Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 3. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščena sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: Bogomir Vnučec, dr. Andrej Bajuk, Roberto Battelli, Pavel Rupar, Bojan Kontič, Marko Diaci, Mirko Zamernik, Feri Horvat, Vili Trofenik, Andrej Fabjan, Franc Sušnik, Branko Janc, Jože Avšič, Jožef Školč za pričetek seje, Dorijan Maršič, Jože Kavtičnik in Milan Kopušar. Prosim, da ugotovimo navzočnost v dvorani! Vljudno prosim, če vstavite kartice. Navzočih nas je 36, kar ne zagotavlja našega normalnega dela. Ugotavljanje navzočnosti bomo čez par sekund ponovili, tako da prosim kolege, ki so še v bližini, da se nam pridružijo. Navzočnost ugotavljamo ponovno! Glede na to, da se vračajo kolegi, ki so se udeležili seje odbora za notranjo politiko, bomo počakali še par minut in bomo navzočnost ugotavljali ponovno. V kolikor sedaj ne bomo zagotovili potrebne večine za normalno sklepanje državnega zbora, bom morala sejo za 10 minut prekiniti. Ponovno ugotavljamo navzočnost! Navzočih nas je 48 poslank in poslancev. Tako je zbor sklepčen in lahko odloča. Na sejo smo povabili predstavnike vlade Republike Slovenije in jih lepo pozdravljam. Današnje nadaljevanje 3. seje državnega zbora bomo pričeli z obravnavo prekinjene 4. TOČKE DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O LETALSTVU ter nato po vrstnem redu dalje. Spoštovani kolegi in kolegice! Včeraj smo končali na strani 33 pregleda amandmajev k predlogu zakona o letalstvu z dne 12.2.2001. In sicer dajem v razpravo in odločanje amandma k 89. členu. Prvi amandma poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov je umaknjen. Drugi pa je amandma odbora za infrastrukturo in okolje. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o drugem amandmaju k 89. členu. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti nihče. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je drugi amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem, samo v opozorilo [[...]]amandma k 90. členu, to je amandma poslanske skupine Združene liste je umaknjen. Zato prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 93. členu, to je amandma odbora. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 53 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma k 94. členu, to je amandma vlade, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma k 95. členu, to je amandma vlade, odbor ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 97. členu, odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 98. členu, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma vlade k 99. členu, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. O amandmaju k 101. členu ne glasujemo, ker je bil umaknjen. V razpravo in odločanje dajem drugi amandma k 101. členu, to je amandma vlade, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, eden proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma k 102. členu, to je amandma poslanske skupine združene liste; odbor amandmaja ne podpira. Gospod Janko Veber želi razpravljati. Izvolite!
Hvala za besedo in lep pozdrav vsem! 102. člen govori o razveljavitvi obratovalnega dovoljenja letališča. Torej gre za to, da se odvzame obratovalno dovoljenje, če so pomanjkljivosti oziroma nepravilnosti tako, bi rekel, hude, da je to treba storiti. Tretji odstavek v tem členu govori o tem, da je rok za odpravo nepravilnosti 48 ur oziroma izjemoma lahko minister za promet podaljša ta rok na 7 dni. Ta isti zakon govori o tem, da po uveljavitvi tega zakona mora, recimo, upravljalec letališča v roku pol leta pripraviti vso dokumentacijo, da si pridobi obratovalno dovoljenje, in približno pol leta potem še traja tudi pregled te dokumentacije. Skratka, gre za obdobje enega leta, ki ga sicer ta zakon predvideva za ureditev postopkov za pridobitev obratovalnega dovoljenja. Zato je naš amandma dan v tem smislu, da se nepravilnosti odpravijo v roku, ki ga določi uprava ali pristojni inšpektor. Kajti inšpektor in letalska uprava so zagotovo tisti operativni delavci, ki spremljajo vsa dogajanja na letališču, in seveda v odločbi inšpektorja tudi vedno piše rok za odpravo nepravilnosti. Posebej bi še poudaril tudi to, da je ta koncept zakona kot ga danes sprejemamo, takšne narave, da seveda je upravljanje letališča na osnovi tržnih principov, tako da bo imel zagotovo vsak upravljavec interes, da bo nepravilnosti odpravil čimprej, kajti s tem je seveda odprt tudi promet in s tem seveda tečejo tudi vse storitve, ki se lahko zaračunajo. Mislim pa, da bi bilo tudi izredno neugodno, če bi se morali, recimo zaradi tega, ker je pač neka nepravilnost take narave, da je ni možno odpraviti v sedmih dnevih, sestati na izredni seji državnega zbora in spreminjati zakon o letalstvu. Kajti po preteku sedem dni, če beremo ta člen, ni zakonskih ovir, recimo da letališče ne bi obratovalo. Določili smo, da je sedem dni tisti rok, ko mora biti vse v redu. Če slučajno ni v redu, potem po sedmih dnevnihni zakonskih ovir, da to letališče ne bi obratovalo. Takšne rešitve so seveda, mislim, da neživljenjske, ki so trenutno zapisane v zakonu. Predlagam, da podprete amandma, ki govori o tem, da je rok, ki ga določi uprava ali pristojni inšpektor, tisti, ki ga potrebno upoštevati za odpravo nepravilnosti. Hvala.
Hvala lepa. Predstavnik vlade, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Predlagatelj zakona ne podpira predlaganega amandmaja poslanske skupine Združene liste socialnih demokratov, ker je z zakonsko določbo, kot je zapisana v tretjem odstavku 102. člena, želel zaščiti predvsem letalske prevoznike in letalske potnike. Namreč, če se letališče ustavi zaradi kakršnihkoli razlogov, se ne morejo uporabljatiškode, ki pri tem nastanejo. So v odnosu 1:4, v določenih okoliščinah tudi 1:5 na škodo letalskega prevoznika. Škoda, ki pri potnikih nastane, se ne da natančno ugotoviti. Vendar smo želeli zaščititi prevoznika, želeli smo zaščititi potnika. Zakonska določba nalaga dejansko posledično obratovalcu letališča, da bo zagotovil ustrezne servisne službe, da bo zagotovil ustrezne rezervne dele in rezervne sisteme, da bo letališče lahko ponovno v funkciji v 48 urah oziroma v sedmih dnevih, kadar gre za težje primere. Predlagam, da državni zbor - ugotavljam tudi, da odbor ni podprl predlaganega amandmaja. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Veber, izvolite!
Torej repliciram državnemu sekretarju. Namen upravljavca letališča ni ta, da bi ogrožal ali letalskega prevoznika ali pa potnike. Še manj, ni namen letalske uprave, da bi ogrožal letalstvo ali pa potnike, in tudi letalski inšpektorat je za to ustanovljen in funkcionira, da seveda vse te službe res opravljajo korektno svoje delo. Kot sem že povedal, vsak upravljavec ima dejansko interes, da se čimprej odpravijo nepravilnosti. Zagotovo pa namen ni, da bi bili danes seznanjeni, ali so vse nepravilnosti res take narave, da jih je možno odpraviti v 48 urah oziroma v sedmih dnevih. Še posebej, če je to vezano na obratovalno dovoljenje, je to praktično nemogoče, neizvedljivo. Bi pa povprašal državnega sekretarja, zakaj pa potem recimo pri ovirah za zračni promet, ki sledijo tej točki, torej gre za 108. člen in naprej, pri ovirah v zračnem prometu pa pravite, da odločbo o postavitvi oziroma odstranitvi ovir izda organ iz drugega odstavka tega člena oziroma letalski inšpektor. Torej za odstranitev ovir, ki si jih vsi nekako predstavljamo, gre za fizične ovire, se predpiše, ne vem, odločba letalskega inšpektorja, čeprav bi mi bilo logično, če bi rekli, za odstranitev ovir je pa res rok 48 ur in konec. Če nič drugega, zminiraš, odpelješ. Skratka odstraniš oviro. Ampak tukaj ste šli na odločbo inšpektorja, pri obratovalnem dovoljenju pa odpravi pomanjkljivosti, kjer je treba izpeljati celo vrsto postopkov, mogoče celo izdelati določen material, ste šli pa na 48 ur, kar je v bistvu neizvedljivo. In na to pomanjkljivost v bistvu opozarjamo in bo zakon zagotovo operativen, če bo sprejet amandma k temu, sicer bodo pa težave zagotovo.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje o amandmaju k 102. členu. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 16, proti 25. [[Za je glasovalo 16.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma vlade k 107. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Zato prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma k 108. členu. Predlagateljica je poslanska skupina Socialdemokratov Slovenije. Odbor amandmaja ne podpira. Želi kdo razpravljati? Izvolite, gospod Čebulj.
Hvala lepa. Glede na to, da je naša poslanska skupina napovedala, da zakona ne bo podprla, eventualno ga pa bo podprla, če bo državni zbor oziroma spoštovane poslanke in poslanci amandmaje, ki smo jih vložili kot poslanska skupina na osnovi dogovora lokalnih skupnosti, ki mejijo na letališča v naši državi. No, in to je že en amandma, ki pač predvideva, da bi tudi lokalna skupnost imela določen vpliv pri izdaji samih dovoljenj, obratovalnega časa ali drugih dovoljenj. Zaradi tega bi vas prosil, spoštovane poslanke in poslanci, da ta amandma podprete, ker bo, seveda, tudi odmev lokalnih skupnosti verjetno naš dober namen oziroma odločitev pozitivno sprejel. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 23. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 23.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma vlade k 112. členu; odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, nihče proti. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo in odločanje dajem amandma k 113. členu, to je amandma poslanske skupine SDS; odbor amandmaja ne podpira. Želi kdo razpravljati? Izvolite, gospod Čebulj.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Spoštovani kolegi in kolegice! No, 113. člen oziroma amandma naše poslanske skupine je enako oblikovan, na osnovi predlogov lokalnih skupnosti. Tu gre za popolnoma jasno izhodišče, kaj naj bi lokalne skupnosti oziroma občani ali državljani Slovenije, glede na obljube tako ministrstva za promet in zveze kot tudi zdajšnjega direktorja letališča Brnik in ostalih letališč in tudi prejšnjih, na sklicevanje, da je treba določene odškodnine ali tako imenovane rente urejati z zakonom o letalstvu. No, lokalne skupnosti ali v bivši sestavi občine so ta zakon vsekakor težko pričakovale. Glede na to, da zakon je v obravnavi, kot sem rekel, smo na osnovi tega vložili amandma, ki jasno predpisuje, da se sredstva zbirajo v proračun Republike Slovenije, in se potem ena četrtinapristojbin iz preteklega leta nakazuje prizadetim lokalnim skupnostim. Vsekakor se verjetno sprašujete, tako kot so se tudi nekateri člani matičnega delovnega telesa, odbora za infrastrukturo še v prejšnji sestavi, kako bo lokalna skupnost ta sredstva plasirala oziroma porabila za točno tiste občane, ki so najbolj prizadeti od hrupa in, skratka, določenih ekoloških emisij. Lokalne skupnosti bomo jasno izdelale notranji sistem, da se bodo ta sredstva dejansko namenila tistim občanom, skratka, tistim državljanom, ki so dejansko upravičeni do določenih negodovanj oziroma prošenj, in da se jih na nek način v sistemu, ki ga bodo lokalne skupnosti izdelale, določenih občinskih davčnih obremenitev pač jasno razbremeni. Tako da mislim, da pri vsem tem, da so tudi pozivi tako županov, občanov, ob sprejemanju včeraj in tudi danes, da naj le za božjo voljo ta amandma državni zbor, oziroma vi, spoštovane poslanke in poslanci, sprejmete. Ker seveda, jasno, kot sem tudi povedal v predstavitvi naše poslanske skupine, dase pripravlja civilna iniciativa iz prizadetih lokalnih skupnosti, ki bodo na vsak način hotele to doseči, kar sedaj pač je v našem predlogu samega amandmaja. Zato, spoštovane poslanke in poslanci, prosim, da se sprejme ta amandma naše poslanske skupine. Hvala lepa.
Hvala lepa. K razpravi se je prijavil gospod Brejc. Samo trenutek. Prej, ko sem brala amandma, sem pozabila dodati, da se vlada s predlaganim amandmajem strinja. Tako je navedeno. Gospod Brejc, izvolite!
Hvala lepa. Spoštovani! Ta amandma je prav zelo zanimiv. Namreč po svoji vsebini je utemeljen, zanimiv je pa zato, ker se z njim vlada strinja. Namreč zanimivo je, da se vlada strinja z našim amandmajem, odbor pa ne. Kar kaže na to, da se v tem parlamentu pogosto glasuje bolj glede na to, kje kdo sedi, kot pa o sami vsebini. Tako, da jaz bi prosil, da predsednik odbora ali pristojni poročevalec pojasni, kje so bili razlogi, da se odbor ni s tem strinjal. Vsekakor pa mislim, da bi morali upoštevati argumente, ki jih je gospod Čebulj navedel. Dejansko gre za kar precej zelo prizadetih ljudi. V kolikor mislite, da ni tako, bi bilo dobro, da bi sejo tega odbora prirediti tam v bližini letališča; me zanima, kako bi to izgledalo. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Gerenčer in potem gospa Cveta Zalokar Oražem.
Mislim, da je malo nesporazuma - vlada se tudi ne strinja s tem amandmajem. To je tiskovna napaka. V odboru smo dosti o tem razpravljali. Torej, ta odbor ni - je tudi demokratičen, dr. Brejc - in smo dosti o tem razpravljali in člani odbora so opozorili tudi na hrup, ki se pojavlja, ne v občinah blizu letališča, tudi kje drugje, ko letala pristajajo itn. To je bil tudi en razlog, da odbor tega ni sprejel.
Hvala lepa. Replika, gospod Čebulj.
