Spoštovane poslanke in poslanci, gospe in gospodje! Prosim vas, da zasedete svoja mesta v dvorani. Pričel bom 26. sejo državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 57. člena našega poslovnika. Najprej vas bom obvestil o tem, kateri kolegi in kolegice se zaradi različnih razlogov seje ne morejo udeležiti. To so kolegi Battelli, Božič, dr. Brejc, za pričetek seje kolega Brenčič in dr. Merlo, od 15.00 ure dalje kolega Lenko, od 16.00 ure dalje kolega Terčon, sicer pa kolega Fabjan, Gračner, Juri, Kangler, Kopušar, Levič, Peče, Petan, Peterle, Podobnik, Pohorec, Pucko, Sok, Švagan, Trofenik in mag. Vizjak. Na sejo sem vabil predsednika vlade, ki bo nastopil pri 1. točki dnevnega reda jutri ob 10.00 uri, predstavnike vlade k vsem točkam dnevnega reda ter predstavnika urada predsednika republike, predstavnika sodnega sveta ter predstavnika sveta fundacije za financiranje športnih organizacij v Republiki Sloveniji k 19. točki dnevnega reda. Vse prisotne lepo pozdravljam! Najprej bomo prešli na določitev dnevnega reda 26. seje. Predlog je pripravljen skladno z 59. členom poslovnika in ste ga prejeli s sklicem 16. maja letos. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu z drugim odstavkom 64. člena poslovnika. Glede umikov naj vas obvestim, da predlogov zanje v skladu s poslovnikom nisem prejel. Prejel pa sem predloge za širitev dnevnega reda, in sicer: vlada predlaga razširitve dnevnega reda z obravnavo predloga zakona o predpisani obrestni meri zamudnih obresti, predloga zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz najetih kreditov in izdanih dolžniških vrednostnih papirjev Dars za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov iz nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji v višini 246,72 milijona evrov, predlog zakona o soglasju Republike Slovenije Dars za najetje kreditov za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov iz nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji v višini 246,72 milijona evrov, predlog zakona o dopolnitvah zakona o železniškem prometu, predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi in predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja. Vse te predloge za širitev je pospremila vlada s predlogom, da jih obravnavamo po nujnem postopku [[predlog ste dobili 26. maja]] . Zdaj bomo odločali postopoma, korakoma o posamičnih predlogih za razširitev dnevnega reda. Prosim, mag. Drobnič.
Hvala lepa za besedo. Oprostite, rad bi interveniral, kot veste, kot ste seznanjeni s tem, da sem predlagal, da na tej seji državnega zbora obravnavamo tudi zakon o trgovini, ker sem ga vložil v imenu Nove Slovenije v postopek sprejemanja. Zato bi rad izvedel, kako je s tem zakonom. In zahtevam, seveda, da se tudi o dopolnitvi dnevnega reda s tem zakonom oziroma o uvrstitvi te točke na dnevni red glasuje. Hvala lepa.
No, ko bi opravili z glasovanjem o predlogih, ki so prišli pred vašim, o predlogih vlade za širitev, bi obvestil državni zbor, da sem prejel tudi vaš predlog, predlog poslanske skupine Nove Slovenije, za razširitev dnevnega reda s predlogom zakona o spremembi zakona o trgovini po skrajšanem postopku in predlogom zakona o spremembi zakona o dohodnini za drugo obravnavo. Če se strinjate, kolega Drobnič, bi potem, ko bi odločali o vladnih predlogih, prišli tudi na vaš predlog in takrat bi pojasnil svojo odločitev, zakaj menim, da vaša dva predloga ne izpolnjujeta navedenih pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, da državni zbor odloči o širitvah. V razpravo bom dal torej najprej predlog vlade za širitev dnevnega reda z obravnavo predloga zakona o predpisani obrestni meri zamudnih obresti. Želi besedo predstavnik vlade? Ne. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Ne. Prehajamo na odločanje o predlogu vlade za širitev dnevnega reda z navedenim predlogom zakona. Glasujemo. 47 navzočih, 39 za in 2 proti. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je predlog za razširitev dnevnega reda sprejet. Zbor bo navedeni predlog obravnaval v četrtek, 29. tega meseca, kot 19.a) točko. Na razpravo dajem predlog vlade za širitev dnevnega reda z obravnavo predloga zakona o poroštvu Republike Slovenije za obveznosti iz najetih kreditov in izdanih dolžniških vrednostnih papirjev Dars d.d. za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov iz nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji vvišini 246.072 milijonov evrov po nujnem postopku. Želi minister v tem smislu besedo? Prosim, imate pet minut na voljo.
Hvala lepa za besedo. Gre za predlog dveh zakonov, enkrat o soglasju Republike Slovenije DARSU, če lahko istočasno pojasnim, drugič pa o poroštvu za obveznosti iz najetih kreditov, in sicer za kredit, ki bo namenjen oziroma bo omogočal pričetek del na nekaterih zelo pomembnih avtocestnih odsekih, predvsem na 10. koridorju - kot prvi Šentvid-Koseze in pa naprej, kot so našteti - predvsem - torej na gorenjskem in dolenjskem cestnem kraku. Vsi ti kraki so tudi zajeti v letošnjem planu DARSA, ki ga je državni zbor tudi sprejel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Prosim, kolega Drobnič, v imenu poslanske skupine Nove Slovenije.
Hvala lepa za besedo. Ta zakon ne izpolnjuje poslovniških določil, zato ga ne moremo uvrstiti na obravnavo te seje državnega zbora. Tega se je treba zavedati in se držati pravil, ki smo jih sprejeli. Hvala lepa.
Magister Drobnič, ta zakon je vložen po nujnem postopku. In če pogledate člene, ki govorijo o določitvi dnevnega reda oziroma postopkih, boste ugotovili, da v takem primeru tak predlog zakona izpolnjuje pogoje. Želi še kdo besedo? Ne? Potem bo državni zbor odločil o predlogu vlade za razširitev dnevnega reda z navedenim predlogom zakona. Glasujemo. 55 navzočih. 40 za in 12 proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je predlog za razširitev sprejet in da ga bomo obravnavali kot 19.b točko dnevnega reda v četrtek. Na razpravo dajem predlog vlade za širitev za obravnavo predloga zakona o soglasju Republike Slovenije DARSU d.d. za najetje kreditov za realizacijo gradnje avtocestnih odsekov iz nacionalnega programa izgradnje avtocest v Republiki Sloveniji v višini 246,72 milijona evrov, po nujnem postopku. Minister je prej izkoristil čas, da je na kratko predstavil ta predlog. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Potem bom dal ta predlog na odločanje. Glasujemo o predlogu za širitev dnevnega reda z navedenim predlogom zakona. Prosim. 50 navzočih, 37 za in 7 proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 7.]] Ugotavljam, da je predlog dobil podporo in da ga bomo obravnavali v četrtek, 29. maja, kot 19.c točko. V razpravo dajem predlog vlade za širitev dnevnega reda za obravnavo predloga zakona o dopolnitvah zakona o železniškem prometu po nujnem postopku. Želi kdo od predstavnikov vlade besedo? Minister, prosim.
Gre za spremembo oziroma dopolnitev zakona o železniškem prometu in pa sprememb zakona o železniškem prometu, kjer smo definirali najem kreditov oziroma poroštev za najem kredita, kar je v skladu z dogovorom pri pripravi proračuna v preteklih letih in v letošnjem letu. Tako gre za ta manjši oziroma en del za določitev obveznosti oziroma poroštvo, tudi za vračilo oziroma za pokritje obresti in stroškov kredita pri prvem in pri drugem za letošnje leto v višini dobrih 12 milijard za točnejšo opredelitev namena porabe teh kreditnih sredstev, ki jih bo uporabila agencija za železniški promet pri svojem delovanju, predvsemtisti del za izvajanje obvezne javne gospodarske službe prevoza potnikov v javnem potniškem prometu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Nihče. Potem bomo prešli na odločanje o predlogu vlade za širitev dnevnega reda z navedenim predlogom zakona. Glasujemo. 60 navzočih, 43 za in 9 proti. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 9.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet in da bomo predlog zakona obravnavali v četrtek, 29. tega meseca, kot 19.č točko dnevnega reda. V razpravo dajem predlog vlade za širitev dnevnega reda z obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o državni upravi. Tudi ta je vložen po nujnem postopku. Želi predstavnik vlade besedo? Ne. Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Tudi ne. Potem bomo o predlogu odločili. Dajem na glasovanje. Glasujemo o predlogu vlade za širitev dnevnega z navedenim predlogom zakona. 55 navzočih, 41 za in 4 proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti 4.]] To točko, ki je sprejeta na dnevni red, bomo obravnavali kot 19.d točko dnevnega reda. In še eden iz paketa predloga vlade, predlog za širitev dnevnega reda za obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o spodbujanju skladnega regionalnega razvoja po nujnem postopku. Predstavnik? Ministrica? Predstavnik vlade? Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Tudi ne. Potem bomo o predlogu odločali. Glasujemo. 59 navzočih, 44 za in 7 proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti 7.]] Ta predlog je sprejet. V četrtek ga bomo obravnavali kot 19.e točko dnevnega reda. Sedaj pa smo pri vašem predlogu, kolega mag. Drobnič. Gre za predlog poslanske skupine Nove Slovenije, kot rečeno, za širitev dnevnega reda s predlogom zakona o spremembi zakona o trgovini in predlogom zakona o spremembi zakona o dohodnini. Jaz sem za mnenje prosil tudi zakonodajno-pravno službo in dobil tudi pojasnilo v zvezi s tem. Dnevni red seje zbora se lahko razširi v primeru izpolnjevanja pogojev iz šestega in sedmega odstavka 64. člena poslovnikazbora, ki določata, da se dnevni red lahko razširi le v primeru, če so razlogi za širitev nastali po sklicu seje v primerih iz drugega odstavka 58. člena poslovnika, če gre, prvič, za širitev s predlogom zakona po nujnem postopku ali, če je odločitev državnega zbora vezana na rok, določen z ustavo, zakonom ali s tem poslovnikom. Tretjič, če gre za zadeve v zvezi s prenehanjem in potrditev mandata poslanca in imunitete ali drugih nosilcev javnih funkcij ali za zadeve v zvezi z volitvami, imenovanji, razrešitvami, in zadnjič, če gre za določitve iz 92. člena ustave. Ker vaša dva predloga za širitev ne izpolnjujeta zgoraj navedenih pogojev, jih državni zbor danes ne more obravnavati. Lahko pa, če bo tako odločil kolegij, prideta obe točki na junijsko sejo. Prav. Potem bomo glasovali še o določitvi dnevnega reda v celoti. Zboru torej predlagam, da današnjo sejo [[...]]Prosim mag. Drobnič. Izvolite.
