednji ima besedo gospod Danijel Krivec.
Hvala, spoštovana podpredsednica. Lep pozdrav vsem kolegicam in kolegom, ministrom. Tudi sam sem na zaslišanju gospe Alenke Smerkolj kot kandidatke za ministrico brez resorja pozorno poslušal njeno predstavitev. In moram reči, da mi je v veliki meri odgovorila na kar nekaj vprašanj. Nisem pa prepričan, da bo lahko vse te teze, ki jih je postavila na zaslišanju, tudi uresničila. Sicer je dala precej zagotovil, da bo imela znotraj vlade veliko podporo s strani predsednika Vlade in tudi ostalih ministrov, vendar – glede na prakse iz preteklosti – bo to pokazala kvečjemu praksa. Ne vemo, ali je to v celoti res, kajti imenovanje ministrov in njihovo zagotavljanje, kako imajo podporo in kako so kredibilni, se je že velikokrat pokazalo kot milni mehurček v tem primeru. Bi pa opozoril na neko drugo zadevo. Imenovanja ministrov skozi Državni zbor in ti hearingi so na nek način brez pomena, kajti ključno odgovornost za ministrsko ekipo prevzema predsednik Vlade. Vlada naj se odloča, katerega ministra bo imela. Mislim, da se v Državnem zboru do sedaj še nikoli ni nič spremenilo, kvečjemu bi bil ta postopek skozi Državni zbor nek alibi, da si je nekdo še pravočasno premislil in ni stopil na ministrski položaj. Odločitev o tem, kdo bo minister, kako bo zadevo odpeljal, je predvsem na predsedniku Vlade in na vladi kot taki. Nova ministrica prevzema dokaj nehvaležen resor. Vsi vemo, da je črpanje slabo; vsi pa se zavedamo, da so evropska sredstva eden ključnih virov za nadaljnji razvoj, za hitrejše razvijanje Slovenije, predvsem na gospodarskem področju. Povedano je bilo, da ima nova finančna perspektiva kar nekaj novih instrumentov, prijemov. Gre za nov način razdeljevanja teh sredstev; ni več tako, bi rekel, omejujočih okvirjev, ki so na nek način razdeljevala sredstva za celotno finančno obdobje in s tem na nek način tudi dala možnost tistim, ki so želeli pridobiti sredstva, da so na primeren način tudi pripravili projekte. Bojim se, da bo v tej finančni perspektivi manjšim subjektom bistveno težje prihajati do sredstev. Tu mislim tudi na lokalne skupnosti, kajti kriterij, ki je bil nekako nakazan glede ekonomske upravičenosti posameznih projektov – če bo to prevladujoče, bo to velika težava. Kolega Marko Pogačnik je opozoril na ključni del, ki čaka ministrico, to so birokratske ovire in težave, ki jih bo imela pri usklajevanju posameznih resorjev. Tudi sam ji želim pri tem čim več uspeha, bo pa nujno potrebovala podporo ostalih ministrov, predvsem pa predsednika Vlade, da bo lahko usklajevala te različne interese, kajti do sedaj so se te ovire pokazale kot tiste ključne, ki omejujejo hitrejše črpanje evropskih sredstev in boljše koriščenje teh virov. Tudi sam nimam zadržkov do kandidatke. Mislim, da je v svoji predstavitvi pokazala, da ima voljo, da nekaj spremeni na tem resorju. Jaz ji v tem primeru štejem v prednost to, da do sedaj ni delala v javni upravi. Mislim, da so te stvari, ki se trenutno odvijajo znotraj birokracije, predvsem posledica nekih tradicij. Verjamem, da lahko z nekim novim pristopom tudi na takem težkem resorju nekatere stvari spremeni in izboljša. Pri tem ji želim čim več uspeha!
Besedo ima gospod Tomaž Gantar, Desus. Pripravi naj se dr. Matej T. Vatovec, Združena levica.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani kolegice in kolegi! Črpanje investicijskih sredstev iz EU je zagotovo ena od bolečih točk prejšnjih vlad; hkrati pa pomeni tudi vrsto zamujenih priložnosti tako za gospodarski razvoj kot nove zaposlitve. Je področje, ki se nanaša na več resorjev, in bi bilo danes verjetno zelo težko iskati tistega odgovornega, zaradi katerega do vsega tega ni prišlo. Zato se mi zdi, da je to ministrstvo, ki je bilo predlagano in o katerega ministrici danes govorimo, dejansko ključnega pomena v nadaljnjem razvoju v naslednjih letih, ker pač vemo, da je denarja v proračunu za razvojne projekte premalo. Minister, ki to prevzema, mora imeti nekatere lastnosti; predvsem mora dobro poznati strokovno področje, mora delovati povezovalno in mora imeti izkušnje na področju vodenja projektov. Osebno verjamem, da je s strani predsednika Vlade predlagana kandidatka tista, ki te sposobnosti ima. Mislim, da nas je večino prepričala ob svoji predstavitvi s svojim nastopom, s svojim odnosom, s svojo pozitivnostjo pri gledanju bodisi na sodelavca bodisi na samo delo. Zato tudi z moje strani ni nobenega pomisleka. Kot že rečeno, v stranki Desus bomo kandidatko podprli in ji v tem primeru lahko želimo samo uspešno delo. Verjamemo, da bo imela ustrezno podporo pri predsedniku Vlade, da bo v resnici lahko vplivala na več ministrov znotraj te vlade, da bodo dejansko ti projekti tudi stekli. Hvala.
Besedo ima dr. Matej T. Vatovec, Združena levica. Pripravi naj se gospod Danilo Anton Ranc, SMC.
Hvala, spoštovani predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi ter vsi ostali! Imenovanje ministrice je simptom te Vlade. Po našem mnenju gre za simptom politične nerodnosti te vlade in na nek način simptom pomanjkanja strategije oziroma neke jasne vizije vodenja te države. To se kaže v številnih kadrovskih spodrsljajih, ki so se zgodili v slabih treh mesecih, v dolgih iskanjih, premišljenih iskanjih, takih temeljitih – utemeljitev ob imenovanjih, ki so se večkrat neuspešno končala oziroma se zaključila z nekim spodrsljajem. Zaradi tega smo imeli tudi toliko ministrskih menjav oziroma nekih neuspešnih kadrovanj in seveda še vedno prazno Ministrstvo za gospodarstvo. Zaradi vsega tega nimamo v Združeni levici dvoma o osebni primernosti kandidatke za ministrico; ne samo zato, ker ima verjetno več izkušenj z bančništvom in financami kot pa s kohezijsko politiko in črpanjem evropskih sredstev, temveč predvsem zaradi tega, ker jo pravzaprav predlaga vlada, kot jo poznamo v trenutni sestavi. Zaradi tega, predvsem zaradi nekega dvoma do ustreznosti kandidatov, ki jih predlaga ta vlada, ministrice ne bomo podprli. Hvala.
Besedo ima gospod Danilo Anton Ranc, SMC. Pripravi naj se gospod Franc Breznik, SDS.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovani ministrici, spoštovani kolegice in kolegi! Predstavitev kandidatke Alenke Smerkolj na Odboru za gospodarstvo je bila zelo prepričljiva iz vsebinskega in tudi iz metodološkega vidika. Kandidatka ima bogate izkušnje v poslovnih sistemih, med drugim v bančništvu in finančnih institucijah. Sodelovala je z domačimi in mednarodnimi finančnimi poslovnimi sistemi, komercialnimi in investicijskimi bankami ter z gospodarskimi družbami. Posebej me je razveselil njen analitičen in sistematičen pristop k izvajanju vodenja projektov po metodologiji korektnega menedžmenta. Že kot državna sekretarka je učinkovito diagnosticirala problematiko medresorskega usklajevanja med ministrstvi, kar je bila velika slabost prejšnjih vlad. In tudi to so verjetno razlogi za neučinkovito črpanje evropskih sredstev in tudi za nekatere spodletele projekte, kot so TEŠ 6 in tretja razvojna os. Kot metodološki pristop pri svojem delu navaja sistemsko koordinacijo razvojnih projektov, inovativen pristop, povezovanje znanstvenih in univerzitetnih sfer z realnim sektorjem in aplikacijo teh znanj v gospodarske družbe ter tudi v javni sektor. Kot glavne usmeritve svojega dela navaja naslednje sistemske projekte: izdelava razvojne strategije Slovenije in določitev smeri razvoja Slovenije na osnovi naravnih resursov, tradicionalnih znanj in gospodarske lege. Med drugim tudi navaja: uspešno zaključiti prejšnjo perspektivo in se učinkovito pripraviti na naslednjo perspektivo, da bomo učinkovito počrpali sredstva, ki so nam na razpolago. Posebej bi poudaril tudi dobro idejo o projektni pisarni za izvajanje strateških projektov, ki so za Slovenijo nujno potrebni. Pri predstavitvi kandidatke sem zaznal izjemen posluh za policentrični razvoj Slovenije, saj se zaveda, da je možno tudi s kohezijskimi sredstvi zmanjšati zaostanek zapostavljenih regij, kot so Koroška, Prekmurje in Bela Krajina. Kandidatka bo s svojimi izkušnjami in pristopom vzpostavila zaupanje bančnega sektorja, financiranje razvojnih projektov in novega investicijskega ciklusa v gospodarstvu ter lokalni skupnosti. Iz navedenih razlogov kandidatko podpiram in ji želim uspešno vodenje ministrstva, uspešno formiranje projektne pisarne, še posebej pa uspešno medresorsko usklajevanje. Z veseljem sem prisluhnil tudi nekaterim pozitivnim ocenam o kandidatki iz opozicije. Mislim, da je to mogoče dober znak, da bomo šli skupaj naprej, tudi z novo ministrico, v nove razvojne perspektive Slovenije. Hvala.
Besedo ima gospod Franc Breznik, SDS. Pripravi naj se gospod Ivan Škodnik, SMC.
Najlepša hvala, gospod predsednik. Spoštovani kolegice in kolegi! Sam sem z velikim zanimanjem poslušal gospo Smerkoljevo na zaslišanju. Moram priznati, če bi ocenjeval njene osebnostne lastnosti kot osebo, da je zelo pozitivno naravnana, nekonfliktna oseba. Verjamem, da je tudi ciljno usmerjena. Tiste njene prednosti in kompetence, ki jih ima, če gledamo zgodovinsko njeno kariero; jaz se s tem ne bi hvalil. Recimo to, da je nekdo delal v slovenskem bančnem sistemu, ker slovenski bančni sistem kot tak ravno ni nek vzor nekih resnih profesionalnih pristopov. Menim, da se bodo davkoplačevalci in davkoplačevalke ali generacije v Sloveniji še leta spominjale, kako je deloval bančni sistem v sedanjem času. Tega ji ne štejem v dobro. Verjamem, da ni bila v nekem vrhu, da je bila v višjem, srednjem menedžmentu te banke in da ji ne moremo očitati nekaterih nepravilnosti. Tisto, kar je pomembno, je, da je to ministrica, ki je zadolžena za razvoj in kohezijsko politiko. Rad bi navedel tudi eno izmed pozitivnih lastnosti, za katero mislim, da jo tudi ima, to je tako imenovano medresorsko usklajevanje, o čemer je nekdo pred menoj govoril. To je poslovanje med ministrstvi, dnevno reševanje problemov, odločanje o teh problemih, pospeševanje določenih aktivnosti. To je tudi ena izmed, lahko rečemo, pozitivnih lastnosti kandidatke. Tisto, kar pa je v tem trenutku pomembno, pa je, da je pred nami evropska perspektiva. Pred nami se je začela evropska perspektiva 2014–2020, kot vemo, popravljamo nekatere napake še iz te perspektive 2013. Kandidatka je obljubila, da bo poskušala optimalno zaključiti to perspektivo, in upam, da se bo teh besed nekako držala. Tisto, kar pa bi rad izpostavil v svoji razpravi, je evropska perspektiva 2014–2020. Kam bo šla Slovenija? Kdo je ta kandidatka? Kakšna je njena moč, kakšna je njena moč pri samem tudi predsedniku Vlade? Ali bo to ena izmed pomembnih ministric; ali bo to, ne bom rekel, deklica za vse, ampak dama za vse? Dama, ki bo samo nekako poskušala optimizirati delo ostalih ministrstev pri črpanju evropskih sredstev in pri nekaterih razvojnih programih. To pa je tisto, kar je pomembno. Menim, da preden začnemo optimalno črpati evropska sredstva, bomo morali v Državnem zboru narediti naslednji korak, to pa je konstituiranje regij. Mi nujno potrebujemo ta projekt, mi nujno potrebujemo konstituiranje regij in regijsko politiko. Gre za to, da lahko Slovenijo optimiziramo ali dvignemo njeno konkurenčnost, vsaj v smislu razvoja turizma. Slovenske regije imajo svoje značilnosti, po eni strani so si izredno različne, imajo neko svojo različnost, kar se tiče turizma. Vsaka regija bi morala imeti svojo bistveno specifiko, torej bistven razvoj, ki bi šel nekoliko v drugi sferi. Jaz vidim Slovenijo – kot politik in tudi kot državljan –, da bo za tujce zanimiva v tem, da jo lahko v dveh ali v dveh urah in pol prevozite in prehajate med različnimi svetovi. Prehajate iz panonskega ali štajerskega dela v tako imenovani alpski svet, lahko prehajamo v notranjost, lahko prehajamo v kraški svet, primorski svet, lahko si pogledamo značilnost kočevskega, značilnost koroške regije in tako naprej. To bi bilo tisto, kar bi bilo zanimivo, zaradi česar bi bila Slovenija specifika, poleg sonaravnega razvoja, poleg zelenih tehnologij. Naš razvoj mora iti predvsem v sferi naravnih resursov, ki jih Slovenija ima, to pa so zdrave in čiste pitne vode ter les. Les je tista naša surovina, ki je naš velik kapital in je izredno slabo izkoriščen; Predvsem v končnih produktih, tistih produktih, ki bi lahko dali tudi neke resnične dodane vrednosti. Če se vrnem k razpravi, kar se tiče konstituiranja regij, moram priznati, da sem, mislim da, na enem odboru razlagal tudi svojo vlogo, da prihajam iz Slovenskih goric in da mi že nekaj let sodelujemo v bilateralnih konferencah skupaj z avstrijskimi župani, z okrajnim glavarjem avstrijske tako imenovane jugovzhodne Štajerske, kjer delujemo na več področjih. Zadali smo si tri cilje: razvoj skupne regije Štajerske, torej avstrijski in slovenski del, povezovanje vinskih poti, iskanje skupnih značilnosti, kar se tiče gastronomije, umetnosti, obrti in seveda turizma kot takšnega na splošno. Mi imamo 1. decembra v Avstriji ponovno bilateralno konferenco, tam se dobimo včasih po 20, 30 županov, okrajnih glavarjev in jaz kot poslanec. V preteklosti smo recimo reševali poplavno območje Mure. Kot vemo, smo to reševali izredno kvalitetno. Na programu 1. decembra imamo nekatere nove programe, to so programi tako imenovanega povezovanja gradov avstrijske in slovenske Štajerske, povezovanje značilnosti vina, laški rizling je značilen za Štajersko, avstrijski in slovenski del, potem so vinske poti. Potem je eden večjih infrastrukturnih projektov, to je povezovanje železniškega mostu med avstrijsko in slovensko Radgono. Zakaj to razlagam? Avstrijci prihajajo odločeni, da bodo to storili. Tisti, ki so na teh pogovorih, so lahko resnični sogovorniki, ker imajo škarje in platno v rokah. Sam kot poslanec tega ne morem obljubljati, župani te moči nimajo, ker nimamo regije, nimamo nečesa, kar bi jim dalo neko legaliteto, da bi lahko dajali obljube, da bodo te obljube tudi časovno okarakterizirali. To je ta problem, ki ga imamo. To je tipičen problem. Verjamem, če se bodo takšne bilateralne konference lotili tudi na drugih področjih ali so se jih že – torej na Primorskem, v kočevskem delu skupaj z Gorskim kotarjem, na koroškem delu skupaj z avstrijsko Koroško in tako naprej –, bodo naleteli na iste ovire. Jaz govorim iz realnosti, govorim iz čiste realnosti, s katero se vsak dan srečujemo. Spoštovani kolegice in kolegi, ponovno vas nekako osveščam, da bi moralo biti konstituiranje regij plan za naslednje leto ter tudi del proračuna, del neke strategije te vlade. To bi sam tudi storil, če bi bil predsednik Vlade. To je nujno potrebno, če resnično želimo dati Sloveniji tisto dodatno konkurenčno prednost in jo razviti v eno izmed najbolj razvitih držav. Spoštovani kolegice in kolegi, vi se morate zavedati, jaz se vedno primerjam z najboljšimi. Mi nismo samo člani Evropske unije, Slovenija je tudi alpska država, je ena izmed osmih alpskih držav poleg Monaka, Švice, Liechtensteina, Avstrije, Francije, Italije in Nemčije. Smo alpska država in smo najbolj revna alpska država. Nam bi moral biti cilj, da iz te najbolj revne alpske države pridemo vsaj v sredino teh alpskih držav. To je ena zanimivost, to je tudi del naše kulturne identitete, te alpske. Verjamem, da bi se tukaj morali razviti. Tukaj ponovno prihajamo nazaj na področje nedelovanja regij. V preteklosti so vse te zadeve, ki bi jih morale prevzeti regije, prevzemale občine. Občine so se pač trudile po svojih najboljših močeh. Vsi projekti, kar se tiče evropskih sredstev, lahko rečem, da so bili vodeni zelo transparentno in zelo racionalno. Moram priznati, da v občinah nekih večjih nepravilnosti pri črpanju teh sredstev nismo zasledovali. Če bi pogledali na razpad bančnega sistema, za katerega lahko rečem, da je bil dobesedno zločin – zgodil se je zločin v slovenskih bankah. Če pogledamo druge sisteme te države, lahko rečem, da so občine ta sredstva kvalitetno porabile. Marsikdaj so očitki, da ne potrebujemo nekaterih projektov, tudi iz kohezije. Večkrat razlagam o našem velikem projektu v Slovenskih goricah, severovzhodni tok vodovoda, kjer smo morali zagotoviti boljši pretok vode; ne samo uhajanje vode skozi stare cevi. Gre tudi za to, da imamo v planu, da naredimo terme v občini Benedikt. Potrebujemo infrastrukturo s pretokom skoraj 20 litrov na sekundo, potrebujemo kvalitetno infrastrukturo za industrijske cone itd. Da ne govorim o regiji, iz katere prihajam, ki je bila izredno deprivilegirana, izredno revna, ki je močno zaostajala tudi v infrastrukturi. Moram priznati, da smo v zadnjih letih naredili velik korak na področju črpanja evropskih sredstev; in tudi s pomočjo evropskih sredstev. Kandidatke za ministrico danes ni tukaj, ampak vsem vam rečem, da premislite glede konstituiranja regij. Mi to nujno potrebujemo, to je osnovna podlaga, da se lahko tudi ministrica izkaže in lahko začne svoje delo. Verjamem, da bo vsaka regija iz mikro nivoja proti makro nivoju točno vedela, katere so njene značilnosti, katere so prednosti, katere so pomanjkljivosti, katere so nevarnosti; in bo izkoristila te denar in svojo vlogo. Mi imamo naslednje leto čas, da naredimo to pravno podlago in potem vsaj začnemo med 2016 do 2020 ter vsa sredstva za te regije počrpamo optimalno. To je moja sugestija vsem vam – poslancem koalicije in tudi predstavnikom Vlade, da se tega resno lotimo. Če to ne bo, po domače povedano, brez resnega cilja usmerjeno, brez resnih strategij, bodo ta sredstva ponovno porabljena, nekako ne bo neke celote. In ta celota, ta pika na i, da potem tisto dodano vrednost, da je nek projekt zaključen. Ko je nek projekt zaključen, predvsem če govorim za razvoj turizma, je to neka dodana vrednost, imamo pa celo vrsto projektov. Lahko začnemo z arhitekturo – cela vrsta arhitekturnih problemov, ki smo jih imeli v preteklosti, uničevanje arhitekture. Lahko ohranjamo podeželje kot tako, recimo trge v številnih slovenskih krajih, kjer je cela vrsta stavb, ki bi bile potrebne obnove, ki bi dale neko dodatno vrednost. Potem, cele vrste značilnih kmetij, hiš, ki so bile narejene v starem avstro-ogrskem stilu, ki so izjemno zanimive tudi za razvoj turizma, turističnih kmetij, kmečkih turizmom itd. Vse to da neko celoto, neko dodano vrednost razvoju turizma v teh krajih. Podobno je na Kočevskem, Koroškem, Primorskem itd. To je tista vizija, ki jo sam kot poslanec vidim, zato sem tukaj. Nekako vedno poskušam z nekimi sugestijami, ne z nasprotovanjem – ker niste pač moji, vam bom nasprotoval –, ampak z nekimi resnimi sugestijami, da poskušamo popraviti napake, ki so se dogajale v perspektivi do 2013, in da poskušamo v novi perspektivi 2014–2020 postaviti neke čisto zdrave temelje, tako kot se vsak projekt loti. Jaz verjamem, da je kandidatka, kar je pokazala tudi na zaslišanju, tega zmožna, da je ciljno usmerjena oseba, da zna povezovati; in ji zaradi tega damo to možnost. Možnost pa ji damo, če ji pripravimo to podlago, o kateri sem v svoji razpravi razlagal. Še enkrat sugestija predstavnikom Vlade, da daste to na naslednji seji Vlade kot nek predlog in da se v začetku 2015 takoj odločimo, ali gremo v konstituiranje regij. Menim, da je to za optimiziranje, za optimalno črpanje sredstev iz Evropske unije najbolj potrebno. Najlepša hvala, da ste mi prisluhnili.
Besedo ima gospod Ivan Škodnik, SMC. Pripravi naj se gospod Jože Tanko, SDS.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegice in kolegi, poslanci! Na predstavitvi gospe Alenke Smerkolj, kandidatke za ministrico, je gospa povedala, da je bilo njeno prvo delovno mesto v Ljubljanski banki, kjer je delala 26 let. Pričela je na najnižjem, referentskem mestu in nato počasi napredovala do nivoja tik pod upravo. Začela je na oddelku za odnose s tujimi bankami in končala na področju finančnih trgov. Na predstavitvi je tudi poudarila, da je danes Slovenija na razpotju; in sicer, ali nadaljujemo še dlje v napačno smer, ali pa da obrnemo stvari, gremo naprej in zmagamo. Omenjala je tudi, da je nujno zagotoviti mehanizme za spodbujanje in sistemsko koordinacijo razvoja Slovenije. Ozavestiti moramo napake, ki smo jih delali v preteklosti. Začeti moramo razmišljati in poskušati vzpostaviti enotno razvojno platformo ter doseči, da bomo financirali ekonomsko učinkovite projekte. In da bo za to treba najti dodaten denar še iz drugih virov, ki jih nudi Evropa. Naj zaključim z naslednjo mislijo. Vaš adut, gospa Alenka Smerkolj – jaz upam, da me poslušate –, so komunikacijske spretnosti ter motivacija. Imate veliko znanja, izkušenj in pozitivne energije. Vse to Slovenija v tem času potrebuje za preboj, ki vodi v gospodarsko rast. Hvala.
Besedo ima gospod Jože Tanko, SDS. Pripravi naj se gospa Andreja Katič, SD.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Vsem lep pozdrav! Gospod premier je na začetku naredil uvodno predstavitev in mislim, da je bilo kar čutiti neko navdušenje iz tega, ker je našel kandidata za ministra oziroma ministrico. Vendar praktikum, praksa potem pokaže na številne druge probleme, ki se morda v teh začetnih predstavitvah in tudi ob tem začetnem navdušenju, ki je, pokažejo v povsem drugačni luči. Prvi problem, ki ga lahko zaznamo na tem področju, je velika razdrobljenost vlade, te vlade. V tej vladi je razdrobljenost še večja, kot je bila v prejšnji, in to povzroča, tudi po mojem mnenju, ključne ali pa najpomembnejše probleme pri delovanju vlade in tudi pri delovanju, kar zadeva črpanja evropskih sredstev. Zdaj imamo neko koordinacijsko skupino, ki jo predstavlja nek minister. Vse ostalo ali velik del tega pa teče tudi po drugih resorjih – tako ali drugače. Mislim, da je prvi problem pravzaprav to, da na tem področju ni nekega resnega celovitega pristopa; in to se kaže tudi v teh velikih zamudah in izpadih, ki jih imamo pri črpanju evropskih sredstev. Kolegi so že omenili ta problem črpanja kohezijskih sredstev iz minule finančne perspektive. Na tem področju je ostalo skoraj 240 milijonov evrov nepočrpanega denarja. Dve leti smo se v Državnem zboru pogovarjali in zahtevali od resornega ministra ter službe, da se na tem področju izda samo zadnji dokument v verigi, to je izdaja odločbe; pa vlada in resorni minister tega ni storil. Ni storil! Sedanji minister za kmetijstvo je še vedno minister in on je bil tisti, ki ga je nekdo pregovoril, da se tega dokumenta ne podpiše. Pa so lokalne skupnosti za te projekte izpeljale popolnoma vse postopke, imele gradbena dovoljenja, izbrane izvajalce, ki čakajo že dve leti, da bi začeli z izvajanjem projektov. To je problem, ko se v tej razdrobljenosti izgubi odgovornost. Izgubi se odgovornost. In ko je sistem enkrat tako razdrobljen, da potrebuje neskončno veliko koordinacij in sestankov, da se nekaj sploh premakne, takrat dobi državna administracija ključno vlogo, takrat postane najpomembnejša. Politika, ki ima pred sabo nek program, nek cilj, neko željo, da nekaj na tem področju premakne, se enostavno zgubi v teh procesnih, formalnih, proceduralnih zapletih. To je po mojem ključen problem, ne samo na tem področju, ampak tudi na vseh ostalih. Če bi minister za finance, minister za kmetijstvo, recimo tisti, ki vodi regionalni razvoj, predsednik Vlade racionalno razmišljal, potem tistih 11 projektov iz tega paketa ni spornih; že matematično ni spornih. Lastna udeležba vlade je 15 %, DDV je 22 %. Samo na razliki vložka in kasiranja na DDV zasluži vlada eno polovico vložka – zasluži. Dobi 22 %, da jih pa 17, to je čisto preprosto. Da ob tem ne govorimo, da bi prišli še dodatni viri v proračun iz naslova, ne vem, dohodnine, prispevkov in tako naprej. In če dve leti ni bil sposoben ne prejšnji finančni minister in ne vem še kdo, niti predsednica Vlade zagnati tak projekt, ki ima neto pozitivne učinke, finančne učinke za državni proračun, ki ima izredne učinke za podeželje, za oskrbo, za blagostanje na deželi, potem je nekaj v pristopu, v filozofiji narobe. To je tipičen primer, ko administracija, se pravi vsi tisti, ki ne vem iz kakšnih razlogov pravijo, da se nekaj ne da, ustavijo politiko, ki ima cilj, možnost in dosegljiva sredstva. Na tem področju bi morale vlade, katerekoli že, storiti bistveno več. Ampak ključen problem po moji oceni, glede na to, da sem se v dosedanji praksi tudi ukvarjal z delom v proizvodnji – in to kar nekaj let –, je v organizaciji dela in v razdrobljenosti posameznih resorjev, ki se ukvarjajo z isto stvarjo. To je ključen problem. Mislim, da bi morali na tem področju nekaj bistvenega spremeniti; pa naj bo to vaša vlada, naj bo to nova vlada, ki bo prišla, naj bo to naša vlada, če bo prišla. Tu je treba izredno zaostriti. Izgubili smo projekt s pozitivnimi neto učinki v finančnem proračunskem smislu. Kandidatka za ministrico je dejala, da ne bi ugotavljali odgovornosti za nazaj. Ključna naloga politike je, da na tem področju naredi neko revizijo in ugotovi, kdo so tisti, ki so to zadevo zaustavili. Kdo so te osebe, ki so prepričale ali onemogočile politiki izvedbo; in bo v proračunu, v evropskih skladih ostalo 240 milijonov evrov čisto brez potrebe. Nekomu, ki na tak političen način pokrije odgovornost tistih, ki bi to morali narediti, ne moreš dati nekega pozitivnega soglasja. V principu ne moreš dati, ker zagovarja nekaj, kar je bilo slabo za to državo in bi morali narediti tudi drugače. Pred seboj imamo novo finančno perspektivo 2014–2020. Letošnjega leta je konec. Ali mi lahko pove nekdo od tistih, ki so vodili vlado v letu 2013, koliko evrov je iz te finančne perspektive počrpanih. Eno leto bo končano čez mesec dni, imamo jih še pet. Jaz mislim, da iz te finančne perspektive, ker nismo naredili nič in smo dobili programe zavrnjene, ni bilo počrpano nič. Govoriti o tem, da imamo narejene ali da so narejene podlage za to, da se uspešno črpajo evropska sredstva, je neverodostojno. Ni korektno. Tisti, ki imate v tem obdobju mandat, da vodite operativno izvršno politiko, se boste morali na tem področju zelo dobro potruditi in tudi prevzeti za vse tisto, kar se ne bo realiziralo, odgovornost. Politično, strokovno in tudi kakšno drugo. Glede na to, kar je predhodno odprl moj kolega Breznik, je treba počasi tudi razmisliti ali pa en korak v tem delu je tudi izvedba ustavne določbe, kar zadeva vzpostavitev pokrajin. Dokler mi ne bomo ta glomazen državni aparat, to državno administracijo razdelili in jo dali na nižje ravni odločanja, do takrat tudi kakšne posebne odgovornosti ne bo, ker vzpostavitev regionalnih zadev, pokrajinskih zadev, je pravzaprav ključna, da se začnejo stvari hitrejše vrteti. Tako kot se je hitrejše razvila spodnja raven, to se pravi občine, se bo tudi srednja raven, vendar očitno je ta del ali pa bo ta del težak zalogaj tudi za to vladno koalicijo in bomo s temi inercijami, s temi glomaznimi sistemi, s temi neoperativnimi stvarmi, neusklajenimi stvarmi potem se trudili in razlagali ljudem, zakaj nekaj ni mogoče. Dolžni ste poskrbeti za tako ureditev države, nekaj je ustavnih kategorij, nekaj je pa v pristojnosti vlade, tudi Zakon o Vladi in Zakon o državni upravi, da bo zadeva postala operativna in učinkovita. Razlaganje o tem, zakaj se česa ne da, naj postane preteklost. Hvala lepa.
Besedo ima gospa Andreja Katič, SD. Pripravi naj se gospa Suzana Lep Šimenko, SDS.
Hvala spoštovani predsednik, spoštovani ostali prisotni! Moji predlogi so namenjeni kandidatki za ministrico brez listnice, pristojno za razvoj, strateške projekte ter kohezijo in verjamem, da posluša. Oglašam se kat nekdanji vodja ali članica projektnih timov, ki so se prijavili na razpise za črpanje evropskih sredstev. V večini primerov smo bili v Velenju uspešni. Lahko rečem tudi, da se oglašam v imenu slovenskih občin. Naj izpostavim samo naslednje, kar sem mi zdi najpomembnejše. Želim si, da bodo organizacijske sposobnosti in prodornost kandidatke za ministrico pomagale pri učinkoviti organizaciji dela različnih služb različnih ministrstev in da bodo le-te kot pomoč in kot partner sodelovale pri izvedbi projektov in tako pripomogli k uspešnemu črpanju evropskih sredstev. In da pri pripravi razpisov ne bomo bolj zahtevni ali bolj birokratski, kot to od nas zahteva Bruselj. Ministrica mora biti glasen in zahteven povezovalni člen. Predlagam, da se takoj pristopi k določenim spremembam. Projekti občin, vsaj do sedaj, ki so sofinancirani, v večini primerov ne smejo biti tržno naravnani. To je treba spremeniti. Če delamo, recimo, nov objekt muzeja, zakaj ne bi smelo biti v določenem delu tudi trgovina, kjer bi se prodajali izdelki slovenske obrti in bi se na tak način dobil del prihodka, s katerim bi lahko pokrili tudi stroške tega muzeja. Naslednje. Ko se projekt izvaja, se izvaja tudi s pomočjo skrbnika na ministrstvu. Ta skrbnik bi moral delovati, kot da je del projektnega tima. Njegova naloga je, da usklajuje vse potrebno na različnih ministrstvih. Da, recimo, ne stoji izplačilo sredstev zaradi tega, ker je nekdo na nekem ministrstvu, ki je zadolžen za ta projekt, na bolniški. In kar on svetuje, potem ne more biti predmet tega, da se nekaj ni izvršilo prav, če se je to izvršilo z njegovim vedenjem. Naslednje, kar predlagam, je tudi, da se takoj pristopi k spremembam Zakona o javnih naročilih. Zakon naj se spremeni, tako da se takoj avtomatsko izločita najcenejši in najdražji ponudnik in ne, da se potem srečamo s tem, da je bila podana dampinška ponudba in projekta ni mogoče učinkovito izvesti. Prav tako predlagam, da se spremeni Zakon o javnih naročilih, tako da se lahko v primeru, ko izbrani izvajalec del ne izvaja skladno s pogodbo, da se pogodba razdre, da se lahko sklene pogodba z naslednjim najbolj ugodnim ponudnikom. Enako tudi, če gre podjetje v stečaj, ne pa, da je treba iti v nov razpis, kar traja in traja, čas za izvedbo projekta pa je omejen in če ga občine ali drugi prijavitelj ne izvrši v roku, je treba sredstva povrniti. Tudi zaradi tega so občine velikokrat predmet najrazličnejših izsiljevanj, da se sklepajo aneksi k obstoječim pogodbam. Prav tako pa predlagam, da smo pri izvedbi projektov življenjski. Sama sem bila udeležena v projektu, ko je prišel nadzor in so nam oporekali, da nismo dosegli ciljev zaradi tega, ker je bila miza, ki smo jo kupili iz teh sredstev, krajše za en centimeter. Ali pa, na primer, očitali so nam, da nismo dosegli ciljev projekta, ker drevesa, ki smo jih že nabavili, niso bila posajena, ker pač dreves se sredi vročega poletja ne sadi. Hvala.
Besedo ima gospa Suzana Lep Šimenko SDS, pripravi naj se gospa Maruša Škopac SMC.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lepo pozdravljeni še enkrat! Mene sama predstavitev ni prepričala. Deluje sicer zelo pozitivno, vendar pa nekako nisem prepričana, da ima dovolj energije za vso to usklajevanje, ki bo potrebno. Na tem mestu je izredno pomembno, da je oseba, ki je odličen koordinator, ki se bo znala zelo dobro pogajati z ministrstvi, dajati predloge, pobude, jih spodbujati k hitremu odzivanju na samo pripravo in usklajevanje projektov. Črpanje bo potrebno resnično hitro, sploh ker vemo, da bo v prihodnjem letu iz stare finančne perspektive treba počrpati 900 milijonov evrov. Nekako pa upamo, da bomo v prihodnjem letu začeli črpati tudi iz nove finančne perspektive, kar verjamem, da je bil razlog tudi tega hitenja samega sprejema operativnega programa – vsaj takšna je bila obrazložitev. Izjemno pomembno je tudi to, da ima ta ministrica zelo dobro podporo pri samem predsedniku Vlade, ker le na ta način bo lahko tudi marsikdaj z njegovo pomočjo pospešila samo črpanje določenih projektov po posameznih ministrstvih. Ključna pa se mi zdijo tudi ostala ministrstva, in sicer ministrstvo za gospodarstvo, okolje, kmetijstvo in infrastrukturo. Zagotovo se bo soočala s številnimi izzivi, ker na tem področju jih vsaj glede na preteklost nikoli ne zmanjka. Zelo pogosto je prihajalo do kakšni tako imenovanih administrativnih napak, pa če omenim samo eno, osmi javni poziv, kjer je bilo izdanih več odločb o sofinanciranju, kot je bilo na razpolago sredstev po samem razpisu. V sami obrazložitvi je bilo v dopisu napisano s strani Ministrstva za gospodarstvo, da je prišlo do administrativne napake. Morda resnično, ampak kakorkoli, takšna napaka lahko pomeni tudi veliko tveganje za vlagatelja. Zato se mi zdi neodgovorno, da do takšnih napak tudi prihaja in tukaj vidim velik izziv za bodočo ministrico. Dobro tudi vemo, da kadar Evropska komisija odkrije kakšno napako pri črpanju, da enostavno naredi tako, da nam zamrzne povračila v naš proračun – to, kar se nam je zgodilo v mesecu marcu letošnjega leta. Resnično upam in verjamem, da se bo naredilo tudi vse v tej smeri, da do podobnih napak več ne bo prihajalo. Naslednji izziv je zmanjšanje razkoraka med vsemi izplačili iz državnega proračuna in predloženimi zahtevki za povračilo sredstev na Ministrstvo za finance. Menim, da ta razkorak, da v bistvu to področje spada pod sam resor Ministrstva za finance. Me pa kakorkoli veseli- to je tudi kandidatka v sami predstavitvi potrdila –, da se bo zavzela in naredila vse, da se bo ta razkorak zmanjšal, kolikor je le mogoče, in da se bodo tukaj iskale razne poenostavitve tudi na IT področju. Kar pa ocenjujem kot izredno negativno, in to je tudi že bilo predstavljeno, je sam postopek sprejema operativnega programa. Ponovno želim poudariti, da je resnično pomembno, da vsi ukrepi, tudi ostali ukrepi te vlade, ne bodo šli v smeri centralizacije. Pomembno je, da se regije ne zapostavljajo in da vzhodna kohezijska regija dobi na razpolago vsa sredstva, ki jih glede na povprečno razvitost Evropske unije tudi pripadajo. Kot vemo, so bili za letošnjo gospodarsko rast ob povečanem izvozu ključni infrastrukturni projekti. Gre za projekte, ki so jih izvajale občine s pomočjo ravno teh evropskih sredstev. Ravno občine so tiste, ki so v zadnjih letih naredile največ za razvoj z vlaganjem v infrastrukturo. Vemo, da so s tem zagotavljale delo številnim podjetjem, preko tega smo imeli, verjamem, odprtih veliko število novih delovnih mest, ohranjanje obstoječih delovnih mest in ne nazadnje je bilo ravno zaradi tega tudi vplačanega veliko davka v državni proračun. Največji izziv za bodočo ministrico pa vidim predvsem v tem, kako bo s temi evropskimi sredstvi, ki jih ima na razpolago, in tega ni malo – vemo, da imamo iz stare finančne perspektive skoraj milijardo in 3,2 milijarde iz nove finančne perspektive, 2014–2020 –, kako bo s temi sredstvi zagotavljala skladen regionalen razvoj. Hvala.
Besedo ima gospa Maruša Škopac, SMC.
Hvala za besedo, gospod predsednik. V petek smo bili priče predstavitvi kandidatke za ministrico brez listnice, pristojne za razvoj, strateške projekte in kohezijo, gospe Alenke Smerkolj. Dejala je, da se na novo delovno področje podaja po skoraj 26 letih delovnih izkušenj v naši največji banki, kjer je bila nazadnje izvršna direktorica področja finančnih trgov. Vse to nam govori, da imamo pred seboj pravo kandidatko, z veliko izkušnjami. Kot je že bilo slišati v predstavitvi mnenja Poslanske skupine SMC, podpiramo odločitev kandidatke, da bo v svoji viziji sledila smeri in ciljem, ki jih je postavila že njena predhodnica, gospa Bulc. In sicer, da mora Služba Vlade za razvoj, strateške projekte in kohezijo prispevati k uravnoteženemu, progresivnemu in trajnostnemu razvoju Slovenije. Kandidatka za ministrico si je zadane cilje razdelila na štiri stebre. V prvem stebru je priprava za našo državo dveh zelo pomembnih dokumentov. Prvi od teh dveh dokumentov je Strategija razvoja Slovenije. Že zadnji dve vladi sta poskušali pripraviti Strategijo razvoja Slovenije, ki pa je, žal, še vedno nimamo, kar je v naši državi moč občutiti na vsakem koraku. Brez strategije razvoja ne more delovati nobena država kot seveda ne tudi nobeno uspešno podjetje. Strategija je zelo pomembna, saj v njej določiš svoje cilje in šele, ko so cilji jasno določeni, je mogoče vso energijo usmeriti v dosego zastavljenih ciljev. Gospa Smerkolj je na zaslišanju pokazala, da se je v dobrem mesecu dni, kolikor dela na Službi Vlade za razvoj, strateške projekte in kohezijo, dodobra seznanila z operativnimi zadevami in tudi zelo uspešno sodelovala pri pripravi drugega, za našo državo tako pomembnega dokumenta, to je Strategije pametne specializacije, ki jo moramo v Bruselj poslati do konca marca naslednje leto. Dokument je del operativnega programa, ki je bil prejšnji teden na Vladi tudi potrjen in je osnova za črpanje evropskih sredstev iz nove perspektive. Spoštovana kandidatka za ministrico! Želim vam veliko energije, vztrajnosti, zagnanosti in entuziazma pri vašem delu. In seveda lahko računate na našo polno podporo pri vašem delu. Hvala.
Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste želeli besedo, ste jo dobili. Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika Državnega zbora še kdo razpravljati. Če ne želi nihče razpravljati, zaključujem razpravo. Odločanje bomo opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 13. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O VISOKEM ŠOLSTVU, NUJNI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade dr. Stanislavi Setnikar Cankar, ministrici za izobraževanje, znanost in šport.
Spoštovani predsednik, spoštovani poslanci! Dovolite mi, da na kratko obrazložim cilje, načela in poglavitne rešitve Predloga zakona o visokem šolstvu, s katerim smo na ministrstvu želeli rešiti akutno vlogo predvsem 200 študentov, ki so se znašli v položajih, da bi 1. oktobra 2014 ne imeli več statusa, ki bi jim omogočal koriščenje pravic iz tega naslova. Cilj zakona je predvsem zaščiti pravice študentov, in sicer tako da se zagotovi javna veljavnost diplom vsem študentom, ki so se v prvi letnik vpisali v akreditirani študijski program. Torej poudarjam, da nihče od študentov ni bil v prvi letnik vpisan v programe, ki bi jim potekle akreditacije, pač pa mu je akreditacija potekla med njihovim študijem, visokošolski zavod pa ni vložil vloge za njegovo ponovno akreditacijo. Tako se javna veljavnost takih študijskih programov podaljša do 30. 9. 2018. Uredi se veljavnost statusa študenta in veljavnost pridobljenih diplom v obdobju od prenehanja akreditacije teh študijskih programov do uveljavitve tega zakona. Se naprej ohrani javna veljavnost študijskega programa, če visokošolski zavod ne vloži vloge za podaljšanje akreditacije študijskega programa – seveda, če so za to izpolnjeni pogoji, določeni s to spremembo zakona, se ohrani zaupanje v slovenske visokošolske zavode in podeljene diplome ter druge listine. Poglavitne rešitve, ki jih prinaša predlog zakona, da se podaljša javna veljavnost študijskemu programu, da se podaljša akreditacija študijskemu programu do konca študijskega leta, v katerem postane dokonča odločitev Nacionalne agencije Republike Slovenije za kakovost v visokem šolstvu, s katero se ta akreditacija ne podaljša, možnost, dana visokošolskim zavodom za dodatni razpis za vpis dodiplomske in podiplomske študijske programe, ter ohranitev pravice študenta do spremembe študijskega programa ob nastopu okoliščin iz prejšnje alineje; dopolnitev in uskladitev evidence akreditiranih študijskih programov Nacionalne agencije Republike Slovenije za kakovost v visokem šolstvu in evidence študijskih programov s podatkom o datumu poteka javne veljavnosti študijskega programa ter predvsem, kot sem izpostavila že na začetku, zaščita pravic študentov in diplomantov študijskih programov, ki jim je akreditacija že potekla, kakor je tudi razvidno iz 12. člena predloga zakona. Pri tem smo se držali načel, da je enakost pred zakonom in varstvo javnega interesa v visokošolskem izobraževanju naša prioriteta.