Hvala lepa. Najprej me preseneča to, da nismo bili na to opozorjeni, da vlada ne podpira tega amandmaja, ker je bilo sedaj ugotovljeno, da vlada tega amandmaja ne podpira. Navzlic temu in vzrok temu, glede na to, da je ministrstvo, pristojno za ta problem in to problematiko, katera se odvija že 20 let na področju okoliških občin, ki mejijo oziroma ki so prizadete zaradi letališča Brnik. To so občine: najmanj je še prizadeta občina Cerklje, najbolj je prizadeta občina Šenčur, Mengeš, Vodice in tudi del Domžal in Komende. Ampak preseneča me pa pri vsem tem razmišljanju naslednje. Lahko je ocenjevati tukaj v tej dvorani, da gre tukaj za nek splošen hrup, ki pačne prizadene nas tukaj v tej dvorani. In zato bi vas prosil, spoštovani poslanci, kolegi, gospod Gerenčer, zapeljite se, 20 minut je od parlamenta do letališča Brnik in se postavite na križišče v Šenčurju in počakajte na vzlet enega aviona. Potem dajte oceno. Ali stopite do bližnjega, ki živi ob letališču, in ga poprosite, da vas bo zapeljal v svojo stanovanjsko hišo in počakajte, da bo letalo odletelo, in boste videli, kakšno oceno, kaj bi v tem primeru dejansko iz prakse prinesli nekaj, kar se dejansko na terenu dogaja, v parlament. Mislim, da bi v tem primeru bistveno drugače razmišljali in tudi verjetno bi se na osnovi tega odločili in podprli ta amandma. Sedaj se pa še enkrat vrnem nazaj. Letališče Brnik in ministrstvo za promet in zveze je vseskozi zatrjevalo, da bo ta problem rešen z zakonom o letalstvu. In prosim vas, ne se sprenevedati, predstavniki ministrstva za promet in zveze, ne se sprenevedati! Tukaj gor je [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]letališča Brnika. Vseskozi sem jasno, glasno opozarjal v odboru za infrastrukturo v prejšnjem mandatu, bil sem tudi član odbora, neposredno tudi podpredsednik. In je bilo obljubljeno, da se bodo določene zadeve reševale, tudi problemi, skozi druge člene. Ja, v drugem branju je bilo marsikaj rešeno, tudi z amandmaji. Kar se je pa v tretjem branju zgodilo, to, kar se dogaja redno v tem parlamentu. Kar ne paše vladi ali določenim, ki so vključeni, ki imajo določen interes, se enostavno dovoli, da se v drugem branju sprejmejo določeni amandmaji, in se nato naredi povzetekosnovnega zakona. In to je to danes. Razen te, jasne spremembe so notri, kot sem tudi povedal že uvodoma, ko sem predstavil našo poslansko skupino, kako bo glasovala, da je prišel "deal" med dvema glavnima upravljalcema tega letališča, Inex Adrie in Aerodroma Brnik. In to je bil cilj, ki sta ga ti dve skupini, ti dve podjetji, svoj interes tudi dosegli in to je sedaj to. Na vse ostalo okoli letališča, ki, naj povem še tudi malo zgodovine nazaj [[...]]Prej so ljudje živeli ob letališču, ko je bilo letališče, na osnovi sistema, ki je bil v letu 1962 in naprej. Kako se je to letališče gradilo, kako so se odvzemala zemljišča, da so bile tudi žrtve, žrtve ljudi, ki so glede na to, da so jim bila zemljišča odvzeta, da niso bile poplačane nobene odškodnine, da so nekateri kmetje si enostavno vzeli "štrik" in so si končali svoje življenje. Mislim, gospodje in gospe, spoštovane kolegice in kolegi, zadeva ni demogostično tukaj predstavljena, ampak to so dejstva, ki se dogajajo na področju okoliških občin, ki tangirajo na letališče. In prosim vas, predstavnik ministrstva, gospod Slana, zadevo prosim, da obrazložite. Če imate boljši predlog, ki je bil tudi to očitek eventualno tega amandmaja, prosim, zakaj ga niste predlagali? Tudi to je bil očitek, tudi od nekaterih poslancev v prejšnjem sklicu. In zakaj niste pristopili k zadevi, ker je bilo jasno povedano, da bodo nastali problemi, ko bo zakon tak sprejet, kot ste ga sedaj predlagali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Imamo tri replike, in sicer po vrstnem redu, najprej gospa Cveta Zalokar Oražem, potem gospod Gerenčer in gospod Jakič. K razpravi se je potem javil še gospod Cukjati. Gospa Cveta, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Del odgovora sem na to, kar sem razmišljala ob tem branju tega amandmaja, s strani predlagatelja dobila, del pa še vedno ne. Mene predvsem zanima in se mi zdi preohlapen amandma oziroma v tem smislu slab, kajti stvari ne precizira dovolj natančno. Ne precizira pogojev, pod katerimi bi se takšno prizadeto območje, kot je poimenovano v amandmaju, lociralo, torej, kaj je prizadeto območje. Ali je to cel koridor, kjer v Sloveniji letala letijo, ali so to občine, ki mejijo na letališče, ali kaj. In drugo, kar je, tudi prizadete lokalne skupnosti niso naštete. Jaz bi želela tu še s strani predlagatelja pojasnilo, preden bi se odločila o tem, kako o tem amandmaju glasovati.
Hvala lepa. Gospod Gerenčer.
Kolegu Čebulju bi samo povedal, da sem prenesel tisto, kar je bila razprava na odboru, nikakor pa nisem svojega mnenja povedal. Toliko samo.
Hvala lepa. Gospod Jakič.
Hvala za besedo. Repliciram kolegu Čebulju. Res je, njegova razprava ni bila demagostična, bila je pa demagoška. Gospod Čebulj je namesto, da bi posredoval argumente, zakaj bi moral podpirati njegov amandma oziroma amandma poslanske skupine, govoril o kmetih, ki so si vzeli "štrik" in končali življenje, govoril je o križiščih in hišah ino čakanju vzletov avionov in ne nazadnje je tu dvakrat zapretil z zbiranjem civilne iniciative, ki bo na nek način kot skupina za pritisk vplivala na odločitev tega državnega zbora. Jaz menim, da je seveda tovrstna argumentacija amandmaja neprimerna in v resnici demagoška. Kajti tudi jaz celo življenje živim, sem živel ob železnici in bi tudi seveda gospoda Čebulja lahko demagoška obdeloval, da je, da bi lahko prišel v hišo in čutil, kako se zemlja rahlo strese, ko vlak pridrvi mimo hiše, kako se seveda zjutraj lahko zbujaš ob piskih, ko kretničarji v Zalogu preusmerjajo promet. Ampak to ni argument. Zato bi prosil gospoda Čebulja, da nam pove dodatne argumente, ki bodo na strokovni ravni utemeljevali njegov predlog. Imam pa občutek, da seveda vsi amandmaji, tovrstni amandmaji, tudi v preteklosti so pokazali, da za njimi ne stoji interes ljudi, ki so prizadeti, ampak interes občin, ki želijo dodaten vir financiranja s strani države. Hvala.
Hvala lepa. Replika, gospod Čebulj.
Hvala lepa. Najprej gospe kolegici županji iz Domžal. Ni prisotna. No, kljub temu bom odgovoril in bom samo določene zadeve ponovil, kar je ona tudi mene vprašala. Glede kako naj bi razdelili določena območja v lokalnih skupnostih, ki naj bi bile prizadete, sem jasno povedal, da bo to morala izdelati lokalna skupnost, ta sistem, ali s predpisom ministrstva ali ministra ali določenih podzakonskih aktov, ker je tudi to še možno. Da amandma ni najboljši, sem slišal v prejšnjem sklicu od gospoda Jelka Kacina, in to so očitali tudi na ministrstvu za promet in zveze. Jasno je bilo povedano, pripravite boljšega, pripravite, saj ste ne nazadnje predlagatelj samega zakona! In če temu samo to sledi, ni to to! Tu je jasno, da nočete reševati določenih problemov, ki se kopičijo okrog letališča, to je jasno! Gospod Jakič, ne bom na vse ostalo odgovarjal, pač pa bi vam rekel samo naslednje: sklicujemo se na evropsko zakonodajo, da jo sprejemamo - to ni evropski zakon, v tem primeru. Evropska letališča, evropske države imajo to jasno rešeno. Mi tokrat tega ne rešujemo. Zaenkrat se to sedaj ne rešuje, ampak sem prepričan, da bo slej ali prej treba tudi ta vprašanja rešiti, če ne bo ta amandma sprejet. Hvala lepa.
Hvala lepa. K repliki se je priglasil gospod Jakič, potem gospa Cveta Zalokar Oražem ter gospod Gerenčer. Gospod Jakič, izvolite.
Gospod Čebulj, moram reči, da repliciram zato, ker bi rad pojasnil, čeravno se nisem hotel pri tej točki vključevati v diskusijo. Amandma, ki ste ga zapisali, se glasi: "Nadomestilo za poslabšanje pogojev se usmeri prizadetim lokalnim skupnostim, sorazmerno, glede na število prebivalcev in stopnjo obremenjenosti na prizadetem območju." Gospod Čebulj, če bi prišli z amandmajem, ki bi govoril, da boste nekomu, ki je v resnici pa res direktno prizadet, ker mu avion leti nad hišo, potem bi vam verjel. Po drugi strani pa seveda vsak posameznik oziroma posameznica v tej državi ima možnost civilnopravne tožbe, v kateri lahko pozove določene inšpekcije, ki ocenijo hrupnost, in na osnovi tega se pritoži. Ampak, še enkrat, gospod Čebulj, moja teza je, da se za takimi predlogi zdaj in tudi v preteklosti, ki prihajajo tudi s strani županov nekaterih občin, skriva interes lokalne skupnosti po novem viru financiranja s strani države. Hvala.
Hvala lepa. Gospa Zalokar.
Tudi sama bi pravzaprav tu pritrdila kolegu Jakiču. Mislim, da je slaba stran tega amandmaja v tem, tudi mene moti, da se ta zadeva usmeri, kot je napisano, prizadetim lokalnim skupnostim. Mislim, in bi bila pripravljena tak amandma podpreti - intencijo in vsebino iz pojasnil, ki jih je gospod Čebulj dal, absolutno podpiram, ne podpiram pa zadeve v tem smislu, kot je napisano v amandmaju. Tu mislim, da je treba v resnici to območje določiti, ne glede na lokalno skupnost, temveč na prizadeto individualno hišo ali karkoli bomo pač vzeli, in na osnovi merjenega hrupa. Mislim, da so take tudi rešitve, ki jih gospod Čebulj imenuje, da so v Evropi. In mislim, da bi tu morali se zgledovati. Me pa zanima, kaj še o tem meni vlada oziroma predstavnik vlade, ker mislim, da bi se to dalo še urediti morda z nekim vladnim podzakonskim aktom, pravilnikom ali kakorkoli.
Hvala lepa. Gospod Čebulj, replicirate? Potem pa prosim predstavnika vlade, da poda pojasnila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jakič in gospa Oražem, poglejta. Točno to jaz stalno govorim. Točno to jaz hočem doseči. Predlagatelj bi moral ta problem razrešiti, predlagatelj. Res je, strinjam se. Jaz sem pričakoval od predstavnikov vlade, ministrstva za promet in zveze in bivšega državnega sekretarja, ki je sedaj že na Inex Adrii baje zaposlen, in še to lahko potrdimo, kar sem prej tudi rekel, [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]Res je. Ampak glede na to, da država oziroma ministrstvo za promet in zveze oziroma vlada ne razrešuje tega problema, to razrešujejo lokalne skupnosti. V čem je pa sedaj tukaj problem? Vsekakor, jaz se zavedam, da lokalne skupnosti bodo pri vsem tem imele mnogo težav, mnogo mnogo težav, kako dejansko ta denar, če ga bomo dobili, kako pravično razdeliti pri določenih obremenitvah, ki jih ima tudi občina - vsa nadomestila, stavbna zemljišča, komunalniprispevki itn. in še drugi davki, ali eventualno, da se neka infrastruktura v tistem kraju naredi, ki gre mimo po predhodnem planu itn. To so sistemi, ki jih, gospa županja, veva, ali ne? Tudi župani, ki smo tukaj notri, moramo te zadeve na nek način tudi reševati, po pameti, po logiki. Da pa ni ministrstvo za promet in zveze oziroma predlagatelj pripravil take rešitve, kot sta jo gospod Jakič in gospa Oražem predlagala, naj pa odgovori državni podsekretar, ki je vseskozi trdil, da bodo pripravili rešitev. Da, še kako bi se jaz s to rešitvijo strinjal. S tem je lokalna skupnost sigurno razbremenjena, ni potrebno, da jo rešuje, in naj gospod državni podsekretar odgovori, kje so koridorji, katera območja so ogrožena, ne nazadnje imajo kup pisem, pritožb itn, in verjetno so to pogledali. Točna ocena se lahko tudi izbere iz samih pritožb državljanov, ki so ob letališču, in mislim, da bi lahko vlada ali predlagatelj tak amandma pripravil. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Slana, izvolite!
Hvala, gospa podpredsednica. Glasneje? Predlagatelj zakona predlaganega amandmaja ne podpira, ker so prizadeti občani in ne lokalne skupnosti. To je osnovni razlog, zakaj se je odločil ostati pri osnovnem besedilu iz druge obravnave. Namreč lokalno skupnost je v tem primeru izredno težko določiti. Obratovalni monitoring, ki ga je dolžno organizirati letališko podjetje, na podlagi določb oziroma podzakonskih predpisov, ki izhajajo iz zakona o varstvu okolja, se ugotavljajo prekoračitve hrupa na določenih mestih in so prizadete fizične osebe ali kakorkoli drugače imenujemo posameznike, in določeni objekti. V tem smislu izhaja pa iz dialoga med Evropsko unijo in evropsko konferenco civilnega letalstva, da se ta sredstva prvenstvenousmerijo v preprečitev prekoračitve hrupa. Te prekoračitve plačajo dejansko samo tista letala, na tistih letih, za tista mesta, kjer so prekoračili hrup. Sistem, ki je na vpogled, deluje brezhibno, je na Dunaju, nam najbližji sistem in so dejansko storilivse, da preprečijo prekoračitve. V tistih primerih, kjer pa teh prekoračitev nismo mogli preprečiti, so pa fizične osebe upravičene do določene odškodnine, v odvisnosti od stopnje prekoračitve tega hrupa. In v tem smislu menimo, da je osnovno besedilo 113. člena primernejše za uveljavitev takšne rešitve kot predlagani amandma. Hvala lepa.