Ne glede na to, ali ste uvrstili odnosno podali predlog za glasovanje o teh dveh predlogih, imam pravico po poslovniku, da obrazložim, torej mnenje k [[...]]
To pa lahko. Prosim.
[[...]]k naši odločitvi. Torej. Seveda, sedaj boste našli uradne razloge, zakaj se ni ta zakon, zlasti zakon o trgovini, uvrstil na to sejo dnevnega reda. Zato je bilo zadosti časa. Zakon je bil tudi obravnavan na matičnem delovnem telesu, vendar potem prekinjen, ker pač ni bilo politične volje, da se tazakon uvrsti naprej. Po vseh teh zavlačevanjih, ki ga doživljamo zaradi razloga vladajoče koalicije, seveda ne pridemo do obravnave zakona. Vemo, da je zadaj referendumska pobuda - gre, seveda, za odpiralni čas trgovin. Dvakrat se je z manevrom poskušalo zavlačevati, vsi ti manevri so bili nesmiselni. Jaz sem razumel vse to tudi kot zlorabo ustavnega sodišča. Dvakrat je naše oziroma vaše odločitve, da se pošlje to referendumsko vprašanje oziroma zahtevo po odločanju ustavno sodišče, da se je dvakrat zavrnilo kot neutemeljeno in da mora državni zbor odločati o tej zadevi. Torej časa za uvrstitev na dnevni red je bilo zadosti. Zakon je bil pripravljen na začetku tega leta, izpolnjuje vse poslovniške zahteve. S tem, ko ne uvrstite tega zakona, prevzemate vse odgovornosti za nastale posledice, tudi za stroške in nesmiselno delo. Mislim, da bodo to državljani razumeli. To je neodgovorno početje. Zakon bi moral biti uvrščen na dnevni red, tudi če vi, gospod predsednik, sedajle obljubite, da bo na junijsko sejo uvrščen, vam tega ne morem verjeti, ker se je že nekajkrat zgodilo, da ga boste uvrstili, pa ste se večkrat premislili. Skratka predlagam, da se o tem predlogu izreče državni zbor, da glasuje o predlogu uvrstitve obeh zakonov, ki sem jih v imenu poslanske skupine Nove Slovenije predlagal, da se obravnavajo na majski seji državnega zbora. Hvala lepa.
Poglejte, kolega mag. Drobnič. Moja presoja je bila izključno poslovniške narave. Zakonodajno-pravno službo sem vprašal za mnenje. Kot veste, sem vaš predlog dobil v petek, mislim, da nekaj minut pred 12. uro in od takrat smo se posvetovali o tem in samo na osnovi poslovniške narave interpretacije tega problema sem se tudi odločil, ne na osnovi drugih motivov ali interesov. Ali želi še kdo besedo pred glasovanje o določitvi dnevnega reda? Nihče. Potem bomo glasovali o dnevnem redu v celoti, kot smo ga spremenili z odločitvami, ki so povezane z uvrstitvami točk na dnevni red. Glasujemo! 59 navzočih. 46 za in 12 proti. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da smo dnevni red v celoti sprejeli, da je določen in da lahko pričnemo s 1. točko ob 15. uri ko bodo na vaša vprašanja, spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, odgovarjali ministrice in ministri vlade Republike Slovenije. Predsednik vlade, mag. Rop, pa bo nanje odgovarjal jutri ob 10. uri na prva tri vprašanja iz vrst poslancev opozicije. Do 15. ure prekinjam sejo.
Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci! Prosim, da zasedete svoja mesta. Minuta čez petnajsto je, čas, ko ob začetku rednih sej predsednik vlade in ministrice in ministri odgovarjajo na vaša vprašanja. Kot sem danes že pojasnil, minister Rop zaradi obveznosti v tujini ni navzoč. Odgovarjal bo jutri ob 10. uri in odgovoril na tri vprašanja, ki jih bodo zastavili kolegi oziroma kolegice iz opozicijskih poslanskih skupin. Danes pa so tukaj z nami skoraj vsi ministri in ministrice. Vsaj morali bi biti. Štirje oziroma trije so opravičeni, poleg kot že rečeno - predsednika vlade, mag. Ropa, minister za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano mag. But, minister za zunanje zadeve dr. Rupel in minister za pravosodje mag. Bizjak. Ostalih opravičil nimam in ministri so dolžni na vprašanja, ki jih bodo danes spoštovane kolegice in kolegi zastavljali, tudi odgovarjati. V primeru, da poslanec na današnji seji na postavljeno vprašanje ne bo dobil odgovora, mu morajo že prej imenovani predložiti pisni odgovor, ki bo objavljen v glasilu državnega zbora. Poslanec, ki je postavil vprašanje, na katerega ni bilo odgovorjeno, lahko napove, da vztraja pri ustnem odgovoru. V tem primeru bom vprašanje uvrstil na naslednjo sejo državnega zbora. Šli bomo po vrsti, v skladu z dosedanjo prakso ste tudi danes na klop prejeli pregled ustnih in pisnih poslanskih vprašanj in pobud, na katere po poslovniškem roku še ni bilo odgovorjeno. Sedaj pa prehajamo na predstavitev poslanskih vprašanj. Kolegica Marija Pozsonec želi zastaviti ministroma za notranje zadeve, in okolje, prostor in energijo poslansko vprašanje. Prosim.
Lep pozdrav vsem prisotnim! Ministra za okolje in prostor in energijo sprašujem: Ali se zaveda negativnega vpliva predvidene reorganizacije Geodetske uprave Republike Slovenije? In sicer konkretno: Kaj bo prinesla selitev Geodetske uprave Lendava na območno geodetsko upravo v Mursko Soboto, recimo v zvezi z dvojezičnostjo? Kar 50% strank želi poslovati v madžarskem jeziku, ker nekateri niti ne znajo slovensko, torej priseljeni so, da madžarsko poslujejo. Kako lahko to zagotovijo v Murski Soboti? Kaj pomeni to glede prometne situacije - le enkrat vozi avtobus v Mursko Soboto? Kaj pomeni glede specifičnosti, razdrobljenosti zemljišč na našem območju, kar pomeni, da več strank mora iti hkrati na kataster? In kaj pomeni glede antiregionalne politike, če osiromašimo podeželje do konca? Glede prometne situacije bi pa povedala, da le enkrat vozi avtobus v Mursko Soboto. Nezaposlenost v Lendavi se bo samo še povečala, kar pa prispeva k neenakomernem razvoju regije. Zaposlenim v lendavski izpostavi geodetske uprave niso razumljivi kriteriji določitve predlaganih dislociranih enot, zato prosim ministra za pojasnitev glavnih kriterijev za nastanek novoformiranih enot. Hvala. Drugo vprašanje. Ker ne morem postaviti ustnega poslanskega vprašanja vladi, ga bom postavila kar posameznim ministrom. In sicer, pred mesecem dni sem opozorila na katastrofalen padec števila pripadnikov madžarske narodne skupnosti v Republiki Sloveniji - ponavljam: na podlagi izvedenga popisa prebivalcev za leto 2002, nas je manj kar za 20%. Upravičeno bi pričakovali, da bodo državni organi na to dejstvo primerno in hitro odreagirali. Torej, sprašujem ministra za delo, družino in socialne zadeve: Kakšne ukrepe je sprejel glede na to, da se stopnja brezposelnosti v Prekmurju ne poveča? Odraslo prebivalstvo, posebno mladi, se odseljuje zaradi pomanjkanja delovnih mest. Ministra za kmetijstvo, prehrano, gozdarstvo sprašujem: Kakšne ukrepe je predlagal v zvezi s prestrukturiranjem kmetijstva? Kar 72% zemljišč ne bo deležnih nobenih stimulacij, torej subvencij. Ministrico za regionalni razvoj sprašujem: Kaj je ukrenila, da bo pripeljala program skladnejšega regionalnega razvoja tudi v Prekmurje?
Kolegica Pozsončeva.
In ministrico za gospodarstvo bi pa vprašala: Kaj je poskusila glede tega, da bi nastala nova delovna mesta v Prekmurju?
Kolegica Pozsončeva, dve vprašanji lahko postavite.
Eno vprašanje vladi bi postavila: Kaj so naredili v tem enem mesecu? Ker vladi ne morem postaviti vprašanje, sem imenovala ministre. Hvala lepa. Upam, da bodo znali odgovoriti na to, kaj so naredili v tem enem mesecu, da se ustavi nadaljnje propadanje pomurske regije.
Kdo od ministrov ali ministric želi odgovoriti na vprašanje oziroma vprašanja? Minister za okolje, mag. Kopač, je pravkar prišel v dvorano in mu dajem besedo. Verjetno ste seznanjeni z vprašanjem? Dobili ste ga tudi vnaprej. Želi morda [[...]]Prosim, minister mag. Kopač.
Hvala za besedo. Če sem prav razumel vprašanje, je bilo o ukinitvi izpostave geodetske uprave v Lendavi oziroma vprašanje, ali je to res ali ni res. Ta hip seveda ni res, res pa je, da v geodetski upravi poteka reorganizacija. Mislim, da sta že dve poslanski vprašanji bili na to temo. In v okviru te reorganizacije nameravamo posamezna dela prenesti oziroma skoncentrirati v regijskih centrih, kar pa se za občane, ki iščejo storitve geodetske službe, ne bo prav nič poznalo; še vedno bodo v vseh točkah, kjer danes geodetska uprava je, ostale te točke, morda bodo samo združene z upravno enoto, kar bo samo še bolj prikladno za občane. Tam bodo svoje vloge vlagali, te vloge se bodo procesirale nekje drugje, ne v tistem mestu, ne nujno v tistem mestu, in potem bodo občani na tem istem šalterju opravljeno storitev tudi dobili. Res pa je, da je to nek proces, ki mu nasprotujejo posamezni uslužbenci geodetske uprave, ker to nujno pomeni tudi določene premestitve in tudi določeno ukinitev - žal ali pa ne bom rekel žal; skratka, to je pač dejstvo - nekaterih nepotrebnih delovnih mest. Pri tej reorganizaciji se bo zgodilo, ne čez noč, ampak sčasoma, dejstvo oziroma ugotovitev, da je približno 70 delovnih mest v geodetski upravi preveč zaradi informatizacije določenih postopkov. Hvala lepa.