Predlog zakona je obravnaval Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici mag. Mirjam Bon Klanjšček.
Spoštovani, predsedujoči, spoštovana gospa ministrica, kolegice in kolegi! Odbor za izobraževanje, znanost, šport in mladino je na 5. nujni seji 11. novembra obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o visokem šolstvu, ki ga je Vlada predložila v obravnavo Državnemu zboru. Kolegij predsednika pa je 8. redni seji 7. novembra sklenil, da se Predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Mnenje je podala tudi Zakonodajno-pravna služba, ki je predloženi zakon proučila z vidika njegove skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajno-tehničnega vidika. V svojem mnenju ga je podprla tudi Komisija Državnega sveta za kulturo, znanost, šolstvo in šport. Ministrica za izobraževanje, znanost in šport dr. Stanislava Setnikar Cankar je povedala, da predlog zakona ureja dve situaciji. Prvič, predlog zakona visokošolskemu zavodu daje možnost, da ne vloži vloge za podaljšanje akreditacije študijskega programa, pri čemer pa mora takšno odločitev sprejeti najpozneje dve letih pred iztekom akreditacije tega študijskega programa. Obenem mora z njo seznaniti NAKVIS in pristojno ministrstvo, novi vpisi v tak študijski program pa niso več dopustni. Zaradi varovanja pravic študentov tak študijski program ohrani javno veljavnost za čas trajanja študijskega programa, podaljšanega za eno dodatno leto, pri čemer pa obdobje javne veljavnosti ne more biti krajše od veljavnosti akreditacije študijskega programa. In drugič, v primeru, ko študijski program ostane brez akreditacije, se zaradi varovanja pravic študentov zagotavlja ohranitev pravice do spremembe študijskega programa ali smeri, če ta pravica še ni bila izkoriščena, ter se jim tako omogoči vpis v akreditirane dodiplomske ali podiplomske študijske programe. Dodala je še, da so visokošolski zavodi zavezani k temu, da omogočijo študentom, ki so sedaj že vpisani v programe, ki niso več akreditirani, da le-ti dokončajo študij. Povedala je tudi, da je že v pripravi nov sistemski Zakon o visokem šolstvu, ki bo celostno uredil področje visokošolskega izobraževanja. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je opozorila na odločbo Ustavnega sodišča, kjer je bilo ugotovljeno neskladje posameznih določb veljavnega Zakona o visokem šolstvu z Ustavo, saj se je določeni 9-mesečni rok za uskladitev iztekel že 6. februarja 2012. Pri obravnavanem predlogu zakona je opozorila, da gre za izjemo od sistemske ureditve v primeru, ko se študijski program, za katerega se je visokošolski zavod najpozneje dve leti pred iztekom akreditacije odločil, da zanj ne bo vložil vloge za podaljšanje akreditacije, podaljšuje za eno leto. Tako se javna veljavnost študijskemu programu prizna na podlagi zakona tudi za obdobje, v katerem ta nima več veljavne akreditacije. Razprava je potekala tudi o pogostih spremembah in dopolnitvah Zakona o visokem šolstvu in o potrebi nove sistemske ureditve tega področja, o dolgem roku, po katerem imajo študentje, vpisani v neakreditirane visokošolske programe, možnost opraviti vse študijske obveznosti, o čimprejšnji odpravi ugotovljenih protiustavnosti posameznih določb Zakona o visokem šolstvu, o prepoznem uveljavljanju ustreznih sprememb visokošolske zakonodaje zaradi neoliberalizacije visokega šolstva in univerz in o premajhnem številu kvalitetnih zasebnih šol v Sloveniji. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje odbora je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Hvala lepa.
Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin in pod prvo ima besedo Poslanska skupina Zavezništvo Alenke Bratušek, zanjo mag. Mirjam Bon Klanjšček. Prosim.
Hvala lepa. Spoštovani! V drugi polovici septembra letošnjega leta je v javnosti odjeknila novica, da približno 200 študentov, in sicer 160 dodiplomskih in 40 doktorskih študentov, ne bo moglo dokončati začetih akreditiranih študijskih programov oziroma njihove že pridobljene diplome na teh programih niso javno veljavne. Seveda nas je vse zanimalo, zakaj teh 200 študentov ne bo moglo dokončati začetega študija. Razlog je pretečena akreditacija nekaterih študijskih programov, zaradi katerih danes pravzaprav tudi obravnavamo Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visoko šolstvu. Spoštovani prisotni! Danes sem že predstavila poročilo odbora k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visoko šolstvu. Pravzaprav k temu ni prav dosti dodati. Kot je že sama gospa ministrica dr. Setnikar Cankar na matičnem delovnem telesu ugotovila, so v tej zgodbi študenti tisti, ki ne smejo nositi nobenih posledic, ker dejansko ni nikakršne krivde na njihovi strani. Vseh teh približno 200 študentov je bilo vpisanih v akreditirane programe. Torej takrat, ko so se vpisali, so se vpisali v akreditirane programe in nikoli niso bili soočeni z informacijo, da bi tem programom potekala akreditacija. Zato je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visokem šolstvu, ki je pred nami, posledica odprave te napake, ki je nastala verjetno na strani vseh odgovornih. V Zavezništvu Alenke Bratušek bomo novelo zakona podprli. Zakon podpiramo tudi zato, ker smo prejeli zagotovilo, da se celovita sprememba Zakona o visokem šolstvu pripravlja in jo bomo v kratkem obravnavali tudi tu, v Državnem zboru. Prav tako pa želim izraziti pričakovanje, da do podobnih zapletov v prihodnosti ne bo več prihajalo. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina italijanske in madžarske narodne skupnosti, dr. László Göncz, izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovana gospa ministrica, spoštovani gospod minister in ostali predstavniki Vlade, kolegice in kolegi! Naj uvodoma povem, da smo bili tudi v naši poslanski skupini zelo presenečeni in do neke mere tudi razočarani nad dejstvom, da lahko pride do tovrstnih izpadov v sistemu; naj gre pri tem za sistemske ali subjektivne napake. Menimo, da je to vprašanje oziroma da je to situacija, do katere ne bi smelo prihajati. To nas poučuje tudi s tega vidika, da je v naših sistemih morda še veliko podobnih zadev, kar od nas terja iskren in učinkovit pristop do reševanja in predvsem preprečevanja tovrstnih sistemskih napak. Menimo, da bi bil minimum, da se ne posebno prizadetim študentom vsaj da opravičilo, ker upam, da se vsi zavedamo, da so v tem času doživljali zelo težke trenutke. Brez tega, da bi zdaj iskali konkretnega krivca, menim, da je to potrebna gesta. Kljub vsemu je pa le najbolj važno, da so vsi odgovorni subjekti pri reševanju nastalega problema le prišli do nekega konsenza, kar se danes tudi izraža pri sprejemanju predloga tega zakona. Zato smo tudi mi v naši poslanski skupini menili, da se ta predlog spremembe in dopolnitve Zakona o visokem šolstvu podpre. Predvsem pa bi rad poudaril tisto, kar je že danes bilo poudarjeno tudi s strani ministrice kakor tudi s strani predsednice pristojnega odbora, da pa to področje terja čim hitrejšo celovito sistemsko ureditev, zato pričakujemo, da bo Predlog zakona o visokem šolstvu prišel na naše klopi kar se da najhitreje. Torej, še enkrat naj poudarim, da bomo kljub nevšečnostim in čudnim okoliščinam predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina stranke Mira Cerarja. Gospa Irena Kotnik, izvolite.
Spoštovana podpredsednica, spoštovani ministrica in kolegi in pa predstavniki Vlade, spoštovane kolegice, kolegi! Ob pripravi obravnave novele Zakona o visokem šolstvu smo bili priče različnim mnenjem, ki so se pojavljala tako v medijih kot tudi na drugi nujni seji Odbora za izobraževanje, znanost, šport in mladino, ki je bila 8. 10. 2014. Najpogosteje so bile izpostavljene možnosti negativnega vpliva novele zakona na kakovost visokega šolstva ter neupoštevanje predlogov rešitev ključnih akterjev na področju visokega šolstva. Ravno slednji je bil eden glavnih očitkov ob pripravi vseh prejšnjih novel Zakona o visokem šolstvu, saj se mnenje strokovne javnosti ni vedno upoštevalo. To nas je pripeljalo do tega, da danes Zakon o visokem šolstvu noveliramo že štiriindvajsetič. Odpravljamo sistemsko napako in urejamo položaj dvestotih študentov, ki so bodisi končali študij na neakreditiranih študijskih programih bodisi da še študirajo na študijskih programih, ki jim je akreditacija potekla že leta 2012 ali 2013. Predlog zakona prav tako preprečuje nastanek takšnih situacij v prihodnje. Pri tem velja izpostaviti tudi, kako pomemben je širši družbeni konsenz v procesih sprejemanja odločitev in zagotavljanju ustreznih področnih in sistemskih rešitev, saj je predlog zakona, ki ga obravnavamo, usklajen tako z NAKVIS kot s predstavniki univerz in študentov. Predlog sprememb in dopolnitev Zakona o visokem šolstvu sledi zastavljenim ciljem. Zagotavlja javno veljavnost diplom vsem študentom, ki so se vpisali v javno veljaven program, ki mu je med njihovim študijem potekla akreditacija, ureja veljavnost statusa študenta in veljavnost diplom v obdobju od prenehanja akreditacije do uveljavitve novega zakona, omogoča ohranjanje javne veljavnosti študijskega programa naprej v primeru, da bi visokošolski zavod ne vložil vloge za podaljšanje akreditacije študijskega programa, in ohranja zaupanje v slovenske visokošolske zavode te podeljene diplome in druge javne listine. Področje visokega šolstva je pomembno za družbeni razvoj in le kakovostni programi nam lahko zagotovijo dodatno vrednost na področju znanosti, gospodarskega razvoja in družbenega napredka sploh. Ministrstvo za izobraževanje, znanost, šport in mladino je k reševanju nastalega problema v zvezi z akreditacijami študijskih programov pristopilo hitro in učinkovito. Zato Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visokem šolstvu podpiramo.
Hvala. Besedo ima poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod Andrej Čuš. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, spoštovane kolegice in kolegi, gospa ministrica z ekipo, lep pozdrav! O stanju v visokem šolstvu in sploh Zakonu o visokem šolstvu bi lahko danes razpravljali na dolgo in široko, ampak dovolite mi, da v razpravi izpostavim, da bomo v Poslanski skupini SDS z grenkim priokusom podprli spremembe Zakona o visokem šolstvu. Zakaj z grenkim priokusom? Zaradi tega, ker v tej državi, kot smo se že na samem odboru pogovarjali, je za to stanje nekdo kriv oziroma odgovoren. In tudi v Poslanski skupini SDS nekako pogrešamo, da je odgovornost samo beseda, ki se v politiki govori, nikoli pa ne pride do dejanj; torej, da ljudje za napake odgovarjajo. In kjer so zdaj dekani, rektorji, prorektorji, kje je NAKVIS? Nihče ne bo odgovarjal za nič! Zakon o visokem šolstvu bomo podprli izključno zaradi dobrobiti 200 študentov. Ustavno sodišče je leta 2011 opozorilo, da je Zakon o visokem šolstvu v nekaterih členih in določbah neustaven. Nekako smo zaskrbljeni, da že od leta 2011 pa vse do danes govorimo o visokem šolstvu, samo nič ne naredimo. Glede na to, da štiriindvajsetič že popravljamo Zakon o visokem šolstvu, je to znak, da je Zakon o visokem šolstvu slab in neprimeren. Zato seveda tudi pristojno ministrstvo pozivamo, da čim prej pristopi h koreniti reformi Zakon o visokem šolstvu, ob tem pa opozarjamo oziroma izražamo željo, da ta reforma ne bi bila takšna, kot si jo je zastavil bivši minister dr. Jernej Pikalo. Mladi si zaslužimo dobro šolanje, dobre izobraževalne institucije in do dobrih fakultet bomo prišli samo s konkurenčnostjo. Hvala.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, gospod Primož Hainz. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, spoštovana gospa ministrica, predstavniki Vlade! Da ne bi nekaj več kot 200 študentov ljubljanske in primorske univerze, ki so pred leti vpisali študij na devetih študijskih programih, ostalo brez možnosti dokončanja izobraževanje in priznanja diplom, je Ministrstvo za izobraževanje, znanost in šport pristopilo k reševanju njihovega statusa z danes obravnavano novelo zakona. Ministrstvo se je potrudilo in skupaj z deležniki visokega šolstva, torej Študentsko organizacijo, Nacionalno agencijo Republike Slovenije za kakovost visokega šolstva in univerzami pripravilo rešitve, ki so tudi po mnenju Poslanske skupine DeSUS primerne in bodo na ustrezen način reševale nastali položaj ter hkrati ohranile zaupanje v slovenske visokošolske zavode oziroma sploh v naš izobraževalni sistem. Cilj novele zakona je rešiti vprašanje neakreditiranih študentskih programov in urediti pravice in status študentov, ki so po oceni poslanske skupine zaradi brezbrižnosti in malomarnosti tako dotičnih visokošolskih zavodov kot tudi NAKVIS ostali pred vrati fakultet in celo že z diplomo v žepu, ki pa nima javne veljave. Tako bomo danes s potrditvijo te novele zagotovili javno veljavnost diplom vsem študentom, ki so se v prvi letnik vpisali v akreditirani študijski program, ki mu je akreditacija med njegovim študijem potekla, visokošolski zavod pa ni vložil vloge za njegovo ponovno akreditacijo, tako da se javno veljavnost takih študijskih programov podaljša do 30. avgusta 2018 leta. In drugič, uredili bomo za to obdobje veljavnost statusa študenta in s tem možnost uveljavljanje vseh pravic, ki izhajajo iz tega statusa. Hkrati pa z novelo zakona obvezujemo visokošolske zavode, da morajo v primeru odločitve o prenehanju izvajanja posameznega študijskega programa obvestiti Nacionalno agencijo za kakovost visokega šolstva in ministra, pristojnega za izobraževanje. V poslanski skupini smo prepričani, da naš šolski sistem in še posebej visokošolski, potrebuje celovito reformo, tako da smo v pričakovanju novih sistemskih rešitev na tem področju. Poslanska skupina DeSUS se zavzema za kakovostno in odprto javno šolstvo, ki naj deluje transparentno in učinkovito v smislu odzivnosti na družbene potrebe in potrebe gospodarstva. Zavedamo se, da si visoko šolstvo zasluži najodgovornejše upravljanje in delovanje, če naj bo zvest svojemu resničnemu poslanstvu ter da razvije svoj popoln potencial, ki bo služil tudi družbi kot celoti. Kot rečeno, Poslanska skupina DeSUS bo soglasno podprla novelo zakona. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov, gospa mag. Bojana Muršič. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, spoštovana ministrica, predstavniki Vlade, kolegice, kolegi, lep pozdrav! V Poslanski skupini Socialnih demokratov pozdravljamo odzivnost Vlade oziroma Ministrstvo za izobraževanje znanost in šport, ki sta hitro pristopila k reševanju problematike študentov in diplomantov neakreditiranih študijskih programov. Socialni demokrati vseskozi zagovarjamo kakovostno in dostopno javno izobraževanje po celotni vertikali. Ta dva elementa sta naše vodilo tudi pri presoji predlaganih rešitev položaja, v katerem so se znašli študentje oziroma diplomanti neakreditiranih programov. Zato smo vseskozi posebej pozorni na stališče Študentske organizacije Slovenije, ki je k začetnim osnutkom besedila imela kar nekaj pripomb. Zagotovila Ministrstva za izobraževanje in šport o usklajenosti predloga so zato bistvena za našo odločitev. Socialni demokrati poudarjamo, da za nastali problem študentje oziroma diplomanti neakreditiranih programov niso odgovorni, zato bi bilo neupravičeno, da bi zavoljo luknjičaste normativne ureditve utrpeli kakršnekoli posledice. Ob različnih razmišljanjih, ki so se pojavila v minulih tednih, pa poudarjamo, da tudi v bodoče akreditacija ne sme biti odgovornost študentk in študentov, zlasti odslej, ko bo z uveljavitvijo sprememb zakona odpravljen vsakršen dvom o tem, kdo je odgovoren za zagotavljanje pravočasne akreditacije študijskih programov. Zakonska rešitev pa ni le parcialna sanacija stanja, zadovolji smo, da se s predlogom predvideva postopanje tudi v drugih primerih prenehanja akreditacije študijskega programa. Socialni demokrati pričakujemo, da bo po sprejemu novele ministrstvo uperilo vse svoje moči in aktivnosti, ki bodo zagotavljale finančno stabilnost, kakovost, dostopnost visokošolskih zavodov. Po našem mnenju je edini način, kako dolgoročno zagotoviti pogoje za nadaljnji razvoj visokega šolstva, sprejem novega zakona o visokem šolstvu. Ta pa bi ne nazadnje po odločbi Ustavne sodišča moral biti sprejet že v začetku leta 2012. Prejšnji minister je osnutek pripravil in ga uskladil s pomembnimi deležniki na področju visokega šolstva, žal pa zaradi padca vlade ni doživel niti vladne procedure. Čimprejšnja vložitev že pripravljenega celovitega Zakona o visokem šolstvu je po mnenju Socialnih demokratov nujna, še več. Razmere, kjer javnofinančna podpora v področju precej niha, se odražajo v pretirane odvisnosti sicer avtonomnega izobraževalnega sistema od hitro spremljajočih se političnih relacij. V Poslanski skupini Socialnih demokratov upamo, da manko ustrezne normativne ureditve ne bo imel posledic na področju v rebalansu za leto 2015. Verjamemo pa, da bo Vlada ne le visoko šolstvo, ampak tudi izobraževanje sploh prepoznala kot eno najpomembnejših naložb v prihodnost države. Predlog obravnavanega besedila zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visokem šolstvu bomo v Poslanski skupini Socialnih demokratov podprli.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Združena levica, gospod Miha Kordiš.
Hvala lepa za besedo. Tovariši in tovarišice! Danes rešujemo zapleten položaj, v katerem se je znašlo okoli 200 študentov. Po nemarnem je bila tem študentom odvzeta veljavnost pridobljene izobrazbe. Kdo je za to odgovoren, o tem na tem mestu ne gre izgubljati besed. Precej bolj je na mestu vprašanje, kako se predlagane dopolnitve Zakona o visokem šolstvu s situacijo na dlani spoprijemajo. Kot je izpostavila že na odboru Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora, se zagato rešuje z zamahom paličice zakonodajalca mimo siceršnjih mehanizmov in praks, a žal je to tudi daleč najbolj elegantna in najmanj boleča rešitev. Nujno je opozoriti, da za neupoštevanje določb, ki jih prinaša novela ZVIS, ta ne predvideva nikakršnih sankcij ali korekcijskih mehanizmov, zato se kaj lahko zgodi, da bomo pred takim ali podobnim problemom spet stali še v tem mandatu in modrovali, kako je treba rešiti tega ali onega študenta ter dvigovali roke za ponovno ad hoc poseganje z zakonom na področja, kjer ta sicer nima kaj iskati. Ministrica gospa Setnikar Cankar je še pred kratkim obljublja, da so skrbi odveč, preprosto zato ker naj bi kaj kmalu pripravili in uskladili popolnoma prenovljen Zakon o visokem šolstvu, za katerega Ustavno sodišče že več let opozarja, da je neustaven. To je zagotovo plemenita ambicija, a žal vse prej kot realna. Predhodne poskuse prenove ZVIS so namreč preprečili študentje in organizirani univerzitetni delavci. Ne, ker jim je neustavno stanje po godu, ampak ker je še vsaka vlada v ZVIS posegla zato, da je bolj ali manj odkrito še poglabljala in pospeševala procese komercializacije visokega šolstva. Nimamo nikakršnega razloga, da tokrat do podobnega scenarija ne bo prišlo; prav nasprotno! Univerza ni homogena in neproblematična tvorba, kot bi nas marsikdo želel prepričati. Univerza je kompleksna institucija, s svojimi internimi konflikti, med drugimi tudi po razredni ločnici. In ker je ravno visoko šolstvo utrpelo najhujše udarce samomorilske politike varčevanja, so ti konflikti in boj za sredstva še toliko bolj zaostreni. Tako ne preseneča, da menedžerji in profesorji, ki so si ustvarili svoje vrtičke, pozdravljajo posege dodatnega izžemanja in discipliniranja že tako izjemno izkoriščanega akademskega prekariata, na primer, z možnostjo dodatnih obremenitev. Iste strate univerze prav tako pogosto pozdravljajo prenašanje finančnih bremen na pleča študentov, pri tem pa se skrivajo za zgrešenimi argumenti in praznimi obljubami. Da bi tovrstni menedžerji in akademski mandarini vzeli družbeno nalogo univerze kot prostora javne rabe uma resno in zavrnili vladajočo ideologijo skupaj s politikami varčevalnih ukrepov, na to seveda ne gre misliti. Taka dinamika pa vladi, ki vodi politiko zategovanja pasu, seveda ustreza. Prvič zato, ker omogoča, da se podsistem visokega šolstva kljub hudi podhranjenosti ne sesuje, saj za preživetje še dodatno izžema zaposlene, študente in njihove družine. Drugič pa zato, ker pospešuje erozijo univerze kot institucijo v službi potreb celotne družbe, njeno zasnovo modelira po vzoru tovarne in jo spreminja v podporni steber trga. Študentje, njihove družine in univerzitetni delavci seveda ne bomo mirno opazovali nadaljnjih poskusov komercializacije visokega šolstva. Združena levica se pri zavzemanju za univerzalno dostopnost izobraževanja in preobrazbo univerze v demokratično in družbeno koristno institucijo seveda pridružuje. Novelo ZVIS bomo podprli. Verjamemo, da je treba zagato študentov rešiti po hitrem postopku, vseeno pa opozarjamo, v kakšnem kontekstu se posegi v ZVIS odvijajo, kam lahko vodijo, in svarimo pred nadaljnjim uničevanjem univerze kot javnega dobra. Najlepša hvala za besedo in pozornost.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije - krščanskih demokratov, gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovana predsedujoča, ministrica, kolegice in kolegi! Krščanski demokrati bomo podprli novelo Zakona o visokem šolstvu. Namreč, dobro je, da je prišlo do rešitve, usklajene z univerzami, Študentsko organizacijo Slovenije ter Nacionalno agencijo za kakovost v visokem šolstvu. Zakoni morajo biti, po našem trdnem prepričanju, jasni, razumljivi in tudi ne nazadnje, kar je najbolj pomembno, v pomoč državljankam in državljanom, ne pa ravno nasprotno. Mladi, ki so se vpisali v neakreditirane študijske programe, naštete v zakonu, oziroma akreditirane študijske programe, ki jim je akreditacija med njihovim študijem potekla, visokošolski zavodi pa niso vložili vloge za njihovo ponovno akreditacijo, kot bi jo po zakonu morali, so se znašli v čudnem in nesprejemljivem položaju, ko njihove diplome niso javno veljavne. Ta novela to anomalijo odpravlja in hkrati podaljšuje javno veljavnost teh študijskih programov do 30. septembra 2018. Poleg tega novela zakona tudi sistemsko ureja javno veljavnost študijskih programov, ki jih visokošolski zavod ne namerava več razpisovati, da ne bi ponovno prihajalo do temu podobnih zadreg in anomalij. Dejansko je to še ena izmed premnogih gasilskih akcij v slovenski zakonodaji. In krščanski demokrati opozarjamo, da naj bo ta primer lekcija vsem nam, tako pripravljavcem zakonov kot tudi poslancem, kako potrebna in pomembna je ob pripravi zakonov široka javna razprava, da lahko takrat ugotovimo možne luknje in tudi pasti ter iščemo temu primerne rešitve. Spoštovani zbor, naši zakoni so preveč zakomplicirani, preveč je sprememb, zato jim dejansko ne morejo slediti niti pravniki, kaj šele državljanke in državljani. Po našem mnenju mora priti do podrobnega pregleda prečiščenja zakonov v Sloveniji, da bodo uporabni razumljivi in seveda v podporo – ponavljam, kar je najbolj pomembno – državljankam in državljanom Republike Slovenije. Najlepša hvala.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo skladno s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 13. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA,TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA ZA URAVNOTEŽENJE JAVNIH FINANC. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniki Vlade gospe mag. Mateji Vraničar, državni sekretarki. Izvolite.
Spoštovana, gospa podpredsednica, spoštovane poslanke in poslanci! S spremembo predlaganega zakona se odpravlja neskladnost z ustavo v delu, ki se nanaša na prenehanje pogodbe o zaposlitvi javnim uslužbenkam. Ustavno sodišče je namreč za ustavno nedopustno izreklo rešitev, po kateri preneha pogodba o zaposlitvi javnim uslužbenkam kot ženskim zavarovankam pokojninskega in invalidskega zavarovanja, ki še niso izpolnile enakih pogojev za pridobitev pravice do starostne pokojnine, kot so veljali za moške zavarovance. S predlaganim zakonom se ugotovljena neskladnost z ustavo ureja na način, da se izenačujejo pogoji za prenehanje pogodbe o zaposlitvi za oba spola oziroma povedano drugače; položaj javnih uslužbenk se izenačuje s položajem javnih uslužbencev kot moških zavarovancev. Nadalje s predlaganim zakonom določa tudi jasnejša določitev pri pridobivanju soglasij za prevzemanje obveznosti po tistih podjemnih in avtorskih pogodbah, ki se sklepajo na podlagi prej izvedenega postopka javnega naročanja. Doslej so uporabniki proračuna tudi v primeru prej izvedenega javnega razpisa soglasje pridobili šele k sklenitvi avtorske ali podjemne pogodbe. Ker bi zavrnitev soglasja k sklenitvi pogodbe že po izvedenem postopku javnega naročanja lahko povzročila tudi finančne posledica za uporabnika proračuna, se s predlagano dopolnitvijo zakona določa, da si uporabniki proračuna pridobijo soglasje predhodno. Torej že, k objavi obvestila o naročilu oziroma k posredovanju povabila k oddaji ponudb. Drugače povedano: to pomeni, da uporabniki proračuna soglasja k sklenitvi avtorske ali podjemne pogodbe ne potrebujejo v primeru, če so že pridobili soglasje k objavi obvestila o javnem naročilu oziroma k posredovanju povabila k oddaji ponudb. Tretja vsebinska sprememba zakona pa se nanaša na dopolnitev prvega odstavka 199. člena. S to dopolnitvijo se predlaga podaljšanje veljavnosti četrtega razreda lestvice za odmero dohodnine še za leto 2015. V skladu z veljavno lestvico za odmero dohodnine za letošnje leto se stopnja 50 % uporabi pri neto letni davčni osnovi nad 70 tisoč 907 evrov. Kar pomeni, da so s stopnjo 50 % obremenjeni aktivni dohodki, ki presegajo znesek v višini približno 5 povprečnih plač v Republiki Sloveniji ob upoštevanju predpostavke, da zavezanec uveljavlja le splošno olajšavo. Drugače povedano: s predlaganim podaljšanjem ukrepa še v leto 2015 se pogoji obdavčitve aktivnih dohodkov z dohodnino glede na letošnje leto ne spremenijo, s tem pa se v državni proračun zagotavlja 16 milijonov evrov. Upoštevaje navedene obrazložitve predlagamo, da Državni zbor predlog zakona podpre. Hvala lepa.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predstavnici gospe Urški Ban. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, hvala za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na 7. nujni seji 15. 11. kot matično delovno telo obravnaval omenjeni predlog zakona. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predloženi zakon proučilo z vidika skladnosti z ustavo in pravnim sistemom ter zakonodajno-tehničnega vidika in podalo konkretno pripombo k 1. členu predloga zakona. Odboru je bilo posredovano tudi naslednje gradivo: dopis Sindikata vzgoje, izobraževanja in znanosti Slovenije s predlogom amandmajev in mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance. Amandmaje k predlogu zakona so vložile poslanske skupine Nova Slovenija k 4. členu, Poslanska skupina SMS, DeSUS in SD k 1. členu in Poslanska skupina Združena levica k 4. členu predloga zakona. Seji odbora so prisostvovali predstavniki in predstavnice Ministrstva za finance, Sindikata vzgoje, izobraževanja in znanosti Slovenije ter Zakonodajno-pravne službe. V uvodni obrazložitvi je državna sekretarka na Ministrstvu za finance pojasnila, da predlog zakona ureja tri vsebinska področja. Prvič, odpravlja neskladnost veljavnega zakona z ustavo v delu, ki se nanaša na prenehanje pogodbe o zaposlitvi javnim uslužbencem, kjer so bili določeni različni pogoji za prenehanje zaposlitve javnim uslužbencem in javnim uslužbenkam. Drugič, spreminja obveznost pridobitve soglasja za podjemne in avtorske pogodbe. V praksi namreč ni bilo jasno, ali je treba pri pogodbah, ki se sklepajo na podlagi oddanega javnega naročila, soglasje pridobiti pred začetkom postopka javnega naročanja ali po njegovem zaključku. Predlog zakona uvaja rešitev, da je v primeru sklepanja pogodbe na podlagi izpeljanega postopka javnega naročanja potrebno omenjeno soglasje pridobiti prej, preden se postopek sploh začne. Tretjič, spreminja 199. člen veljavnega zakona, ki določa četrti razred dohodnine za leto 2013 in leto 2014. Glede na proračunsko situacijo v prihodnjem letu je predlagana rešitev, da se ta razred ohrani tudi v letu 2015 v nespremenjeni višini. Predstavnik Zakonodajno-pravne službe je glede pripombe službe k 1. členu pojasnil, da je z vloženim amandmajem koalicijskih poslanskih skupin ta pripomba ustrezno upoštevana. V razpravi je bilo več pozornosti namenjene 3. in 6. členu predloga zakona, h katerima je prisotni predstavnik sindikata predlagal dva amandmaja, ter k 4. členu in vloženemu amandmaju Poslanske skupin Nove Slovenije ter vloženemu amandmaju Poslanske skupine Združene levice k temu členu. Nekatere članice in člani odbora so izrazili podporo amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije. Poudarili so, da je predlagana rešitev Vlade v nasprotju z napovedi ministra, ki je pač dejal, da po njihovem mnenju za uvedbo dodatno nove davčne obremenitve. Državna sekretarka je pojasnila, da Vlada nobenega od amandmajev k temu členu ne podpira, saj se zavzema za rešitev, da postane stanje obdavčitve nespremenjeno tudi v letu 2015. Pojasnila je, da Vlada ne želi hiteti z nepremišljenimi ukrepi na področju spreminjanja dohodninske lestvice, zato se je odločila za ohranitev nespremenjenega stanja tudi v letu 2015, saj ohranja nespremenjeno lestvico za odmero dohodnine in obdavčitve na ravni iz leta 2014. Po končani razpravi se je odbor opredelil do vloženih amandmajev in sprejel amandma Poslanskih skupin SMC, DeSUS in SD k 1. členu. Odbor pa ni sprejel amandmaja Poslanske skupine NSi in amandmaja Poslanske skupine Združene levice k 4. členu. Odbor je glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Hvala lepa.
Hvala. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja. Gospod mag. Dušan Verbič, izvolite.
Spoštovana podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci, prav lep pozdrav! S Predlogom zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona za uravnoteženje javnih financ se želi doseči odprava neskladnosti zakona z ustavo v delu, ki se nanaša na prenehanje pogodbe o zaposlitvi javnim uslužbenkam. Za ustavno nedopustno je Ustavno sodišče Republike Slovenije izreklo rešitev, po kateri preneha pogodba o zaposlitvi javnim uslužbenkam kot ženskim zavarovankam, ki še niso izpolnile enakih pogojev za pridobitev pravice do starostne pokojnine, kot so veljali za moške zavarovance. Poglavitna rešitev predloga zakona z izenačitvijo pogojev za prenehanje pogodbe o zaposlitvi za oba spola izenačuje položaj javnih uslužbenk kot ženskih zavarovank s položajem, ki ga imajo javni uslužbenci kot moški zavarovanci in na ta način odpravlja ugotovljeno neskladnost z Ustavo Republike Slovenije. Prav tako se s predlaganim zakonom,za primere, ko se prevzemajo obveznosti po avtorski ali podjemni pogodbi na podlagi izvedenega postopka javnega naročanja, določa obveznost pridobitve soglasja po 186. členu ZUJF k objavi obvestila o naročilu oziroma k posredovanju povabila k oddaji ponudb in ne več k sklenitvi avtorske oziroma podjemne pogodbe. Poleg tega se z dopolnitvijo 199. člena ZUJF podaljšuje lestvica za odmero dohodnine, ki je bila določena kot predhodna rešitev za leti 2013 in 2014, z dodatnim četrtim davčnim razredom s stopnjo 50 % še za leto 2015. V Stranki Mira Cerarja se zavedamo, da je treba v času krize, da vsi varčujemo, tako da je obremenitev s 50-odstotno stopnjo v letu 2015 še kako upravičena. Predlagana rešitev je v veljavi le še za leto 2015, ker je treba narediti obremenitev dela mednarodno konkurenčno. Zaradi tega se razmišlja, da bi v letu 2016 razbremenili delo najproduktivnejših in tako tudi omogočili ohranjanje delovnih mest v Republiki Sloveniji in privabljanje tujih investicij, seveda pa tudi omogočili, da imajo mladi boljše pogoje za to, da ostanejo v Sloveniji. Na podlagi navedenega bo Poslanska skupina Stranke Mira Cerarja podprla Predlog zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona za uravnoteženje javnih financ.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, gospod mag. Marko Pogačnik. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, spoštovana državna sekretarka, kolegice, kolegi! Pred nami je sprememba in dopolnitev Zakona o uravnoteženju javnih financ. Tudi pri vsebinskem pregledu te spremembe Vlada navaja, da temeljni cilj, ki ga želi predlagatelj doseči s spremembo zakona, je odprava neskladnosti zakona v ustavnem delu, ki se nanaša na prenehanje pogodbe o zaposlitvi javnih uslužbencev. Pač, sledi se odločitvi Ustavnega sodišča in v tem delu Slovenska demokratska stranka nima nobenih pripomb in se s to spremembo oziroma dopolnitvijo Zakona o uravnoteženju javnih financ tudi strinja. Na veliko presenečenje Poslanke skupine Slovenske demokratske stranke pa ta sprememba in dopolnitev zakona obsega tudi 4. člen, v katerem govori o spremembi 199. člena Zakona o uravnoteženosti javnih financ, t. i. ZUJF, ki na hitro veljavnost četrtega razreda dohodninske lestvice in s tem davčne obremenitve 50 % podaljšuje še za leto 2015. Spoštovani in spoštovane! Ocenjujemo, da takšen način dela, da se v zakon, ki predvidoma govori, da se spremembe in dopolnitve izvajajo zgolj zaradi odločitve Ustavnega sodišča, ni ustrezen. Po drugi strani v Slovenski demokratski stranki ne razumemo tudi sedanje koalicije, tudi koalicijske partnerje, predvsem stranko Socialnih demokratov, ki so pri sprejetju Zakona o uravnoteženju javnih financ imeli precejšne pripombe, sedaj pa Zakon o uravnoteženju javnih financ in del širijo tudi v leto 2015. V Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da se bo praksa dela prejšnje vlade nadaljevala tudi z delom sedanje vlade. In sicer, da se poskuša določene dele zakona, tako imenovanih skritih davkov, umeščati tudi v spremembe in dopolnitve zakona, v katerega to ne sodi. S to spremembo 199. člena ocenjujemo, da prihaja prva nova davčna obremenitev vlade Mira Cerarja za leto 2015. Sedanji ZUJF jasno govori, da veljavnost te lestvice, obdavčitev 50 % četrtega razreda dohodninske lestvice, velja za leto 2013 in za leto 2014. Državna sekretarka na matičnem delovnem telesu ni znala z nekimi tehtnimi argumenti pojasniti, zakaj so se odločili za to spremembo – podaljšanje veljavnosti tega odstavka v letu 2015 –, ampak zgolj z argumentom, da to pomeni dodatni prihodek za proračun v letu 2015 v višini 16 milijonov evrov. To pomeni, da se jasno kaže, da bo tudi sedanja vlada nadaljevala delo prejšnje vlade, to pomeni politiko davčnih obremenitev in politiko zadolževanja. Ocenjujemo, da ta stvar ne spada v ta zakon, ampak da bi bilo treba o tej stvari imeti širšo razpravo in da to zgolj dokazuje, da davčne bremenitve tako prejšnja kot sedanja vlada vidita zgolj v polnjenju proračuna. Iz vseh teh navedenih razlogov v Slovenski demokratski stranki, ne glede na to, da je v spremembi in dopolnitvi tega zakona tudi odstavek, ki govori, da se mora glede na presojo Ustavnega sodišča stvar narediti ustavno, ne bomo podprli tega zakona. Predvsem izključno zaradi nove davčne obremenitve, ki prehaja v leto 2015. In novo davčno bremenitev ne moremo enačiti z varčevanjem. V stranki SDS smo zaskrbljeni, kaj šele prihaja pri pripravi rebalansa proračuna za leto 2015. Hvala.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Gospa Marija Antonija Kovačič, izvolite.
Spoštovana podpredsednica, spoštovani poslanci in poslanke, dober dan vam želim! Dovolite, da vam na kratko predstavim stališče Poslanske skupine DeSUS glede predlagane novele Zakona za uravnoteženje javnih financ. Predlog zakona vsebuje tri poglavitne spremembe oziroma dopolnitve, in sicer: v praksi se je pokazala kot problematična oziroma dvoumna določba v zvezi s sklepanjem avtorskih in podjemnih pogodb. Zato se s to novelo predlaga dopolnitev, s katero se določa, da uporabniki proračuna, ko prevzemajo obveznosti po avtorski ali podjemni pogodbi na podlagi izvedenega postopka javnega naročanja, pridobijo soglasje že k objavi obvestila o naročilu oziroma k posredovanju povabila k oddaji ponudb in ne več k sami sklenitvi pogodbe. Sedaj bo torej jasno določeno, da bo soglasje treba pridobiti samo k objavi obvestila; torej takoj na začetku in ne šele po zaključku postopka. Prav tako se s to novelo na podlagi ugotovitve Ustavnega sodišča odpravlja tudi neskladnost z ustavo glede pogojev za pridobitev pravice do starostne pokojnine za javne uslužbenke. Z ZUJF so bile namreč ženske zavarovanke postavljene v neenak položaj v primerjavi z moškimi, saj javnim uslužbenkam, ki še niso izpolnile enakih pogojev za pridobitev pravice do starostne pokojnine, kot so veljali za moške zavarovance, pogodba o zaposlitvi preneha prej. Ustavno sodišče je odločilo, da mora zakonodajalec ugotovljeno neskladje odpraviti v roku šestih mesecev po objavi odločbe. S tem predlogom zakona se odpravlja protiustavnost, tako da se izenačujejo pogoji za oba spola, kar v Poslanski skupini DeSUS seveda podpiramo. V zvezi s tem smo prejeli tudi predlog amandmajev z obrazložitvijo, da so v praktično enakem položaju kot javne uslužbenke tudi osebe, ki so upravičene do prištete dobe na podlagi osebnih okoliščin, kot so na primer slepi, gluhi, civilni invalidi in še nekatere druge kategorije oseb z večjimi zdravstvenimi težavami. Tudi tam javnim uslužbencem pogodba o zaposlitvi po ZUJF preneha prej, in sicer ravno zaradi teh osebnih okoliščin. V Poslanski skupini DeSUS smo predloge amandmajev temeljito poučili, vendar v zvezi s to sicer zelo občutljivo tematiko in z vsem spoštovanjem do težko bolnih oseb ugotavljamo, da ne gre za enake položaje, kot jih je ugotovilo Ustavno sodišče v zvezi z javnimi uslužbenkami, kar pa je bilo natančno pojasnjeno tudi na seji matičnega delovnega telesa tako s strani ministrstva kot tudi strani Zakonodajno-pravne službe. Nadalje je pomemben cilj, ki so si ga zastavili pripravljavci predloga zakona, tudi zagotovitev nespremenjenih javnofinančnih prihodkov iz naslova dohodnine. To je mogoče doseči ob nespremenjeni lestvici za odmero dohodnine, ki vsebuje četrti davčni razred s stopnjo 50 %, kot velja za leto 2014. Glede na finančni položaj, v katerem se nahajamo, je nujno, da se ta sicer začasni ukrep, ki je bil sprejet za leti 2013 in 2014, še podaljša. Poslanke in poslanci skupine DeSUS bomo predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Socialnih demokratov. Gospod dr. Franc Križanič, izvolite.
Spoštovana predsedujoča, spoštovani visoki zbor! Zakon za uravnoteženje javnih financ je del železnega repertoarja razprav ne le v parlamentu, ampak tudi v širši javnosti, saj je posegel leta 2012 v delovanje številnih družbenih podsistemov in v življenje posameznikov in posameznic. Spomnimo se, da je bil sprejet in ko je bil sprejet leta 2012, so skupni javnofinančni odhodki, se pravi izdatki, upadli za okoli 400 milijonov. Skupaj s kreditno politiko Banke Slovenije pa je to privedlo do 831 milijonov evrov upada bruto domačega produkta. Ker je zakon grobo posegel v pravice ljudi, se je s presojo skladnosti rešitev tega zakona ukvarjalo in se še ukvarja slovensko ustavno sodišče. Med drugim se je naj obrnilo več pobudnikov, ki so izpodbijali upokojevanje javnih uslužbenk in uslužbencev, ko le-ti izpolnijo pogoje za upokojitev, a v pokoj še ne želijo. Ustavno sodišče je odločilo, da je tako imenovano prisilno upokojevanje v nasprotju z ustavo samo v primeru javnih uslužbenk, in sicer v delu neenakosti z moškimi glede na izpolnjevanje pogojev za upokojitev. Predlog novele to ustavno neskladnost odpravlja. Ena redkih določb ZUJF, ki uživa naklonjenost Socialnih demokratov, je dodatni četrti dohodninski razred. Z njim so takratni nosilci, se pravi nosilci ekonomske politike iz leta 2012, simbolično, samo malo, pa vendarle ublažili zgrešeno davčno politiko iz preteklosti. Z davčno razbremenitvijo premožnejših so namreč porušili osnovno načelo solidarnosti v reformi 2007. Po tem načelu, po načelu solidarnosti, premožnejši prispevajo več z namenom, da je zagotovljena pomoč socialne države vsakomur, ki se znajde v stiski. Skupaj z odpravo davka na plače pa znižanjem stopenj od dohodka pravnih oseb je imela takratna sprememba dohodninskih stopenj – in ukinitev, jasno, tega razreda nad 50 %,obremenitve bogatejših – učinek minus 900 milijonov evrov na letni ravni. Ob istem, približno enakem, celo malo nižjem BDP se ta cifra ohranja. Socialni demokrati smo stranka, ki se zaveda pomena ohranjanja vrednot solidarne in pravične družbe tudi v času, ki terja surovo prilagajanje zahtevam trga. Vsakdo je dolžan v sorazmerju s svojimi možnostmi, da prispeva za družbeno solidarnost. Kdor ima višje prihodke, naj plača tudi višji davek. Socialni demokrati zato podpiramo vsakršen popravek dohodninske zakonodaje, ki izboljšuje položaj najnižjih dohodkovnih skupin zavezancev oziroma ukrepe, ki prispevajo k bolj optimalnemu razvrščanju dohodninskih zavezancev po davčnih razredih. Ministrstvo za finance je ob predložitvi sprememb ZUJF napovedalo spremembe Zakona o dohodnini. Namero Socialni demokrati podpiramo. Menimo namreč, da je treba s spremembo zakona še okrepiti solidarnost in družbeno pravičnost. Pričakujemo torej nadgradnjo današnjega ukrepa, da tisti, ki zmore, prispeva več, za tiste, ki iz različnih razlogov zmorejo manj ali pa sploh ne zmorejo. Ker predlog novele podaljšuje veljavnost višje obdavčitve premožnejših in tako sledi našim izhodiščem, bo Poslanska skupina Socialnih demokratov predlog novele Zakona za uravnoteženje javnih financ podprla. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Združena levica, gospod Luka Mesec. Izvolite.