Hvala lepa. K replikam so se prijavili, in sicer kot prvi gospod Geza Džuban, kot drugi gospod Zmago Jelinčič in potem gospod Čebulj.
Hvala lepa. Jaz se strinjam z gospodom Čebuljem na neki način, da je morda zadeva tako daleč, da je vložen napačen zakon z napačno vsebino. Kaj se pri nas dogaja? Mi v Sloveniji smo prišli v zadnjem času tako daleč, da nočemo imeti lastnih smeti, da nočemo imeti in uničevati lastne kostno-mesne mokre, da nočemo sprejeti odvečnih masti, da ne sprejemamo beguncev, ki so pri nas tukaj fizično in "neminovno", in da bomo uzakonili kvečjemu tudi v letalstvu, če je to res, ko so ljudje bolni, ko seobešajo, ko se zatekajo k psihiatru, ko se hiše tresejo in podirajo, da bomo lokalni skupnosti dali denar, pa se naj hiše naprej tresejo, naj se ljudje naprej obešajo, naj se naprej zatekajo k psihiatru - jaz mislim, da je rešitev napačna. Morali bi vložiti zakon o ukinitvi letališke dejavnosti. Po tej poti na tak način, da ne bi, ko bi prihajali avioni, kot pravi gospod Slana, s pretiranim hrupom, da ne bi klicali na pomoč vaških straž ali kaj podobnega. Mislim, da pot ni prava, da se ne rešujejo problemitako in da moramo "prizemljiti" na neki način in zadeve jemati realno in jih reševati na način, kot pač je to v današnjem svetu možno. In po tej poti na tak način ne bomo rešili ljudi. Jaz mislim, da tudi vse ni res. In da tak način tudi financiranja lokalnih skupnosti ni dober. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Zmago, samo trenutek, proceduralni predlog ima prednost pred repliko. Gospod Čebulj, izvolite.
Hvala lepa. Mene zelo veseli, da je gospod Slana ugotovil, kako imajo to urejeno v drugih državah oziroma v evropskih državah. Jaz bi predlagal eno uro pavze in se usedemo dol s predstavnikom oziroma z državnim podsekretarjem in pripravimo tak amandma. Prosim, če daste to na glasovanje, gospa podpredsednica.
Gospod Čebulj, roki za vlaganje amandmajev so v tem primeru potekli pred 15 dnevi. Lahko pa ga spremenite v skladu s 193. členom poslovnika, lahko ga oblikujete drugače.
Strinjam se z vašim predlogom; bomo to poskušali opraviti "stoje", kajne, gospod Jakič? V redu? Prosim, če daste eno uro odmora, da se pomenimo s predstavnikom ministrstva za promet in zveze in preoblikujemo amandma, in nadaljujemo čez eno uro. Hvala lepa.
Bi bilo mogoče pol ure zadosti, gospod Čebulj? Najprej moramo odločiti o proceduralnem predlogu gospoda Čebulja. Sprašujem predstavnika vlade.
Hvala, gospa podpredsednica. Določbe tega zakona in določbe zakona o varstvu okolja skupaj dajo ta rezultat. Namreč, zakon o varstvu okolja že določa določene pristojnosti vlade, lokalnih skupnosti, ne vem, povzročiteljev hrupa, nalaga obveznosti upravljavcem letališč, in je ta sistem že določen. Naš zakon je samo določil določeno specifiko. In ta specifika je ta, ki izhaja iz teh letalskih krogov. Ta specifika je obravnavana v okviru Evropske unije, med Evropsko unijo in evropsko konferenco civilnega letalstva. In v tem smislu, kar se tiče predlagatelja, je problem, da bodo prizadeti občani zaščiteni pred čezmernim hrupom, tisti, ki pa ne morejo biti zaščiteni, pa bodo deležni primerne odškodnine, nekako rešeni. Hvala.
Hvala lepa. Vztrajate? Zaradi korektnosti, ker gospod Čebulj želi preoblikovati svoj amandma, dajem pol ure odmora in bomo nadaljevali ob [[...]]Prosim?
Predlagam, da nadaljujete z drugo točko, mi pa med tem časom te zadeve uredimo.
Prav. Problem vidim samo v tem, ker ni predstavnikov vlade v tem primeru. Mislim, da je naslednji na vrsti zakon o spremembah in dopolnitvah zakona [[...]]V redu, lahko nadaljujemo s to točko. Ne prekinjamo zasedanja, ampak nadaljujemo z naslednjo točko, ki je na dnevnem redu. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O ZAGOTAVLJANJU SOCIALNE VARNOSTI SLOVENSKIM DRŽAVLJANOM, KI SO UPRAVIČENI DO POKOJNIN IZ REPUBLIK NEKDANJE SFRJ, SKRAJŠANI POSTOPEK. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Želi predstavnica vlade besedo? Gospa Belopavlovič, izvolite. Spoštovane kolege prosim za mir v dvorani. Hvala lepa.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Država Slovenija je leta 1992 sprejela zakon, s katerim je zagotovila socialno varnost državljanom, slovenskim državljanom, ki so do osamosvojitve Slovenije živeli oziroma delali v različnih republikah nekdanje SFRJ in v teh republikah iz naslova zavarovanja pridobili pravico do pokojnine. Glede na stanje v letu 1992, ko med novonastalimi državami ni bilo vzpostavljenega niti plačilnega prometa niti reciprocitete pri izplačevanju pokojnin, seveda pa tudi še niso bili sklenjeni sporazumi o socialnem zavarovanju, ti državljani niso več prejemali pokojnine iz drugih republik oziroma so jih nekateri prejemali v znesku, ki ni zagotavljal minimalne socialne varnosti. Za te primere je zakon o zagotavljanju socialne varnosti slovenskim državljanom, ki so upravičeni do pokojnin iz republik nekdanje SFRJ, določil, da imajo pravice do dodatka k pokojnini, ki se odmeri od osnove, določene v znesku pokojnine, ki je upravičencu šla za september 1991, in preračunane v slovenske tolarje v razmerju 1:1. Pravica se je priznala slovenskim državljanom s stalnim prebivališčem na ozemlju naše države in je predstavljala bodisi celotni znesek pokojnine, v primerih, da ta pokojnina sploh ni bila izplačana, kot na primer iz Srbije, Črne Gore ali pa Bosne, bodisi razliko med dejansko izplačano pokojnino in pokojnino, ki bi jo upokojenec prejemal, če ne bibilo valutnih razlik oziroma če bi bile prvotno odmerjene pokojnine valorizirane tako, kot se valorizirajo v Sloveniji. To je veljalo na primer za pokojnine iz Hrvaške. Po uveljavitvi zakona so se pojavili primeri zavarovancev, ki so pokojnino uveljavili kasneje, in tem upokojencem ni bilo mogoče več določiti niti pokojnine niti dodatka na prej navedeni način, zato se jim je priznal dodatek v odmeri od najnižje pokojninske osnove. Leta 1999 je ustavno sodišče ugotovilo, da v zakonu ni pravne podlage za tak način odmere ter da je izvedba obračuna za upravičence, ki so se upokojili po letu 1991, otežena. Zato je naložilo zakonodajalcu, da naj za te primere določi pokojninsko osnovo. S predlogom dopolnitve zakona, ki je pred vami, je predlagatelj sledil tej odločbi ustavnega sodišča, in sicer na tak način, da določa osnovo za odmero dodatka. Pri tem se je vlada odločila, da predlaga osnovo v višini pokojnine, ki bi se upravičencu odmerila po predpisih o pokojninskem in invalidskem zavarovanju glede na dopolnjeno pokojninsko dobo od najnižje pokojninske osnove. Torej za rešitev, ki se je v praksi že uveljavila. Vlada Republike Slovenije se zaveda, da bi bilo mogoče osnovo določiti tudi na drug način. Pri čemer pa je nemogoče oceniti finančne posledice, saj ni jasno niti število bodočih upravičencev pravic iz tega naslova niti niso jasne morebitne višine dodatka, ki bi izhajale, na primer iz osnove, ki je bila določena v višini izhodiščne plače po tarifnih skupinah iz kolektivne pogodbe ali pa kakorkoli drugače. V primeru takega pristopa bi bilo poleg ostalega potrebno spremeniti tudi že obstoječe konvencije o socialnem zavarovanju. Te so bile sklenjene do sedaj že z Republiko Makedonijo, z Republiko Hrvaško, in seveda zavzet enak pristop tudi s sporazumi z ostalimi republikami bivše SFRJ. To pa bi pomenilo ne samo spremembo teh konvencij, pomenilo bi tudi odstop od osnove zavarovalniškega principa ter splošno sprejetih, principa konvencije na tem področju. To pa je regulativa 1408, ki na nivoju Evropske unije ureja področje socialnega zavarovanja. Glede na vse navedeno predlagam, da sprejmete predlog zakona v takem obsegu oziroma besedilu, ki ga je vlada predložila. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je obravnaval odbor za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide kot matično delovno telo. Prosim poročevalca, da predstavi mnenje odbora o predlogu zakona.
Hvala lepa za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi poslanci! Naš odbor je na 2. redni seji obravnaval predlog zakona in seveda se tudi seznanil s skoraj, bi rekel, popolnoma enako obrazložitvijo predlagatelja glede na potrebe po sprejetju tega zakona, kot jo je malo prej podala gospa državna sekretarka, zato tega ne bi ponavljal. Želim pa povedati, da so člani odbora v razpravi opozorili na odločbo ustavnega sodišča, ki nakazuje tudi na drugačne možnosti rešitve, kot jih predlaga vlada. Menili so, da bi morala vlada skupaj z zavodom za pokojninsko in invalidsko zavarovanje pripraviti še druge možne rešitve. V zvezi z veljavnostjo zakona, ki ureja socialno varnost upokojencev, pa so člani menili, da bi veljavnost morala biti limitirana za določeno časovno obdobje, tako da ne bi prihajalo do novih zlorab. Glede finančnih posledic zakona pa so člani menili, da bi morale biti bolj pregledne in da si naša država ne bi smela nalagati dodatnih finančnih bremen, dokler niso sklenjeni ustrezni bilateralni sporazumi med našo državo in državami naslednicami nekdanje SFRJ. Člani odbora so po končani razpravi soglasno potrdili in soglašali z obravnavo zakona po skrajšanem postopku. Na osnovi utemeljene pripombe sekretariata pa je odbor tudi sprejel amandma, s katerim bolj smiselno včlenja vsebino člena v obstoječi zakon, in takšen amandma tudi predlagamo v sprejetje državnemu zboru. Na osnovi razprave, ki je potekala, je seveda odbor tudi sprejel sklep, ki ga imate v poročilu in ga bom tudi prebral: "Odbor državnega zbora Republike Slovenije za zdravstvo, delo, družino, socialno politiko in invalide predlaga državnemu zboru Republike Slovenije, da predlog zakona o dopolnitvi zakona o zagotavljanju socialne varnosti slovenskim državljanom, ki so upravičeni do pokojnin iz republik nekdanje SFRJ, obravnava in sprejme skupaj z amandmajem odbora po skrajšanem postopku." Dodatni sklep je bil v obravnavi in bi rekel, v razpravi nakazan in je potem ob zaključku obravnave tudi bil predložen članom in seveda kot takšen je tudi sestavni del tega poročila. S tem, da imamo dva dodatna sklepa. In sicer prvi: "Vlada Republike Slovenije naj v 3 mesecih po uveljavitvi zakona pripravi oceno posledic sprejetega zakona tako, da ugotovi število prejemnikov pokojnin pred in po monetarni osamosvojitvi Slovenije, da ugotovi razliko med višino pokojnine, ki jo za približno enako plačo ali tarifne razrede v splošni kolektivni pogodbi prejemajo upokojenci pred in po monetarni osamosvojitvi, pripravi naj tudi oceno potrebnih sredstev za možno izenačevanje nastalih razlik. Na tej podlagi naj oceni, ali morebitne razlike v pravicah, ki jih zagotavlja ta zakon upravičencem, upokojenim pred in po monetarni osamosvojitvi, dopuščajo oceno spoštovanja načela pravičnosti, enakosti pred zakonom. Če ne, naj vlada pripravi potrebne predloge sprememb zakona o zagotavljanju socialne varnosti slovenskim državljanom, ki so upravičeni do pokojnin iz nekdanje SFRJ oziroma iz republike nekdanje SFRJ." Drugi sklep, dodatni sklep: "Vlada Republike Slovenije naj v treh mesecih pripravi v zvezi z republikami nekdanje SFRJ tudi podatke o stanju meddržavnih pogodb in reciprocitet na področju invalidskega in pokojninskega zavarovanja ter jih skupaj s podatki iz predhodnega sklepa posreduje državnemu zboru." Hvala lepa.