Želi še kdo od ministric ali ministrov odgovoriti kolegici Pozsončevi? Želite dati dopolnilno vprašanje? Prosim, kolegica Pozsončeva, dve minuti.
Hvala lepa. Ugotavljam, da ni nikogar preveč pretresel tale rezultat, kar je tragično za madžarsko narodnost. Klofuto pa je dobila Slovenija zaradi svoje narodnostne politike. Če smo lahko producirali le takšen odstotek, kot, recimo, v Srbiji ali na Hrvaškem, ker oni imajo padec 20%. Torej smatram, da se ni zgodilo nič, in ne vem, zakaj govorimo o regionalnem razvoju, če pravzaprav siromašijo pokrajine ob meji. Tudi tole z geodetsko upravo je siromašenje pokrajine. Menim, da nimamo pravice govoriti o regionalnem razvoju. Morate pogledati, gospod minister Kopač, tudi situacijo - 40 kilometrov je oddaljena ta nova lokacija od uporabnikov, kar tudi ni vseeno. Prej sem naštela, da ni prevoza, da ni delovnih mest. In ti zaposleni, ki zdaj hodijo v Mursko Soboto, ostanejo nekaj časa, vendar pozneje ne bodo zmogli več te razdalje. To je eno. Drugo pa, če gredo v pokoj, ne bodo izbrali nekoga iz lendavske občine, temveč iz okolja. Tako da pravzaprav moj predlog je, da počakate z reorganizacijo, se dogovorite tam na terenu in potem ukrepajte, ker boste sicer naredili zelo, zelo veliko napako. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prosim, minister.
Hvala lepa. Če sem pravilno razumel, sta bili vprašanji pravzaprav dve, samo eno od njiju je bilo namenjeno meni. In če smem samo na kratko pojasniti še to. Veste, mi smo se znašli med dvema mlinskima kamnoma. Na eni strani je zahteva navsezadnje finančnega ministra ali pa splošne proračunske situacije po racionalizaciji državne uprave, navsezadnje so pričakovanja volivk in volivcev taka, da bomo kaj na tem področju storili. In ko to poskušamo storiti, smo deležni, recimo, podobnih kritik, kot jebila ta, češ posamezna delovna mesta, ki so sicer odveč, ukinjate, to pa ne prispeva k regionalnemu razvoju. Mislim, da je gledanje na stvari, kot če bodo tam državne službe oziroma službe, plačane iz proračuna, potem je pa zagotovljen razvoj, da to ni najbolj pravo gledanje in da je, seveda, treba stvari delati z občutkom za delovna mesta, vsekakor pa to ne sme biti, po mojem mnenju, nek pogoj za to ali pa neka rdeča luč za to, da bi se v reorganizacijo državen uprave sploh ne smelo iti. Naša ambicija je,ambicija te vlade, vseh ministrstev, ne samo tistega, ki ga jaz vodim, da racionaliziramo državno upravo in da jo naredimo čimbolj učinkovito, kar se da. In uvajanje novih tehnologij, posameznih informacijskih postopkov, seveda nujno pomeni, da nekatera dela niso več potrebna. Ne moremo pa se sprijazniti s tem, da bi potem kljub temu pač določena delovna mesta še vedno plačevali samo zato, da bi bil mir v hiši. Mi, verjemite, zelo previdno delamo te postopke reorganizacije, ker razumemo da gre za občutljive stvari, ampak kljub temu pa ne bi želeli postopkov reorganizacije kar ustaviti samo zato, da bi ne bili deležni takih očitkov, češ da jemljemo kakšnemu okolju kakšno delovno mesto. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolegice Tisovic ni, prav tako ne kolega Pukšiča, zato dajem besedo kolegici magistri Potrati za poslansko vprašanje ministru za zdravje. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani ministrici, spoštovani ministri in gospod generalni sekretar vlade. Ustno vprašanje zastavljam ministru za zdravje. Konec aprila so bili v javnosti predstavljeni rezultati ankete o odprtih vprašanjih zdravstva, ki jo je v letošnjem februarju opravila agencija Ninamedia po naročilu zdravniške zbornice, zdravniškega društva in sindikata zdravnikov in zobozdravnikov. Skoraj polovici vprašanih se zdijo največji problem predolge čakalne dobe, torej je dostopnost zdravstvenih storitev pomembno merilo kakovosti in učinkovitosti zdravstvenega sistema. Zato se mi zdi smiselno opozoriti na problem, povezan z organizacijo dežurne zobozdravstvene službe. Če v soboto dopoldne pokličeš, popoldne, pardon, pokličeš na celjsko urgenco, ki je za velik del Kozjanskega najbližja, ti povedo,da prvo pomoč pri dežurnem zobozdravniku lahko poiščeš v nedeljo dopoldne in če vprašaš, kaj storiti do takrat, te pošljejo v Ljubljano na Kotnikovo. Tudi mariborska zobozdravstvena dežurna služba dela ob nedeljah in praznikih od 8. do 13. ure, ob sobotahpa od 7. do 11.30. Za človeka z močnim zobobolom je vsaka ura cela večnost, zato dvomim, da povedano sprejema z razumevanjem. Zato sprašujem: Kaj je vodilo ministrstvo za zdravje pri določanju delovnega časa dežurne zobozdravstvene službe? In: Ali so v načrtu kakšne spremembe? Hvala za odgovor.
Prosim, minister za zdravje. Doktor Keber.
Spoštovana gospa poslanka. Morda bi moral povedati, da v zobozdravstvu ni urgentnega stanja, ki bi zahtevalo 24-urno prisotnost zdravnika, zobozdravnika, in da bolečina vsekakor ne sodi - ne glede na to, da najbrž ni nikogar med nami, ki ne bi vedel, kako zelo neprijetno je, da pa to kljub vsemu ni urgenca. Naj omenim, da se bolečina pri zobu pripravlja praviloma več časa, največkrat več tednov. V tem času državljan mora priti do spoznanja, da bo slej ko prej moral obiskati zobozdravnika. Naj tudi povem, da tudi še tisti dan se običajno to ne zgodi sredi noči in če se zgodi sredi noči, da tudi intervenca zobozdravnika, kakršnakoli že je, ne odpravi bolečine prihodnjih nekaj ur. Hkrati obstajajo zdravila za lajšanje bolečin od tablet in v zelo hudih primerih tudi injekcij, ki jih seveda državljan lahko dobi pri splošni medicinski pomoči. Naj dodam še nekaj - pomoč, ki je dostopna v dopoldanskem času ob sobotah in ob nedeljah oziroma v času praznikov je razmeroma dobro preskrbljena. Ni 24-urna, je pa dobro pokrivanje zobozdravstva v času praznikov in pa delavnikov. Če bi želeli uvesti dežurno službo v popoldanskem času in v nočnem času ob sobotah in nedeljah, bi potrebovali zelo veliko dodatnih števil dežurnih mest, razporejenih po vsej državi, kar bi pomenilo, če vsako dežurno mesto pomnožite s faktorjem 5, bi lahko ugotovili, da bi prišlo tudi do ekstremno velikih stroškov za zelo majhno število primerov ljudi, ki bi iskali pomoč. Tudi pomoč v nočnem času - meni sta znani dve lokaciji, kjer je ta pomoč možna. To je v Ljubljani in v Velenju. Za to pomoč sta se odločili sami občini in tudi plačujeta za svoje krajane to pomoč. Menimo, ne glede na to, da bo to morda zazvenelo kot nezadostno podporo državljanom, da nimamo v prihodnosti namen pokrivati 24-urno dežurno službo na področju zobozdravstva. Spomnil bi vas rad, da v medicini obstajajo zelo velike potrebe, zelo veliki razlogi za bolečine. Žal, veliki razlogi za čakanja, tako da mislimo, da je odločitev o tem, kakšne vrste nadzora in pomoči na področju zobozdravstva, sorazmerna z velikostjo problema. Hvala lepa.
Dopolnilno vprašanje. Prosim.
Hvala. Slovenija je podpisnica evropske socialne listine in se je zavezala, da bo ščitila individualne pravice pri varovanju zdravja in tam v 11. točki uvodnega dela piše, "vsak ima pravico izrabiti vse možnosti, ki mu omogočijo uživanje najvišjega dosegljivega zdravstvenega standarda." Jaz razumem vaše pojasnilo v tistem delu, ko ste mi razložili, kako kot minister za zdravje razumete velikost problema v primerjavi z drugimi zdravstvenimi problemi. Vendarle pa menim, da mora država pisati tudi poročilo o tem Svetu Evrope, kako so temeljne določbe uresničene, in tam mora med drugimi tudi poročati o tem, pod kakšnimi pogoji so različne zdravstvene službe dostopne v celi državi in geografsko razporejenost zdravstvenih služb. Ugotavljam, da v dveh krajih v Sloveniji to je mogoče. Torej tisto, na kar sem hotela opozoriti, je, da je vendarle, če je to na ravni primarne zdravstvene službe in je to na ravni lokalne skupnosti, ima verjetno ministrstvo za zdravje vse možnosti vplivati na lokalno skupnost, da kaj stori za to, da so te zadeve, ki očitno državljanke in državljane prizadenejo, tudi uredijo. Hvala.
Hvala lepa. Minister, prosim.