Hvala spoštovana podpredsednica, spoštovani zbor! V Združeni levici smo neprijetno presenečeni nad tem, da Vlada predlaga spremembe tako slabega zakona, kot je bil ZUJF, namesto da bi spreminjala področne zakone, ZUJF pa postopoma odpravila. Kot smo že slišali, je danes popolnoma jasno, da je bilo sprejetje prvega ZUJF glavni razlog za drugo recesijo v Sloveniji, torej za to, da se je gospodarska rast v letu 2012 zmanjšala za 800 milijonov evrov, bil je tudi glavni razlog za to, da že leta 2013 nismo imeli pozitivne gospodarske rasti, ampak šele leto kasneje, da ne govorim o upokojencih in prejemnikih socialnih transferjev, ki so te reze najbolj občutili na svoji koži. Zelo slaba popotnica je torej, da si Vlada za svojo prvo javno finančno potezo izbira prav obujanje tega nesrečnega zakona od mrtvih. Z napovedanimi rezi za naslednje leto ni moč pričakovati drugačnih rezultatov, kot jih je dal prvi ZUJF. Torej, če je prvi ZUJF odprl vrata v drugo recesijo, bo drugi ZUJF odprl vrata v tretjo recesijo. Edina pozitivna stran tega zakona, ki jo vidimo v Združeni levici, je to, da odpira vprašanje pravične obdavčitve dohodkov. Govorim seveda o vladnem predlogu podaljšanja veljave 50-odstotne dohodninske lestvice še za eno leto. Ta korak v Združeni levici pozdravljamo, a se nam pa zdi preskromen. Vlada namreč predlaga, da se ohrani meja pri 70 tisoč evrov neto letnega dohodka, ampak take dohodke v Sloveniji prejema samo en odstotek najbogatejših. Kako absurdno visoko je postavljena ta meja, kažejo naslednji podatki. Prvič, v Avstriji so z enako stopnjo, torej 50 %, obdavčeni vsi letni dohodki nad 60 tisoč evrov. Na Nizozemskem, kjer je najvišja stopnja obdavčitve še nekoliko višja, 52 %, je meja 56 tisoč evrov, pri nas pa 70 tisoč. In tukaj govorimo o dveh državah, ki imata praktično dvakrat višji BDP od Slovenije in dvakrat višje tudi neto plače. Po logiki stvari bi zato morala biti meja najvišjega dohodninskega razreda vsaj dvakrat nižja kot je v Sloveniji, torej 35 tisoč evrov, ne pa 70 tisoč. Drugič, zaradi previsoko postavljene meje, na primer lani noben član uprave NLB ni plačal 50-odstotnega davka. Edini, ki se je temu približal, je bil predsednik uprave, njegovi neto prejemki so znašali 70 tisoč 240 evrov. Ampak v to so vključena tudi povračila stroškov, kar pomeni, da v resnici ni bil niti blizu 50 % obdavčitve. Ko je leta 2012 vlada SDS namerno postavila mejo četrtega dohodninskega razreda tako visoko – za primerjavo, tretji dohodninski razred se začne nekje pri 18 tisoč evrov, četrti pa šele pri 70 tisoč, je pač jasno vedela, da bo to doseglo samo slab odstotek najbolje plačanih. Ta vlada, ko to potezo ponavlja, pa dokazuje, v čigavem interesu bo delovala. Absurdno visoko postavljeno mejo četrtega dohodninskega razreda pa ilustrira še en podatek. Namreč, meje 70 tisoč evrov s svojimi letnimi plačami ne preseže nihče od nas, ki trenutno sedimo v tej dvorani. Nihče od poslancev, niti ministrov, niti predsednik Državnega zbora z višino svojih plač ne dosegajo meje za četriti dohodninski razred, pa ne moremo reči, da plače v tej sobi niso visoke, tega ne more nihče zanikati. Zato bi bilo pravično, da predvsem v času krize tudi sami v proračun prispevamo več. V Združeni levici smo zato na Odboru za finance in monetarno politiko predlagali, da se meja za 50-odstotni dohodninski razred spusti na 37 tisoč evrov neto oziroma na dvakratnik tretjega dohodninskega razreda. Taka obdavčitev najbolje plačanih oseb ne bi opazno znižala življenjskega standarda prizadetih, niti ne bi ogrozila položaja njihovih otrok. Ukrep bi bil sorazmeren, proračunski učinki pa pozitivni. Zdajšnja ureditev v proračun prinese okoli 16 milijonov letno, z našo dopolnitvijo bi v proračun dosegel še dodatnih 30 milijonov letno, a bili smo preglasovani. Očitno je Vladi lažje rezati najrevnejšim, saj ti nimajo sredstev in vpliva, kot na primer menedžerji, ki bi jih najvišja dohodnina za bogate prizadela. Vlada pa je s tem jasno pokazala, da je v korist nekaj odstotkov najbogatejših pripravljena žrtvovati socialne pravice in celo tako zelo opevano fiskalno konsolidacijo. Zato novele ZUJF v Združeni levici ne moremo podpreti. Hvala.
Hvala. Besedo ima Poslanska skupina Nove Slovenije - krščanski demokrati, gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovana gospa državna sekretarka, spoštovane kolegice, spoštovani kolegi! Danes obravnavani predlog novele Zakona za uravnoteženje javnih financ pomeni po svoji vsebini uskladitev predpisa z odločbo Ustavnega sodišča glede enakih možnosti upokojevanja vseh javnih uslužbencev, ne glede na spol. Predlog zakona uvaja tudi korekcijo pri pridobivanju soglasja pri prevzemanju obveznosti po sklenjenih avtorskih in podjemnih pogodbah. Soglasje za sklenitev teh pogodb je treba pridobiti ne šele pred njihovim podpisom, pač pa že pred pričetkom postopka javnega naročila. V tem delu na predlog sprememb in dopolnitev tega zakona nimamo krščanski demokrati pripomb in jih podpiramo. Ne strinjamo pa se s podaljšanjem veljavnosti najvišjega davčnega razreda s 50-odstotno davčno stopnjo še za eno leto, to je do konca leta 2015. Nova Slovenija - krščanski demokrati se zavzemamo za manjše davčne obremenitve. V svojem gospodarskem programu smo se zavezali, da bomo predlagali spremembo dohodninske lestvice, s katero bodo prejemki najproduktivnejših zaposlenih manj obdavčeni, s čimer bo gospodarstvo bolj konkurenčno in produktivnejše, saj bo lahko več denarja namenilo za razvoj. Zavezali smo se tudi za ukinitev 50-odstotne davčne stopnje dohodnine, poleg tega pa tudi za razširitev razpona dohodninskih razredov. Zakaj smo to predlagali? Zato, ker gospodarstvo to potrebuje! 12. avgusta je gospod Boscarol v medijih naznanil, da bo proizvodnjo selil v tujino zaradi tega, da bo lahko dobro plačal svoje inženirje. V postopku obravnave tega zakona na matičnem delovnem telesu smo vložili amandma, s katerim smo predlagali črtanje podaljšanja veljavnosti najvišjega davčnega razreda s 50-odstotno davčno stopnjo še za eno leto, torej do konca leta 2015. Breme tega ukrepa nosijo večinoma najproduktivnejši zaposleni, ki so po našem prepričanju motor gospodarskega in družbenega razvoja. Obremenite bruto plač v naši državi je že sicer višja kot v večini primerljivih evropskih držav in vsako dodatno obremenjevanje pomeni še dodaten motiv za te zaposlene, za iskanje zaposlitvenih možnosti v tujini. Če želimo zadržati te kadre v Sloveniji, moramo razmišljati o razbremenitvi njihovih plač, ne pa o dodatnih obremenitvah. Naš amandma na Odboru za finance in monetarno politiko ni dobil podpore koalicije. Posledice takega ukrepa, torej uvedene nove davčne obveznosti za leto 2015, torej gre za novo davčno obveznost za leto 2015, bo zagotovo selitev še kakšnega uspešnega podjetja v tujino, kjer imajo bistveno nižje obremenitve plač in spodbudnejše poslovno okolje. Kot že rečeno, eno izmed takšnih podjetij, ki je to že storilo, je podjetje Pipistrel. V Sloveniji se, žal, poslovno okolje očitno ne bo izboljšalo, vsaj v letu 2015 še ne, kljub drugačnim obljubam sedanje vlade. Njena dejanja namreč kažejo povsem drugačno sliko, kot jih izražajo besede. Poslanci Poslanske skupine Nove Slovenije zato zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona za uravnoteženje javnih financ ne bomo podprli, zato ker smo glasniki gospodarstva v Državnem zboru; zato ker je sicer 16-milijonski učinek na prihodkovni strani proračuna res nezanemarljivi znesek, trdimo pa, da je ta zgolj kratkoročne narave. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženemu amandmaju. V razpravo dajem 1. člen ter amandma Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Želi kdo razpravljati? Prožim listo. Besedo ima gospod Andrej Šircelj. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovani kolegi in kolegice, spoštovana državna sekretarka! Amandma se seveda nanaša na to, da bi v samih administrativnih postopkih pri izdaji dovoljenj ob upoštevanju molka državnega organa oziroma predstojnika enostavno vloga bila odobrena, seveda vloga za avtorske pogodbe, za avtorske pravice; avtorski dohodki pa se seveda nanašajo na dohodnino in na obdavčitev z dohodnino in tukaj govorimo seveda tudi o 50-odstotni stopnji, ki se podaljšuje s tem zakonom. Če govorimo o 50-odstotni stopnji, ki jo vlada Mira Cerarja predlaga, da se uveljavi tudi v letu 2015, potem moramo govoriti o tem, da je bil ZUJF nek izreden ukrep. Izreden ukrep v tem smislu, da je ta izreden ukrep bil omejen le na leti 2013 in 2014. Vlada Mira Cerarja zagotavlja, da ni nobenih izrednih okoliščin. To je prva zadeva in zaradi tega ni nobenega razloga, da se ZUJF sam po sebi podaljšuje. Tukaj je vprašanje, zakaj oziroma bom rekel, ob tem da smo včeraj govorili o popravku proračuna za leto 2014, zakaj z ekonomsko politiko že posega v letu 2015. To je že v letu 2015. Premier je govoril o tem, da bo proračun pripravil za 2015, da bo takrat pripravil vse ukrepe, da bo zmanjšal javno porabo za 1,4 % bruto družbenega proizvoda oziroma ali nekaj čez 500 milijonov. To se kaže seveda že v linearnih ukrepih, ki jih napoveduje minister za finance, kjer bo pač po napovedih znižal plačo vsem javnim uslužbencem za 7 %, če ne bodo drugače pridni itn., če ne bodo sprejeli vsega tega, kar je bilo dejansko rečeno. Zakaj zdaj ob tem, ko govorimo o dohodnini, povečati oziroma podaljšati to rešitev, če se lahko ugotavlja in lahko se tudi tukaj osebno strinjam, da gre v bistvu za nek davčni razred – govorim seveda o 70 tisočih –, ki v bistvu ni usklajen z osnovnim Zakonom o dohodnini. Zakaj se ne sprejema tudi osnovnega Zakona o dohodnini? Glejte, če me boste opozorili na to, ali je amandma na nekaj drugega, vam povem, da se nanaša na avtorske pogodbe in dohodke iz avtorskih pogodb, ki so del dohodnine in o kateri zdaj govorimo. Tako verjamem, da je šlo za neko intervencijo v tem primeru, vendar vam že vnaprej povem, da se pogovarjam o Zakonu o ZUJF, katerega del je tudi dohodnina. Tudi ta amandma se nanaša na to, gospa državna sekretarka in gospa podpredsednica. Zdaj, če govorimo o dohodnini in o tem, da so avtorske pogodbe tudi del te dohodnine, na kar se nanaša amandma, potem je seveda treba odpreti celotno davčno lestvico in dejansko se navsezadnje tukaj uskladiti. Uskladiti seveda v smeri, da bo konsistentna davčna lestvica in da bo vključevalo tudi tisto, kar predlaga premier oziroma Stranka Mira Cerarja, da bodo tisti, ki so bolj pridni, manj obdavčeni in tako naprej in tako naprej. Verjetno je treba potem tudi uskladiti predloge, ki jih daje Združena levica. Tukaj bi pač glede na razpravo opozoril na to, da se lestvica nanaša na bruto plače, ne na neto – tako je vseeno, koliko ima bankir plače neto, važno je, koliko ima bruto. In tudi na to, da če primerjamo davčne sisteme in govorimo o 50-odstotni obdavčitvi na primer v Avstriji, potem je treba upoštevati tudi, da imajo tam splošno olajšavo približno 12, 13 tisoč evrov, v Sloveniji 3 tisoč; ampak to splošno olajšavo koristijo vsi; tisti, ki so obdavčeni po 50-odstotni stopnji, in tisti, ki sploh niso obdavčeni zaradi tega, ker ne dosegajo niti dohodka 12 %. Tako je ta primerjava nekoliko bolj zapletena in s to rešitvijo pravzaprav ne gre za kakršenkoli popravek, o katerem govorijo Socialni demokrati. Napake iz leta 2007 in tudi podatki o manku finančnih odhodkov, ker je bilo omenjeno 900 milijonov, dejansko niso točni. Strinjamo se tudi v Slovenski demokratski stranki, da naj tisti, ki so premožnejši, prispevajo več. S tem nimamo nobenih težav. Vedno je potem vprašanje, koliko več. Koliko več; ali je to polovica od tistega, kar zaslužijo, preveč ali premalo – o tem imamo judikaturo –, ali jih je treba obdavčiti s 95 % ali jim pobrati vse. Zaradi tega ker tukaj se nanaša potem zadeva na to, koliko imajo sploh tisti še motiva, da bi dejansko delali, in motiva, da bi dejansko še karkoli služili v tej državi; pa naj gre za menedžerje, naj gre za mlade, ki zapuščajo to državo, naj gre za kogarkoli. Skratka, če se spreminja dohodninska lestvica, potem naj vlada Mira Cerarja pride transparentno v Državni zbor in naj jo konsistentno spremeni, ne pa z ad hoc ukrepi, ki so veljali takrat, ko je bilo neko izredno stanje – je bilo tudi povedano – in to izredno stanje, ki se rezultira preko ZUJF, nadaljevati tudi zdaj. Tako netransparentne politike si pač jaz nisem zamislil, da jo bo vodila vlada Mira Cerarja, dejansko ne. Ali je to posledica tega, da se že pripravlja nek davčni in odhodkovni cunami, kot danes tudi lahko o tem razberemo, in verjetno se pripravljajo tudi ukrepi, ki bodo administrativno povečali težave pri plačevanju davkov, mi pa tukaj predlagamo ravno administrativno poenostavitev. Bolj bo seveda jasno čez nekaj dni, verjetno čez nekaj tednov, ko bo dejansko do tega prišlo. V Slovenski demokratski stranki smo odločno proti temu, kar je bilo že povedano, da se preko nekih ad hoc ukrepov vodi davčna politika v državi. Tudi pričakujemo od tistih, ki so bili proti takšnim rešitvam v ZUJF, da enostavno te rešitve in tiste rešitve, ki so jih takrat predlagali, tudi upoštevajo sedaj. Ne vem, kaj se je sedaj tukaj spremenilo, je pa zelo priročno, da se enostavno nek ukrep podaljša, ob tem se koristi še neko ustavno določbo, za katero se ve, da je to treba narediti in, bom rekel, tako na nek tak perfiden način uvede neko novo obdavčitev, kajti stara obdavčitev bi morala dejansko nehati. V Slovenski demokratski stranki predlagamo transparentne ukrepe. Smo tudi za pravično obdavčitev, smo tudi za to, da tisti, ki imajo večje premoženje in ki zaslužijo več, plačajo več davka, vprašanje pa je seveda meja in koliko več, kajti davčni sistem mora biti konkurenčen. In ko govorimo o obremenitvi plač, obremenitvi dela v Sloveniji, je treba poleg osebnega davka oziroma dohodnine upoštevati še prispevke, ki jih plačujejo delodajalci in delojemalci, v bistvu pa tudi v imenu delojemalcev jih plačujejo delodajalci in potem dobimo pač nek podatek o tem, koliko stane zaposleni. To je sicer zelo grdo rečeno: koliko stane zaposleni, ampak to je tisto, kar dela konkurenčnost davčnega sistema, seveda tudi ob tem, da je čim enostavnejši in da ima čim manj birokratskih in administrativnih ovir. Tudi na to se nanaša naš predlog in naš amandma. Če govorimo o davčnem sistemu, pričakujemo, da bosta Vlada in koalicija prišli z rešitvami, ki bodo konsistentne, ki ne bodo ad hoc in ki bodo prilagojene konkurenčnosti slovenskega davčnega sistem tako v izvedbi kot tudi v tem, da se naredi, kot ste rekli, pravičen davčni sistem. Beseda pravičnost je pa lahko različnega pomena za različne, ampak vsekakor se da dobiti konsenz. To, da se je znižala najvišja davčna stopnja leta 2007 s 50 % na 41 %, so se popravili tudi razredi in takrat je prišlo do konsistentne davčne lestvice, ki je pripomogla tudi k temu, da leta 2007 in 2008 državni proračun oziroma javne finance niso imele deficita. To je bil rezultat te davčne reforme, če želite, ne pa rezultat 900 milijonov manka, kar se tukaj govori, se ponavlja in tako naprej. Kadar se bo ponavljalo, se bom tudi jaz glede tega oglasil. Javne finance so imele takrat suficit in ne deficit. Hvala lepa.
Hvala. Opozorila bi, da razpravljamo o amandmaju k 1. členu tega zakona. Razpravljali ste o 4. členu. Prosim, da se razpravljavci držite tega. Hvala. Naslednji ima besedo gospod Marko Pogačnik.
Spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Zdaj osebno bom amandma, ki ga je vložila Slovenska demokratska stranka, podprl. In sicer ta amandma govori o avtorskih pogodbah, soglasje 8 dni, in kot vam je že moj predhodnik povedal, da avtorske pogodbe sodijo v del dohodnine, v del dohodninske lestvice – in tudi moj predhodnik je razpravljal o temi, ki je sedaj na dnevnem redu. In spoštovana predsedujoča, prosim, da se podučite, kaj govori Zakon o dohodnini in kaj dohodnina vključuje. In dovolite, da nadaljujem z razpravo, enako tudi velja za Poslansko skupino Združene levice – dohodnina ni samo plača, ampak so vsi prihodki, ki jih oseba doseže.¸ Ta amandma bom podprl, seveda gre pa tukaj za precejšnje vprašanje za sedanjo vlado. Ta sedanja vlada bo nadaljevala prakso prejšnje vlade, ko smo bili pri vseh teh novih davčnih obremenitvah priče nekih ad hoc projektov, spoštovana državna sekretarka! To spremembo, ki jo zdaj uvajate oziroma ki jo podaljšujete še v leto 2015 – ne vidim nobenega razloga, da vključujete v zakon dopolnitev in spremembo, katere temelj se nanaša na neko odločitev Ustavnega sodišča. Poglejte, mi imamo tukaj november, mi imamo še mesec december, lahko bi si vzel čas in bi rekel, da vse te pakete davčnih obremenitev, ki jih predvidevate za leto 2015, prinesete naenkrat, ne pa, da tukaj delate neko ad hoc situacijo in poskušate, tako kot prejšnja vlada, na nek način uvajati neke skrite davke. Temu smo bili priča že pri prejšnji vladi in mislim, da ta politika se bo nadaljevala ista. In to ni dobro. Mislim, da bi morali imeti širšo razpravo, mislim, da bi morali pregledati te davčne dohodninske razrede in predvsem imeti neke argumente, kaj to za slovenski proračun prinaša, da ne bo isto kot pri trošarinah, ko trošarine povečujete, dejansko pa ima proračun nižje prihodke. Preseneča me pa tukaj, da bodo to spremembo in še zaostritev Zakona o uravnoteženju javnih financ podprli Socialni demokrati, ki so tudi v stališču povedali, da gre za železni repertoar in ta železni repertoar, ki ga je vlada Janeza Janše uvedla – tako po besedah Socialnih demokratov – in je doprinesel h konsolidaciji javnih financ, ga bodo zdaj sami še podprli in podaljšali za leto 2015. Teh stvari res ne razumem. Slovenija izgublja na konkurenčnosti, vsako leto je stanje slabše, imamo rebalanse proračuna, vidi se, da politika in delo vlade v letu 2104 ni bilo ustrezno, da se podaljšuje in povečuje javni primanjkljaj in da ni tukaj neke smeri, ki bi zagotavljala, da bo Slovenija bolj konkurenčna. Mi se moramo enkrat tukaj zavedati, kaj pomeni izčrpavanje teh zadev, predvsem pa pri plačah, spoštovani. Plače niso nek kapital in neko bogastvo, plača je pač zaslužen dohodek in ne moremo mi v nedogled plač obdavčevati. Tukaj bi morali narediti neko spremembo, in kot je tudi že kolega Šircelj omenil, da se v Slovenski demokratski stranki seveda absolutno zavzemamo za to, da bo obdavčitev sorazmerno pravično porazdeljena med kompletno prebivalstvo Republike Slovenije. ZUJF je tudi predvideval in, bi rekel, dal tiste ukrepe, da tisti, ki so bogatejši, da pač v tej krizi prispevajo več. S tem ukrepom, ko podaljšujete veljavnost te dohodninske lestvice v leto 2015, dejansko samo zmanjšujete konkurenčni položaj Republike Slovenije in s tem otežujete dejansko delodajalcem, da dobijo kvalitetno delovno silo, in zmanjšujete samo potrošnjo. Osebnega mnenja sem, da bi v Sloveniji morali enkrat to miselnost davčne politike in obremenitev bogatih, nebogatih spremeniti – in sicer v katero smer? Pri tej dohodninski lestvici bil lahko imeli več razprav. V Sloveniji vemo, da so plače daleč pod evropskim povprečjem, da pa zaradi okolja, v katerem Slovenija je, kakršnega ponuja, marsikatera multinacionalka nima več sedeža v Sloveniji, ga pa ima v sosednjih državah. V teh sosednjih državah predsedniki uprav teh multinacionalk dobijo 6- do 10-kratnik plač, kot jih imajo slovenski menedžerji. V Sloveniji bi enkrat moral priti čas, da bi razmislili o uvedbi dohodninske lestvice, ko bi bila nekje dosti zgoraj, ki jih, recimo, Slovenci teh zaslužkov ne dosežemo, in da bi ta razred obdavčili po izrazito nizki stopnji, recimo 10 %. Zakaj? Da bi privabili te ljudi, ki služijo na Slovaškem, na Poljskem, da sedež prenesejo v Slovenijo in da bi plačali 10 %, recimo, od milijonskih prihodkov, kot jih ima, in da bi to polnilo slovenski proračun, podpirali šolstvo in javno zdravstvo. Pričakujem, da bo enkrat v Sloveniji prišlo tudi do te razprave in da naredimo konkurenčno okolje. Ne narobe razumeti Slovenske demokratske stranke, da tega predloga ne bo podprla. Podprli ga ne bomo tudi, bi rekel, predvsem iz razloga, ker ni bila stvar dovolj argumentirana in ker se nova davčna obremenitev meša v eno stvar, ki nima veze s tem. Pričakujem od vlade Mira Cerarja, od sedanje koalicije, ki temelji na etiki in morali, da začne delovati tudi v tej smer transparentno. Ne sedaj, po tem, spoštovana državna sekretarka, povedati, da sta dohodninska lestvica in Zakon o dohodnini vezna posoda, ki je vezana na eno leto. Vi bi imeli še vedno čas, danes smo 19. novembra, da do konca leta prinesete te zadeve, separat od tega zakona, v Državni zbor.
Hvala. Besedo dajem gospe Mateji Vraničar, predstavnici Vlade.
Hvala lepa za besedo. Še enkrat lep pozdrav vsem! Mika me, da bi začela s čestitkami za lucidno povezovanje posameznih določb predloga zakona, pa sem bom vzdržala cinizma. Najprej v zvezi z amandmajem. Predlog amandmaja ni izvedljiv v praksi, zaradi tega ga Vlada ne podpira. Najprej ni jasno, od kdaj začne teči osemdnevni rok, kot ga predlaga Poslanska skupina SDS, po drugi strani so postopki sprejemanja posameznih gradiv takšni, da ne omogočajo odločitve prej kot v roku 14 dni. Glede na razpravo naj bi bilo dovoljeno tudi meni nekoliko širše razpravljati in pojasniti posamezne rešitve v zvezi tudi z drugimi določbami Zakona za uravnoteženje javnih financ. Omenjeno je bilo, da je Zakon za uravnoteženje javnih financ prinesel rešitve, ki so začasne narave, ki so bile potrebne v nekih izrednih razmerah, pa vendar naj opozorim, da je Zakon za uravnoteženje javnih financ razdeljen na dva dela. V prvem delu prinaša trajne rešitve in trajne posege v številne različne zakone, v drugem delu prinaša začasne rešitve, kjer res veljajo samo v določenem obdobju. Če želimo te začasne rešitve podaljšati samo za neko kratko časovno obdobje, ne pa jih spremeniti v trajne – ali je primerneje popraviti obdobje začasnosti nekega ukrepa ali je bolj primerno ta ukrep premestiti v sistemski zakon? To je bila dilema, s katero se je soočila Vlada, ko je razmišljala, na kakšen način udejanjiti rešitev v zvezi s četrtim dohodninskim razredom. Odločila se je, da je glede na to, da je situacija takšna, kakršna je, primerneje poseči v Zakon za uravnoteženje javnih financ, ker je minister jasno napovedal, da tega ukrepa kot trajni ukrep ne predlaga niti ne podpira, ampak podpira korenitejšo spremembo dohodninske lestvice, za kar pa je potrebno več časa, kot ga imamo v tem trenutku na voljo. Glede na to, da pa je prva prioriteta Vlade zagotoviti postopno konsolidacijo javnih financ in s tem zagotoviti tudi stabilnost prihodkov v prihajajočem letu, je treba za to, da bo rebalans proračuna 2015 realen in da ne bomo poslušali enakih razprav, kot smo jih včeraj, da nismo imeli sprejetega Zakona o davku na nepremičnine, ko smo predlagali spremembo proračuna 2014, poskušamo tokrat drugače in pripravljamo oziroma prinašamo ukrepe, ki naj zagotovijo stabilne prihodke proračuna 2015, v proračun prej, preden bomo prinesli oziroma preden bomo predlagali Državnemu zboru v potrditev predlog rebalansa za leto 2015. Na ta način bomo vsi, tako mi kot pripravljavci rebalansa proračuna 2015, kot tudi vi, ki boste na koncu odločali o njem, vedeli, s katerimi prihodki lahko v letu 2015 razpolagamo in s katerimi ne. Glede same dohodninske lestvice pa v bistvu, ko je bilo govora o tem, da želimo dodatno obremeniti plače. Povedano je že bilo, da v dohodninsko lestvico ne sodijo samo plače, ampak sodijo vsi aktivni dohodki. Žal pa je razvoj dogodkov v preteklih letih šel v smer, da so se številni dohodki, ki sodijo v lestvico, iz lestvice izvzemali in tako so se prejemnikom teh dohodkov dali posebni, lahko rečemo v nekem smislu tudi privilegirani položaji. Kljub temu da lahko to postavimo pod vprašaj, pa moramo vendarle upoštevati realnost. Nobena vlada ne začne ničesar od začetka, od nule, ampak začne delati na tem, kar so pretekle vlade pripravile oziroma že uveljavile, in presodi, ali lahko na teh podlagah nadaljuje ali ne. Tako je ta vlada odločila tudi v zvezi s tokratno spremembo Zakona za uravnoteženje javnih financ. Hvala lepa.
Hvala. Nimamo več [[…]]Prožim listo. Izvolite, postopkovno, gospod mag. Šircelj.
Podpredsednica! Glejte, mislil sem, da boste ob besedah državne sekretarke, ko je ona rekla, necinično izjavila, če ona začne o čistilkah, kaj reagirali. Mislim, da smo tukaj v Državnem zboru, vi vodite sejo in seja je seveda javna, v okviru dnevnega reda vi dajete besedo in tukaj ni Vlada kot izvršna oblast, niti predstavnica Vlade ali kdorkoli drug tisti, ki bo dajal izhodišča o tem, s čim naj začne ali s čim naj ne začne. To citiram, ona je pač rekla, ali jaz začnem o čistilkah. Tako bi vas prosil, da vodite sejo tako, da se bomo pogovarjali o temi, ki je na dnevnem redu, in da seveda takšni medklici tudi s strani izvršne oblasti in tudi apeliranje na to, naj se drži teme, in ko vam apelira, kaj je tema in tako naprej. Seveda spoštujem vas, da vi tega niste upoštevali, ko sva s kolegom Pogačnikom imela razpravo, vendar prosim, da v prihodnje opozorite predstavnike Vlade Mira Cerarja na te zadeve.
Hvala. Strinja se s tem, da razpravljamo o tem, kar imamo trenutno na dnevnem redu. Besedo ima gospod Jernej Vrtovec, izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovana, gospa državna sekretarka! Predlog amandmaja Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, ki smo ga prejeli na mize, bom seveda podprl. Ampak kljub temu moram opozoriti, gospa predsedujoča, na 4. člen. Veste, podaljšanje veljavnosti najvišjega davčnega razreda. Kaj to pomeni? Spoštovani gospe in gospodje, to pomeni v prvi vrsti nižjo konkurenčnost naše države. Zdaj se vi vprašajte, katera evropska država je iz krize izšla z višjimi davčnimi obremenitvami. Nobena! Ali mislite, da bo Slovenija izšla, če bomo tiste, ki so najproduktivnejši, najuspešnejši več obdavčili? Mislite, da bo Slovenija zaradi tega izšla iz krize zmagovalka? Ne, nasprotno! Manj bo delovnih mest zaradi tovrstne davčne in finančne politike. Manj bo novih delovnih mest! Kdo bo sploh še vlagal v slovenska podjetja? Kdo bo odpiral tukaj proizvodnjo? Naj spomnim, 12. avgusta je primorski inovator, podjetnik, znani Slovenec gospod Ivo Boscarol dejal, da bo selil proizvodnjo, tudi razvojnike, v Italijo zaradi tega, da jih bo lahko več plačal. Jaz prihajam iz Vipavska doline in vem, kakšno socialno bombo v tem okolju bi pomenila selitev proizvodnje zaradi davčnih obremenitev v sosednjo Italijo. In mi se igramo z ognjem! Mi bomo naše podjetnike še bolj obdavčili. Še enkrat poudarjam, tukaj je prispevek v proračun 16 milijonov evrov. Veste, to je kratkoročno. Poglejte, mi mečemo sto milijonov evrov v slovenske banke – nihče za to ne odgovarja. Tu se gremo za teh 16 milijonov evrov. Dolgoročno pa je to, da bodo mladi inovatorji, tisti najsposobnejši, tisti, ki so dodana vrednost slovenski družbi, odšli v tujino, ker so tukaj preveč obremenjeni, in bodo v tujini lahko ustvarjali več. Kajti, tu jim država pač zaradi takšne davčne politike ne da nobene priložnosti. In za konec naj omenim, nekoč je finančni minister, ki je bil tudi nagrajen za finančnega ministra Evrope, dr. Andrej Bajuk, dejal, da mora biti davčna politika tudi stimulativna. V tem primeru, s tem zakonom, 4. členom tega zakona pa davčna politika ni stimulativna do državljank in državljanov. Po zadnjici udarja tiste, ki so najproduktivnejši. To ni odnos. In povem, posledice te politike se bodo odražale tudi v naslednjih letih, ko bomo mi mlade razvojne inženirje dejansko izgubili. Si mar tega želimo?
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Prosim za prijavo. Besedo ima gospod mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica! Pravzaprav sem vesel, da se je razprava o dohodnini ob tem amandmaju, za katerega napovedujem, da ga bo Slovenska demokratska stranka ponovno vložila, s tistimi sugestijami, ki jih je dala državna sekretarka, se pravi, da bomo dali rok, od katerega se to šteje, tako da bo tudi formalno, tehnično in pravno ta amandma v skladu s predlogom gospe državne sekretarke in ne bo več razlogov za zavrnitev. Drugo, kar bi pa rad rekel, je, da neke vrednostna ocena o tem, da so žal številni dohodki izključeni iz dohodnine, kot je bilo rečeno. Tukaj citiram predstavnico Vlade. Nekateri dohodki so izključeni, to je res, iz celotne sintetične dohodnine, kar pa pomeni, da so posebej obdavčeni. To so dohodki iz naslova kapitala, to so dohodki, ki jih dobi nekdo na podlagi dobička in navsezadnje takšna praksa je tudi v drugih državah, tako da imamo dva sistema tudi v Evropi. Na eni strani takšnega, ki to omogoča – če se prav spomnim, ima tudi Finska takšen sistem –, da imajo sintetične dohodnine, določene dohodke izključene. Če je sedaj to vrednostna sodba, da je nekomu žal, da temu ni več tako, včasih smo imeli to vključeno; tudi takrat, ko je bil minister dr. Mramor, in zaradi tega smo imeli popolnoma nepregleden davčni sistem. Imeli smo davčni sistem, ki je obdavčeval mobitele, parkirišča, imeli smo davčni sistem, ki je zahteval evidenc še in še, od obresti do ne vem česa še – vse, česar se je lahko spomnila administracija na Ministrstvu za finance. Če gremo v ta davčni sistem, bo še bolj nekonkurenčen, pa ne samo zaradi stopenj, ampak zaradi drugih zadev. Takšnega davčnega sistema, katerega je bilo treba že popravljati, se dejansko bojim. Bojim se ga zaradi tega, ker bo naredil to, da bodo iz Slovenije šli še tisti podjetniki, ki danes v Sloveniji so in ki tukaj dejansko delajo. Upam, mislim, da nas je veliko takih, ki smo bili nekoč podjetniki ali pa bomo še kdaj podjetniki, in da dejansko vemo, kaj to dejansko pomeni, in bilo bi zelo dobro, da nas pri tem razumejo tudi tisti, ki nikoli niso bili podjetniki in morda pišejo predpise o tem. Tako bi tukaj dejansko želel, ko se gre v takšne spremembe, da se zadeve proučujejo tudi z vidika enostavnosti in tudi z vidika gospodarstva, kaj to za njih dejansko pomeni. Kajti, to je najava že nekih novih administrativnih, birokratskih ukrepov in tudi ukrepov, ki bodo zahtevali večjo obdavčitev in s tem manjšo konkurenčnost. S tem se dejansko ne strinjam, če je dr. Mramor mislil, to s tem, da bo nagradil tiste, ki so bolj pridni in bolj inovativni in boj uspešni itn. V zvezi s temi zadevami bi še enkrat apeliral, da se dejansko razmisli o tem, kakšno obdavčitev v Sloveniji želimo: ali želimo obdavčitev z nekimi ad hoc ukrepi, kakršen je tudi ta ukrep, ki ga zdaj uvaja Vlada Mira Cerarja, ali želimo imeti nek konsistenten davčni sistem? Bojim se, da gremo v ad hoc ukrepe, ki ne bodo prispevali k ničemur drugemu razen k temu, da bo konkurenčnost države in konkurenčnost davčnega sistema še manjša, tudi z administrativnega in birokratskega zornega kota. To pa nas ne bo pripeljalo iz krize. To pa ne bo povečalo transparentnost davčnega, niti gospodarskega, niti socialnega sistema. In to, kar se je danes odprlo ob tej razpravi, ko se bo povečala davčna stopnja – poglejte, tudi razlog o tem, da se to naredi že sedaj, ni pravilen in je spet izmišljen. Za proračun za leto 2014 je v zakonu napisano, da morajo biti predloženi v Državni zbor vsi zakoni, ki bodo veljali takrat. In davek na nepremičnine ni bil. Upam, da je to edini zakon pred proračunom za leto 2015. Če ne, dajte to v komplet. Dajte to skupaj, ne parcialno, ker je to nekonsistentno. To so ad hoc ukrepi, ki ne pripeljejo nikamor. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima gospod Luka Mesec. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo! Samo na kratko bi se odzval na par zadev v tej razpravi. Najprej bi gospodu Pogačniku odgovoril glede dohodnine in tega, da so vanjo všteti vsi prihodki. Odgovoril bi, da ne, ker imamo pri nas cedularno, ne pa integralne dohodninske stopnje. To pomeni, da so iz nje izvzeti prihodki iz premoženja in iz kapitala, se pravi, ne vsi, torej več ali manj tisti, ki se dotikajo dela. Drugič. Gospod Šircelj, glede spremenjene dohodninske stopnje leta 2006 in njenih posledic bi rekel to, da suficit, ki ga je takrat vlada imela, ni bil posledica te dohodninske stopnje, mislim nove dohodninske lestvice, ker ta dohodnisnka lestvica je omilila prispevne stopnje in je zato sama po sebi povzročila izpad dohodninskih prihodkov iz proračuna. Če je država imela takrat suficite, jih je pa imela zaradi rekordne gospodarske rasti, ne pa zaradi tega, ker bi bila ta dohodninska lestvica toliko učinkovita, kar se je tudi pokazalo kasneje v letih krize, ko smo pa dejansko tudi zaradi tega začeli beležiti velike deficite. Tretjič. Gospodu Horvatu, ki svari pred tem, da če uvedemo višje davčne prispevne stopnje ali pa dohodninske lestvice, da bodo bogati pa najproduktivnejši ušli iz Slovenije, bi odgovoril to, da trenutno iz Slovenije, če pogledamo strukturo izseljevanja, največ bežijo ljudje s srednjo izobrazbo, med višje izobraženimi profili pa predvsem družboslovci in humanisti. Torej bežijo predvsem tisti, ki tukaj ne najdejo zaposlitve, kar je razumljivo, ne pa tisti, pred katerimi vi svarite; se pravi, pač ljudje, ki naj bi bežali pred davki. Delež teh je zanemarljiv oziroma kdor pač lahko normalno živi v Sloveniji, verjetno nima nekih razlogov, zakaj bi to državo zapuščal. Ne vem, če mu 100 tisoč evrov na leto ni dosti, pa bi rad, ne vem, na račun davkov zaslužil 150, pa lahko rečemo pač, da [[…]]– ne vem, da ga ne rabimo. In tretjič, kolega Vrtovec. Vi pravite, da je pomembna davčna konkurenčnost v tem smislu, da moramo gledati, da so davčne stopnje v Sloveniji take, da so pač mamljive za tuje investitorje in da druge izbire praktično nimamo. Tukaj bi še enkrat poudaril, kar v Združeni levici vedno poudarjamo, da Slovenija v tem trenutku izbiro še ima. V tem trenutku je v Sloveniji pač lastništvo bank in sistemskih podjetjih še notranje, domača akumulacija je še vedno mogoča in investicije so mogoče z domačimi sredstvi. Zato tudi nasprotujemo temu, da se to prodaja. Ko bomo to enkrat prodali, potem bomo pa – ja, tako kot vi opisujete –, pač podvrženi tekmi do dna, tako kot so ji številne druge obrobne države in enostavno pač Slovenija ne bo imela več veliko drugega manevrskega prostora, kot da niža davke, niža socialne standarde in fleksibilizira svoj trg delovne sile, zato da bo privabljala tuje investicije, ker domačih ne bo več, ker se bodo pač dobički zlivali v tujino. Toliko. Hvala.
Ni več prijavljenih za razpravo. Prosim za prijavo. Besedo ima gospod Tilen Božič, izvolite.
Hvala za besedo. Nekako bi se opredelil do tega amandmaja, ki so ga dali kolegi iz SDS. V zakonodaji take rešitve že poznamo. Recimo, ena taka zanimiva je v Zakonu o davčnem postopku, ko se ukvarjamo z davčno nevtralnostjo, kadar preoblikujemo družbe, in tam je dejansko predvideno, da če davčni organ toliko in toliko časa ne odgovori, se to na nek način šteje za pritrdilno, razen v primeru, če potem oni naknadno to odločitev morda spremenijo. Tako je s tega vidika predlog zanimiv. Zdaj, zakaj pa ni zanimiv? Nekaj argumentacij je že podala tudi predstavnica Vlade in s tem se tudi strinjam. Dejstvo je, da smo sicer ta amandma prejeli zelo pozno, tako da se je težko do tega konkretno opredeliti in ga tudi dobro preštudirati in utemeljiti. Vendar, definitivno se strinjam s tem, da je nekako nedodelan v tem delu, od kdaj se sploh ta rok šteje: ali je to od vložitve zahteve ali od kdaj? Se pravi, da imamo neko merilo. In druga zadeva, da se v 8 dneh izjemno težko karkoli zgodi. Tudi pri zelo dobri volji mislim, da bi se ta rok verjetno mogel začeti tam nekje pri 15 dneh ali še kasneje. Zdaj, kar se pa tiče tistih – tukaj je bilo kar dosti govora o davkih in tako naprej –, to je na področju, do katerega gojim posebno afiniteto. Morda bi se samo tistega dotaknil, kar je gospod Vrtovec rekel glede izhoda iz kriz tistih držav, ki so nekako zniževale davke oziroma nekako v tej smeri. Smo člani Evropske unije kot država, imamo pravico marsikakšno, ena izmed teh je tudi do gradiv, ki jih Evropska unija pripravlja. In Evropska unija oziroma EUROSTAT pripravlja tudi poročilo o tem, kaj se z davki dogaja oziroma kakšni so trendi v državah članicah EU. Pogovarjamo se o tem, kakšen je delež davka v BDP, kakšne so efektivne davčne stopnje in tako naprej. Priznati moram, da to poročilo, ki je nekako zadnje bilo razpoložljivo in se ukvarja pravi predvsem od 2002 do 2012 pa s posebnim poudarkom na zadnjem času, kaže predvsem na to, da se davčne stopnje oziroma delež, koliko je pobranih davkov v BDP, povečuje. Tako tukaj ne vem, morda bi morali biti samo nekoliko bolj konkretni in morda ste mislili na kakšno Slovaško ali kakšne posamične države. Vsekakor pa v veliki meri za evropske države to ne drži. Hvala.