Hvala lepa, gospod Brenčič. Želi besedo predstavnik sekretariata za zakonodajo in pravne zadeve? [[Ne želi.]] Želijo besedo predstavniki poslanskih skupin? Gospa Simšič, izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Spoštovane poslanke in poslanci, spoštovana predstavnica vlade! Poslanska skupina Združene liste socialnih demokratov bo dopolnitev zakona o zagotavljanju socialne varnosti slovenskim državljanom, ki so upravičeni do pokojnin iz republik nekdanje SFRJ, podprla. Pri pa v poslanski skupini ponovno opozarjamo, da po našem mnenju predlagana dopolnitev pomeni pravzaprav samo nadaljevanje nepravičnosti v odnosu do vseh upokojencev državljanov Republike Slovenije, ki so kadarkoli v času svojega dela, delovnega obdobja delali začasno v kateri od nekdanjih republik SFRJ. Zakon, ki ga danes dopolnjujemo, glede na odločbo ustavnega sodišča, namreč v svojem 1. in 2. členu določa, da so vsi upokojenci, državljani Republike Slovenije s stalnim bivališčem v Sloveniji, ki so v času do sprejema zakona, zakona pa je bil sprejet septembra 1992, že imeli pokojnino, ta pokojnina odmeri tako, da se pravzaprav preračuna v razmerje ena proti ena, glede na monetarno osamosvojitev pred tem. Torej imajo popolnoma enake pokojnine, kot bi jih imeli po slovenskih predpisih in se jim te pokojnine tudi po slovenskih predpisih popolnoma enako usklajujejo. Torej, ta odločitev je bila seveda dobra in je imela tudi vse elemente pravičnosti, o katerih je tudi že govoril pravzaprav poročevalec matičnega delovnega telesa. Hkrati pa popolnoma drug kriterij velja za tiste ljudi, tudi državljane Republike Slovenije, ki tudi imajo stalno prebivališče v Republiki Sloveniji, ki pa so si pravico do upokojitve pridobili po tem datumu, torej po monetarni osamosvojitvi Slovenije oziroma 1. oktobru 1991.Zanje pa velja, da se jim pokojnina za obdobje, ko so delali v drugih republikah nekdanje Jugoslavije, odmerja od najnižje pokojninske osnove za polno delovno dobo. To seveda pomeni, da je pokojnina marsikaterega od teh ljudi bistveno nižja kot pokojnina tistih, o katerih smo govorili prej in so imeli že prej pravico do pokojnine. V nekaterih primerih je to simbolni znesek, v nekaterih primerih to pomeni za četrtino, tretjino ali celo več nižjo pokojnino, v nekaterih primerih pa morda samo četrtino tiste pokojnine, ki jo dobiva upravičenec, ki je bil upokojen pred letom 1991. To tako zelo poudarjamo v naši poslanski skupini, ker je nepravično, čeprav seveda pravičnost ni element zakonodaje, morajo jo pa, po našem mnenju, zakoni tudi upoštevati. Ti ljudje soseveda pahnjeni v neko drugo kategorijo in so zato kaznovani, ker so nekoč delali v isti državi, ampak, seveda, na različnih območjih te iste države, in niso mogli vedeti pred 20, 30 leti, da se bo ta država nekoč razdružila in da bodo zato, ker so nekoč delali v nekem drugem delu te države in ne v Sloveniji, za to delo pravzaprav ne nagrajeni, ampak kaznovani. Torej, če hočete, lahko rečem, da je to ne samo nepravično, ampak tudi krivično, ker jih postavlja v bistveno različen položaj. Zato smo si v poslanski skupini združene liste ves čas obravnave tega zakona - pa tudi že prej, je treba reči - prizadevali, da bi se te razlike odpravile. Toda v razpravah, tudi na matičnem delovnem telesu, je prevladalo večinsko mnenje, da je treba zgolj popraviti zakon vskladu z odločbo ustavnega sodišča, o čemer je govorila že predstavnica vlade, zato ne bi ponavljala, ker da se mudi. Ampak v ilustracijo bi rada rekla še nekaj. Odločba ustavnega sodišča je bila izdana 20. maja leta 1999, danes smo 23. februarja 2001, torej krepko leto, leto in nekaj mesecev potem, ko je bil že določen rok, do kdaj mora državni zbor to odločbo uskladiti z ustavo. Torej, morda se pa tako zelo ne mudi in bi se lahko potegnilo še kakšen mesec. Ampak, kot rečeno: večinska volja je bila drugačna, zato smo sicer rekli v poslanski skupini, da bomo uzakonitev odločbe ustavnega sodišča podprli, in hkrati smo tudi na delovnem telesu predlagali dodatni sklep, s katerim smo vlado pooblastili, da v roku treh mesecev po uveljavitvi tega zakona pride pred nas z izračuni, predlogi, kako bi te nepravičnosti razrešila v dobro državljank in državljanov Republike Slovenije. Zato vas prosim, kolegice in kolegi iz drugih poslanskih skupin, da ta dodatni sklep tudi podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Janez Drobnič, v imenu poslanske skupine, nato gospod Brenčič, v imenu svoje poslanske skupine.
Spoštovane poslanke in poslanci! Tudi v Novi Sloveniji podpiramo, da se problem ureditve pokojnin slovenskih državljanov, ki so pridobili pokojnine po drugih predpisih v državah nekdanje naše skupne države, da se to uredijo. Vendarle pa imamo do tega nekoliko drugačno stališče, kot pri prejšnji moji sogovornici. Namreč, po monetarni osamosvojitvi je vsak človek imel prosto odločitev, kje bo sklenil zavarovanje, kje se bo zaposlil. To pomeni, da vse konsekvence, ki iz tega nastanejo, seveda mora nositi tudi na sebe. Do monetarne osamosvojitve in do te, torej, ločitve pa ni bilo njegove odgovornosti, ni bila tonjegova odgovornost, ni bilo to v njegovi moči. Zato je seveda smiselno postaviti neko razliko. Na to napeljuje tudi navodilo oziroma izrek ustavnega sodišča, da se na takšen ali drugačen način razreši. Mi podpiramo, torej, rešitev, ki jo je tudi predstavila vlada, še Bajukova vlada, iz dveh razlogov: da se izrekanje odnosno dodeljevanje teh pokojnin uredi zakonito, ker do sedaj tega ni bilo. Je bilo sicer navedeno v zakonu, vendar pa ne pod kakšnimi kriteriji, na kakšen način. Sedaj s tem, s to spremembo zakona popravljamo oziroma urejujemo. Drugi razlog je tudi ta, seveda, da so ti upokojenci, ki so postali slovenski državljani, v socialnih stiskah zaradi različnih rasti plač odnosno pokojnin ali pa padanja standarda v nekaterih drugih državah, kjer so uveljavili pravico do invalidske pokojnine. Torej imamo razloge, da to urejamo, in imamo tudi razloge za to, da urejamo po hitrem postopku. Seveda pa se postavljajo nekatera vprašanja enakosti pa seveda do drugih državljanov - sedaj smo že v letu 2001 - do slovenskih državljanov, ki so pa morda bili zavarovani in pridobili pravico do pokojnine v kakšnih drugih državah, ki so po monetarni osamosvojitvi - torej v drugih državah, ki ne sodijo v krog nekdanjih držav Jugoslavije. Po monetarni osamosvojitvi, zlasti pa po letu 2000, ni nobenih razlogov več, da sprejemamo kakršnekoli razlike. Kajti ta vez se je prekinila in mi vstopamo v te države nekdanje Jugoslavije v enaka razmerja, kakor z drugimi državami. Zato je nevarnost, če sprejmimo privilegiran oziroma specifičen način urejanja, torej je nevarnost, da povzročamo krivice drugim državljanom Republike Slovenije, ki so pridobili pokojnino v drugih državah, torej nejugoslovanskih. To je to. Lahko se vam zgodi tudi naslednje: da se standard odnosno valorizacija pokojnin, ki so priznane v nekdanjih državah Jugoslavije, tako valorizirajo, da bodo enake slovenskim ali pa celo boljše. Jaz tega ne izključujem. Ni možno izključevati. S tem pa nastanejo lahko problemi s posebnimi pravicami oziroma z zagotavljanjemizplačil dodatkov k osnovni pokojnini, pri čemer bo že ta osnovna pokojnina enako velika kot slovenska. S tem nastopi preferenca in neenak položaj. Torej navedel sem nekaj razlogov, katere moramo upoštevati pri sprejemanju tega zakona, zato smo po daljšem razmisleku in presoji pripravili amandma, ki ste ga prejeli oziroma amandmaje k temu zakonu, ki ste ga prejeli tudi na mizo, kjer pa poskušamo odpraviti te nevarnosti, še dodatno nevarnost, možnost zlorab v naprej. Tudi na samem odboru so nam strokovnjaki oziroma eksperti zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje omenili možnost sklepanja zavarovanja špekulativnega. Tudi to je možno v naprej. Zato smo pripravili ta amandma, ki ga imate tudi na mizi, ki odpravlja te slabosti - to je prvo - da se omeji izplačilo dodatkov za upravičence, ki so pridobili to pokojnino v teh državah, in sicer samo za obdobje od 1.10.1991, torej po monetarni osamosvojitvi, in do sprejetja tega zakona. Po tem datumu so vsi upokojenci, torej vsi državljani Slovenije, ki so pridobili pokojnino v drugih državah - katerekoli - bivše Jugoslavije ali kje drugod, v enakem položaju. Njihove, torej socialne pravice in pokojnine se pa urejajo z bilateralnimi sporazumi torej enako za vse. Potem predlagamo različnost dodatkov glede na to, kje je bila sklenjena večina te zavarovalne dobe, ki je podlaga za pridobitev pokojnine. Tisti, ki ima več kot polovico, gre po enem sistemu, kjer je pač osnova takšna, kot je predlagano v prvem dokumentu zakona sprememb odnosno najnižja pokojninska osnova je ta osnova; za tiste, ki imajo pa več kot polovico pa je izhodišče povprečna izhodiščna plača. Na ta način bo možno tudi oceniti finančne posledice, torej tudi do tega bomo lahko prišli: oceniti finančne posledice. Toliko s strani Nove Slovenije. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Brenčič. Izvolite.
Hvala lepa. No naša poslanska skupina bo seveda zakon podprla. Podprla, prvič, iz naslova, katerega že dlje časa zastopamo, da je treba, da v bistvu na vsaki redni seji državnega zbora razrešujemo določene zahteve ustavnega sodišča, kar smo kot zakonodajno telo dolžni. In s tem zakonom v bistvu, razrešujemo tudi to. Razrešujemo pa v bistvu samo uzakonjamo že izvajano prakso, ki jo je glede na socialno upravičenost zavod za pokojninsko zavarovanje tako rekoč že sam v praksi vzpostavil. Prav gotovo pa je, da so možne tudi drugačne rešitve, glede na to, da slovenski državljani s pogleda na odmerjeno pokojnino, glede na to, da so jo zaslužili v enem in istem obdobju nekdanje države, postajajo v nekem nesorazmerju. Vendar mi vztrajamo na tem, da je treba to razreševati šele potem, ko bodo sklenjeni bilateralni sporazumi z določeno državo, ki je bila v nekdanji skupni državi republika. Šele potem bo to mogoče tudimorda ubrati drugačne rešitve, predvsem tudi iz naslova možnih zlorab, ki so takoj prisotne. Bi pa želel poudariti to, da je zelo smiselno, da seveda sprejemamo dobre zakone in ne bodo po njegovi uveljavitvi povzročili takšne in drugačne negativne posledice. In mi je škoda, da morda ni predlog tega amandmaja, ki smo ga sedajle dobili na klop že med razpravo, prišel na sam odbor, kjer bi se lahko na osnovi takih in drugačnih argumentov poglobili vanj in ga celo lahko že pripravili za tole odločanje. Prav gotovo pa, da je potrebno se v ta amandma za trenutek poglobiti. Kot rečeno: mi bomo, seveda, zakon podprli in podprli v taki vsebini, kot ga je tudi predložila predstavnica predlagatelja in pa, kot je do njega zavzel stališče in opredelitve matični odbor. Vse nadaljne s tega področja pa je mogoče razreševati pozneje, ko bodo sklenjeni potrebni bilateralni sporazumi. Hvala.
Hvala lepa. Želi v imenu poslanskih skupin še kdo? [[Ne.]] Besedo dajem poslankam in poslancem. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem splošno raz [[...]] Izvolite, gospod Potrč.
Hvala lepa. Tematika tega zakona je, bi rekel, zelo zahtevna. In jaz bi bil proti temu, da na hitro rečemo, da so predlagane idealne rešitve, pa tudi proti temu, da na hitro sprejmemo neke predlagane rešitve. Moram reči, da se meni v osnovi amandma, ki so ga predlagali v Novi Sloveniji, zdi, da daje možne odgovore. Ali so pravi, ne znam reči, ker sem ga ta moment prebral. Predvsem tudi ne znam reči, ali so čisto v skladu s pogledi in stališči, ki jih je predstavil gospod Drobnič. Namreč, jaz z njim soglašam, da je prav, da se 1.10.1991 ali pa 25.6.1991 ločujeta glede na novo sklenitev delovnega razmerja, eventualno tudi na še trajanje že sklenjenega delovnega razmerja. Ker v tem delu je njegova presoja, ali že, bi rekel, sklene delovno razmerje nekje v tuji državi ali ne. Ali je pa prav ta datum vezati na dan upokojitve, je pa drugo vprašanje. Ker dan upokojitve je lahko tudi danes, pa je to delovno razmerje bilo v neki republiki bivše SFRJ od leta, ne vem, 1962 pa do 1970, pa takrat so bile druge razmere, kjer ni mogel ta vedeti in pričakovati, kaj se bo leta 1990 in 1991 dogajalo. Tako da po mojem je ne tako poudarjati, kdaj je bil upokojen, ampak poudarjati, kdaj, ali je v času, ko je sklepal zavarovanje, to vedel ali ni vedel. Drugo. Mislim, da bi bilo zelo koristno, preden se odločamo, imeti izračune. Jaz verjamem, da mogoče poslanke in poslanci Nove Slovenije imajo izračune. Ta moment je težko to reči, ker je le nekaj odstavkov, preden se o tem odločimo. Jaz bi rad povedal, da smo se poslanci in poslanke Združene liste socialnih demokratov potrudili, da bi eventualno do določenih podatkov prišli, pa dogovori na žalost niso bili realizirani tako, kot smo pričakovali: niti s strani vlade, niti s strani ZPIZ-a, ki smo jih prosili, da nam neke podatke dajo in ker teh podatkov ni bilo, nismo upali na hitro predlagati nek amandma. Jaz bi zato bil mnenja, da bi bilo mogoče dobro sprejeti idejo gospoda Brenčiča, da bi opravili razpravo, videli različne poglede, morda pa potem le naprosili, da se v matičnem delovnem telesu v miru stvari pogledajo, dobijo mnenja vlade, opravijo neke ocene, morda dobi še tisto, kar smo mi predlagali ZPIZ-u, pa do sedaj še nismo dobili, in videli, kaj bi bila dobra rešitev. Jaz lahko povem, kaj smo mi predlagali. Mi smo predlagali, da naj se naredijo konkretne primerjave, tudi eventualno po teh tarifnih razredih, če boljšega ni, med pokojninami, ki jih nekdo dobiva iz iste skupine pred 1.10.1991 upokojen in po 1.10.1991 upokojen pod enakimi pogoji. Ker smo rekli: če je razlika minimalna, potem najbrž ni treba iz tega delati velikega problema. Če pa je razlika velika ali zelo velika, potem se nam postavlja vprašanje enakosti pred zakonom, pod pogojem, seveda, da gre za državljana, da gre za stalno bivališče in da gre za delovno razmerje, sklepano v času, ko je bila še bivša skupna država, takrat, ko še ni mogel vedeti, kaj se bo zgodilo. Drugo je, če je nekdo sklenil delovno razmerje, recimo, 1. marca 1993; takrat ga je sklenil z lastnim vedenjem, kje in kako ga sklepa. Torej, mogoče po razpravi le kaže to idejo gospoda Brenčiča podpreti. Sam bi bil zelo hvaležen in mislim, da so razlogi za to tudi v dejstvu, da formalno sicer res kršimo odločbo ustavnega sodišča, vendar ljudi ta trenutek ne prizadevamo; ljudje dobijo enako pokojnino, kot bi jo dobili, če bi sprejeli ta zakon, ki ne pomeni nič drugega, kot formalizirati že dosedanjo prakso. In če gre za eventualno - bi rekel - v teku te seje ali pa naslednji mesec ta problem rešiti, mislim, da je bolje, če ga pomagamo rešiti kvalitetno, če je kakšna pripravljenost na strani vlade, moram pa reči, doslej je bilo, na žalost, zelo malo razumevanja za to. Hvala lepa.