Spoštovana gospa poslanka! V tistem hipu, ko problem dostopnosti do posameznih zdravstvenih pravic razširite še na drugo dostopnost, potem se seveda popolnoma na isti liniji tudi v pripravljajoči se beli knjigi, ki jo boste dobili nekako čez 14 dni na svoje mize, boste videli, da se lotevamo prav problema večje dostopnosti. Ob tem seveda naj opozorim, da različne vrste dostopnosti, nekatere imajo objektivne podlage, navsezadnje imajo podlage v zmogljivosti države, da zagotavlja zadosten velik obseg zdravstvenih pravic brez čakanja, ampak da marsikateri od teh razlogov pa seveda niso samo objektivni, ampak gre tudi za subjektivne slabosti v zdravstvu, ki jih želimo odpraviti in upam si trditi, da smo nekatere tudi opravili. Želim samo omeniti, da specialni problem, ki ste ga omenili, bolečina zaradi zoba, kakorkoli je vsako posamezno trpljenje najvažnejše za tistega, ki ga doživlja, pa znotraj tega ni na prvem mestu med prioritetami. Temeljni razlog je strahovito velik strošek za morebitno korist, ki bi ga imeli. Zato želim povedati; državljan z bolečino ima možnost, da mu zdravstvo bolečino ublaži 24 ur na dan. Ampak zobni problem rešiti ponoči, za to se zaenkrat nismo odločili, da bi bilo možno, zaradi velikih in nesorazmernih stroškov, ki bi v zvezi s tem nastali. Hvala lepa.
Hvala lepa vam, gospod minister. Kolega Diaci želi postaviti vprašanje ministru za okolje. Prosim.
Hvala za besedo. Spoštovani ministrici, spoštovani ministri, kolegice in kolegi! Vprašanje naslavljam na ministra za okolje, prostor in energijo, gospoda Kopača. V nacionalnem programu varstva pred naravnimi in drugimi nesrečami, Uradni list 44/02, je v točki 4.1.3 - plazovi, usadi, prodori v zadnjem stavku zapisano tudi sledeče: "Glede na to, da je že izdelan popis zemeljskih plazov, se mora v naslednjem obdobju izdelati kataster, strategijo in program varstva pred zemeljskimi plazovi ter ga začeti izvajati. Zato me zanima: Kako daleč ste s tem? Ali je izdelan kataster, strategija? In: Kdaj se bo le-ta začela izvajati? Prihajam namreč z območja, kjer so zemeljski plazovi resen problem in nekateri že več let ogrožajo stanovanjske hiše kakor tudi gospodarska poslopja. Konkretno vprašanje pa se nanaša na tako imenovani Macesnikov plaz v Podolševk nad Solčavo. Kljub večletni sanaciji se drsenje plazine še ni zaustavilo. Zemeljska gmota naj bi na nekaterih točkah v zadnjega polleta napredovala kar za 34 metrov, prav tako pa naj bi se aktiviral tudi tisti del plazu, ki je do sedaj miroval. Civilna zaščita je pripravila načrt zaščit in reševanja ljudi in premoženja v Solčavi. Le-ta predvideva tudi evakuacijo ljudi in lokacije, kamor bi se krajani v primeru najhujšega umaknili in nastanili in bi naj bil sprejet do konca meseca maja. Veliko je bilo govora o ustreznosti načina sanacije, saj naj bi se po mnenju nekaterih strokovnjakov plaz namakal in ne osušil. Glede na dejstvo, da sezemeljska gmota premika, je to vprašanje več kot na mestu, saj je bilo za sanacijo tega plazu porabljenih že kar nekaj sredstev, stanje pa se očitno ne izboljšuje. Prav tako me zanima: Ali drži informacija, da se je ob nespremenjenem obsegu vrednost tako imenovanega odvodnjavanja plazu povečala kar za več kot trikrat? Hkrati pa sprašujem: Kdaj bo, po vašem mnenju, plaz dokončno saniran? Hvala.
Hvala. Minister za okolje mag. Kopač, prosim.
Hvala za besedo. Izvajanje nacionalnega programa, ki ste ga omenili v uvodu svojega vprašanja je sicer pristojnost ministrstva za obrambo. Kar pa se tiče ministrstva za okolje, prostor in energijo, pa lahko povem s tega področja dve novosti. Ena je ta, da prav ta hip pripravljamo strategijo prostorskega razvoja, ki jo mora državni zbor sprejeti na podlagi zakona o urejanju prostora, ki je začel veljati s 1. januarjem letos, in tam je predvidena prostorska politika pri vseh potencialnih žariščih plazov. Druga novost pa je ta, da je prav ta hip v medresorskem usklajevanju v vladi, kar pomeni, da bo v kakšnem tednu, dveh tu pri vas, predlog zakona o sanaciji naravnih nesreč [[to je tisti sistemski zakon, ki ste ga od nas poslanci že večkrat zahtevali, tako takrat, ko se je tu pojavil problem suše, kot tudi ob drugih priložnostih]] . No, kar pa se tiče katastra plazov, je seveda narejen, že dlje časa obstaja in se ga upošteva tudi pri vseh prostorskih posegih oziroma pri prostorskem planiranju, kadar država daje soglasje občinam za spremembo njihovih planskih aktov. Vaše konkretno vprašanje se je nanašalo na Macesnikov plaz. Tu moram reči, da nimamo ravno sreče kot država. Namreč, sanacija tega plazu je bila v prvi rundi ali pa - skratka, prva sanacija tega plazu ni bila strokovno najbolj učinkovita oziroma uspešna. Potem se nam je pa pojavil še problem posega na to zemljišče, ki nam ga ni odobril eden od prizadetih kmetov, gospod Krivec [[to se je zgodilo leta 2001]] , in to njegovo nasprotovanje smo na koncu morali pripeljati do realizacije ali pa, skratka, vse skupaj smo morali pripeljati do tega, da je sodišče določilo sodnega izvršitelja, ki lahko vstopi na to zemljišče in začne s sanacijo. Potem smo pripravili tudi čisto konkreten program - čas mi je že potekel, slišal sem pisk. Pripravili smo tudi dopolnjen gradbeni načrt, tehnični detajl izvedbe kanalov ob gospodarskem objektu te kmetije in ga poslali odvetniku gospoda Krivca 3. aprila letos. Vse do današnjega dne ni bilo mogoče doseči soglasja z lastnikom gospodarskega objekta; gre pač za silos, ki je črna gradnja in ki ga ta kmet nikakor ne dovoli podreti, bi pa to bilo nujno zaradi izvedbe nekaterih sanacijskih del. No, glede na to, da rezultati meritev kažejo, da je plaz v gibanju, je treba z deli za ustalitev plazu nadaljevati, kot to določa program vlade, in zato bomo pač šli na teren in to postorili. Kaj je predvideno za letos? Čisto na kratko. Vzdrževanje že izvedenih ukrepov v znesku 78 milijonov tolarjev, izvedba nujnih del za ustalitev plazu v znesku 130 milijonov tolarjev, priprava lokacijskega načrta v znesku 45 milijonov tolarjev, stroški inženiringa strokovnega odbora in zunanjih sodelavcev v znesku 15 milijonov tolarjev in pa prenesene obveznosti iz leta 2002 vznesku 100 milijonov 516 tisoč tolarjev. To bomo delali letos. Res pa je, kot ste omenili, da je plaz izjemno zahteven in da ta hip še ni jasno, kdaj nam ga bo uspelo zaustaviti. To je tudi odgovor na vaše zelo konkretno vprašanje, kdaj bo saniran. Tega odgovora ta hip ne moremo dati, vsekakor pa se bomo trudili zaustaviti njegovo gibanje. Glede na dosedanje izkušnje nismo prepričani, da nam bo to zelo hitro uspelo. Zato bo to pač en velik problem tudi še v prihodnje, naša edina sreča v nesreči je, da se sicer res giblje konstantno, vendar relativno počasi, tako da so dogodki nekako vsaj za enkrat predvidljivi oziroma pod nadzorom. Dejstvo pa je, da gre, po mojem mnenju, za najbolj zahtevnega od vseh plazov, kar jih imamo v Sloveniji. Hvala lepa.
Hvala lepa gospod minister. Dopolnilno vprašanje. Prosim, kolega Diaci.
Hvala za besedo. Strinjam se z vami, da gre za enega izmed zahtevnejših plazov v Sloveniji, kajti nekateri podajajo tudi ocene, da bi v primeru katastrofe bila ta zadeva večja, kot je bil plaz pod Logom pod Mangartom. Tako tudi evakuacijski načrt, vsaj po mojih informacijah, predvideva zelo hitro evakuacijo ljudi. Zanima me: Kdo bo prevzel v primeru te katastrofe - glede na to, da se od leta 1994 že ta zadeva vleče - odgovornost? Tu notri je bilo tudi dano ogromno sredstev in mislim, da je to treba rešiti. Ker če zasuje to Solčavsko dolino, bomo lahko govorili o Logarski dolini kot v tisti pesmi Tam ob jezeru - otoček sredi jezera. Hvala.
Želite dati dopolnilno pojasnilo? Gospod minister, prosim.
Sicer za vse napore predhodnikov od leta 1994 dalje ne morem ta hip povedati nič natančnejšega, lahko pa rečem to, da se je ministrstvo ves čas po svojih najboljših močeh trudilo preko izvajalcev zaustaviti. S strokovnim delom prvotnega izvajalca ministrstvo ni bilo zadovoljno, zato je zahtevalo, zato je šlo v razpis in izbor drugega izvajalca. Dotedanji izvajalec, ki mu je to predstavljal tudi verjetno pomemben posel, se nikakor ni želel umakniti z gradbišča. Imeli smo težave s tem. Sedaj imamo že dve leti blokado zaradi tega privatnega lastnika, ki ne dovoli posega v to njegovo črno gradnjo, tako da pač gre za splet nesrečnih okoliščin, kjer posamezniki lahko s svojimi dejanji blokirajo hitrejšo reakcijo države. Kar se pa same reakcije države tiče, pa moram reči, da, po meni dostopnem pregledu nad preteklimi dogajanji, je bila ves čas ažurna, kolikor se je glede na situacijo le dalo.
Gremo naprej z vprašanji. Kolegica Sonja Areh Lavrič želi postaviti vprašanje ministru za okolje.
Hvala lepa, gospod predsednik. Sicer bi imela vprašanje tudi za ministra za kmetijstvo, gozdarstvo, prehrano, vendar [[...]]
Opravičen je.