Hvala. Besedo ima gospod Jožef Horvat.
Hvala lepa, gospa podpredsednica! Jaz sem vam tudi hvaležen, da nekako dopuščate staro prakso v Državnem zboru, da se običajno pri obravnavi prvega amandmaja h kakšnemu zakonu nekako razprava razvije tudi malo širše, in spoštujem to vašo določitev, in seveda bom v nadaljeval v zvezi z amandmajem kolegov iz Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Že moj kolega Jernej Vrtovec je povedal, da je amandma dejansko vreden vse pozornosti in da ga je treba podpreti, kar bom tudi sam storil. Na tem mestu bi rad najprej povedal, ker včasih se Novo Slovenijo - krščanske demokrate nekako krivično označuje, da smo zagovorniki celo kapitalistov, kapitala in tako naprej. Sploh ni res. Mnogi so prebrali naš program. Pravijo, da je bil zelo dober in tako naprej. Tudi minister Mramor mi je povedal, da ga je prebral in zelo pozorno in ga ocenil kot dobrega. Že samo na naslovnici piše, da se mi zavzemamo za model socialno-tržne ekonomije. Se pravi, socialno je na prvem mestu. Saj nismo izumitelji. Ta model dobro funkcionira v naši najpomembnejši gospodarski partnerici, v Nemčiji, ki jo med drugim tudi vodijo krščanski demokrati. Ampak to sedaj ta trenutek ni toliko pomembno. Dejstvo pa je, da pri davčni politiki moramo biti zelo pozorni; da moramo skrbno preštudirati, kaj posamezne davčne določbe, davčni zakoni prinesejo in kaj odnesejo. Davčna politika mora biti stimulativna. Tukaj bi želel oporekati napačnemu razmišljanju oziroma navedbam, ki nam jih je hotel prilepiti kolega Luka Mesec, ki je ravnokar zapustil dvorano. Poglejte, kdo beži iz Slovenije? Ja, posamezniki bežijo, kar je pa še bolj zaskrbljujoče, iz Slovenije bežijo zaradi velike obremenitve dela podjetja, cela podjetja in z njimi vred celotne ekipe, razvojne in tako naprej. In tu je naša skrb. Najbrž imamo pravico, da na to opozorimo. Koliko je teh ljudi, koliko je teh podjetij – jih je kar nekaj, nekaj pa je tudi takšnih, ki seveda čakajo vsako novo vlado, kaj da bo ta prinesla. Imajo pričakovanja, pozitivna pričakovanja. Ko pa vidijo, da so se zmotili v pozitivnih pričakovanjih, potem pa ukrepajo v smislu rasti njihovega podjetja. To je gotovo resnica in vsak pameten gospodar in lastnik podjetja tako ravna. Poslanska skupina Nove Slovenije je v zadnjih, mislim da, dveh letih opravila čez 20 regijskih obiskov. Praviloma gremo obiskati podjetja, malo gospodarstvo, ki itak vemo, da predstavlja okoli 99 % celotnega slovenskega gospodarstva. In to, kar sem tukaj povedal, ni na pamet. To mi tam slišimo. Gospodarstvo od nas, politike, zahteva boljše poslovno okolje, davčne razbremenitve. Ker v končni fazi, gotovo to lahko razni matematični modeli tudi prikažejo, če bomo podjetja davčno razbremenili, se bodo podjetja hitreje razvijala, rasla, je lahko v končni fazi tudi davčni prihodek v proračun države enak ali pa morda zanemarljivo manjši. Res je, mi sedaj danes govorimo o približno 16-milijonskem prihodku, ki bi ga naj v državni proračun, ki bi ga naj prinesla ta 50-odstotna dohodninska lestvica. To je gotovo neke vrste statični izračun na podlagi nekih podatkov, ki jih imamo, ne vem, konec leta, za katerega imamo natančne dohodninske podatke. Vprašanje pa je, če bi naredili dinamični izračun, to se pravi, kakšen bo ta izplen, me prav zanima, na koncu leta 2015? Kakšen bo, če se nam bodo kvalificirani ljudje, visoko izobraženi, tisti, ki imajo znanje, in podjetja, selili iz naše države? To se pravi, da ne bodo davčni zavezanci pri nas, ampak nekje drugje. Tam, kjer je poslovno okolje ugodnejše. Tukaj gre v bistvu za podjetje in vsak si lahko sam izračuna, če je podjetje sposobno nekega razvojnega inženirja plačati – ne vem na pamet povem – 9 tisoč pardon 5 tisoč evrov bruto, koliko je to neto v Sloveniji, koliko pa nekje drugje. Gospodje kot so Boscarol in Akrapović natančno vedo, če bodo 5 tisoč evrov pripravljeni plačati bruto za nekega razvojnega inženirja, koliko bo dobil v neki davčno ugodnejši in stimulativnejši in konkurenčnejši državi. Zato mi opozarjamo dobronamerno, ampak vidimo, da posluha ni. Hvala lepa.
Hvala. Besedo ima še gospod Jernej Vrtovec. Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi, predsedujoča! Tudi jaz se bi rad odzval na navedbe, ki so bile rečene v drugem krogu razprave. Pa najprej, gospodu Božiču. Veste, naša obremenitev na plače je med najvišjimi v Evropski uniji. Pred 14 dnevi pa imam tukaj Facebook na telefonu, je – če se ne motim, še vedno član Socialnih demokratov, ki ga poznam iz delovanja v podmladkih strank, pa ga ne bom poimenoval – na Facebooku dal primerjavo bruto plače Avstrija, Nemčija, Slovenija in spodaj napiše komentar:"Kaj meni Slovenija več nudi za tako višjo bančno obremenitev?" Pri plači bruto 3 tisoč evrov v Sloveniji tisoč 595, v Avstriji pa dobi tisoč 903 evre. Zakaj bi ta človek prišel v Slovenijo, če je sposoben, da lahko dela za boljši denar v Avstriji? Ampak mi take ljudi rabimo, da so tukaj. Zato dodana vrednost, da imajo priložnost dodatno tudi oni zaposlovati. Naj povem še eno stvar, da je premalo sedeti v Državnem zboru, premalo sedeti v pisarnah in tako naprej. Pojdite, dejansko pojdite – gospod Horvat je že rekel, da smo hodili do podjetnikov, obrtnikov, gospodarstvenikov. Pojdite tudi vi! In kaj bo ena bistvenih stvari, ki vam jo bodo rekli – preobremenjeni smo! Gospod Božič Tilen, lahko gremo kdaj skupaj do enega podjetnika, pa boš videl, kaj bodo rekli: "Preobremenjeni smo, sploh ne moremo več dihati. Ne morem dati visoke plače, ker mi država pol pobere, če dam tako plačo!" Saj to je tista bistvena stvar, s katerim se naše gospodarstvo ukvarja. Še enkrat, gospa državna sekretarka in ostali prisotni, glede obdavčitve oziroma da bo ta lestvica še naprej enaka. Ponavljam: Državni zbor, tega ne sprejmimo. Ne sprejmimo! Ker se ne strinjam z gospodom Mesecem. Iz Slovenije odhajajo tudi tisti, ki so najsposobnejši oziroma tisti, ki so dodana vrednost in ki bi bili v tujini manj obremenjeni in bi imeli na ta račun večje plače. Še enkrat poudarjam, gospod Boscarol razmišlja o selitvi celotne proizvodnje zaradi tega, da bo lahko plačal svoje delavce. In mi ne moremo tega gledati, kako neko podjetje gre v tujino. Pa ne moremo kar reči, kakor je rekel gospod Mesec, da naj kar gre, naj pa kar gre. Ne! Vsak državljan Republike Slovenije nam je pomemben, da ostane v tej državi in da pomaga tej državi na poti iz krize. Ne moremo kar tistih, ki bi radi veliko zaslužili in so sposobni veliko zaslužiti, prekrižati pa reči, da naj kar gredo v tujino, tam bodo itak manj obremenjeni, saj jih itak ne rabimo. To ni odnos do državljank in državljanov. Pa podjetniki niso neki kapitalisti – grdi kapitalisti se jih imenuje. Lepo vas prosim! To so ljudje, ki dajejo delo; ljudje, ki tudi ta državni zbor financirajo. Ravno zaradi tega, ker so pač davčno obremenjeni, plačujejo naše plače in do njih se ne moremo tako mačehovsko obnašati. Prav tako ne do tistih najproduktivnejših, ki pomenijo dodano vrednost.
Hvala. Besedo ima državna sekretarka gospa mag. Mateja Vraničar.
Hvala lepa za besedo. Moram se odzvati na nekatere preveč posplošene izjave v zvezi z obremenitvijo dela oziroma uporabljen je bil izraz obdavčitev dela v Sloveniji v primerjavi z ostalimi državami. Če pogledamo primerjave OECD ali pa Evropske unije, je treba v bistvu obremenitev dela segmentirati na dohodnino, prispevke delodajalcev od plače in prispevke delojemalcev. In ko primerjate v bistvu posameznega od teh segmentov, boste ugotovili, da je obremenitev v Sloveniji na področju dohodnine nekje v povprečju oziroma ne odstopa bistveno od obremenitev v drugih državah, tudi na področju obremenitve s prispevki delodajalcev ne. Tam, kjer najbolj odstopamo, je obremenitev s prispevki delojemalcev, in to je treba upoštevati pri teh razpravah, ker karkoli se razpravlja o razbremenitvah, je treba upoštevati, da ko govorimo o prispevkih, so na drugi strani pravice iz socialnega zavarovanja, o katerih moramo prav tako govoriti. Hvala lepa.
Hvala. Gospod Tilen Božič je želel repliko. Izvolite.
Samo bi se odzval na tisto, kar je povedal gospod Vrtovec. Jaz nisem še tako vešč govora in preusmerjanja besed oziroma pozornosti, tako da bi samo poudaril to, da sem se prej obregnil ob en podatek, ki je bil dan, in sicer se je vezal neposredno na izhod iz krize in na davčne obremenitve, kako so postavljene. V zvezi s tem sem pač omenil študijo Eurostat, tako da tistega podatka ne morem vzeti nazaj, no, saj konec koncev ga tudi niste napadli, spustili ste se ne nekaj drugega, in to je obdavčitev v Republiki Sloveniji. Ta mi je znana. Se strinjam, da je kar visoka, ampak tega prej, ponavljam, nisem komentiral. Hvala.
Hvala. Ker ni več interesa za razpravo. Je interes za razpravo? Prožim listo. Besedo ima gospod Jernej Vrtovec. Izvolite.
Zelo na kratko, ampak zaradi nesporazumov. Glejte, delodajalec mora plačati tako davke kot prispevke, ampak njega ne briga kaj plača. On mora to plačati in v teh pogledih smo najbolj obremenjeni. Če seštejemo vse prispevke, ki jih delodajalec mora plačati in tudi vse davčne obremenitve, delodajalec v Sloveniji plača več kot pa drugi delodajalci v državah Evropske unije. In veste, delodajalce ne zanima, v katero malho bo dal, ampak koliko bo dal. In da več kot pa drugod po Evropski uniji. Hvala.
Repliko? Izvolite.
Torej vsi podatki [[…]]Ni replike.
Dobro. Hvala lepa. Besedo ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Prej je državna sekretarka dejala, da našega amandmaja ni mogoče podpreti, ker nima datuma, od kdaj se to šteje, in da je rok 8 dni prekratek. Od odgovornega državnega uradnika bi pričakoval, da da popravek amandmaja tako, da bi taka rešitev postala operativna. To kaže samo odnos, kako se vse počne, če kdo predlaga, samo da ni izvedljivo. Tega pozitivnega pristopa Vlade v teh primerih ni. In ker tega Vlada ni naredila, najavljam, da vlagamo popravek amandmaja, kjer določamo naslednje: Če dajalec soglasja ne odloči v roku 14 dni po posredovanju vabila k oddaji ponudb, se šteje, da je soglasje podano. Če ima pa Vlada boljšo rešitev, predlagam, da naše besedilo še izboljša. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Prožim listo. Besedo ima gospa Guček Zakošek.
Hvala za besedo, gospod predsedujoči. Spoštovane poslanke in poslanci! Jaz bi se vendarle vključila še v razpravo o dohodninski lestvici. Zopet opozarjam, da imamo situacijo, kot pri lastninjenju, na svoji levi strani slišim zagovor v eno smer, na svoji desni, skrajno desni striktno v drugo smer. Zgleda, da se bomo morali začeti pogovarjati o teh stvareh, in kolikor vem, tudi ta vlada načeloma zagovarja rešitve, ki bodo razbremenile tiste ljudi, ki nam prinašajo dodano vrednost, v tem smislu, da bo pogledala dohodninsko lestvico. Vendarle pa se tu pridružujem mnenju Vlade, da ne moremo samo pogledati, koliko se vzame od bruto plače, ampak je treba natančno pogledati, kam to gre. Ker če že primerjamo države med sabo, moramo tudi vedeti, ne samo koliko delodajalec da, ampak kaj delavec za to dobi. In tukaj vendarle v Sloveniji moramo jasno povedati, da pravice – socialne, zdravstvene in tako naprej, so dobro urejene. To, da govorimo ljudem, da niso, mislim, da ni fer. Ker nenazadnje lahko referiramo pa Švico, kjer dobi delavec prvi bruto, zelo veliko denarja, vendarle pa si iz tega denarja sam pokriva popolnoma tisto, kar želi, recimo, v zvezi z zdravstvenim zavarovanjem. Tako, da tu moramo biti fer in reči, kaj tudi dobimo. Se pa strinjam, da ni dobro, da naši najboljši kadri odhajajo ven, da jih naši delodajalci zaposlujejo, celo ist,i mogoče v tujini, kaj šele da jih zaposlujejo tuja podjetja. Kajti ni tako preprosto, samo koliko nekdo dobi. Ja, pomembno je koliko dobi, ker toliko je vreden in to prinaša državi. S tem delamo rast, s tem delamo razvoj in od tega je odvisna ta ciljna gospodarska rast, o kateri pa vsi govorimo, ker nenazadnje je pa tudi od tega odvisno, koliko bo prispelo v davčno blagajno. Lahko bo še toliko več, če bo veliko več takšnih ljudi zaposlenih. Skratka, ta debata je kompleksna, in mislim, da jo bo treba odpreti v nekem drugem času, mogoče tudi drugem prostoru, ker je danes ne bomo rešili. Imamo pa podobna mnenja kar se tega tiče, samo uskladiti bo treba ukrepe. Hvala.
Hvala lepa, mag. Margareti Guček Zakošek. Besedo dajem gospodu dr. Francu Križaniču.
Evropski razvojni model temelji na velikem pomenu kvartarnega sektorja različnih dejavnosti, ki v bistvu generirajo ali pa vzdržujejo človeški kapital. Takšnega razvoja in krepitve se ne da izvajati z nizkimi davčnimi stopnjami. V Sloveniji in tudi ostalih relativno manj razvitih državah je zato en od signalov manjše razvitosti manjši delež javnofinančnih prihodkov v bruto domačem produktu kot v povprečju Evropske unije. Se pravi, tu imamo prej rezervo kot ne, tako da z davčnimi reformami, tisto 2007–2012 smo ta položaj še nekoliko poslabšali s tega vidika. Tukaj jo je treba sanirati. Jaz mislim, da je tudi stvar morale, da tisti, ki imamo višje dohodke, preko progresivne lestvice tudi nekoliko več prispevamo. Nikakor pa se ne da sklepati, da bo ta, ki se bo preselil v neko razvito gospodarsko okolje, plačeval tam nizke davke. Nizki davki se plačujejo v davčnih oazah, kjer pa bo slej kot prej treba narediti konec. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Se prijavite prosim. Ja, gospod Jožef Horvat, izvolite.
Hvala, gospod predsednik. Obljubljam, da se zadnjič pri tej točki oglašam. Seveda, razprave o davčni politiki so lahko na različnih nivojih, akademski in tako naprej, ampak poglejte, spustimo se na praktični življenjski primer. Kolega Vrtovec je razlagal: bruto 3 tisoč evrov v Sloveniji je enako pri neki povprečni olajšavi 1500 evrov neto. Bruto 3 tisoč evrov v sosednji Avstriji je enako približno 1900 evrov neto. Dobrih, koliko, 27 % več. Zakaj že imamo Civilno iniciativo Apače? Vsi jo poznamo in ne znamo rešiti. In je verjetno v okviru dohodninske zakonodaje tudi ne moremo, ker naša dohodninska zakonodaja oziroma najbrž tudi v skladu z evropsko zakonodajo temelji na svetovnem prihodku. Problem je pa v dohodninskih lestvicah. Zakaj? V sosednji Avstriji imajo relativno, vsaj v primerjavi s Slovenijo, visok letni dohodek, ki ni obdavčen. In tam imamo probleme potem, da naši dnevni ali pa tedenski migranti iz Pomurja, s Koroške, torej s severovzhodnega dela Slovenije predvsem, približno 12 do 15 tisoč jih je menda, da imajo pri nas potem velike dohodninske poračune. In je slaba volja in pravijo, "dovolj imam te države, ki me je nagnala, da grem s trebuhom za kruhom, potem me pa udari še z dohodnino." In to je problem. Seveda, najbrž nikoli znotraj Evropske unije ne bomo imeli enake dohodninske lestvice, to je iluzorno pričakovati, ker tudi nikoli ne bomo enako razviti. Torej, za to gre – koliko dobi inženir ali pa, bolj splošno, delojemalec v različnih državah pri istem brutu. Za to gre. Tu se strinjam z zaskrbljenostjo kolegice Guček, predsednice Odbora za gospodarstvo, in sem vesel, da prav od nje prihajajo ti opozorilni signali. Tako očitno tu moramo nekaj premakniti. Seveda, socialni standard, zdravstveni standard in te zadeve, okej, to imamo pri nas dobro urejeno, ampak najbrž tudi še v kakšni drugi državi. Hvala.
Hvala lepa. Ugotavljam, da ni več prijav za razpravo, zato jo zaključujem. O amandmajih bomo odločali v skladu s časovnim potekom seje danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 13. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O DAVKU NA DODANO VREDNOST, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade. Izvolite, gospa mag. Mateja Vraničar.
Spoštovani gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci! Poglavitne rešitve novele Zakona o davku na dodano vrednost lahko razdelimo v tri vsebinske sklope. Prvi cilj predloga zakona je prenos direktiv Sveta, ki morajo biti v slovenski pravni red prenesene s 1. januarjem 2015. Tako se s predlogom zakona prenaša direktivo, ki spreminja pravila za določitev kraja opravljanja telekomunikacijskih storitev, storitev oddajanja in elektronskih storitev, ki so opravljene osebam, ki niso davčni zavezanci, tako da se za kraj obdavčitve šteje kraj, kjer ima prejemnik teh storitev sedež. Za te storitve, ki so opravljene osebam, ki niso davčni zavezanci, sta predvideni dve posebni ureditvi, glede na to, da jih opravljajo davčni zavezanci, ki nimajo sedeža znotraj Unije, ali davčni zavezanci, ki imajo sedež znotraj Unije, vendar v drugi državi članici. Ureditvi pomenita poenostavitev za davčne zavezance, saj se jim ni treba registrirati za namene DDV v vsaki državi članici potrošnje, ampak le v eni. Za identifikacijo in predložitev obračuna DDV bo vzpostavljena elektronska ureditev Vse na enem mestu. Druga direktiva, ki se prenaša v slovenski pravni red s predlogom zakona, je direktiva glede uporabe obrnjene davčne obveznosti. In sicer se ta ukrep, ki se po trenutni ureditvi uporablja do 30. junija naslednjega leta, podaljšuje do 31. decembra 2018, gre pa za trgovanje s pravicami do emisij toplogrednih plinov. Od 1. januarja 2014 ima ozemlje Mayotte v razmerju do Evropske unije položaj najbolj oddaljene francoske regije, zato je treba njegov položaj urediti tudi z vidika DDV. Nadaljnji, tretji ukrep, je ukrep proti zlorabam, kjer se s predlogom zakona prenaša del direktive sveta, ki spreminja DDV direktivo glede podrobnih pravil za vračilo davka na dodano vrednost davčnim zavezancem, ki nimajo sedeža v državi članici vračila, ampak v drugi državi članici. Tako se uveljavlja določba obvezni prilogi računov k zahtevku za vračilo DDV. S ciljem administrativnih poenostavitev se uvaja posebna ureditev za davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Sloveniji in opravljajo zgolj občasne storitve mednarodnega cestnega prevoza potnikov. Tem davčnim zavezancem se poenostavi postopek identifikacije za namene DDV. Predviden je poseben obračun, ki ga mora tak davčni zavezanec predložiti za koledarsko leto. Tudi plačilo DDV je predvideno na letni osnovi. Naslednji sklop sprememb, ki je vključen v predlog zakona, predstavljajo manjšo vsebinske in terminološke prilagoditve, potrebne zaradi uveljavitve zakona o finančni upravi. Zakon predvideva, da se bodo predlagane spremembe začele uporabljati s 1. januarjem 2015, razen posebne ureditve za upravljanje storitev mednarodnega cestnega prevoza potnikov, ki se bo začela uporabljati s 1. aprilom 2015, s čimer se daje na razpolago zavezancem in davčni upravi prehodno obdobje, da pripravijo informacijske rešitve za podporo temu sistemu. Spoštovani, upoštevaj vse navede obrazložitve predlagam, da predlog zakona podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici, gospe Urški Ban. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo. Odbor za finance in monetarno politiko je na drugi seji 6. 11. 2014 kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije s Predlogom za obravnavo po skrajšanem postopku, ki ga je Kolegij predsednika Državnega zbora tudi potrdil. Odbor se je seznanil še z mnenjem Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, s stališčem Obrtno podjetniške zbornice Slovenije in amandmaji k 3., 11., 18., 19., 21., 24., 28., 29., 32., 33., za novi 35.a člen k 37. in k 38. členu zakonskega predloga, ki so jih na podlagi pisnih opozoril Zakonodajno-pravne službe vložile tri koalicijske poslanske skupine. Seji odbora so prisostvovali predstavnici in predstavniki Vlade s finančnega ministrstva in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Zakonodajno-pravna služba je v okviru svojih pristojnosti v pisnem mnenju uvodoma izpostavljala posamezne nejasnosti besedila, ki jih v nadaljevanju vsebinsko opredeljuje ob konkretnih pripombah k posameznim členom. Predstavnica predlagateljice je v uvodni dodatni obrazložitvi členov odboru podrobno predstavila vsebinske spremembe, ki v treh osnovnih vsebinskih sklopih uvajajo potrebno uskladitev s štirimi direktivami Evropske unije, posebno ureditev s področja storitev mednarodnega cestnega prevoza potnikov in manjše formalne spremembe, povezane s samim sprejetjem Zakona o ustanovitvi finančne uprave na način, da se sprejeti dikciji prilagaja izrazoslovje v posameznih členih zadevnega predloga. Hkrati je izrazila podporo vsem predloženim amandmajem koalicijskih poslanskih skupin. V nadaljevanju je predstavnica Zakonodajno-pravne službe po kratki predstavitvi mnenja navedene službe poudarila, da amandmaji treh koalicijskih skupin upoštevajo dane pripombe, na katere se nanašajo. V razpravi o posameznih členih so bili izraženi določeni pomisleki glede korektnosti same priprave besedila in podan vsebinski predlog, po katerem naj bi na način, kot je bilo storjeno ob spremembi Zakona o dohodnini oziroma Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb dvignili vstopni prag za obvezen vstop v sistem DDV. V okviru obravnavanega besedila. Izdanega odgovora predstavnica Vlade med ostalim izhaja, da bi bilo poenotenje vstopnih pragov v izogib administrativnih zapletov posameznih davčnih zavezancev, sicer lahko koristno, bi pa še vedno obveljale določene razlike, saj je višina vstopnega praga v sistemu DDV določena na drugačen način, kot na primer v sistemu dohodnine oziroma davkov od dohodkov pravnih oseb. Odboru je bilo pojasnjeno, da je Vlada v smeri poenostavitve sistema DDV hkrati prejela še nekaj tovrstnih predlogov, zato bodo v naslednjih tednih do njih zavzeta določena stališča. Ob tem je bilo navedeno, da se znotraj finančnega ministrstva pripravlja širši projekt z namenom večje racionalizacije celotnega davčnega sistema in ker gre za ukrepe, ki sodijo v enoten kontekst tudi z namenom učinkovitejšega pobiranja navedenega davka, je izpostavljeno vprašanje povišanje praga za vstop v sistem DDV bolj smiselno dooblikovati v okviru celovite področne rešitve. Iz navedenih razlogov se vsi tovrstni predlogi proučujejo izven okvira zadevnega predloga zakona. Odbor je ob obravnavi sprejel vse amandmaje koalicijskih poslanskih skupin. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora v sklepnem delu glasoval o vseh členih predloga skupaj in jih je sprejel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo dajem poslanki Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke, gospe Suzani Lep Šimenko. Izvolite.
Hvala za besedo predsedujoči. Pozdravljeni še enkrat! 1. januarja 2015 je rok, ko se mora v slovenski pravni red prenesti del direktive Sveta EU, ki uvaja posebna pravila glede kraja obdavčitve pri opravljanju telekomunikacijskih storitev, storitev RTV oddajanja in elektronskih storitev, ki se opravijo osebam, ki niso davčni zavezanci. Po predlaganem zakonu bo tako od 1. 1. 2015 naprej kraj obdavčitve v državi sedeža stalnega ali začasnega prebivališča prejemnika storitve. Poenostavitev obveznosti podjetij bo omogočala elektronska ureditev, tako imenovana mini VEM. Na novo se uvaja tudi posebna ureditev za tuje davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Sloveniji in občasno opravljajo storitve mednarodnega cestnega prevoza potnikov v Sloveniji. Izpostavljena rešitev bo poenostavila številne administrativne postopke, zaradi katerih so se danes tuji avtobusni prevozniki Sloveniji raje izognili. Prav tako se do 31. 12. 2018 podaljšuje veljavnost uporabe obrnjene davčne obveznosti za prenos pravic do emisije toplogrednih plinov. Ker predlagani zakon v slovenski pravni red prinaša štiri direktive Sveta EU, ki pomenijo uskladitev z Evropskim pravnim redom, kot tudi številne poenostavitve, bomo predlagani zakon v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev bo predstavila gospa Marija Antonija Kovačič. Izvolite.
Gospod podpredsednik. Pozdravljeni še enkrat! S predlogom novele Zakona o davku na dodano vrednost se v naš pravni red prinašajo štiri direktive, in sicer prva izmed direktiv se nanaša na uskladitev pravil glede kraja obdavčitve pri opravljanju telekomunikacijskih storitev, storitev oddajanja ter elektronskih storitev opravljenih osebam, ki niso davčni zavezanci, s splošnim pravilom glede kraja opravljanja storitev, ki sledi načelu obdavčitve po namembnem kraju. Ta direktiva prinaša administrativne poenostavitve in mora biti uveljavljena s 1. januarjem 2015. Naslednja izmed direktiv se nanaša na vračilo davkov na dodano vrednost tujim davčnim zavezancem, torej tistim, ki nimajo sedeža v državi članici vračila, ampak v drugi državi članici. Tudi tukaj gre za administrativne poenostavitve glede tovrstnih zahtevkov. Tretja izmed direktiv, ki se v naš pravni red prinašajo s to novelo zakona, se nanaša na neobvezno in začasno uporabo mehanizma, obrnjene davčne obveznosti za dobavo blaga in storitev, dovzetnih za goljufije, zlasti glede podaljšanja roka za uporabo mehanizma, obrnjene davčne obveznosti, za prenos pravic do emisije toplotnih plinov. Vlada s to novelo predlaga, da se uporaba obrnjene davčne obveznosti, ki po sedanji uveljavitvi velja za prenos pravic do emisije toplotnih plinov, da se podaljša do 31. decembra 2018. Zadnja izmed direktiv pa se nanaša na najbolj oddaljene francoske regije, zlasti Mayotte, v razmerju do Evropske unije. Poleg prenosa direktiv je namen novele tudi odprava nekaterih pomanjkljivosti obstoječe ureditve, in sicer se s ciljem administrativnih poenostavitev za davčne zavezance, ki nimajo sedeža v Sloveniji in opravljajo zgolj občasne storitve mednarodnega cestnega prevoza potnikov, uvaja posebna ureditev za tuje davčne zavezance, ki občasno opravljajo storitev mednarodnega cestnega prevoza potnikov. Obračun bodo oddajali enkrat letno in ne mesečno, kot do sedaj. Drugi cilj posebne ureditve za občasne storitve mednarodnega cestnega prevoza potnikov je zagotoviti primerljivo davčno obravnavo tovrstnih storitev ne glede nato, ali tovrstne prevoze opravljajo slovenski ali tuji avtoprevozniki. Torej se po eni strani za to kategorijo zavezancev zmanjšujejo administrativne ovire, po drugi strani pa bo naša finančna uprava njihove transakcije lahko nadzirala in obračunavala davek na dodano vrednost tudi v Sloveniji. V predlog zakona so vključene tudi vsebinske in terminološke prilagoditve, potrebne zaradi uveljavitve zakona o finančni upravi s 1. avgustom 2014. V Poslanski skupini Desus bomo predlog podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil dr. Franc Križanič. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani visoki zbor! Razprava o spremembah Zakona o davku na dodatno vrednost je običajno pospremljena s polemikami, ki temeljijo na različnih konceptih oziroma ideologijah, lahko tudi rečemo pogledih, kako deluje gospodarstvo, kako se davčne osnove, kako se davčne stopnje v tem gospodarstvu obnesejo, kakšne bodo imele posledice. Vsega tega danes ni bilo. Na pristojnem odboru za finance in monetarno politiko, kot je poudarila predsednica, smo glasovali brez glasu proti. Se pravi, povsem smo soglasni s temi spremembami. Več govornikov pred menoj je že povedalo, o čem teče beseda pri sedanjih spremembah ureditve davka na dodano vrednost. Kar bi mi želeli poudariti je, da ta novela spreminja tudi obdavčenje mednarodnega prevoza potnikov. In mi tu pričakujemo predvsem, da bo s tem upadlo število zlorab in da se bo povečal vsaj do neke manjše mere tudi prihodek proračuna. Kar bi želeli posebej poudariti ob tej priložnosti je, da se tu tudi vnaša neke spremembe, manjše sicer, ki povezujejo Zakon o davku na dodano vrednost z Zakonom o ustanovitvi finančne uprave. Naša pozornost ta sklop vzbuja zato, ker je s 1. avgustom 2014 prišlo do združitve carinske in davčne uprave v Finančno upravo Republike Slovenije. Namen te združitve je bil učinkovitejši finančni nadzor, posledično pa povečanje prihodkov iz naslova pobranih davkov. Po nekaj mesecih delovanja Finančne uprave so sindikati, jasno, sindikati iz te institucije že opozorili na določene pomanjkljivosti v delovanju združenega organa. Predstavili so možnosti za odpravo teh pomanjkljivosti in za učinkovitejše delo vnaprej. V prihodnih mesecih bomo obravnavali rebalans proračuna za leto 2015 in Socialni demokrati želimo, da pristojno ministrstvo še pred obravnavo rebalansa postreže z analizo učinkov združitve davčne in carinske uprave – jasno, učinkov na javnofinančne prihodke – ter odgovori na predloge sindikatov za zvišanje učinkovitosti in uspešnosti tega prestrukturiranja. Na ta način bomo imeli realno oceno o potencialnem davčnem dolgu, ki naj bi ga država izterjala in opredelili možne dodatne mehanizme za pobiranje davkov in zmanjšanje sive ekonomije. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlog novele Zakona o davku na dodano vrednost podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Zavezništvo Alenke Bratušek bo predstavil gospod Jani Möderndorfer.
Bom kratek, za spremembo vas ne bom nič obremenjeval in bral tekstov, ki sem jih poslušal tukaj, več ali manj isti so in pripisani z že same predstavitve Ministrstva za finance, ki je tudi predlagal spremembo in novelo zakona. Zakon je v resnici tehnične narave. Več kot jasno iz tega sledi, da gre za spremembo štirih direktiv, ki jih seveda več ali manj že vsi poznamo. Za mene osebno, moram reči, je seveda spodbudno predvsem samo to, da bomo s tem zakonom končno omogočili, da bo kakšen avtobus, ki se zdaj izogiba Sloveniji, dejansko prišel v Slovenijo, šel mimo čez ta teritorij in bomo uspeli turistom še kakšen evrček ven iz žepa potegniti. In zato pozdravljam in tudi podpiram takšen sprejem zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja bo predstavila gospa Maruša Škopac.
Hvala za besedo, predsedujoči. Predlog zakona v slovenski pravni red prenaša direktivo o spremembi glede kraja obdavčitve pri opravljanju telekomunikacijskih storitev, storitev oddajanja ter elektronskih storitev, opravljenim osebam, ki niso davčni zavezanci, ki mora biti uveljavljena s 1. januarjem 2015, nadalje direktivo o pravilih za vračilo davka na dodano vrednost davčnim zavezancem, ki nimajo sedeža v državi članici vračila, ampak v drugi državi članici, direktivo v zvezi z neobvezno in začasno uporabo mehanizma obrnjene davčne obveznosti za dobavo določenega blaga in storitev, dovzetnih za goljufije, zlasti glede podaljšanja roka za uporabo obrnjene davčne obveznosti za prenos pravic do emisije toplogrednih plinov in direktivo kar zadeva najbolj oddaljene francoske regije in zlasti Mayotte. So pa v predlog zakona vključene tudi vsebinske in terminološke prilagoditve, potrebne zaradi uveljavitve Zakona o finančni upravi s 1. avgustom 2014. V predlog zakona je na primer vključena posebna ureditev za telekomunikacijske storitve oddajanja ali elektronske storitve, ki se opravijo končnim potrošnikom ne glede na to, kje ima sedež davčni zavezanec, ki je opravil te storitve. Obveznost za plačilo DDV nastane v državi članici potrošnje. Uporaba posebnih ureditev je opcijska. V ZDDV-1 sta tako predvideni dve ureditvi, in sicer posebna ureditev za telekomunikacijske storitve, storitve oddajanja ali elektronske storitve, ki jih opravljajo davčni zavezanci, ki nimajo sedeža znotraj unije, ter posebna ureditev za telekomunikacijske storitve, storitve oddajanja ali elektronske storitve, ki jih opravljajo davčni zavezanci s sedežem znotraj unije, vendar ne v državi članici potrošnje. Sprememba kraja obdavčitve za telekomunikacijske storitve, storitve radijskega in televizijskega oddajanja in elektronske storitve, ki jih davčni zavezanec ne glede na to, kje ima sedež, v uniji ali zunaj nje, opravi osebi, ki ni davčni zavezanec, ter s tem povezanima posebnima ureditvama mini VEM bo ugodno vplivala na davčne zavezance, ki poslujejo v tem sektorju. Ker bodo navedene storitve po novem obdavčenju državi članici, v kateri ima prejemnik storitve sedež, se bo z uporabo mini VEM davčnim zavezancem omogočilo lažje izpolnjevanje administrativnih obveznosti, saj bodo po novem vse obveznosti izpolnjevali pri slovenskem davčnem organu in se jim ne bo treba registrirati za namene DDV v drugih državah članicah. Posebna ureditev za tuje davčne zavezance, ki občasno opravljajo storitev mednarodnega cestnega prevoza potnikov, prav tako pomeni bistveno poenostavitev izpolnjevanja davčnih obveznosti za te davčne zavezance, ki so se morali zdaj obvezno identificirati za namene DDV po rednem postopku in izpolnjevati vse obveznosti mesečno, v skladu z ZDDV-1, medtem ko se bodo po novem identificirali za namene DDV po poenostavljenem postopku, ki bo hitrejši, in predlagali obračun DDV ter plačevali svojo davčno obveznost le enkrat na leto. Pričakuje se, da bo nova osebna ureditev spodbudila prostovoljno plačevanje DDV od tovrstnih storitev in zmanjšala razkorak med obremenitvijo avtoprevozniške dejavnosti, ki jo opravljajo registrirani davčni zavezanci in tuje osebe. V Poslanski skupini SMC zaradi navedenih razlogov podpiramo spremembe Zakona o DDV. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po zaključeni 13. točki dnevnega reda. S tem prekinjam 7. točko dnevnega reda. Prehajamo na 14. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKLJUČNEGA RAČUNA PRORAČUNA REPUBLIKE SLOVENIJE ZA LETO 2013. Predlog zaključnega računa je v obravnavo zboru predložila Vlada. Besedo dajem predstavniku Vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zaključnega računa, sklepam, da je to državna sekretarka, gospa mag. Mateja Vraničar.
Gospod predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovane gospe poslanke in poslanci! Izvrševanje državnega proračuna v letu 2013 je zaznamovalo delo dveh vlad. Spremenjeni proračun je bil sprejet novembra 2012, rebalans proračuna pa julija 2013. Glavne značilnosti zaključnega računa 2013 po posameznih bilancah so v številkah sledeče. Proračunski primanjkljaj državnega proračuna v letu 2013 je znašal 1,5 milijarde evrov ali 12,3 milijona evrov manj, kot je bil predviden z rebalansom državnega proračuna. To predstavlja 4,4 % bruto domačega proizvoda. Račun finančnih terjatev in naložb je bil realiziran v višini 3,7 milijarde evrov, pri čemer je bilo kar 3 milijarde in pol namenjenih povečanju kapitalskih deležev in kapitalskih naložb, od tega 3,2 milijardi za dokapitalizacijo petih bank. Skladno s programom financiranja za leto 2013 se je država zadolžila v višini 7 milijard evrov tako s kratkoročnimi kot dolgoročnimi dolžniškimi vrednostnimi papirji, odplačanega pa je bilo za 1,9 milijard evrov dolga državnega proračuna. Na prihodkovni strani je izvrševanje proračuna zaznamovala zelo nizka realizacija prihodkov dohodnine. Ob nižjih celotnih prihodkih dohodnine in nespremenjenem obsegu tistega dela dohodnine, ki je pripadal občinam, se je delež, ki pripada državnemu proračunu, v primerjavi z letom 2012 znižal za skoraj 190 milijonov. Prav tako so se v primerjavi z letom 2012 skorajda prepolovili prihodki iz naslova davka od dohodka pravnih oseb. Bistveno so se v primerjavi z letom 2012 povišali prihodki iz naslova davka na nepremično premoženje večje vrednosti, za katerega pa še ni jasno, kako bo odločilo Ustavno sodišče, ki presoja ustavnost tega davčnega ukrepa, uveljavljenega sredi leta 2012. Zaradi sprememb, uveljavljenih v letu 2012, so bili bistveno višji tudi prihodki od davka na bilančno vsoto bank. Pri prometnih davkih so se v realizaciji odrazili višji prihodki iz naslova DDV, zaradi povišanja stopenj in aktivnosti, ki so bile izvedene v drugi polovici leta v zvezi z odkrivanjem neplačevanja davka na dodano vrednost. Na novo je bil uveden davek od loto srečk in s 1. 1. 2013 davek na finančne storitve. Povišan je bil prihodek iz naslova letne dajatve na motorna vozila. Med nedavčnimi prihodki pa kaže omeniti znatno višje prihodke iz naslova presežka prihodkov nad odhodki Banke Slovenije, ki so omilili nižje prihodke iz naslova dividend podjetij v državni lasti. Na področju črpanja evropskih sredstev smo v letu 2013 izkazali za 933,8 milijona evrov prihodkov, kar je za skoraj 11 % več, kot v letu 2012. Na odhodkovni strani A bilance kaže izpostaviti, da so se odhodki za plače in prispevke delodajalcev znižali za cirka 7,3 % glede na leto 2012, izdatki za blago in storitve za pa 5,4 %. Že v lanskem letu so močno porasli odhodki za plačilo obresti. Za 10 % so se znižali transferi posameznikom in gospodinjstvom, povišali pa so se transferi v sklade socialnega zavarovanja in druge javne sklade. Transferji v javne zavode so se znižali za 3,5 %. Močno so se povečali investicijski odhodki, in sicer zaradi koriščenja evropskih sredstev, medtem ko so se investicijski transferji v primerjavi z letom 2012 znižali za 2 %. Julija letošnjega leta je Vlada prejela Revizijsko poročilo Računskega sodišča o predlogu zaključnega računa. Računsko sodišče je izreko mnenje s pridržkom in naložilo Vladi in posameznim ministrstvom pripravo popravljalnih ukrepov ter vrste priporočil. Vlada in resorji so Računskemu sodišču že posredovali odzivna poročila. Računsko sodišče trenutno ocenjuje njihovo ustreznost oziroma zadovoljivost. Prav tako je Računsko sodišče oblikovalo predloge popravkov revizorja, ki jih je Vlada preučila in sklenila, da popravkov pri končnem predlogu ne bo upoštevala. Pojasnila z razlogi zakaj, so v pisni obliki posredovani tudi Državnemu zboru. Spoštovani! Vlada predlaga Državnemu zboru, da predlog zaključnega računa za leto 2013 sprejmete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zaključnega računa je obravnavala Komisija za nadzor javnih financ kot matično delovno telo. Besedo dajem predsedniku mag. Andreju Širclju.