Hvala lepa. Proceduralno? Prosim.
Spoštovane kolegice in kolegi! Dolžnost zakonodajalca je, da sprejema dobre rešitve. V veliko pomoč bi nam bilo, če bi kolegi iz Nove Slovenije ta tekst prinesli vsaj dva, tri dni prej ali pa da bi ga predstavili že na delovnem telesu. Toda sedaj imamo poslovniško možnost, da se skupaj odločimo in se vendarle do vsebine teh amandmajev ponovno opredeli delovno telo in da na tej seji tudi predstavnik vlade pripravi vse možne finančne implikacije rešitev, ki so predlagane v tem amandmaju. Če ne bo take politične večine, potem najverjetneje pomeni, da tudi amandma ne bo sprejet. Vendar so nekatere intence predlaganih rešitev dobre in so vredne tehtnega premisleka. Torej predlagam, gospa podpredsednica, da kljub temu da je naša želja, da smo efektivni, ampak je želja, da smo tudi celoviti, da v skladu s poslovnikom glasujemo o predlogu, da se do vloženih amandmajev poslanske skupine Nove Slovenije ponovno opredeli matično delovno telo in da do te seje tudi pridobi mnenje vlade. Hvala.
Hvala lepa. Ta predlog moram dati na glasovanje. Mislim in upam, da smo sklepčni - smo. Glasujemo o proceduralnem predlogu, da se pri obravnavi te točke seja prekine, dokler se do amandmaja Nove Slovenije ne opredeli matično delovno telo. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 27, proti 4. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je bil sprejet proceduralni predlog, da se do amandmajev Nove Slovenije opredeli matično delovno telo še v okviru rednega zasedanja državnega zbora ter da nadaljujemo s to točko dnevnega reda potem, ko dobimo mnenje matičnega delovnega telesa. Sejo prekinjam za deset minut, samo da vidimo, če je amandma skupine - mislim, da je minilo že pol ure - da bi nadaljevali z zakonom o letalstvu. Nadaljevali bomo ob 11.40 uri.
Spoštovane kolegice, spoštovani kolegi nadaljujemo z obravnavo 4. TOČKE DNEVNEGA REDA, in sicer je po dogovoru bilo pripravljeno novo besedilo amandmaja k 113. členu, ki je v razmnoževanju, in bomo o njem odprli razpravo. Če dovolite, bi spremenjeno besedilo amandmaja prebrala, da o njem lahko razpravljamo. In sicer je poslanska skupina Socialdemokratov Slovenije besedilo amandmaja k 113. členu spremenila tako, da se glasi. Drugi odstavek se spremeni tako, da se glasi: "Pristojbine iz prejšnjega odstavka pobira upravljavec letališča in so prihodek državnega proračuna. Sredstva pristojbin se uporabljajo za zmanjšanje vpliva in odpravo posledic hrupa motorjev na prizadetem območju v skladu z opredeljenimi ukrepi iz programov razvoja letališč. Najmanj ena četrtina sredstev pristojbin, zbranih v posameznem letu, se nameni kot nadomestilo za poslabšanje pogojev bivanja prebivalcem s stalnim bivališčem na prizadetih območjih. Prizadeta območja določi na osnovi opravljenih meritev vlada z uredbo." To besedilo amandmaja k 113. členu dajem v razpravo. Želi kdo razpravljati? Gospod Gaspari, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi. Sam bom nasprotoval takemu amandmaju in vsem podobnim amandmajem, ki se bodo sprejemali s tako dikcijo. Ko se enkrat začnejo proračunski viri oziroma javnofinančni viri na tak način obravnavati, potem več enotnih oziroma sistematičnih in sintetičnih javnih financ ne more biti. Želja je razumljiva. Metoda, način za dosedanje je pa nepravilen in neustrezen. Po tej logiki bi lahko državni proračun bil sestavljen iz, recimo, 1000 ali 5000 namenskih virov - pri nas se jim zelo rado reče tolarji - in na koncu bi, seveda, od tega državnega proračuna ali javnih financ ostal samo še lokalni ali individualni interes. Državni proračun in javne finance niso lokalni, niti individualni interes, ampak so skupni interes. Skozi ta skupni interes se lahko potem uveljavljajo normalno posamezni ali lokalni interesi. Če bomo pa smatrali, da je mehanizem, ki se mu reče državni proračun ali javne finance, neposredno izvajanje interesov posameznikov, potem pa države ni, niti javnih financ. Ta zadeva je sicer posamično izrazito nepomembna in zelo pametna in zelo dobra, zelo jasno smo "targetirali" skupino ljudi, ki naj ima korist. V stvarnosti to nidokazljivo. Nikjer ne piše, da bo dejansko končna korist pripadala ljudem, ki naj bi pridobili eno četrtino tega vira prispevka, ali kakorkoli se tej obvezni dajatvi reče. Na ta način oblikovanje javnofinančnih obveznosti na koncu pripelje do tistih konfliktov, o katerih se sicer pogovarjamo, kadar sprejemamo državni proračun, da je ogromno parcialnih interesov pa nikogar, ki bi branil splošnega oziroma skupnega. Zato mislim, da je seveda pri politiki, ki ima jasna načela prednosti in pa odločitve, možnovse to narediti brez namenskih sredstev - namensko usmerjenih sredstev. Če pa tega ni, pa tudi namensko usmerjena sredstva ne bodo končala tam, kjer naj bi končala. Konec koncev, na to temo bi lahko bila diskusija dolga nekaj ur. Začeli smo s tolarji v letu 1993, kot se spomnite, od - bom rekel - cestnega, vojaškega in tako naprej, in nismo danes nič bolj srečni, kot smo bili takrat, ko smo to začeli. Zato sam nasprotujem kakršnemukoli širjenju ideje oziroma sistema namenskih virov v državnem proračunu ali tudi v lokalnih proračunih, ker je to tematika, ki ji je mesto v razpravi o prednostih v državnem proračunu in, upam, tudi v tistem delu državnega proračuna, ki bo po zakonu o javnih financah govoril o načrtih razvojnih programov, ki morajo veljati za štiri leta; tam bodo pa lahko take stvari korektno in ustrezno obravnavane. Če pogledate - in s tem končam - samo nek tak primer, kaj se je zgodilo ob tisti ustavni odločbi glede lokalne samouprave oziroma financiranja občin, ko je šlo za kulturne zavode, ste ugotovili, da smo povečali delež s 30 na 35% za lokalne skupnosti, kar konec koncev ni napačno; če pa pogledate, kaj se je pa dejansko dogajalo z, bom rekel, vzdrževanjem te mreže kulturnih institucij, boste pa ugotovili, da se je zgodilo nekaj, kar ni bilo predvideno; da je velikim občinam veliko ostalo, male občine so pa ostale praznih rok - kulturne institucije so pa še zmeraj tam, kjer so bile. Tako da se mi zdi, da je prehitevanje po, bi rekel, desni v tem primeru, kar se mene osebno tiče, neprimerno in ne bo prineslo tistega rezultata, ki so ga predlagatelji zapisali. To pa - po mojem mnenju - pa niti sami niso prepričani, da se bo to res lahko v praksi zgodilo. Poglejte vse druge namenske vire, pa boste videli, kaj se na ta način dogaja - v bistvu se razkraja enotnost državnega proračuna. Hvala lepa.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Predstavnik vlade, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Povedal bi samo, da je predlagani amandma bliže osnovni rešitvi, ki jo je predlagala vlada. Hvala.
Gospod Čebulj.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Pričakoval sem, da bo gospod Slana kaj več povedal, od kod ta sredstva prihajajo, ki se potem združujejo v državnem proračunu. Ta sredstva se v bistvu združujejo od tako imenovanih avionov oziroma letal, ki povzročajo prekomeren hrup. In ta sredstva bi morala tako ali tako vlada Republike Slovenije oziroma državni proračun namenjati za namen protihrupnih barier ali kakršenkoli drug namen. Ampak ta sredstva so zdaj, skratka, ostala v državnem proračunu, v integralnem proračunu, in so se porabila za druge zadeve, niso šla za namen, iz katerega se je ne nazadnje proračun tudi dopolnjeval. To je en segment. Se pravi, da s tega stališča smatram, da ni razloga za vprašanje poseganja v državni proračun, ki bi se eventualno potem ta sredstva vračala določenim prizadetim državljanom ob samih letališčih. Druga zadeva. Rad bi vas spomnil, da smo kar nekaj zakonov sprejeli v prejšnjem mandatu, ki so, skratka, posegali v finančni del lokalnih skupnosti. Takrat se nihče od pristojnih ministrov ali eventualno poslancev ni vprašal, ali so lokalne skupnosti dejansko sposobne to nalogo oziroma z zakonskimi obveznostmi, ki se dopolnjujejo oziroma dajejo določene obveznosti lokalnim skupnostim, ali so sposobne to sfinancirati. V primeru, ko smo pa s tem amandmajem z neko trohico drobiža, bi lahko tako rekel, posegli v državni proračun, je pa takoj vprašanje, kako bomo sprejelidržavni proračun ali eventualno, kako ga bo lahko vlada pripravila. Mislim, da to, gospod Gaspari, ni na mestu, da odpirate v tem primeru vprašanje, kaj pa bo z državnim proračunom. Tretja zadeva, na kar vas naj bi spomnil, gospod Gaspari, bi pa ponovno omenil sledeče. Zelo me veseli, da so določeni poslanci, ki so zdaj sodelovali pri oblikovanju tega amandmaja, s predsednikom odbora za infrastrukturo, gospo Oražmovo, tudi gospod Jakič se je pridružil in ostali, da so dejansko prišli do ne samo besede, da moramo imeti evropski zakon, ampak dejansko so že pristopili, ki bo potreben tudi evropsko izvajati zakon, ne samo besedno ostati pri evropski zakonodaji, ampak bo potrebno tudi te zakone po evropsko izvajati. In to je pa ta amandma, s katerim se, mislim da obnašamo evropsko do naših državljanov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dve repliki. Gospod Gaspari in potem gospod Jakič.
Hvala lepa. Ker sem bil pač imenovan, bi samo odgovoril. Prvič. Mislim da - še enkrat ponavljam, formalna namenskost še ni dejanska realizacija tega namena v praksi. Po logiki, ki naj bi bila tukaj zelo jasna, pomeni, da bi od trošarin na cigarete morali sredstva iz tega naslova dobiti samo bolani za rakom, ki je nastal zaradi kajenja. To je, bi rekel, končna banalizacija tega načela. Tako ne državni ne drugi proračun ne deluje. Celo proračuni lokalnih skupnosti ne delujejo po tem principu - to veste vsi, ki ste župani - ; ampak je proračun, viri sredstev se zbirajo, zato da bi selahko, bom rekel, porabili za tiste namene, za katere se tisti, ki je za to pooblaščen, odloči. In običajno so to neki organi, tukaj je državni zbor, na lokalni ravni so to drugi organi. Glede tega, ali je to evropsko ali ne. Jaz moram reči, da to nima nobene zveze z evropskostjo. To, da je protihrupna zaščita, to je jasno, da je lahko - mislim, nima zveze z Evropo. Koliko je decibelov, je verjetno predpisano v nekih mednarodnih standardih, tudi v evropskih, ki jih je pač treba čimbolj spoštovati, tudi v Sloveniji; ampak to z namenskostjo vira, dosedanja tega skozi vir financiranja, nima neposredne zveze. In to v evropskih predpisih nikjer ne piše, na kakšen način se mora to zagotoviti. Če je to dejanski problem - in seveda očitno je, ker ga vsi poznamo - ,je pa tukaj ta zbor in še kateri drugi na lokalni ravni, da seveda, ko se določajo, kot sem rekel, prednosti vsakoletnega financiranja tistih potreb, ki jih skupnost smatra za potrebne, da se takrat določijo sredstva in s tem tudi seveda primerno financira. Drugače bomo imeli pa za vsako - v infrastrukturi bi konec koncev lahko potem določili za vsako cesto, ki ni avtocesta, ampak državna cesta, da mora biti poseben vir. To se pravi, ne vem, znotraj vseh davkov mora biti točno toliko za vsak posamičen ovinek oziroma odsek ceste. S tem ne pridemo nikamor in tudi v preteklosti je to zakoličenje namenskosti virov pripeljalo do tega, da danes vsi govorijo, koliko je vnaprej določene porabe. Seveda, tudi skoz vire je ta priprava v naprej določena in ni nobene fleksibilnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jakič.