[[...]]odsoten, opravičen je. Kljub temu bom podala svoje ustno poslansko vprašanje. Mogoče mi bo tudi gospod minister Kopač lahko kaj odgovoril. Za okolje in prostor smo poslali tudi na tematiko vodni viri pisno poslansko vprašanje. V zadnjem tednu v maju, to je ta teden, je teden gozdov. V ta namen sprašujem ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano: Kako se lahko dogaja, da v zadnjih nekaj letih posamezniki v Sloveniji izvajajo nezavarovane in zelo pogosto nedovoljene goloseke gozdov, kljub temu da je bil že v letu 1996 sprejet nacionalni gozdarski program razvoja gozdov v Sloveniji? Golosek gozda predstavlja nepopravljivo škodo tako za rastlinski kot tudi za živalski svet na posekanem območju. Ogroženi pa so tudi vodni viri. Poruši se celoten naravni sistem. Škoda je tako dvojna: v naravi in materialna škoda, ki je povzročena ostalim lastnikom gozdov in zemljišč, uničene so poti, ogrožene so stanovanjske hiše in tako dalje. Lastniki pa so popolnoma nemočni, saj poseki nastanejo v večini primerovkar čez noč. Gre namreč tudi za nelegalno prodajo lesa. Ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano sprašujem glede na to, da se proračunska sredstva za zagotovljena dela gozdarskih služb tako letno znižuje, posledično se bo s tem zmanjševalo tudi število zaposlenih, ki tovrstne posege odkrivajo. Kako boste uredili delovanje teh služb, če ne bomo imeli dovolj potrebnih denarnih sredstev za svoj obstoj, za njihovo delovanje na območju varstva gozdov in kmetijskih površin? Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod minister.
Če sem prav razumel, je bilo vprašanje namenjeno ministru za kmetijstvo. Podatkov o golosekih, ki jih omenjate, mi žal nimamo. To ima inšpekcija za gozdarstvo pri ministrstvu za kmetijstvo. Naše ministrstvo pa je vključeno v gospodarjenje z gozdovi na ravni načrtovanja gozdnogospodarskih načrtov. Mi dajemo soglasja - zavodu za varstvo narave kot naravovarstvena služba daje soglasje k desetletnim gozdnogospodarskim načrtom. To redno počnemo in seveda pri tem upoštevamo tudi vsa strokovna izhodišča s področja varstva narave. Moram reči, da nas pri tem kot konzervatorje oziroma tiste, ki niso navdušeni nad prevelikim posekom, včasih postrani gledajo, ampak strokovna izhodišča s področja varstva narave smo pač dolžni upoštevati. Tako da kar se tiče načrtovanja posekov, govorim o legalnih posekih, mislim, da ni nobene zagate, da ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano in ministrstvo za okolje, prostor in energijo to brez problemov izvajata. Možno pa je, da je kje kakšen problem z goloseki, ki ste jih omenili, ampak tam vam pa jaz odgovora na vaše vprašanje žal ne morem dati, ampak ga boste usmerili na kolega Buta, ministra za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Hvala.
Prav, hvala lepa. Želite postaviti dopolnilno vprašanje ministru za okolje?
Ja. Zahvalila bi se za ta odgovor, vendar je golosekov v Sloveniji kar precej, ne samo nekaj, in to niso dovoljeni goloseki. Bi pa prosila, da mi na moje ustno vprašanje pismeno odgovori minister za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Hvala lepa.
Prav. Vaše vprašanje bo ministru sporočeno in nanj je dolžan odgovoriti. Kolega Rokavec bo postavil vprašanje ministrici za gospodarstvo in ministru za informacijsko družbo. Prosim, kolega Rokavec.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovana ministrica in ministri ter kolegice in kolegi poslanci! Prvo poslansko vprašanje naslavljam ministrici za gospodarstvo, gospe Tei Petrin. Namreč, v časniku Finance so v sredo, 7. maja, pod naslovom "Najnagrade v Petrolu, Mercatorju in Kolinski" objavili predlog nagrad od dobička članom nadzornih svetov. Namreč, po tem predlogu za razdelitev nagrad članom nadzornih svetov naj bi v Petrolu razdelili nagrade v višini 85,2 milijona tolarjev, v Mercatorju 73,5 milijona tolarjev in v Kolinski 49,8 milijona tolarjev. Zanima me: Ali se vlada strinja s sedanjim modelom izplačevanja nagrad članom nadzornih svetov v gospodarskih družbah? Seveda, tudi vsled letošnjih objav in predlogov za razdelitev tega dobička članom nadzornih svetov, ki so jih predložili v odločanje skupščinam oziroma so nekatere skupščine že tudi bile. Ali na podlagi navedenega vlada oziroma pristojna ministrstva pripravljajo potrebne spremembe in če, v kateri smeri? Namreč menim, da je delitev tako zajetnega kolača članom nadzornih svetov popolnoma nesprejemljiva. Še posebej ob dejstvu, da se določen krog članov nadzornih svetov vrti v rotirajočem krogu kot člani več nadzornih svetov. Še posebej pa se zastavlja vprašanje, denimo, pri trgovskih firmah, recimo Mercator. Kako je možno, da prav menedžerji te firme v pogajanjihs socialnimi partnerji niso bili pripravljeni primakniti pičlih 230 tolarjev za dodatek na uro nedeljskega dela, da bi prišlo do ustreznega kompromisa. Ali ni to absurd? In drugo vprašanje ministru za informacijsko družbo. Prav tako smo v tedniku Mladina prebrali, da je namreč bruto mesečna plača direktorja Pošte Slovenije, gospoda Alfonza Podgorelca, v višini 2 milijonov 96 tisoč tolarjev, ki je bila objavljena 19.5.2003. In če je ta plača v tej višini, tudi sprašujem gospoda ministra: Kako to, da presega 100% povprečja plač vladnih funkcionarjev oziroma menedžerjev v javnih podjetjih v Republiki Sloveniji? Zaradi tega tudi sprašujem: Ali Pošta Slovenije ni zajeta v vladni uredbi o plačah menedžerjev v javnih podjetjih, ki so v državni lasti, in katerih plača ne sme presegati 90% plače ministra? Hvala lepa.
Hvala. Dr. Petrinova, ministrica za gospodarstvo bo odgovarjala prva.
Spoštovani poslanci! Hvala za vprašanje. Odgovor moram utemeljiti na podlagi - mislim, kakšna je veljavna zakonodaja. Na podlagi tega se te zadeve trenutno dogajajo. Po veljavni zakonodaji se članom nadzornega sveta za njihovo delo zagotovi plačilo in pa udeležba na dobičku, kar določi statut ali pa skupščina. Plačilo mora biti v ustreznem razmerju z nalogo članov nadzornega sveta in pa finančnih položajev družbe. Če gremo na to vprašanje predlaganih nagrad, bi redosled potekal nekako takole; najprej bodo o tem odločali delničarji, to so lastniki družbe in seveda so mogoči nasprotni predlogi in tudi izpodbojne tožbe s strani vsakega delničarja, če se s predlagano višino ne strinja. Mi bomo spremljali, kakšni bodo rezultati sedanjega modela izplačevanja, in na podlagi tega, ko bodo sklepi skupščin o teh točkah pravnomočni, tudi seveda, začrtali, kako ukrepati naprej. In sicer, če se bo izkazalo, da izvršni model plačevanja nagrad članom nadzornega sveta negativno vpliva na konkurenčnost gospodarstva ali pa gospodarsko rast, ker tudi ekscesi - mislim - imajo negativen vpliv, bo vlada predlagala ustrezne ukrepe, ki bi lahko vključevali tudi spremembe zakonodaje. Mislim, da bo moralo iti tako daleč, da bo treba določene spremembe v ZGD-ju in pa seveda v okviru davčnih zakonov spremeniti. Ker stvari se odvijajo v okviru te veljavne zakonodaje. Če bo prišlo do velikih ekscesov, bi potem predlagali določene spremembe.
Hvala lepa. Prosim minister.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovani predsednik. Republika Slovenja je gotovo gospodarska družba in plača generalnega direktorja, pripadajoče pravice in obveznosti so opredeljene s pogodbo o zaposlitvi, ki temelji tudi na sklepu vlade o priporočilih predstavnikom Republike Slovenije v nadzornih svetih gospodarskih družb, v katerih je večinska lastnica Republika Slovenija pri sklepanju pogodb o zaposlitvi. Na dan uveljavitve te pogodbe 23.9.2002, je osnovna plača brez dodatka za delovno dobo in upoštevaje mnogokratnik 6 znašala bruto 1 435 tisoč SIT. Seveda nas je podatek, bi rekel, nekoliko presenetil o višini plače, zato smo že pozvali nadzorni svet Pošte Slovenije, naj preveri skladnost določb o zaposlitvi generalnega direktorja s sklepom vlade o kriterijih, ki se upoštevajo pri sklepanju pogodb o zaposlitvi. Prav gotovo v kolikor - in domnevam, da gre za prekoračitve, bodo te zadeve usklajene s priporočili, ki jih ima vlada Republike Slovenije na tem področju. Hvala.
Hvala lepa. Želite dati dopolnilno vprašanje? Prosim kolega Rokavec.
Dopolnilno vprašanje dejansko sledi obema poslanskima vprašanjima, ki sem jih predhodno navedel in tudi obema ministroma. Gre samo za to, da pričakujem, da bodo dejansko resorna ministrstva v doglednem času analizirala in ukrepala v zvezi z omenjeno problematiko. Menim da so pojavi, ki sledijo v letošnjem letu, ko je prvič javna objava, ko zakon določa, da morajo objaviti nadzorni sveti javno objavo za predlog dobička članom nadzornih svetov, mogoče prvič razkrila sploh obseg, s katerim tudi skupščine določajo dobičke. Tukaj lahko prihaja do druge nevarnosti, in sicer da si lahko določen krog poskuša določen znesek za delitev dobička privarčevati tekom leta, tudi mogoče na račun manjšega izplačila plač oziroma manjšega plačila osebnih dohodkov drugih zaposlenih in bi lahko seveda tudi dali večji prihodek. Menim, da verjetno v tem konkretnem primeru nekaterih družb ne bodo zaposleni imeli nič od dobička firme, ki so ga vsi skupaj ustvarili. Res, da imamo danes lastnino, ki je ključ pri dejansko opredeljevanju kriterija in imamo tudi tržni sistem. Vemo pa, da so ta nesorazmerja, ki so v tem trenutku prisotna, tako velika in tako občutljiva, da je potrebno dejansko ukrepati. Drugo. Pričakujem tudi od ministrstva za informacijsko družbo, da bo dejansko preverilo ta podatek oziroma bo tudi čim hitreje ukrepalo, če je prišlo do tega nesorazmerja, ki je v teh dveh podatkih. Se pravi, podatkom, ki sem ga pravkar slišal od gospoda ministra, in pa podatkom, ki je bil objavljen v tedniku Mladina. Hvala lepa.