Hvala lepa za besedo. Spoštovani podpredsednik, spoštovani predstavniki in predstavnice Vlade, kolegi in kolegice! Komisija za nadzor javnih financ je na 2. redni seji 5. 11. kot matično delovno telo obravnavala Predlog zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 2013. Državna sekretarka na Ministrstvu za finance je v uvodu povedala, da je bilo leto 2013 iz finančnega vidika zelo težko, saj je bilo treba dokapitalizirati banke. Nato je podala nekaj osnovnih podatkov o realizaciji proračuna. Prihodki državnega proračuna so bili realizirani v višini 7,79 milijarde evrov, kar je bilo 305 milijonov manj od planiranih z rebalansom. Odhodkov je bilo za 9 milijarde 315 milijonov ali za 316 milijonov manj od planiranih v rebalansu. Tako je primanjkljaj znašal milijardo 535 milijonov oziroma 4,4 % bruto družbenega proizvoda. Davčnih prihodkov je bilo za 140 milijonov manj od planiranih, prihodkov iz EU pa za 252 milijonov manj, kot je bilo planirano. Teh, tudi odhodkov za EU, je bilo manj od planiranih. V nadaljevanju je predsednik Računskega sodišča povedal, da so po reviziji predloga zaključnega računa podali mnenje s pridržkom o splošnem delu zaključnega računa. Ocenil je, da so ugotovitve zelo podobne tistim iz prejšnjih let in da so tudi napake podobne. Po njihovih izračunih bi morali odhodki v bilanci prihodkov in odhodkov biti nižji za 9,3 milijarde evrov – izgradnja infrastrukture na spodnji Savi, odškodnine in podobno. Izdatki v računu finančnih terjatev in naložb so prenizko izkazani v višini 2,1 milijarde evrov. Prejemki v isti bilanci pa previsoko izkazani za 476 milijonov. Glede pravilnosti izvršitve proračunov, je pojasnil, da so mnenje s pridržkom podali zaradi številnih kršitev zakonskih predpisov, ki se iz leta v leto ponavljajo. Največje napake so glede izvajanja zakonov s področja javnih naročil in glede transferjev. V reviziji pravilnosti poslovanja je Računsko sodišče izdalo na proračun leta 2013 34 popravljalnih ukrepov. opozoril je še na problem poroštva za TEŠ 6, kjer ni določenih virov za pokrivanje regresnih terjatev in poroštvo ni ustrezno zavarovano. Poleg tega je opozoril tudi na vrednosti v premoženjski bilanci republiškega proračuna in občin, kjer je vrednost nepremičnin v višini 26 milijard evrov prikazana nerealno. Predstavniki Računskega sodišča so podali še nekaj dodatnih pojasnil o reviziji. Opozorili so na bilanco stanja, v kateri obstaja neskladje med knjižnim in dejanskim stanjem. V razpravi je bilo najprej postavljeno vprašanje, zakaj Vlada ne upošteva predlogov popravkov revizorja in kaj bi bilo možno narediti, da bi se to upoštevalo. Predstavniki Računskega sodišča so pojasnjevali, da podobne popravke dajejo, odkar je to možno v skladu z Zakonom o javnih financah, vendar pa Vlada teh popravkov nikoli ne upošteva. Pojasnili so, da je v tem primeru treba najprej delovati v skladu z določili 97. člena Zakona o javnih financah, ki določa, kaj se zgodi, če Državni zbor zaključnega računa ne sprejme. Takrat lahko Državni zbor naloži Vladi, da v popravljenem zaključnem računu upošteva popravke, ki jih v skladu z revizorjevim mnenjem določi Državni zbor. Veliko razprave je bilo med člani komisije o vrednosti nepremičnin, navedeni v bilanci stanja, ter o poroštvu 440 milijonov in zavarovanju. Člani komisije so ocenili, da to poroštvo ni ustrezno zavarovano, medtem ko so predstavniki Ministrstva za finance pojasnili, da je zavarovanje kredita z menicami po zakonu ustrezna oblika. Razprava je bila tudi o javnem dolgu, črpanju EU sredstev, sistemu plač v javnem sektorju, Zakonu o fiskalnem pravilu in privatizaciji državnega premoženja. Na koncu je komisija glasovala in sprejela naslednji sklep: Komisija za nadzor javnih financ predlaga Državnemu zboru, da po obravnavi na podlagi 168. člena Poslovnika Državnega zbora sprejme Zaključni račun proračuna Republike Slovenije za leto 2013. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Prosim gospo Marijo Antonijo Kovačič, da predstavi stališče Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala še enkrat za besedo. Spoštovani! Zaključni račun proračuna predstavlja dokument realizacije, ki izkazuje prejemke in izdatke za preteklo leto. Tako je bilo v letu 2013 realiziranih prejemkov državnega proračuna v višini približno 7,779 milijarde evrov, kar pomeni, da je bilo za okoli 305 milijonov evrov manj od načrtovanega z rebalansom. Realiziranih izdatkov je bilo za približno 9,315 milijarde evrov oziroma za okoli 316 milijonov evrov manj, kot je bilo načrtovano v rebalansu. To pomeni, da je proračunski primanjkljaj znašal 1,535 milijarde evrov oziroma 4,4 % BDP, kar je v skladu s planiranim rebalansom. Davčnih prihodkov je bilo za 140 milijonov manj. Ne glede na to, da je bilo prihodkov iz Evropske unije za 252 milijonov manj, so bili vseeno ti prihodki najvišji v vseh letih. Tudi odhodkov za Evropsko unijo je bilo manj od planiranih. V računu finančnih terjatev in naložb je bilo povečanje kapitalskih deležev za 3,5 milijona evrov, predvsem na račun dokapitalizacije bank v višini 3,2 milijarde evrov. V letu 2013 pa smo se zadolžili za dobrih 7 milijard evrov. Revizijsko poročilo Računskega sodišča glede zaključnega računa proračuna za leto 2013 ni prineslo bistvenih presenečenj oziroma sprememb v primerjavi s preteklimi leti. V reviziji predloga zaključnega računa so namreč podali mnenje s pridržkom o splošnem delu zaključnega računa in tudi o pravilnosti njegove izvršitve. V Poslanski skupini Desus z zaskrbljenostjo ugotavljamo, da so ugotovitve Računskega sodišča zelo podobne tistim iz prejšnjih let in da so tudi napake podobne. Glede splošnega dela zaključnega računa opozarjajo na nekatere primere knjiženj, ki so povzročile, da prihodki in odhodki niso pravilno prikazani. Po izračunih Računskega sodišča bi morali biti odhodki v bilanci prihodkov in odhodkov nižji za 2,3 milijarde evrov. Izdatki v računu finančnih terjatev in naložb so prenizko izkazani, v višini 2,1 milijarde evrov, prejemki v isti bilanci pa previsoki, izkazani za 476 milijonov evrov. Izdatki v računu financiranja so previsoko izkazani za 473 milijonov evrov. Glede pravilnosti izvršitve proračuna so mnenje s pridržkom podali tudi zaradi številnih kršitev zakonskih predpisov, in te se na žalost iz leta v leto ponavljajo. Največje napake so glede izvajanja zakonov s področja javnih naročil in glede transferjev. V reviziji pravilnosti poslovanja so izdali 34 popravljanih ukrepov, odzivna poročila pa so že prejeli. Računsko sodišče je opozorilo tudi na problem poroštva za TEŠ 6, kjer ni določenih virov za pokrivanje regresnih terjatev in poroštvo ni ustrezno zavarovano, ter na problematiko vrednosti v premoženjski bilanci republiškega proračuna in občin, kjer je vrednost nepremičnin v višini za več kot 26 milijard evrov prikazanih nerealno, zato po mnenju Računskega sodišča tudi dokumenti Vlade za leto 2013 ne izkazujejo realnih vrednosti. V Poslanski skupini Desus smo ob teh ponavljajočih se opozorilih Računskega sodišča in danih mnenj s pridržkom zaskrbljeni. Zato v Poslanski skupini Desus vnovič pozivamo vse odgovorne, da se držijo sedanjih in preteklih priporočil za izboljšanje poslovanja in izvrševanja proračuna, ki jih daje Računsko sodišče. V Poslanski skupini Desus bomo predlog zaključnega računa državnega proračuna podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil gospod Matjaž Nemec. Izvolite.
Spoštovani! Zaključni račun proračuna Republike Slovenije je običajno seznanitveni akt o gospodarjenju z javnofinančnimi sredstvi nekega minulega obdobja, četudi bi se lahko, pa se praviloma iz njega ne črpa modrost za naprej. Socialni demokrati v stališču ne želimo polemizirati o pomenu revizijskega poročila Računskega sodišča, ki je o zaključnem računu podalo mnenje s pridržkom. V zvezi s tem izražamo le pričakovanje, da se bodo ugotovitve, ki so podobne tistim iz predhodnih obdobij, vendarle odrazile v besedilu zaključnega računa za leto 2014. Ko razpravljamo o zaključnem računu za leto 2013, se moramo vrniti v čas sprejemanja proračuna in dokumentov. Leta 2012 smo kot opozicijska stranka podprli proračun vlade Janeza Janše za leto 2013. Podpora opozicije k temeljnemu aktu, ki pomembno določa življenje državljank in državljanov, je v slovenski parlamentarni praksi redek primer. Razlog za našo podporo je bil izglasovanje amandmajev naše poslanske skupine, da se je podhranjenemu visokošolskemu proračunu zagotovilo dodatnih 16 milijonov evrov ter da se zagotovi tudi dodatna sredstva za prehrano otrok. Po nastopu vlade Alenke Bratušek je sledil rebalans proračuna, ki je nakazal novo politiko države, prekinil je s prehitrim krčenjem javne porabe in zmanjšanjem transferjev, ki so tedaj bistveno prispevali k negativni rasti gospodarstva. V njem je bilo mogoče prepoznati politiko zagona gospodarstva, ustvarjanje delovnih mest, povrnitev optimizma med našimi ljudmi in povrnitev zaupanja v državo. V njem je bilo mogoče prepoznati drugačno politiko do javnega sektorja, katerega namen je delovanje, ni da jemlje, kot se to skuša prikazati v javnost, ampak, da daje, daje možnosti za šolanje, za kakovostno zdravstvo, oskrbo, široko dostopnost do socialnih pravic vsem, brez izgovorov in brez izjem. Proračunsko leto 2011 pa je konec leta zaznamoval še en dogodek. Država je konec leta dokapitalizirala pet bank v višini 3,2 milijard evrov, vse to s ciljem, da zagotovi stabilnost bančnega sistema. Tako naj bi z izpolnjenim potrebnim pogojem za okrevanje gospodarstva v Sloveniji izpolnili to, da bi se zagotovila sprostitev posojilnega krča. Kritično sedaj ugotavljamo, da je logično sosledje umanjkalo. Še več, banke glasno opozarjajo, da bodo posojila na voljo šele takrat, ko bo doseženo prestrukturiranje gospodarstva, vmes pa niso zaključene niti nove dokapitalizacije. V luči te razprave, ki na trenutke spominja na diskusijo o kokoši in jajcu, je zanimiv tudi podatek, ki smo ga zasledili pred kratkim. Ta pravi, da so se Evropa in primerljivi deli sveta podobno lotili sanacije bank, ne pa tudi podjetij. Amerika, Kitajska, Avstralija so pomoč realnemu sektorju namenila sredstva v višini 4–5 % BDP, Evropa pa samo 1,7 % BDP. V teh okvirih velja iskati priložnosti tudi za drugačno usmeritev v prihodnje. V Poslanski skupini Socialnih demokratov bomo predlog zaključnega računa podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Združene levice bo predstavil dr. Matej Vatovec.
Spoštovani predsedujoči, ostali prisotni! Pri zaključnem računu, torej tem računovodskem poročilu o stopnji realizacije proračuna za leto 2013, so bile ugotovljene določene kršitve, o tem smo že slišali, ki jih bom izpostavil nekoliko naprej. Izkazane kršitve računovodskih in drugih predpisov, ki se v nekaterih primerih ponavljajo kljub večletnim poročilom, kažejo na določeno togost Ministrstva za finance pri upoštevanju lastnih predpisov in priporočil Računskega sodišča. Vendar pa obseg teh kršitev oziroma nepravilnosti ni tak, da bi bilo treba zaključno poročilo o izvajanju proračuna zavrniti. V Poslanski skupini Združena levica smo želeli opozoriti na vsaj nekaj kršitev oziroma nepravilnosti, ki se pojavljajo v tem zaključnem računu. Prvi je primer SID banke. Grobo rečeno SID banka zalaga denar, ki ga mora Republika Slovenija povrniti. Najprej je morala odobriti nek znesek za zavarovanje, ki ga potem dobi od podjetja, ki je prejelo garancijo z določeno provizijo nazaj. Sredstva pripadajo Republiki Sloveniji, ki pa SID banki plačuje določeno provizijo. Ministrstvo za finance bi moralo te poslovne dogodke, se pravi zavarovanja, morebitne unovčitve, izkazovati kot obveznost, dokler gre samo za jamstvo seveda oziroma prihodke in odhodke. Ministrstvo za finance to vodi na nekih izvenbilančnih kontih. Računsko sodišče pravi, da to ni v skladu z zakonom. Že večkrat je zahtevalo popravke, ministrstvo pa ne ukrepa. Glede na to, da Računsko sodišče na to napako opozarja Ministrstvo za finance že od leta 2010, bi bilo pričakovati, da se ministrstvo ustrezno odzove. Zato sprašujem, kaj je bilo storjeno za odpravo napačne prakse? Drugi primer je, seveda, izdaja poroštva za kredit TEŠ. Zakon o poroštvu zahteva, da Republika Slovenija in TEŠ skleneta pogodbo o zavarovanju poroštva, v kateri določita vire za vračilo zneskov plačanih ob morebitni unovčitvi. Pogodba je bila sklenjena, viri pa niso bili natančno opredeljeni. Izdana je bila nekakšna bianco menica, torej zadolžnica, ki omogoča v primeru unovčitve poroštva, da se terjatev Republike Slovenije poplačajo iz katerakoli prostega vira. Ministrstvo za finance hkrati ugotavlja, da bi TEŠ v primeru unovčitve tako ali tako postal insolventen oziroma bi bila insolventnost kot taka razlog za unovčitev poroštva, torej ni premoženja, iz katerega bi se država poplačala. Poleg tega je država preko HSE tako ali tako 100 % lastnica. Skratka, če formalno beremo zakon, zakonski pogoji za izdajo poroštva niso bili izpolnjeni, vendar je to zgolj formalizem. Problem TEŠ ni v tem, da so za zavarovanje uporabili bianco menico, ampak v tem, da niso pred izdajo poroštva preverili rentabilnosti investicije, kajti verjetnost unovčitve poroštva je odvisno od ekonomske investicije. O tem se Računsko sodišče ne opredeljevalo, bo pa to ena od nalog preiskovalne komisije in seveda organov pregona. Pojasnila ministrstva kažejo, da iz premoženja TEŠ ne bo mogoče poplačati stroškov, ki bi jih Republika Slovenija imela v primeru, da bi se poroštvo unovčilo. To ne preseneča, saj v nasprotnem primeru poroštvo niti ne bi bilo potrebno in ga banka ne bi zahtevala. Bistveno bolj zaskrbljujoče pri tem je, da ministri, Vlada in Državni zbor pri odločanju o poroštvu niso pridobili ustrezne analize ekonomike projekta. Zdaj vse kaže, to je pred kratkim v intervjuju za energetiko povedal direktor ELES Aleksander Mervar, da glede na sedanje cene elektrike proizvodnje v TEŠ 6 ne bo rentabilna. Prihodki ne bodo pokrivali stroškov. Torej obstaja velika verjetnost, da bo poroštvo unovčeno in da bo proračun obremenjen za dodatnih 440 milijonov odhodkov. Mi pričakujemo, da bodo temu vprašanju prišli do dna parlamentarna preiskovalna skupina in organi pregona. V tem trenutku lahko rečem, da je izdaja poroštva, ki je, treba se je strinjati z Računskim sodiščem, bila izdana pravnoformalno v nasprotju z zakonom, ki izrecno zahteva opredelitev vira za vračilo zneskov, plačanih iz poroštva, pri vsem skupaj samo administrativni spodrsljaj v kriminalni zgodbi. Tretji primer je na primer sklad za podnebne spremembe. Sklad bi moral biti ustanovljen za financiranje ukrepov podnebnih sprememb, skladno z zakonom o varstvu okolja. Viri naj bi bili prihodki od prodaje emisijskih kuponov. Teh prihodkov bi moralo biti za dobrih 10 milijonov na postavko, ustanovljeno namesto sklada pa je bilo vknjiženih samo slabih 5 milijonov. To je do določene mere spet samo računovodski problem, dejanski problem pa je, da se ti ukrepi praktično ne izvajajo. Bojim se, da je ta računovodski problem, ki kaže na potencialno nenamensko rabo sredstev, ki bi bila krvavo potrebna za prilagajanje na podnebne spremembe in bi se večkratno poplačala, ker bi bilo manj škode v kmetijstvu in na objektih, samo vrh ledene gore. V Združeni levici smo na sejah pristojnih odborov že opozorili, da so bili s posebno strategijo predvideni ukrepi za prilaganje podnebnim spremembam v kmetijstvu. Ti ukrepi pa so se izvajali samo eno leto in v minimalnem obsegu. Ampak to ni računovodski, ampak politični in ekonomski problem, ki ga je treba rešiti. Kljub tem nepravilnostim, za katere apeliramo na vlado, da jih čim prej in čim hitreje odpravi, bomo predlog zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 2014 vendarle podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov bo predstavil gospod Jernej Vrtovec. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, spoštovana gospa državna sekretarka, skupaj s sodelavci, kolegice in kolegi! Pri sprejemanju zaključnega proračuna za leto 2013, kot kateregakoli drugega zaključnega računa, gre v bistvu zgolj za seznanitev z dejanskim stanjem in potem samo formalno glasovanje, spremeniti pa mi ne moremo dejansko nič. Ampak, če pogledamo podatke zaključnega proračuna Republike Slovenije za leto 2013, v prvi vrsti nekaj zelo bode v oči. In sicer v oči bode, spoštovane gospe in gospodje, javnofinančni primanjkljaj. In javnofinančni primanjkljaj je znašal kar 4,4 %, kar pomeni, da je za 1,3 % točke višji kot v letu 2013, ko je znašal 3,1 %. In druga stvar, ki bode v oči, je mnenje s pridržkom, ki ga je izdalo Računsko sodišče. Gre za stare napake, ki se ponavljajo, tako pravi Računsko sodišče, in hkrati opozarjajo, da na strani Ministrstva za finance ni bilo dovolj volje, energije, da bi se njihova opozorila v zaključni proračun vključila. Ampak gremo naprej. Vlada pojasnjuje, da je bilo leto 2013 za Slovenijo v finančnem smislu zelo težko leto, predvsem zaradi dokapitalizacije slovenskih bank. Za te namene smo porabili kar 3,2 milijardi evrov, in to pretežno seveda davkoplačevalskega denarja. Dejansko so težave slovenskih bank, kot sem že dejal, večinsko poravnali davkoplačevalci. In na tem mestu dovolite, da opozorim, hkrati pa sprašujem, do kdaj, spoštovane gospe in gospodje, bomo to dopustili, da davkoplačevalci rešujejo slovenske banke na takšen način. To je seveda samo retorično vprašanje, ampak če mi nekomu nekaj damo, potem upravičeno pričakujemo, da nam vrne, in tako bi moralo tudi biti v odnosu med slovenskimi bankami in davkoplačevalci. Ampak kot izgleda, bomo lahko nadvse zadovoljni, da ne bo potrebna že naslednje leto kakšna nova dokapitalizacija slovenskih bank, če se spomnim besed guvernerja Jazbeca izpred enega tedna. Poraja pa se vprašanje, kdaj bo konec tega začaranega kroga težav s slovenskim bančnim sistemom. V letu 2013 se je država zadolžila za kar 7 milijard evrov. Trend zadolževanja je bil v primerjavi z ostalimi državami Evropske unije med najhitreje rastočimi v zadnjih letih in je že krepko presegel maastrichtske kriterije. Ta dolg, spoštovani gospe in gospodje, spoštovana državna sekretarka in vsi ostali prisotni, bo treba slej ali prej odplačati. Odplačati pa ne bo treba le glavnice, ampak tudi seveda obresti. In te znašajo že krepko preko milijarde evrov. In glede na zadnji trend te vlade se bojim, da bo to zadolževanje šlo še naprej. Takšna stopnja rasti, kot sem že dejal, je dolgo nevzdržna in že sedaj gre skoraj 7 % državnih odhodkov za odplačevanje dolga in ob nadaljnjem zadolževanju bo samo še huje. Več dolga pomeni več stroškov za obresti, kar pomeni večji deficit, kar pa znova pomeni dodatno zadolževanje in nadaljevanje negativne spirale. To je začarani krog, ki ga je nekako treba presekati, ne le zaradi zahtev Evropske unije, pač pa tudi zaradi nas samih, da bomo lahko zagotavljali državljankam in državljanom osnovne stvari, javno dostopno zdravstvo, šolstvo, javne storitve, to, kar vedno poudarjate, pa tudi sredstva za razvoj podjetništva in gospodarstva. Druga stvar, ki bi jo na tem mestu rad izpostavil v predstavitvi stališča Poslanske skupine Nove Slovenije pri obravnavi tega zaključnega proračuna, pa je ustreznost ali pa neustreznost zavarovanja poroštev za kredit za izgradnjo šestega bloka Termoelektrarne Šoštanj. V letu 2013 je bilo za ta projekt izdano državno poroštvo v višini 440 milijonov evrov, o čemer je odločal tudi Državni zbor, ampak naj izpostavim, da je Računsko sodišče v svojem revizijskem poročilu opozorilo na dejstvo, da ni zagotovljenih virov za pokrivanje regresnih terjatev, ter da poroštvo ni ustrezno zavarovano. Predvsem to nas skrbi, skrbi nas, da bi na koncu bili davkoplačevalci tisti, ki bomo tudi ta del poroštva v bistvu odplačali. Naj ob temu povemo, da poslanci naše poslanske skupine, torej Poslanske skupine krščanskih demokratov, kot edina poslanska skupina v lanskem letu poroštva za TEŠ 6 nismo podprli in tudi v Novi Sloveniji projektu TEŠ 6 nasprotujemo že od samega začetka. Zato smo bili, ponavljam, edina stranka, ki se je tako odločila. In sedanja situacija v zvezi s problematiko šestega bloka Termoelektrarne Šoštanj kaže ravno na to, da smo bili tudi edini, ki smo imeli prav, kajti ta problematika s šestim blokom se bo nadaljevala. Mi smo ga že zdavnaj preplačali in dejstvo je, da je nam edinim že takrat bilo jasno, da projekt ni bil profitabilen in je kot tak neprimeren za kakršnokoli proračunsko financiranje oziroma izdajanje poroštev zanj. V zadnjih letih pa nas mediji tudi obveščajo o novih in novih nepravilnostih in nezakonitimi posli pri tem projektu izgradnje šestega bloka Termoelektrarne Šoštanj. Sicer je na komisiji gospa državna sekretarka rekla, da je poroštvo z menicami vredu, da to ni problematično, ampak tudi tukaj bo čas pokazal, kdo ima prav, ali nazadnje Računsko sodišče ali pa ministrstvo. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja bo predstavil gospod Tilen Božič. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala za besedo, spoštovani predstavniki Vlade, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predloženi Predlog zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 2013 ponuja končen vpogled v izvrševanje proračuna, ki je bil po sili razmer v domeni kar dveh predhodnih vlad. Lansko leto lahko v javnofinančnem smislu brez dvoma označimo za izredno, v že tako težkih razmerah je država z dolgo pričakovano kapitalsko injekcijo končno pristopila k sanaciji bank. S čiščenjem bilanc je bil tako vzpostavljen predpogoj za zagotovitev stabilnosti slovenskega bančnega sistema. Šlo je za enega izmed ključnih korakov v nizu ukrepov, ki bodo ob številnih drugih le polagoma obrodili sadove, najprej preko finančnega prestrukturiranja, še vedno v veliki meri prezadolženega gospodarstva in z nekoliko zamika, tudi poslovnega. Dejstvo je, da naš bančni sistem ob vsaki prelomnici, ko bi banke najbolj potrebovali, izdatno obremeni državno blagajno. Tako je bilo že takoj po osamosvojitvi in tako je tudi danes. Del obsežnosti bremena velja pripisati prepočasnemu odzivu na nastale težave, del pa temu, da bo treba v prihodnje na področju zagotavljanja kakovosti upravljanja bank in nadzora teh, narediti bistveno več. Prvo navedeno ne bo ostalo brez odmeva, saj se tudi naša poslanska skupina zavzema za preiskavo bančne luknje in ukrepi s tem v zvezi bodo brez dvoma sledili. Kar se pa tiče drugo navedenega, nadzora, bi tudi po našem mnenju lahko bil primeren korak združevanja treh ključnih nadzornikov, Banke Slovenije, Agencije za trg vrednostnih papirjev in Agencije za zavarovalni nadzor. Poenostavitev, preglednost, odgovornost. Torej raje en nadzornik s podatki, celotnim pregledom nad dogajanjem na finančnih trgih in politikami ter sankcijami oziroma kot se temu danes pogovorno, moderno pravi – z zobmi, kot številni dobronamerni, a organizacijsko razdrobljeni in podhranjeni osamelci. Če se sedaj osredotočim na nekatera ključna področja zaključnega računa. Primanjkljaj po denarnem toku je bil realiziran nekoliko nižje od načrtovanega s proračunom oziroma njegovim rebalansom, vendar kljub temu visok, v višini 4,4 % BDP oziroma v denarju dobra milijarda in pol evrov in žal po novem, saj v zadnjih letih stalno trošimo med 10 in 20 % več, kot uspemo zbrati na prihodkovni strani proračuna. Nižja realizacija prihodkov državnega proračuna je imela na drugi strani proti utež v obliki nižjega zneska realiziranih odhodkov, prihodkovno stran je pestilo znatno znižanje davčnih prihodkov in nižja realizacija črpanja evropskih sredstev od načrtovane. Gre za približno 250 milijonov evrov, ki niso bili izčrpani iz finančne perspektive 2007–2013. Zlasti slednja so imela levji delež v 300 milijonskem znižanju odhodkov glede na načrtovane po rebalansu, saj se nižja realizacija iz naslova črpanja evropskih sredstev neposredno zrcali na odhodkovno stran. Posebni pozornosti je bilo s strani Poslanske skupine SMC deležno tudi gradivo in dosedanji nagovori predstavnikov računskega sodišča, ki je na podlagi dognanj tekom revizije pravilnosti izvrševanja proračuna za leto 2013 izreklo mnenje s pridržkom. Ugotovljenih je bilo kar nekaj neskladij z veljavnimi predpisi s področji delovnopravne zakonodaje, prevzemanja in plačevanja obveznosti iz proračuna, oddaje javnih naročil, sklepanja javno-zasebnih partnerstev in dodeljevanje transferjev. V Poslanski skupini SMC se zavedamo pomena mnenja s pridržkom in od sedanje vladne ekipe pričakujemo, da bo pri izvrševanju prihodnjih proračunov odločno pristopila k ureditvi v preteklosti ugotovljenih ponavljajočih se nepravilnosti, nadaljevala oziroma okrepila dobro prakso o odpravi ugotovljenih nepravilnosti že tekom revizijskih postopkov vršenih s strani Računskega sodišča, in s tem prihranila čas tako lastnim uslužbencem kot tudi uslužbencem Računskega sodišča, da se bodo lahko osredotočili na nove izzive in delovala preventivno tudi tako, da bodo vladni predlogi nove zakonodaje iz predhodno omenjenih področij jasni, pregledni in usklajeni v širšem smislu ter predani Državnemu zboru ob upoštevanju razumnih rokov in stopnje nujnosti, saj je dobra zakonodaja prvi branik njenih uporabnikov in zagotovilo, da bo v prihodnje napak manj. Računsko sodišče svoja priporočila zastavlja tudi širše, dotika se denimo izboljšanja poslovanja na način, za katerega meni, da bi pripomogel k racionalnejši porabi proračunskega denarja. Verjamemo, da bo Vlada tudi ta del skrbno proučila in vgradila v svoje nadaljnje ukrepe in delovanje. Če na kratko povzamem povedano oziroma tisto, kar Vladi posebej polagamo na srce. Zagotavljanje sodobnega in učinkovite nadzora, tudi preko združevanja nekaterih nadzornikov, vestno upoštevanje priporočil oziroma poročil Računskega sodišča in doslednejši nadzor nad odhodki oziroma potrošnjo države, pri čemer je treba vzeti v obzir tudi srednje in dolgoročne zmožnosti države za poplačilo prevzetih obveznosti. Spoštovani, v Poslanski skupini SMC bomo sklep o sprejetju zaključnega računa Proračuna Republike Slovenije za leto 2013 podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil mag. Andrej Šircelj. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Spoštovani predstavniki in predstavnice Vlade, kolegi in kolegice! Zaključni račun daje celotno dogajanje vlade v letu 2013. Daje sliko vlade, kaj je dejansko delala. Daje makroekonomske rezultate, daje slabosti, kaže tudi na to, kaj je bilo narobe, in kaže na to, kaj je bilo dobro. Tukaj ne moremo nič reči glede samega poročila oziroma glede samega zaključnega računa za leto 2013. Tisto, kar je zaskrbljujoče, je mnenje Računskega sodišča, ki je dalo pridržek, in to ne prvič, in to ne zaradi istih napak. To mnenje s pridržkom kaže na to, da komunikacija med Vlado in Računskim sodiščem ne poteka vredu. Že dolgo časa verjetno, že več let. Ponavljajo se ene in iste napake. Z drugimi besedami, vlade, katerekoli že, ne upoštevajo mnenje Računskega sodišča. In tukaj gre za vprašanje, kolikšno veljavo bo dal Državni zbor Računskemu sodišču. Računsko sodišče ima vlogo vrhovnega nadzornika nad porabo, nad smotrnostjo, gospodarnostjo in nad pravilnostjo uporabe davkoplačevalskega denarja. Računsko sodišče je tudi na Komisiji za nadzor javnih financ obrazložilo glavne napake in povedala tudi težave, ki jih ima glede same komunikacije z Vlado. Računsko sodišče na eni strani ugotovi nepravilnost, na drugi strani Vlada odgovori, da meni, da te nepravilnosti ni. V bistvu se te nepravilnosti vlečejo iz leta v leto, lahko tudi iz desetletja v desetletje. In to je nevarno, nevarno za celotno državo in nevarno za to, kako dejansko se uporablja denar davkoplačevalcev. In tukaj je bilo že omenjenih nekaj tem, ki so bile predmet kršitev oziroma neupoštevanja predpisov, neupoštevanja tistih predpisov, ki jih skoraj v celoti predlaga ta ista vlada in sprejme Državni zbor. In potem Računsko sodišče ugotovi, da Vlada dejansko ne upošteva tistih predpisov, ki jih sama predlaga, kot na primer Zakona o sistemu plač v javnem sektorju, Kolektivne pogodbe za javni sektor, Kolektiveo pogodbe za negospodarske dejavnosti, Uredbe o napredovanju javnih uslužbencev v plačne razrede, tudi ne Zakona o javnih financah, temeljni zakon Ministrstva za finance, Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2003 in 2004, tukaj govorimo o tistem zakonu, o katerem smo govorili tudi včeraj, Zakona o davku na dodano vrednost, Uredbe o neposrednih plačilih podizvajalcem, o načinu izvajanja gospodarske javne službe, Pravilnika o postopku za izvrševanje proračuna Republike Slovenije, Zakona o javnem naročanju, Zakona o javnem-zasebnem partnerstvu in tako naprej in tako naprej, tudi ne Zakona o vodah, s katerim imajo ljudje danes velike težave, Zakona o varstvu okolja, o promociji kmetijskih in živilskih proizvodov, Uredbe o stvarnem premoženju države in samoupravnih lokalnih skupnosti ter seveda Zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz dolgoročnega posojila v višini 440 milijonov, ki ga najame Termoelektrarna Šoštanj, d. o. o., pri Evropski investicijski banki za financiranje tega projekta. In zaradi tega, ker se jemlje moč in, če želite, tudi legitimiteta Računskemu sodišču, v Slovenski demokratski stranki nismo za to in nasprotujemo temu, da Državni zbor potrdi ta zaključni račun za leto 2013. In kot sem že omenil v poročilu Komisije za nadzor javnih financ, je edino Državni zbor tisti, ki lahko Vladi naroči, naj dela drugače. Ni drugače v smislu, kar bo Državni zbor rekel, ampak naj dela tako, kot piše v zakonih, ki jih je sprejel in potrdil Državni zbor. Zaradi tega je čudno, da se takšen zaključni račun sprejema. Sprejel se je stalno, koalicija ga je verjetno za vsako leto sprejela. Računsko sodišče opozarja na ponavljajoče napake, na kršitve zakona, predpisov, ki jih Vlada predlaga, Državni zbor sprejme. In mi se gremo to analogijo, mi se gremo dejansko to, da bomo še za zaključni račun leta 2013 potrdili ta zaključni račun, morda celo nekaj naložili Vladi, da naj neki pripravi in tako naprej in, gospe in gospodje, zagotavljam vam, da bomo zaključni račun za leto 2014 obravnavali na enak način in na enak način bo spisek, toliko in toliko zakonov, toliko in toliko predpisov, ki jih Vlada krši, ki jih vlada ne upošteva. Zaradi tega v Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli tega zaključnega računa, ne glede na to, da se zaključni račun nanaša na leto 2013, ko je tudi del leta 2013 vodila vlado Slovenska demokratska stranka, takrat uradovala oziroma imela predsednika Vlade in seveda bila tudi v koaliciji. Ne moremo stalno ponavljati napake in dajati Ministrstvu za finance v tem primeru, da sem nekoliko bolj konkreten, zeleno luč, zaradi tega, da krši predpise. Ne moremo, stvari postajajo preveč resne. V Slovenski demokratski stranki tega ne moremo. Tukaj imamo na eni strani 440 milijonov jamstva za TEŠ, na drugi strani imamo javno informacijo, da gre za 280 milijonov nekega denarja, za katerega se ne ve, kar pomeni, da na drugi strani lahko pride do tega, da bo nekdo unovčil to jamstvo, Evropska investicijska banka. V Slovenski demokratski stranki nimamo obraza, da bomo davkoplačevalcem povedali, poglejte, še 440 milijonov mora iti iz vašega davkoplačevalskega denarja. Zaradi tega tega ne moremo narediti. To je samo ena izmed teh zadev, vse ostale so navedene v revizijskem poročilu Računskega sodišča. Drugo je seveda realnost izkazovanja vsega tega. Realnost izkazovanja tudi premoženja države, ne glede na to, ali je Računsko sodišče v tem letu gledalo premoženjsko bilanco v občini, države, ali ne. Recimo, vrednost nepremičnin je v letu 2013 narastla za eno milijardo, približno za eno milijardo in 150 milijonov. Kako? Na podlagi vrednotenja GURS, Geodetske uprave Republike Slovenije. Čakajte, mi mislimo, da je to realen podatek, na drugi strani padajo nepremičnine v državi že nekaj let, kar je seveda narobe, ampak v bilancah bomo to potrdili, je pač narastel. So se pač cene dvignile, jaz ne vem zakaj, cene vrtcev, šol, vsega, kar država dejansko v širšem smislu premore, tudi občine so tukaj zraven in tako naprej in tukaj mi seveda takšnih podatkov ne moremo potrditi. Čisto strokovno ne, tukaj ne gre za nobeno politiko. Tukaj gre za strokovnost in za to, ali bo Državni zbor dejansko potrdil vsa kršenja predpisov, ki jih je Vlada dejansko storila. Glede na to, da niso realno prikazani ti izkazi, glede na to, da je ogromno napak, 34 predpisov navaja Računsko sodišče, kot sem že omenil, v Slovenski demokratski stranki tega ne bomo storili. Jaz po posameznih projektih zdaj ne bom šel, ne bom govoril tudi o makroekonomskih učinkih in makroekonomskem stanju danes, ki se izkazuje tudi iz tega zaključnega računa, ampak dejansko o tem, da je treba takšno prakso enkrat nehati. Mislim, da je danes oziroma na tej seji pravi trenutek, da se to prekine. Brez kakršnihkoli obtoževanj, brez česarkoli, ampak zaradi tega, da ne bomo imeli slabe vesti in zaradi tega, da se napake, ki so bile storjene v več vladah v preteklosti, enostavno popravijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev. Besedo ima gospa Urša Ban, Stranka Miroslava Cerarja.
Hvala lepa za besedo, gospod predsedujoči. Danes smo že slišali, da se s tem zaključnim računom, ki ga danes obravnavamo v Državnem zboru, zgolj seznanjamo z izvršenimi dejstvi oziroma številkami, ki so posledica izvrševanja proračuna za leto 2013. Lahko analiziramo, ocenjujemo uspešnost oziroma neuspešnost sprejetih zavez, ciljev, ki so bili postavljeni s poračunom za leto 2013. Včeraj smo se delno že seznanili tudi z dejstvi oziroma že skoraj številkami za leto 2014 in vidimo, da smo v bistvu na približno enakem stanju, kar je posledica nesprejetja nekih pomembnih reform. Stanje, kakršnega imamo danes, ko se javni dolg oziroma primanjkljaj tekoče bilance, se pravi presežka odhodkov nad prihodki, iz leta v leto povečuje za dobro milijardo in pol, ko se na leto zadolžujemo za dodatnih novih 7 milijard evrov, od nas resnično terja neke ukrepe, ki jih moramo začeti sprejemati takoj. Ukrepi, ki so povezani, kot je bilo že nekajkrat rečeno danes in včeraj, z uravnoteženjem javnih financ, ukrepi, ki bodo spodbudili konkurenčnost, ukrepi, ki bodo krepili gospodarsko rast, ukrepi za ustvarjanje novih delovnih mest, prestrukturiranje podjetij, sanacija bančnega sektorja in tako naprej. S tem je treba pričeti takoj, da se ne bomo naslednje leto oziroma ko bomo izvršili proračun 2014 res s podobnimi težavami ukvarjali. V samem računu finančnih terjatev in naložb je razvidna ta sprememba v povečanju kapitalskih deležev – 3,2 milijarde evrov na račun dokapitalizacije bank, seveda z namenom sanacije in zagotovitve stabilnosti bančnega sistema. V kakšni meri je to uspešno, presojamo lahko sami. Kar se tiče prihodkov, odhodkov. Realizacija je bila nižja, tako na prihodkovni strani za 305 milijonov evrov nižja od planirane, ravno tako na odhodkovni strani 316 milijonov manj, kot je bilo planirano. Rezultat tega: 4,4 % BDP primanjkljaja. Na prihodkovni strani velja že večkrat omenjena evropska sredstva, črpanje evropskih sredstev izpostaviti, tukaj je bila realizacija precej nižja od planirane. Jaz tukaj pričakujem od Vlade, da bodo odstranjene vse ovire, ki onemogočajo oziroma omejujejo hitrost sklepanja pogodb in izvajanja vseh ostalih aktivnosti, povezanih s črpanjem evropskih sredstev, da v bodoče do tega zamika ne bo prihajalo. Če pa se na koncu malo dotaknem še mnenja Računskega sodišča, ki je izdalo mnenje, po reviziji zaključnega računa, mnenje s pridržkom, tako o splošnem delu zaključnega računa kot tudi o pravilnosti njegove izvršitve. Tukaj je zaskrbljujoče to, da se večinoma pri izkazih predvsem ponavljajo ene in iste napake. Gre včasih celo za identične poslovne dogodke, in tukaj res pričakujem, da bo Ministrstvo za finance odpravilo nepravilnosti in da bodo v bodoče izkazi pripravljeni na podlagi korektno knjiženih poslovnih dogodkov. Se pravi, da bodo res poslovni dogodki, prihodki in odhodki, izkazani pravilno. Zavedam se teže izrečenega mnenja s pridržkom, zato res pričakujem, da se ob zaključnem računu za leto 2014 ne bomo ukvarjali z enakimi opozorili, ki jih podaja Računsko sodišče danes. V tem mnenju oziroma poročilu Računskega sodišča je tudi kar nekaj priporočil za izboljšanje poslovanja. Tudi ta bi bilo dobro proučiti in jih vgraditi v poslovne procese Vlade. Toliko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo dajem gospodu Tilnu Božiču.
Hvala za besedo. Vsekakor nisem pričakoval, da bom tako hitro spet prišel na vrsto, glede na vrstni red, saj je bilo pred mano kar 11, lahko bi rekel, starejših, bolj izkušenih kolegov, pa zgleda, da se niso javili k razpravi. Upal sem, da boste z nami podelili nekaj svojih izkušenj, ki ste jih pridobili skozi leta sprejemanja in potrjevanja proračunov, obdelave poročil Računskega sodišča. To do neke mere obžalujem in mislim, da bi taka razprava, bolj široka in živahna, dala tej temi bistveno večjo težo, mislim, da tako težo, kot si jo zasluži. Edino kar bi tu še dodal, je to, da, recimo, v privatnem sektorju, kadar bi dobila družba revizijsko mnenje s pridržkom, bi uprava letela. V Republiki Sloveniji se to težko zgodi, glede na to, da zelo hitro menjamo vlade. Tako se je na nek način pri nas to že zgodilo. Ampak če se vrnem nazaj na družbe, se pravi, če bi jemali državo kot družbo in da ima ta neke delničarje oziroma lastnike, to so pa državljanke in državljani Republike Slovenije, bi pričakoval od te uprave višjo odgovornost oziroma izkazovanje neke odgovornosti, kako se z denarjem teh lastnikov dejansko dela. Moje stališče je takšno, kot sem ga podal že prej za odrom, ki je bilo predstavljeno kot stališče Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja, in ostajam pri tem. Upam pa, da bo zdaj vseeno še nekaj razprave. Hvala.
Hvala lepa. Zdaj ima priložnost Vlada, če želite. Ne? Dobro. Je še kakšna želja po razpravi? Gospod Šircelj, jaz se vam opravičujem,. Izvolite.
Hvala lepa še enkrat za besedo. Že v stališču poslanske skupine sem navedel temeljne razloge, zakaj se tega zaključnega računa ne sme sprejeti, zakaj Državni zbor tega ne sme narediti. Zdaj bom nekatere stvari še ponovil. Še enkrat bom ponovil, da je Državni zbor edina institucija, ki Vladi lahko naloži spremembe, ki jih je navedlo Računsko sodišče. Mi smo tisti, ki lahko to naredimo. In zaradi tega se ne bo v tej državi zgodilo nič presenetljivega, razen to, da bo Vlada začela delovati v skladu z zakoni, ki jih predlaga Državnemu zboru, v skladu s podzakonskimi akti, ki jih sprejema na svojih sejah, v skladu s pravilniki, ki jih sprejema minister za finance ali posamezna ministrstva. To je vse. Nikomur ne bo padel noben las z glave zaradi tega. Glede na to, da Računsko sodišče pravi, da se napake ponavljajo iz enega zaključnega računa v drug zaključni račun, Računsko sodišče navaja 34 predpisov, 34 pravnih aktov, ki jih je Vlada v letu 2013 kršila. Potem imate še porevizijsko poročilo, skratka, tega dopisovanja med Vlado in Računskim sodiščem, vam zagotavljam, je ogromno. Tudi sestankov je ogromno med Vlado in Računskim sodiščem. Pa nič se ne zgodi. Desetletja. Jaz mislim, da je treba enkrat to presekati. Jaz mislim, da mora Vlada Republike Slovenije začeti ravnati v skladu z zakonodajo. In gospod Božič, kolega Božič, jaz se z vami strinjam, če bi se to zgodilo, da bi zasebna družba dobila takšno mnenje s pridržkom, bi letela uprava. Tukaj se menjajo ministri pa državni sekretarji pa še tisti po navadi ostajajo eni in isti. Direktorji direktoratov, ki so odgovorni za to, za to ne izvrševanje imajo veliko odgovornost tudi oni, ostajajo isti. Mislim, da tamle so se med tem časom, ko sem jaz govoril, so se nekateri tudi malo nasmihali. Ker se ne bo zgodilo nič! Ko ste rekli, morda bi pa tisti, ki imate tukaj več izkušenj, ker, ja, jaz vam svetujem, ne bo se zgodilo nič, ker se ni desetletja zgodilo nič in so eni in isti ljudje več ali manj na delovnih mestih v javni upravi, če želite, na Ministrstvu za finance. In jaz nobenega ne krivim tukaj posebej. Ampak to dela državna administracija, državna birokracija, kakorkoli že želite. Minister ne ve, kako se je ena plača obračunala prav ali narobe. On izve na koncu, ko dobi poročilo Računskega sodišča. Tudi ne more vedeti, ker se mora ukvarjati z drugimi zadevami na Ministrstvu za finance ali pa na drugem ministrstvu, vseeno na katerem, to se zgodi in enostavno, ampak Računsko sodišče je ravno zato, da bo te stvari spravilo v red. Ni težava v tem, da se zgodi napaka. Vsak, ki dela, dela napake. Težava je v tem, da Vlada enostavno tega ne upošteva. V tem je težava. In zaradi tega je sama Vlada v nepravnem stanju. In jaz tega ne bom podpiral. To je težava. In tukaj lahko govorimo o zneskih, o vsem tem in edino Državni državni zbor je tisti, še enkrat ponavljam, ki lahko ta gordijski vozel preseka in naroči Vladi, da naj ravna v skladu z zakonom. Samo to je. Hvala.