Ja, spoštovana podpredsednica, rad bi seveda v duhu poslovnika popravil navedbo gospoda Čebulja. Jaz sem seveda na tem usklajevanju bil zelo kratek čas, do trenutka, ko sem seveda ugotovil, da sem dregnil s svojo repliko ravno v tisto srčiko. Gospod Čebulj bo znal povedati, da je bil zelo jezen, zakaj dregam v lokalne skupnosti, češ da tudi lokalne skupnosti lahko pomagajo ogroženim, ki jih preletavajo avioni, tudi s tem, da jim naredijo kanalizacijo. In s tem sem se jaz nestrinjal in seveda zapustil to skupino, ker se mi je zdelo neprimerno diskutirati o lokalni skupnosti, glede na to, da gre za problematiko ljudi, ki so na nek ogroženi s hrupom; ker seveda hrup tudi na nek način krši pravice posameznika. Jaz sem opozoril na to, da obstaja - in tu gospod kolega Gaspari ima prav. Jaz sem v svoji repliki prej opozarjal na to, da se nam lahko ponovi primer kot v zakonu o železniškem prometu - podobna zgodba. Moja diskusija vsa gre v smer, da bi preprečil, da bi ta država postala država rentnikov. Mi se v tej državi obnašamo, da lahko za vsako stvar, ki gre tukaj skozi, nekdo dobi rento. In mislim, da iz splošno državnega vidika je to zgrešena politika. Kar se tiče pa predlaganega amandmaja, moram reči, da seveda jaz ne vidim v tem amandmaju, konkretnem amandmaju, problema, glede na to, da bo prizadeta območja določila vlada na osnovi opravljenih meritev. Se pa bojim, da bo predlagatelj, gospod Čebulj v temprimeru, seveda to zgodbo in ta amandma izrabljal ali pa uporabljal v nadaljnjih diskusijah, ko bo napadel vlado; češ da še ni naredila omenjenih meritev in seveda predlagala povračila, finančnega povračila oškodovancev. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Kelemina in potem gospod Cukjati.
Ja, hvala lepa.
Se opravičujem, gospod Kelemina. Replika ali je razprava?
Repliko imam jaz na izvajanje [[...]]
Potem ima gospod Kelemina prednost.
[[...]]večih predstavnikov iz LDS-a. Hvala lepa besedo. Spoštovani vsi skupaj. Seveda se oglašajo pač veliki zagovorniki centralizacije in uveljavljanje svoje moči v tej državi, ampak obnašate se seveda tudi tako, kot da je to vse skupaj, ta država, vaša lastnina in kot da ste vi edini varuhi. Ampak vi ste varuhi, ne ljudskih ampak svojih interesov predvsem. Ta država pa zaradi svojih državljanov obstaja, ne zaradi nekih interesov ene politične opcije. Toliko da vas spravim, mislim, da vas spustim na realna tla. Drugače si pa poglejte, prosim lepo, ustavo, kaj v ustavi piše. V 72. členu lepo piše: "Zdravo življenje, zdravo življenjsko okolje." Vsakdo ima v skladu z zakonom pravico do zdravega življenjskega okolja. Država skrbi za zdravo življenjsko okolje. V ta namen zakon določa pogoje in način za opravljanje gospodarskih in drugih dejavnosti. Zakon torej določa, ob katerih pogojih in v kakšnem obsegu je povzročitelj škode v življenjskem okolju dolžan poravnati škodo. Sedaj mi pa povejte, ali imamo mi ta zakon in kateri zakon to določa? Kateri? Ali imamo mi tak generalni zakon? Nimamo. Torej, če nimamo generalno zakona, govorimo o zakonu o varstvu okolja in podzakonskih aktih, in da bomo to vse uredili; saj smo se o tem pogovarjali v prejšnjem mandatu - velikokrat. Velikokrat smo se pogovarjali, in da bomo pripravili neki sistemski zakon o varstvu okolja, ki bo vse te odškodnine predvidel in pogoje itn.: tega zakona ni. Torej v nekem zakonu je to potrebno opredeliti. V katerem potem? Enako si poglejte 26. člen ustave. Vsakdo ima pravico do povračila škode, ki mu je v zvezi z opravljanjem službe ali kakšne druge dejavnosti državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil s svojim protipravnim ravnanjem storil oseba ali organ, ki tako službo ali dejavnost opravlja. Torej, vi pa sedaj tukaj spravljate vse te zadeve, ki so dejansko zelo pomembne za naše prebivalce, spravljate na neki nivo, češ nobene ceste več ne bomo smeli zgraditi itn. Zakaj pa potem pri avtocestah delamo razne zvočne zapore itn.? Zato, da pač omilimo te posege v prostor in da ljudem omogočimo neko normalno življenje! To je dejstvo. Sedaj, če pa vi imate oblast 10 let v rokah in na tem področju niste popolnoma nič naredili in da vam je varstvo okolja in varstvo, se pravi pravic državljanov v skladu z ustavo malo mar, potem je pa to to, kar danes imamo; da vsak prizadeti poskuša v zakonu, ki se obravnava v državnem zboru, zaščititi svoje ustavne interese. Jaz mislim, da se morate, v kolikor mislite pač to državo še naprej voditi in se obnašati oblastniško še naprej tako, kot se obnašate, potem te stvari dajte urediti, da bodo lahko državljani, predvsem pa Slovenke in Slovenci, vedeli, kako naj se v tej državi obnašajo in živijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. K replikam so se javili po vrstnem redu gospod Cukjati in gospod Čebulj, potem gospod Lavrinc.
Spoštovani! Hvala za besedo, predsedujoča. Jaz bi vendarle omenil, da je naša splošna ekološka usmeritev, ki je bila z nacionalnim programom sprejeta v duhu evropskih usmeritev, in sicer da proizvajalec - vir ekološke obremenitve je dolžan to obremenitev odpraviti, posledice sanirati ali pa vsaj omiliti. Zagotovo nihče ne protestira, da vir onesnaževanja - kajti hrup je veliko onesnaževanje okolja - je tudi dolžan to omiliti, če ne drugače, tudi s finančnim nadomestilom oškodovancem. Menim, da so stanovanjski objekti pod vzletnim koridorjem zagotovo pol manj vredni, kot pa so bili prej, preden je letališče obstajalo. Tudi to je eden od elementov zahteve, da pravzaprav ti oškodovanci dobijo neko nadomestilo. Bilo je rečeno, da je premalo pregledno in premalo zaupamo krajevni skupnosti, lokalni skupnosti, občini, da bi ta sredstva namensko uporabile, zato naj jih dobijo neposredno oškodovanci. No, in sedaj je to to, kar smo mi v prejšnjem delu seje zahtevali. Čudim se tudi stališčem, da pravzaprav mora davek na ekološko obremenitev ponikniti, se utopiti v državni proračun, kajti sicer bo vse na različne načine izigrano. Menim, da je prav ta namenskost sedaj s tem predlogom zagotovljena, in se čudim poslancem, da pravzaprav v tem delu, v tej razpravi ne zastopajo interesov volivcev, interesov krajanov; celo tako daleč, da predstavnik vlade reče, da je pravzaprav to zelo blizu oziroma je že sprejemljivo, mi pa še vedno vztrajamo, da nas nič ne briga obremenitev posameznih volivcev, ampak skrbimo za tistega, ki naj bi pravzaprav bil prisiljen skrbeti za te krajane. Menim, da ni pravilno stališče, da "saj, če soekološko preobremenjeni, imajo možnost iztožiti pravico". Žalosten bi bil državni zbor, žalostna vlada, ki reče, "se pa pritoži, če bo sodišče odločilo, ti bomo pa plačali". Navsezadnje smo mi tisti, ki moramo zagotoviti, da se tem krajanom ne bo treba pritožiti, da jim bo pravica že takoj zagotovljena. In menim, da je ta amandma korak k temu, da smo bolj korektni do državljanov.
Hvala lepa. Gospod Čebulj.
Hvala lepa. Zelo kratka replika, kot sem tudi rekel, gospodu Jakiču. Gospod Jakič, nekateri, vam podobni, ne potrebujejo oziroma ne marajo občin oziroma lokalnih skupnosti, ne potrebujejo in ne marajo županov - vsi jih potrebujemo! To je odgovor na kritično oceno lokalnih skupnosti in dela določenih ljudi v lokalnih skupnostih. Da bom napadel vlado Republike Slovenije - kdaj sem jaz vlado napadel brez razloga? Skratka, sem jo opozarjal. Prosim, prinesite mi stenogram, zapiske, kje sem to počenjal. Nikdar in nikoli tega tudi ne bom počel brez vzrokov! Opozarjam, in sedaj vseskozi opozarjam, da je treba ta amandma sprejeti. In kaj se tu, ne nazadnje, sklicujete, da bom vlado napadal? Tudi vi kot poslanci, predstavniki ljudstva, kar smo, oporekate takemu amandmaju. Ne, ne bom imenoval vlade, ampak poslance bom povabil, posamezne poslance, ki bodo glasovali proti temu amandmaju, na prvi shod, ki bo v Šenčurju. In tam boste lahko svoje mnenje občanom, določenim ljudem, ki so prizadeti ob letališču, lahko tudi to ponovno ponovili in bomo videli, kako, pač,bodo potem to vaše početje in vaše delo v parlamentu ocenili. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Lavrinc!
Hvala, za besedo. Če začnem pri zadnjem, bi najprej rekel gospodu Čebulju: "Gospodje župani, imamo vas radi, ampak bodite tam in delajte tam, kjer so vas volili." To je ŕ propos ljubezni do županov. Drugo. Gospodu Kelemini bi rekel, da je citiral napačen člen ustave, tisti člen ustave govori o škodi, ki jo državljani utrpijo zaradi napačnega dela državnega organa. Vsem skupaj bi rekel, preberimo še 148. člen te iste ustave, ki govori o proračunu. Hvala.
Gospod Kremžar! Pardon, gospod Jakič, potem gospod Kremžar.
Hvala, za besedo. Sedaj pa gospodu Čebulju in gospodu Kelemini. Če bi gospod Čebulj mene pozorno poslušal, bi lahko - to lahko vidi tudi iz magnetograma - da sem v zaključku rekel, da me ta amandma ne moti in sem dal vedeti, da sem seveda pripravljen ga potrditi. Ampak seveda, diskusije gospoda Čebulja, predvsem pa diskusije gospoda Kelemine me odvračajo od tega amandmaja. Me odvračajo od tega amandmaja. Gospod Čebulj mi govori o ljubezni do lokalnih skupnosti in do županov. Jaz sem mestni svetnik v Ljubljani. Ne, ne, gospod Čebulj, sedaj pa, če hočete, vi lahko sprejmete zakon - na primer korektno bi bilo, če bi se obnašal zelo lokalistično, in bi dejal: "Ljubljana oziroma Ljubljančani in Ljubljančanke imajo prav tako kot vaši občani in občanke pravico do zdravega življenja." Si predstavljate, kaj bi bilo, če bi na vsako, na vsako tako zgodbo, kot je onesnaževanje - in hrup je onesnaževanje okolja - se dvignilo vseh 12 ali kolikor nas je poslancev in poslank iz mestne občine Ljubljana in zahtevalo rento za Ljubljančanke in Ljubljančane zato, ker so prizadeti in je kršena njihova ustavna pravica - pravica do zdravega okolja. Je seveda pogled, ki je lahko ozek pogled, in je pogled, ki ima za sabo lokalistični interes, ali pa seveda skrbimo, kot skrbniki, seveda za državo v celoti. In seveda smo - tudi ustava tako pravi, gospod Kelemina - predstavniki vsega ljudstva. Se pravi, ne samo Ljubljančank in Ljubljančanov, ki so me izvolili v ta državni zbor in v mestni svet, ampak vseh. Če bodo vsi primorani plačevati, naslednjič vas bom videl, gospod Čebulj, kot test vam bom dal kakšno zgodbo, ki se bo nanašala zgolj na Ljubljančanke in Ljubljančane. Tu sem bil večkrat obtoževan, da bi mi moralo biti nerodno, ker sem Ljubljančan, zato ker smo mi centralisti tu v Ljubljani. Naslednjič vas bom testiral in bom izvlekel, takole "iz petnih žil", eno od pravic, ki bi bila tudi po ustavi, ker ustavi se da interpretirati, ki bi po ustavi morala pripadati tudi Ljubljančankam in Ljubljančanom. Pa bomo videli, kako boste odreagirali takrat, glede na to, koliko pa imate vi radi nas, ki prihajamo iz Ljubljane.
Hvala lepa. Repliko vam želi gospod Čebulj.
Gospod Jakič, poslušajte. Tudi volivci, ki so vas volili, tako v mestni svet in v državni parlament, so ti ljudje tudi na našem področju, ki je največ ob ponedeljkih zjutraj od osme do devete klicev, zakaj tak hrup na našem področju. Mi smo prišli - veste, gospod župan - zaradi tega iz Ljubljane, da bomo imeli mir, ampak to so vaši volivci in vi jih zastopate. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Kremžar.
Hvala lepa. Torej zadeva se je, tako kot je bilo pričakovati, zapeljala po letališki stezi tja, kamor ne sodi: z eno razpravo, ki v osnovi zelo malo ima s tem opraviti. Jaz sem čisto slučajno tudi župan in seveda takšne apriorne ocene, kakšni da smo, te grdobe županske, seveda niso ravno čisto ta prave. Čisto slučajno je ta občina, kjer županujem, tudi ob letališču. Tako da imam nekaj izkušenj tudi s temi zgodbami. Mislim, da peljati zadevo v to smer, seveda je nesmiselno. Nisem nikakršen odvetnik gospoda Gasparija, ker on ne potrebuje odvetnika in kolega Gaspari je hotel po mojem, jaz soglašam, opozoriti na nekaj drugega. Ne, da tem ljudem ni potrebno, če so prizadeti, dati oziroma na nek način, čeprav se to ne da popolnoma z denarjem odpraviti, ampak vendarle neko odškodnino dati, ampak da ni način, vir ni ta pravi. In moram reči, da tu v osnovi seveda soglašam. Soglašam in sprašujem: ali ima ministrstvoza promet, kamor sodi ta zadeva, ali ministrstvo za okolje, če kdo to ve in mi lahko pove, predvideno in planirano nekaj denarja in ali je to bilo v preteklosti za izplačevanje tega. Ker tako kot jaz vidim zadevo, seveda bi to moralo biti iz tega denarja,ampak ne direktno v naprej določen vir, zapisan v tem zakonu, temveč kot sestavni del proračuna državnega, ki bi bil namenjen za te namene iz tega denarja, ki ga plačujejo itak avioprevozniki letališčem in letališča potem to posredujejo državnemu proračunu. Tako da tu ne gre za vprašanje, kdo je za ljudi in kdo je proti ljudem. Tu najbrž bi težko kdo vstal pa bi rekel, da je proti ljudem, ne zaradi tega, ker bi se samo delal lepega, ker jaz sem prepričan, da ni nikogar tu, ki bo to bil takšen. Tako da je ta razprav seveda nesmiselna. Nesmiselna je zaradi tega, ker ne pripelje do nikakršnih rešitev. Ideja, o kateri gospod Čebulj govori, je vsekakor modra - po moje - in na nek način jo je treba nekam vgraditi. Vprašanje je, seveda, če je pravo mesto, pravi člen in pravi zakon. Sam mislim, da ne, vendar; kot ideja - da. Hvala.
Hvala lepa. Prosila bi, gospod Slana, da vendarle, glede na razprave, podate pojasnila in odnos vlade do predlaganega amandmaja.
Hvala, gospa podpredsednica. Glede vprašanja, ki ga je zastavil gospod poslanec Kremžar, bi odgovoril, da po podatkih, ki so mi znani, še ni bil zaračunan niti en tolar kot odškodnina za prekoračitev hrupa, ker ni predpisa, in tudi ni bil izplačan niti en tolar kot odškodnina zaradi morebitne prekoračitve hrupa, ki je bil do danes pa že morda registriran na nekaterih letališčih, pa ne na ljubljanskem. Kar sem pa že prej povedal, stališče vlade ostaja nespremenjeno glede tega amandmaja, s tem da je sedaj predlagani amandma bliže osnovnemu namenu vlade, ko je to določala. Hvala.
Gospod Slana, kljub vsemu bi vendarle želela, da nam pojasnite, ali podpirate ta amandma ali ga ne podpirate.
Hvala. Če bi rekel, da ga podpiram, bi verjetno prekoračil pooblastila, glede na to, da je vlada o tem amandmaju sklepala, da je pooblastila ministra, da v okviru razprave neke manjše spremembe, ki so v okviru razprav vlade pri pripravi amandmajev bile obravnavane in do katerih je vlada že sprejela stališče. Vlada je do tega amandmaja sprejela stališče in v okviru tega lahko izrazim stališče vlade. Hvala.
Gospod, prosim, še enkrat - zapis na strani 37 pravi, da se vlada strinja. Tudi iz magnetograma seje odbora je razvidno, da se je vlada z amandmajem v prejšnji obliki strinjala; to so službe preverile.
V gradivu, ki ga gledamo - to je pregled vloženih amandmajev k predlogu zakona o letalstvu z dne 12.2.2001 - je glede stališča vlade napaka. Hvala.
Gospod Čebulj.
Hvala lepa. Glede na to, da se gospod Slana, državni podsekretar, ne more jasno izreči, ali je amandma, ki smo ga skupaj oblikovali - skratka, sam nastopam kot predlagatelj - in da vlada ni opredeljena, predlagam, da se točko dnevnega reda prekine, gremo naprej na drugo točko dnevnega reda in naj pride tudi minister za promet in zveze in naj tu jasno pove, ali je ta amandma - skratka, vlada naj se opredeli do njega in potem lahko nadaljujemo s to točko dnevnega reda. Prekinemo, nadaljujemo z drugo točko dnevnega reda, tako da ne bi bilo očitka, da zavlačujemo delo državnega zbora, in se po vsej verjetnosti delo nadaljuje s to točko dnevnega reda prihodnji teden. Hvala lepa.
Gospod Čebulj, v imenu vlade in po pooblastilu ministra za promet zastopa interes vlade gospod Slana, ki ima pravico se ali ne opredeliti do amandmaja, in stališče vlade je bilo tu predstavljeno, da se z amandmajem ne strinja. Če vztrajate pri proceduralnem predlogu, da točko prekinemo, da se vlada opredeli, ga bom dala na glasovanje.
Vsekakor vztrajam, da se prekine. Poglejte, gospa podpredsednica. Državni sekretar je lepo povedal, da je bližje rešitvi, ampak ne more pa pač dati mnenje kot soglasje, da je pač amandma primeren in se boji - skratka ocenjujem, da se boji, da bi neko tako odgovornost prevzel in naj se vlada opredeli in naslednji teden nadaljujemo. Hvala lepa.
Spoštovani! Proceduralni predlog gospoda Čebulja, da prekinemo s to točko dnevnega reda in počakamo na opredelitev vlade Republike Slovenije do spremenjenega besedila amandmaja k 113. členu, dajem na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 54 poslank in poslancev. Za je glasovalo 14, proti 31. [[Za je glasovalo 14.]] [[Proti 31.]] Ugotavljam, da predlog ni bil sprejet, zato nadaljujemo z razpravo. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Odločamo o amandmaju k 113. členu. Glasujemo. Navzočih je 58 poslank in poslancev. Za amandma je glasovalo 24, proti 19. [[Za je glasovalo 24.]] [[Proti 19.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 114. členu. To je amandma vlade Republike Slovenije. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti 1. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 117. členu. To je amandma vlade. Odbor ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Samo trenutek. Glasujemo. Navzočih je 55 poslank in poslancev. Za je glasovalo 33, proti nihče. [[Za je glasovalo 33.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 118. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 30, proti nihče. [[Za je glasovalo 30.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 119. členu. To je amandma vlade in odbor ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 31, proti nihče. [[Za je glasovalo 31.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. K 125. členu sta vložena dva amandmaja, in sicer pod ena je amandma odbora na amandma vlade in pod dva osnovni amandma vlade in popravek, ki ga imate na mizi, popravek k 125. členu, in popravek, amandma odbora na amandma vlade. Želi kdo razpravljati? Gospod Gerenčer, izvolite!
Gre za monotehnični popravek amandmaja na amandma, ker je izpadlo eno določilo v našem amandmaju na amandma, ki je bilo v popravku posredovano. Tako je amandma sedaj kompleten in prosim, da o njem glasujete.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? [[Ne želi.]] Ta trenutek ugotavljam, da smo nesklepčni. Vljudno prosim kolege, da pogledajo. Da lahko nemoteno nadaljujemo z delom, ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 41, kar pomeni, da je zbor nesklepčen in ne more naprej odločati. Vljudno vas prosim, če so vaši kolegi v hiši, da pridejo na zasedanje. Ponovno bomo ugotavljali navzočnost, drugače bomo potem prekinili sejo za 10 minut in nadaljevali. Ponovno ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 41. Ugotavljam, da je zbor nesklepčen in ne more veljavno odločati. Prekinjam sejo za 10 minut, ko bomo ponovno ugotavljali sklepčnost. Nadaljujemo ob 12.00 uri in 37 minut.
Spoštovani, kolegi in kolegice! Vljudno prosim, da zasedemo svoja mesta in poskušamo v naslednji uri še kaj narediti. Ugotavljamo navzočnost. Vljudno vas prosim, da vstavite svoje kartice. Navzočih nas je 46. Ugotavljam, da je zbor sklepčen in lahko veljavno odloča. Ostali smo na pregledu amandmajev na strani 38, in sicer prehajamo na odločanje. Najprej odločamo o popravljenem prvem amandmaju odbora. Glasujemo. Navzočih nas je 47. Za je glasovalo 37, nihče proti. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločamo o drugem amandmaju, amandmaju vlade. Samo trenutek. Glasujemo. Navzočih nas je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, nihče proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 126. členu. Pod ena je amandma odbora na amandma vlade in pod dva osnovni amandma vlade, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o prvem amandmaju. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, nihče proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem, osnovnem amandmaju vlade. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, nihče proti. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 135. členu, in sicer pod ena je amandma vlade, ki ga odbor podpira, in pod dva je ndma odbora. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje o 1. amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti 1. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o 2. amandmaju, amandmaju odbora. Samo trenutek. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti 1. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 136. členu, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za spremembo naslova poglavja 10 in naslova poglavja 10.1., to je amandma vlade, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] O amandmaju glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. K 154. členu sta bila vložena dva amandmaja. Amandma pod 1 je bil umaknjen, tako da odpiram razpravo o amandmaju pod zaporedno številko 2. To je amandma vlade. Odbor ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, proti nihče. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 154.a člen. To je amandma vlade, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za spremembo podnaslova. To je amandma vlade Republike Slovenije. Odbor ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, nihče proti. [[Za glasovalo je 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 155. členu. Pod 1 je amandma Vlade Republike Slovenije, ki ga odbor podpira. Pod 2 amandmaja več nimamo, ker je bil umaknjen. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo o prvem amandmaju k 155. členu. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti nihče. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za novi 155.a člen. To je amandma vlade Republike Slovenije, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti 1. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odpiram razpravo in odločanje o amandmaju k 156. členu. To je amandma vlade Republike Slovenije, odbor ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. lasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, nihče proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 157. členu, odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Ugotavljam, da smo ponovno nesklepčni. Da lahko veljavno odločamo, ugotavljam navzočnost. Ugotavljam, da nas je ponovno 47, zato dajem na glasovanje amandma k 157. členu. To je amandma vlade. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, nihče proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Pomotoma sem preskočila odločanje o amandmaju vlade k 156. členu, zato prosim, da ponovno glasujemo. Glasujemo o amandmaju k 156. členu. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, nihče proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in glasovanje o dveh amandmajih k 158. členu, in sicer pod 1 je amandma odbora in pod 2 je amandma vlade, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje o prvem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, eden proti. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju vlade pod 2. [[Oglašanje iz klopi.]] Ta trenutek odločamo. Proceduralno, gospod Kelemina.
Predsedujoča, hvala lepa. Saj ne zaradi nas, spoštovana predsedujoča, ampak imamo tudi opazovalce na balkonu in lahko kdo prešteje in vidi, da nas dejansko ni toliko v dvorani, veste pa, kam to vodi. Te stvari moramo v tem državnem zboru tako urediti, kot je že bilo predlagano, da ne bi bilo tega prijavljanja, pač pa se enostavno z glasovanjem ugotovi, koliko nas je v dvorani. Tako ne gre, razumete, pa ne zaradi mene. Pojdimo, saj lahko glasujemo, svet se ne bo podrl, ampak gre zaradi sistema, gre zaradi opazovalcev, gre zaradi javnosti, gre zaradi demokracije. Dajte to urediti!
Hvala za opozorilo. Prosim kolege, da pogledate, če je kakšna kartica od vaših kolegov vstavljena in nepravilno prikazuje navzočnost katerega od naših kolegov. Ker nas je 44, smo ponovno nesklepčni. Ponovno bomo ugotavljali navzočnost in ugotovili, lahko veljavno odločamo. Navzočih nas je 44. Ponovno bomo ugotavljali, potem bomo spet sejo prekinili, kot veli poslovnik, za 10 minut. Ponovno ugotavljam navzočnost. Ker nas je navzočih 45, to pomeni, da državni zbor ni sklepčen. Prekinjam sejo za [[...]]Še enkrat ugotavljamo navzočnost. Navzočih nas je 46. Ugotavljam, da je zbor ponovno sklepčen in lahko veljavno odloča. Ostali smo pri odločanju o drugem amandmaju vlade k 158. členu. O tem amandmaju glasujemo. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 1. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije k 158.a členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 159. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, nihče proti. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo o amandmaju za novi podnaslov 10/3, to je amandma vlade Republike Slovenije. Želi kdo razpravljati? [[Nihče.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 160. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju za spremembo podnaslova za 160. člen. To je amandma vlade. Odbor ga podpira. Želi kdo razpravljati? Ker ne prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 161. členu oziroma samo o prvem, ker je bil drugi umaknjen. Pod ena je amandma vlade, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? Izvolite gospod Malovrh.
O sami vsebini amandmaja ne bi nič rekel, ampak oblikovno je pa malce čudno oblikovan, ker je tukaj notri tudi uporabljeno onikanje. "V postopku oblikovanja tarifnih cen iz prejšnjega odstavka se morajo obratovalec javnega letališča..." In pa tudi: " ...na javnem letališču je obratovalec javnega letališča in soizvajalci storitev zemeljske oskrbe za tretje osebe dolžni izdelati tarife kot osnove za določanje..." tako bi bilo besedno treba malce zadevo urediti.