Želi še kdo od vaju dopolniti pojasnilo? [[Ne.]] Kolegice Majda Zupan ni, prav tako ne kolega Jerovška, tudi kolega Špindler je odsoten, kolega Mamić, kolega Rupar. Sedaj ima besedo kolega Kontič, ki želi postaviti vprašanje ministru za kmetijstvo, ki je upravičeno odsoten, zato pa bo postavil vprašanje ministru za zdravje, ki bi moral biti navzoč. Kličem ministra za zdravje v dvorano. Z vašim dovoljenjem, kolega Kontič, bomo sekundo ali dve počakali. Prosim ministra za zdravje, da pride v dvorano. Je že tukaj. Samo še kanček potrpežljivosti, kolega Kontič, da minister zasede mesto. Prosim, kolega Kontič, imate besedo.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane ministrice in ministri, spoštovane kolegice in kolegi koalicijskih strank, razen dveh izjem! Postavil bom dve vprašanji. Prvega ministru za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano. Ker ga ni, pričakujem njegov pisni odgovor. Vprašanje je pred časom že slišal, zato mislim, da mu bo odgovor lahko napisati. Postavljeno je bilo namreč vprašanje, kako naj lokalne skupnosti pridobijo evidenco, torej sezname psov in njihovih lastnikov za svoje potrebe. Takrat je bilo zagotovilo ministra, da je to možno realizirati s pomočjo veterinarskih uprav. Kljub temu stvari stojijo na mestu in lokalne skupnosti teh seznamov ne morejo dobiti. Zato ministra sprašujem: Kako priti do teh seznamov? Drugo vprašanje je namenjeno ministru za zdravje [[tudi to je bilo pred leti že zastavljeno]] . 30. maja 2000 je državni zbor sprejel nacionalni program zdravstvenega varstva Republike Slovenije do leta 2004, in sicer "Zdravje za vse do leta 2004". Leto 2004 je pred vrati, nacionalni program pa ni realiziran tako, kot smo si ga takrat zamislili, ko smo ga sprejemali. V njem je poleg ostalega v poglavju 5 zapisano, da bodo v planskem obdobju delovali v vseh zdravstvenih območjih, ustanovljene pa bodo enote zavoda za zdravstveno varstvo za Posavje, Zasavje, Notranjsko, Ptuj in Velenje. Zanima me, kdaj bo vsebina tega člena realizirana, glede na to, da je leto 2004 že povsem blizu, kot sem že dejal. Hvala lepa za odgovor.
Minister za zdravje, prosim.
Spoštovani gospod predsednik, spoštovani gospod poslanec Kontič! Razumljivo je, da tudi plane in ne zgolj zakone, ki jih potrjuje parlament, sprejemamo z največjo resnostjo. Razumljivo in znano pa je tudi, da čisto vsega ne moremo realizirati. Na področju zdravja bi lahko naštel - in s tem morda v odsotnosti finančnega ministra neutemeljeno lobiral za boljšo investicijsko politiko, ker je ta parlament sprejel že veliko obveznosti na področju investicij v zdravstvu. Če preidem na področje plana zdravstvenega varstva, tudi ta plan vključuje nekatere predloge, zahteve, želje, za katere so sestavljavci že takrat, ko so jih predlagali - konkretno vaš je bil pa predlog poslancev v parlamentu, če sem dobro obveščen - za katerega je obstajal dogovor, da bo treba še proučiti časovni tempo, kdaj in kako bodo uveljavljene. V tem času ni prišlo s strani lokalnih pobudnikov do nobenega jasnega argumenta, zakaj bi bilo treba pohiteti s štirimi oziroma petimi novimi enotami. Na strani zdravstvene politike, če hočete, na strani ministrstva za zdravje pa obstajajo naslednji argumenti, ki nam narekujejo premislek o tempu uvajanja. Celoten sistem javnega zdravstva je pri nas izjemno skromno financiran. Kljub temu skromnemu financiranju - kot dobro veste, se mora ta sistem zato financirati celo z delom v privatnem sektorju, kar pravzaprav zmanjšuje njegovo razpoložljivost za javni sektor. No, kljub temu pa imamo eno od najbogatejših mrež že zdaj v Evropi. Imamo kar devet zavodov za zdravstveno varstvo in še centralno ustanovo v Ljubljani, za kar po naši vednosti ne najdemo primerjave v Evropi o tako partikularni ali pa, če hočete, da rečem, razdrobljeni organiziranosti. Na področju javnega zdravja namreč analiziramo vzroke, razloge in predlagamo ukrepe za izboljšanje javnega zdravja, od epidemioloških in drugih vzrokov do ukrepov na področju odpravljanja dejavnikov tveganja in pospeševanja zdravja. Za to dejavnost seveda ni nujno potrebno, da imamo poleg zavoda za zdravstveno varstvo v Celju še enoto, izpostavljeno v sosednjem Velenju. Enako velja še za štiri ali pet enot, ki so predlagane v tem planu. Dovolite, da rečem, s količino obstoječega denarja, z rebalansi, s tem, da moramo ta denar še dodatno krčiti, s tem da se tudi v sedanji količini, s količino če izrazim število zaposlenih ljudi, ki delujejo v teh enotah, bi pomenilo ustanavljanje še štirih, petih enot, preprosto razredčitev obstoječega denarja na toliko več lokacij. To ne bi pomenilo novega denarja, to bi pomenilo odvzeti obstoječim ustanovam tako človeške vire kot tudi ustrezna finančna sredstva in jih porazdeliti na več lokacij v Sloveniji. Zato menimo, da bomo v planu zdravstvenegavarstva, ki ga pripravljamo in bo nadaljevanje plana do leta 2004 za naslednjih šest, morda celo za naslednjih deset let, seveda morali odgovoriti na vprašanje oziroma ponovno preveriti to vprašanje in odgovoriti nanj. V tem trenutku ne želim trditi, da smo se odpovedali tem lokacijam, ki jih je predlagal načrt, ampak da ta hip ne vidimo realne možnosti za njihovo hitro ustanovitev. Hvala lepa.
Hvala lepa. Potem želite dati dopolnilno vprašanje?
Hvala lepa. Kot je bilo danes enkrat že ugotovljeno, tam, kjer imamo možnost lokalne skupnosti, to postorimo sami in tudi zagotavljamo 24-urno zobozdravstveno dežurstvo, ko imamo to možnost, da to storimo sami. Pri teh zadevah pač to ne gre. Tudi če bi zagotovili prostore, je ta odklonilni pristop ministrstva, kljub temu, da je to zapisano v nacionalnem programu, tisti najpomembnejši in ni mogoče nič storiti. Predlagam vam pa, spoštovani gospod minister, da nacionalnega programa za naslednje obdobje ne pripravljate, ker ga ne upoštevate.
Dobro. Gremo naprej z vprašanji. Naslednji na vrsti je kolega Čebulj. Tudi on bo zastavil vprašanje ministru za okolje, ki je bil do tega trenutka z nami in ga sedaj prosim, da se zopet vrne v dvorano. Naslednji bo postavil vprašanje kolega Bevk ministru za okolje, končala bo kolegica Črnugelj z vprašanjem ministru za informacijsko družbo. Hvala minister, da ste se vrnili v dvorano, sedaj pa ima besedo kolega Čebulj. Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovane kolegice, kolegi, spoštovana ministrica in spoštovani ministri. Zastavil bi rad vprašanje gospodu ministru Kopaču. Ministrstvo za okolje in prostor je dne 9.5.2002 izdalo gradbeno dovoljenje investitorju, Aerodrom Ljubljana, Brnik, za izgradnjo hangarja male aviacije z zunanjo ureditvijo ter razširitvijo letališke ploščadi v centru generalne aviacije. Občina Cerklje na Gorenjskem se je v zakonitem roku pritožila na izdano gradbeno dovoljenje, ker v postopku izdaje gradbenega dovoljenja ni bil upoštevan občinski odlok o komunalnih prispevkih za občino Cerklje na Gorenjskem. Upravno sodišče je odgovorilo, da je bil postopek ministrstva za okolje in prostor pravilno voden. Na osnovi odgovora upravnega sodišča se je občina Cerklje na Gorenjskem pritožila na vrhovno sodišče. Do danes občina Cerklje ni dobila odgovora vrhovnega sodišča. Ministrstvo za okolje in prostor ter energijo, kar je spet nov naslov, sektor za poseg v prostor in graditev objektov državnega pomena, je dne 27.3.2003 izdalo novo odločbo gradbenega dovoljenja, z novim investitorjem - Vlado Republike Slovenije, servisa skupnih služb. Sprememba gradbenega dovoljenja ni bila vročena občini Cerklje, ampak šele na osnovi zahteve občine Cerklje smo prejeli spremembo gradbenega dovoljenja. Nato se je občina Cerklje ponovno pritožila na postopek izdaje spremembe gradbenega dovoljenja. Do danes pa Občina Cerklje ni dobila zahtevanega odgovora niti od upravnega, niti od vrhovnega sodišča. Občina Cerklje na Gorenjskem je prepričana, da izdani gradbeni dovoljenji nista veljavni, ker sta izdani na osnovi starega zakona o graditvi objektov. In dokler je čas za pritožbo na izdano gradbeno dovoljenje, v tem času ni moč trditi, da je gradbeno dovoljenje pravnomočno. Najmanj pa v času pritožbe o odločitvi o spremembi gradbenega dovoljenja. To so trditve investitorjev: vlade in letališča Brnik. Pristojno ministrstvo oziroma pristojnega ministra Janeza Kopača ter vlado Republike Slovenije sprašujem: Zakaj ministrstvo za okolje in prostor ni upoštevalo odloka o komunalnem prispevku občine Cerklje na Gorenjskem? Ali je po vašem mnenju oziroma mnenju vlade hanger res državnega pomena? In če je tako po vaši odločitvi in izjavah, predlagam, da minister Kopač predlaga spremembo vseh zakonov, ki jim ne bi predpisovali komunalnih prispevkov naših državljanov, ker so v primeru hangerja, vladnega hangerja, državljani Sloveniji v podrejenem položaju oziroma neenakem položaju. Skratka, gre za kratenje ustavnih pravic.