Hvala lepa. Spoštovani! Ker čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi prvega odstavka 71. člena Poslovnika še kdo razpravljati? Če se želi k besedi prijaviti tudi predstavnica Vlade, predstavnik Vlade, se lahko prijavi z dvigom roke. Izvolite. Dobro. Besedo dajem gospodu Francu Jurši.
Hvala lepa. Glede na to, da sem bil prijavljen za razpravo na to točko dnevnega reda in sem potem po temeljitem razmisleku sprejel odločitev, da ne bom razpravljal, kajti vedno, tudi takrat, ko smo na lokalni ravni in sem bil soavtor različnih proračunov in seveda tudi potem razpravljavec okrog zaključnih računov takrat še občinskega proračuna, sem vedno rekel, da je to razprava o nekem gotovem dejstvu, s to razpravo pa se kaj bistvenega ne more spremeniti. Jaz se popolnoma strinjam z razmišljanjem gospoda Širclja. Jaz mislim, da so to razmišljanja, ki lahko pripeljejo do nekih premikov na tem področju. Bi pa rad rekel, da smo v preteklosti, ker mi pač spomin v tej dvorani seže malo dalje kot od nekaterih, ki so zdaj prišli čisto na novo, pa nočem reči, da slučajno kaj več vem, ampak se nekaj malega spomnim za nazaj, moram vseeno reči, da smo leta 2009 razpravljali o zaključnem računu za 2008, pa tistega zaključnega računa takrat v razpravi na začetku nismo sprejeli in so potem bile neke alternative, lahko bi rekel, tudi izsiljevanje, pa smo na koncu koncev tisti zaključni račun sprejeli in se kaj bistvenega ni spremenilo. Tudi sedaj verjetno se kaj bistvenega ne bo spremenilo, kljub temu, da bi se pa moralo spremeniti. Spominjam pa se, da se pa nekaj je zgodilo, ko je Računsko sodišče izdalo neki sklep in neko ugotovitev. In to je, da je na osnovi zaključkov Računskega sodišča odstopil eden od ministrov, in to je bil okoljski, prostorski minister Karl Erjavec. In to se pravi, da ne smemo govoriti, da se čisto nič na osnovi ugotovitev Računskega sodišča, ne po zaključnem računu, ni kaj zgodilo. Ja, je se, ampak to isto takrat, zdaj in v preteklosti, ni veljalo za vse. Hvala.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo. O predlogu zaključnega računa bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po zaključeni 13. točki dnevnega reda. Prekinjam 14. točko dnevnega reda. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA – OBRAVNAVA PREDLOGA SKLEPA O PRENEHANJU VELJAVNOSTI SKLEPA O SOGLASJU K ODTUJITVI NALOŽB REPUBLIKE SLOVENIJE, KAPITALSKE DRUŽBE POKOJNINSKEGA IN INVALIDSKEGA ZAVAROVANJA, D. D., SLOVENSKE ODŠKODNINSKE DRUŽBE, D. D., MODRE ZAVAROVALNICE, D .D., DSU, DRUŽBE ZA SVETOVANJE IN UPRAVLJANJE, D. O. O., IN POSEBNE DRUŽBE ZA PODJETNIŠKO SVETOVANJE, D. D. (URADNI LIST RS, ŠT. 52/13). Predlog sklepa je v obravnavo zboru predložil poslanec Luka Mesec. Predlog sklepa je na drugi seji 6. novembra 2014 obravnaval Odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Ker po končani razpravi odbor delov predloga sklepa ni sprejel, je predlagana obravnava predloga sklepa na seji delovnega telesa končana. Besedo dajem predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč in besedo ima dr. Franc Križanič v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani visoki zbor, predstavniki Vlade! Socialni demokrati smo zadržani do privatizacije državnega premoženja. Po našem prepričanju mora le-ta temeljiti na strateškem premisleku o razvojnih prioritetah države in širših učinkih, ne le na gospodarsko, pač pa zlasti na socialno okolje. Izvedena mora biti na način, da bo podjetjem omogočala rast, zviševala dodano vrednost, krepila standard ljudi in imela ugodne učinke na javnofinančne prihodke. Privatizacija, v kateri so ogrožena delovna mesta, je za nas nesprejemljiva. V letu 2013, ko je bil v Državnem zboru sprejet seznam 15 podjetij za odprodajo, je bila Slovenija soočena z grožnjo družbenoekonomske razgradnje, ustvarjala se je namreč doktrina šoka, ki je temeljila na napačnih interpretacijah makroekonomskega okolja oziroma makroekonomskih značilnosti v naši državi. Namen zastraševanja je bil pridobitev določenih podjetij. Kot je mogoče sklepati danes, so bili kupci nekaterih podjetij znani že vnaprej. V tistem obdobju so bile gospodarske napovedi potvorjeno negativne, obeti izboljšanja slabi, obrestne mere za najemanje kreditov države pa prenapihnjene. Kopičile so se napovedi skorajšnjega grškega scenarija, dobršen del takratne opozicije pa je klical po trojki. A odziva, ki bi pravzaprav izvršil program klicatelja k sreči za dobro vseh nas, ni bilo. Če na vse to obesimo še prtljago vseh napak 20-letnega upravljanja z državnim premoženjem, kot sta politično kadrovanje in nepregledno delovanje, smo zaobsegli okoliščine, v katerih je bila takrat sprejeta odločitev o odprodaji. Socialni demokrati verjamemo, da je država lahko dober lastnik podjetij, zato pred odločitvijo za odprodajo dajemo prednost zagotavljanju pogojev učinkovitejšega upravljanja. Ko smo bili soočeni s pogajanji za vstop v vlado premiera Mira Cerarja, smo tem vprašanjem posvečali posebno pozornost in takrat smo glede na privatizacije podjetij v delni ali pretežno državni lasti prišli do dogovora, ki je zapisan v koalicijskem sporazumu. Citiram: "Slovenija bo nadaljevala s procesom privatizacije le pod pogojem, da bo ta strateško premišljena in osmišljena ter bo razvijala delovna mesta, ustvarjala nova ter omogočala rast in razvoj privatiziranih podjetij." Pa v nadaljevanju, v okviru poglavja Gospodarstvo v točki 3, je zapisano, "nadzorovana, strateško premišljena privatizacija. Treba je nadaljevati s privatizacijskimi procesi, pri čemer je treba izhajati iz strategije in klasifikacije naložb. Presojati je treba od primera do primera, skozi jasne kriterije izbire in z vidika družbeno ekonomskih učinkov posamezne privatizacije, na primer mrežni učinki. Ključna infrastruktura naj ostane v lasti države. Kupnina naj se nameni za zmanjševanje zadolženosti za prestrukturiranje podjetij z zdravimi jedri in izvoznimi trgi. Financiranje strateških razvojnih projektov države in financiranje demografskega sklada v obsegu, predvidenem z veljavnim zakonom." Konec citata. Pod to besedilo smo se Socialni demokrati podpisali. In Socialni demokrati pričakujemo dosledno izpolnjevanje dogovorjenih zavez. Te morajo, kot izhaja iz povedanega, veljati tudi za 15 podjetij z zloglasnega seznama. Socialni demokrati opozarjamo, da se je treba v prihodnje izogniti primežu nenadnih in nepremišljenih odločitev o razprodaji državnega premoženja. Izhodišče mora postati strategija upravljanja kapitalskih naložb države, ki naj nastane skozi širšo javno razpravo. Socialni demokrati poudarjamo, da moramo ob tovrstnih razpravah odpirati prostor novim podjetniškim modelom, socialnemu podjetništvu, kooperativam, delavskim odkupom, predvsem pa delavskemu soupravljanju in udeležbi na dobičku. Skratka, moderne pristope sodobne ekonomske demokracije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Združene levice bo predstavil gospod Luka Mesec. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! V Združeni levici ne zagovarjamo državne lastnine zato, ker bi odobravali upravljanje državnih podjetij v preteklosti, ampak višek cinizma je, da po navadi prav tisti, ki so postavljali uprave, nadzorne svete ali pa celo sedeli v njih, sedaj razglašajo, da je država slab lastnik. To enostavno ne drži. Tiste stranke, ki so pač to počele, so bile slab upravitelj. Državno premoženje je lahko dobro upravljano in zato si mi prizadevamo, da se ga demokratizira in uredi na način, da bo koristilo državljanom. Kot sem že v prehodni razpravi poudaril, bomo s privatizacijo izgubili še zadnjih vzvod razvojne politike. Namreč, trenutno ima Slovenija še v lasti sistemska podjetja in sistemske banke, še akumulira domače profite in zato lahko tukaj še poteka pač nek avtonomen razvoj, kakršen je potekal v letih pred krizo, ko je Slovenija tako po rasti BDP kot po življenjskem standardu dohitevala razvitejše države in v bistvu predvsem po kvaliteti življenja in kupni moči prehitela vse južne države Evrope. Ko to izgubimo, bomo pa postali še ena od obrobnih držav Evrope, v katerih bodo podjetja spremenjena v podružnice tujih korporacij, država podružnic pa svojim državljanom težko zagotavlja blaginjo. Država podružnic skrbi za socialni mir, da lahko izkoriščanje nemirno poteka. Tako je tudi zamišljen zdajšnji razvojni model. Fiskalno pravilo in Bruselj bosta izgovora za zmanjševanje socialnih pravic in za fleksibilizacijo trga dela. Državljanom je bila vzeta zadnja možnost upora prek demokratičnih postopkov na referendumu. Ustanovljen je bil Slovenski državni holding, v katerem je zaposlenim prepovedano sodelovanje pri upravljanju in ki ne odgovarja nobenemu organu. Vendar pa državljani in državljanke niso hlapci in se bodo temu upirali. Na to lahko računate. Poleg tega, doslej nismo slišali nobenega pravega argumenta, zakaj naj bi bila privatizacija dobra. Vse, kar smo slišali, je, da je privatizacija nujna, ker tako od nas zahteva Evropska unija. Ampak tudi to ne drži. Slovenija ni podpisnica nobenega pravno zavezujočega dokumenta, ki bi od nas terjal privatizacijo, z izjemo mogoče mariborske NKBM, medtem ko vsa ostala podjetja, ki so sedaj na seznamu oziroma ki se načrtujejo za prodajo, pa niso predmet nobene evropske zaveze. Slovenija enostavno do Evropske unije zavezana, da sledi njenim fiskalnim ciljem, to je, da je javnofinančni primanjkljaj manjši od 3 % in da je na srednji rok dolg države manjši od 60 %. Znotraj tega ima pa država manevrski prostor, kaj počne, in privatizacija ni predmet teh zavez. Poleg tega je vlada Alenke Bratušek sama zagotovila, da se prihodki od privatizacije ne štejejo neposredno v manjšanje proračunskega primanjkljaja. Skratka, če zaključim, bi poudaril še to, da postopki prodaje Telekoma Slovenije niso predaleč, da jih ne bi mogli ustaviti. V tej fazi se še zbirajo nezavezujoče ponudbe, ki to so – nezavezujoče ponudbe. Uprava SDH je že pokazala znake obotavljanja s tem, ko je predlaga odgovornost Vladi, in prvič je priznala obstoj tveganj, ki jih ta korak prinaša. Poleg tega rezultati ponedeljkove ankete v Delu kažejo, da kar 68 % vprašanih nasprotuje privatizaciji Telekoma, zato v Združeni levici od Vlade in koalicije pričakujemo, da bodo v imenu lastnih načel privatizacije ustavili. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov bo predstavil mag. Matej Tonin. Izvolite.
Spoštovane kolegice in kolegi, lepo pozdravljeni! Debata o privatizaciji postaja vse bolj ideološka in o privatizaciji se je v zadnjem času izjemno težko racionalno pogovarjati. V zadnjem času vsekakor ni racionalne razprave na temo privatizacije, ker če govorimo o privatizaciji, potem določen del političnega bazena vedno poskuša prikazati, da gre za krajo in prodajo državne lastnine tujcem, da gre za neke vrste prihvatizacijo in okupacijo slovenske lastnine. Okej, to je lahko en del poante, ki ga nekateri razlagajo. Kaj pa če privatizacijo razumemo kot iskanje odgovornih lastnikov? Ali privatizacija, kjer določen podjetje odkupijo delavci, v katerem delajo, ali je to slaba privatizacija? Ali je privatizacija slaba, če neko podjetje, ki je v težavah, kupi odgovoren domač podjetnik in mu pomaga rasti? Ali je to slaba privatizacija, če neko tuje podjetje kupi slovensko podjetje, mu pomaga rasti, pomaga dodatno zaposlovati in v 10 letih odplača več kot milijardo evrov denarja v slovenski državni proračun? Privatizacija ima vsaj dve plati, negativno in pozitivno. In kot odgovorni politiki moramo izpostavljati obe plati, ne zagovarjati samo eno in ne risati samo črne oziroma samo pozitivne plati. Seveda pa, ker smo odgovorni ljudje, nas pa morajo tudi kakšno stvar naučiti zgodovina in preteklo upravljanje slovenskih državnih podjetij, ki je slabo. Od premoženja, ki se šteje medna v 10 milijard evrov, država letno dobi, če dobi, 50 milijonov evrov. Smešno nizka številka za tako veliko premoženje. Zakaj? Zaradi tega, ker je državno premoženje upravljano na način, da si politika uzurpira tudi podjetja in jih razume kot bankomate. Ni bistvenih razlik med levimi in desnimi, če sem zelo iskren. In zato je edina rešitev, da se politika umakne iz gospodarstva in državna podjetja prepusti tistim, ki jih znajo boljše upravljati in ki znajo zagotoviti tudi delovna mesta in jih razvijati naprej. Če uporabim besede mojega poslanskega kolega, ki večkrat reče, "spomnite se besed Einsteina: Neumnost je vedno početi iste stvari in pričakovati drugačne rezultate". Neumnost je pričakovati, da bodo slovenska državna podjetja cvetela in se dobro upravljala, če smo pa v več kot 20 letih dokazali, da enostavno to ni mogoče. Če bi bila tukaj neka iskrena želja po dobrem upravljanju državnih podjetij, potem bi jih spravili vse pod eno streho in to upravljanje prepustili nekomu izven naših meja, ki bi bil plačan po učinku, po učinkovitosti in bi mu bilo v interesu, da bi ta podjetja dobro delovala. Tako pa se v državnih podjetjih vse prevečkrat sklepajo pogodbe, sponzorske, pravne in druge svetovalne, zaradi katerih iz državnih podjetij odtekajo ogromne količine denarja. In ta denar, ki odteče, pomeni manj za dividende, manj za državni proračun, ta denar pomeni tudi manj za razvoj, ker če podjetja ne vlagajo v razvoj, potem dolgoročno začnejo zaostajati in so seveda ogrožena delovna mesta. Ko govorimo o privatizaciji, je prav, da povemo, da obstajajo dobri in tudi slabi primeri privatizacije, jih je kar nekaj. Zagotovo bi med dobre primere štel Lek in Aerodrom, med slabe pa Mercator in Helios. Ampak zaradi tega, ker je bilo v dosedanjem postopku privatizacije nekaj slabih primerov, ni smiselno in ni prav, da vse stvari mečemo v isti koš. In ko se pogovarjamo o privatizaciji, si želim, da je to sinonim, po katerem se bomo spraševali, kako in na kakšen način najti odgovorne lastnike, ki bodo zagotavljali nova delovna mesta in denar za razvoj tega podjetja. Zaradi vsega navedenega ne moremo podpreti sklepa Združene levice.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Mira Cerarja bo predstavil gospod Branko Zorman.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani gosti, spoštovani kolegi, poslanke in poslanci! V stranki SMC bomo glasovali proti predlogu Združene levice, torej proti Predlogu sklepa o prenehanju veljavnosti Sklepa o soglasju k odtujitvi naložb Republike Slovenije. Razlogov za nadaljevanje začete privatizacije je namreč več. Najprej dejstva. Prejšnja vlada Republike Slovenije je s Sklepom o soglasju k odtujitvi naložb Republike Slovenije, KAD, SOD, Modre zavarovalnice, DSU in PDB, dne 21. 6. 2013 določila seznam 15 podjetij, namenjenih odtujitvi, iz katerega izhaja, da se je takrat postopek za odtujitev že začel v podjetjih Adria Airways, Aero, Elan, Fotona in Helios. Postopki za odtujitev v ostalih podjetjih takrat še niso bili začeti. Kot je znano, so s tega seznama do danes že bile prodane tri družbe, to je Helios, Fotona in Aerodrom Ljubljana, prodaja družb NKBM in Telekom pa je v zaključni fazi. Kupnina od prodaje kapitalskih naložb Republike Slovenije se v skladu z Zakonom o javnih financah uporabi za odplačilo dolgov države – ponavljam, za odplačilo dolgov države –, 10 % te kupnine pa se porabi za financiranje demografskega rezervnega sklada. In zdaj preidemo k bistvu, k stanju financ v državi. Zaradi visoke stopnje državnega lastništva, ki omejuje sposobnost gospodarstva, da se prilagodi, je Slovenija v postopku makroekonomskih ravnovesij, istočasno pa še v postopku presežnega primanjkljaja. Po priporočilih Sveta EU iz junija 2013 mora Slovenija znižati primanjkljaj sektorja države na manj kot 3 % BDP do leta 2015. Vlada Republike Slovenije je morala sprejeti srednjeročni načrt za doseganje ciljev politike javnih financ, imenovan Program stabilnosti. Ta dokument skupaj z Nacionalnim reformnim programom predstavlja podlago za odpravo čezmernega javnofinančnega primanjkljaja. V sklopu Nacionalnega reformnega programa se izvajajo ukrepi v okviru treh ključnih stebrov: finančnega, fiskalnega ter stebra korporativnega upravljanja in privatizacije. Eden od ključnih ukrepov iz tega programa je privatizacija, zato se je prejšnja Vlada zavezala k privatizaciji posameznih družb. Zaveze, ki jih je dala Vlada Svetu EU, je Slovenija dolžna izpolnjevati v smislu doseganja zastavljenega cilja, to je znižanje primanjkljaja sektorja države na manj kot 3 % BDP. Kakšne posledice bi imela ustavitev postopka prodaje preostalih družb s tega seznama? Katastrofalne! Naj jih naštejem. Prvič, padec kredibilnosti Slovenije in znižanje bonitetne ocene, ki že tako in tako ni zavidljiva, s tem pa ponoven dvig zahtevanih donosnosti in novoizdanih vrednostnih papirjev ali, po domače, bistveno dražje zadolževanje, ko in če ga bomo potrebovali. Drugič, potencialni odškodninski zahtevki investitorjev – vedeti moramo, da so stroški posameznega investitorja od milijona evrov za prvo fazo pa do 5 milijonov evrov v zaključni fazi. Tretjič, potencialni odškodninski zahtevki svetovalcev in posrednikov pri prodaji. Četrtič. Če Evropska komisija odloči, da ne izvajamo svojih zavez za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, nam Svet EU lahko naloži globo v višini 0,2% BDP kar bi pomenilo glede na leto 2013 – 73 milijonov globe. Petič. Nadalje nam lahko dodelijo globo v obliki brezobrestnega depozita v višini 0,1 % BDP, kar bi zopet glede na leto 2013 znašalo dodatnih 36 milijonov. Šestič. In kar je najhuje, lahko se v celoti ali deloma začasno ustavijo črpanja sredstev iz kohezijskega sklada, kar bi za Republiko Slovenijo zagotovo povzročilo likvidnostne težave ter zamajalo proračun. Zaradi nepopravljivih posledic zaustavitve prodaje omenjenih podjetij bomo v SMC glasovali proti predlogu slepa Združene levice. In za konec. Predvsem tovarišem iz Združene levice in njihovim botrom, predsednikom nekaterih sindikatov. Na uspešnost podjetja v nobenem primeru ne vpliva lastnina oziroma ne vpliva vrsta lastnine. Zato ne zavajajte državljanov. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Slovenske demokratske stranke, zanjo mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Slovenska demokratska stranka predloga Združene levice na Odboru za finance o prenehanju veljavnosti sklepa prodaje 15 državnih naložb ni podprla, v nadaljevanju bomo pa pojasnili zakaj. Uvodoma je treba pojasniti, da Slovenska demokratska stranka predloga poleti 2013, ko se je govorilo o prodajnem paketu teh 15 naložb, ni podprla. Ne iz tega naslova, ker bi bilo proti privatizaciji, ampak zaradi tega, ker smo bili vedno prepričani, da bi Slovenija potrebovala kvalitetno strategijo upravljanja državnega premoženja pred postopki prodaje. Ocenili smo, da ad hoc privatizacija pomeni vrsto tveganj, da ne bo prišlo do maksimizacije prodajnih cen oziroma da obstaja tvegane, da bo prišlo lahko pri prodajah do razno raznih zlorab. Zakaj smo se pa odločili, da ne podpremo tega sklepa Združene levice? Iz preprostega razloga, ker ocenjujemo, da so prodajni postopki šli predaleč, da bi se Slovenija lahko dovolila ponovno blamažo, da bi privatizacijo zaustavljali sredi nekih procesov oziroma pred zaključki procesa. Treba je pa poudariti, da odgovornost za prodajo teh 15 podjetij, morajo prevzeti predvsem stranke, ki so takrat ta paket privatizacije podprle. V Slovenski demokratski stranki apeliramo na sedanjo vlado, apeliramo na sedanjo koalicijo, da končno v Državni zbor dostavi klasifikacijo in pa strategijo upravljanja državnega premoženja. Od sedanje vlade in od sedanjega ministrstva pričakujemo, da bo pri pripravi klasifikacije povabljena tako opozicija kot širša strokovna javnost. Premoženje, državno, ni v lasti vlade. Vlada je pa za to odgovorna. In pričakujemo tudi sodelovanje združene levice pri tem. In potrebno je, da se pri oblikovanju strategije oblikuje čim širši konsenz. Treba je pa poudariti, da privatizacije ne delamo zaradi upravljanja, zaradi rezultatov, ampak da gre tukaj notri za tri ključne zadeve, in sicer obveznosti, ki jih ima Slovenski državni holding, obveznosti, ki jih ima Kapitalska družba, in pa stanje javnih financ. V Slovenski demokratski stranki ocenjujemo, da zavlačevanje procesov privatizacij, nasilno ustavljanje privatizacije bo imeli predvsem negativne pomene. Negativne pomene v smeri, da bolj bomo s tem odlašali, več premoženja bo treba na koncu prodati in za to premoženje bomo državljanke in državljani dobili manjšo kupnino. V Slovenski demokratski stranki se nikdar in nikoli nismo zavzemali, da je treba prodati celotno premoženje, ampak da je treba določiti strateška podjetja, zakaj in pa seveda kaj bomo s strateškimi podjetji počeli. Nedvomno bi pa v Slovenski demokratski stranki ob zaključku nekaj povedali vsem tistim, ki tako nasprotujejo privatizaciji brez nekih tehtnih argumentov. Za sanacijo slovenskega bančnega sistema smo dali več kot 5 milijard denarja, denarja davkoplačevalcev. To smo naredili ob koncu leta 2013 in bomo nadaljevali verjetno še v letu 2015. Če bi bile banke privatizirane v letu 2001, smo prepričani, da bi ta davkoplačevalski denar, 5 milijard, lahko danes dali nekam drugam. Lahko bi ga dali za zdravstvo, za šolstvo, za socialo. Treba je vzeti tudi to v obzir. Privatizacija pomeni tudi nekaj drugega. Absolutne se bomo pa v Slovenski demokratski stranki vedno zavzemali za transparentno privatizacijo, ki bo v korist vseh. In treba je zagotoviti, da bomo imeli prave kupce, odgovorne kupce, kupce, ki bodo lahko podjetjem prinesli nova znanja, nove trge in ne samo ohranitev delovnih mest, ampak tudi nova delovna mesta. 5 milijard evrov davkoplačevalskega denarja je šlo za banke, če bi bile banke privatizirane, bi ta denar lahko namenili zdravstvu, šolstvu, sociali. Hvala.
Besedo ima Poslanska skupina Demokratične stranke upokojencev Slovenije, zanjo gospod Uroš Prikl.
Spoštovani predsednik, državni sekretar, spoštovane kolegice in kolegi! V Poslanski skupini Desus smo vedno bili, smo še in zmeraj tudi bomo do privatizacije, prodaje, odprodaje, umika iz državnih podjetij ali kakorkoli že to imenujemo, izjemno zadržani. Vendar, če je alternativa privatizaciji dodatno zadolževanje v državi, prenašanje finančnih bremen na generacije, ki prihajajo, ter rezanje socialnih pravic državljanov in državljank, potem vidimo v privatizaciji oziroma odprodaji dela državnega premoženja manj slabo rešitev. Vendar pa je glede na javnofinančni položaj umik države iz določenih podjetij neizbežno dejstvo. Na žalost je Republika Slovenja postopek umika svojega deleža v 15 podjetjih že začela in bi pomenilo danes spreminjaje svojih odločitev zelo nekonsistentno dejanje, pa se pri tem ne želim vračati na odločitve o moratoriju odprodaje, kar je že služilo za ozke politične cilje posameznikov ali posameznic. Zagotovo pa umik ni potreben iz vseh podjetij in ne za vsako ceno. Kljub določenim slabim, na žalost slabim praksam, ne smemo biti povsod in zmeraj preveč črnogledi. Pregled poslovanja nekoč državnih podjetij, danes v zasebni lasti, je namreč pokazal, da nekatera podjetja vendarle rastejo, lastniki vlagajo v razvoj in ustvarjajo nova delovna mesta, to pa Slovenija seveda potrebuje. Potrebuje strateški kapital in dolgoročno stabilnost. V Desusu trdno vztrajamo na stališču, da se je treba privatizacije lotevati previdno, preudarno, premišljeno, predvsem pa transparentno in odgovorno. V sami izvedbeni fazi se je treba prodaje lotiti po sistemu case by case in pri tem jasno izoblikovati kriterije, pri tem pa mora imeti SDH dovolj tako imenovanega manevrskega prostora, da vsak začeti postopek prodaje ali odprodaje tudi ne bo za vsako ceno realiziran. V Desusu bomo vztrajali, da je v najkrajšem možnem času treba pripraviti strategijo odprodaje podjetij v državni lasti ter pripadajočo klasifikacijo. Najkrajši možni čas pa za nas pomeni najkasneje do konca januarja prihodnjega leta. Pri tem si moramo prizadevati za zagotavljanje vsaj minimalnih tako imenovanih varovalk, ki morajo preprečevati odpuščanje delavcev in izčrpavanje podjetij. Za naša podjetja se namreč zanimajo tudi tuji tvegani finančni skladi, ne zgolj strateški vlagatelji. V stranki Desus smo mnenja, da moramo ohraniti določene kontrolne deleže, pri strateško pomembnih podjetjih 50 % in eno delnico, v pomembnih oziroma pomembnejših državnih podjetjih pa obdržati najmanj 25 % in eno delnico. Predvsem pa je treba narediti vse, ampak čisto čisto vse, da ne bodo najvišje cene plačali zaposleni. Za Desus je ob skrbi za zaposlene in dolgoročnem razvoju podjetja, seveda, tudi izjemno pomembno vprašanje kupnin. Nenazadnje je prav kupnina poglavitni ekonomski razlog prodaj. Prav zato smo na našo pobudo poleg že sprejete zakonske zaveze koalicijsko pogodbo oziroma koalicijski sporazum dodatno zapisali, da se ustanovi demografski sklad, v katerega se bo poleg ostalih, seveda sistemskih virov, preneslo tudi 10 % kupnine, ta pa bo nato pokrival letni primanjkljaj ZPIZ, ki se trenutno pokrivajo direktno iz državnega proračuna. Takšna sistemska rešitev se nam zdi primerna, saj gre za prodajo družbenega premoženja, ki so ga ustvarjali posameznice in posamezniki, ki so danes bodisi že upokojeni bodisi jih to še čaka. Prav gotovo na žalost ali pa na srečo se bo proces privatizacije nadaljeval, saj mora Slovenija pri tem ohranjati konsistentno držo. Ob tem se bodo na prihodkovni strani proračuna povečali prihodki in prav zato ali pa tudi zaradi tega odhodkovni strani proračuna ne bo treba izvajati bolj rigoroznih ukrepov. Na koncu, a bistveno, zagotavljam vam, da bo Desus budno bdel nad procesi prodaje državnega premoženja in bo na morebitne nepravilnosti opozarjal, kakor tudi terjal polno odgovornost tako osebno kot materialno tistih, ki so odgovorni za izvedbo teh procesov, seveda v korist državljanov in državljank Republike Slovenije. Hvala.
Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. V skladu z razlago Komisije za poslovnik z dne 9. decembra 2009 Državni zbor ugotavlja, da je postopek obravnave predloga sklepa končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prekinjam 2. sejo zbora, ki jo bomo z glasovanjem nadaljevali ob 16. uri.
Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 16.a točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga kandidatke za ministrico brez resorja, pristojno za razvoj, strateške projekte in kohezijo Prehajamo na odločanje. Odločali bomo o naslednjem predlogu sklepa: Za ministrico brez resorja, pristojno za razvoj, strateške projekte in kohezijo se imenuje gospa Alenka Smerkolj. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 19. [[Za je glasovalo 53, proti 19.]] Ugotavljam, da je gospa Alenka Smerkolj imenovana za ministrico brez resorja, pristojno za razvoj, strateške projekte in kohezijo. Ministrici vlade čestitam k imenovanju in ji želim uspešno opravljanje dolžnosti. Prosim novoimenovano ministrico, da v skladu s 113. členom Ustave Republike Slovenije priseže pred Državnim zborom.
Prisegam, da bom spoštovala ustavni red, da bom ravnala po svoji vesti in z vsemi svojimi močmi delovala za blaginjo Slovenije.
Želi ministrica spregovoriti pred Državnim zborom? Prosim.
Spoštovani predsedujoči, predsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Iskrena hvala za izkazano zaupanje, dobre želje in pa podporo, ki sem jo bila z vaše strani deležna v zadnjih dneh. V trenutkih, ko s sodelavci Službe Vlade Republike Slovenije za razvoj in evropsko kohezijsko politiko tlakujemo našo skupno pot, me vaše spodbude še dodatno krepijo v odločenosti uresničiti obljube, ki sem jih dala ob zaprisegi. Naš cilj je delovati v dobro vseh. V dobro širše skupnosti in prepričana sem, da je lahko Slovenija z jasnimi cilji, jasnimi pravili in pa močnimi mrežami uspešna v današnjih dinamičnih razmerah. Iskreno verjamem, da bomo razvojno vizijo uspešno spisali tudi v naši državi. Skupaj, z dialogom, povezovanjem in sodelovanjem pri iskanju novih idej in uresničevanju rešitev, ki bodo Slovenijo popeljale naprej k uravnoteženemu, progresivnemu in trajnostnemu razvoju. Verjamem, da je to naš skupni cilj in verjamem, da bomo skupaj znali in zmogli. Hvala lepa. / aplavz/
Ministrici se zahvaljujem za besede. In s tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 6. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o visokem šolstvu, nujni postopek. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona, to je na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bili zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Zato lahko glasujemo. Začenjamo glasovanje. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona za uravnoteženje javnih financ, nujni postopek. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 19. 11. 2014, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 1. členu. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 55. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 55.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da je bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. V imenu Poslanske skupine SDS ima obrazložitev glasu mag. Marko Pogačnika.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Slovenska demokratska stranka spremembe in dopolnitve Zakona za uravnoteženje javnih financ ne bo podprla. Ne bomo ga podprli izključno zaradi tega, ker je vlada Mira Cerarja na nehigienični način dodala, spremenila 199. člen Zakona o javnih financah. S tem bo Slovenija dobila pod taktirko vlade Mira Cerarja prvo novo davčno obremenitev za leto 2015. Obžalujemo, da bomo morali tako glasovati in da ne bomo mogli podpreti smisla te spremembe in dopolnitve Zakona o uravnoteženju javnih financ, ko govori o ustavni presoji določene določbe, vendar treba je poudariti, da bi ta 199. člen sodil lahko tudi v obravnavo paketa davčnih obremenitev, ki jih verjetno pripravljate za leto 2015. Poudarjamo, da obžalujemo to zadevo. Izključni razlog, zakaj ne bomo podprli te spremembe in dopolnitve, je v tem, da vlada Mira Cerarja ohranja oziroma širi Zakon o javnih financah in s tem uvaja prvo davčno obremenitev za leto 2015.
So še obrazložitve poslanskih skupin? Da. V imenu Poslanske skupine Nove Slovenije ima besedo gospod Jožef Horvat.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani gospodje ministri, predstavnice Vlade, kolegice in kolegi! Nova Slovenija, krščanski demokrati ne moremo podpreti novele Zakona za uravnoteženje javnih financ. V naših razpravah, v naših stališčih smo povedali, da smo razočarani, da se za leto 2015 uvaja nova obremenitev, to je dohodninski razred s stopnjo 50 %. To ni prispevek k izboljšanju poslovnega okolja in zaradi tega smo zaskrbljeni, kaj se bo zgodilo že čez nekaj mesecev z visoko kvalificiranimi ljudmi v Sloveniji, ki gotovo prvotno iščejo svojo kariero, svoje bivanje tukaj doma v Sloveniji, ampak bodo nekateri gotovo spakirali kufre in šli v tujino. Bojimo se tudi, da bodo to storila tudi nekatera podjetja, ki so svojo namero že jasno artikulirala in pravzaprav to tudi že počenjajo, ker poslovno okolje pri nas ni dovolj spodbudno. Verjamemo sicer, da je skrb te vlade skrb tudi za prihodkovno stran proračuna Republike Slovenije. Ampak ne tako, drage kolegice in kolegi. Na drugačen način. Da se tudi na odhodkovni strani z racionalizacijo, z večjo učinkovitostjo, in mislim, da bi brez velikih težav lahko pridelali 16 milijonov prihrankov. Sedaj pa gremo od teh 16 milijonov, kolikor je pač projekcija vlade, k tistim, ki so perspektivni, ki so motor in gibalo razvoja gospodarstva in tudi družbe. To so samo nekateri razlogi, zaradi katerih ne moremo v Poslanski skupini Nove Slovenije podpreti novele Zakona za uravnoteženju javnih financ, kljub temu da sta pa najmanj dve rešitvi, ki sta pa dobri. Ampak ta, o kateri sem govoril, je problematična, zato bo naš glas proti tej noveli. Hvala.
Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine Združene levice ima Luka Mesec.
Spoštovani predsednik, spoštovani zbor, hvala za besedo! V Združeni levici smo, kot sem na začetku povedal, neprijetno presenečeni nad dejstvom, da vlada obuja ta nesrečni ZUJF, namesto da bi ga postopoma odpravila in uredila področne zakone. Ampak ne bomo glasovali proti, in sicer iz dveh razlogov. Prvi razlog je ta, da gre za uskladitev z razsodbo Ustavnega sodišča, drugi razlog je pa ta, da kakorkoli je tukaj pač ena pozitivna stvar, in sicer da paket ZUJF vključuje podaljšanje veljavnosti 50-odstotne dohodninske stopnje za leto 2015 za dohodke nad 70 tisoč evrov, kar v Združeni levici pozdravljamo, čeprav se nam zdi ukrep preskromen, ker smo prepričani, je treba bremena krize po družbi razporediti enakomerno in da jih ne smejo plačevati samo najrevnejši in srednji razred, kot je bilo doslej, ampak je za to treba progresijo na vrhu dohodninske lestvice bistveno zaostriti in primerno davčno obremeniti tudi najbogatejše, da bodo tudi ti deli prebivalstva prispevali svoje k razrešitvi te krize. Iz navedenih razlogov bomo v Združeni levici vzdržani.
Še kakšna poslanska skupina? Ne. Potem prožim listo za obrazložitev lastnega mnenja. Besedo ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani predstavniki Vlade, kolegi in kolegice! Jaz tega predloga o uvedbi davčne stopnje 50 % v Zakonu za uravnoteženje javnih financ ne bom podprl iz razloga, ker se popolnoma nesistematično uvaja dodatna obdavčitev, ker je to v nasprotju z besedami finančnega ministra, ki jih je izrekel, ko je dejal, da bodo tisti bolj pridni, bolj inovativni tudi v prihodnje manj obdavčeni, ker dejansko je to bil v letu 2013 in letu 2014 nek izreden ukrep tudi zaradi določenih izrednih razmer v tistem obdobju, danes teh izrednih razmer ni več, vsaj tako nam zagotavlja finančni minister, prav tako predsednik vlade in navsezadnje je bilo obljubljeno s strani vlade Mira Cerarja in s strani samega premiera, da dodatnih obdavčitev ne bo. Tukaj je požrta še ena beseda, poleg ostalih tudi ta, zaradi tega jaz mislim, da je takšen ukrep popolnoma, prvič, neproduktiven, drugič, je verjetno namenjen samemu sebi, je nesistemski in na tak način ne bomo niti naredili nič dobrega za državo, kaj šele za državljane in državljanke. Zato bom glasoval proti temu. Bi pa ob tem opozoril tudi še na eno zadevo, in sicer da se izkorišča ustavna odločba zato, da se uvaja nova obdavčitev. Mislim, da je to neprimerno, in mislim, da to tudi ni v skladu s političnimi in moralnimi standardi, ki jih je Miro Cerar obljubljal ob svoji izvolitvi.
Obrazložitev glasu s strani mag. Branka Grimsa.
Poglejte, več ameriških predsednikov je bilo izvoljeno z geslom No more taxes, nobenih novih davkov. Tudi gospod Cerar je bil izvoljen z enako obljubo, če dobro pregledate predvolilne besede njegove stranke in njega osebno. Izkaže se, da bi bilo zdaj treba reči Nič več neresnic. In glasoval bom proti.
Obrazložitev glasu s strani gospoda Marjana Dolinška.
Spoštovani, danes dopoldne smo slišali že dovolj obrazložitev v prid podpori teh spremembzakona in osebno bom te spremembe podprl.
Obrazložitev glasu s strani gospoda Jerneja Vrtovca.
Spoštovane kolegice in kolegi! Osebno predloga zakona za uravnoteženje javnih financ ne bom podprl. Eden izmed osnovnih elementov tega zakona je to, da bomo v Sloveniji še dodatno znižali svojo konkurenčnost. Že prej sem vam dejal, pojdite do slovenskih gospodarstvenikov, podjetnikov, in boste videli, kaj si oni želijo. Oni si želijo v prvi vrsti davčnih razbremenitev, mi pa s tem predlogom zakona delamo ravno nasprotno. Tiste najbolj pridne, tiste najprodornejše, najproduktivnejše bomo še naprej držali za vrat in jih ožemali, kolikor se le da. Mladi sposobni kadri, inženirji, pa odhajajo v tujino. To je napačna politika. Veste, davčna politika mora biti, ponavljam, tudi stimulativna. Vaša vlada dela ravno nasprotno. S tem, ko podaljšuje še za eno leto davčno stopnjo 50 %, dela veliko napako, kajti mladi bodo imeli še en razlog več, da ne bodo delali v Sloveniji, da ne bodo tu ostajali, ampak bodo šli v druge države Evropske unije, kjer so davčne obremenitve mnogo nižje. Hvala.
Je še kakšna obrazložitev glasu? Če ne, lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 23. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 7. točko dnevnega reda, to je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davku na dodano vrednost po skrajšanem postopku. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu s strani poslanske skupine. Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine Nove Slovenije ima gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Naj povem, da bo Poslanska skupina Nove Slovenije –krščanskih demokratov podprla to novelo Zakona o davku na dodano vrednost. Obžalujemo pa, da Vlada ignorira letos spomladi sprejeti dve davčni noveli, in sicer noveli, ki sta izboljšali davčno okolje za davčne zavezance pavšaliste. Naj vas spomnim, da smo v prejšnji sestavi Državnega zbora vsi skupaj spravili kar veliko večino glasov, da smo spremenili Zakon o davku od dohodka pravnih oseb in Zakon o dohodnini in dovolili, da se podjetniki, malo gospodarstvo lahko odloči za pavšalno plačevanje davka od podjetniške dejavnosti. Takrat smo, meseca maja, se mi zdi, pisali tudi takratni vladi Alenke Bratušek in jo pozvali, ker je bilo to pač v njeni pristojnosti, da odpre vprašanje pri Evropski komisiji, da se dvigne prag za obvezni vstop v sistem DDV s sedanjih 50 tisoč na 100 tisoč, kar je seveda tudi prag po novem za pavšalno obdavčitev. Očitno prejšnja, niti sedanja vlada tega pisma ni realizirala, morda je bilo premalo časa ali kakorkoli že, kar pomeni summa summarum, da sprejeti davčni noveli ne bosta učinkovali, tako kot smo si takrat vsi skupaj v Državnem zboru želeli. Obžalujemo torej, da je Vlada ignorirala dve noveli davčnih zakonov, tudi naše pismo, in na ta način davčni noveli ne bosta učinkovali tako, kot bi si vsi skupaj želeli. To je spet en dokaz, da ni posluha za izboljšanje poslovnega okolja v Sloveniji. To je dejstvo. Pa kljub vsemu glede na novele, glede na spremembe, ki jih trenutna novela Zakona o davku na dodano vrednost prinaša, bomo poslanci Nove Slovenije novelo podprli in pričakujemo, da bo Vlada vendarle te naše zahteve upoštevala in ne kar naprej ignorirala dobre ideje, ki pridejo s strani opozicije. Hvala lepa.