Hvala lepa. Na koncu odločanja o amandmajih bomo sprejeli tudi redakcijski amandma, katerega vsebina je, da se pri oblikovanju redakcijsko ustrezno popravijo tudi kazenske in bomo dodali in ostale določbe. Želi še kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem amandma pod ena, to je amandma vlade k 161. členu. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 37, proti 1. [[Za je glasovalo 37.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 162. členu. To je amandma vlade, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, 2 proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 2.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih za novi 162.a člen. Pod 1 je amandma odbora in pod 2 amandma vlade, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Odločamo o amandmaju pod 1. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 34, proti nihče. [[Za je glasovalo 34.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Odločali bomo o drugem amandmaju, o amandmaju vlade Republike Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti 1. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 163. členu. Odbor podpira amandma. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo o amandmaju vlade k 164. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 167. členu. To je amandma odbora. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je ponovno premalo poslank in poslancev. Spoštovane kolegice in kolegi! Lepo prosim, da vendarle najdete svoje kolege. Zelo dobro bi bilo, če bi državni zbor danes končal, vsaj poskušal končati v tej uri odločanje o tem zakonu. V prihodnosti nas čakajo še zelo podobni zakoni, z veliko amandmaji, in je vprašanje, kdaj bodržavni zbor uspel končati z rednim zasedanjem te seje. Prehajamo na odločanje o amandmaju odbora k 167. členu. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, proti nihče. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 176. členu. Odbor ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 177. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 178. členu, ki ga odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Ugotavljam, da smo spet nesklepčni. Spoštovane kolegice in kolegi! Strinjam se, da smo že vsi utrujeni, ampak vendarle, vljudno prosim, da ohranimo toliko zbranosti in nadaljujemo še z naslednjimi dvajsetimi stranmi amandmajev. V odločanje dajem amandma vlade k 178. členu. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 44, nihče proti. [[Za je glasovalo 44.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. V razpravo dajem amandma vlade k 179. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 180. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 47, nihče proti. [[Za je glasovalo 47.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 181. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 182. členu. Odbor ga podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 46, proti nihče. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 183. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, proti nihče. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju k 184. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravo? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 185. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 41, nihče proti. [[Za je glasovalo 41.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 186. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 187. členu. Amandma odbor podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo o amandmaju vlade k 188. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti nihče. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 189. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 35, proti nihče. [[Za je glasovalo 35.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 190. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 45.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na obravnavo in odločanje o amandmaju vlade k 192. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Ponovno smo nesklepčni. Ponovno smo sklepčni. Tako lahko odločamo in sicer o amandmaju vlade k 192. členu. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 193. členu, in sicer pod 1 je amandma vlade, ki ga odbor podpira, in pod 2 je amandma odbora. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Na glasovanje dajem prvi amandma, to je amandma vlade. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju. To je amandma odbora. Glasujemo. Kolegi, vljudno prosim, da vendarle - glede na moj občutek, da nihče ni zapustil dvorane, je posledica nesklepčnosti [[...]]Z ročnim štetjem ugotavljam in tudi ekran kaže, da smo ponovno sklepčni. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju, amandmaju odbora. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na obravnavo in odločanje o amandmaju vlade k 194. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 46 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 195. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju odbora za novi 195.a člen. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti nihče. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 196. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju odbora k 197. členu. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Samo trenutek. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, nihče proti. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 202. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 47 poslank in poslancev. Za je glasovalo 39, proti nihče. [[Za je glasovalo 39.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 204. členu. Odbor amandma podpira. Želi kdo razpravljati? [[Ne.]] Prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 48 poslank in poslancev. Za je glasovalo 43, proti nihče. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju stranke mladih Slovenije k 206. členu. Odbor amandmaja ne podpira. Želi kdo razpravljati? Gospod Janez Podobnik, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Vem, da je nenavadno ob petkih ob tej uri se oglasiti, ampak dovolite mi, da podprem amandma poslanske skupine mladih. Priznati moram, da smo na poslanski skupini sprejeli pobudo društva inženirjev in tehnikov za varnost zračnega prometa, ki so v svojemdopisu, mislim, da vsem poslanskim skupinam, tudi obrazložili, zakaj je pomembno, da v 206. členu, ki govori o omejitvah delovne obveznosti, v zadnjem odstavku, ki je bil spremenjen v drugi obravnavi in se glasi: "delovni čas kontrolorja letenja ne sme preseči 160 ur mesečno oziroma 442 ur v treh zaporednih mesecih", da se ta zadnji odstavek dopolni tako, da se glasi "delovni čas operativnih delavcev navigacijskih služb zračnega prometa..." in nato ista vsebina. S tega, lahko bi rekel tudi morda sindikalnega vidika, ampak v najbolj širokem pomenu te besede, ocenjujem, da bi bilo korektno, da tak amandma sprejmemo in s tem omogočimo vsem tem službam, da imajo pogoje, kot jih določa zakon. Vem pa, da bo kolega Jelinčič nasprotoval temu amandmaju. Mene pa so predstavniki tega društva prepričali. Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Jelinčič.
Hvala lepa. Jaz tega amandmaja ne bom podprl in tudi predlagam, da ga kolegi ne podprete. Konec koncev, delovni čas operativnih delavcev navigacijskih služb zračnega prometa je že tako ali tako benificiran, poleg tega pa še vlečejo bonitete iz tistih časov, ko so, recimo, bila sevanja na določenih področjih zelo visoka. Tega danes ni več. Ostale so jim bonitete od prej, zdajpa tukaj zahtevajo še dodatne bonitete. Ne vem, če si naša država to lahko "špoga". Hvala lepa.
Hvala lepa. Gospod Podobnik.
Hvala. Na kratko bi repliciral kolegu Jelinčiču. Po podatkih, ki jih imam, gre za zelo minimalno povečanje stroškov. Bilo bi pa predvsem korektno do teh delavcev, da se izenači njihov status. Tehnična služba ima dodatne obremenitve, če omenim nekatere, dela v vseh vremenskih pogojih, delo na višini, samostojen nadzor nad napravami in sistemi v kontroli letenja in s tem povezani stres, v primeru izpadov sloni vsa odgovornost na delavcu tehnične službe, saj je dolžan v najkrajšem času, kadarkoli, stanje sanirati, saj je v primeru izpada zmanjšana varnost zračnega prometa. To sem, priznam, povzel iz stališča tega društva. Pa tudi na odboru so bila ta vprašanja odprta. Sam ocenjujem, da so ti razlogi prepričljivi, zato bom ta amandma podprl. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Beuermann.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Torej jaz tega amandmaja ne razumem v tem sindikalističnem smislu. Predvsem pa menim, da gre za varnost v letalskem prometu, zato bom ta amandma podprl. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Jelinčič.
Hvala lepa za besedo. Amandma nima nobene zveze z varnostjo, čisto nobene zveze. Dejstvo pa je, da če bomo tukaj pač popustili določenim društvom, da formirajo take zadeve, in bodo zaradi všečnosti in nerazumevanja poslanci to podpirali, mislim, da bodo zakoni še slabši, kot so že.
Hvala lepa. Izvoli.
Se opravičujem, rad bi samo pozval predstavnika vlade, če lahko poseže v to diskusijo in nam, tistim, ki nismo tako vpeljani v to problematiko, na tej točki pojasni, kakšno je stališče vlade in zakaj je zavzela tako stališče, kakršno je zapisano v mnenju vlade. Hvala.
Hvala lepa. Gospod Slana, izvolite.
Hvala, gospa podpredsednica. Če izhajam s stališča, ki ga je vlada sprejela k 206.a členu, ki ureja podobno vprašanje, vlada meni, da je ta vprašanja treba urediti v okviru delovnopravne zakonodaje. Glede na to, da je pa državni zbor danes sprejel amandma k 160. členu, po katerem bo treba pripraviti poseben zakon za zagotavljanje navigacijskih služb zračnega prometa, pa - če bo državni zbor tako sklenil - bo pač vlada obvezna tudi ta vprašanja razrešiti v tistem zakonu. Sicer pa menimo, da je to treba urejati z delovnopravno zakonodajo, celovito, za vse zaposlene oziroma s kolektivnimi pogodbami, določena vprašanja, ki se sicer predlagajo v 206.a členu. Hvala.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje o amandmaju Stranke mladih Slovenije k 206. členu. Glasujemo. Navzočih je 52 poslank in poslancev. Za je glasovalo 23, proti 23. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 23]] . Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 206.a členu, in sicer pod 1 je amandma poslanske skupine SDS, odbor ga ne podpira, in pod 2 amandma SMS, ki ga odbor ne podpira, z opombo, da se amandma poslanske skupine SMS nanaša na 206.a člen. Želi kdo razpravljati? Gospod Jelinčič in gospod Podobnik. Najprej gospod Jelinčič, izvolite.
Hvala lepa, gospa podpredsednica. Predlagam, da se tudi tu oba amandmaja zavrneta. Gre za to, da imajo ti delavci že v osnovi z beneficijami dolg dopust in s temi dodatnimi 15 dnevi posebnega dopusta bi v bistvu imeli prek 60 delovnih dni dopusta. To je seveda poskus nekaterih služb, da si pridobijo določene bonitete, vendar je pa to tako v neskladju s svetovnimi normami, mislim pa še malo bolj v neskladju pa s slovenskimi normami, tudi če upoštevamo obremenjenost slovenskih letališč in pa osebja.
Hvala lepa. Gospod Podobnik, izvolite!
Hvala lepa. Mislim, da ne drži podatek kolega Jelinčiča o 60 delovnih dnevih dopusta. Po gradivu, ki ga ima pred seboj, to ne drži. Jaz bi podprl amandma poslanske skupine socialdemokratov. Seveda moj nastop nikakor ne pomeni, da karkoli delujem proti kontrolorjem letenja, ki so že tako v fazi sprejemanja zakonodaje s svojo organiziranostjo v celoti uveljavili svoje zahteve. Očitno pa je bilo društvo inženirjev in tehnikov za varnost zračnega prometa, in kljub temu, da ta dva člena urejujeta vprašanje delovnepravne zakonodaje, rekreacijski dopust in pa delovno obveznost, smo pa žal pri 42. členu, kjer je bilo vezano na varnost tudi, pa je bilo tudi pri 23., če se ne motim, pa gre za status. Jaz sem prepričan, da bo, tudi v smislu odnosov v kolektivu in v tej službi, pozitivno, če sprejmemo amandma, kot ga predlaga poslanska skupina socialdemokratov. Tudi menim po podatkih, ki jih imam, da je to v celoti v skladu z evropskimi normami, ni v nasprotju.
Hvala lepa. Ker ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje. Odločamo o amandmaju poslanske skupine SDS. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 18, proti 30. [[Za je glasovalo 18.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da amandma poslanske skupine socialne demokracije Slovenije ni bil sprejet. Prehajamo na odločanje o drugem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 20, proti 25. [[Za je glasovalo 20.]] [[Proti 25.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 208. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 51 poslank in poslancev. Za je glasovalo 36, 1 proti. [[Za je glasovalo 36.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju vlade k 211. členu. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o amandmaju odbora za novi 212.a člen. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 38, proti nihče. [[Za je glasovalo 38.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je bil amandma sprejet. Prehajamo na razpravo in odločanje o dveh amandmajih k 213. členu. In sicer pod 1 je amandma odbora in pod 2 amandma vlade. Z opombo pod 1, če bo sprejet amandma odbora, je amandma vlade brezpredmeten, ker je vsebinsko zajet v amandmaju odbora pod 1. Želi kdo razpravljati? Ker ne, prehajamo na odločanje. Glasujemo o prvem amandmaju. Navzočih je 49 poslank in poslancev. Za je glasovalo 40, proti nihče. [[Za je glasovalo 40.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma pod 1 sprejet, kar pomeni, da je amandma pod 2 brezpredmeten. In o njem ne glasujemo. Tako nam je ostal za konec le še redakcijski amandma. Amandma odbora. Želite razpravljati, gospa Potrata, o redakcijskem amandmaju? Izvolite.
Ja. Hvala za besedo. Če gre za redakcijski amandma k 161. členu na 52. strani, o katerem je govoril spoštovani kolega Malovrh, potem moram reči, da tega redakcijskega posega ne podpiram, preprosto zato, ker je besedni red v tem stavku drugačen od običajnega, saj je morebiti zameglilo to, da gre za čisto navadno ujemanje med povedkom in osebkom in je oblika, množinska oblika, "se morajo obratovalec", ki je prva beseda, "in izvajalci", ta množinska oblika zadržati. Res pa je, da je veznik ter v slogovnem pogledu nekoliko zaznamovan in smo bolj vajeni na tem mestu videti veznik in. Hvala.
Hvala lepa, gospa mag. Potrata. Dovolite pojasnilo. Jaz sama sem se o pojasnilu prej nerodno izrazila. Pojasnilo služb je, da sekretariat pri pripravi besedila, nekako po uradni dolžnosti vse napake v sklonih in slovnične napake v normalni redakciji popravi. Tako da če ne želi nihče več razpravljati, prehajamo na odločanje o redakcijskem amandmaju, in sicer je to amandma odbora. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev. Za je glasovalo 42, proti eden. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti eden.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo glasovanje o amandmajih. Na podlagi tretjega odstavka 198. člena poslovnika sprašujem sekretariat za zakonodajo in pravne zadeve, ali je zaradi sprejetih amandmajev porušena medsebojna skladnost določb zakona. Izvolite!
Hvala za besedo, gospa predsedujoča. Že ob obsežnih spremembah v tej fazi zakonodajnega postopka, ob katerih ugotavljamo, da so nekatere tudi povsem konceptualne narave, menimo, da je s sprejetimi amandmaji porušena medsebojna skladnost v nekaterih določbah zakonskega besedila. Menimo, da je ta neskladnost prisotna v 30. členu, glede na četrti odstavek 31. člena, v členih 100, 101, 102, 119 in 121. členu, zaradi potrebne pravilne uporabe pojmov "obratovalec letališča", "obratovalci drugih infrastrukturnih objektov na letališčih" namesto "upravljavcev". Dalje, v 107. členu, v drugem odstavku, zaradi uskladitve s 125. členom, v povezavi s 123. členom. V drugem odstavku 155. člena, kjer bo treba upoštevati novo rešitev v 5.a členu in se navezati na nacionalni program in programe letališč. V 156.a členu je ugotovljeno neskladje znotraj člena, in sicer med drugim in šestim odstavkom tega člena. Zaradi obsežnih sprememb pa bodo potrebne tudi še nadaljnje določene korekcije, kot so sicer bile izglasovane, v kazenskih določbah. Hvala lepa.
Hvala lepa. Ker je torej zakon medsebojno neusklajen, prekinjam to točko dnevnega reda za pripravo uskladitvenih amandmajev in prosim predstavnika vlade, da se v okviru vlade do torka pripravijo uskladitveni amandmaji. Hvala lepa. Spoštovane kolegice in kolegi, ker verjetno nima smisla, da bi nadaljevali, glede na čas, bi vas želela ob zaključku seje za današnji dan samo še seznaniti, da bomo sejo v torek, 27.2.2001 ob 14.00 uri nadaljevali s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, ko bo na tri vprašanja poslancev opozicije odgovarjal predsednik vlade dr. Janez Drnovšek. V nadaljevanju seje bo zbor prešel na obravnavo 26. točke dnevnega reda, to je predloga zakona o skladu za poplačilo odškodnine žrtvam vojnega in povojnega nasilja, nato na obravnavo prekinjene 4. točke, to je predloga zakona o letalstvu, če bodo do takrat pripravljeni uskladitveni amandmaji, ter po vrstnem redu dalje. Najlepša hvala, lep vikend in na svidenje!