Prosim mag. Kopač, minister.
Hvala lepa. Postavili ste več vprašanj. Najprej zakaj, če sem prav razumel, zakaj se sploh gradi, češ, če pa gradbeno dovoljenje še ni pravnomočno. Gradbeno dovoljenje res ni pravnomočno, vendar se po obstoječi zakonodaji lahko gradi, potem ko je gradbeno dovoljenje dokončno. To pomeni, ko je rešena pritožba na drugi stopnji. V tem primeru je bila rešena pritožba celo že na tretji stopnji, torej na upravnem sodišču. Upravno sodišče je dalo prav ministrstvu kot izdajatelju gradbenega dovoljenja. Res pa je, da je šla pritožba Občine Cerklje na Gorenjskem na vrhovno sodišče, ki se bo rešila, kadar se bo. Ampak še enkrat govorim: razlika med dokončnostjo in pravnomočnostjo je v tem, da se že po dokončnosti lahko gradi povsem veljavno. Res pa je, da investitor gradi na lastni rizik, če bi pravnomočnost ne bila identična dokončnosti. Kar se tiče upoštevanja določb zakona oziroma odloka o komunalnem prispevku Občine Cerklje, je treba reči, da je treba pri presoji, ali je treba pred izdajo gradbenega dovoljenja plačati komunalni prispevek, upoštevati dejstvo, kaj je objekt javne infrastrukture. Zakon o letalstvu določa, da je hanger objekt javne infrastrukture. Za objekte javne infrastrukture pa se po določbah zakona o stavbnih zemljiščih ne plačuje komunalnega prispevka. Ko je bilo izdano to gradbeno dovoljenje, je še veljal zakono stavbnih zemljiščih. Sedaj ne velja več. Nesporno, na podlagi takrat veljavne ureditve tega komunalnega prispevka ni bilo treba plačati. Hangar je opredeljen kot objekt državnega pomena že v samem zakonu o letalstvu, sicer pa še v uredbi o uvedbi in uporabi enotne klasifikacije vrst objektov in določitvi objektov državnega pomena, ki je bila izdana že letos na podlagi zakona o urejanju prostora. Skratka, če sem čisto kratek: gradbeno dovoljenje je bilo izdano povsem v skladu z veljavnimi predpisi, komunalnega prispevka ni bilo treba plačati, gradi se lahko, ker je gradbeno dovoljenje dokončno. Ta odločitev, verjamem, da vam ni všeč, ampak v skladu z obstoječimi predpisi je povsem običajna in izvedljiva v praksi.
Dopolnilno vprašanje kolega Čebulj? Prosim.
Hvala lepa, gospod predsednik. Gospod minister! To se pravi, vi trdite, da sta bila to gradbeno dovoljenje in sprememba gradbenega dovoljenja popolnoma zakonita. V redu. To bomo potem morali po pravni poti dokazati, da ste tukaj ravnali napačno. Gre pa za drugo vprašanje: Ali vi menite, da v tem primeru državljani Slovenije niso na nek način v neenakopravnem položaju? Vsak državljan, ki je ravno tako investitor, tako trdi tudi letališče, da so investitorji, normalno, vsakdo je investitor, ampak mora pač svoje davke odvesti tako državi kot tudi občini. V tem primeru občini. Ali ne mislite vi, da so v neenakopravnem položaju državljani proti profitno gospodarsko močni družbi? Profitno gospodarsko močni družbi, ki zagotavlja, da bodo hangar tržili. To ni neprofitna organizacija, to ni socialna ustanova, to ni hangar ali garaža za servisiranje rešilnih avtomobilov, gasilskih avtomobilov itd. To gre za profitno močno gospodarsko organizacijo. Jaz osebno nimam popolnoma nič proti razvoju letališča. To vam je tudi lahko poznano, da podpiram vse aktivnosti, ki so legalne, zakonite. Tukaj gre samo za ta vprašanja legalnosti in zakonitosti gradbenega dovoljenja. Ali državljani Slovenije v tem primeru niso hendikepirani na nek subjekt, ki, kot sem rekel, je gospodarsko močna družba, ki bi lahko svoje davke uvedla. Hvala lepa.
Želite kaj dodatno pojasniti? Minister, prosim.
Hvala lepa. Še enkrat bom poudaril, ker je znova bilo postavljeno pod vprašaj. Gradbeno dovoljenje za gradnjo tega hangarja je dokončno in izvršljivo v skladu s predpisi. Ni nobenega problema pri realizaciji, pri sami gradnji. Kar pa se tiče načelnega vprašanja, ali je prav, da se ne plača komunalni prispevek od objektov javne infrastrukture - to sem razumel kot vprašanje - ne glede na to, ali je to hangar ali je to avtocesta ali je tosteber za visokonapetostni daljnovod ali je kaj drugega, kar sodi po kategoriji v tako imenovano javno infrastrukturo, moram reči, da je po mojem mnenju povsem prav, da se ne plača komunalni prispevek za take objekte. Ne samo, da tako piše v zakonu, ampaktudi po vsebini, če pogledamo, kaj je to komunalni prispevek. Komunalni prispevek je plačilo občini za povečanje obsega infrastrukture, ki jo gradi občina in bo potrebna zaradi neke take investicije. Če govorimo o objektih javne infrastrukture, seveda to niso hiše, ki bi jih gradila, na primer, država in imajo dodaten priključek za odvodnjo onesnažene vode ali pa priključek za vodovod, ali pa kaj takega, kar so vse investicije, ki so načeloma v občinski pristojnosti. Govorimo o objektih, ki izboljšujejo stanje javne infrastrukture. Ta hangar seveda ne bo imel nekih dodatnih stvari, ki bi obremenjevale občino oziroma bi zahtevale njene dodatne investicije, poleg tega, kar tam že obstaja. Zato bi bilo plačilo takega komunalnega prispevka neke vrste monopolni davek na lokacijo. Jasno je, da objekta javne infrastrukture ni moč - vsaj tega ne - postaviti nikjer drugje kot na teritoriju občine Cerklje na Gorenjskem, ker je pač letališče Brnik na teritoriju občine Cerkje na Gorenjskem. Zato se mi zdi prav, da se zatake objekte javne infrastrukture ne plača komunalnega prispevka; ne samo, da je to, kot poudarjam, že zapisano v zakonu in je to sprejel ta parlament, in je to sprejel zdaj, pred kratkim, v tem mandatu ponovno, poleg tega, da je to veljalo že v prejšnjem zakonu, ampak se mi to tudi v resnici zdi prav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Kolega Bevk želi postaviti vprašanje ministru za okolje.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani zbor! Ustavno sodišče Republike Slovenije je konec februarja letos na pobudo skupine lastnikov denacionaliziranih stanovanj razveljavilo nekatere določbe stanovanjskega zakona in odloka o metodologiji za oblikovanje najemnin v neprofitnih stanovanjih. Ustavna odločba pomeni poseg v obstoječa najemna razmerja tudi za stanovanja v lasti slovenskih občin, kjer predpisuje enako višjo vrednost točke kot enega od elementov za izračun neprofitne najemnine za najemnike neprofitnih stanovanj, ki so imeli sklenjene najemne pogodbe pred 23.3.2000, ko je začel veljati prej omenjeni odlok. To pomeni 37% dvig neprofitnih najemnin. Ustavno sodišče je iz povišanja izvzelo primere tako imenovanih socialnih stanovanj in se v obrazložitvi sklicevalo na 2. člen ustave Republike Slovenije, ki pravi, "Slovenija je pravna in socialna država". Ker ustavno sodišče ne daje pojasnil k svojim odločitvam, se pri izvajanju ustavne odločbe pojavi vprašanje, kdo so najemniki, ki imajo najem stanovanja po predpisih o socialnem varstvu in se jim vrednost točke ne spreminja. Ministrstvo za okolje, prostor in energijo je konec marca vsem slovenskim občinam poslalo dopis, v katerem so zapisali, da [[citiram]] "občinam, lastnicam neprofitnih stanovanj, ki bodo v svojih okoljih ocenile, da je glede na materialne možnosti najemnikom mogoče povišati najemnine v celotnem obsegu, predlagajo, da dvig neprofitnih najemnin izvedejo postopno". Ministrstvo torej občinam predlaga postopen dvig neprofitnih najemnin, kar je seveda dobro. Ker pa je navodilo ministrstva slovenskim občinam nejasno, nekatere pa so najemnikom že poslale položnice s 37% povečanjem neprofitnih najemnin, večina občin pa se na odločbo ustavnega sodišča še ni odzvala s tako radikalnim povečanjem, ministra mag. Kopača sprašujem:Ali bo ministrstvo občinam poslalo navodila glede izvajanja ustavne odločbe v delu, ki se nanaša na najem stanovanj po predpisih o socialnem varstvu? Hvala lepa.
Minister mag. Kopač, prosim.
Hvala lepa. Kot ste omenili, smo že poslali pojasnilo, nisem pa do zdaj imel odziva, ki bi mi govoril, da to pojasnilo v resnici ni bilo zadostno. Če je to tako, potem to lahko popravimo. Če sem vsaj v tem vprašanju ali pa odgovoru na to vaše vprašanje povsem jasen, predpisi, ki govorijo o najemninah upravičencem po socialnih predpisih, govorijo o tem, če bom to povedal na razumljiv način, da tisti lastniki neprofitnih stanovanj, ali so to denacionaliziranci ali pa so to občine ali pa so to podjetja, ki imajo v svojih neprofitnih stanovanjih ljudi, ki bi sicer bili upravičeni do socialnega stanovanja, takim ne smejo dvigniti neprofitne najemnine do višine, ki jo dovoljuje določba ustavnega sodišča. To govori odločba ustavnega sodišča. To pomeni, da iz kategorije približno 70 tisočih ljudi, na katere se nanaša odločba oziroma 70 tisoč najemnikov v neprofitnih stanovanjih, je pravzaprav iz tega kroga izvzetih, sedaj bom rekel zelo na pamet, morda med pet in deset tisoč najemnikov. Na te se nanaša ta izjema, ki jo je predvidelo ustavno sodišče. Sicer pa, kot ste omenili že sami, mi smo občinam rekli, da naj razmislijo, ali bi s povišanjem najemnin šli do maksimalne možne meje. Ta meja ni 37 odstotkov, 37 odstotkov je povprečje, kajti najemnina se bo potencialno dvignila v denacionaliziranih stanovanjih skorajda za 50 odstotkov, v ostalih neprofitnih stanovanjih, tistih, ki so v lasti občin in podjetij, pa za bistveno manj kot 37 odstotkov. Povprečje je 37. Tako upam, da kakšna od občin ni šla zares v dvig za natančno 37 odstotkov. To bi bilo potem nerazumevanje. Ta dvig vsekakor sugeriramo, da je postopen. Občine na eni strani prejemnice neprofitnih najemnin, na drugi strani kot lastnice neprofitnih stanovanj, na tretji strani kot plačnice subvencij najemnikom v neprofitnih stanovanjih naj pogledajo pluse in minuse in naj to odločbo ustavnega sodišča s premislekom skozi čas realizirajo v meri, ki se jim zdi primerna, kajti občine so navsezadnje pristojne za ta del socialne politike.
Hvala lepa. Želite postaviti dopolnilno vprašanje, kolega Bevk?
Hvala lepa za besedo. Poznam vsaj dve slovenski občini, to sta občini Idrija in Cerkno, ki sta radikalno za 37 procentov povišali najemnine vsem, ki imajo v najemu občinsko stanovanje. Zato mislim, da bi bilo prav, da bi ministrstvo dalo bolj jasna navodila slovenskim občinam, kako naj tretirajo ta socialna stanovanja oziroma predpise o socialnem varstvu, da bodo lahko dejansko tudi nekateri najemniki, ki so do tega upravičeni, plačevali manjše neprofitne najemnine. Mislim, da poleg teh dveh občin bi med 200 slovenskimi občinami našli še kakšno, ki je tako radikalno povečala najemnine. Hvala lepa.
Hvala lepa. Z odgovorom ministra za informacijsko družbo na vprašanje kolegice Črnugelj bomo danes tudi zaključili delo. Prosim, najprej vprašanje, potem pa še odgovor.
Hvala lepa za besedo, gospod predsednik. Lepo pozdravljeni kolegi in kolegice! Današnje vprašanje sem namenila vam, spoštovani gospod minister dr. Gantar. Vlada Republike Slovenije in ministrstvo za informacijsko družbo sta pred kratkim sprejela strategijo Republika Slovenija v informacijski družbi. Danes sem se odločila, da postavim poslansko vprašanje na to nadvse zanimivo temo, ne zaradi postopkov in načinov spreminjanja in sprejemanja te strategije, vendar in predvsem zaradi tega, da opozorimtudi parlament in parlamentarce, da je ta strategija sprejeta na eni izmed sej in bi bilo dobro o njej in njeni implementaciji razpravljati tudi na matičnih odborih državnega zbora. Ta tema je pomembna in zanimiva za vse, predstavlja pa odziv na akcijski načrt E-Evropa 2003, ki je nastal za doseganje ciljev lizbonskega sveta o dinamičnem razvoju na znanju temelječega gospodarstva. Osnovni cilji strategije, ki izhajajo iz tega akcijskega načrta, so: cenejši, hitrejši in bolj varen internet, investiranje v ljudi in znanje, spodbujanje uporabe interneta. Analize so pokazale, da so splošne knjižnice najbolj uporabljena obstoječa oblika javno dostopnih točk z internetom. Dobro je vedeti, da tudi novi zakon o knjižničarstvu definira splošne knjižnice tudi kot informacijska središča lokalnih skupnosti. Danes je v Evropi okoli 60 milijonov ljudi ali 18% prebivalstva, ki so revni ali na robu revščine. V naši državi mnogo manj kot 10%. Ta strategija pravilno ugotavlja, da revščina še posebej ogroža otroke, mlade, starejše, brezposelne in enostarševske družine. V strategiji navajate, da imamo v Sloveniji 163 javno registriranih točk do svetovnega spleta, ki so večinoma opremljene z do pet računalniki. Tudi ugotavljate, da te javno dostopne točke ne omogočajo resničnegadela ali izobraževanja na daljavo, da pa jih je mogoče uporabljati za brskanje po internetu. Te točke so zelo iskane in večinoma zasedene. Kot primerne lokacije za te točke predlagate uporabo prostorov v javnih, kulturnih in izobraževalnih ustanovah ter poštah, kjer prostor in oprema nista izkoriščena optimalno oziroma celodnevno. Načrtujete letno opremo 20 novih mest. Sprašujem vas: Ali predvidevate akcijski načrt oziroma ali menite, da je oprema 20 novih mest v Sloveniji dovolj, glede na to, da imamo nekatere lokacije in nekatera mesta, ki so izven širših in večjih centrov v Sloveniji, ki nimajo možnosti tudi dostopa do telefonskega priključka. Hvala.
Minister, prosim.
Hvala lepa. Hvala tudi za vprašanje. Če začnem kar od konca. Seveda menimo, da 20 novih javnih dostopnih točk na leto ni dovolj, toda toliko imamo sredstev in tako daleč lahko sežemo, vsaj v letošnjem letu. Kar zadeva knjižnice. Treba je reči, da ministrstvo za informacijsko družbo tako v strategiji kot sicer v sodelovanju z ministrstvom za kulturo prepoznava knjižnice kot pomembne večnamenske javnosti dostopne točke, s tem, da se vključijo in dogradijo tudi s ponudbo digitalnih vsebin ininformacij javnega značaja. Strateško so cilji ministrstva v povezavi s knjižničarstvom naslednji. Prvič, vključitev knjižnic v koncept in mrežo javno dostopnih točk. Drugič, digitalizacija vsebin. Tretjič, uveljavljanje poklica medijskih informatorjev. V letošnjem letu smo podpisali z ministrom za kulturo sporazum oziroma dogovor o sodelovanju pri projektu o e-knjižnicah. Pravkar smo pripravili tudi razpis za sofinanciranje informacijsko-komunikacijske tehnologije v knjižnicah. Predmet razpisa bo nakup te tehnologije, posodobitev avtomatizacije sposoje gradiva, nakup IKT opreme za uvedbo knjigomata in tako naprej. Letošnja vrednost razpisa je 90 milijonov tolarjev, pri čemer MID daje 30 milijonov tolarjev. Vsekakor bomo s temi projekti nadaljevali. Kako hitro bodo potekali, je pa odvisno predvsem od sredstev, ki jih bomo imeli v prihodnjih letih na razpolago. Če zaključim. Knjižnice so poleg šol in pošte ena najpomembnejših javno dostopnih točk do interneta. Njihova uveljavitev, njihova preobrazba v to pa bo potekala v skladu s finančnimi možnostmi, ki jih imamo. Hvala lepa.
Kolegica Črnugelj, dopolnilno vprašanje, prosim.
Hvala lepa. Res je,da je opremljanje teh novih javno dostopnih mest odvisno od financ, ampak 20 javno dostopnih mest na leto vsekakor ni dovolj. Jaz mislim, da bi sigurno bilo potrebno na tem segmentu postoriti kaj in videti, če skozi racionalizacijo pri drugih programih, kjer ni možnosti, da se realizirajo v letošnjem letu, pridobite sredstva še za dodatne javno dostopne točke. Zanima me, kaj načrtujete z informacijami javnega dostopa, ki pa niso v elektronski obliki, ki so dostopne samo v klasični obliki. Na kakšen način predvidevate dostopnost do teh informacij javnega značaja? Hvala.
Minister, prosim.
Rad bi povedal, da konkretnih podatkov nimam pred seboj. V zadnjih dveh letih, mislim, da smo skoraj za 100% povečali število javnih dostopnih točk. Prej smo bili zelo v ozadju v Evropi, danes se približujemo povprečju. Poleg tega je treba dodati, da nekatere javne dostopne internetne točke se izvajajo in delajo tudi izven javnega sektorja. Tako jih recimo dela tudi Telekom in nekateri drugi. Tako je vseh javnih dostopnih točk več, niso samo tiste, ki jih financirajo ministrstvo za informacijsko družbo oziroma druga ministrstva. Kar zadeva te javne dostopne točke je treba poudariti, da nakup informacijsko-komunikacijske opreme in računalnikov in podobnih zadev niti ni najpomembnejši strošek, največkrat je v nekaterih knjižnicah pomemben stroške zagotovitev ustrezne pasovne širine, ki omogoča visoko hitrost podatkov, če te dostopne točke uporablja večje število ljudi. Posebej sem omenil, ko ste zdaj vprašali, vprašanje vsebin. To vprašanje vsebin je povezano s tako imenovano digitalizacijo klasičnih virov, pri čemer se mi na ministrstvu tega zavedamo kot pomembnega problema, žal pa seveda to ni samo v pristojnosti ministrstva. Za digitalizacijo vsebin morajo poskrbeti tudi tisti, ki razpolagajo s takimi vsebinami. Jaz bi tu omenil izjemno bogato zalogo vsebin na Radiu televiziji Slovenija in drugih medijskih hišah, ki bi z digitalizacijo omogočili, da so takorekoč dostopne na zelo primerne načine. Mi se v tem trenutku ukvarjamo z modelom, ki bi zagotovil tudi neke vrste privatnega in javnega partnerstva v tem. Ni nujno, da vse to financira samo država. Kar pa zadeva knjižnice in knižničarsko gradivo ter gradivo, s katerim razpolagajo inštitucije v okviru ministrstva za kulturo, pa že delamo skupaj z ministrstvom, da bi prišli do nekega programa, ki bo omogočil tako digitalizacijo vsebin.
Hvala lepa, gospod minister. Z vašim odgovorom na vprašanje kolegice Črnugelj bomo danes zaključili sejo zbora. Prekinili jo bomo do jutri, do 10. ure, ko bo na vprašanja na poslank in poslancev odgovarjal predsednik vlade. Ob 11. uri bomo prešli na predlog zakona o spremembah zakona o prekrških zoper javni red in mir, ob 12. uri in pet minut pa na predlog stanovanjskega zakona. Do 10. ure, ko bomo jutri nadaljevali sejo zbora, delo prekinjam. Vsem voščim prijeten večer.