Še kakšna obrazložitev glasu? Če ne, potem lahko glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 81, proti nihče. [[Za je glasovalo 81.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 14. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 2013. Prehajamo na odločanje o Predlogu zaključnega računa proračuna Republike Slovenije za leto 2013. Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine SDS ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Predstavniki Vlade, kolegi in kolegice! Računsko sodišče je ugotovilo, da je v letu 2013 Vlada kršila 34 predpisov – 34 zakonov, 34 uredb, pravilnikov, ki jih sprejema Vlada, ki jih sprejema Državni zbor ali ki jih sprejemajo ministri. To dejansko pomeni, da Vlada ni delovala v skladu s tistimi predpisi, ki jih je sama predlagala ali sama sprejemala. Zaradi tega je zaključni račun pod vprašajem. Pod vprašajem je z vidika ne samo ekonomičnosti, gospodarnosti in tako naprej, ampak tudi, ali je ta proračun deloval v skladu z zakonodajo. Računsko sodišče ugotavlja, da ne in Računsko sodišče tudi ugotavlja, da se kršitve zakona iz leta v leto ponavljajo. To pomeni, da Vlada enostavno ignorira priporočila Računskega sodišča, Računsko sodišče je ustanova s tisto avtoriteto, ki edino lahko opozarja ne le Vlado ampak tudi Državni zbor, da je z delovanjem proračuna nekaj narobe. Slovenska demokratska stranka predlaga, da Državni zbor ne da pozitivne ocene temu zaključnemu računu, hkrati pa naloži Vladi, da popravi tiste napake, ki jih je naredila, tisto nelegalnost, ki jo je delala v letu 2013, tudi za naprej. V skladu s slovenskim pravnim redom edino Državni zbor lahko Vladi to naroči. Nihče drug. Tudi Računsko sodišče nima te možnosti. Lahko zahteva odgovornost posameznega ministra, lahko zahteva odgovornost predsednika Vlade, vendar ne more Vladi tega naročiti. Edino Državni zbor to lahko naredi. V Slovenski demokratski stranki ne bomo dali pozitivne ocene zaključnemu računu in hkrati predlagamo tudi, da se prekine dejansko nelegalno delovanje Vlade, kar ugotavlja tudi Računsko sodišče, da se začne na novo in da se popravijo napake, ki so se nabirale tudi mnogo let. Ampak enkrat je temu treba narediti konec. Zaradi tega v Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli tega zaključnega računa.
Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine Nove Slovenije ima gospod Jernej Vrtovec.
Spoštovane kolegice in kolegi! Zaključni račun proračuna za leto 2013 ima v bistvu dve lastnosti. Prva poglavitna lastnost je ta, da smo se soočili s tem, da se je javnofinančni primanjkljaj povečal za 1,3 odstotne točke na 4,4 %. Druga tudi zelo bistvena lastnost, ki bode v oči, je pa ta, da je Računsko sodišče dalo mnenje s pridržkom. Mnenje s pridržkom je Računsko sodišče dalo med drugim tudi na podlagi tega, ker so ugotovili, da poroštvo za kredit za izgradnjo šestega bloka Termoelektrarne Šoštanj ni dovolj zavarovano. Tukaj naj omenim na tem mestu, da je bila politična stranka Nova Slovenija – krščanski demokrati edina politična stranka, ki je v celoti nasprotovala omenjenemu poroštvu in glede na zadnje informacije in glede na zadnje kazenske ovadbe in preiskave, se kaže, da smo imeli še kako prav. Kaj se lahko zgodi na koncu? Zaradi slabo zavarovanih kreditov v primeru izgradnje šestega bloka Termoelektrarne Šoštanj se lahko zgodi, da bomo davkoplačevalci ponovno tisti, ki bomo reševali nasedlo naložbo. Spoštovane gospe in gospodje, Nova Slovenija – krščanski demokrati ne bomo prispevali glasov k sprejetju zaključnega računa za leto 2013. Računsko sodišče je opozarjalo na določene napake, ki se dogajajo s strani Ministrstva za finance že vrsto let, ampak hkrati so opozorili, da Ministrstvo za finance nima dovolj modrosti oziroma ne prisluhnejo, da bi omenjene napake popravili. Gre za neodgovornost. Je pa zaključni račun v bistvu dejansko seznanitev zgolj z dejstvi, kar je bilo je bilo, jaz bi pa želim, da bo naslednje leto zaključni račun proračuna za leto 2014 sprejeli z veliko večjim optimizmom in brez mnenj Računskega sodišča, ki bi bila negativna ali pa s pridržkom. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu?V imenu Poslanske skupine SMC ima besedo gospod Tilen Božič.
Hvala za besedo. Uvodoma naj pojasnim, da bomo v Poslanski skupini SMC Predlog zaključnega računa proračuna za leto 2013 podprli. V predstavitvi, ki smo jo imeli prej, stališča, smo opozorili tudi mi na nekatere pomanjkljivosti, obenem pa verjamemo oziroma zaupamo naši vladi, da bodo besede, ki smo jim jih položili na srce, upoštevali v nadaljnjem delovanju. Poleg tega smo pa tudi bili seznanjeni oziroma tudi že od prej z določenimi ukrepi, ki so možni mimo tega, se pravi kaj lahko stori Računsko sodišče v določenih primerih. Prej je bil tudi s strani Desusa omenjen primer, ko je moral minister odstopiti. Tako da mislim, da tukaj ukrepi so možni, drugačni, na drugačen način in tudi naš pristop je nekako obrnjen na tak način, da skušamo čim bolj konstruktivno delovati pri teh zadevah in verjamem, da ko bo potrebno, se bo morda tudi vlada na našo poslansko skupino in na ekipo, ki tukaj mislim da kar dobro in strokovno deluje, za morebitne usmeritve in dodatne predloge, kako bi se dalo to področje izboljšati. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Če ni več obrazložitve glasu, prehajamo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 55, proti 18. [[Za je glasovalo 55.]] [[Proti 18.]] Ugotavljam, da je zaključni račun proračuna Republike Slovenije za leto 2013 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je z obravnavo Predloga rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2013. Prehajamo na odločanje o splošnem delu predloga rebalansa proračuna. Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine SDS ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Spoštovani ministri, državni sekretarji! Vlada sprejema in je sprejela in danes sprejemamo rebalans proračuna za leto 2014 v stanju, ki ni v skladu z ustavo. Vlada, niti prejšnja niti sedanja ni pripravila predloga zakona o fiskalnem pravilu, ki bi zagotavljal okvir, ki ga določa ustava glede javnih financ. To seveda pomeni, da je dejansko stanje na področju javnih financ neustavno. V Slovenski demokratski stranki smo zato predlagali, da se zakon o izvedbi fiskalnega pravila obravnava v Državnem zboru. V teh okvirih se danes sprejema tudi rebalans proračuna za leto 2014, ki kaže, da je bil osnovni proračun zgrešen, na kar smo že opozarjali, tako same obdavčitve, napačno je vodena trošarinska politika, zaradi tega je izpad trošarin 45 milijonov. Ob tem je tudi jasno, da je dohodnina veliko manjša, kot je bilo načrtovano. Poleg tega so primanjkljaji tudi na evropskih sredstvih in to kaže na neučinkovitost črpanja evropskih sredstev. Z drugimi besedami deficit proračuna v javnih financah se povečuje za 197 milijonov in na tej podlagi je tudi deficit preko maastrichtskih kriterijev, in ni v skladu s tistim, kar smo dejansko se zavezali, da bomo naredili. Poleg tega je iz samega rebalansa tudi razvidno, da se povečuje zadolžitev države, zadolžitev predvsem na račun prihodnjih rodov. Nikjer pa ni dejansko nobene varnosti, da bodo ta sredstva šla dejansko v produktivne namene in da ne bodo šla dejansko v samo potrošnjo. Nimamo urejene privatizacije, če želite, nimamo strategije na tem področju, nimamo ukrepov, ki bi povečali slovensko konkurenčnost, zaradi tega je tudi ta rebalans proračuna na eni strani takšen, da povečuje dolgove, na drugi strani pa povečuje sam deficit. Rebalansa zaradi navedenih razlogov v Slovenski demokratski stranki ne bomo podprli.
Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine Nove Slovenije ima gospod Jožef Horvat.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Že v stališču smo povedali, da je minister za finance dr. Mramor ravnal modro, ko se je odločil za rebalans proračuna Republike Slovenije za leto 2014. To je proračun, na katerega je pred skorajda natančno enim letom bila vezana zaupnica neke prejšnje vlade. Takrat smo mi poslanci Nove Slovenije govorili, da je nerealen, da je zgolj spisek želja, in danes nam je tudi s pomočjo ministra dr. Mramorja uspelo dokazati, da smo imeli prav. Bili bi veseli, da ne bi imeli prav. Na prihodkovni strani je zadetek skorajda v črno, čeprav bi prihodki lahko bili višji zaradi boljše trošarinske politike, zaradi optimalnejšega črpanja evropskih sredstev in tako naprej. Preveč pa smo, gospe in gospodje, potrošili. Zakaj že? Za investicije, za nova delovna mesta? Odgovor je ne. Ugotovitev, da se je primanjkljaj povečal za 200 milijonov evrov, nas močno skrbi. In povsem logično je, če proračuna takrat pred kakšnim letom nismo podprli, ne moremo enostavno sprejeti, da se naš deficit kar iz leta v leto povečuje. Drage kolegice in kolegi, to bo moral nekdo pokriti. In samo to povečanje, ta del 200 milijonov za 2 milijona Slovenk in Slovencev, vsak si zna izračunati, koliko pride po glavi. To bo treba pokriti. In povsem logično je, da Poslanska skupina Nove Slovenije – krščanski demokrati rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2014 ne bomo podprli. Tudi zato ne, ker je takšen pač običaj ali pa praksa in nevarnost, da so vedno naslednji proračuni, v tem primeru proračun za leto 2015, nekako osnovani na proračunih oziroma rebalansih preteklega leta. Torej je to zelo slaba osnova za proračun za leto 2015. Upam, da ne bo osnova. Hvala.
Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine Združene levice ima Luka Mesec.
Spoštovani predsednik, spoštovani zbor! Tudi v Združeni levici predloga oziroma rebalansa proračuna ne bomo podprli, in sicer iz dveh razlogov. Prvi razlog je, da ga razumemo podobno, kot je večkrat povedal kolega Jožef Horvat iz NSi, kot neko suho vajo za proračun za naslednje leto. In v tej suhi vaji sta zaskrbljujoča predvsem dva trenda. Prvi je, da kljub novi vladi, ki je prišla z obljubo neke nove politike, še vedno doseganje fiskalnih ciljev temelji, prvič, na rezanju socialnih transferjev, na primer, kar za petino se bodo zmanjšala nadomestila za brezposelnost, in to v časih, ko je brezposelnost še vedno, kljub temu da se je letos malo zmanjšala, na eni izmed največjih zgodovinskih ravni v Sloveniji, in drugič, ker se reže pri investicijah. Investicijska potrošnja države se bo namreč zmanjšala za več kot 100 milijonov evrov, kar je slab recept za izhod iz krize oziroma v tem vidimo napoved povzročitve tretje recesije v Sloveniji, če se s takimi ukrepi nadaljuje. Iz teh razlogov rebalansa proračuna ne bomo podprli, bi pa poudarili dve zadevi, ki mislimo, da se jih mora vlada iz tega proračuna naučiti. Prvič, novi proračun za leto 2015 je treba utemeljiti na realističnih postavkah, ker ko smo brali tega, je bilo jasno, da je bil utemeljen na zelo nerealističnih. Recimo, ena izmed glavnih postavk na prihodkovni strani je bil nepremičninski davek, davek, ki v času, ko se je sprejemal proračun, niti ni bil sprejet, niti ni bilo jasno, če bo sprejet v parlamentu, niti ni bilo jasno, če bo šel čez Ustavno sodišče, pa je kljub temu bil proračunska postavka. To je zagotovo praksa, ki se je vlade ne smejo posluževati, vsaj resne ne. Druga zadeva je pa trošarinska politika, na katero je bilo tudi že večkrat opozorjeno. To, da iz naslova trošarin manjka kar 45 milijonov v proračunu, je znak, da je bila trošarinska politika letos napačna in da je treba trošarine na fosilna goriva bistveno znižati, da se bodo, prvič, razbremenili tukajšnji državljani in državljanke, in drugič, da se bo z bolj konkurenčno trošarinsko politiko zajel večji del sredstev proračuna. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Prosim za prijavo.
Hvala. Glede na to, da je pravkar predstavnik Združene levice podprl znižanje trošarin, moram reči, da bom šel malo ven pogledat, ker nazadnje, ko se je kaj nekaj takega zgodilo, je bila nad Betlehemom baje neka zvezda repatica. Tako da kar se tiče tega rebalansa, veste, je to tako. Popravljati nekaj, kar je v temelju zgrešeno, je v resnici tako kot če bi nekdo na Barju, v Ljubljani, ker ste večinoma Ljubljančani, postavil eno krasno novo hišico brez temeljev in po enem letu bi vse pokalo in drselo in bi prišel na genialno rešitev, zdaj bomo dali gor nov omet in novo streho, dodatna masa bo povzročila samo to, da bo padec, ko se bo vse skupaj zrušilo, še bolj grd in težje bo popraviti posledice. Zaradi tega tistega, kar je v temelju zgrešeno, ni možno popravljati na tak način, ampak je treba postaviti povsem na novo. Treba bi bilo postaviti proračun tako, da bomo že enkrat začeli vzpostavljati okolje, ki bo naklonjeno podjetništvu, ki bo vzpostavljal v Sloveniji razmere, da bo končno Slovenija postala konkurenčna na celotnem evropskem trgu. Slovenija si to zasluži. Podjetnike imamo dobre, samo okolje temu ni naklonjeno in treba je storiti vsaj tiste korake, ki jih lahko čim prej. Proti bom glasoval z velikim veseljem, ampak obenem tudi z upanjem, da bo vlada vendarle razumela tisto, kar ji je celo iz največje levice v tem trenutku sugeriral moj predhodnik, da naj začne razmišljati o razbremenjevanju državljank in državljanov, podjetnikov, o vzpostavljanju podjetništvu naklonjenega okolja, ki je edini lahko garant blaginje in tudi socialne države na dolgi rok, na trdnih temeljih, gospe in gospodje.
Obrazložitev glasu ima mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Ne glede na to, da je mesec november in da ta rebalans proračuna predstavlja zgolj nek ugotovitveni akt, ki ne bo imel nobenega vpliva na delovanje države v letošnjem letu, iz več razlogov tega rebalansa proračuna ne bom podprl. Primanjkljaj države se z rebalansom povečuje za približno 200 milijonov evrov, to pomeni, da bo končni račun ena milijarda 200 milijonov primanjkljaja. Drugi razlogi so, da se iz tega rebalansa proračuna jasno vidi, da je bilo delo vlade v letu 2014 katastrofalno. Ne bom ga podprl iz razloga, ker ta proračn jasno dokazuje, da tako prejšnja kot sedanja vlada vodita neustrezno politiko zadolževanja. Tako prejšnja kot sedanja vlada vodita neustrezno trošarinsko politiko. Tako prejšnja kot sedanja vlada vodita neustrezno davčno politiko. Ne bom ga podprl tudi iz razloga, ker sedanja koalicija ni podprla niti enega od amandmajev Slovenske demokratske stranke, ki so predvidevali povečanje sredstev za sanacijo naravnih nesreč, ki so se zgodile v Sloveniji v obdobju zadnjih dveh let. Predlagali smo popravke v višini 2 milijona, 3 milijone za naravne nesreče, za popravo pri 1,2 milijardni izgubi. Žalostno od koalicije, da teh amandmajev ni podprla. Ob koncu bi pa dodal samo še to, da me je pri obrazložitvi glasu s strani Združene levice zadeva presenetila v pozitivno smer. Združeni levici se počasi razsvetljuje stanje, kakršno je v slovenski državi, in podpiram to zadevo, da ste spoznali, da je trošarine treba bistveno znižati, kar je Slovenska demokratska stranka že zagovarjala kar nekaj let.
Še kakšna obrazložitev glasu? Obrazložitev glasu gospod Ivan Prelog.
Oprostite, bila je napaka. Se opravičujem.
Obrazložitev glasu ima Luka Mesec.
Hvala za besedo. Bom zgolj pojasnil to zvezdo nad Betlehemom kolega Grimsa, v bistvu zakaj mi podpiramo znižanje trošarin. Znižanje trošarin v Združeni levici podpiramo, ker smo za zniževanje posrednih davkov, ki nadpovprečno obremenjujejo tiste z manjšimi dohodki. Smo pa na drugi strani za to, da se zaostruje davčna progresija, da v davčno blagajno prispevajo več tisti, ki več zaslužijo, da se obdavčuje luksuz, da se obdavčuje premoženje, da se zaostri dohodninska lestvica, medtem ko je posredne davke, kot so DDV, trošarine in tako naprej treba znižati, ker negativno vplivajo tako na gospodarsko rast kot imajo negativne redistributivne učinke. V tem smislu se nam je pokazala ta zvezda. Hvala.
Vseeno bi bilo dobro, da bi povedali zraven, kako boste glasovali. Potem mislim, da ni več obrazložitev glasu. Prehajamo na odločanje o splošnem predlogu rebalansa proračuna. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 27. [[Za je glasovalo 53, proti 27.]] Ugotavljam, da je splošni del predloga rebalansa proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o posebnem delu predloga rebalansa proračuna. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 17. 11. 2013. Prehajamo na proračunskega uporabnika 1611, Ministrstvo za finance. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Tekoča proračunska rezerva. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 57. [[Za je glasovalo 23, proti 57.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2130, Ministrstvo za gospodarski razvoj in tehnologijo, in na odločanje o vloženih amandmajih k dvema podprogramoma pri tem proračunskem uporabniku. Najprej odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Lokalno-razvojna infrastruktura. Glasujemo. Navzočih je 82 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 58. [[Za je glasovalo 23, proti 58.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Učinkovito trženje in promocija Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 81 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 58. [[Za je glasovalo 22, proti 58.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2330, Ministrstvo za kmetijstvo in okolje, in na odločanje o vloženih amandmajih k dvema podprogramoma pri tem proračunskem uporabniku. Najprej odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Upravljanje z vodami. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlagamo, da se poveča denar za upravljanje z vodami, in sicer zato da se hitreje reši situacija, ki je danes v Sloveniji pri veliko državljankah in državljanih, ki so priča temu, da jim je zalilo domove, da jim je zalilo premoženje in morajo čim hitreje dobiti povrnjeno tisto, kar je potrebno, in da se uredijo vodotoki. Menimo, da je treba povečati sredstva že v letošnjem letu, kajti škoda se lahko hitro oceni in ne nazadnje škodni zahtevki so dejansko lahko hitro izplačani. Vsi vemo, da je Slovenija že drugič doživela katastrofo vodne ujme v letošnjem letu, da so naravne katastrofe zelo velike in da je zato nujno treba, da se zagotovijo dodatna sredstva. Menimo tudi, da ni nobenega razloga, da ne bi teh dodatnih sredstev vzeli s strani Geodetske uprave. Geodetska uprava pravzaprav nima več pravega dela. Davek na nepremičnine je propadel, razveljavljen je bil s strani Ustavnega sodišča. Množično vrednotenje nepremičnin se je pokazalo kot neučinkovito in zaradi tega lahko vzamemo ta denar s tega proračunskega uporabnika. Zaradi tega menimo, da je nujno treba zagotoviti denar za to, da bomo sanirali čim hitreje naravne nesreče in da bodo državljani in državljanke čim hitreje dobili povrnjeno škodo, ki se jim je zgodila na njihovem premoženju, in da bodo lahko čim hitreje živeli v varnih in suhih stanovanjih in hišah.
Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine SMC ima dr. Simona Kustec Lipicer.
Hvala lepa. Samo pojasnilo. Na ponedeljkovem poslanskem vprašanju predsedniku Vlade v zvezi s sanacijo poplavnih nesreč nam je bilo zagotovljeno, da so se že v tem letu pridobila dodatna proračunska sredstva za sanacijo. Ni bilo sicer konkretno povedano iz katerega vira, vendar je to hkrati pojasnilo tudi na vaše vprašanje in hkrati tudi obrazložitev, zakaj bo poslanska skupina glasovala proti omenjenemu amandmaju. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Prosim, da se prijavite. Obrazložitev glasu ima mag. Marko Pogačnik.
Spoštovani predsednik, hvala za besedo. Seveda bom amandma, ki ga je predlagala Slovenska demokratska stranka, podprl. Ta amandma predvideva večja sredstva za sanacijo naravnih nesreč, ki so se zgodile v Sloveniji. Presenečajo, ti komentarji s strani SMC, glede na to da so se povečala sredstva v proračunu za sanacijo teh naravnih nesreč. Mislim, da na Odboru za finance je državna sekretarka govorila drugače, da tukaj neka sredstva so, vendar ni bilo pa nikoli govora, kot je bilo sedaj rečeno, o povečanju. Zato sem jaz prepričan, da brez podpore amandmaja Slovenske demokratske stranke do tega povečanja sredstev ne bo prišlo. Jemljemo pa tudi tam, kjer smo ugotovili, da verjetno ne bi bilo nič narobe, če teh sredstev do konca leta ne bi bilo.
Obrazložitev glasu ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Letos je bilo že kar nekaj elementarnih nezgod, če omenim samo žled, pa še ene poplave so bile vmes. In po niti eni od teh naravnih nesreč država ni v zadovoljivem času sanirala škod, ki so bile povzročene. Če je sredstev v proračunu dovolj, če je Vlada to prerazporedila, ne vem, zakaj niso urejene in poplačane zadeve, ki so bile povzročene z žledom oziroma spomladanskimi poplavami. Če je temu res tako, in bi držala ta trditev, da je dovolj sredstev zagotovljenih, potem se s temi težavami ne bi ukvarjali. Vendar če ne bomo dali sredstev za to intervencijsko pomoč, to pomeni, da se ljudem, ki so ob teh zadnjih nesrečah, ob zadnjih poplavah veliko trpeli, omogoči, da takoj pristopijo k sanaciji zadev, ureditvi domovanj in tako naprej, potem se ne bo zgodilo nič. Ko bo prišlo sonce, tako kot je prišlo za žledom, kot je prišlo za prejšnjimi poplavami, bo država na vse te zadeve pozabila, ljudje se bodo pa sami borili s temi problemi. Zato predlagam, da ta amandma podprete. Naredimo tisti prvi minimalni korak, ki je potreben, za davkoplačevalce, ki jih je prizadelo neurje, ki so jih prizadele nesreče, in omogočimo, da se zadeve sploh začnejo sanirati. Mnogi so izgubili veliko, nimajo virov, nimajo sredstev, odškodnine bodo pritekale počasi in država s tema 2 milijonoma dodatnih sredstev lahko reši marsikaj, izgubila ne bo pa ničesar. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu sicer ni prepričevanje drugih, ampak obrazložitev lastnega glasu, ampak to jemljem na znanje. Besedo ima mag. Margareta Guček Zakošek.
Hvala, spoštovani predsedujoči. Že včeraj sem v razpravi te zadeve odprla, zdaj bi pa obrazložila svoj glas, zakaj bom glasovala proti. Državna sekretarka nam je povedala, da na tem kontu obstaja dovolj denarja, to je, mislim da 50 milijonov, in je bilo do sedaj potrošenih 38, torej še obstaja denar in nas v bistvu skrbi, ali bo porabljen. Tu govorimo o 2 milijonih, ki jih bomo vzeli Geodetski upravi. Spet ne vemo, ali je upravičeno, da jih tam vzamemo. Gospodje poslanci trdijo, da ja, mi ne vemo. Gre torej za nek znesek, za katerega pa ne vemo niti, kako se bo porabil. Prepričana sem, da je Vlada odgovorna in bo znala ravnati s posledicami nesreč, ki so se zgodile v preteklem obdobju. Obveščeni smo bili, da bo ta denar šel iz rezervnega sklada. Poslanci SMC smo obrazložitve Vlade prejeli in tudi razumeli. Zato menimo, da je prestavljanje z enega konta na drugega v tem trenutku nepotrebno. Sicer pa pri uporabniku Ministrstva za kmetijstvo in okolje, prejšnjemu, gre za povečanje skoraj 80 milijonov evrov. Glasovala bom proti temu amandmaju. Hvala.
Obrazložitev glasu ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Jaz bom glasoval za ta amandma, ker menim, da je nujno treba škodo sanirati, in to čim hitreje, in da se dejansko spodbudijo tudi vsi tisti, ki omahujejo pri izdaji računov, da se ta denar porabi. Neka informacija je prišla z Ministrstva za finance od državne sekretarke, da je Ministrstvo za obrambo tisto, ki ne izdaja računov, da bi se to dejansko saniralo. Tako bi tukaj verjetno morali celotno Vlado zavezati k temu, da bo dejansko škodo začela odpravljati in sanirati. Drugič, verjamem, da so v proračunu lahko s prerazporeditvami sredstva zagotovljena na takšen ali drugačen način in da premier lahko tudi ukaže, naj se prerazporedijo sredstva z enega konta na drugega in tako naprej. Navsezadnje se skoraj 50 % državnega proračuna prerazporedi v enem letu. Vendar ne! Mi smo za transparentnost, ne gre zdaj za prerazporeditve, ki jih je premier dobil nekje zagotovljene s strani Ministrstva za finance. Gre za to, da se ta sredstva dejansko prenesejo z ene postavke na drugo postavko, in sicer zato, da se sanira škoda in da se uredijo vode. Po informacijah vode niso pri nas urejene. Ministrstvo za kmetijstvo baje potrebuje pet let, da se nekaj naredi, pa se ni naredilo. Vir pa so tukaj mediji, če želite, tudi kakšen medij včasih pogledam. In zadnjič je bil primer, 5 let se nič ne zgodi. In dajmo spodbuditi celotno vlado za to, da bodo pomagali, da bo ta vlada pomagala ljudem, ki so doživeli škodo ob naravni ujmi.
Zopet prepričevanje namesto obrazložitve lastnega glasu, vendar tudi to sprejemamo, za enkrat. Obrazložitev glasu ima gospod Tomaž Lisec.
Hvala, predsednik, za besedo. Sam sem podprl prejšnji amandma, kjer smo skušali z amandmajem Slovenske demokratske stranke povečati tekočo proračunsko rezervo z dodatnimi 3 milijoni evrov za interventne ukrepe, kjer je v rebalansu proračuna evidentno, da je vlada iz 50 milijonov v tej postavki pustila samo 2,8 milijona evra. Prav tako bom podprl tudi ta amandma, kjer želimo v podprogramu Upravljanje z vodami povečati to postavko za 2 milijona evrov. Zakaj se mi zdi nujno podpreti ta amandma. Dr. Simona Kustec Lipicer je v poslanskem vprašanju svojemu predsedniku Vlade rekla: "V aktualnem času je zato ta problematika upravičeno tudi ena od najbolj prioritetnih v državi. Z njo se dobesedno skozi boj za preživetje in eksistencialno varnost soočajo prizadeti posamezniki in njihove družine." Zadnjič so imeli nujno sejo Odbora za kmetijstvo in nujno sejo Odbora za infrastrukturo in so rekli poslanci koalicije: "Sploh debate ne potrebujemo." Danes ti isti poslanci koalicije pravite: "Dodatnega denarja ne potrebujemo." Očitno vsi tisti župani, ki so bili zadnjič na odboru, in vsi tisti posamezniki, ki se še danes soočajo s sanacijo posledic zadnjih naravnih nesreč, od vas ne dobijo niti ficka, in to z veseljem poslanci koalicije podpirate. Skratka, če želimo tako področju infrastrukture, prostora, kmetijstva in okolja, predvsem pa tistim ljudem na terenu vsaj malo pomagati tudi v tej zadnji dvanajstini leta, podprite ta amandma in verjamem, da bomo 2 milijona evrov koristno porabili na terenu za sanacijo najbolj poplavljenih območij, najbolj poplavljenih korit rek, ki čakajo nujno na sanacijo.
Zopet prepričevanje drugih. Je še kakšna obrazložitev? Prožim listo. Obrazložitev glasu ima gospa Anja Bah Žibert.
Spoštovani! Že tako in tako so problem tega rebalansa prioritete. Dejstvo je, da če že tega niste uspeli nekako uresničiti oziroma izkazati drugače, potem bodite vsaj solidarni. Ta amandma pokaže na to, da je solidarnost več kot potrebna. Danes, ta trenutek. In ne jutri ali pojutrišnjem. Zato bom amandma Slovenske demokratske stranke podprla. Še več. Podprla ga bom tudi zato, ker ponovno dokazujete, da ste nekoliko skregani med seboj glede lastnega mišljenja. Kolegica je govorila o sredstvih, ki so zagotovljena, na drugi strani je državna sekretarka odkimavala. Dajte se zmeniti doma in potem nas boste morda le prepričali, da ta sredstva niso potrebna in jih je dovolj. Ni jih dovolj. Zato spoštovani, podprite amandma Slovenske demokratske stranke.
Ste na listi tistih, ki ne razumete povsem instituta obrazložitve glasu. Zopet je šlo za prepričevanje. Naslednji je na vrsti mag. Branko Grims.
Hvala še enkrat za besedo. Seveda bom glasoval za amandma, kajti ljudje, ki jih je doletela ujma, vsi pomoč potrebujejo, in tista pomoč, ki pride pravočasno, je edina prava pomoč. Vse, kar je prepozno, je pač zgolj nekaj, kar je prepozno. In poglejte, ta amandma bom podprl tudi zato, ker perfektno pokaže razliko med besedami in dejanji vsakokratnih vlad tranzicijske levice. Ko se je treba iti slikat, teče vsa vlada, na čelu s predsednikom vlade med ljudi, obljublja vse mogoče. To so besede. Ko pa je treba narediti dejanje, ko je treba glasovati za povečanje sredstev, da se končno že preprečijo v največji možni meri tovrstne katastrofe, pa dejanj ni. Napoveste, da boste glasovali proti. In zaradi te velike očitne nepremostljive razlike med besedami in dejanji so vsakokratne vlade tranzicijske levice, tam od Pahorja preko Bratuškove do Cerarja sedaj, v resnici največja naravna ujma, ki prizadene našo ubogo Slovenijo.
Obrazložitev glasu ima gospod Igor Zorčič.
Gospod predsednik, hvala za besedo! Spoštovane kolegice in kolegi! Jaz bom glasoval proti predlaganemu amandmaju. Jaz mislim, da je ta amandma pravzaprav eno metanje peska v oči. Po Zakonu o odpravi posledic naravnih nesreč mora Vlada najprej sprejeti nekakšne ukrepe na podlagi ocene stanja in na podlagi predlogov, kako naj se zadeve po naravnih nesrečah sanirajo. Ta zakon pa nadalje določa, da se za naravne nesreče, ki se zgodijo po septembru v tekočem letu, zagotovijo sredstva v proračunu za naslednje leto. Tako da ta amandma ne vzdrži zakonske presoje, zato bom glasoval proti.
Očitno bo še en krog obrazložitev glasu. Prožim listo. Obrazložitev glasu ima gospod Marijan Pojbič.
Hvala, spoštovani gospod predsednik! Jaz bom amandma, ki ga je Slovenska demokratska stranka predlagala, seveda absolutno z velikim veseljem podprl. Ponovno vidim, da se v tem parlamentu ne moremo strinjati niti s tistim, kar je najbolj nujno, in to je, vsi tisti, ki sedimo tukaj, smo gledali na televiziji, na vseh programih, kako trpijo tisti ljudje, ki so bili na območjih, kjer so bile poplave. In mi se zdaj tukaj pogajamo in pogovarjamo, kako ne bi naredili tistega, kar je od nas pričakovano. Najmanj, kar moramo storiti, je, da najdemo v proračunu denar, da tem ljudem pomagamo. Jaz mislim, da vsi tisti, ki govorite v tem parlamentu z drugačnim jezikom ali pa v drugačnem jeziku, delate proti tistemu, za kar moramo sedeti tukaj, in to je, da rešujemo probleme naših ljudi v tej državi. Če bomo čakali, da bodo vedno znova in znova neke procedure stekle v tej državi, da bomo lahko neko stvar sanirali, bodo ti ljudje pomrli, preden jim bomo rešili probleme, s katerimi se srečujejo pri teh poplavah. In tega si ne smemo in ne moremo dovoliti. Vsi tukaj moramo, smo dolžni delati in pomagati tem ljudem, ne pa govoriti, da čakamo, da bo Vlada ne vem kakšne procedure speljala, da bomo lahko začeli reševati to problematiko. Vprašajte tiste ljudi, ki tam živijo, pa boste videli, kaj vam bodo povedali. Tiste, ki so jim bile do polovice poplavljene hiše, ki imajo uničeno pohištvo, ki niti spati nimajo kje. In mi se sedaj tukaj pogovarjamo, ali bomo tem ljudem pomagali ali ne bomo, ali bomo zagotovili v državnem proračunu sredstva za to, da jim bomo pomagali. Bog pomagaj, v kakšnem parlamentu sedijo nekateri tukaj in nekatere stranke! Jaz bom ta amandma z veseljem podprl, ker se v Slovenski demokratski stranki zavedamo, da je ljudem treba pomagati. Mi bomo storili vse, da se bo to zgodilo.
Obrazložitev glasu ima Miha Kordiš.
Najlepša hvala za besedo. Predlaganega amandmaja ne bom podprl. Pa ne zato, ker bi stal na stališču, da si ljudje, prizadetih v poplavah, ali vprašanje vodotokov ne zaslužijo večje pozornosti in večjih financ. Če se spomnite mojega ponedeljkovega vprašanja ministrici na to temo, se najbrž spomnite tudi njenega odgovora. In ta je šel zelo v smeri, da na ministrstvu kratko malo ne vedo, koliko bi stala ureditev celokupnega področja urejanja vodotokov. Zato v tem trenutku kakršnokoli dodatno prenašanje sredstev na to ministrstvo ne bi imelo nikakršnega učinka. V kleti ministrstva bi lahko postavili cel mali topčider, pa ministrstvo teh sredstev ne bi znalo uporabiti, ker trenutno v tem niso niti na točki dovolj velikega načrtovanja, da bi bili zmožni ta sredstva koristiti. Glasoval bom proti temu amandmaju. Hvala.
Obrazložitev glasu ima gospod Bojan Podkrajšek.
Hvala za besedo, spoštovani predsedujoči. Kolegice in kolegi! Tudi sam bom podprl ta amandma Slovenske demokratske stranke. Ko bom obrazložil svoj glas, se bom potrudil, da ne bom nikogar v tej dvorani nagovarjal. Zdi se mi pomembno, da to podprem, ker so v velikih delih Slovenije ljudje v težavah. Imajo težave, ki so jih doletele v večkratnih poplavah. Predvsem se mi pa zdi, da bi s tem amandmajem lahko pomagali v času, ki je najbolj pomemben za ljudi. Pa ne smemo pozabiti, da je pred nami koledarska zima in če bomo s tem odlašali, da bomo mogoče pomagali v naslednjem letu, se mi zdi, da lahko na te poplave pozabimo, predvsem pa pozabimo na ljudi, ki imajo te težave. Hvala.
Obrazložitev glasu ima gospod Franc Breznik.
Najlepša hvala. Spoštovane kolegice in kolegi, mislim, da je človeško primerno, da kot politiki razumemo, da smo tu zaradi državljanov in državljank, in upam, da je vsem jasno, da je Slovenija ponovno doživela naravno katastrofo. Najmanj, kar lahko storimo kot politiki, je, da podpremo ta amandma, da vsaj deloma pomagamo. Vsaka pomoč, ki je hitra, kdor hitro pomaga, dvakrat pomaga. Ko gledam delo vlade, konstituiranje ali pa tudi iskanje določenih ministrov od septembra, pa zdaj smo že konec leta, in nimamo niti ministra za gospodarstvo, verjamem, da tudi ta vlada ne bo storila kaj dosti glede sanacije naravne nesreče, in verjamem, da je vsaj ta amandma nek obliž na rano teh ljudi. Poglejte, kot je rekel prej kolega Podkrajšek, te poplave niso v pomladanskem delu, ampak je pred nami zima. Kot veste, ljudje nujno potrebujejo vsaj pomoč pri sanaciji, pomoč pri izsuševanju teh poplavljenih stavb in tudi stanovanj, in verjamem, da bomo k temu pristopili in da boste glasovali za amandma, ki ga predlaga Slovenska demokratska stranka, ker je normalen, ker je naraven, ker smo tu zaradi ljudi, nismo tu zaradi nas samih, ampak zaradi ljudi, in moramo biti vsaj deloma solidarni, da vsaj na tak način pokažemo neko sočustvovanje s temi ljudmi, da bodo razumeli, da niso sami v teh kritičnih časih. Zato še enkrat, kot sem na začetku povedal, bom podprl amandma Slovenske demokratske stranke.
Obrazložitev glasu ima gospod Jani Möderndorfer.
Hvala lepa, predsednik. Ne bom podprl amandmaja iz več razlogov. Eden od razlogov je, ker je v resnici navadna zloraba tega amandmaja, ki deluje sicer zelo všečno, vsi pa vemo, da ta denar, tudi če bi bil slučajno sprejet amandma, ga tisti, ki ga predlagajo v rebalansu, niti sprejeli ne bi. Se pravi, zlorabili so v bistvu institut rebalansa, ki ga ves čas napadajo in kritizirajo in potem predlagajo amandma, da bi lahko danes uprizarjali neko predstavo in govorili, kako so za vse tiste, ki so utrpeli škodo. Še posebej zato, ker v resnici vedo, da s tem denarjem se ne da pomagati, ker bodo potrebovali bistveno več, tudi časovna dimenzija je tista, ki v resnici ne bo omogočila, in ker minister za finance in predsednik vlade imata, tako kot je kolega iz SDS že zdavnaj povedal, zelo jasne vzvode, da to lahko naredita brez teh amandmajev. Verjamem, da bodo naredili, če jim je kaj do tega, da pomagajo kot država. Ne bom podprl amandmaja tudi zato, ker ne bom podprl rebalansa. Za razliko od svojih kolegov se bom držal pravila igre, če ne podpiraš rebalansa, ki mislim, da je nesmiseln, ker bodo vse to, tudi če rebalans ne bi bil predlagan, bi lahko tako minister za finance kot predsednik Vlade vse te spremembe izvedla. Zato seveda se mi zdi to eno navadno igračkanje in farsa z one strani. Hvala lepa.
Obrazložitev glasu ima gospod Uroš Prikl.
Hvala lepa, predsednik. Spoštovani! Da ne bi slučajno izzvenelo, da nam ni mar za ljudi, ki so jih poplave prizadele. Nasprotno. Še kako nam je mar. To lahko rečem zase, lahko rečem kategorično za svoje kolege iz Desusa, pa verjetno tudi širše. Ampak nehajmo se sprenevedati. Dejstva so sledeča. Prvič, nekaj sredstev v proračunski rezervi za te namene je. Drugič, do konca leta je pač premalo časa, in to ste kolegi ugotavljali tudi v splošnem delu razprave o rebalansu, da nekaj malega časa do konca leta je, ampak premalo, da bi se vsa ta sredstva, ki bi jih velikodušno želeli vsi skupaj nameniti za poplave, realizirala, nemogoče jih je izplačati v letošnjem letu. Zagotovili so nam pristojni na Ministrstvu za finance, da je sredstev za ta namen zadosti, in se bo celovita sanacija te škode nadaljevala tudi v naslednjem letu. In iskreno si želim, da se celovita sanacija te škode tudi izvede in da se kaj podobnega več ne zgodi. In morda še tretjič, če se to prerazporedi, pa se sredstva ne bodo porabila, je ves napor in ves trud, ki ga tukaj vlagamo, zaman. In v naslednjem letu boste ob zaključnem računu proračuna za leto 2014 ugotavljali, kako slabo smo planirali, kako odstopa realizacija od planiranega. To mislim, da so zadosti veliki argumenti, in upam, tudi zadosti tehtno obrazloženi, zakaj tega amandmaja ne bom podprl, za razliko od celotnega rebalansa proračuna. Pa še enkrat. Še kako mi je mar in še kako želim, da se tem ljudem pomaga in da se ustvarijo takšni pogoji, takšne razmere, da se jim kaj podobnega nikoli nikoli več ne ponovi. Hvala.
Očitno bo še en krog obrazložitev glasu, zato prožim listo. Obrazložitev glasu gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Sam bom ta amandma podprl, kajti tisti, ki je doživel naravne nesreče, ve, da vsak evro v danem trenutku pride prav. Ne morem razumeti nekih razprav in sprenevedanj nekaterih poslancev, kako je to vse brez potrebe in vse bo urejeno. Nič ne bo urejeno, če mi ne bomo določili določenih sredstev za tako sanacijo. In tisti, ki se ne zaveda, da morajo biti sredstva čim prej, da se določene stvari uredijo, zelo slabo uslugo dela sebi in parlamentu. Ta amandma bom podprl, kajti vsak evro, ki pride na teren v realnem času, pomaga. Tisti, ki bo imel priliko, da bo doživel določene naravne nesreče, bo vedel, o čem govorim. Ne bi se oglasil, če ne bi bilo toliko sprenevedanja, kako delamo neke propagandistične vložke. In ne govoriti o tem, da ni možno v zadnjem mesecu določenih stvari sanirati. Očitno niste poslušali niti županov, ki so bili v parlamentu, ki so govorili o tistih najbolj nujnih sredstvih, ki jih rabijo, da vzpostavijo določeno infrastrukturo za dostope do posameznih domačij in tako naprej. Če država ne zna porabiti denarja, dajmo ga lokalnim skupnostim, saj so tudi del te države. In vsak evro pride prav, še enkrat vam to govorim. Jaz ta amandma absolutno podpiram.
Obrazložitev glasu gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani! Sam zelo dobro vem, da z denarjem ne rešujemo poplav, z denarjem tudi v prihodnosti ne bomo reševali poplav. Poplave bomo reševali s sistemskim in strokovnim pristopom. Tega se vsi zavedamo. Amandma Slovenske demokratske stranke posega za nazaj, za že storjeno škodo s področja poplav. Kot sem dejal, nisem pristaš, da je to praksa tudi v prihodnje, kajti takšno problematiko je treba reševati na drug način. Sedaj smo v zatečenem stanju, in menim, da je mesec in pol ali pa dober mesec še čas, da nekako izberemo tiste, ki so res utrpeli največjo škodo in jim namenimo ta minimalni del sredstev, kajti škoda je v določenih segmentih s strani poplav bila velika in nekateri so res prepotrebni te pomoči. Ta amandma Slovenske demokratske stranke bom podprl.
Obrazložitev glasu ima gospa Iva Dimic.
Hvala za besedo, predsednik Državnega zbora. Spoštovane kolegice in kolegi! To, da nas je država pozabila in da se ljudje počutijo sami ob poplavah na Cerkniškem, v Loški dolini in ob Planinskem polju, je dejstvo. Imeli smo primer žleda, ko je prišla predsednica vlade Alenka Bratušek, imeli smo 10 dni nazaj primer, ko sta prišla tudi predsednik vlade, predsednik države, veste, ljudje me pa sprašujejo: "In kaj bodo ukrenili, prišli so nas pogledat, pa ni nič od tega." In to, da se proračunska sredstva znižujejo, in to, da se ne morejo porabiti, mi v naši vasi smo ob most in ob cesto, če bi se s tem denarjem to zgradilo, jaz sem prepričana, da je ta rešitev lahko narejena do konca leta, da ne zahteva ne vem kakšnih gradbenih dovoljenj in ne vem česa, zato ne govoriti, da se teh sredstev ne da do konca leta porabiti. Poleg tega so tudi v Loški dolini ob most in lahko bi se očistil tudi del Planinskega polja. Jaz amandma SDS podpiram. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Glasujemo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Upravljanje z vodami. Glasujemo. Navzočih je 79 poslank in poslancev, za je glasovalo 21, proti 57. [[Za je glasovalo 21.]] [[Proti 57.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo še na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Ravnanje z odpadnimi vodami. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine ima gospa Suzana Lep Šimenko.
Hvala za besedo, predsednik. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo ta amandma podprli. Podprli ga bomo s tem razlogom, ker želimo zagotoviti minimalna sredstva za začetek 11 okoljskih projektov. Večkrat je bilo že izpostavljeno, pa naj bo tudi zdaj. Gre za 11 okoljskih projektov oskrbe s pitno vodo in čiščenje odpadnih voda. Projekti so pripravljeni s strani 34 občin in imajo vsa potrebna dovoljenja za začetek, nimajo samo odločb o sofinanciranju. Vlada jim je pa v letošnjem letu naročila, da lahko s projekti že začnejo, na lastne stroške seveda, kar pomeni, da številne občine so že v letošnjem letu imele stroške z izvedbo posameznih projektov. Ker gre za oskrbo državljank in državljanov s pitno vodo, so to projekti, ki jih je treba izvesti ne glede na to, ali bodo financirani z evropskimi sredstvi ali s sredstvi iz lokalnih oziroma državnih proračunov. Tako da jim nekako želimo na ta način pomagati in tudi državljankam in državljanom omogočiti, da lahko čim prej pridejo do zdrave pitne vode. Predlog, da sredstva jemljemo s sodišč in tožilstev je s tem namenom, ker ne dosegajo želene učinkovitosti in rezultatov, na drugi strani so te inštitucije v letošnjem letu tudi že dobile kar nekaj prerazporejenih sredstev, tako da menimo, da bi teh 3,5 milijonov tem občinam, gre za 34 občin, izredno koristilo, in bi lahko že v letošnjem letu, v tem dobrem mesecu začele z izvedbo teh 11 okoljskih projektov. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Prožim listo. Obrazložitev glasu ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa za besedo. Jaz bom ta amandma podprl. Zdi se mi nedopustno, da dve leti že premetavamo te želje županov in občin po državnem zboru. Že v mandatu vlade Alenke Bratušek smo imeli seje odbora in državnega zbora, v tem mandatu smo te zadeve ponovili in obžalujem, da ni bilo narejenih niti minimalnih korakov na tem področju. Vlada bi morala pri teh projektih zagotoviti 15-odstotno lastno udeležbo na 240 milijonov, to je približno 36 milijonov, samo povračilo DDV je 22 % odstotkov. To se pravi, da bi vlada s tem, ko bi te projekte sprožila, zaslužila polovico vloženega denarja kot neto učinek. In tega uradništvo, birokracija ne zagotovi. In me čudi, da se na drugi strani tako stiska in povišujejo davki. Efekt tega DDV je višji kot dodatna obdavčitev najvišjega dohodninskega razreda. Učinek pokasiranega denarja je višji, ob tem da bi dobila vlada oziroma državni proračun še take ali drugačne prispevke, dohodnino in tako naprej. Ta amandma bom podprl, ker je na tem področju treba nekaj konkretnega storiti, ker niso to storili ne minister Židan v prejšnji vladi, ne ministri, ki so v sedanji vladi, ne ministri brez resorja prejšnje in sedanje vlade in tako naprej. Narediti je treba nekaj konkretnega, zagotoviti sredstva in projekte podpreti. Hvala lepa.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Ravnanje z odpadnimi vodami. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 58. [[Za je glasovalo 19, proti 58.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2430, Ministrstvo za infrastrukturo in prostor. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Investicijska dejavnost na železniški infrastrukturi. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima mag. Andrej Šircelj.
Ja, hvala lepa. Glede na to, da smo se že pogovarjali o naravnih ujmah, je Slovenska demokratska stranka vložila tudi amandma glede sanacije žleda. V Slovenski demokratski stranki predlagamo, da se zagotovi dodatno 1 milijon evrov na železniški infrastrukturi, da se odpravi sanacija žleda. Mi vemo, kdaj smo imeli naravno katastrofo z žledom, in kot kaže dejansko stanje, sanacija tega in odprava škode do sedaj še ni bila storjena zaradi različnih razlogov in tudi zaradi tega, ker po naših informacijah primanjkuje na infrastrukturi železnice nekaj denarja. Zagotovljeno je tudi, da naj bi ta denar lahko uporabili v letošnjem letu, zato predlagamo, da se zagotovi 1 milijon evrov, da bomo sanirali škodo, ki je nastala pred nekaj meseci. Tukaj bi rad povedal, da vsi tisti, ki govorimo tukaj, kako se hitro vse to sanira, se ne sanira hitro, tako kot se vode ne, se tudi zdaj še žled ni saniral. Menimo, da bomo s tem amandmajem in s temi dodatnimi sredstvi te procese pospešili in da bo dejansko prišlo do tega, da bo ta škoda odpravljena. Zaradi tega bomo v Slovenski demokratski stranki ta amandma podprli.
Je še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine SDS k podprogramu Investicijska dejavnost na železniški infrastrukturi. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 57. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 57.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na proračunskega uporabnika 2611, Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Odločamo o amandmaju Poslanske skupine Nove Slovenije k podprogramu Družinski prejemki in starševska nadomestila. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 58. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 58.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. S tem smo zaključili odločanje o amandmajih. Prehajamo na odločanje o posebnem delu predloga rebalansa proračuna. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 53, proti 23. [[Za je glasovalo 53.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da je posebni del predloga rebalansa proračuna sprejet. Prehajamo na odločanje o načrtu razvojnih programov. Glasujemo. Navzočih je 78 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 24. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 24.]] Ugotavljam, da je načrt razvojnih programov sprejet. Končali smo odločanje o posameznih delih predloga rebalansa proračuna. Ker k predlogu rebalansa proračuna ni bil sprejet noben amandma, v skladu s prvim odstavkom 162. člena Poslovnika Državnega zbora ugotavljam, da je predlog rebalansa proračuna usklajen glede prejemkov in izdatkov ter po delih. Zato prehajamo na odločanje o Predlogu rebalansa proračuna Republike Slovenije za leto 2014 v celoti. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 22. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je rebalans proračuna Republike Slovenije za leto 2014 sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o izvrševanju proračuna Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 po nujnem postopku. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženih amandmajih, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženih amandmajev z dne 18. 11. 2013, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 4. členu. Obrazložitev glasu s strani poslanske skupine SDS ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa. Slovenska demokratska stranka je vložila amandmaje, ki gredo predvsem v smeri, da se poveča učinkovitost delovanja državne uprave, državne administracije, predvsem pri vseh postopkih, ki so potrebni za črpanje evropskih sredstev, ki so potrebni tudi za to, da se dejansko pridobijo tudi soglasja glede uporabe posameznih sredstev. S tem bi povečali učinkovitost državne uprave, zmanjšali bi na nek način administracijo in s tem bi tudi zagotovili, da bi se sredstva državnega proračuna učinkoviteje upravljala, vodila in da bi vsi postopki tekli hitreje in brez administrativnih ovir. V bistvu se vsi amandmaji nanašajo na to, zato dajem tukaj razlago za vse tri.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem bomo odločali o amandmaju Poslanske skupine SDS k 4. členu. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 58. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 58.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 6.a členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 57. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 57.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju Poslanske skupine SDS k 6.b členu. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 57. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 57.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmajih in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru nujnega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakonaKer k drugi obravnavi predlagani amandmaji niso bili sprejeti, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Obveščam vas, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada nista opozorili, da je bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine SDS ima mag. Andrej Šircelj.
Hvala lepa, spoštovani predsednik. Predstavniki Vlade, kolegi in kolegice! Zakon o izvrševanju proračuna je vedno zakon, ki dejansko sledi proračunu in v katerega so vnesene tudi nekatere določbe, ki niso razvidne iz proračuna, ali določbe, ki se niso uspeli uvrstiti v druge zakone. Tako tudi sedanji Zakon o izvrševanju proračuna določa, da se država Slovenija lahko zadolži v letu 2014 za 5 milijard 900 in še nekaj milijonov. V proračunu je ta znesek znašal 4 milijarde 900 milijonov in še nekaj. Gre za razliko milijardo in 50 milijonov. Gospe in gospodje, ob sedanjem javnem dolgu Republike Slovenije je dodatna zadolžitev ali potrjevanje dodatne zadolžitve neodgovorno, milo rečeno. Mislim, da je tudi škodljivo. Še posebej ker je na zakladniškem računu 3 milijarde 400. In še posebej ker je bilo rečeno, da je za varnost, za to, da ne bodo tuji vlagatelji oziroma financerji rekli, da je država v bankrotu, dovolj, da ima država na računu znesek za odplačilo glavnice enega leta, kar naj bi znašalo milijardo 900 milijonov ali 2 milijardi 253 milijonov. Ta dva podatka imam različna, prvi je od državne sekretarke, drugi je napisan v odgovoru ministra za finance na poslansko vprašanje. Kakorkoli že, glede na tri milijarde 400, oba zneska sta pokrita, zaradi tega je dejansko neprimerno, škodljivo, da Državni zbor danes potrjuje dodatno zadolžitev Republike Slovenije. Kdo bo plačal obresti, ki jih bomo plačevali v letu 2015 blizu milijarde? V letu 2016 bomo blizu milijarde plačevali samo obresti, 4 milijarde 400 pa bomo že na podlagi sedanjih podatkov odplačali dolgov in obresti v letu 2016. Jaz mislim, da je to neodgovorno, neetično, nemoralno do prihodnjih rodov, do vnukov in do sinov, kot mislim, da je tudi enkrat izjavil minister za finance. Ampak še vedno pridemo do tega, da nekaj so besede, drugo pa so dejanja. Gospe in gospodje, predlagam, da od besed preidete k dejanjem.
Obrazložitev glasu s strani Poslanke skupine Nove Slovenije ima gospod Jožef Horvat.
Hvala, gospod predsednik. Sicer smo že v stališču najavili, da novele Zakona o izvrševanju proračunov Republike Slovenije za leti 2014 in 2015 ne bomo podprli. Drage kolegice in kolegi! S pritiskom na tipko "da" odpiramo na nek način zeleni semafor za nadaljnjo zadolžitev za eno milijardo evrov. To pomeni, s pritiskom na tipko "za", ki se zgodi v sekundi, bomo obremenili vsakega državljana, vsako državljanko te države za 500 evrov. Pritisneš 500 evrov. S tem da ima že vsak nahrbtnik približno 14, 15 tisoč težak, evrov seveda. Zelo težka so ta dejanja, težke so odločitve v tem visokem zboru. Ali se res ne da drugače? Jaz verjamem, da je ta vlada prevzela neko stanje, ki je dramatično, ki je zelo resno, da ta vlada ima polna pooblastila šele 60 dni. Vse to verjamem. Ampak nismo dobili nekih zagotovil s strani vlade, da je poskušala narediti vse, ampak res vse, da se ne bi zadolževali za novo milijardo, da ne bi obremenili vsakega od 2 milijona, kolikor nas je, za 500 evrov. Poslanci Nove Slovenije tega ne bomo storili, zato bomo glasovali proti.
V obrazložitve glasov poslanskih skupin, tudi če so prepričevalne, ne bom posegal. Še kakšna obrazložitev? Ne. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 52, proti 22. [[Za je glasovalo 52.]] [[Proti 22.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda, to je na Vprašanja poslank in poslancev V skladu s predlogom poslanca Jožeta Tanka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Miroslava Cerarja na poslansko vprašanje Jožeta Tanka v zvezi s kadrovsko politiko. Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine SDS ima gospod Jože Tanko.
Hvala lepa. Zahtevo za razpravo o odgovoru predsednika Vlade sem vložil oziroma zahteval zato, ker predsednik Vlade na vprašanje, ki sem ga postavil, ni odgovoril. Ostaja dejstvo, da so bili v predvolilnem obdobju postavljeni neki etični in drugi standardi glede posameznih funkcionarjev in tudi drugih državljanov, ki se imenujejo na določene funkcije, in tam je dana zaveza o ničelni stopnji tolerance do vseh deviantnih družbenih pojavov, še posebej pa do pojavov klientelizma, korupcije in nespoštovanja pravne države. Dejstvo je, da je Vlada Mira Cerarja zamenjala kar nekaj funkcionarjev predvsem v zadnjem času na pomembnih položajih, ki jim ni očitala niti nespoštovanja pravne države, ki jim ni očitala niti neetičnosti pri njihovem delu. Za enega od teh funkcionarjev je morala zagotoviti tudi zelo veliko odškodnino, ki mu pripada po zakonu. Na drugi strani je predsednik Vlade potem kadroval na najodgovornejše, to se pravi na ministrske funkcije tudi osebo, ki pri svojem delu ni izvrševala in spoštovala načel pravne države in ni spoštovala zakonov. Kolega Šircelj je v uvodu povedal, da je Računsko sodišče očitalo Vladi kršitev 34 aktov. Vemo, kakšen aparat je vlada. Isto Računsko sodišče je Komisiji za preprečevanje korupcije, ki ima približno 30 zaposlenih, očitalo kršitev 11 aktov, 8 zakonov, 3 uredb in še nekaj pogodb. Med drugim je KPK, ki jo je vodil gospod Klemenčič, v letu 2011 naročila in izvedla javna naročila v višini več kot 50 tisoč evrov, za katere ni bilo podlage v načrtu razpolaganja, ni bilo v finančnem načrtu, s tem pa je kršila tako Zakon o izvrševanju proračuna kot tudi Zakon o javnih financah. Predsednik Vlade je potem dejal v odgovoru, da je samo nekaj odstotkov, 10, 15 % tega bremena, ki ga lahko obesi gospodu Klemenčiču. Vendar to ne drži. Vse, kar sem naštel, je povezano izključno z letom 2011, in predsednik vlade je v svojem odgovoru odstopil od načela ničelne tolerance do negativnih pojavov. Ker na to vprašanje ni bilo ustreznih pojasnil, ni ustrezno odgovoril, predlagam, da podprete predlog za razpravo o odgovoru predsednika Vlade. Hvala lepa.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem lahko glasujemo o tem predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 73 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 53. [[Za je glasovalo 20, proti 53.]] Ugotavljam, da sklep ni bil sprejet. V skladu s predlogom poslanca Luke Mesca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru predsednika Vlade dr. Miroslava Cerarja na poslansko vprašanje Luke Mesca v zvezi s pripravami na privatizacijo Družbe za avtoceste Republike Slovenije in strategijo upravljanja z državnim premoženjem. Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine Združene levice ima Luka Mesec.
Spoštovani predsednik, spoštovani zbor, hvala za besedo. V razpravo sem podal sicer zadnjič gospodu Miru Cerarju poslansko vprašanje, ki se navezuje na Dars. Situacija z Darsom je ta, kot so zadnje čase razkrili mediji, Ministrstvo za finance, Ministrstvo za infrastrukturo v sodelovanju z SDH in Darsom je že ustanovilo delovno skupino, ki predlaga oziroma ki že oblikuje neke privatizacijske načrte in konkretne potrebne spremembe slovenske zakonodaje, če bi prišlo do scenarija privatizacije Darsa. V Poslanski skupini Združene levice ugotavljamo, da je tako delovanje nelegalno, ker po 84. členu zakona o SDH mora zeleno luč za začetek privatizacijskih postopkov oziroma sploh za odobritev kakršnihkoli razgovorov glede tega dati Državni zbor. Državni zbor tega ni podal. Darsa in avtocest namreč ni na seznamu 15 podjetij, ki so sedaj v privatizacijskih postopkih, zato zahtevamo od ministra za finance in od predsednika Vlade, ki sta neposredno odgovorna za to, da to delovno skupino ukineta in da odgovorne pozoveta k odgovornosti. V bistvu to predlagamo v razpravo na naslednji seji Državnega zbora in če pač želimo presekati to nelegalno stanje, potem moramo danes glasovati da.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem lahko glasujemo o tem predlogu poslanca Luke Mesca. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 50. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke Eve Irgl bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje mag. Gorana Klemenčiča na poslansko vprašanje Eve Irgl v zvezi s kršitvami človekovih pravic v pravosodju. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 54. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 54.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Ljuba Žnidarja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za okolje in prostor Irene Majcen na poslansko vprašanje Ljuba Žnidarja v zvezi z 11 okoljskimi projekti. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima gospod Ljubo Žnidar.
Spoštovani! Več kot eno leto že tečejo razprave v Državnem zboru na odborih o 11 problematičnih okoljskih projektih oziroma z vprašanjem, kako bo z njihovo realizacijo. Vprašal sem ministrico za okolje in prostor, kako ministrstvo vidi rešitev teh problematičnih projektov, ki jih vodijo občine. Iz njenega odgovora ni bilo slišati nobenega ukrepa ali kakršnegakoli zagotovila, da bodo ti projekti uvrščeni v prioriteto in v realizacijo. Slišali smo zgolj, jaz bi rekel, več ali manj formalne postopke, kako koristiti evropska kohezijska sredstva, nobenega konkretnega dejanja pa ni bilo moč zaslediti. Menim, da tu gre za zelo pomembno temo. Konec koncev gre tu za porabo javnega denarja oziroma kako se bo realizacija teh občinskih projektov izvedla, po drugi strani se pa že ta moment dela družbena gospodarska škoda. Te investicije stojijo, občine zato trpijo že določene stroške. Tudi izvajalci so že izbrani, plačujejo drage bančne garancije, ki že tečejo, kljub temu da so dela ustavljena, dela se ne izvajajo in ta tema je pomembna predvsem s stališča slabega gospodarjenja naše države. Menim, da je ta tema pomembna in naj se o tem opravi javna razprava.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem lahko glasujemo o predlogu sklepa poslanca Ljuba Žnidarja. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 54. [[Za je glasovalo 17, proti 54.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Tomaža Lisca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za zdravje Marije Milojke Kolar Celarc na poslansko vprašanje Tomaža Lisca v zvezi z urejanjem področja nujne medicinske pomoči. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima gospod Tomaž Lisec.
Predsednik, hvala za besedo. Ministrico za zdravje sem vprašal, kako bo vzpostavitev mreže urgentnih centrov vplivala na reorganizacijo službe nujne medicinske pomoči, katera skupina strokovnjakov bo pripravila to reorganizacijo, kako bodo sodelovali z lokalnimi skupnostmi pri reorganizaciji, kdaj bo pripravljen strokovni dokument in pa kakšni bodo negativni učinki za paciente glede reorganizacije nujne medicinske pomoči v Sloveniji. Odgovori pa so bili približno v tej smeri: razmišljamo na neki teoretski ravni, kaj bo praksa prinesla, niti točno ne vemo, strokovnjaki so priznani strokovnjaki, sodelovali bodo z lokalnimi skupnostmi, pripravljen bo strokovni dokument, ki bo pravilnik in negativnih učinkov za paciente ne bo. Zakaj mislim, da je nujno treba opraviti razpravo v Državnem zboru glede reorganizacije nujne medicinske pomoči? Ravno zaradi tega, ministrica je rekla, da bo sprejet pravilnik. Pravilnik pa bodo sprejemali neki uradniki na ministrstvu, ki se bodo malo odločali po strokovni plati, verjamem pa, da veliko tudi po politični plati. In ko bo odločitev sprejeta, bo verjetno nastal nek revolt na terenu, na koncu pa bomo poslušali poslanci, kako smo neodgovorni, kako sprejemamo odločitve. Veliko ljudi na žalost ne ve, da marsikatero politično odločitev sprejmejo uradniki, ne tisti na najvišjih vrhih, torej direktorji direktoratov, ampak tisti nižji uradniki, ki potem svojo politično komponento zavijejo v neke strokovne floskule, potem smo pa mi poslanci krivi, ne dolžni za posamezne odločitve posameznih uradnikov na ministrstvu. Mislim, da je razprava zelo pomembna, kajti gre za vprašanje, ki se dotika ne samo nas poslancev, ki prihajamo, upam, da iz čim več koncev Slovenije, ampak se dotika tudi lokalnih skupnosti, predvsem pa vseh tistih državljanov in državljank, ki se bodo v življenju srečali s službo nujne medicinske pomoči. In še enkrat, ker bo ta odločitev sprejeta mimo Državnega zbora, je prav, da v fazi sprejemanja te odločitve sodelujemo tudi poslanci in poslanke Državnega zbora ter s svojimi mnenji tako na podlagi strokovnih odločitev kot tudi političnih odločitev odločilno prispevamo, da bo reorganizacija nujne medicinske pomoči slovenskim državljanom in državljankam v plus, ne pa v dodatno skrb pri lajšanju zdravstvih težav.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem lahko glasujemo o predlogu sklepa poslanca Tomaža Lisca. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 54. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 54.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Zvonka Laha bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo dr. Petra Gašperšiča na poslansko vprašanje Zvonka Laha v zvezi s kohezijskimi sredstvi. Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine SDS ima gospod Zvonko Lah.
Hvala lepa predsednik, za besedo. Črpanje evropskih sredstev je tako pomembno tudi za proračun države v letu 2015, ko je zadnje leto, ko se lahko še črpajo sredstva stare finančne perspektive 2007–2013, da bi bilo treba razčistiti, kateri projekti so izvedljivi, kateri ne. Veliko govorimo o projektih varstva okolja, kjer so investitorji občine, nič pa se ne govori o projektih na področju prometne infrastrukture, kjer je pa investitor država. S terena slišimo govorice, da se nekateri projekti zelo slabo izvajajo in da bo problem počrpati vsa finančna sredstva. Zato sem postavil vprašanje ministru, ki je sicer tukaj odgovarjal, da ni nobene bojazni, da projekti potekajo in da bo vse počrpamo, da imajo rezervne projekte v tako imenovanem overcommitmentu, pa vseeno ni za verjeti. Zato menim, da bi bilo treba, da se o tem opravi razprava tukaj v Državnem zboru, ne samo o tem, v celoti, da bodo res vsa sredstva počrpana prihodnje leto iz te finančne perspektive, ker bo drugače velika škoda za državo in tudi državni proračun, v katerem boste verjetno pozicija računali na znatna evropska sredstva, tudi letos je bilo tako, pa ne bodo počrpana v predvideni meri, ves preostanek mora biti pa v naslednjem letu. Zato je to zelo pomembna stvar, predvsem za vas v poziciji, če boste še odgovorni za celo prihodnje leto. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem bomo odločali o predlogu sklepa poslanca Zvonka Laha. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 55. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 55.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Žana Mahniča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za okolje in prostor Irene Majcen na poslansko vprašanje Žana Mahniča v zvezi urejanjem vodotokov. Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine SDS ima gospod Žan Mahnič.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Kolegice in kolegi! Ministrici Majcnovi sem zastavil vprašanje v zvezi z urejanjem vodotokov. Sam prihajam iz Poljanske doline, kjer smo imeli tri tedne nazaj hude poplave. Ministrica si je to področje tudi ogledala, bile so neke obljube o tem, da bo prišla neka pomoč, čeprav o tem zdaj ni nič več slišati, kaj šele videti. Z odgovori ministrice nisem bil zadovoljen. Jaz nemim, da je to tema, kjer lahko stopimo skupaj, da to ni tema, na kateri bi se prepirali, ker to ni ideološka tema, ampak je tema, ko govorimo o varnosti državljank in državljanov in njihovega premoženja. Ministrica je priznala, da je bilo v preteklosti premalo sredstev namenjenih za urejanje vodotokov, vendar se čudim, ker se v proračunu te postavke zopet zmanjšujejo. Zadnjič smo lahko prebrali, da bi, če bi hoteli imeti urejene vodotoke, na leto potrebovali približno 25 milijonov evrov, danes je za to namenjenih približno 7,6 milijona evrov, na drugi strani pa si ARSO gradi novo palačo, če se lahko tako izrazim, za 33 milijonov. Mislim, da je to v tej krizi neodgovorno predvsem do državljank in državljanov. Ko hodimo po tem po terenu, pride ministrica, vsak, verjamem, se rad slika z gasilci, ki so naši heroji, ki pomagajo, potem pa tam obljubi recimo 400 tisoč evrov, oni si pa za 33 milijonov gradijo palačo. Veliko študij je bilo že na področju urejanja vodotokov, veliko jih še bo, strategija se še vedno čaka, ministrica je tukaj sicer rekla, da se na tem področju dela, ampak že desetletja vsi govorimo o tem, kaj bomo, kako bomo, ko pa potem poslušamo odgovore oziroma vidimo, kakšno je stanje, pa ima človek občutek, da se tisti na odgovornih funkcijah obnašajo predvsem v smislu, kako bi, da ne bi. Jaz mislim, da je s tako politiko treba končati, sploh na takih temah, kjer res lahko nekaj naredimo za ljudi, pomagamo ljudem in s tem vplivamo na to, da se izboljša katastrofalno stanje, v katerem so se nekateri znašli. Če ne verjamete, vas lepo povabim, v Poljansko dolino, pridite si pogledat, verjamem pa, da je tudi drugje hudo. Tudi vi ste iz okrajev, kjer so bile poplave, zato verjamem, ker vam gre za državljanke in državljane, ker vam gre za njihovo varnost, da boste moj predlog podprli. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem lahko odločamo o predlogu sklepa poslanca Žana Mahniča. Glasujemo. Navzočih je 74 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 54. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 54.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Andreja Čuša bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za okolje in prostor Irene Majcen na poslansko vprašanje Andreja Čuša v zvezi z Nacionalnim stanovanjskih programom. Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine SDS ima gospod Andrej Čuš.
Gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, dober večer! Sam sem ministrici za okolje in prostor gospe Majcnovi postavil ustno poslansko vprašanje, vezano na pripravo nacionalnega stanovanjskega programa. V roki držim zadnja dva osnutka nacionalnih stanovanjskih programov, eden z marca 2013 ter drugi z začetka junija 2014. Žal je to tudi še ena zgodba, ko se veliko pogovarjamo, veliko je lepih besed, da je treba reševati, da je treba pripraviti neke strateške dokumente, ampak ko pa je treba kaj narediti konkretno in tudi v praksi, pa temu žal ni tako. Žal je tako marsikje v slovenski politiki in nacionalni stanovanjski program je le že ena izmed teh točk. V nadaljevanju svojega ustnega poslanskega vprašanja sem gospo Majcnovo opozoril na zaskrbljujoče trende stanovanjske problematike in težav osamosvajanja mladih. Pred nekaj dnevi sem namreč na spletni strani Mladinskega sveta Slovenije uspel prebrati, da smo v Sloveniji v samem vrhu Evropske unije po tem, kakšen delež mladih živi pri starših. Moram opozoriti, kar dve tretjini mladih od osemnajst do štiriintrideset let starosti živi doma pri starših, in mislim, da to nam ne more biti ravno v ponos. Slabše stanje je še samo v Grčiji. Tako da sem sam tudi ministrico vprašal, ali načrtuje kakšne konkretne ukrepe ali strategijo, ki bo omogočila lažje osamosvajanje mladim. V končni fazi vsi vemo, da se mladi danes soočajo z brezposelnostjo ali pa nestabilnimi oblikami zaposlitve, in si nekako ne morejo privoščiti kredita, nimajo drugih sredstev, da bi si lahko privoščili nakup stanovanja. Žal so ti trendi prisotni že dlje časa, postorilo pa se še do danes ni nič. Problematika mladih ni ne leva ne desna, zato mislim, da bi bilo prav, da stopimo skupaj in končno kaj storimo. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem lahko odločamo o predlogu sklepa Andreja Čuša. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 20, proti 51. [[Za je glasovalo 20, proti 51.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Mihe Kordiša bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za okolje in prostor Irene Majcen na poslansko vprašanje Mihe Kordiša v zvezi z zagotavljanjem poplavne varnosti in črpanjem evropskih sredstev za zaščito pred poplavami. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združene levice ima Miha Kordiš.
Najlepša hvala za besedo. V Združeni levici smo na protipoplavnem odboru nekaj tednov nazaj gospe ministrici zastavili vprašanje, ki je šlo nekako v tej smeri: ureditev vodotokov na področju celotne države, kakšen strošek bi to predstavljalo zlasti v primerjavi s škodo, ki v povprečju nastaja v zadnjih nekaj letih kot posledica poplav. Če to skrajšamo oziroma strnemo: kako hitro bi se ureditev takega področja finančno po goli ekonomski logiki prinesla notri. Vprašanje pa je bilo še dopolnjeno, če morda obstajajo kakšni izračuni oziroma predvidevanja, kakšne pozitivne učinke na gospodarstvo bi imel tak tip javnih investicij. Nekih prepričljivih odgovorov oziroma odgovorov sploh na tistem odboru nismo dobili, zato smo ta ponedeljek to vprašanje zastavili ponovno. In ponovno se je odvila ista zgodba, odgovora ni bilo. Vprašanje je zelo pereče, to mislim, da smo ugotovili danes, smo to ugotovili že v ponedeljek, ker se je kar nekaj vprašanj vrtelo okoli poplavne varnosti in ureditve vodotokov. Vsekakor se mi zdi na mestu, da na naslednji seji Državnega zbora temu področju namenimo nekaj pozornosti v taki diskusiji. Predvidevam, upam, nadejam se, da bi umestitev zadevne točke na dnevni red naslednje seje tudi spodbudila ministrstvo, da pa končno malo pospravi po svojih birokratskih kibucih in pripravi mogoče neke osnutke, neke čisto osnovne izračune, koliko bi pa vendarle že stalo in kakšne učinke bi proizvedlo urejanje tega področja. Najlepša hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem lahko odločamo o predlogu sklepa poslanca Mihe Kordiša. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 51. [[Za je glasovalo 19, proti 51.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke Anje Bah Žibert bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za notranje zadeve Vesne Györkös Žnidar na poslansko vprašanje Anje Bah Žibert v zvezi z varčevalnimi ukrepi v policiji. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima gospa Anja Bah Žibert.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. O kritičnem stanju v slovenski policiji smo želeli najprej govoriti in razpravljati na matičnem odboru. Žal je Stranka Mira Cerarja z argumentom moči vsakršno razpravo onemogočila in jo preprečila. Še več. Sklicana je bila celo ponovna seja in ta je bila tudi brez pravega razloga odpovedana. Danes imate, spoštovani, možnost do popravnega izpita in omogočite, da to razpravo opravimo in da pridemo do rešitev, ki bodo v pomoč slovenskim policistom. Spoštovani! Res vas pozivam, da ta moj predlog za razpravo podprete tudi zato, ker so vam gotovo znana velika ogorčenja, ki prihajajo iz vrst slovenske policije. Mislim, da je vsakršen dodaten razlog za to odveč.
Je še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem lahko glasujemo o predlogu sklepa poslanke Anje Bah Žibert. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 52. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Bojana Podkrajška bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za okolje in prostor Irene Majcen na poslansko vprašanje Bojana Podkrajška v zvezi s težavami pri sprejemanju občinskih prostorskih načrtov. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima gospod Bojan Podkrajšek.
Hvala, spoštovani predsednik, za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi! Ministrici gospe Majcen sem postavil vprašanje glede sprejemanja OPN, občinskih prostorskih načrtov. Velikokrat se srečujejo lokalne skupnosti, občine s težavami pri sprejemanju teh načrtov. Vzrok je v nenehnem spreminjanju zakonodaje, nedodelanost prostorske zakonodaje, predvsem pa predolgi roki za izdajo soglasij, mnenj in priporočil. Ker sem dobil odgovor gospe ministrice, predvidevam, napisan s strani služb na ministrstvu, sem mnenja, da ti zaposleni poznajo to problematiko že več let, pa se na tem področju nič ne spremeni. Zato pozivam vse za dobrobit razvoja lokalnih skupnosti, predvsem gospodarstva, ker se nam dogaja, da velikokrat podjetja odhajajo iz Slovenije in posledično drugje plačujejo davke in ustvarjajo nova delovna mesta. Sam sem mnenja, da se je te težave treba intenzivno lotiti, seveda ne samo na Ministrstvu za okolje, tudi na katerem drugem ministrstvu, in to predvsem v dobrobit razvoja občin, lokalnih skupnosti ter gospodarstva in delovnih mest. Hvala.
Je še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem bi samo na splošno rad spomnil, ko obrazlagate glas, se zavedajte tega, da govorite v imenu poslanske skupine in je včasih treba to zadevo ustrezno utemeljiti, ne toliko v lastnem imenu. Ampak ne glede na to, zdaj glasujemo o predlogu sklepa poslanca Bojana Podkrajška. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 52. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 52.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Danijela Krivca bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za okolje in prostor Irene Majcen na poslansko vprašanje Danijela Krivca v zvezi z izvajanjem Zakona o Triglavskem narodnem parku. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima gospod Danijel Krivec.
Hvala za besedo, spoštovani predsednik. Ministrico za okolje in prostor sem spraševal o izvajanju Zakona o Triglavskem narodnem parku predvsem iz razloga, ker je bil ta zakon v letu 2010 sprejet praktično z večino v tem državnem zboru. Ministrico pa sem želel opozoriti na neizvajanje tega zakona in tudi na kršenja, ki se dogajajo v zvezi s tem zakonom. Zakon je namreč predvidel v osnovi, v preambuli v prvih členih, da podpira usklajen trajnostni razvoj območja narodnega parka, razvoj družbenih, kulturnih, gospodarskih dejavnosti, ohranja poseljenost in ustrezno kakovost življenja tako prebivalcev narodnega parka kot vsega življa. V zakon so bile zavezujoče vključene tudi razvojne spodbude in določila, da se poraba sredstev državnega proračuna enakomerno deli med razvojno in naravovarstveno dejavnost. Ta zadeva je urejena v 56. členu tega zakona. Želel sem izvedeti, zakaj se zakon v celoti praktično ne izvaja v tem delu. Ni še sprejet načrt upravljanja, kar bi po zakonu moral biti že skoraj dve leti. Kot sem rekel, ni se del sredstev namenil razvojni dejavnosti, kar določa 56. člen. Tudi glede zaposlovanja mi ni znala odgovoriti. Ravno tako niso uresničene razvojne spodbude, ki so namenjene lokalnim skupnostim iz tega zakona. Ni bil sprejet pravilnik o prednostnem dodeljevanju spodbud in še veliko členov tega zakona, ki je bil z velikim naporov poslancev takrat leta 2010 sprejet. Zato predlagam, da se o tem opravi v Državnem zboru razprava in se s tem pomaga tudi ministrstvu, da se prepreči nadaljnje kršenje zakona, ki je bil sprejet, in s tem omogoči tudi ministrici, da na svojem resorju ukrepa, kajti očitno vsi dosedanji odbori za okolje in prostor, kjer je bilo opozorjeno na te nedoslednosti ali kršitve zakona, niso prinesle nobenih rezultatov. Moram pošteno priznati, da je ministrica v tej smeri tudi odgovorila in se strinjala s tem, da se krši zakon. Glede na to, da smo zakonodajni organ, ki je ta zakon sprejel, menim, da moramo narediti vse, da se kršitve ne nadaljujejo, zato predlagam, da podprete naš predlog, da se o tem opravi razprava v Državnem zboru.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Torej lahko odločamo o predlogu sklepa poslanca Danijela Krivica. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 17, proti 53. [[Za je glasovalo 17.]] [[Proti 53.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Vinka Gorenaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za notranje zadeve Vesne Györkös Žnidar na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi s spoštovanje določil drugega poglavja Zakona o organiziranosti in delu v policiji. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 54. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 54.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Matjaža Hanžka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje Matjaža Hanžka v zvezi s statusom zagovornika načel enakosti. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združene levice ima Matjaž Hanžek.
Hvala lepa za besedo. V imenu Združene levice sem povprašal ministrico, kako misli urediti problem, ki je že vsaj desetletje velik problem Slovenije in za katerega smo letos dobili že dva mednarodna opomina. Evropska komisija je začela postopek proti državi zaradi očitne kršitve pravil EU glede neodvisnega telesa za nadziranje enakosti. Septembra smo dobili enako opozorilo Evropske komisije proti rasizmu in nestrpnosti pri Svetu Evrope, pravkar o podobnem govorijo v Združenih narodih. In to je eden od izjemno perečih problemov, ki se ne veže samo na pravico do enakega dostopa do zaščite različnih manjšin, bodisi nacionalnih in ostalih, ampak tudi do tega, kar v naši hiši, državnem zboru delamo, ker včasih pozabljamo na to. Načelno je, bi skoraj rekel, da je ministrica zadovoljila, ker je obljubila, da bodo naslednje leto rešili ta problem, postavili nova pravila za zagovornika načel enakosti, ampak glede na to, da prej ta ministrica dve leti tega ni storila in glede na to, da je to pereč problem, ki se že več kot 10 let ne rešuje v Sloveniji, in glede na to, da menim, da tudi v tem državnem zboru nismo ravno preveč blizu enakopravnemu načinu delovanja, menim, da je nujno, da opravimo v Državnem zboru razpravo o tem. V Združeni levici zato predlagamo, da podprete. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem bomo odločali o predlogu sklepa poslanca Matjaža Hanžka. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 50. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 50.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke Jelke Godec bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklep: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve, enake možnosti dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje Jelke Godec v zvezi z zaposlovanjem. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 55. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 55.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Mihe Kordiša bo Državni zbor odločal o naslednjem predlogu sklep: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministrice za delo, družino, socialne zadeve, enake možnosti dr. Anje Kopač Mrak na poslansko vprašanje Mihe Kordiša v zvezi s prekernim delom in pripravništvi doma in v tujini. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine Združene leviceima Miha Kordiš.
Najlepša hvala za besedo. Vprašanja smo postavljali v ponedeljek im ministrici se je nanje kar nekako mudilo odgovarjati. Nizala je in nizala je vse ukrepe in točke, kako se spoprijemajo z vprašanjem in problematiko neplačanih pripravništev. A potem se zgodi torek. V Združeni levici dobimo v roke dnevno časopisje in na naslovnicah novinarska konferenca Mladinskega sveta Slovenije in Sindikata Mladi plus, kjer pozivajo Vlado, da naj dokler problema neplačanih pripravništev ne uredi, svoje delo opravlja volontersko. Če to ni dovolj dober razlog, zakaj bi želeli opraviti razpravo o odgovoru gospe ministrice na naslednji seji Državnega zbora, potem ne vem, kaj je. Hvala.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem bomo glasovali o predlogu sklepa poslanca Mihe Kordiša. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 22, proti 48. [[Za je glasovalo 22.]] [[Proti 48.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca Danijela Krivica bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za infrastrukturo dr. Petra Gašperšiča na poslansko vprašanje Danijela Krivca v zvezi izvajanjem zakona o ukrepih za odpravo posledic žleda med 30. januarjem in 10. februarjem 2014. Obrazložitev glasu s strani Poslanske skupine SDS ima gospod Danijel Krivec.
Hvala, spoštovani predsednik. Tudi v tem primeru sem želel odgovor ministra, zakaj se zakonodaja, ki pa ni tako stara, je iz marca letošnjega leta, ne izvaja. Opozoril sem ga na kar nekaj nedoslednosti v tem zakonu. Ta zakon je namreč v 1. členu določal tudi nujne interventne in sanacijske ukrepe za odpravo posledic poplav v tistem februarskem in marčevskem obdobju, pa minister o podatkih glede teh intervencijah ni znal odgovoriti. Opozoril sem ga tudi na to, da je njegovo ministrstvo nosilno ministrstvo za izvajanje ukrepov in izvajanje celotnega zakona oziroma nadzor nad izvajanjem tega zakona. Opozoril sem ga tudi, da nismo še obravnavali poročila v Državnem zboru, poročila, ki bi ga morala posredovati Vlada. Odgovor ministra je bil, da ne ve, ali je bilo to poročilo posredovano na Vlado, kar pomeni, da je ta zakon neoperabilen, kajti v 4. členu pravi, da je podlaga za povračilo neposredne škode in dodelitev državnih sredstev pri posameznem oškodovancu končno poročilo o ocenjeni škodi, ki ga Vladi Republike Slovenije v potrditev predloži Državna komisija za ocenjevanje škode v skladu s predpisi, ki urejajo varstvo pred naravnimi in drugimi nesrečami. In naslednja alineja pravi, da v roku 15 dni o tem Vlada obvesti Državni zbor. Minister ne ve nič o tem poročilu, mi v Državnem zboru tega nismo obravnavali, s tem tudi ni nobenih podlag za financiranje določenih ukrepov. To je pomembno tudi s tega vidika, ker bomo v naslednjem koraku obravnavali proračune za naslednje leto, ker pravi, da Vlada na podlagi poročila iz drugega odstavka 4. člena, to, kar sem prej citiral, tega zakona, določi obseg, način in dinamiko zagotavljanja dodatnih sredstev za odpravo posledic žledu v letu 2014. To je že mimo, nič ne vemo o tem, vi pa vsi govorite, da je sredstev dovolj in da niso potrebni nobeni amandmaji. In tudi pravi ta zakon, [[…]]"ob pripravi predlogov proračuna za naslednje leto morajo pristojna ministrstva v okviru svojih finančnih načrtov zagotavljati zadosten obseg pravic porabe za sanacijo škode, ki jo ureja ta zakon." Upam, da smo se razumeli. Mislim, da niti ministrstvo niti vlada nima nobenih relevantnih podlag, ki jih določa zakon, ki smo ga sprejeli, da pripravi proračune za naslednje leto, niti ni imela nobenih relevantnih podlag, če beremo zakon, da bi pripravila interventne ukrepe za leto 2014. Zato se je tudi minister strinjal, da o tem dejansko opravimo neko razpravo in ugotovimo, ali sprejmemo zakon ali samo da [[…]] [[znak za konec razprave]] trošimo papir ali zato, da res pospešimo nekatere ukrepe, ki so nujni za odpravo posledic naravnih nesreč.
Še kakšna obrazložitev glasu? Ne. Potem bomo glasovali o predlogu sklepa poslanca Danijela Krivca. Glasujemo. Navzočih je 71 poslank in poslancev, za je glasovalo 18, proti 53. [[Za je glasovalo 18, proti 53.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanke Anje Bah Žibert bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje, mag. Gorana Klemenčiča na poslansko vprašanje Anje Bah Žibert v zvezi s konkretnimi ukrepi za vzpostavljanje vladavine prava. Obrazložitev glasu v imenu Poslanske skupine SDS ima gospa Anja Bah Žibert.
Hvala za besedo. Državljanke in državljani izgubljajo zaupanje v naš pravosodni sistem. Da imamo resne težave, nas opozarjajo tudi mednarodne analize. Živimo v državi, kjer zakoni ne veljajo za vse enako. Nosilci državnih institucij kršijo zakone, zgodi pa se nič. Nekdanji predsednik KPK je kršil kar 8 zakonov, v posmeh pravne države pa je bil nagrajen z Ministrstvom za pravosodje. Zakonodajo krši informacijski pooblaščenec, državno pravobranilstvo, sodni svet, zgodi pa se nič. Odziv oziroma odgovor ministra je bil neresen in predvsem neprimeren funkciji, ki jo opravlja. Zato pozivam Državni zbor, ta najvišji zbor, da opravimo konkretno razpravo o vladavini prava, ki naj bi in mora vladati v tej državi.
Še kakšna obrazložitev glasu? Če ne, potem odločamo o sklepu poslanke Anje Bah Žibert. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 54. [[Za je glasovalo 16, proti 54.]] Ugotavljam, da sklep ni sprejet. V skladu s predlogom poslanca dr. Vinka Gorenaka bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji seji opravil razpravo o odgovoru ministra za pravosodje mag. Gorana Klemenčiča na poslansko vprašanje dr. Vinka Gorenaka v zvezi s spoštovanjem določil zadnjega odstavka 8. člena Zakona o sodniški službi. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev, za je glasovalo 16, proti 56. [[Za je glasovalo 16, proti 56.]] Ugotavljam, da tudi ta sklep ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in prekinjam 2. sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri.