Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 71. izredno sejo Državnega zbora, ki sem jo sklical na podlagi prvega odstavka 58. člena in drugega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanke in poslanci: Jerca Korče do 12. ure, Marjan Šarec do 12. ure, Luka Mesec od 13. do 17. ure, Franc Jurša do 12. ure, Samo Bevk od 12. do 17. ure in Primož Siter do 14.30. Na sejo sem vabil predstavnike Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 71. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v torek, 20. aprila 2021, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za širitev dnevnega reda seje nisem prejel. Zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ga je prejel s sklicem seje. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 72 poslank in poslancev. Za je glasovalo 72, proti nihče. [[Za je glasovalo 72.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je dnevni red 71. izredne seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O OKVIRU ZA PRIPRAVO PRORAČUNOV SEKTORJA DRŽAVA ZA OBDOBJE OD 2022 DO 2024. Predlog odloka je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga odloka dajem besedo predstavniku Vlade mag. Andreju Širclju, ministru za finance.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Dovolite mi, da vam predstavim Predlog odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022 predvsem v tistem delu, ki se nanaša na leto 2021. Skladno s 13. členom Zakona o fiskalnem pravilu je zaradi izjemnih okoliščin, ki so nastale zaradi epidemije, Državni zbor 11. maja 2020, 23. septembra 2020 in 18. novembra 2020 sprejel tri spremembe odloka za obdobje 2020–2022. S tem so se zagotovila sredstva za izvajanje ukrepov, povezanih z epidemijo. Ponovna sprememba odloka v delu, ki se nanaša na leto 2021, je potrebna, saj so izjemne okoliščine, povezane z epidemijo, v času od jeseni 2020 bistveno okrepile in poslabšale situacijo in v zvezi s tem tudi finančni vpliv oziroma vpliv na vse javne blagajne. Spremenila se je tudi makroekonomska napoved, zaradi tega učinkov navedenih ukrepov na javne finance v času priprave sprememb proračuna države za leto 2021 ni bilo možno načrtovati. Govorim seveda o tako imenovanem drugem valu in o tako imenovanem tretjem valu. Fiskalna politika je tako še močno pod vplivom epidemije. Pogled za nazaj kaže, da je bil v letu 2020 padec BDP vseeno manjši od pričakovanega in je znašal –5,5 %. V primerjavi z evroobmočjem je to boljše za 1,1 odstotne točke. Paketi ukrepov so pomembno vplivali na padec gospodarske rasti, zaradi njih je bil padec manjši, Banka Slovenije ocenjuje, da približno za tretjino, Fiskalni svet ocenjuje za četrtino, UMAR, da je bil ta padec zaradi sprejetih ukrepov manjši za 3 odstotne točke, kot bi bil sicer, če ukrepov ne bi bilo. Zaradi teh obsežnih ukrepov je v letu 2020 znašal primanjkljaj –8,4 bruto družbenega proizvoda, kar je višje od povprečja evroobmočja, kjer je znašal 7,2 % bruto družbenega proizvoda. Paketi, ki so vplivali na povečanje javnih dolgov v celotnem evroobmočju. Če govorimo o njih, lahko govorimo, da v evroobmočju znaša povprečje dolga 98 % bruto družbenega proizvoda, kar je približno za 18 odstotnih točk več, kot znaša javni dolg v Sloveniji. Na tej podlagi in v teh okoliščinah Vlada predlaga ponovno spremembo veljavnega odloka, in sicer se s temi spremembami za leto 2021 zgornja meja izdatkov sektorja država poveča na 25 tisoč 300 milijonov oziroma 25 milijard 300 milijonov, primanjkljaj znaša 8,6 % in po denarnem toku bo dovoljena zgornja meja izdatkov povečana na 14 tisoč 320 milijonov oziroma nekaj več kot 14 milijard za državni proračun, primanjkljaj pa bo znašal 8,6 %. S tem se bo omogočilo nadaljnje nemoteno financiranje vseh ukrepov, določenih v interventnih zakonih. V zvezi s proračunom naj navedem, da je bilo porabljenih že okoli 800 milijonov, 500 milijonov je bilo že načrtovanih, okoli 260 milijonov pa bomo porabili in preusmerili znotraj sredstev EU. Nekaj bo prihrankov, razliko pa je potrebno še dejansko zagotoviti. V zvezi s pokojninsko blagajno naj pojasnim, da se predvideni izdatki za pokojnine v vseh prihodnjih letih povečujejo. V letih 2021 se izdatki za pokojnine povečujejo za 5,9 %, nato se v naslednjih letih povečujejo za od 2 do 3 %. Stopnje rasti pokojnin so usklajene z bilanco Zpiza. Do razlik, ki so bile včeraj omenjene, je prišlo zaradi različnih analitičnih evidenc oziroma podpornih dokumentov. Spoštovani poslanci, po preteku izjemnih okoliščin je potrebno zagotoviti, da fiskalna politika na srednji rok ne ogrozi okrevanja. S sprejetjem predlaganega odloka bo to omogočeno, zato predlagam, da ga podprete. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog odloka je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za finance. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Robertu Polnarju.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Odbor za finance je na 57. nujni seji včeraj kot matično delovno telo obravnaval Predlog odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2022 do 2024. Minister za finance je predstavil predlog odloka s spremljajočimi dokumenti ter pojasnil, da gradiva temeljijo na zadnji razpoložljivi makroekonomski napovedi Urada za makroekonomske analize in razvoj, na sprejetih ukrepih Vlade, na Zakonu o javnih financah in na evropski direktivi. Glede ciljnega salda sektorja država je pojasnil, da predlog odloka v letu 2022 predvideva primanjkljaj v višini 5,7 % bruto domačega proizvoda, v letu 2023 primanjkljaj v višini 3,8 % in v letu 2024 primanjkljaj v višini 2,8 %. Primanjkljaj se torej znižuje. Glede ciljnega salda državnega proračuna je pojasnil, da se v letu 2022 predvideva primanjkljaj v višini 4,9 %, do leta 2024 bo v višini 2,5 %, kar kaže na postopno konsolidacijo javnih financ. Kot odziv na mnenje Fiskalnega sveta je opozoril na negotovosti, na podlagi katerih se pripravljajo javnofinančne projekcije, in izpostavil prizadevanje Vlade, da se s fiskalno politiko ohranja in spodbuja gospodarstvo, podjetja in delovna mesta. Poudaril je, da izjemna situacija zahteva izjemno ukrepanje, pri čemer sicer prihaja do odstopanja od fiskalnih pravil, vendar se s ciljno usmerjenimi investicijami zmanjšujejo tveganja v gospodarskih dejavnostih. Predsednik Fiskalnega sveta je glede prehoda iz ekspanzivne fiskalne politike v manj ekspanzivno oziroma bolj restriktivno v letih 2023 in 2024 opozoril, da gre za občutljiv preobrat, ki bi ga morali spremljati načrt in ukrepi za doseganje prehoda z zmanjšano porabo. Glede visokega javnega dolga je poudaril, da bo ta obvladljiv, če bo učinkovito porabljen. Minister za finance je v zvezi z opozorilom Fiskalnega sveta poudaril, da bo Vlada s svojimi ukrepi in z ukrepi, ki se pripravljajo v okviru Evropske unije, stremela k čim bolj učinkoviti porabi sredstev. Direktorica Urada za makroekonomske analize in razvoj je pojasnila, da bo v letu 2022 gospodarska rast še odražala nadomeščanje padca gospodarske aktivnosti v zadnjih dveh letih, nato pa bo postopno prišlo do stabilizacije gospodarske rasti v višin 3 %. Pri tem bo okrevanje gospodarstva odvisno zlasti od epidemioloških razmer. V razpravi je bilo izraženo mnenje, da je Vlada s financiranjem in sprejetjem ustrezno usmerjenih interventnih ukrepov uspela ohraniti delujoče gospodarstvo in veliko število delovnih mest. Nasprotno so v povezavi z ravnanjem Vlade nekateri razpravljavci opozorili na neracionalno porabo javnofinančnih sredstev, na visoke odhodke državnega proračuna in visoko zadolženost države. Razpravljavci so se dotaknili tudi problematike izgradnje učinkovite ekonomske politike, ki naj v sedanji situaciji temelji na empiričnih analizah in proaktivni proračunski politiki. S tega vidika je bila izražena podpora predlaganemu odloku kot ustrezni podlagi za iskanje optimalnega razvojnega modela. Predstavnikoma Fiskalnega sveta in UMAR je bilo postavljeno vprašanje glede učinkov interventnih ukrepov Vlade. Predstavnik Fiskalnega sveta je podal oceno, da bi bil brez ukrepov padec gospodarske aktivnosti še za tretjino večji, kot je bil sicer. Direktorica Urada za makroekonomske analize in razvoj pa je pojasnila, da so ukrepi Vlade preprečili upad gospodarske aktivnosti za vsaj 4 odstotne točke. V okviru razprave je minister za finance odgovoril na zastavljena vprašanja in podal dodatna pojasnila. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga odloka in jih sprejel. Odbor za finance kot matično delovno telo k predlogu odloka ni sprejel amandmajev in zato Državnemu zboru predlaga, da Predlog odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2022 do 2024 sprejme v predloženem besedilu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Monika Gregorčič bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke modernega centra.
Spoštovani poslanke in poslanci, predstavniki Vlade! Danes odločamo o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2022 do 2024. Z njim načrtujemo javnofinančno porabo za prihodnje obdobje skladno z javnofinančnimi cilji, ki se bodo zasledovali z ustrezno fiskalno politiko. Zakon o fiskalnem pravilu namreč določa, da se v okviru za pripravo proračunov sektorja država za najmanj tri prihodnja leta določijo: ciljni saldo sektorja država ter njen najvišji dopustni obseg izdatkov ter ciljni saldo ter najvišji obseg izdatkov za državni proračun, skupni ciljni saldo in skupni obseg izdatkov vseh občinskih proračunov, najvišji obseg izdatkov za pokojninsko blagajno ter tudi najvišji obseg izdatkov za zdravstveno blagajno. Izjemna okoliščina covid epidemije, ki je zajela celotno Evropo in ves preostali svet, je rezultirala v splošnem upadu gospodarske aktivnosti. Zaradi vseh omejevalnih ukrepov se je na podlagi instrumenta izjemnih okoliščin omogočilo odstopanje od fiskalnih pravil tako na nacionalni ravni kot tudi na ravni celotne Evropske unije. V Sloveniji smo še vedno močno vpeti v reševanje gospodarstva in v blažitev posledic epidemije. To pomeni, da moramo razmeram ustrezno prilagoditi tudi svoje javnofinančne načrte. Trenutne negotove razmere nam onemogočajo pripravo stabilnih srednjeročnih fiskalnih napovedi, zato se fiskalne ukrepe v večji meri bolj natančno lahko načrtuje zgolj za leto 2022, cilji za leti 2023 in 2024 pa zgolj nakazujejo smer prihodnje fiskalne politike. Zavedamo se, da bo fiskalna politika tudi v prihodnjih letih močno uperjena v reševanje posledic trenutne krize. Iz preteklih izkušenj pa vemo, da je le z ekspanzivno fiskalno politiko mogoče gospodarstvu zagotoviti ugodne in stabilne finančne razmere za normalno rast. To nam konec koncev nalagajo tudi mednarodne institucije, kot so Evropska komisija, Mednarodni denarni sklad, Evropska centralna banka. Kljub temu pa moramo narediti vse, da se bo primanjkljaj sektorja država v vrhu, ki ga bo predvidoma dosegel letos, v prihodnjih letih začel postopoma zniževati. V Poslanski skupini Stranke modernega centra se zavedamo vseh potencialnih nevarnosti, ki jih tak način vodenja fiskalne politike prinaša. Na vse te nevarnosti seveda v svojem mnenju upravičeno opozarja tudi Fiskalni svet. Zato si bomo kot koalicijski partner še posebej prizadevali za ustrezno ravnotežje, da bo fiskalna politika zagotavljala ugodne razmere za rast gospodarstva, a hkrati pazila na srednjeročno vzdržnost javnih financ. Zato bomo predlog tega odloka v Poslanski skupini Stranke modernega centra podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Alenka Bratušek bo predstavila stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Hvala za besedo. Lep pozdrav vsem! Danes je pred nami eden od pomembnejših dokumentov, ki se sprejemajo v Državnem zboru. Vsaj moral bi biti. Zakaj? Zato ker s tem dokumentom začrtamo javnofinančno politiko za naslednji dve leti. Na žalost je dokument, ki je danes pred nami, papir brez vrednosti. Številke, ki so zapisane na papirju, so zapisane samo zato, da boste lahko še naprej porabljali davkoplačevalski denar brez nadzora. Cel kup številk, ki sploh ne gredo skupaj. Dokument je brez repa in glave, in kar je ključno, brez vsebine, brez pogleda v prihodnost. Vaša skrb je samo, da boste denar, ki ste ga dobili z zadolževanjem, čim lažje in čim hitreje porabili. Stranka, ki je celo desetletje vpila o zdravih javnih financah brez zadolževanja, je državo zadolžila najvišje v zgodovini. Javni dolg, ki ste ga uspeli narediti, znaša kar 37,4 milijarde oziroma 80,8 % BDP. Vsak Slovenec je zadolžen za skoraj 18 tisoč evrov. Konec leta 2022, o katerem se sedaj pogovarjamo, bo ta dolg narastel na 45 milijard in vsakega Slovenca boste zadolžili za skoraj 22 tisoč evrov. In to vi, ki ste nas 10 let podučevali, kako je zadolževanje škodljivo in kako je treba javne finance konsolidirati. V enem letu ste uspeli javnofinančno sliko naše države postaviti na glavo. V enem letu ste uspeli javne finance razstreliti v pravo katastrofo. Potrebno je povedati in poudariti, da je koronska kriza tudi naša življenja postavila na glavo in da smo ljudje upravičeno pričakovali, da nam bo država v tej krizi pomagala, in prav je, da je pomagala. Še danes pa nimamo niti ene analize učinkov za ukrepe, ki ste jih izvajali in plačevali v zadnjem letu. Je res prav, da ste študentom namenili dvakrat 150 evrov, duhovnikom pa 750 evrov na mesec? Je res prav, da so dobili zdravniki tudi do 8 tisoč evrov koronskih dodatkov, zaposleni v DSO-jih pa tudi samo 1,3 evra na uro? Ni prav, seveda ni prav. Tudi načrtovanje javnih financ vam nekako ne gre najbolje od rok, in to dokazuje dokument, ki ga bomo sicer obravnavali pod naslednjo točko. To je odlok o porabi javnega denarja za obdobje 2020–2022, ki ste ga v enem letu spremenili oziroma danes ga boste spremenili četrtič. S tem odlokom, o katerem govorimo sedaj, bi morali začrtati smer javnih financ za obdobje 2022–2024, pa prav gotovo ne bo nič bolje. Prepričana sem, da bo tudi ta dokument potrebno večkrat popravljati. Tudi zato, ker očitno spet načrtujete napad na določene kategorije prebivalstva. Spet so vaša tarča upokojenci. Kot se je zgodilo leta 2012, ko ste več kot 25 tisoč upokojencem pokojnine znižali za 25 tisoč [[Lapsus linguae, na katerega se v nadaljevanju razprave odzoveta poslanki mag. Alenka Bratušek in Suzana Lep Šimenko. Pravilno: 25 %. odstotkov]] . Seveda smo to vašo napako leta 2013 popravili in upokojencem vrnili, kar so prislužili. Glede na številke, ki so pred nami, pa se bo usoda očitno ponovila. Okvir za leto 2022 je v osnovi sprejela že prejšnja, naša vlada, razmere in kriza pa seveda od vas zahtevajo, da naredite določene popravke. In ste jih. Danes imamo pred sabo nov, vaš predlog razreza porabe javnega denarja. Zanimivo je, da ste se odločili, da boste varčevali ravno in najbolj na upokojencih. Pokojninski blagajni sredstva znižujete za 230 milijonov evrov. Občinam znižujete sredstva, občine bodo leta 2022 lahko porabile manj kot v letošnjem letu. Da ne govorim o zdravstvu, kjer je sprememba majhna, ampak vseeno simbolna. Tudi njim boste vzeli 5 milijonov evrov. Sebi pa odrezali za 650 milijonov evrov večji kolač. Spoštovani minister, te številke vas na žalost postavljajo na laž. Še več, tukaj je analiza odhodkov blagajne Zpiz po letih in rasti teh odhodkov po letih. Rast v letu 2019 v primerjavi z 2018 je bila 4,1 %, rast v lanskem letu, seveda zaradi vseh covidnih dodatkov, je bila 7,6. V letošnjem letu načrtujete rast teh odhodkov v višini 5,4, za leto 2022 pa pustite praktično enak znesek. Še enkrat sprašujem, kje se je izgubilo tistih od 2 do 3 %, o katerih govorite. S takšnim zneskom, kot ga imate v odloku, bo pokojnine treba zniževati. Že samo rast števila upokojencev zahteva večji znesek, kot je to. To so dejstva in ta dejstva potrjujejo številke. Seveda tako šlampasto pripravljenega dokumenta v stranki SAB ne bomo podprli. Je pa žalostno, da stranka SDS za vsako svojo vlado pusti pogorišče. Po vladi, ki ste jo vodili od 2004 do 2008, ste nam pustili bančno luknjo in veliko korupcijsko afero Patria. Po vladi, ki ste jo vodili leta 2012, ste državo pustili s prazno blagajno, ljudem pa ideološko zniževali pravice – upokojencem ste znižali pokojnine tudi za 25 %, da ne govorim, da ste v državo klicali trojko. Po tej vladi boste pustili razsute javne finance, najvišji javni dolg v naši zgodovini, sprt narod in očitno spet znižane pokojnine. Veliko dela čaka vlado, ki bo prišla za vami, in veliko napak in neumnosti bo potrebno popraviti in odpraviti. V stranki SAB ostro nasprotujemo temu, da načrtujete poseg v pokojnine, in absolutno bomo glasovali proti temu odloku.
Hvala lepa. Robert Polnar bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! V tržnem gospodarstvu je informacijska vloga makroekonomskih strategij, napovedi in politik ključna. Vlada, centralna banka in drugi institucionalni nosilci oblasti deležnikom sporočajo svoje cilje, temeljne parametre gospodarjenja in sistemski okvir delovanja. Dobra, pravočasna in verodostojna informacija je ključ poslovnega prilagajanja nižjih transakcijskih stroškov in optimalnih gospodarskih rezultatov. Uspešno gospodarstvo potrebuje dvoje – konkurenco in prožnost na eni, socialno vzdržnost in vključenost na drugi strani. To je referenčni okvir, znotraj katerega bi morali delovati Vlada in vsi deležniki v Sloveniji. V Poslanski skupini Desus se nam kaže pomembno izraziti zadržanost do projekcij gibanja makroekonomskih agregatov, ki jih pripravljajo domače in tuje inštitucije. Svoje projekcije izdelujejo v trenutku, ko se ne ve, kako dolgo bo trajala epidemija, kako globoka bo kriza, kako bodo na gospodarsko dejavnost vplivali ukrepi, ki jih uporabljajo in izvajajo države, in kakšna bo prihodnja interakcija svetovnih ekonomij. Na podlagi najnovejše napovedi Urada za makroekonomske analize in razvoj se za leto 2022 pričakuje gospodarska rast za 4,4 %, za leto 2023 pa za 3,3 %. Bruto investicije v osnovna sredstva bodo v enakih obdobjih imele rast 8,0 in 6,5 %, državna potrošnja pa bo rastla po stopnjah 1,7 % in 1,4 %. Izdatki sektorja država bodo za leto 2022 obsegali 25 milijard in 40 milijonov evrov. V strukturi teh izdatkov je najvišji delež državnega proračuna, ki je načrtovan na 13 milijard in 300 milijonov, kar je 53 % vseh izdatkov. Glede na predviden najvišji dovoljen obseg izdatkov za leto 2021 bo v absolutnem znesku nižji za milijardo evrov. Na seji Odbora za finance smo slišali mnenje Fiskalnega sveta, da bi tak preobrat iz ekspanzivne v nekoliko bolj restriktivno fiskalno politiko pomenil tveganje za izpolnjevanje vseh zakonskih obveznosti državnega proračuna. Ekspanzivna fiskalna politika pa pomeni tveganje za nedoseganje srednjeročnega fiskalnega cilja. Kako naj ravnajo nosilci ekonomske politike, da bi v največji meri omejili tveganja? Kje je torej optimalna razmejitev med obema vrstama politike, ekspanzivno in restriktivno, tega kajpak nismo slišali, zato ker tega v resnici nihče ne ve. V negotovosti se lahko vse izkaže kot vzrok, vse primerjave pa so le informativne. Vladne politike, zlasti strukturne, razvojne in regionalne, bodo pri tem odločilnega pomena. Gospodarska zgodovina jasno izkazuje, da so vse razvite države prehajale skozi dolga, večstoletna obdobja, v katerih je bila aktivna vloga države ključna za njihov razvoj. Tak razvoj je bil podprt z močnimi državnimi intervencijami na nivoju in v obsegu, ki ga je dopuščal zgodovinski trenutek. Najuspešnejše so bile ravno države, ki so upravljale s svojim razvojem in ga niso prepuščale samo tržnim zakonitostim. Ključno je razumeti, da se učinkovita ekonomska politika ne gradi s teorijami in z doktrinami. Temelji na empiričnih analizah in aktivni razvojni politiki. V razvoju gospodarstva imajo pomembno vlogo aktivne in pragmatične vlade, ki so posvečene ekonomskemu razvoju in so pripravljene razumno eksperimentirati. Poglavitni cilj v soočanju z epidemijo bi moralo biti popolno okrevanje, zato ker je epidemija minljiv pojav, na katerega posledice lahko vplivamo, da bi bila končna škoda čim manjša. Potem pa je potrebno obnoviti življenje, ki se je zaustavilo, ne pa spremenilo. Zagotovo pa življenje med epidemijo ni bilo uničeno. Jasno je, da bo po obnovi lahko tudi boljše, tako kot bi lahko bilo boljše tudi že pred njo. Poslanci Poslanske skupine Desus bomo podprli odlok o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2022 do 2024. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jurij Lep bo predstavil stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi, vsem lep dober dan! Dovolite mi, da pri tej točki dnevnega reda predstavim stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev tako o Predlogu odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022 kot tudi o Predlogu odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2022 do 2024. Ker epidemija covida-19 še traja, bodo odhodki državnega proračuna letos za 800 milijonov evrov višji od tistih, ki jih je konec lanskega novembra določil Državni zbor. Gospodarske in finančne okoliščine so se namreč zaradi drugega in tretjega vala epidemije poslabšale, zato se bodo zvišali odhodki celotnih javnih financ sektorja država na 25,3 milijarde evrov in poglobil proračunski primanjkljaj s 6,6 na 8,6 % BDP. Tudi lani smo zato morali kar trikrat spreminjati odloke za leti 2020, 2021 ter leto 2022. Poleg tega so bili sprejeti štirje interventni zakoni, tako imenovani PKP-ji, njihov finančni učinek je okoli 1,5 milijarde evrov. Ta sredstva v sprejetem proračunu za leto 2021 niso bila načrtovana. Poleg tega smo letos marca sprejeli novelo Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, s katero se bodo povišali odhodki pokojninske blagajne. Z novelo smo zagotovili najnižjo pokojnino v znesku 280 evrov, dvignili zagotovljeno pokojnino s 581 na 620 evrov in določili invalidsko pokojnino v višini 388 evrov, zato bodo odhodki pokojninske blagajne za okoli 70 milijonov evrov višji. Tudi aktualni javnofinančni podatki kažejo, da so prihodki državnega proračuna v prvih treh mesecih letos znašali okoli 3,5 % manj kot v enakem obdobju lani, odhodki so narasli za 35 %, proračun pa je zabeležil skoraj 700 milijonov evrov primanjkljaja. Omenjeni proračunski primanjkljaj je v večji meri posledica epidemije covida-19 na strani prihodkov in ukrepov za blažitev njenih posledic na strani odhodkov, zato lahko soglašamo, da je tako kot leto 2020 tudi leto 2021 izjemno in da se to mora odražati tudi v javnih financah. Enake javnofinančne posledice epidemije je moč zaznati tudi v drugih državah članicah EU. V takšnih izjemnih primerih tako nacionalna pravila kot tista na ravni Evropske unije dopuščajo odstopanje od sicer veljavnih fiskalnih pravil. S tem se omogoča, da država skozi fiskalno politiko tudi v letu 2021 lahko ukrepa za odpravo ekonomskih posledic krize, ki jo je povzročila epidemija covida-19. Iz odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država 2022–2024 pa je razvidno, da bo javnofinančni primanjkljaj vztrajal še vsaj naslednja tri leta. Se bo pa postopoma zniževal, in sicer s 5,7 % BDP v letu 2022 na 2,8 % v letu 2024. Vlada namreč dopušča tudi možnost morebitnega sprejemanja dodatnih ukrepov v boju proti epidemiji covida-19 v letu 2022. Najvišji obseg celotnih javnofinančnih izdatkov je prihodnje leto določen pri 25,04 milijarde evrov, v letu 2023 malo nad tem in v letu 2024 pri 25,43 milijarde evrov. Za državni proračun je najvišji obseg izdatkov za prihodnje leto predviden pri 13,30 milijarde evrov, za okoli 70 milijonov evrov več kot v sprejetem proračunu, proračunski primanjkljaj pa bo namesto 3,1 % BDP dosegel 4,9 % BDP. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev se strinjamo z opozorili Ministrstva za finance, da ukrepi za podporo gospodarski dejavnosti kljub postopnemu okrevanju ne smejo biti prehitro umaknjeni. Tudi po umiritvi epidemioloških razmer bo tako še nekaj časa potrebna spodbujevalna javnofinančna politika. Tudi gospodarstvo nas opozarja, da še vedno čuti posledice epidemije in da potrebuje nov paket interventnih ukrepov. Gospodarska zbornica Slovenije že vse od zadnjega zaprtja države namreč Vlado poziva k podaljšanju in izboljšanju uspešnih obstoječih ukrepov ter k nekaterim novim za pomoč gostinstvu, turizmu in industriji srečanj ter za krepitev razvoja v podjetjih. Ne moremo prezreti opozoril Fiskalnega sveta, da so bili v tako imenovanih zakonih PKP nekateri sprejeti ukrepi strukturni in da bodo obremenili položaj javnih financ v nadaljnjih letih. Zato tudi finančne projekcije odloka za leta 2022–2024 niso realistične. Učinek tega poslabšanja je po njihovih ocenah 330 milijonov evrov letno, kar poslabšuje položaj javnih financ. Vlada v obdobju 2023–2024 res predvideva zmanjšanje proračunskega primanjkljaja, kar nakazuje restriktivnejšo fiskalno politiko, a v predloženih dokumentih ni ukrepov, s katerimi bi to dosegli. Niti za omenjenih 300 milijonov, kaj šele za dolgoročne javnofinančne posledice, ki jih bodo za stabilnost javnih financ imeli napovedane davčne reforme in zakon o debirokratizaciji. Vlada namreč pri zakonu o debirokratizaciji predlaga uvedbo socialne kapice. V pokojninsko blagajno bo tako letno prišlo od 70 do 100 milijonov evrov manj sredstev iz vplačanih prispevkov, v zdravstveno pa po izračunih ZZZS okoli 44 milijonov evrov. Ministrstvo za finance je pripravilo tudi predloge za nadgradnjo davčnega sistema, in sicer več predlogov zakonov oziroma novel zakonov o dohodnini, Zakona o davku od dohodkov pravnih oseb in Zakona o davku na dodano vrednost. Cilj nove davčne reforme je davčno razbremeniti dohodke iz dela in kapitala oziroma znižanje davkov, čemur ni mogoče oporekati. Težava pa je v tem, da ministrstvo nima odgovora, kje najti vire za nadomestitev izpada proračunskih prihodkov iz naslova davkov. Predlagane rešitve bodo samo v letu 2022 zmanjšale prihodke iz naslova dohodnine v znesku prek 200 milijonov evrov. V prihodnjih letih pa bo prišlo še do dodatnega izpada prihodkov, v letu 2025 celo do nekaj 100 milijonov evrov. Zato se nam zdijo trditve ministrstva, ki računa na dvig razpoložljivega dohodka gospodinjstev, kar naj bi vodilo v večjo potrošnjo, iz trte izvite. Poleg tega želimo opozoriti, da bo Slovenija morala odplačevati tudi javni dolg, ki je lani znašal 80,8 % BDP. Do konca leta 2024 naj bi se ta ob predpostavki o ohranjanju primanjkljaja ter napovedane rasti BDP, ki naj bi bila višja od obrestne mere, znižal na 80 % BDP. Nominalno pa se bo dolg v vseh letih projekcije povečeval, skupaj za okoli 7 milijard evrov, na 44,3 milijarde evrov. Res je, da so trenutno pogoji financiranja države izredno ugodni, da so obrestne mere rekordno nizke in da centralne banke z ECB vred vodijo zelo spodbudno denarno politiko, ampak takšnih razmer na finančnih trgih do leta 2024 ni mogoče napovedati oziroma pričakovati. Vprašanje je zgolj, katera vlada in pod kakšnimi pogoji bo morala ta dolg plačati. Zato smo v Poslanski skupini nepovezanih poslancev prepričani, da je v prihodnosti nujno pričakovati racionalnejšo porabo javnih financ. Naj za konec opozorimo, da je sprememba 148. člena Ustave omogočila sprejetje Zakona o fiskalnem pravilu, ki vsebuje temeljno načelo upravljanja z javnimi financami na ravni celotnega sektorja država, in sicer da se v pripravi proračuna ne preseže zgornje meje dovoljenih izdatkov. Proračun pa tako ostaja srednjeročno vzdržen. Tudi letošnje leto je zaradi novega vala epidemije covida-19 posebno. Fiskalno pravilo v taki situaciji dopušča začasno odstopanje od načela uravnoteženega proračuna, ne drži pa, da fiskalno pravilo ne velja več oziroma da lahko nanj pozabimo. Le začasno ni potrebno upoštevati nekaterih njegovih določil. Člani in članice Poslanske skupine nepovezanih poslancev izhajamo iz strank, ki so v preteklosti za vodenje fiskalne politike pokazale in dokazale, da smo zagovorniki vzdržne in odgovorne fiskalne politike. Tokrat so naši kolegi, vključno z največjo vladno stranko, ki je bila v preteklosti najbolj goreča zagovornica fiskalnega pravila in je pred Ustavnim sodiščem celo izpodbijala proračunske akte, ki so izkazovali proračunski presežek, izbrale drugačno smer in se pri odloku o okviru za pripravo poračunov sektorja država za obdobje 2022–2024, ki je za nas sporen, niti malo ne držijo duha omejitev, ki jih moramo upoštevati pri načrtovanju javnih financ. Nepovezani poslanci in poslanke smo prepričani, da kljub izjemni situaciji in načrtovanim primanjkljajem v proračunu za leta od 2022 do 2024 ne bi smeli pozabiti na javnofinančno previdnost. Na podlagi vsega povedanega se v Poslanski skupini nepovezanih poslancev z vsebino predlaganega odloka ne moremo strinjati, zato bomo pri glasovanju vzdržani. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Jani Ivanuša bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, vsi prisotni, lep dober dan! Živimo v neobičajnih časih. Ja, neobičajnih časih. Svet je doletelo do zdaj vsaj našim generacijam nekaj popolnoma nepoznanega. Doletela nas je svetovna pandemija, s katero se večina vlad po svetu še nikoli ni srečala. Po Evropi so se države na bolj ali manj podoben način lotile ukrepov, s katerimi so hkrati poskušale zajeziti epidemijo, na drugi strani pa poskušale preprečiti škodo v gospodarstvu. V evropskih državah je nekaj povsem običajnega, da se ob takih izjemnih situacijah s podobnimi odloki poseže v državni proračun in poskuša preprečiti gospodarsko škodo. Pri nas pa se seveda v opoziciji spet vse diskreditira, vse trude Vlade in vse njene rešitve, za svojo propagando pa jih predstavljajo kot zlobne, četudi so namenjene reševanju. Seveda bi ta opozicija, ki vse skupaj kritizira in izkorišča za svoje politične točke, uporabila bolj ali manj enake mehanizme v državnem proračunu, če bi bila ta na oblasti. Gospodarstvo se mora v teh negotovih makroekonomskih razmerah nujno okrepiti, zato je ključnega pomena, da se odlok sprejme. V tako izjemni situaciji, kot je epidemija virusa covid-19, je edino logično, da se mora prilagoditi fiskalno politiko, tako kot jo tudi v ostalih evropskih državah. Vsaka kritika tega s strani opozicije je zgolj posledica njihovega samopromocijskega načrta rušenja oblasti. In na račun konstantnega kritiziranja in metanja polen pod noge bo trpela naša domovina Slovenija, ki pa opoziciji zdaj že več kot očitno niti malo ni pomembna. Spodbujevalna fiskalna politika je za Slovenijo ključnega pomena, zato bomo v Slovenski nacionalni stranki oba odloka soglasno podprli. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa. Mag. Marko Pogačnik bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, hvala za dano besedo. Spoštovani minister, kolegi, kolegice, vsem en lep pozdrav! Pred nami je odlok o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od leta 2022 do leta 2024. Bistveno sporočilo je, da je največji obseg izdatkov sektorja država za leta 2022, 2023, 2024 v intervalu med 25 milijardami 40 in 25 milijardami 440. Ciljni saldo in najvišji obseg izdatkov za državni proračun po denarnem toku, ki ustrezata prejšnjemu ciljnemu saldu, znašata za leto 2020 13 milijard, v letu 2024 bo to 13,73, ciljni saldo v strukturi bruto domačega proizvoda leta 2022 –4,9, v letu 2024 –2,5. Ciljni saldo in najvišji obseg izdatkov za lokalne enote sektorja država po denarnem toku: najvišji obseg izdatkov za leto 2022 je 2,4 milijarde 05 in za leto 2024 2,4 milijarde 15. Ciljni saldo je določen tudi za pokojninske blagajne od 2022 do 2024 in zdravstveno blagajno. Najvišji obseg izdatkov za zdravstveno blagajno po denarnem toku: izdatki sektorja so bili za 14,8 % višji kot v letu 2019, glavni razlogi pri vseh teh zadevah so seveda povezani z odpravljanjem posledic epidemije covida-19. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da si je vlada Janeza Janše izbrala pravilno in ustrezno pot. Dejansko so bili vsi napori usmerjeni v dva segmenta, in sicer zaustavitev širjenja virusa covid-19 in seveda pomoč gospodarstvu, da se gospodarstvo ohrani delujoče, in pomoč vsem zaposlenim. Veliko denarnih sredstev je bilo namenjenih tudi za zdravstvo. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo prepričani, da je ta pot ustrezna in da slovenski proračun še nikdar in nikoli v zgodovini ni bil tako socialno naravnan, kot je sedaj. V Slovenski demokratski stranki se zavedamo, da je ohranitev delujočega gospodarstva najpomembnejši segment in da je potrebno poskrbeti tudi za vse zaposlene. Covid situacija je nepredvidljiva. Lahko trdimo, da obstajajo izredne razmere in da je v izrednih razmerah potrebno učinkovito in hitro ukrepanje. Glavnina sredstev javnega denarja, ki je bil namenjen, je bila namenjena gospodarstvu in ohranjanju delovnih mest. V primerjavi s prejšnjimi odhodki davkoplačevalskega denarja, ki se je namenil za reševanje finančnih inštitucij, je ta situacija bistveno drugačna in se davkoplačevalski denar namenja za reševanje ljudi. Za reševanje ljudi in za ohranitev delujočega gospodarstva. Ne samo Slovenija, tudi vse ostale države Evropske unije. Evropska unija je sigurno eno izmed najbolj prizadetih območij na svetu, ki se jim primanjkljaj v proračunu povečuje. Povečuje se tudi zadolženost v strukturi bruto domačega proizvoda. Vse države imajo višji primanjkljaj, višji odstotek primanjkljaja v strukturi bruto domačega proizvoda izključno iz enega razloga, in sicer covid-19. Vsekakor se glede na včerajšnji odbor za finance, kjer smo obravnavali to zadevo, v Slovenski demokratski stranki ne moremo strinjati z nekaterimi napadi opozicije na ta odlok in s pritiskom, ki ga imajo v danem trenutku javne finance. Poslušali smo celo izjave nekaterih, da ta vlada izvaja huliganstvo nad javnimi financami. Spoštovane kolegice in kolegi, za Slovensko demokratsko stranko to, da se ohranja gospodarstvo in da se gospodarstvu namenja denar, ni nobeno huliganstvo. Za Slovensko demokratsko stranko ni nobeno huliganstvo, da se denar iz proračuna namenja za ohranitev delovnih mest. Za Slovensko demokratsko stranko ni nobeno huliganstvo, da se davkoplačevalski denar namenja za okrepitev zdravstva. In ne nazadnje v Slovenski demokratski stranki absolutno zanikamo, da se bodo v prihodnosti zaradi vseh teh ukrepov zmanjševale pokojnine. Daleč od tega. Ta vlada je že pokazala, da so upokojenci tudi ena izmed prioritet te vlade in da se zavedamo šibkosti tega segmenta. Za upokojence je bilo v tem mandatu poskrbljeno tako z rednim usklajevanjem kot z izrednim usklajevanjem pokojnin. En segment upokojencev, tistih najranljivejših, je zaradi epidemije covida-19 dobil tudi svoje izredne prihodke. V Slovenski demokratski stranki, v poslanski skupini smo prepričani, da ta vlada dela dobro, da se v času epidemije covida-19 ni pozabilo na noben segment in področje najbolj ranljivih skupin, ki jih je covid-19 najbolj prizadel. Ukrepi zahtevajo nadaljnjo pomoč, kajti sovražnika covid še vedno nismo premagali. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo prepričani, da bo pritisk na javne finance tudi v nadaljevanju. Covida še nismo premagali, seveda je pa potem, najpomembnejša zadeva pred nami, na kakšen način bomo povrnili gospodarstvu, da bo čim prej okrevalo. Potrebno bo verjetno narediti načrt, ki bo vse to obdobje, ki se ni moglo realizirati zaradi covida-19, ponovno ohranilo in se nadaljevalo. Velik poudarek bo tukaj tudi na sredstvih, ki so namenjena Sloveniji s strani Evropske unije. V Slovenski demokratski stranki smo prepričani, da je Nacionalni načrt za okrevanje in odpornost verjetno eden izmed najpomembnejših dokumentov in dogovorov v zgodovini Evropske unije. Prepričan sem, da bo sredstva v višini več kot 5,2 milijarde, ki so namenjena za Slovenijo, ta vlada učinkovito in uspešno porabila, porabila predvsem za bolj proti covidu-19 in seveda za boj za okrevanje samega gospodarstva in da bodo vse investicije, ki bodo dogovorjene v tem načrtu oziroma ki bodo izvedene iz teh sredstev, imele multiplikativni učinek na slovenski proračun. Covida-19 nismo premagali, pritisk na javne finance je velik, velik izziv bo tudi, kako z javnimi financami naprej, vendar smo v Poslanski skupin Slovenske demokratske stranke prepričani, da so ti ukrepi in takšen način, da se poskrbi za delujoče gospodarstvo in za zaposlene, edini pravilni. Lahko smo poslušali tudi mnenje Fiskalnega sveta in direktorice UMAR, da bi bile v primeru, da ukrepov in sredstev, ki jih je ta vlada namenila, ne bi uporabili, posledice na področju gospodarstva vsaj za eno tretjino hujše. In ne nazadnje je, da so ukrepi in sredstva, ki so namenjena iz proračuna davkoplačevalskega denarja, namenjeni pravilno, v pravilno smer in v pravilne segmente, vsekakor podatek, ki je primerljiv med posameznimi državami Evropske unije, in sicer da Slovenija beleži bistveno manjši padec bruto domačega proizvoda kot druge države Evropske unije. In ne nazadnje tudi podatek, da bonitetne agencije Sloveniji bonitetnih ocen ne zmanjšujejo, temveč jih celo povečujejo, kar vsekakor govori, da Slovenija v mednarodnem okolju ohranja status partnerja, vrednega zaupanja. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo prepričani, da vsi ti očitki, ki jih izvaja opozicija v zadnjem obdobju, niso utemeljeni.
Hvala lepa. Igor Peček bo predstavil stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, kolegice in kolegi, spoštovani minister! Naj stališče Poslanske skupine LMŠ začnem z novico, ki smo jo slišali včeraj. Ta se glasi: predlog za uvedbo socialne kapice, vključen v predlaganem zakonu o debirokratizaciji, je nesistemska rešitev, ki ruši veljavno ureditev pokojninskega zavarovanja, je ocenil Svet pokojninskega zavoda. Zakaj to omenjam? Gre za le enega od ukrepov, ki jih v Vladi načrtujete in bodo globoko zarezali v javne finance v obdobju 2022–2024. Res je, da boste z omenjeno socialno kapico olajšali življenje tistim, ki pa imajo že sedaj veliko, ampak hkrati bo to pomenilo osiromašenje pokojninske blagajne vsaj za 100 milijonov evrov letno, zdravstvene blagajne pa za od 44 do 65 milijonov. Ker obravnavamo okvir proračunov za obdobje 2022–2024, moramo pogledati še ostale ukrepe, ki jih napovedujete. Na dan, ko je Fiskalni svet podal svoje mnenje, smo izvedeli, da ste v medresorsko usklajevanje poslali predlog za nadgradnjo davčnega sistema, ki naj bi v naslednjem letu zmanjšal prihodke iz naslova dohodnine v znesku okoli 248 milijonov. Nadaljujem. Če bo potrjen zakon o demografskem skladu, se bo močno znižal prihodek od dividend iz naslova upravljanja državnih podjetij v proračun. Proračun naj bi po vašem financiral tudi dolgotrajno oskrbo v višini 300 milijonov evrov letno. Napovedujete še za 100 milijonov nakupa orožja letno, prvi dve leti 100 milijonov, nato 145. Prisilno upokojevanje bo po mnenju Fiskalnega sveta letno proračunu odvzelo še dodatnih 35 milijonov. Predsednik Vlade je pred kratkim na poslansko vprašanje, ali Vlada načrtuje v prihodnje kakšne reze v prejemke ljudi, torej v varčevanje, odgovoril, citiram: »Tega ne načrtujemo, nobenih rezov ne načrtujemo.« Konec navedka. Morda jih res ne načrtujete, a če boste nadaljevali po predvideni poti siromašenja fiskalnih prilivov v proračun, bodo ti rezi v prejemke neizogibni. Istočasno pa na prihodkovni strani ne naredite popolnoma nič, razen seveda nižanja prihodkov. Očitno nameravate vso razliko pokriti z dodatnim zadolževanjem, predvsem pa s pridobljenimi sredstvi na podlagi načrta za okrevanje in odpornost. Ampak tudi tukaj Fiskalni svet zelo jasno navaja, bom spet citiral: »Precej optimistične so tudi predpostavke glede sposobnosti pridobivanja evropskih sredstev. Do vključno leta 2024 naj bi namreč porabili več kot tri četrtine vseh nepovratnih sredstev, ki so na voljo v naslednjih 10 letih.« Konec navedka. Spoštovani, v LMŠ na proračun gledamo kot na družbeni konsenz, družbeni konsenz o tem, kaj bomo s sredstvi, ki so nam v proračunu na voljo, financirali in za kakšen namen se bo naš, se pravi skupen denar porabljal. Ob najbolj neprimernem času siromašite prihodkovno stran proračuna, kar lahko pomeni bojazen in skrb, da čez čas ne bo dovolj denarja za vse potrebe, ki jih naša družba ima, za potrebe zdravstva, izobraževanja in pokojnin. Seveda so vaši predlogi ukrepov na prvi pogled všečni, ampak so bolj danajsko darilo kot karkoli drugega. Predvsem pa to ni racionalna finančna politika, ampak finančna politika, ki ne bo osiromašila le državnega proračuna, temveč tudi pokojninsko in zdravstveno blagajno, zaradi dohodninskih sprememb pa bo manj tudi v občinski blagajni. Ukrepe, ki jih napovedujete, bomo na koncu občutili vsi, bodisi z nižanjem plač in socialnih transferjev bodisi s krčenjem določenih pravic. V zaključku, kot je dejal predsednik Fiskalnega sveta: restriktivnejša fiskalna politika v letih 2023 in 2024 ne sloni na realističnih projekcijah. Naj spomnim, da zelo radi rečete, da mnenje Fiskalnega sveta spoštujete in upoštevate, vprašamo pa se lahko, kako. Še posebej ker ste se velikokrat, seveda ko je bilo to za vas prikladno, na mnenje Fiskalnega sveta tudi sklicevali. Odlok, ki ga obravnavamo, je torej milo rečeno nerealen ni zato ga v Poslanski skupini LMŠ ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jani Prednik bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Spoštovani predsednik, spoštovani minister, kolegice in kolegi, lep dober dan! Vsi v tej dvorani, tudi vse poslanke in poslanci Socialnih demokratov podpiramo državno trošenje in zadolževanje za pomoč ljudem in gospodarstvu pri odzivu na virusno pandemijo, ki že skoraj leto in pol pesti ves svet. Konsenz vseh, politikov in državljanov, je, da se mora v takih trenutkih odzvati odločno in obsežno, da v takih okoliščinah običajna fiskalna vzdržnost ne more biti pravilo. Država ob takih primerih mora ukrepati in pomagati ljudem in podjetjem, ki zaradi varovanja javnega zdravja ne morejo opravljati svojega dela ali pa so kako drugače prizadeti zaradi posledic pandemije. Trošenje in državno zadolževanje zaradi epidemije v pomoč ljudem in gospodarstvu torej v teh okoliščinah nista problem. Problem je nepregledno zapravljanje z izgovarjanjem na epidemijo. Problem so že izvedeni in načrtovani ukrepi, ki z epidemijo niso povezani, a kljub temu dodatno in po nepotrebnem slabšajo javnofinančno sliko in sposobnost države za ukrepanje. Na to Vlado in vse nas v svojem mnenju korektno opozarja tudi Fiskalni svet. To na samem začetku našega stališča izpostavljamo zato, da ne bo dvoma, ali Socialni demokrati podpiramo državno pomoč ljudem in podjetjem, ali podpiramo prizadevanja za hitro okrevanje in uspešno prilagoditev novim razmeram. Seveda Socialni demokrati to podpiramo in jasno nam je, da bo zato slika državnih financ začasno izgledala precej slabo. Toda kot ugotavlja že Fiskalni svet, vsega predlaganega trošenja in zadolževanja ne moremo pripisati samo stroškom epidemije. V tej točni ugotovitvi ležijo skoraj vsi razlogi, zakaj nasprotujemo vladnim proračunskim načrtom – ne zaradi trošenja in zadolževanja, temveč zaradi vladne zapravljivosti, neracionalnosti, napačnih prioritet in nedodelanih načrtov. Po našem mnenju in tudi po mnenju Fiskalnega sveta bo ob realizaciji projekcij stanje javnih financ v Sloveniji leta 2024 med najslabšimi v Evropski uniji. Preden bi se poglabljali v konkretne številke in njihov pomen za ljudi, je potrebno spomniti na mnoge ukrepe, ki jih je ta vlada že uvedla ali pa jih načrtuje, pa nobeden od njih nima prave zveze s posledicami virusne epidemije, bo pa imel trajne škodljive posledice. Vse napačne odločitve, ki se sprejemajo sedaj, bo treba plačevati že v prihodnjih treh letih. Takrat se bodo v bilancah pokazali tudi stroški preveč plačane medicinske in zaščitne opreme, nabav vojaške opreme, testov sumljivega izvora in drugih malomarnih nabav, pa tudi posredni vpliv neučinkovitih pomoči, ki prizadeta podjetja z grožnjami vračanja sili v stečaj, spet drugim pa omogoča obsežno koriščenje pomoči brez resne prizadetosti ali obvez, da bodo poslovanje tudi ohranili. Kljub temu da so bila za razne oblike pomoči porabljena velikanska sredstva, pa Vlada nikoli, nikoli ni poskrbela za na primer 100-procentno nadomestilo plače čakajočim na delo ali 100-procentno kritje bolniške odsotnosti za obolele, kot smo ji večkrat predlagali tudi Socialni demokrati. Najeta posojila bo treba nekoč vrniti, država bo tudi v prihodnje potrebovala vire za svoje delovanje in potrebe ljudi, vladajoči pa se vedejo, kot da izposojenega ne bo treba nikoli vračati, za povrh pa svoje zapravljive načrte za nepregledno trošenje širijo še na nadaljnja tri leta, medtem pa nadaljujemo z uničevanjem davčnih virov, iz katerih se napajajo javna sredstva. S spremembami obdavčitev motornih vozil bo v proračunu letno 28 milijonov manj, ki jih bodo izkoristili predvsem premožni kupci dragih avtomobilov. Z uvedbo prisilnega upokojevanja v PKP7 se je oslabilo pokojninsko blagajno za vsaj 35 milijonov letno po izračunih Fiskalnega sveta oziroma celo 110 milijonov letno po izračunih Zpiza. Zaradi sprostitve regulacije cen goriv so se njihove cene povišale za 20 %, letni izpad prihodkov države pa bi lahko znašal do kar 200 milijonov evrov. Predlagana tako imenovana socialna kapica, bolje rečeno kapitalska kučma, bo letno povzročila še 100 milijonov nižje prihodke, načrtovane davčne spremembe pa bi proračun osiromašile še za dodatnih 250 milijonov evrov letno. Spoštovani, vse to je v krizi popolnoma nepotrebno. Vse to pomeni siromašenje države, od katere vsi, ljudje, vladajoči in opozicija, pričakujemo ukrepanje. Namesto da bi vire države ohranjali in celo okrepili, jih vlada razdira, s tem pa postavlja državo v zelo zelo ranljiv položaj. Nepotrebni ukrepi in nerealno trošenje brez jasnega načrta za pridobitev dodatnih sredstev. Spomnimo, da vladnega načrta za okrevanje in odpornost, ki naj bi zagotovil črpanje razpoložljivih evropskih sredstev, že od decembra lani ni nihče videl, rok za njegovo posredovanje Evropski komisiji pa poteče prihodnji teden. Vprašljivo je torej, ali in kako bomo črpali obljubljena evropska sredstva, za katera Vlada že od samega začetka poudarja, da so ključna za zaprtje te finančne konstrukcije. Vlada s tem predlogom odloka tudi za prihodnja tri leta predvideva velikanske primanjkljaje v proračunu, ki jih bo nekoč seveda potrebno vrniti. Ta nekoč se morda ne nahaja v daljni prihodnosti. Celo iz tega okvira se vidi, da Vlada že v prihodnjem letu načrtuje znižanje sredstev za pokojnine – pozor, znižanje sredstev za pokojnine – za kar 230 milijonov evrov. Načrtuje znižanje sredstev tudi porabe občin za 25 milijonov evrov. Vladna zagotovila, da se to ne bo zgodilo, pa žal, gospod minister, niso verodostojna. Številke namreč ne lažejo. Proračunski okvir kljub vsemu predstavlja vnaprej postavljeno, zavezujočo omejitev porabe. Če proračunski okvir predvideva manj sredstev za pokojnine in občine, je seveda edina mogoča razlaga, da bo za te namene porabljeno manj. To pa je usmeritev, ki je Socialni demokrati žal ne moremo podpreti. Naj zato ta uvod sklenemo s pojasnilom, da v Poslanski skupini Socialnih demokratov ne moremo podpreti takega proračunskega okvira. Velik del predvidenega trošenja ni namenjen za obvladovanje epidemije, temveč za nepotrebna darila vašim izbrancem. Velikanska zadolžitev ne bo porabljena za pomoč ljudem in podjetjem, temveč za pokritje primanjkljajev, ki jih bo z znižanjem davkov ustvarila sama Vlada. Za evropska sredstva za okrevanje in odpornost pa Vlada še ni sestavila niti osnutka načrta, ki bi ga lahko Evropska komisija potrdila. Torej je ogroženo tudi črpanje tega denarja. Takih proračunskih načrtov žal Socialni demokrati ne moremo podpreti.
Hvala lepa. Luka Mesec bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica.
Hvala lepa. Lep pozdrav! V tej in naslednji točki obravnavamo dva dokumenta, ki ju je pripravila Vlada, se pravi odloka o okviru za pripravo proračunov za leta od 2020 do 2022 in od 2023 do 2024, se pravi za štiri leta. Materiala je vsega skupaj 16 strani, na tem materialu pa je okvir Vlade, kako bo v štirih letih razporedila 100 milijard evrov javnega denarja. 100 milijard evrov, toliko država razporedi v štirih letih. Približno po 25 milijard na leto preteče skozi državne blagajne, skozi državni proračun, skozi zdravstveno blagajno, pokojninsko blagajno in skozi občinske proračune. Se pravi, pogovarjamo se o 100 milijardah evrov. Kaj pa piše v teh papirjih, ki določajo, kam bo šlo 100 milijard evrov? Če strnem, kaj Vlada obljublja, da bo naredila v naslednjih treh letih, je tole. Letos je predviden primanjkljaj in s še četrtim popravkom odloka ga povečuje s 6,6 % BDP na 8,6 % BDP. Pravi, da bo ta primanjkljaj do leta 2024 zmanjšala za praktično štirikratnik, na 2,8 % BDP. Hkrati pa bo ob tem, ko bo tako radikalno zmanjševala primanjkljaj v teh letih, kupila za 780 milijonov evrov orožja, 2 milijardi namenila za investicije v zdravstvo. Po trenutnih perspektivah 780 milijonov v zdravstvo po investicijah pride v 10 letih, ampak ne, oni bodo dali zdaj 2 milijardi, Vlada pripravlja zakon. Potem bo dala po 300 milijonov na leto za dolgotrajno oskrbo, pokojnine bodo rastle za od 2 do 3 % na leto ob tem, da se bo znesek oziroma skupni saldo pokojninske blagajne zmanjšal za 230 milijonov evrov. No in za nameček bo dala še 1 milijardo davčnih odpustkov predvsem kapitalu, najbogatejšim, najbolje plačanim in tistim, ki oddajajo na desetine stanovanj. Vse to bo naredila, hkrati se bo pa čudežno zmanjšal primanjkljaj. Drugače povedano, ta dokument oziroma ta dva dokumenta dobesedno nista vredna papirja, na katerega sta napisana. Obstajata pa dve razlagi, kaj Vlada z njimi počne. Prva razlaga je, da blefira. Odlok za leti 2020 in 2021 spreminja že četrtič. Zakaj ga spreminja? Zaradi tega, ker je letos do 22. marca porabila že 827 milijonov evrov za izplačane interventne ukrepe, kar pomeni, da je letos do 22. marca porabila polovico primanjkljaja, ki ga je predvidela za celo leto. Se pravi, v manj kot treh mesecih je porabila denar, o katerem je predvidela, da ga bo v pol leta, zato že četrtič spreminja ta odlok. Tako da lahko pričakujemo, kako bo to izgledalo v naslednjih letih: pač ja, malo smo se zmotili. Pa kot smo že slišali v stališčih nekih poslanskih skupin iz koalicijskih vrst: ja, saj veste, ekonomija je nepredvidljiva, tega se ne da tako naprej predvideti, tako da je treba to malo popravljati. Prva možnost je, da je blef, ker enostavno Vlada po 3. členu Zakona o fiskalnem pravilu ta odlok mora pripraviti, ga poslati Evropski komisiji in Fiskalnemu svetu v oceno in potem dati Državnemu zboru v sprejetje. Se pravi, izpolnjuje svojo zakonsko obveznost, ne misli pa niti pod razno tega upoštevati. To je prva možnost. Druga možnost, ki je bolj nevarna, je, da Vlada misli resno. Ker ne gledamo tega filma prvič. Če se ustavim samo pri tej milijardi davčnih odpustkov – kaj počne Vlada? Pravi, da bo 2 milijardi več investicij v zdravstvo in da bodo pokojnine rasle po od 2 do 3 % na leto, sočasno pa ljudem nad 6 tisoč evri plače daje tako imenovano socialno kapico oziroma davčni odpustek, po katerem se bodo seveda njihovi neto prejemki bistveno povečali, ampak pokojninska blagajna bo pa izgubila 120 milijonov evrov, zdravstvena blagajna bo pa izgubila 70 milijonov evrov iz tega naslova. Dodatno za 4 tisoč 300 najbolje plačanih ljudi napoveduje, da jim bo znižala dohodnino s 50 % na 45 %, s čimer se bodo spet oni obogatili, državna blagajna bo pa hirala. In ne nazadnje napoveduje tudi znižanje dohodnine na kapitalske prejemke. Predvsem je zanimivo, da se bo znižala stopnja dohodnine iz dohodka na kapital s 27 % in pol na 25 %, iz dohodka na oddajanje premoženja – se pravi, tisti ki so res lastniki ogromnega števila stanovanj, bodo s tem najbolj profitirali – pa se bo dohodnina praktično prepolovila, s 27 % in pol na 15 %. Kaj to pomeni v številkah? Pri nas okrog 40 zavezancev za ta davek z oddajo nepremičnin zasluži več kot 150 tisoč evrov. Tisti, ki zasluži več kot 200 tisoč evrov, bo s tem ukrepom profitiral za 25 tisoč evrov. Njim dajete ta denar. In to ob trendih, ko cene na trgu nepremičnin dobesedno divjajo, ko mladi do stanovanj ne morejo, ko stanovanja kupujejo ljudje, ki jih kupujejo kot investicijo zato, da jih bodo oddajali, jim vi zdaj dajete davčno darilo, da jih k temu še bolj spodbujate, na škodi bomo pa vsi ostali. Na škodi bo zdravstvo, na škodi bodo pokojnine, na škodi bo državna blagajna, ampak to vas ne zanima. Vi pravite, to bo koristno, in Fiskalni svet papagajsko ponavlja za vami, ja saj to je kratkoročno tveganje, tale milijardica bo sicer zmanjkala, ampak pravi pa, in to je v mnenju napisal, to bo koristno. Tukaj bi spomnil, da je isti Fiskalni svet zganjal vik in krik, ko smo hoteli ukiniti dopolnilno zdravstveno zavarovanje, zaradi česar so opozarjali, da bi lahko prišlo do 70-milijonskega izpada v javni blagajni. Tukaj se pa pogovarjamo takole [[pokaže z gesto]] , s tleskom prsta je nekdo rekel, mi bomo pa zdaj kar milijardo dali najbogatejšim, čao. In reče Fiskalni svet, ja to je pa samo neko kratkoročno tveganje, sicer je pa koristno. Koliko je to koristno, smo videli v prvi Janševi vladi. Takrat se je tudi znižal davek na dobiček pa odpravila se je najvišja dohodninska stopnja pa kapitalski dohodki so se izvzeli iz dohodninske lestvice in vse skupaj je pomenilo približno milijardo evrov minusa v prihodkih države. Potem je pa prišla kriza. In kaj smo delali? Sprejemali ste varčevalne ukrepe. Leta 2011 se je že pojavila gospodarska rast, pride nova Janševa vlada, sprejme Zujf in dobimo recesijo v letih 2012 in 2013, ko jo je Slovenija vžgala na najnižjo točko po svoji perspektivi. 20 % mladih je bilo takrat nezaposlenih, vi ste pa še naprej vrteli ta boben, češ, kriva je prepotratna država, ki jo je treba še bolj oklestiti. In zdaj smo se spet znašli v nekem takšnem obdobju. Letos pač imate to peno, da vam je Evropska komisija pogledala skozi prste, so rekli, ja, saj letos je pa posebno leto, zaradi epidemije fiskalnih pravil ni treba spoštovati – s čimer se mi strinjamo, da se ne bomo narobe razumeli. Ampak eno je, da se denar v takih obdobjih porablja za stvari, ki so res potrebne, za ohranjanje delovnih mest, za podporo prebivalstvu, drugo pa je neka slepa zapravljivost. Ker kako se je ta denar porabljal? Zakaj smo teh 827 milijonov minusa natolkli že do 22. marca letos? Dajali ste podjetjem, ki ne samo, da niso ohranjala delovnih mest – če spomnim na Safilo, Adient, ne samo, da niso ohranjali – oni so odpustili, potem ko so pobrali državne subvencije, vse zaposlene in se umaknili iz države. In to potem ko smo vas v Levici in tudi druge opozicijske stranke opozarjali več mesecev, da ne morete dajati delodajalcem oziroma kapitalu na lepe oči milijonov javnih sredstev, ampak da morajo temu slediti neke zaveze. Oziroma optimalen bi bil celo delni vstop države v podjetja, ki desetine milijonov javnega denarja prejemajo, zato da lahko obratujejo. Potem ste razdeljevali na način, da so si neki zdravniki, kot smo lahko zjutraj poslušali – zanimiva je recimo ortopedska klinika, ki na noben način ni bila v prvih bojnih linijah pri covidu – izplačevali po več tisoč evrov nagrad na mesec, češ, izredne razmere. Sočasno so pa tisti ljudje v medicinski negi, ki so dobesedno v skafandrih cele dneve švicali in se ukvarjali s covid bolniki, dobili kakšne fičnike. Tako je izgledalo vaše razdeljevaje denarja. Kako bo izgledalo to razdeljevanje naprej, je pa še hujše. 780 milijonov evrov boste zagonili za orožje, to je zdaj sprejeto. 1 milijardo evrov boste zagonili na leto za davčne odpustke za najbogatejše. Hkrati pa frazarite, da zdaj boste pa vi kar načarali še 2 milijardi za zdravstvo pa 600 milijonov za dolgotrajno oskrbo pa višje bodo pokojnine in tako dalje. Kot sem rekel, ta film smo že videli, prišla bo streznitev. Ampak vi se obnašate nekako tako, če citiram Madame de Pompadour, ki je bila zelo preroška, ona je bila ljubimka Ludvika XV., se pravi zadnjega francoskega kralja, ki je umrl naravne smrti, ni bil obglavljen, rekla je: »Aprčs nous, le déluge.« Za nami potop. In vi se točno tako obnašate. Zdaj boste pač zagonili ves denar, ki ga lahko, kaj bodo delale naslednje vlade, vas pa ne briga, se bodo oni ukvarjali z vašimi minusi, kupovali orožje, za katerega boste vi podpisali pogodbe, in oni se bodo pač morali ukvarjati z neumnostmi, ki jih boste vi v ta sistem inštalirali. Tako to izgleda. Če slučajno vi dobite še eno vlado, pa najbrž računate na to, da si boste do takrat že lahko do dovoljšne mere pokorili medije, civilno družbo in tako naprej, da ne bo kakšnega prevelikega nasprotovanja. Mi bomo danes glasovali proti, hkrati pa naredili vse, da do tega scenarija ne pride.
Hvala lepa. Pred nami je še zadnje stališče poslanske skupine. Naj ob tem opozorim, da potem prehajamo na splošno razpravo poslank in poslancev o predlogu odloka. Prva bo imela besedo Alenka Bratušek, potem dr. Franc Trček, Marko Bandelli in naprej. Sedaj pa ima besedo Jožef Horvat, ki bo predstavil stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati.
Hvala za besedo, spoštovani gospod predsednik. Spoštovani gospod minister, drage kolegice in kolegi! Zaradi racionalne izrabe časa mi dovolite, da bom pri tej točki dnevnega reda predstavil stališče Nove Slovenije o obeh odlokih. Poslanska skupina Nova Slovenija bo Predlog odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2022 do 2024 podprla, prav tako pa tudi Predlog odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022. Povsem legitimno je in pričakuje se, nastavki so že vidni in slišani, da bo današnja razprava pokazala dvoje. Na eni strani, ali želimo imeti sproščeno državo ustvarjalnih in podjetnih ljudi, na drugi strani, ali želimo imeti zategnjeni in zatohli socializem 21. stoletja. Priprava okvirov za pripravo proračunov sektorja država je močno pod vplivom izredne situacije zaradi epidemije. Negotove razmere in nepredvidljiva situacija onemogočajo pripravo stabilnih srednjeročnih fiskalnih napovedi, zato se fiskalne ukrepe v večji meri načrtuje zgolj za leto 2022, cilji za leti 2023 in 2024 pa zgolj nakazujejo predvideno smer prihodnje fiskalne politike. V pomladanski napovedi UMAR za leto 2020 podaja oceno, da je bil padec gospodarske aktivnosti 5,5-odstoten, hkrati pa poudarja, da bi bil padec še precej večji brez ukrepov za omejitev posledic epidemije. Na včerajšnji seji Odbora za finance smo v razpravi od direktorice UMAR dobili oceno, da bi bil padec gospodarske aktivnosti ob odsotnosti vseh sprejetih ukrepov, predvsem PKP-jev, večji za 4 odstotne točke, torej 9,5-odstoten. Temu je potrebno dodati še približno 300 tisoč izgubljenih delovnih mest. To je dokaz, da so ukrepi bili nujni, da so se ukrepi prijeli in da so bili učinkoviti, brez njih bi se pa res težko pobrali. Srednjeročno načrtovanje fiskalne politike je zaradi spreminjajočih se razmer zelo oteženo in podvrženo izjemno velikim negotovostim. Bolj zanesljiva srednjeročna fiskalna strategija bo ponovno pripravljena po prenehanju izjemnih okoliščin. Glede na visoke vrednosti javnofinančnih primanjkljajev bo takrat najverjetneje potrebno pripraviti program postopnega odpravljanja odstopanj od srednjeročne uravnoteženosti javnih financ, saj odstopanj ne bo mogoče in jih bo tudi nesmiselno odpraviti nemudoma. Odstopanje od fiskalnih pravil na podlagi instrumenta izjemnih okoliščin je vzpostavljeno tako na nacionalni ravni kot na ravni EU. Na ravni EU je v veljavi splošna odstopna klavzula, glede njene uporabe v prihodnjem letu pa se bo na ravni EU odločalo v naslednjem mesecu. Pri čemer Evropska komisija glede na trenutno znane informacije že sedaj ugotavlja, da bi bilo smiselno uporabo splošne odstopne klavzule podaljšati tudi v letu 2022. Fiskalna politika bo tudi v prihodnjih letih močno pod vplivom posledic epidemije. V luči izjemnih okoliščin in negotovosti se tako v prihodnjih treh letih načrtuje primanjkljaj sektorja država, ki pa se bo po vrhu v letih 2020 in 2021 postopoma zniževal. To je v skladu s priporočili mednarodnih institucij, kot so Evropska komisija, Mednarodni denarni sklad in Evropska centralna banka, da ukrepi za podporo gospodarski aktivnosti kljub postopnemu okrevanju gospodarske aktivnosti ne smejo biti prehitro umaknjeni, saj bi to lahko ogrozilo okrevanje. Iz tega sledi, da je tudi po umiritvi epidemioloških razmer še nekaj časa potrebna spodbujevalna fiskalna politika. Pred enim mesecem so predstavniki Mednarodnega denarnega sklada končali redno letno misijo v Sloveniji. Kot je po končani misiji pojasnil njen vodja, so bili pogovori osredotočeni na koronsko krizo ter politike, s katerimi se ta že razrešuje ali naj bi se še razreševala. V Novi Sloveniji povsem soglašamo z napotki, ki jih je podal Mednarodni denarni sklad slovenski vladi. Še vedno je naša prva prioriteta zajezitev epidemije in zagotavljanje obsežne podpore gospodinjstvom in podjetjem, dokler ne bo precepljenost zadostna. Naš prevladujoči cilj je reševanje človeških življenj. Od prednostnih nalog, ki jih med drugim MDS priporoča slovenski vladi pri oblikovanju nadaljnjih ekonomskih in fiskalnih politik, si bosta Nova Slovenija in koalicija prizadevali ohraniti fiskalno podporo, vse dokler gospodarsko okrevanje ne bo dovolj trdno. Kot pomembno prednostno nalogo želim izpostaviti izdatno pospešitev digitalne preobrazbe in naložbe v zeleni prehod za krepitev produktivnosti in konkurenčnosti. In še: zaradi dolgoletne finančne podhranjenosti javnega zdravstvenega sistema bomo predlagali zakon o zagotavljanju sredstev za investicije v slovensko zdravstvo. V zvezi s pravilom dolga je treba pojasniti, da se do konca programskega obdobja 2021–2024 načrtuje znižanje dolga sektorja država v razmerju do BDP na 78 % BDP. Upad gospodarske aktivnosti v višini 5,5 % BDP v letu 2020 je bil bistveno nižji od napovedi, hkrati pa tudi nižji od povprečja držav evropskega območja, kjer je bil 6,6-odstoten. Tako je izhodiščni slovenski dolg sektorja država v deležu BDP v letu 2020 dosegel 80,8 % BDP, kar je mnogo nižje od 101,7 % BDP, kar velja za povprečje držav evroobmočja. Vse to kaže, da se je Vlada Republike Slovenije na krizo učinkovito odzvala. Strinjam se s tistimi, ki pravijo, da bo dolg obvladljiv, če bo učinkovito porabljen. Spoštovane gospe in gospodje, v zvezi s hudimi manipulacijami, da bo ta vlada znižala pokojnine, zelo jasno in odločno sporočam celotni slovenski javnosti, še posebej upokojencem, naj ne nasedajo manipulatorjem, ki širijo laži. Ta vlada in koalicija sta v lanskem letu, vključno z letošnjim 11. januarjem, realizirali dobrih 540 milijonov evrov izplačil upokojencem poleg rednih pokojnin. V mislih imam redne uskladitve, izredne uskladitve po novem zakonu, dvakratni solidarnostni dodatek po novem zakonu in redni letni dodatek. Če bo javnofinančna situacija omogočala, bomo upokojencem dokončno vrnili dostojanstvo, ki so ga v času ekonomske krize izgubljali, ki so bili pozabljeni v prejšnjih levosredinskih vladah. Upokojenci vedo in v svojih denarnicah občutijo, da imajo v desnosredinski vladi svojega zaveznika, in imeli ga bodo še naprej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Prehajamo na splošno razpravo poslank in poslancev o predlogu odloka. Prva ima besedo mag. Alenka Bratušek, pripravi naj se dr. Franc Trček.
Najlepša hvala. Dejstvo je, da številke ne lažejo, in dejstvo je, da se s številkami da manipulirati. To pa je dejstvo. Spet se bom najbolj dotaknila zniževanja sredstev za pokojnine v letu 2022. To na žalost ni manipulacija. Prej sem vam grafično pokazala, lahko vam še enkrat pokažem [[pokaže predmet]] . Sredstva za pokojnine v letu 2022 znižujete za 230 milijonov. To, kar načrtujete kot odhodke pokojninske blagajne, ni dovolj niti za prirast števila upokojencev. Jaz sem prepričana, da minister ve, da imam prav. Na žalost. Ampak okej, lahko da je bila narejena napaka, če niste resno mislili, vendar jaz mislim, da ste s temi številkami še kako resno mislili, ker gre za resen dokument in v resen dokument je treba zapisati prave številke. S tem, kolikor ste namenili upokojencem leta 2022, boste morali pokojnine znižati. To je dejstvo, to ni nobena manipulacija. Na žalost se je enako zgodilo tudi leta 2012, ko ste – zdaj bom popravila napako, ki sem jo naredila – 25 tisoč upokojencem, upokojencem za 25 % znižali pokojnine. Tudi to je dejstvo, tudi to je naredila desnosredinska vlada. In ta ista desnosredinska vlada, samo ena stranka se je zamenjala, očitno namerava enak manever narediti tudi leta 2021. Včeraj sva z ministrom za finance imela tukaj en dialog glede višine sredstev pa je mogoče prav, da do konca razčistimo. Finančni načrt Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za leto 2021, ki je bil sprejet decembra 2019, predvideva skupen obseg odhodkov v višini 6 milijard 179 celih nekaj, skratka 6 milijard 180. Zaradi sprejetega zakona, ki smo ga soglasno potrdili – mislim, da pred kakšnim mesecem – je treba te odhodke zvišati za 70 milijonov. In to Vlada korektno predlaga, torej pridemo na višino 6 milijard 250. Za leto 2022 pa ta znesek dvignete samo za 0,8 %, rast števila upokojencev je pa predvidena blizu 1 %. To je zelo zelo preprosta matematika. Med 4 in 5 % se dvigujejo sredstva na leto, v letu 2022 ste pač načrtovali toliko manj. Tako da bom z zanimanjem spremljala, kdo vse bo glasoval za takšno zniževanje sredstev upokojencev. Druga velika stvar in velik problem je seveda višina javnega dolga. Ko bo konec te vlade, bo Slovenija zadolžena za 45 milijard in za 22 tisoč evrov vsak Slovenec, to je dejstvo. To je dejstvo. Zgodovinsko najvišji javni dolg, in to v vladi, kot sem prej rekla, ki je 10 let vpila, kako je treba skrbeti za zdrave javne finance brez zadolževanja in kaj vse je narobe, če se država zadolžuje. Še bolj ironično je, da je tretja vlada, ki jo vodi SDS, zadolžila zgodovinsko visoko, druga vlada, ki jo je vodila SDS, pa je dosegla najvišje obrestne mere kadarkoli. Kadarkoli. Pa vsi drugi poslušamo, kakšno škodo smo naši državi naredili. Tretja stvar, na katero želim opozoriti in hkrati apelirati, je, da sem danes zjutraj na Komisiji za nadzor javnih financ slišala podatek, da zaposleni v DSO-jih v letu 2021 niso dobili še niti evra izplačila dodatkov. To je sramota. Sramota za to vlado, sramota za državo. Milijardo in pol ste že uspeli narediti izgube, niste pa uspeli ob tem zagotoviti niti enega centa, da ne rečem evra za kateregakoli zaposlenega v DSO-jih. Pa to se mi zdi sploh nemogoče! Iskreno se mi zdi nemogoče, da se takšne stvari dogajajo. Zato tukaj poziv, da nemudoma zagotovite denar za izplačilo dodatkov za zaposlene v DSO-jih. Že tako so to dodatki nevredni človeka, tudi po 7, 8, 9 evrov jim izplačujete, ampak niti tega, niti tega jim v letošnjem letu še niste izplačali! Tako da, minister, tukaj pa res javni poziv, da se zagotovijo dodatki ne samo za javne uslužbence, kjer ste si izplačevali tudi po tisoč 500 in več evrov dodatkov, ampak da se takoj zagotovi tudi denar za izplačevanje dodatkov v DSO-jih. V stranki SAB bomo seveda naredili vse, da ta vaš manever zniževanja pokojnin ne bo uspešen. Upam, da bodo pomagali tudi tisti, ki veliko govorijo o tem, kaj naredijo za upokojence. Če gre za matematično napako, minister, pa povejte, da je pač narejena napaka, da bo potrebno več denarja in da boste to napako ali pa da bomo to napako v nadaljevanju popravili. Ker samo ti dve možnosti sta, ali boste zniževali ali pa gre za napačno številko.
Hvala lepa. Gospod minister, imate besedo.
Hvala lepa. Poudarjenih je bilo veliko dilem v zvezi z odloki in prav je, da na nekatere odgovorim. Na nekatere sem že, pa verjetno bo treba še večkrat eno in isto povedati, čeprav sem že v uvodni obrazložitvi povedal glede pokojnin in glede primerjav, seveda nominalnih, in neupoštevanja tega, da se ne upoštevajo covid ukrepi, da se ne upošteva različna metodologija, da se ne upošteva dejansko stanje in tako naprej. Dve številki primerjati med sabo je seveda lahko zelo oportuno. Pa še enkrat morda začnem s pokojninami, tistim, kar sem že povedal, se opravičujem, da se ponavljam. V letu 2021 naj bi se zvišale za nekaj manj kot 6 %. Mislim, da to že dolgo ni bilo tako, če je sploh kdaj bilo v zgodovini Slovenije. In v nadaljnjih letih za od 2 do 3 %, to je načrtovano. Seveda se tukaj pokriva tudi celotna inflacija, tako da iz tega ne bo nobenih težav, zaradi tega ker imamo, tudi če bi prišlo do inflacije, tukaj avtomatske stabilizatorje in se ne bo zgodilo to, da bi upokojenci kadarkoli v kakršnihkoli primerih dobivali realno manj. Drugo je, še enkrat, imamo dve metodologiji, ESA pa denarni tok. Podatki tukaj niso enaki. Od tistega, kar se primerja, je bil vmes šestkrat spremenjen ta odlok, to se pravi, od leta 2019 naprej je bil šestkrat spremenjen ta odlok. Zaradi šestih sprememb seveda nominalna primerjava tukaj ni možna. Šestkrat se je spremenila tudi napoved bruto družbenega proizvoda in seveda sedaj takšne primerjave enostavno niso ustrezne. Sedanja sprememba vseh podatkov v teh odlokih je posledica spomladanske napovedi UMAR. Odlok je usklajen z vsemi bilancami Zpiza, Zavoda za zdravstveno zavarovanje in prilagojen metodologiji ESA. Še enkrat, to ni enako kot denarni tok. Zaradi tega linearno seštevanje, odštevanje in primerjava seveda v tej povezavi niso možni. Kot je bilo tudi povedano, je po nominalnih številkah za primerjavo 2020–2021 dejansko tukaj povečanje tudi za leto 2022 za 0,8 %. Tako da še enkrat zavračam navedbe, da naj bi šlo tukaj za kakršnokoli zmanjšanje pokojnin. Že včeraj sem napovedal, da bom to moral večkrat tudi danes povedati. Naslednje vprašanje je vprašanje celotnega obsega tega odloka oziroma kaj vključuje in česa ne vključuje ta odlok. Vključuje sprejete ukrepe. To se pravi, vključuje tiste ukrepe, ki jih je sprejel ta državni zbor, in na podlagi treh ukrepov vključuje odhodke. Zakaj? Zaradi tega ker je to zakonsko določeno, ker to določa Zakon o javnih financah, ki vključuje tudi proračunsko direktivo Evropske komisije. To je pač omejitev. Zaradi tega tukaj niso opredeljeni in niso določeni odhodki v povezavi z različnimi projekti, o katerih se danes v javnosti razpravlja. Nekaj ste jih našteli, nekaj ste jih pomešali v tem smislu, da eni že veljajo. Na primer zakon o nabavi orožja, ta velja in tukaj so upoštevani ti odhodki, če hočete zelo matematično. Zakon je tam jasen, niso pa upoštevani odhodki v povezavi z zdravstvenimi spremembami, s spremembami na področju varovanja starejših, na področju davčnih sprememb. Ja, niso. In to so omejitve in to je vnaprej povedano in to tudi Fiskalni svet ve. Drugače ni možno delati nekega projekta ali pa če želite nekega predpisa in ob tem povedati predpostavk in omejitev, ki so zakonsko določene. Zaradi tega tukaj razpravljanje o teh projektih in tako naprej. Mi lahko govorimo o tem, da bodo imeli vpliv na odhodkovno, prihodkovno stran in tako naprej, da nekaj ni dorečeno, ne moremo pa tukaj zdaj reči, da Vlada tega ni upoštevala, ker tega ni hotela. Ne, zaradi tega ker ima za to zakonski okvir. Tukaj so možne potem različne interpretacije in tako naprej, ampak jaz bi vseeno želel, da se osredotočimo na tisto, kar danes tukaj imamo, z vsemi omejitvami, kar je dejansko tudi napisano in kar sem ne nazadnje tudi glede tega povedal. Rečeno je bilo tudi, da ni analize učinkov ukrepov v povezavi s covid krizo. Že danes so bili povedani učinki ukrepov. Ne bom govoril o učinkih ukrepov, za katere misli Vlada, da so pozitivni, ali pa tistih, o katerih Vlada misli, da so negativni. Tukaj bomo povedal samo tisto, kar je povedal na primer Fiskalni svet včeraj in tudi v svojih dokumentih. Če ne bi bilo covid ukrepov, ki jih je sprejela ta vlada v zadnjem letu, da nekoliko poenostavim to časovno komponento, bi bil padec bruto družbenega proizvoda večji za tretjino. To z drugimi besedami pomeni blizu 10 %. UMAR: »Če ta vlada ne bi sprejela ukrepov, bi bil padec bruto družbenega proizvoda večji za 4 odstotne točke.« Tega nisem povedal jaz, tega si nisem izračunal jaz, tega si ni izračunala Vlada, to so izračunali Fiskalni svet, UMAR in tako naprej. Podobne ocene imate tudi mednarodne, Evropske komisije, Mednarodnega denarnega sklada, Banke Slovenije in tako naprej. Podobne ocene. Verjetno je spet razlika glede na metodologijo in tako naprej. Tako da s tega zornega kota moram, če govorite o učinkih, povedati vsaj na kratko za nekatere učinke, kateri tukaj dejansko so. Povedanih je bilo tudi veliko stvari glede zadolževanja. Glede zadolževanja mislim, da je treba povedati naslednje. Od vsega začetka, če želite, ali pa ne vem, od začetka, nekaj desetletij Slovenija živi z zadolžitvijo in celotna Evropa živi z zadolžitvijo in celoten svet živi z zadolžitvijo. Če pogledamo mednarodno primerjavo – pa recimo, da se osredotočimo samo na evropske države ali pa države Evropske unije – potem lahko ugotovimo, da je glede na kazalec, ki je določen glede na višino dolga v primerjavi z bruto družbenim proizvodom, država v prvi polovici držav po dolgu, ki imajo najmanjši dolg. Ta dolg je sedaj okoli 80 %, načrtovano je, da naj bi se v naslednjih letih se zmanjšal za 2 odstotni točki. Glede na bruto družbeni proizvod kaže na to. Imate primerjavo, jaz zdaj ne bom našteval držav, ki imajo dolg prek 100 %. Pa ne rečem, da je to cilj te vlade, daleč od tega. Ta vlada glede na BDP znižuje dolg, v absolutnem znesku, vsaj tako je načrtovano, pa povečuje. Danes se zadolžujemo zaradi ocen mednarodnih agencij, ki ocenjujejo boniteto države, ki ocenjujejo finančno sposobnost države, ki ocenjujejo stabilnost finančnega sistema. Zaradi teh ocen imamo danes, lahko rečem, ugodno obrestno mero. Od 14. 3. do danes oziroma do začetka meseca je tehtana povprečna obrestna mera izdanega dolga 0,18 %. Vi veste, da smo se zadolžili z izdajo 10-letnih obveznic po negativni obrestni meri, z drugimi besedami, več denarja smo prejeli, kot ga bomo vrnili. Prvič v zgodovini smo izdali 60-letno obveznico. To kaže na to, da finančni trgi verjamejo v stabilnost države in finančnega sistema in da ocenjujejo ukrepe – tako kot jih ocenjuje tudi Mednarodni denarni sklad, tako kot jih ocenjuje deloma Evropska komisija – kot pravilne ukrepe, ki so osredotočeni na to, da se ohranja gospodarstvo in da se bistveno ne povečuje nezaposlenosti. Tukaj se strinjam, da obstaja tveganje izhodne strategije, da obstaja tveganje, ko postopoma odpravljaš te ukrepe na fiskalnem področju, da lahko pride do sprememb tudi na področju nezaposlenosti, stečajne politike in tako naprej. Na to je treba biti pripravljen in na to je treba biti pripravljen tudi z večjo fleksibilnostjo, da se ljudje lahko hitreje zaposlujejo, da lahko hitreje spremenijo delovno mesto in podobno. Verjamem, da bo zelo malo stvari enakih, kot so bile leta 2019, in da se bo svet spreminjal. In v okviru sveta se bo spreminjala tudi Slovenija in ne bo več v istih dejavnostih enak razcvet, če želite v letu 2022 ali pa 2023, kot je bil leta 2019. Ampak bodo najbrž nastale neke druge možnosti, drugi izzivi, kot nekateri pravite, za to, da se tam najde mesto tudi za Slovenijo v okviru Evrope in sveta in da se enostavno povečuje takšna delovna mesta, takšen razvoj, ki povečuje dodano vrednost, ki povečuje s tem tudi gospodarsko rast in tako naprej. Ampak ne s ciljem same gospodarske rasti, temveč s ciljem večje blaginje ljudi, kar vključuje marsikaj, ne vključuje samo ekonomskega ali finančnega vidika življenja. S tega zornega kota in z vidika zadolževanja, ja, Slovenija se je od 14. 3. 2020 zadolžila v času vlade Janeza Janše za 11 milijard 718 milijonov in vrnila je 3 milijarde 577 milijonov dolgov. Neto to pomeni 8 milijard 100 milijonov po tehtani povprečni obrestni meri 0,18. Na primer, vlada Marjana Šarca se je zadolžila za 5 milijard 297 milijonov, odplačala je 5 milijard 579 milijonov dolga po tehtani obrestni meri 0,50. Vlada Mira Cerarja se je zadolžila v popolnoma drugačnih okoliščinah za približno 21 milijard in pol, vrnila 17 milijard in pol dolga po tehtani povprečni obrestni meri izdanega dolga 1,90. Vlada Alenke Bratušek se je zadolžila za 12 milijard in pol in odplačala je 3 milijarde 900 dolga, neto zadolževanje 8 milijard 600, obrestna mera 3,59. Vlada Boruta Pahorja 13 milijard 172, odplačilo dolga 5 milijard 800, obrestna mera 4,24. Druga vlada Janeza Janše 3 milijarde 700, odplačilo dolga milijardo 400, takrat je bila tehtana povprečna mera 4,61. Prva vlada Janeza Janše 14 milijard 398, odplačilo dolga 14 milijard 177, tehtana povprečna obrestna mera 4,10 %. Glede tega lahko zaključim, da so se nekatere vlade zadolževale tako, da je prišlo do prirasta dolga, da tako rečem, druge vlade so se zadolževale približno toliko, kot so tudi odplačale dolga. Značilno ali bistveno pa je, da imamo v tem času, lahko zdaj rečem zgodovinsko, čeprav to rečem s spoštovanjem do te besede, najnižjo obrestno mero. Za te dolgove, za katere se zdaj zadolžujemo, bo ta obrestna mera seveda ostala. Če se bomo v prihodnje in če bo večja obrestna mera, bo to veljalo za nove dolgove. Tako da to je seveda zdaj ta zadeva. Ta denar, za katerega se zdaj zadolžujemo, se uporablja in se zadolžujemo zaradi covid krize. Kot vidite tudi v napovedih do leta 2024, naj bi bruto družbeni proizvod presegel to relativno stopnjo glede dolga, kar pomeni, da naj bi se dolg zmanjševal glede na bruto družbeni proizvod. Trend gre v trend zniževanja. S tega zornega kota mislim, da tukaj celo s strani opozicije dobim neko soglasje ali pa minimalno soglasje glede tega, da se je treba zadolževati, predvsem zato da rešujemo tukaj gospodarstvo in ljudi. Vedno pa je seveda potem tisto mejno vprašanje, kaj še lahko vključujemo v odhodke, ki so neposredno povezani s covidom, odhodke, ki so posredno povezani s covidom, in kje je tukaj meja za tiste odhodke, ki niso povezani s covidom. Tukaj pa se verjetno ne strinjamo v vseh pogledih, ampak ni zaradi tega nič narobe. Če povzamem. Če gledam v svetovnem okviru, potem sigurno obstaja velik problem zadolževanja za vse države. Če bomo uporabili ta denar, za katerega se zadolžujemo, učinkovito, potem bo ta denar povrnjen. Mi bomo gledali na to, da bomo to naredili učinkovito. Gledali bomo tudi, da zadržimo in da povečujemo blagostanje ljudi in da ne zmanjšujemo odhodkov na socialnem, pokojninskem, zdravstvenem področju. Ravno nasprotno, povečali bomo odhodke na primer za zdravstveno področje. Namen je povečanje odhodkov za starejše, zaradi tega spet ne gre skupaj, nikakor ne, ampak je treba pač primerjavo pravilno narediti glede pokojnin. Zakaj? Zato ker smo in so do sedaj vse vlade tukaj po moji oceni dale premajhno pozornost zdravstvenemu področju. Tudi glede na mednarodne primerjave, koliko posamezne države dajo za zdravstvo, spet glede na BDP. Mi smo spodaj in je treba tukaj to priznati. Ampak to bomo popravili. Tudi za dolgotrajno oskrbo. Koliko let se ni zgradilo nobenega doma za starejše? Pa smo gradili marsikaj drugega pa smo dajali denar v zadnjih desetletjih za marsikaj drugega, kar ne vem, če je bilo po pomembnosti najbolj oportuno. Ampak zdaj bomo to spremenili. Res pa je, da ti odhodki, ker še niso dokončni, niso v tem odloku, ker ne morejo biti. S tega zornega kota bi rad pojasnil še enkrat zadolženost, drugič to, da se ohranjajo oziroma povečujejo pokojnine, in še več, povečuje se tudi denar za dolgotrajno oskrbo, za zdravstvo. To boste seveda videli tudi v prihodnjih proračunih, ki bodo prišli deloma že v poletnem mesecu in potem seveda jesenskem, vsi verjamemo to. Zakaj delamo na teh podatkih in teh področjih? Ker bomo še enkrat prišli jeseni z novo napovedjo, ker se to dvakrat na leto dela, ker se okoliščine tako spreminjajo. Tudi Evropska komisija ima še jesenski semester. To je dejansko to, kar sem mislil zdaj v splošnem, in tukaj ne gre za nobene dogodke, ki bi zatresli na podlagi teh dveh odlokov Slovenijo ali kogarkoli v tej Sloveniji ali mu karkoli odvzeli ali karkoli zmanjšali.
Hvala lepa. Replika, kolegica Alenka Bratušek.
Želela bi samo eno svojo napako, ko sem govorila o zniževanju pokojnin, popraviti. Uporabila sem besedo, da ste leta 2012 za 25 tisoč odstotkov znižali pokojnine, kar je seveda lapsus in moja napaka. Drži pa na žalost, da ste 25 tisoč upokojencem za 25 % znižali pokojnine. To pa na žalost drži. Ampak očitno sem, ko govorim o upokojencih in pokojninah, čustvena in se tudi takšna napaka lahko naredi, za kar se opravičujem. In še enkrat, želim si, spoštovani minister, da v letu 2022 kakšne takšne napake, da ne rečem neumnosti, ne naredite. Govorim seveda o zniževanju pokojnin, kar iz številk na žalost izhaja.
Hvala lepa. Dr. Franc Trček ima besedo.
Hvala lepa za besedo. Ponovil bom nekaj, kar se mi zdi, da sem že večkrat tukaj rekel. Če se hočemo resno pogovarjati o dolgu ali če hočete o zgodovini dolžništva, vam toplo polagam na srce, zdaj bo nekaj dni delopusta, da si preberete knjigo Davida Graeberja Dolg: prvih 5000 let dolžništva, izšla je pri Založbi /*cf v krasnem prevodu Branka Gradišnika, ima pa 680 strani. Veste, ko se govori o dolgovih, je vedno potrebno govoriti tudi o politični ekonomiji in o geopolitiki. Eno je, če je Slovenija zadolžena toliko in toliko odstotkov BDP, drugo je, če je toliko zadolžena kakšna večja evropska država, tretje je, če je toliko zadolžena Japonska pa je dobršen del tega dolga notranji dolg. Gospod minister, pozorno sem vas poslušal, začeli ste nekako takole: ja, v teh 13 mesecih so se neke napovedi šestkrat spreminjale in zaradi tega se tega ne da primerjati. Potem ste pa primerjali zadolževanja vlad zadnjih skoraj 20 let, ki so delovale v zelo različnih okoliščinah in pogojih. Če od kod, bi se morali kaj naučiti iz bančne luknje, iz finančne krize, iz tiste zgodbe – kaj je bil? – z gospodom Szekelyjem. Dejstvo je, in to je sicer zelo vljudno povedal tudi Fiskalni svet, da se ta vlada v preveliki meri vede, kot da je to, kaj bo jutri, ne zanima kaj pretirano. To je malo krivično zdaj povedano, ampak nekako takšen vtis je. Zakaj je covid dober? Covid je dober, ker je v Sloveniji odkril neko že dokaj naluknjano deko, ki je verjetno ne bi odkrili, če covida ne bi bilo, do konca tega desetletja, ki nam je pokazala, da imamo za seboj razvojno izgubljeno desetletje, če že ne 20 let. Ta vlada z neko politiko, ki se jo greste, kar je lepo Luka opisal, na široko odpira proračunske škarje, ki jih bo v naslednjih dveh vladah, če bo polni mandat, zelo težko zapreti. Druga zgodba, na katero se pozablja, pa se ne bomo zdaj izgovarjali na metodologije, je tako imenovana proizvodna vrzel. Napoved, izračun proizvodne vrzeli za obdobje teh sprememb in okvira je letos pa tam do sredine tega desetletja negativen. Kaj to pomeni v nekem jeziku, ki ga prevedem, da bo razumljeno večini ljudi? Naše gospodarstvo, ki je že tako po svoji strukturi razvojno malo za časom v primerjavi z državami, s katerim se hočemo primerjati, ne bo delovalo optimalno. Delovalo bo pod svojim optimumom. To so neka dejstva, ki če jih sešteješ, prideš v neko nevarno interferenco. Ko se bo stanje na nekih ključnih trgih in v ključnih državah EU nekoliko izboljšalo, bo pritisk teh držav nazaj k zlatemu fiskalnemu pravilu, kot bi nekateri rekli, ali pa če hočete k nemškemu ordoliberalizmu, verjetno tudi če bo kanclerka imela šal, toliko nekako poznamo neke ključne evropske države. Jaz se lahko strinjam z vami, gospod minister, da se bo nekako izkazalo tako pri nas kot tudi kje drugje, da smo določene sektorje gospodarstva držali na predihovalnikih, ki so bili nekoliko boljši kot Počivalškovi golfi, passati, pa bi bilo boljše, da bi jih pravočasno odklopili pa te skupnostne peneze namenili za kaj drugega. Če bi kdo poslušal del te debate, bi mislil, da se pogovarjamo o pokojninski reformi. Če bom sam preživel politiko pa če bom kdaj upokojenec, nikoli ne bom volil in podpiral strank, ki se na trepalnice mečejo, kako jim gre za upokojence. Upokojenke in upokojenci, o katerih ste vi govorili, res živijo prenizko kvaliteto življenja. Glede na dobesedno žrtvovanje skozi desetletja, ki so ga dali, da imamo kvaliteto življenja v Sloveniji, kakršno imamo, bi morali biti pametnejši od politike. Sicer žal res, minister, nikjer ne piše v zakonodaji, da je uzakonjeno mišljenje, škodilo pa ne bi. Že večkrat sem rekel, da je najboljši demografski sklad investicija v mlade. Tukaj moram s prstom pokazati navsezadnje tudi na Gospodarsko zbornico. Če poslušam, gledam Gospodarsko zbornico, se meni zdi, da njim odgovarja ta politična ekonomija, delavec je klobasa, ki se jo reže. Seveda, dokler se komu česa ne dokaže, je nedolžen, ampak mi imamo zdaj stanje, da desna roka Zdravca Počivalška, ki je glavni v aferi maske, kot je pokazalo Računsko sodišče, postane nova Sonja Gospodarske zbornice Slovenije. Na senčni strani Alp pri naših sosedih, Avstrijci – saj ni vse krasno pa imajo tudi tam populista, ki ga imajo počasi že polno one, ampak verjemite mi, kaj takega se tam ne bi moglo zgoditi. Fiskalni svet vam tudi jasno pove, da v teh relativno kratkih, skopih dokumentih ni predvidenega učinka teh vaših, dajmo jim reči davčnih reform oziroma kučem, kot je to duhovito poimenoval naš Jani. Potem imate tam optimistično napoved, kako se bo velika večina RRF pa bodoče kohezije plasirala že kar do leta 2024. Pa glejte, ne samo lišaji na Pohorju, tudi tlakovci, ki butajo danes ven pred parlamentom, vedo, da to ne bo tako, ker smo zamudili, različne vlade, in zdaj se pogovarjamo za nazaj. Potem, veste, različne ocene, različne metodologije. Ta vlada je kot lajna ponavljala pa tukaj odsotni wannabe bodoči predsednik Državnega zbora to še vedno govori, ohranili smo 300 tisoč delovnih mest. Analitiki Banke Slovenije so rekli – koliko? 16 tisoč, mogoče. To je razkorak – koliko? Za 18 celih pa tri četrt, čeprav v osnovi, kot jaz to rečem v ljudskem jeziku, živi bog ne ve, kako bo leta 2023 ali 2024 z delovnimi mesti. Namesto da bi se mi premaknili od nekih splošnih blebetanj pa zeleno pa digitalno pa nekaj. Noben EU, noben živi bog ne bo namesto nas mislil našega bodočega razvoja. Ampak tako kot ste vi govorili, gospod minister, je nekako tako: okej, saj covid valovi se bodo počasi umirili, vemo, da potem pride hudo neurje, malo niti ne vemo, kakšen je naš čoln, pa nekdo drug bo odločal o taktiki, kako bomo mi jadrali. Veste, po isti logiki, kot ste vi ubesedovali, bi slovenski meteorologi rekli tako: madona, saj vreme se spreminja dnevno, tedensko, sezonsko, saj tega se ne da primerjati, kaj šele napovedovati. Pa imamo Slovenci ene najboljših meteorologov, mimogrede, za resne jadralne podvige, tudi boljših modelov, tudi za jadralno letenje, za razliko od slovenskih vlad. Mogoče – ne mogoče, gotovo bi se morali učiti kaj tudi iz njihovega modeliranja. Potem ima ta vlada neko izrazito negativno kadrovsko politiko – važno, da je naš. Potem bomo imeli danes točko dnevnega reda, ko bi združevali nezdružljivo, za razliko od tistega non-paperja, o katerem se zadnje dneve na veliko govori. Ne vemo, kakšen bo naš okrevalni načrt, skrit je tam nekje v nekih čumnatah nad Počivalškom, ki ni minister za gospodarski razvoj in tehnologijo. Obupal sem že glede strategije pametne specializacije, baje se spet nekje preveč kabinetno dela njena revizija pa nova verzija, upam, da ne bomo tam spet napisali, delali bomo pametno prvo, peto, šesto, pa na koncu nič. To so neka dejstva, znotraj katerih je treba brati te dokumente. In ne se izgovarjati na metodologijo, ne se izgovarjati na spremembe. Saj so že predsokratiki rekli, da nikoli ne moreš stopiti v isto reko. Če živimo v nekih družbah, ki živijo pod politično ekonomijo gospodarske rasti, so seveda spremembe neka stalnica. To, kar je pred nami, je premalo temeljito in premalo analitično pripravljeno. To, kar je pred nami, nekako premalo misli neke vezane posode, ki bi jih bilo potrebno misliti, ko pripravljaš proračune sektorja država, kako bomo, moji otroci bi rekli, boostali naše jadranje iz te, kot bi rekli v Mariboru, bule, v kateri smo se znašli. Ampak to, kar počne in napoveduje ta vlada – veste, Miro Cerar je v mladih letih nekaj brenkal na kitaro v ansamblu Alan Ford, ampak ta vlada je večji superhit, kot je bila Cerarjeva vlada, tudi tista vlada ni bila ravno, da bi orgazmiral. Mi imamo neko težavo. 30 let se gremo državo in 30 let se gremo neki večni amaterizem. Prej, ob osmih smo imeli sejo in pride potem –to zlasti velja za ljudi, ki pridejo iz mojega foha, tukaj se s Hanom strinjam, neki profesorji pa pademo pa mislimo, da vse vemo. Klinec vemo. Je rekel, ja, ko sem jaz postal minister za javno upravo, si pa nisem tega mislil, gor pa dol. Ja potem pa dajmo reči, da tak človek ne more postati minister za javno upravo ali za karkoli drugega, je treba nekako obvladovati funkcije. Slovenski ministri za finance niso ministri za politično ekonomijo, kar bi v osnovi morali biti. Saj ni minister za finance samo nekdo, ki malo tam premetava naše izgube, če se tako izrazim. O tem jaz težim, prej sem težil v Levici, zdaj pač težim Socialnim demokratom. Stranka brez resnega makroekonomista ali več njih, brez resnih ljudi, ki mislijo politično ekonomijo, ni stranka, je prej neki klub ljudi s personalnimi interesi. Takih predlogov sprememb in okvirov proračunov ne moremo podpreti, že kolegi so v stališčih jasno povedali, zakaj ne. In da se namesto tega in s strani dela koalicije in s strani dela opozicije petelinite, kdo je večji frajer za upokojence – upokojenci in upokojenke niso neumni. Nehajte se delati norca iz njih in tudi, da ne rečem, kar imam na koncu jezika, iz samih sebe. Je pač treba začeti misliti razvoj Republike Slovenije, misliti, kako bo naša proizvodna vrzel šla v plus, ko jo izračunamo, kako bo naša proizvodna vrzel v plusu na nekih drugače strukturiranih sektorjih gospodarstva, kako bomo zapirali proračunske škarje, ne pa jih še bolj odpirali. Veste, ker prišel bo trenutek, kar jasno povedo ljudje, ki se celo življenje ukvarjajo s tem, ko bo treba reči: »Glejte, ni, zavozilo se je v preveliki meri, teh pozitivnih diskriminacij, teh socialnih transferjev srednjeročno ne bo več,« ali pa, »teh lukenj na cesti ne bo možno krpati zaradi tega in tega.« In seveda tudi: »Žal ne moremo proračunov zapirati drugače kot s povišanjem teh pa teh dajatev.« Ne vem, dajatev na nepremičnine. Ne pa nekega populizma zganjati. In če gledamo – končujem – imajo največ težav dandanes države, kjer so na oblasti pretirano prazni populisti, ki se vedno izgovarjajo na infantilni način: za vse nazaj so krivi drugi, situacija danes je tako izredna, da se je ne da z ničemer primerjati. Pa zdaj to ni še dosti, zdaj bomo še rekli, ja, metodologija je takšna, da ne se moremo primerjati. Nehajmo s tem infantilizmom. Hvala.
Hvala lepa. Naslednja razpravljavka je mag. Elena Zavadlav Ušaj, pripravi se gospod Igor Peček. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Prav lepo pozdravljeni, minister in vsi ostali kolegice in kolegi! Danes ponovno poslušamo razpravo v negativno smer, kako ta vlada ne daje upokojencem, ampak jim namerava še vedno vzeti. Poslušamo, kako je slabo zastavljen odlok, poslušamo, kako je vse narobe z našimi državnimi financami. Ampak žal smo ponovno priča zavajanju s strani opozicije, kajti vemo, da se ves čas opozicija trudi prikazati, kako država želi v bodoče ljudem ponovno uvesti Zujf. Velikokrat je že bilo povedano, da Zujfa ta vlada ne bo uvedla in da ta predlog odloka, kot je danes pred vami, kaže na to, kako vlada ima posluh za ljudi, ima posluh za socialni del. V tem trenutku, s katerim se sooča celotna država, tako prebivalstvo kot tudi gospodarstvo, je potrebno priskočiti ljudem na pomoč. Potrebno je priskočiti zaradi tega, ker če ne bo država pomagala z javnimi financami dvigniti gospodarstva, dvigniti gospodarske rasti pri tako nizkih obrestnih merah, kot so danes, potem bomo lahko v prihodnjih letih spremljali in gledali samo slabšo situacijo napram ostalim državam v Evropi. Ta vlada se trudi za to, da bo vzpostavila takšno stanje, kot je bilo pred epidemijo covida-19. In sicer, danes odlok ponovno sprejemamo tako hitro – ker vi sprašujete zakaj – zaradi tega ker smo dnevno priča spreminjanju razmer na trgih, razmer v življenju ljudi. Zato je potrebno tudi odreagirati na državnih financah. Seveda to kaže na odstopanje od fiskalnih pravil, kajti če ne bi odstopali od fiskalnih pravil, bi težko javne finance prilagajali temu, kar danes narekuje epidemija. V delu, kjer želite predvsem kolegi iz Stranke Alenke Bratušek prikazati, da se bo upokojencem v bodoče nižalo pokojnine, da je to moč razbrati iz številk – ne, povečala se bo zgornja meja izdatkov za Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, kar je bilo s strani ministrstva večkrat povedano. Zato dajmo že enkrat presekati to, da se na račun upokojencev želi nekdo prikazati v boljši luči. Ta vlada je upokojencem v paketih PKP dala in tudi naprej bo stala na njihovi strani, da se jim ne bo odvzelo, ker so žal pokojnine že tako nizke in prejšnje vlade v preteklih obdobjih niste naredile ničesar, da bi se karkoli glede pokojnin popravilo. Zato menim, da je čas, da se prekine to zavajanje in samo leporečenje. Hkrati pa nobeden ne ve, v kakšno smer bo epidemija šla v prihodnjem obdobju, ali se bo umirilo ali bomo priče še dodatnim zaostritvam. Zato tudi težko kdorkoli napove, kakšne bodo finance v prihodnje. In ravno to je ključ do tega, kako sestaviti proračun za naslednja obdobja. Ne pozabimo, da če ne bomo pomagali gospodarstvu, bomo imeli probleme tako na trgu dela kot tudi na potrošnji in investicijah. Zato hvala Vladi, da lahko v teh težkih razmerah sestavi tak proračun, ki je vzdržen za ljudi in za gospodarstvo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je gospod Igor Peček. Pripravi naj se mag. Dejan Židan.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Kolegice in kolegi, spoštovani minister! Na začetku bom najprej kritičen do samega sebe – čeprav bi bil lahko še do koga drugega – kar ni ravno navada, ki bi bila prikladna za to hišo. Kritičen namreč zato, ker žal ne znam povedati, kako, predvsem pa s kakšno verjetnostjo, da bo to tudi res, je treba narediti prehod iz ekspanzijske v restriktivno fiskalno politiko, ki bo po vsem, kar vemo in znamo predvideti, nujen. Tukaj mislim, da tega ne znam narediti v številkah. S populizmom se sicer da – nekaj sem se ga naučil pa upam, da ga bom kmalu tudi pozabil – vendar s populizmom tega ne želim delati. Namreč, močno se zavedam, da je v razmerah, v katerih smo zaradi epidemije, izredno težko napovedovati, kaj bo čez tri ali štiri leta, predvsem v kakšni kondiciji bo naše gospodarstvo. Vendar kot je razvidno iz predloga odloka za obdobje 2023–2024, Vlada predvideva zmanjšanje nominalnega primanjkljaja, kar seveda lahko ocenjujemo kot pozitivno, ampak istočasno napovedujete restriktivnejšo fiskalno politiko. Kako, ne vem, verjetno nam boste, minister, to tudi še pojasnili glede na to, da Fiskalni svet, katerega mnenje, pravite, spoštujete in tudi upoštevate, zelo jasno pravi, da projekcije v določenem delu izdatkov niso realistične, oziroma drugače, za uresničitev bi zahtevale sprejetje ukrepov, ki pa v teh dokumentih pač niso predstavljeni. Seveda je minister v uvodu pojasnil, da v predlogih odlokov niso upoštevane tiste spremembe, ki se načrtujejo za prihodnost, temeljijo na obstoječih podlagah, in seveda znate to pojasniti in povsem legitimno je, zakonske podlage so tiste, ki vam to definirajo. Ampak enostavno v takem bolj praktičnem jeziku to pomeni, da pač delamo nek načrt za prihodnje, za katerega že danes vemo, da ne bo uresničljiv. Govorim v množini, zato ker sem tudi sam tako ali drugače, ker sedim tukaj v tej hiši, za to odgovoren. Po mojem mnenju je takšno dejanje ne glede na to, da je, recimo temu, legitimno, neracionalno. Zviševanje odhodkov, iz državnega proračuna predvidevate zmanjševanje prihodkov. To je neminovno. Pri vseh predlogih, ki se načrtujejo, ni nobenega načrta, kaj bo narejeno na prihodkovni strani, in očitno je, da bo to razliko treba pokriti z dodatnim dolgom oziroma s pridobljenimi sredstvi na podlagi Načrta za okrevanje in odpornost. Pa je bilo že v eni izmed razprav povedano, tudi sam sem v stališču to povedal, pa tudi Fiskalni svet je to povedal, da je zelo težko verjeti in upati, da bomo res v treh letih iz evropskih sredstev dobili toliko nepovratnih sredstev, kot jih načrtujete. Že včeraj sem vam zastavil eno vprašanje, na katerega mi niste odgovorili, pa bi vas mogoče danes prosil, da vsaj nakažete. In sicer pravite, minister, da bo po prenehanju izjemnih okoliščin glede na visoke vrednosti javnofinančnih primanjkljajev potrebno pripraviti program postopnega odpravljanja razlik od srednjeročne uravnoteženosti javnih financ. Prosim vas, da mi vsaj približno z nekaj stavki poveste, na kakšen način. Mislim, da je to siromašenje prihodkovne strani proračuna določeno ali pa predvideno ob najbolj neprimernem času. Seveda mi je to lahko všeč, ker bo mogoče moj ali pa še kateri družinski proračun zaradi tega imel večji prihodek v družinski blagajni, vendar moram tukaj, na tem mestu na te stvari gledati drugače. Glede kritik na LMŠ. Sam osebno pa tudi v Poslanski skupini LMŠ nisem in nismo nikoli nasprotovali ukrepom, tudi ne investicijam, ki so nujno potrebne tako za ponoven zagon določenih dejavnosti kot tudi na drugih segmentih za hitrejše okrevanje, tudi na račun dolga. Smo pa proti predlogom, ki v času zdravstvene in gospodarske, če rečem, konjunkture rušijo vzdržnost javnega finančnega sistema, in to je tisto, kar nas skrbi. Ko govorimo o bonitetnih ocenah in o dolgu, za katerega pravite, da je obvladljiv – ja, se strinjam. Je obvladljiv, dokler bo učinek porabe tega denarja viden, in kot radi rečemo, multiplikativen. Ampak, gospod minister, ko ste navajali učinke, nikoli nismo rekli, da jih ukrepi niso imeli. Smo pa rekli, da bi bilo potrebno kakšne učinke, ki smo jih potencialno predvideli, popraviti. Tukaj mislim predvsem na poroštveno shemo. To se dogaja že od lanskega poletja in danes recimo izrazito opozarjajo, da je ta shema neaktivna, tako gostinci kot sektor turizma oziroma vsi tisti, ki bodo nujno potrebovali denar, zato da bodo zopet kupili repromaterial, da bodo zagnali proizvodnjo, zato ker so pač ta denar porabili. In tukaj, minister, apeliram na vas, da že pohitrite ta postopek, da sklenete mednarodni dogovor in da dobite dovoljenje, da se ta shema poenostavi. To je vaša naloga, žal. Kar se tiče obrestne mere – ja, 0,18. Navajali ste, kakšne so bile obrestne mere prej. Vsaj po moji logiki se obrestna mera ne spreminja z danes na jutri, razen kadar pride do sesutja, takrat pa. Ampak načeloma je to pač nek odraz nekega stanja, neke finančne politike. Nikoli ne gre za hipen kolaps. In ja, vlada Marjana Šarca se je zadolžila po 0,50, ampak takrat smo bili na 66 % in smo se približevali maastrichtskemu kriteriju. Mi smo se takrat zadolževali tudi zaradi tega, da smo refinancirali oziroma reprogramirali določene kredite. To nam boste tudi verjetno priznali. Prav imate, ko pravite, da Fiskalni svet in Umar pravita, da bi bil padec BDP še bistveno večji, če ne bi bilo ukrepov. Ampak pogledati je treba tudi na vse ostalo, kar Fiskalni svet pravi. Tukaj moramo biti korektni, tako vi do nas kot na koncu koncev tudi mi do ukrepov, do ministrstva do vlade nasploh. Toliko. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo mag. Dejan Židan, pripravi se gospod Ljubo Žnidar. Izvolite.
Gospa podpredsednica, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Lepo pozdravljeni, gospod minister s sodelavko! Odlok, o katerem se danes pogovarjamo, pogosto ni deležen neke širše razprave, tokratni odlok pa je. Vam tako čisto iz srca povem, o čem sem razmišljal, ko sem se danes, včeraj pripravljal na današnjo sejo, pa verjamem, da boste razumeli. Ali se spomnite tiste pesmi slovenskega kantavtorja Andreja Šifrerja, v pesmi je napisal tudi: »Kdo bo za pijačo dal, ko umrla bo država?« Ko razmišljam o vas, to nekoliko spremenim pa napišem potem sam: »Kdo bo za pijačo dal, ko umrla bo socialna država?« Druga stvar. Ko prebiram vaše številke, imam občutek, da vam je osnovno gradivo knjiga iz starih časov – mogoče se boste spomnili, kdo jo je napisal – Država in revolucija, ki govori tudi o odmiranju države, ki pa naj pripelje do diktature proletariata. Tista knjiga seveda ne govori o tem, da bo odmiranje države pripeljalo do diktature najbogatejših pa še kakšnih prijateljskih, sosednjih držav, ki so aktivno prisotne, ko vodite svojo politiko. Ta teden pa tudi prejšnji teden so v bistvu dnevi, ko se slabe informacije za prihodnost slovenske države na žalost kar množijo. Vaš odlok z vsemi temi minusi, s povečevanjem odstotkov pa to, na kar je tudi bivša predsednica Vlade opozorila, nerazumne številke na nekaterih postavkah, je slaba informacija. Saj jaz tudi razumem, zakaj je slaba informacija – sami ste napisali, da ste temeljili tudi na tem, da se bo v nekem dosti doglednem času v Sloveniji pričelo življenje sproščati, ker bodo ukrepi učinkoviti, ker bodo ljudje vakcinirani. Pa očitno niste bili med tistimi, ki so zavrnili na Vladi konec decembra skoraj pol milijona cepiva, ki bi aktivno zaščitilo dodatnega četrt milijona Slovenk in Slovencev, državljank in državljanov, pa jih ne bo, ker ste bili ena od teh treh držav, ki je to cepivo zavrnila. O tem smo se dosti pogovarjali pred enim tednom, nadaljevali bomo pa v sredo naslednji teden na pristojnem Odboru za zdravstvo. Zelo veliko razočaranje je tudi ta vaš – kar pa vpliva na to, kar se bo dogajalo v naslednjih letih, pa tudi na konkreten odlok – Nacionalni načrt za okrevanje in odpornost. Načrt, kjer je širša javnost sodelovala samo figurativno. V zaprtih prostorih, sobanah vladne palače ste ga pripravljali, spreminjali, doživljali kritike in nas na koncu presenetili s tabelo, ki je čisto drugačna kot to, kar ste napovedovali. »Ja, priborili smo si 5,2 milijarde, ki jih bomo v celoti in hitro izkoristili za zagon Slovenije,« pa pogledamo tabele pa ne duha ne sluha o 5,2 milijarde. 2 milijardi manj. Seveda so ta teden že začela deževati opravičila, ampak to je, spoštovani, čisto drugače, kot ste napovedovali. Ko pogledate strukturo med povratnimi in nepovratnimi in tudi tisto, kar ste vključili med nepovratne, ni samo denar iz NOO, ker tam ga ni za 2 milijardi, torej je generalno številka še nižja. To je naslednja slaba informacija. In potem naslednja informacija. Že sedaj ste z dosti nerazumnimi potezami odpovedovali pa preglasovali nas ostale, ki smo vas opozarjali, ker ste eno podobno napako že naredili leta nazaj, da se v takšnih časih prihodki pač ne smejo zmanjševati. Pa že vaši do sedaj sprejeti predlogi pomenijo zmanjševanje prihodkov v državne blagajne. Da sploh ne govorimo o tem, kar napovedujete. Mimogrede, te dni sem vam poslal prošnjo, ne bi želel govoriti s številkami, o katerih nisem povsem prepričan, da držijo. Ker v javnosti so prisotne številke od pol milijarde do 1 milijarde nove luknje v proračunu. Ampak jaz vem, vaše številke, ki jih imate vi na razpolago – vi imate na razpolago aparat, ki je silen, z vsemi inštitucijami v ozadju – predvidevam, da bodo bolj točne, tako da vas prosim, gospod minister, da čim prej odgovorite na poslansko vprašanje, ki sem ga ta teden postavil. Kaže pa na to, da sledite neki logiki, ki ji nekateri rečejo Reaganova ekonomija – dajmo zmanjševati davke, dajmo zmanjševati prispevke, ker potem bo vse lepše. Kakor da bi na zemljo prišla nebesa neposredno v treh ali štirih korakih. Je pa problem tega, da niti v teoriji ta teorija ne funkcionira, kaj šele v praksi. Ne funkcionira, da ko bogatejši postajajo še bogatejši, drobtinice z bogato obložene mize v veliki količini letijo na srednji razred in še na tiste, ki so v težjem položaju. To enostavno ne deluje. Deluje samo takole, da se razlike znotraj družbe povečujejo. Deluje takole, da je posledica res takšna, kakršna je bila moja uvodna misel – kdo bo za pijačo dal, ko umrla bo socialna država? Tisti, ki imamo naše ljudi radi, ki imamo radi našo državo, seveda ne bomo dajali za državo na način, da bi država stopila korak, dva ali tri nazaj, da ne bo zaščitila ljudi, ki pomoč najbolj potrebujejo. Takrat bodo nazdravljali tisti, ki želijo biti še bogatejši in so že bogati. Moram povedati, da številke, ki ste jih predstavili, v veliki meri, gospod minister, verjamem, da niso posledica vašega razmisleka. Vi ste racionalen človek, vi znate seštevati, odštevati in tudi prognozirati, ampak ste prevzeli breme, ki je nemogoče. Breme, da se ustvari nekaj, kar ne gre. Načrtno zmanjševati prihodke državnih blagajn in obljubljati več pravic, to pač ne gre. Ne gre ne v teoriji – pa na katerikoli stopnji, srednješolski, fakultetni ali tudi doktorski – ne v praksi. Zato sem tudi sam povsem prepričan, ko gledam te številke in vse obljube, ki jih dajete vnaprej, da bo vladi, ki bo prišla za tretjo vašo vlado, neizmerno težko. Že vlada, ki je bila za prvo in drugo vašo vlado, je bila v nemogoči situaciji. Pa se spominjam, kako je bilo, ampak vlada, ki bo za vašo tretjo vlado, bo imela nemogočo situacijo. Del te situacije kažejo tudi številke, ki ste jih danes prikazali. Hvala.
Hvala lepa. Besedo je želel minister. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Zdaj imam možnost, da odgovorim na nekatera vprašanja, dileme, ki ste jih postavili. Najprej bi poskušal odgovoriti, nanaša se pa na oba spoštovana poslanca, na vprašanja makroekonomije, povezanosti rasti z davki, s socialno državo in tako naprej. Naj začnem z vprašanjem gospoda Pečka, kako narediti ekspanzivno fiskalno politiko bolj restriktivno in tako naprej. To je seveda povezano s socialno državo, če zdaj tukaj navedem obe izhodišči. Ta vlada je naredila, jaz mislim, zelo veliko za socialo. Mislim, da socialni izdatki v takšni ali drugačni obliki še nikoli niso dosegli takšnega števila ljudi, kot je to danes. Lahko govorim seveda o milijardah, 3,5 milijarde in tako naprej, in treba je povedati tudi razlog. Razlog za to, da smo pomagali z ekspanzivno denarno politiko, je zdaj seveda epidemija. Tudi glede na mednarodne primerjave smo mi ena izmed najbolj dohodkovno izenačenih držav po Ginijevem indeksu in tako naprej. Se opravičujem, da zdajle na pamet ne vem, na katerem mestu smo, ampak mislim, da med prvimi tremi ali pa prvimi petimi, če primerjamo znotraj Evropske unije. Tako da glede dohodkovne neizenačenosti in tako naprej, če govorimo o teh podatkih, potem tukaj ne morem pritrditi, da bo zdaj socialna država umrla. Ne, socialna država se pri nas glede na delež, ki ga dajemo za socialo iz različnih ministrstev, kvečjemu krepi. Seveda pa je treba ločiti, kaj so pravice in kaj je sociala. Tukaj mogoče jaz tudi delam glede na splošno mnenje neko razliko. Fiskalni svet je napovedal, da imamo sedaj močno ekspanzivno fiskalno politiko in da se bo ta močna ekspanzivna fiskalna politika v naslednjih letih zmanjšala v manj ekspanzivno fiskalno politiko. To je odraženo tudi v številkah v tem odloku, kjer govorimo o zmanjšanju primanjkljaja, temu trendu zmanjšanja primanjkljaja. Vsi ti ukrepi, ki so uvedeni zaradi epidemije, ne morejo trajati večno. Tukaj večnosti ni, s tem se jaz strinjam, ker imamo omejene finančne in ostale resurse. Tako da bo s tega zornega kota seveda prišlo do odpravljanja teh ukrepov v izhodni strategiji in ta politika bo manj ekspanzivna, in če želite, bolj restriktivna. Čeprav je glede te restriktivnosti, bom rekel, spet vprašanje, kaj to dejansko pomeni. Če govorimo o tem, seveda bo trajalo nekaj let, da bomo prišli nazaj na fiskalno pravilo, da tako rečem, kjer bodo prihodki enaki odhodkom, da nekoliko poenostavim. Nekaj let, in tudi ta leta so tukaj že navedena. Tukaj je sedaj vprašanje tega fiskalnega pravila v celotni Evropi in kako bo to dejansko delovalo, na kakšen način in ali bodo ti kriteriji še vedno takšni, kot so bili, ali se bodo tudi kaj spremenili. Tukaj imamo vprašanje, kjer pravite, kakšne imamo sedaj te številke glede na celotni položaj. Ta odlok je bil določen z Zakonom o fiskalnem pravilu in deluje veliko bolje v normalnih razmerah kot v razmerah, ki niso normalne, ki jih imamo danes, ker imamo epidemijo. Nekatere države so v svojih fiskalnih pravilih tudi napisale, da v času izrednih razmer takih odlokov ni treba dati, zaradi tega ker prikazujejo določeno nerealnost. Mi imamo pač v zakonu to napisano in v zakonu imamo omejitve, o katerih sem že dejansko govoril, zaradi tega še enkrat, omenil sem vse predpostavke, na katerih dejansko delujejo. Še eno vprašanje je tukaj. Mi delamo načrt za prihodnje, delamo ga dvakrat na leto in jaz že napovedujem, da bomo jeseni popravljali te napovedi glede na novo gospodarsko rast. Kako povečati prilive? Z zniževanjem davkov, z večjo gospodarsko rastjo, z večjim razvojem, s povečevanjem dodane vrednosti. To je, če želite, tista možnost, ki jo dejansko tukaj vidimo. Gospodarski razvoj daje tudi večje prilive. In če danes govorimo o tem, da imamo najbolj obdavčeno delovno silo v Evropi – in to kažejo tabele OECD, ne Ministrstva za finance – potem imamo tukaj negativen vpliv na konkurenčnost. Zaradi tega ne dosegamo takega gospodarskega razvoja, take dodane vrednosti, ne investiramo v najbolj propulzivne dejavnosti in tako naprej. To je odgovor v povezavi z vprašanjem glede zniževanja davkov ter reaganomiko, o kateri je bilo včasih govora, danes pa malo manj. Vendar je tu vedno balans, koliko lahko še obremenimo z davki delavce, delodajalce, posameznike, gospodarstvo in tako naprej. Je pa treba iskati vedno neko najbolj optimalno varianto. Danes po drugi strani obdavčujemo tudi tisti denar posameznikov, ki je nujno potreben za življenje. Meja je tukaj 7 tisoč, celo nekaj več kot 7 tisoč evrov – to je princip delovanja, če želite, človekovih pravic, da se ne obdavčuje denarja, ki je nujno potreben za življenje – če je to 6 tisoč, 7 tisoč evrov, ima večina držav tudi takšno splošno olajšavo. Mi to obdavčujemo že 30 let. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je gospod Ljubo Žnidar. Pripravi naj se gospa Suzana Lep Šimenko. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovana podpredsednica. Gospod minister, kolegice in kolegi! Moram reči, da je bilo prav zanimivo spremljati ta kameleonski salto opozicije v svojih kritikah včerajšnjega dne. Včeraj je bila seja matičnega Odbora za finance, ki je obravnaval isto temo, kot je danes tema na seji Državnega zbora, to je proračun oziroma rebalans proračunov do leta 2022 in nov predlog proračunov od leta 2022 do leta 2024. Do včerajšnjega dne ste bili izjemni kritiki, da Vlada namenja premalo sredstev v času epidemije za gospodarstvo, za občine, za upokojence, za študente, za kulturo, za nevladne organizacije. Nenehno je bila kritika, da se namenja premalo sredstev, oziroma ste bili zagovorniki še večje finančne porabe. Zdaj, včeraj in danes, pa trdite in na veliko kritizirate, da se Vlada zadolžuje, porablja preveč sredstev in tako naprej. Jaz razumem, da mora biti opozicija kritična do dela Vlade, to je za mene razumljivo, ampak če zdaj primerjam razliko med vašimi kritikami, starimi samo dva dni, ste povsem kontradiktorni. Prej ste zagovarjali vse večje trošenje, premajhno porabo, niste podprli niti enega protikoronskega paketa; osem jih je bilo sprejetih. V teh protikoronskih paketih se je razdelilo državljanom, razdelilo se je gospodarstvu, ohranjala so se delovna mesta, razdelila so se dodatna sredstva občinam, več sredstev se je namenilo upokojencem, več sredstev so dobile družine z več otroki, študenti. Skratka, denar so dobili ljudje. In kot drugo, denar je bil namenjen za varovanje zdravstva ljudi. To so izredne razmere, ki jih je povzročil covid-19, in seveda so odhodki večji, kot bi bili v normalnem stanju. Mislim, da je to ena povsem logična in strokovna in konstruktivna razprava in razumevanje za tistega, ki želi razumeti. Po drugi strani pa bi rekel, da je ta domišljijska kritična jasnovidnost za leto 2024 takšna, da se človek kar malo nasmeji. Nisem finančnik, sem pa gradbenik. Danes tu poslušamo: znižale se bodo pokojnine, bankrotirala bo država, gospod Židan je rekel, umrla bo država, in tako naprej. Jaz pa danes tu zagovarjam, da se bodo pokojnine dvigovale v skladu z gospodarsko rastjo, in zagovarjam in dejansko napovedujem, moja predvidevanja so, da bo država imela eno največjih gospodarskih rasti v Evropi. Slovenija bo med prvimi tremi državami. Ne govorim tega na pamet, govorim na osnovi največjih državnih investicij, ki se bodo izvajale in ki so že v teku. Govorim o gradnji drugega tira, govorim o gradnji 3. razvojne osi sever, o gradnji 3. razvojne osi jug, predor Karavanke se že gradi, pričeli se bodo graditi domovi za ostarele, potem so tu še investicije v železnice, zagon stanovanjske sheme in po končanju epidemije se bodo dejansko zagnale tudi vse storitvene dejavnosti, ki so sedaj okrnjene oziroma zaprte. Gradbeništvo da največji zagon gospodarstvu v državi in če je gospodarstvo uspešno, potem je ta akumulacija za polnjenje proračuna, potem se tudi za državni proračun ni bati. Ko danes tu poslušam te anomalije, »znižali bomo pokojnine« pa »država bo umrla« – mi smo v lanskem letu in skupaj z letošnjim letom državljanom razdelili 3 milijarde 700 do današnjega dne pa pripravlja se še deveti protikoronski paket. To se pravi 3 milijarde 700 se je razdelilo državljanom. Samo za primerjavo naj povem, da se je pa od leta 2008 do leta 2011 ukradlo iz državnih bank, to je ugotovila preiskovalna komisija Državnega zbora, okrog 4,5 milijarde v obliki dogovorjenih kreditov, o katerih se je vnaprej vedelo, da ne bodo nikoli povrnjeni. Potem pa so se delali odpisi dolgov pa prenosi na DUTB in tako naprej. Več se je ukradlo, kot se je zdaj, v času epidemije razdelilo državljanom. Rekel bi, da sem zadovoljen, ker tista zgodba še ni zaključena, ker bodo še tudi določeni podatki o tistih nepravilnostih prišli na plano, da se te nepravilnosti tudi razjasnijo. Za konec moram reči, da je ta dokument dober in da tisti, ki poznamo sestavo državnega proračuna, vemo, da je sestavljen iz dveh segmentov. Prvi del je variabilni del, to se pravi načrt razvojnih programov, ki zajema vse največje investicije, ki so že v teku in ki so še planirane. Drugi je tako imenovani fiksni del, kjer so bolj ali manj fiksni stroški, ki med letom ne odstopajo prav veliko, in na osnovi tega se delajo dolgoročni plani. Danes poslušati to politično konotacijo, država bo umrla in tako naprej – ne vem, če niste bili včeraj pri šlogarici, da danes razpravljate v tej smeri. Hvala.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo Suzana Lep Šimenko, pripravi se gospod Jure Ferjan. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Danes imamo na dnevnem redu predloga odlokov o okviru za pripravo proračunov, kar je seveda osnovni dokument, da lahko ministrstvo pristopi k sami pripravi proračunov za prihajajoči leti oziroma za spremembo proračuna pri naslednji točki. Priprava odlokov poteka v resnično izjemno negotovem obdobju. Ne spomnim se, da bi že bili kdaj v podobni situaciji v državi. V obdobju, kjer enostavno ne vemo, kaj nas čaka, ali bomo uspeli popolnoma zajeziti virus in se vrniti v normalno življenje, kar je v največji meri odvisno od epidemiološke slike, od same precepljenosti državljank in državljanov. Veliko je bilo danes kritik, kot že rečeno, glede samega zadolževanja. Ja, seveda, sprejeli smo številne ukrepe, ki so bili nujni, zato da so državljanke in državljani ohranili delovna mesta. Bistveno je to, da smo delovna mesta ohranili, in bistveno je to, da se prihajajoči proračuni nastavijo na način, da bomo pridobili še dodatna delovna mesta, bolje plačana delovna mesta, in ne nazadnje, da razbremenimo same plače državljanov, za kar gredo seveda drugi ukrepi, ki so že v pripravi in že v Državnem zboru. Tisto, kar je izjemno pomembno in kar je povedal tudi sam Fiskalni svet, je, da če ne bi sprejeli osem paketov PKP, vseh teh ukrepov, bi bil padec gospodarske aktivnosti za eno tretjino večji. To pomeni, da je bilo vse, kar je bilo storjeno, storjeno prav in storjeno je bilo za državljanke in državljane, za ohranitev njihovih delovnih mest. In to je ključno. Tisto, kar me je pri današnji razpravi najbolj zmotilo, so pa besede kolegice Alenke Bratušek. Govorila je, da je ta odlok sramota za to vlado, da gre tu za nek manever o zmanjšanju pokojnin, da so se v naši prejšnji vladi za 25 tisoč odstotkov zmanjšale pokojnine. Seveda je kasneje rekla, da je šlo za lapsus, ampak ta lapsus se ni zgodil prvič. Ta lapsus se je enkrat v preteklosti že zgodil in tukaj se resnično vprašamo o njeni iskrenosti. Ali gre zgolj za zavajanje in za neke neresnične objave in seveda to posledično številni levi mediji z velikim veseljem povzemajo? Naj povem, da smo kot Slovenska demokratska stranka v prejšnjem mandatu velikokrat želeli popraviti krivice na primer na področju pokojnin, pa če izpostavim kmečke pokojnine, če izpostavim invalidske pokojnine. In kdaj so se končno lahko zgodile spremembe? V času te vlade. V lanskem letu so se popravile kmečke pokojnine in najnižje invalidske pokojnine bodo z naslednjim mesecem višje. Končno smo uspeli popraviti številne krivice. Če kdaj, je bilo za upokojence največ narejeno prav v tem času. Tisti z najnižjimi pokojninami so kar dvakrat prejeli solidarnostni dodatek. Najnižja pokojnina za polno delovno dobo se s 581 evrov dviguje na 620 evrov. Decembra 2020 je bila izredna uskladitev pokojnin za 2 %, s 1. 1. 2021 je bila redna uskladitev pokojnin za 2,5 % in tudi letos konec leta bo ponovno prišlo do dviga uskladitve pokojnin. In če kaj lahko rečem z gotovostjo, je to, da se pokojnine zagotovo ne bodo znižale, kot se niso znižale v preteklosti. To zavajanje se mi zdi resnično resnično nesprejemljivo. Najlepša hvala za besedo. Sam pa odlok seveda absolutno podpiram in ga bom podprla. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima gospod Jure Ferjan. Izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovane poslanke, poslanci in vsi, ki nas gledate, lepo pozdravljeni! V teh dveh minutah bom vendarle poskušal strniti še nekaj svojih misli o današnji razpravi. Veliko je bilo zavajanja, bilo je pa tudi nekaj dejstev in prav je, da se dejstva izpostavi. In to je, da Vlada Republike Slovenije pod vodstvom Janeza Janše na prvo mesto postavlja ljudi, postavlja gospodarstvo in da so upokojenci kot ena izmed pomembnih skupin deležnikov v naši državi zelo visoko po prioriteti. O tem govorijo dejstva in dejanja te vlade. Več kot 300 tisoč upokojencev z najnižjimi pokojninami je prejelo po dva solidarnostna dodatka v skupni višini 260 oziroma 460 oziroma 600 evrov. Prišlo je do izredne uskladitve pokojnin v višini 2 % decembra lani in redne uskladitve pokojnin v višini 3,2 % od 1. 1. 2021 dalje. Tukaj seveda ne moremo izpustiti turističnega bona, ki so ga prejeli tudi vsi upokojenci. Zato vas prosim, ne zavajati o zniževanju pokojnin. Vlada Republike Slovenije pod vodstvom Janeza Janše ni zniževala pokojnin in pokojnin tudi ne bo zniževala. Nasprotno, ta vlada, kot sem povedal, je že dvignila pokojnine in prav tako se dvig napoveduje za letošnje leto, in sicer za skoraj 6 %, in za leto 2022 in prihodnja leta v višini med 2 in 3 %. Ena izmed ključnih prioritet koalicijske pogodbe sta demografski sklad in ureditev dolgoročne trajnostne oskrbe za starejše, da bo tudi starost karseda varna, lepa in mirna. Zato prosim, ne zavajati. Upokojenci, ki so prejeli pomoč države, vedo, da ta vlada dela dobro in da dela tudi v korist upokojenk in upokojencev. Še dve besedi glede zadolževanja. Ta vlada se zadolžuje zato, da refinancira dolg, da pomaga ljudem in da bomo iz te krize, iz koronakrize izšli kot zmagovalci. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo z razpravo. Ker je čas, določen za razpravo, še ostal, sprašujem, ali želi še kdo besedo na podlagi delitve časa. Vidim, da ne. Zaključujem razpravo o predlogu odloka. Matično delovno telo k predlogu odloka ni sprejelo nobenega amandmaja in tudi amandmaji h končnima določbama niso bili vloženi. Odločanje o predlogu odloka bomo opravili danes v okviru glasovanj, to je 15 minut po prekinjeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA OBRAVNAVO PREDLOGA ODLOKA O SPREMEMBAH ODLOKA O OKVIRU ZA PRIPRAVO PRORAČUNOV SEKTORJA DRŽAVA ZA OBDOBJE OD 2020 DO 2022. Predlog odloka je v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada, zato za dopolnilno obrazložitev predloga odloka dajem besedo predstavniku Vlade gospodu ministru. Mag. Andrej Šircelj, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Spoštovani poslanci, cenjene poslanke! Predlog odloka v okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2022 do 2024 za sektor država v letu 2022 predvideva primanjkljaj v višini 5,7 % bruto družbenega proizvoda, v letu 2023 v višini 3,8 % in v letu 2024 v višini 2,8 % primanjkljaja bruto družbenega proizvoda. Z drugimi besedami, ta primanjkljaj se znižuje. Za državni proračun je leta 2022 predviden primanjkljaj v višini 4,9 % bruto družbenega proizvoda, v letu 2023 3,6 %, v letu 2024 2,5 % bruto družbenega proizvoda. Tudi na področju državnega proračuna, se pravi nekoliko ožji sektor država, se predvideva, da se bo primanjkljaj zmanjševal. Ravno tako se predvideva presežek na področju občin, in sicer v višini 0,1 % bruto družbenega proizvoda, za pokojninsko in zdravstveno blagajno pa izravnan saldo. Odlok je pripravljen danes, saj pravim, ko še imamo izjemne negotovosti. Kot sem že omenil, se ta negotovost zmanjšuje glede na precepljenost. Tukaj smo na dobri poti, da bomo v teh letih, predvsem v letih 2023, 2024 živeli in tudi gospodarili v popolnoma normalnih okoliščinah. Zaradi negotovosti oziroma zaradi negotovosti v preteklosti in zaradi vseh sprejetih ukrepov pa imamo še vedno primanjkljaje v javnih blagajnah. Pričakujemo, da bo Evropska komisija podaljšala izjemne okoliščine in s tem odstopanja od veljavnih pravil in s tem seveda tudi omogočila, da v letu 2022 ne sledimo strogemu fiskalnemu pravilu. To je že bilo nakazano v preteklih komunikacijah, mislim pa, da se bo to zgodilo v mesecu maju, ko bo tudi Evropska komisija za evroobmočje in ostale države imela popolnejšo gospodarsko in finančno sliko. Na tem mestu bi rad poudaril samo to, da ta odlok predvideva še izravnan saldo, kar je bila formalna pripomba Zakonodajno-pravne službe, tukaj vladna služba meni drugače kot Zakonodajno-pravna, ampak to je v bistvu samo neka formalnost, vsebina se s tem ne spreminja. V zvezi s tem bi še enkrat rad povedal, da so te projekcije narejene na podlagi sedanjega načrta glede rasti bruto družbenega proizvoda, na podlagi UMAR, zadnje napovedi, ki jo je dal UMAR pred nekaj tedni, in da se v zvezi s tem pričakuje tudi napovedi, ki bistveno povečujejo investicije, v tem primeru sedaj državne investicije, zaradi tega ker je zasebna potrošnja manjša in tako deluje država prociklično. In na drugi strani še enkrat povem, da se predvidevajo izdatki za pokojnine, v letu 2021 povečanje za 5,9, v naslednjih letih pa za od 2 do 3 % stopnje rasti, to je tudi usklajeno z vsemi javnimi blagajnami. Tukaj bi morda rad opozoril še na neskladja, ki so nastala pri različnih interpretacijah izračunov. Govorimo o tako imenovani kategoriji socialnih transferov, ki se različno opredeljujejo, kot vidim, in treba je upoštevati tudi transfer Zpiza v zdravstveno blagajno. Spoštovane poslanke, cenjeni poslanci, po preteku izjemnih okoliščin je potrebno zagotoviti, da fiskalna politika na srednji rok ne ogrozi okrevanja. To delamo s tem odlokom. Z njim bo omogočeno, da se to ne bo zgodilo, zato predlagam, da ta odlok podprete. Hvala.
Hvala lepa, gospod minister. Predlog odloka je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za finance. Prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Prva ima besedo mag. Alenka Bratušek, predstavila bo stališče Poslanske skupine SAB. Izvolite.
Najlepša hvala. Ogromno je bilo povedanega že ob sprejemanju prejšnjega odloka, ki se je nanašal na obdobje od leta 2022 do 2024, ampak ne glede na to, neke stvari je vseeno treba poudariti tudi pri tem odloku. Dejstvo je, da je odlok za obdobje 2020–2022 sprejela že prejšnja, naša vlada, in sicer je bil objavljen 25. aprila 2019. Do danes ste trikrat spreminjali ta odlok. Danes je pred nami četrta sprememba. Lahko se strinjam, da je ob vsaki novi makroekonomski napovedi treba te številke prilagoditi, ampak dejstvo je, da se spomladanska napoved, na kateri naj bi temeljile spremembe vaših številk, ne spreminja bistveno v agregatih, ki vplivajo na javne finance, gospodarska rast ostaja praktično enaka. Ob tem, da se makroekonomska situacija ne spreminja hudo, to pravim po napovedi UMAR iz pomladi letošnjega leta, ste pa vi radikalno spremenili sliko v javnih financah. Proračunski primanjkljaj zvišujete s 5,7 % na kar 8,6 %. Več kot 4 milijarde izgube načrtujete v letošnjem letu, enako izgubo ste naredili v lanskem letu. Vse to so številke, ki nas seveda morajo skrbeti in nas navdajajo s skrbjo. Poleg tega se te številke, ki ste jih zapisali v odlok, pač preprosto ne seštejejo. Ukrepov po interventnih zakonih naj bi bilo za milijardo in pol, vi odhodke zvišujete za 800 milijonov. 700 milijonov boste pridobili na tak ali drugačen način; minister je povedal, da 300 milijonov absolutno z varčevanjem. Ja, lepo, ampak zdaj povejte, kje je kdo. So tudi tukaj mogoče upokojenci na udaru? Boste tukaj zniževali investicije, s katerimi se radi v tem obdobju pohvalite, plače, socialne transferje? 300 milijonov ni malo denarja. Kot drugo. Iz teh številk izhaja, da bodo tudi prihodki v letošnjem letu nižji za približno 600 milijonov evrov. Niti besedice o tem, kje, kaj, zakaj, kakšne napake so bile narejene pri načrtovanju proračuna in še in še bi teh stvari lahko naštevala. Zgodovinsko visok javni dolg je bil danes že večkrat omenjen in to je dejstvo, tako zadolžena Slovenija ni bila še nikoli – 80,8 % bruto domačega proizvoda, 37,4 milijarde evrov. Ko boste zapustili Vlado, bo dolg naše države znašal kar 45 milijard oziroma nekaj manj kot 22 tisoč evrov na prebivalca! Treba je pa jasno povedati, da v pokojninsko blagajno v letu 2021 zapišete točno takšno številko, kot je treba. Točno takšno, kot je treba. Finančni načrt Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje po sprejetem finančnem načrtu iz decembra leta 2019 predvideva višino odhodkov 6 milijard celih 79 in nekaj, se pravi 6 milijard 180 milijonov evrov. Prejšnji mesec smo skupaj sprejeli novelo Zpiza, našo novelo, se pravi prvopodpisani pod to smo bili v stranki SAB. Novela skrajšuje prehodno obdobje, za uveljavitev odmernega odstotka bo odmerni odstotek v letih 2021 in 2022 višji, kot je bil prvotno predviden, in uredili smo še nekatere, bom kar rekla, oškodovane kategorije upokojencev. Ta novela naj bi stala državo pa državni proračun 70 milijonov evrov in korektno popravljate številko blagajne Zpiza na 6 milijard 250 milijonov evrov. Kot kaže, so upokojenci v letu 2021 varni, zaenkrat varni pred posegi te vlade v pokojnine. Zgodba v letu 2022 je na žalost bistveno drugačna. Na koncu še enkrat moje veliko razočaranje, ki sem ga doživela danes na Komisiji za nadzor javnih financ. To je, da smo ugotovili, da zaposleni v DSO-jih, in to tudi tisti ali predvsem tisti, ki delajo v rdečih conah, se pravi najbolj izpostavljeni zaposleni, v letošnjem letu niso dobili izplačanega niti evra, niti centa dodatka. Gre za sramoto, vladno, državno, predvsem je pa to nedopustno do ljudi, ki delajo z obolelimi, ogrožajo svoja življenja na ta način. 23. aprila niso dobili še niti enega evra, ob tem da ste v državnem proračunu naredili že za milijardo in pol izgube. Spoštovani minister, mi seveda tega odloka ne bomo podprli, ampak to ni nobena novost. Opozicija pač opravlja svoje delo, ni dolžna podpirati – in jih tudi ne podpiramo, če so slabi – vladnih ukrepov in vladnih stvari. Ampak tukaj pa res apel, da ljudem, ki delajo z bolniki, zagotovite, kar jim pripada. Ker tu pa ne gre samo za Vlado, gre za državo in gre predvsem za ljudi, ki res skrbijo za tiste najbolj bolne, najbolj problematične, vi jih pa celo leto 2021 ignorirate. Lepo prosim, da te stvari uredite. Danes je na Komisiji za nadzor javnih financ predstavnica državna sekretarka ministrstva za delo te žalostne navedbe tudi potrdila. Ni vam treba ugotavljati, ali moje besede držijo ali ne, ampak samo izpeljite stvari tako, kot je treba.
Hvala lepa. Naslednji bo gospod Robert Polnar predstavil stališče Poslanske skupine Desus. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Proračunski okvir, ki določa zgornjo mejo izdatkov, spada med ukrepe, ki povečujejo proračunsko transparentnost in izboljšujejo planiranje odhodkov vseh štirih blagajn javnega financiranja. Izhodiščna točka vsake veljavne fiskalne politike je obseg javne porabe, tega obsega pa ne določajo potrebe fiskalne politike same po sebi, ampak jo določajo potrebe družbe po javnih službah in javnih storitvah. Nespregledljiva je pri tem razprava oziroma natančneje rečeno opozarjanje pred različnimi oblikami tveganj nedoseganja sicer merljivih ciljev. Njihova realnost in dosegljivost je v obdobju epidemiološke in gospodarske krize obremenjena s popolno nepredvidljivostjo. Tokratne spremembe odloka za letošnje leto se nanašajo na sektor država, na državni proračun in na pokojninsko blagajno. Najvišji dovoljeni obseg izdatkov za sektor država se povečuje s 24 milijard in 900 milijonov na 25 milijard in 300 milijonov, državnega proračuna s 13 milijard in 520 milijonov na 14 milijard in 320 milijonov ter pokojninske blagajne s 6 milijard in 180 milijonov na 6 milijard in 250 milijonov. Spreminjata se tudi načrtovani razliki med prihodki in izdatki za sektor država in za državni proračun, izraženo v odstotkih bruto domačega proizvoda. To je tudi najbolj ilustrativen podatek o dimenzijah intenzivnosti in vseobsežnosti krize, s katero se spopadamo. Osnovni odlok je bil sprejet pred dvema letoma. Takrat je bil načrtovani ciljni saldo sektorja država +1,1 % BDP. Potem je bil jeseni 2020 popravljen na –6,6 %, s predlagano spremembo pa se povišuje na –8,6 %. Precej podobno je na nivoju državnega proračuna. Sprva je bil načrtovan plus, +1,2 %, kasneje pa znižan na –5,7 in z današnjo spremembo na –8,6 %. Vse to je odraz ukrepov za spoprijemanje s krizo, cene teh ukrepov, ki so po značaju ali začasni ali interventni ali pa dodatni. Izpostavljamo predvsem nadomestilo plače za čas čakanja na delo in njegovo podaljševanje; oprostitev plačila prispevkov za vsa socialna zavarovanja; oprostitev plačila prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje za tiste, ki delajo; solidarnostne dodatke za upokojence in druge skupine ranljivih oseb; dodatke za nevarnost in posebne obremenitve v času epidemije; izplačila unovčenih turističnih bonov; subvencioniranje skrajšanega delovnega časa, izredne pomoči v obliki temeljnega mesečnega dohodka; delno povračilo nekritih fiksnih stroškov za podjetja. Ni mogoče spregledati, da je vse to deležno tudi zelo podcenjevalnih in zaničevalnih ocen. Kot vselej so pri tem najbolj radodarni tisti, ki nimajo vpliva na sprejemanje ključnih odločitev, pa si predstavljajo, da so ob vseh svojih zaslužnostih in sposobnostih nesprejemljivo prikrajšani. Kako lahko ugotovimo, s kakšno vrsto krize se soočamo? To je zdaj jasno, ne gre za notranji šok ne na strani ponudbe ne na strani povpraševanja, marveč za zunanji šok predvsem na strani ponudbe in delno tudi povpraševanja. Značilno je, da bi ta šok moral biti začasen, pri čemer ne gre za trajne spremembe strukture proizvodnje in trajne spremembe zunanjetrgovinskih odnosov. Potrebno je torej ne samo vzdrževati likvidnost, ampak v največji možni meri ohranjati podjetja, zaposlenost in dohodke. Fiskalna oblast mora prevzeti odgovornost do zaposlenih, da jim izplačuje plače, če delodajalci tega ne morejo. Na ta način se ohranjajo podjetja. Podjetja in vse druge gospodarske subjekte je potrebno ohraniti ne le v finančnem, marveč tudi v pravnem in proizvodnem smislu, zato ker se drugače izgubljajo prednosti kolektivne izkušnje, te pa so pomembne predvsem z vidika produktivnosti. Poslanci Poslanske skupine Desus bomo Predlog odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022 podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SDS bo predstavil mag. Marko Pogačnik. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, hvala za dano besedo. Spoštovani minister, kolegice, kolegi! Pred nami je odlok o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022. 1. člen tega odloka predvideva, da se odstotek –6,6 nadomesti z odstotkom –8,6, najvišji obseg izdatkov sektorja država za leto 2021 pa se spremeni tako, da se znesek 24 tisoč 900 milijard nadomesti z zneskom 25 tisoč 300. V 2. členu oziroma v 3. členu se ciljni saldo za državni proračun za leto 2021 spremeni tako, da se odstotek –5,7 nadomesti z odstotkom –8,6, najvišji obseg izdatkov za državni proračun za leto 2021 pa se spremeni tako, da se znesek 13,520 milijarde nadomesti z zneskom 14,32 milijarde. Fiskalno politiko je potrebno prilagoditi trenutnim razmeram. Epidemiološke razmere v Sloveniji so še vedno zaostrene, zato so v veljavi strogi omejevalni ukrepi, ki negativno vplivajo na gospodarsko aktivnost. Posledično so še vedno v veljavi številni ukrepi za ohranjanje podjetij in delovnih mest, ki bodo v letu 2021 imeli znaten finančen učinek. Učinkov teh ukrepov in nedavno sprejetega ZPIZ-2 na javne finance v času priprave sprememb proračuna za leto 2021 ni bilo mogoče ustrezno načrtovati. V Slovenski demokratski stranki se zavedamo, da izredna situacija s covidom-19 zahteva tudi odločno ukrepanje, in prepričani smo, da na tem področju Vlada dela dobro in sprejema ustrezne ukrepe. Ne nazadnje gre večina tega denarja za ustavitev širjenja virusa covid-19, pomaga se zdravstvu in glavnina proračunskega denarja gre za ohranitev delovnih mest in za ohranitev delujočega gospodarstva. Lepo smo slišali, da če teh ukrepov in tega denarja, ki je namenjen za pomoč gospodarstvu, za ohranjanje delovnih mest, ne bi bilo, bi bil izpad gospodarstva višji za približno eno tretjino, posledice bi bile znatno višje, kot so danes. Pomembno je, da se s temi ukrepi nadaljuje. Covid še vedno ni premagan in v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo spremembo odloka soglasno podprli.
Hvala lepa. Naslednja je na vrsti gospa Andreja Zabret. Predstavila bo stališče Poslanske skupine LMŠ. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, minister, kolegice in kolegi! Ob obravnavi spremembe odloka o proračunskem okviru je nujno, da malo širše pogledamo projekcijo stanja javnih financ v prihodnjih letih. Predsednik Fiskalnega sveta je bil zelo oster in opozarja, da imamo opravka s poslabšanjem fiskalnega položaja zaradi že sprejetih ukrepov po rebalansu. Učinek tega poslabšanja je ocenil na 330 milijonov letno in ugotovil, da se kratkoročno položaj javnih financ poslabšuje. Zelo pomenljivo je tudi, da je na dan, ko je Fiskalni svet podal svoje mnenje o proračunskih dokumentih, Vlada dala v medresorsko usklajevanje predlog zakonov za nadgradnjo davčnega sistema, ki naj bi v naslednjem letu zmanjšal prihodke iz naslova dohodnine v znesku okoli 248 milijonov. Ampak saj vemo, da vse to ni naključno, pač pa premišljeno in zavestno dejanje. Pokazati prave številke ni vaš namen. V zakonu o debirokratizaciji ste predlagali tudi socialno kapico, ki naj bi olajšala življenje bogatejšim, a bo pokojninsko blagajno letno osiromašila za 100 milijonov evrov, zdravstveno pa za 44 do 65 milijonov. Taki so izračuni predstavnikov obeh blagajn. Omenimo še ukrep prisilnega upokojevanja, ki naj bi po mnenju Fiskalnega sveta proračun osiromašil za dodatnih 35 milijonov letno. In pa bombončke, kot so na primer nesluteno visoki dodatki nekaterim v zdravstvu. Tudi to je z določenim namenom. Hkrati pa na prihodkovni strani ne naredite popolnoma nič. Pripravljeni niste niti uvesti novega digitalnega davka, ob mantri, da čakate na konsenz znotraj OECD in Evropske unije. Tudi glede tako opevane sposobnosti pridobivanja evropskih sredstev je Fiskalni svet dejal, da gre za precej optimistične predpostavke, saj naj bi do vključno leta 2024 porabili več kot tri četrtine vseh nepovratnih sredstev, ki so na voljo v naslednjih 10 letih. Ob vsem tem uničujočem poglabljanju proračunske luknje, ki nas očitno še čaka, nas v LMŠ zanima le ena stvar: kako boste v prihodnjih letih financirali proračunske izdatke? Sami na proračun gledamo kot na neke vrste družbeno pogodbo, na družbeni konsenz o tem, kaj bomo financirali s sredstvi, ki so nam na voljo v proračunu, ne pa kot na samopostrežno trgovino. Kaj se bo zgodilo, ko bodo ta sredstva začela kopneti zaradi ukrepov, ki jih napovedujete? Kako boste financirali pokojninsko in zdravstveno blagajno, vrtce, plače? Kako boste reševali stanovanjsko problematiko mladih? Posledice bodo na koncu plačevali ljudje, in to vsi ljudje, tudi tisti, ki se danes z vami strinjajo. In to z znižanjem plač, transferji, nižanjem pokojnin, s krčenjem pravic, na primer zdravstvenih, s prepuščanjem določenih izbranih storitev trgu, s privatizacijo. Spoštovani, tako drastični posegi v javne finance oziroma tako finančno huliganstvo v prihodnjih letih ne bo osiromašilo le državnega proračuna, pač pa tudi pokojninsko, zdravstveno blagajno, zaradi dohodninskih sprememb pa bo tudi manj sredstev v občinskih blagajnah. Vam bo torej v letu pred volitvami z metanjem denarja v koruzo uspelo zamajati ker vse štiri državne blagajne? Ob vseh teh projekcijah lahko predstavnike Vlade vprašamo le, ali jih zanima le polnjenje bombonjere v predvolilnem letu ali tudi to, kaj bo s Slovenijo v prihodnjih letih. Odloka v LMŠ ne bomo podprli, se pa lahko vsi skupaj le primemo za denarnice. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Meira Hot bo predstavila stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi! Vlada je, sklicujoč se na potrebe obvladovanja epidemije, v Državni zbor znova poslala predlog sprememb proračunskega okvira, s katerim se določa maksimalni obseg porabe za širšo državo, za državne in občinske proračune, za pokojninsko in zdravstveno blagajno. Kot smo ugotavljali pri prejšnji točki dnevnega reda, Vlada poleg stroškov, povezanih z epidemijo, načrtuje tudi drugo nepovezano trošenje in zadolževanje. Položaj pa dodatno poslabšuje še z razgradnjo davčnih virov, zaradi katerih bo imela država na voljo še manj sredstev za delovanje in ukrepanje. Predlagane spremembe se nanašajo izključno na letošnje leto, s predlaganim novim odlokom se namreč razveljavlja sprejeti okvir za prihodnje leto. Vsaj za letošnje leto se je vsekakor mogoče strinjati, da bo država še vedno v primežu epidemije in bodo za to potrebna obsežna državne intervencije, toda kot poudarjamo že ves čas, ni vsako vladno trošenje povezano z epidemijo. Na to opozarja Fiskalni svet, ki opozarja tudi na nerealne predpostavke, na katerih je Vlada temeljila svoje izračune. Konkretne spremembe, ki jih predlaga Vlada, tako za letošnje leto pomenijo dodatnih 400 milijonov izdatkov sektorja država, pri čemer namen porabe ni jasen. Kar 800 milijonov dodatne porabe državnega proračuna, ki bo financirana z dodatnim zadolževanjem, pri čemer so nizke obresti slaba tolažba, saj se lahko s poslabšanjem stanja javnih financ zahtevane obresti hitro povišajo. Zaradi dodatkov za upokojence, in sicer upravičenih, a nevplačanih dvigov najnižjih pokojnin, bo za 70 milijonov višja tudi poraba pokojninske blagajne, katera primanjkljaj mora vsako leto pokriti državni proračun. Zato ne preseneča mnenje Fiskalnega sveta, da bi realizacija vsega predlaganega pomenila, da bo čez tri leta stanje slovenskih javnih financ med najslabšimi v Evropi. Vse to vodi v izjemno nestabilnost javnih financ, ki Slovenijo postavlja v zelo ranljiv položaj. Vse to bi bilo mogoče tudi razumeti, če bi vladni načrti zares obsegali le pomoč ljudem in prizadetemu gospodarstvu, toda že leto in pol dokazujemo, da mnogi izmed vladnih potroškov in ukrepov nimajo nikakršne zveze z odzivom na epidemijo, tesno pa so povezani z ideološko zaslepljenostjo, ki javna sredstva enači z vladnimi darili za prijatelje ter iz sovraštva do vsega javnega sistematično razdira davčne vire. Pod krinko spopada z epidemijo nam Vlada tako ponuja nepregledno zapravljanje, tvegano zadolževanje in nevarno zmanjševanje prihodkov države, ki ogroža njeno stabilnost in njeno sposobnost, da ostane socialna, pri tem pa ne vliva zaupanja, da bo znala učinkovito črpati evropska sredstva iz načrta za okrevanje in odpornost. Vse to vodi v nova varčevanja, v nove zujfe, ki se že nakazujejo v vladnih načrtih za prihodnja leta. Zato v Poslanski skupini Socialnih demokratov predloga sprememb proračunskega okvirja za letošnje leto ne moremo podpreti. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica, bo predstavil gospod Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Vsakič, ko se v Državnem zboru pogovarjamo o proračunih in o okvirih za te proračune, je diskusija v nevarnosti, da postane tehnična, da postane suhoparna. V resnici pa je proračun verjetno ena izmed najbolj temeljnih razprav, ki jih Državni zbor mora opravljati. Te številke, ki na prvi pogled izgledajo dolgočasne, v resnici odgovarjajo na vprašanja, za koga dela vlada. Ker se danes pogovarjamo o odlokih za proračune nemudne prihodnosti, je torej verzija tega vprašanja, za koga bo delala vlada. Preden se iskanju odgovora na to vprašanje posvetimo, se za hip zadržimo še na neki drugi modalnosti, za koga pa je delala vlada Janeza Janše v temu zadnjem letu dni. Odgovor, ki nam kaže pot v bodočnost, ni nič kaj prida ohrabrujoč, delala je zase in delala je za bogate. Vseskozi pa je te svoje napore za siromašenja socialne države in krepitev kapitalističnega razreda slikala kot ukrepe proti epidemiji covida-19. v resnici je epidemijo covida-19 zgolj zlorabila za zasledovanje svojih čisto partikularnih oblastniških ciljev, kako se zadržati na oblasti z vsemi mogočimi vzvodi moči in kako oplemenititi kapitalistični razred, se pravi, bogate lastnike, privilegirane razrede v tej družbi na račun javnih financ, na račun našega skupnega dobrega. To ni zgolj deklarirana pozicija, to podpirajo tudi številke. Če gremo v drobovje ukrepov iz PKP paketov, zelo hitro ugotovimo, da je šlo za reševanje kapitala, se pravi golega lastništva bogatih nad večjimi podjetji. 1,7 milijarde evrov − to je ogromen znesek. Za pomoč in podporo ljudem v obliki solidarnostnih dodatkov in sličnih ukrepov − znesek je petkrat manjši. Ali nek drug primer, študenti, kot ena izmed socialno bolj ogroženih skupin, so prejeli v epidemiji dvakrat po 150 evrov, kar je iz vidika socialno ogroženega študenta smešen znesek, iz vidika študenta iz dobro situirane družine pa znesek, ki ga v resnici sploh ne potrebuje. Študentje kot delavci, ki delajo preko študentske napotnice in so od te študentske napotnice življenjsko odvisni, zato da lahko sploh preživijo in preko tega sploh lahko študirajo, niso dobili nič. Še več, nagrajeni so s tem, da se jih meče ven iz študentskih domov. Cela zgodba, kako vlada Janeza Janše zlorablja epidemijo covida-19 za izčrpavanje skupne blaginje javnih financ in financiranje svojih prijateljev v bogstvu iz zasebnega sektorja, se niti ne zaustavi tu. Nekaj dni nazaj smo v Državnemu zboru imeli sejo na temo delovanja državnih pomoči financiranja ukrepov čakanja na delo, ki jo je sprožilo serijsko zapiranje vrat raznoraznih podjetij, med njimi tudi tujih multinacionalk, ki so koristile državne subvencije in državne pomoči. Takoj, ko so se te pomoči iztekle oziroma z bornim nekajmesečnim zamikom, pa so začele zapirati vrata, seliti proizvodnjo in postavljati ljudi na cesto. Safilo, Adient, Boxmark in tako naprej, to so podjetja, ki so počrpala sredstva podpore, ki jih je Vlada opredelila kot sredstva za zaščito delovnih mest, potem pa zaprla vrata, ugasnila proizvodnjo. Samo trije najbolj razvpiti primeri so pridelali novih tisoč 100 brezposelnih v socialno že tako ogroženih regijah. Pa je, pazite to, šlo za financiranje ukrepa subvencioniranja čakanja na delo več kot 400 milijonov evrov, se pravi slabe pol milijarde javnih financ se je pretočilo v ta ukrep. Zakaj? Eh, zato da so lastniki menedžerji velikih podjetij, predvsem tujih multinacionalk, ta sredstva pobasali de facto v lastne žepe. Ko to ni šlo več, pa so ljudi pustili brez kruha in socialni problem še naprej prevrnili na solidarna pleča Republike Slovenije, na škodo teh ogroženih regij, v katerih so se podjetja zaprla, na škodo državnega proračuna in na škodo slovenskih delavcev. Enako lahko spremljamo tudi v okvirih za bodoče proračunske izdatke. Z današnjo obravnavo se proračunski primanjkljaj povečuje za dodatnih 800 milijonov evrov in leze skoraj k 4 milijardam evrov primanjkljaja vse skupaj. Za ta primanjkljaj se država tudi zadolžuje. S samim zadolževanjem seveda ni nikakršnega problema, če država ta sredstva primerno investira. Posojila se navsezadnje refinancirajo kasneje in odpravljajo skozi gospodarsko rast in ne delujejo tako kot gospodinjski, potrošniški krediti, kot si morda kdo predstavlja. Ampak sredstva, v katera vlada Janeza Janše namenja denar, ki ga v resnici nima in za katerega se zadolžuje, se ne porabljajo kot smiselne investicije. Porabljajo se zato, da se hrani bogate, da se hrani velike kapitaliste, ljudi se pa pušča na suhem. In še huje bo. Simičeva davčna reforma, ki je na mizi, grozi, da bo v javne finance navrtala eno milijardo evrov luknje vsako leto. To pomeni, da bo država rokovala z eno milijardo evrov letnih financ manj, s katerimi naj gradi domove starejših, s katerimi naj financira pokojnine, s katerimi bi morala zgraditi 10 tisoč neprofitnih najemnih stanovanj za mlade in s katerimi bi morala navsezadnje financirati zeleno transformacijo družbe, ki se mora pripraviti na podnebni zlom, in v resnici s tem zamuja. In zakaj bo nastala ta milijardna izguba evrov v javnih financah? Samo zato, da se dodatno omasti bogate. Govorimo o socialni kapici za plače nad 6 tisoč evrov bruto. Pogovarjamo se o dvigu splošne olajšave, ki v resnici ne bo kaj prida koristil delavskemu razredu z nizkimi plačami, ne bo koristil niti srednjemu razredu, daleč najbolj se bo poznal najbolj bogatim. Sploh pa se bo najbolj bogatim poznalo znižanje davčne stopnje za peti dohodninski razred iz 50 % na 45 %. 4 tisoč 300 najbolj privilegiranih menedžerjev, zdravnikov in odvetnikov v državi bo iz tega imelo korist, pa čisto nihče drug. Vsi ostali bomo na ta račun trpeli minus. Pa seveda, napoveduje se tudi, znova, znižanje stopnje dohodnine od dohodka iz kapitala na 25 % in od dohodka iz oddajanja premoženja v najem na 15 %. Spet, to niso ukrepi, ki bi kakorkoli koristili ljudem niti ne kakšnim malim najemodajalcem, ki imajo morda kakšno sobo ali pa nadstropje v bajti pa ga oddajajo, ampak bo prišel prav izključno nepremičninskim baronom. To so temeljne vrednostne usmeritve vlade Janeza Janše, ki se izkazujejo v odlokih za bodoče proračune. Zadolževanje, vrtanje luknje v javne finance in uporaba teh sredstev, kolikor jih bo sploh ostalo, za nadaljnjo nagrajevanje obsceno bogatih. Tisto nekaj, kar na ta način ne bodo iz naše skupne javne malhe postrgali, pa bodo vrgli za orožje, v skupni masi 780 milijonov evrov v naslednjih nekaj letih. In seveda, po vsemu tem pustošenju po javnih financah od slovenske socialne države ne bo ostal niti en sam S. Kaj bo sledilo, je scenarij, ki smo ga že videli. Prva vlada Janeza Janše je prav tako zavrtala eno milijardo težko letno luknjo v javne finance. Država je opešala v svojih kapacitetah in kondicijami, da se sooči z krizami kapitalizma. Nekaj let kasneje se je natančno to tudi zgodilo. Kako je druga vlada Janeza Janše na to odgovorila? Tako da je varčevala z Zujfom in jemala vsem ostalim, javnim uslužbencem, zaposlenim, zdravstvenemu sistemu in tako naprej. Natančno to je tudi scenarij, ki se izrisuje na horizontu s tovrstnimi odloki za prihajajoče proračune. Zato bomo v Levici glasovali proti. To ni politika za blaginjo, to je politika za javnofinančno pustošenje in zadolževanje, antirobinhoodovska politika, to je superhikovska politika.
Hvala lepa. Še kot zadnja bo stališče Poslanske skupine SMC predstavila gospa Monika Gregorčič.
Spoštovani! Danes bomo odločali tudi o spremembah odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za tekoče obdobje, torej za obdobje v letih od 2020 do 2021, in sicer zato, da bi zagotovili del finančnih sredstev, potrebnih za izpeljavo načrtovanih investicij v boju proti gospodarskim in socialnim posledicam epidemije covid-19. Predlagana sprememba odloka zagotavlja ta potrebna sredstva na način, da se povečuje najvišji obseg izdatkov in ciljni saldo državnega proračuna ter najvišji obseg izdatkov za pokojninsko blagajno. S tem se zagotavlja dovoljšen manevrski prostor za finančne tako imenovane anticovid intervencije, ki so naše glavno orodje za pomoč ljudem in gospodarstvu v kriznih časih. V Sloveniji so seveda še vedno prisotne omejitve, ki v določeni meri zavirajo našo gospodarsko aktivnost. Kot odgovor na trenutne razmere pa so v veljavi številni ukrepi za ohranjanje podjetij, gospodarske aktivnosti in delovnih mest, ki bodo v prihodnjem letu imeli tudi znaten finančni učinek. Na zahtevne izzive trenutnih razmer se mora država seveda ustrezno odzvati z ustrezno prilagoditvijo vodenja fiskalne politike, ki bo dopuščala možnost za državno intervencijo v teh izrednih časih negotovosti. V Poslanski skupini Stranke modernega centra smo mnenja, da je uveljavitev te spremembe odloka tako nujna tako zaradi ukrepov, ki so bili sprejeti in podaljšani po datumu sprejetja državnega proračuna za leto 2021, kot tudi zaradi sprejetja morebitnih še dodatnih ukrepov v boju proti posledicam epidemije covid-19 v prihodnje. Pri tem se nam še posebej zdi pomembno, da je predlagano povečanje izdatkov, namenjeno izključno financiranju sprejetih ukrepov v interventnih zakonih, in da se Slovenija za namen financiranja vseh teh ukrepov, ne bo dodatno zadolžila, temveč bo zgolj porabila del obstoječih sredstev. Kljub temu pa se bomo morali vsi skupaj zavzemati za to, da bodo javnofinančni odhodki v kar največji meri financirani s prihodki iz naslova pobranih davkov in ostalih zanesljivih javnofinančnih virov. Zdrave javne finance so namreč temelj naše suverenosti. Javnofinančna stabilnost pa je pogoj za gospodarsko rast in za splošno blaginjo v državi. Zato je ta sprememba odloka o okviru za pripravo proračunov, ki jo danes obravnavamo, iz našega vidika izredno pomembna. V naši Poslanski skupini smo odločni zagovorniki vzdržne fiskalne politike, kar smo konec koncev dokazali z izredno dobrimi javnofinančnimi rezultati v preteklih mandatih. Poslanci SMC se zavedamo, da učinka vseh teh ukrepov na javne finance, vključno z nedavno sprejeto novelo Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ni bilo moč ustrezno načrtovati v okviru predhodnih sprememb državnega proračuna. Zato bomo spremembe Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje 2020 do 2021 v Poslanski skupini Stranke modernega centra podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in prehajamo na splošno razpravo poslank in poslancev o predlogu odloka. Kot prva dobi besedo gospa Andreja Zabret, pripravi pa se gospod Jure Ferjan. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednica. Včeraj na Odboru za finance je kolega Pogačnik vprašal predsednika Fiskalnega sodišča gospoda Kračuna, kaj bi bilo, če ne bi bili sprejeti ti ukrepi po vseh PKP-jih. Fiskalni svet je rekel, če ti ukrepi ne bi bili sprejeti, bi bil padec gospodarske aktivnosti za eno tretjino večji. O tem se vsi strinjamo in temu nihče ne oporeka in to smo tudi danes že nekajkrat slišali. Vendar pa je predsednik Računskega sodišča tudi potem naprej rekel takole, da bi bil padec za eno tretjino večji, ampak je potrebno opozoriti, da nam nesorazmerno rastejo redni stroški za plače in pa blago ter storitve, samo od januarju do marca so se recimo povišali za 6 odstotkov, da nam javni dolg najhitreje narašča v povprečju EU in da smo v zgornji tretjini držav, da Vlada sprejema ukrepe, ki niso povezani s covid krizo in s tem poslabšujejo strukturno položaj in javne finance in da je poslabšanje fiskalnega položaja tudi v samih strukturnih ukrepih, ki jih je Vlada že sprejela in ki jih tudi še namerava sprejeti. Pa da se jaz potem naprej orientiram, kateri so tisti strukturni ukrepi ali zakoni, ki jih Vlada še želi sprejeti, to so Zakon o debirokratizaciji, kjer nam bo samo socialna kapica zmanjšala prelive za 100 milijonov v pokojninsko blagajno in za 65 milijonov v zdravstveno blagajno. Potem gre tu za nadgradnjo davčnega sistema, kjer bo zaradi znižanja dohodnine priteklo v blagajno za 248 milijonov manj sredstev. Pa če se spomnimo tu za Zakon o investicijah v Slovensko vojsko, kjer nam bo prvi dve leti šlo 100 milijonov za vojaško opremo in v naslednjih štirih letih po 130 ali 140 milijonov na leto. Pa zakon o dolgotrajni oskrbi, kjer Vlada pravi, da ima vire zagotovljene in da se bo krilo vse iz poračuna in govorim o dodatnih 300 milijonih. Pa demografski sklad, če bo ustanovljen, bo tudi od 150 do 200 milijonov evrov letno manj denarja v proračunu. Tudi Fiskalni svet opozarja na prisilno upokojevanje po PKP7, kjer pa naj bi bilo prilivov v blagajno za 35 milijonov manj. In če vse to seštejmo govorimo o dodatni milijardi, ki bo tudi zakonsko obvezujoča za proračun, že zdaj vemo, da imamo 95 % proračuna, rečemo, zaklenjenega z vsemi zakonskimi obveznostmi, ki jim moramo izplačevati. Če pogledamo, da so se nam od januarja do marca letos tudi redni stroški zaradi plač in rednih storitev blaga in storitev povišali za 6 %, smo že na 101 % in če dodamo še to milijardo, ki predstavlja cirka 10 % proračuna, potem se vprašamo, kako nameravamo vse to pokriti. S tem da na drugi strani kar se tiče samih prihodkov ali neke izhodne strategije, kako bomo zagnali gospodarstvo po covid krizi, pravzaprav danes od Vlade še nismo slišali. In ja, danes obravnavamo odlok, s katerim za leto 2021 povišujemo za 800 milijonov višjo porabo, četrtič že popravljate ta odlok in sem skorajda prepričana, da to ni zadnji in da slejkoprej lahko pričakujemo tudi v Državnem zboru rebalans proračuna za leto 2021. In še nekaj bi tudi rada povedala, da v LMŠ nikoli nismo problematizirali zadolževanja in na te očitke moram replicirati in v smislu državnega intervencionizma za ukrepe, ki so namenjeni ljudem in gospodarstvu in so povezani z epidemijo in pa prinašajo multiplikativni učinek, o tem mi govorimo in vsi vemo, kaj s tem mislimo, se pravi, zadolževanje za naložbe, ki prinašajo delovna mesta, gospodarsko rast, dodano vrednost in multiplikativni učinek v prihodnosti. Da, absolutno da za zadolževanje, ne pristanemo pa na netransparentnost, negospodarnost, zadolževanja po dolgem in počez za stvari, ki niso povezane s covid krizo, in brez strategije, kar počne ta vlada. LMŠ pač pri tem ne bo sodeloval. In samo še nekaj poudarkov, ki jih je dal Fiskalni svet na ta odlok, namreč mnenje Fiskalnega sveta je kljub vsemu kar ostro in glede na to, da se je zdajšnja koalicija in pa tudi finančni minister vedno zelo zavzemal za fiskalno pravilo in pa transparentnost javnih financ, je prav, da povemo, kaj Fiskalni svet meni o tem odloku in kakšna opozorila je podal. Zaradi ukrepov, ki jih je Vlada sprejela že po rebalansu, se fiskalni položaj slabša za dodatnih 330 milijonov na leto. Zakon o javnih financah tudi pravi, da se reforme, ki še niso trenutno v zakonodajnem postopku, ne upoštevajo v paktu stabilnosti oziroma v odloku, vendar vseeno, v dokumentih niso upoštevne spremembe davčnih reform, ki jih načrtuje Vlada, in tudi niso predloženi dokumenti, na podlagi katerih bi Fiskalni svet lahko napravil verodostojne izračune tudi glede porabe evropskih sredstev. Namreč Vlada načrtuje kar veliko porabo evropskih sredstev za investicije, kar bi bilo sicer super in prav, vendar glede na to, da še do danes ne vemo, kakšen je nacionalni načrt za okrevanje in odpornost in kako se sprejema ta načrt brez kakršnihkoli deležnikov, smo lahko v dvomih, da boste lahko počrpali toliko evropskih sredstev. Kot sem že omenila, Fiskalni svet tudi opozarja, in to ste pozabili povedati, da nam nesorazmerno rastejo izdatki, ki s krizo niso neposredno povezani, tu gre praktično za kršenje fiskalnega pravila, in pa, da se stanje javnih financ v Sloveniji poslabšuje hitreje in slabše kot v povprečju EU in da smo v dinamiki naraščanja dolga v zgodnji tretjini držav Evropske unije. Če sem malo cinična, lahko rečem, da tukaj smo pa res dobri. Kadar gre za obilno zadolževanje države, ki zadaj nima neke strategije, da bo ta dolg zdržan, vsi vemo, da nastajajo prikriti stroški tega državnega trošenja in se lahko odražajo v dvigu cen in tudi davkov v prihodnosti. In vse glede na to, kaj ta vlada Janeza Janše počne, se pač bojim, da nas bo čakalo dolgotrajno obdobje, ko bo pritisk na višanje cen prisoten, krepitev davkov in pa prepočasno naraščanja gospodarske rasti.
Hvala lepa. Ker se seznam razpravljavcev zelo hitro spreminja, bom prebrala naslednje štiri. Najprej dobi besedo gospod Jure Ferjan, potem gospod Marko Bandelli, mag. Bojana Muršič in gospod Jože Lenart. Gospod Ferjan, izvolite.
Gospa podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovani gospod minister za finance, spoštovani kolegice in kolegi in vsi, ki nas spremljate, lepo pozdravljeni! Tudi pri tem proračunskem dokumentu je vendarle potrebno izpostaviti nekaj dejstev, ki so se tudi ne samo pri tej točki, pa tudi prejšnji, že izpostavile oziroma povedale. Uvodoma naj povem, da to, da ta dokument obravnavamo že večkrat, danes četrtič, glede na to, da smo v obdobju epidemije, v času krize, ni povsem nič nenavadnega. To je povsem normalno. Aktualna vlada se torej odziva na spreminjajoče se zadeve, na situacijo, ki je negotova in ki se iz dneva v dan spreminja. Ravno zato seveda tudi danes vnovič govorimo o teh proračunskih dokumentih, ki so seveda pomembni za izvajanje tistih elementov, ki blažijo posledice epidemije in seveda tudi pomagajo ljudem, kot smo to lahko v pretekih mesecih tudi že videli. Kar je ključno, je to, da ukrepi Vlade Republike Slovenije pomagajo ljudem, so pomagali in bo tako tudi v prihodnje. In konkretno je to potrdil tudi predsednik Fiskalnega sveta Republike Slovenije včeraj na Odboru za finance v tej dvorani, ko je konkretno dejal, da bi bil brez ukrepov padec bruto domačega proizvoda večji kar za tretjino in lahko si mislimo, kaj vse bi potem to za seboj potegnilo. Prav tako je denimo Umar dejal, da bi brez ukrepov padec bruto domačega proizvoda večji za 4 odstotne točke, podobne ocene so tudi s strani Banke Slovenije, Evropske komisije in pa mednarodnega denarnega sklada, torej tudi izven naše države. In seveda je ob tej priložnosti treba tudi izpostaviti, da je bil v letu 2020 padec v bruto domačem proizvodu za okoli 20 % nižji od predvidenega, napovedanega. Glede zadolževanja je bilo tudi kar nekaj govora. Seveda je v ključni fazi pomembno, zakaj se zadolžujemo in pa po kakšni ceni, po kakšnih obrestnih merah se zadolžujemo. In ta vlada se zadolžuje po izredno nizkih obrestnih merah. Zadolžuje se zato, da pomaga ljudem, da pomaga gospodarstvu. Zadolžujemo se zato, da refinanciramo dolg, ko smo se zadolževali po bistveno dražjih pogojih, po bistveno višjih obrestnih merah in pa tudi seveda zato, da postavimo pogoje, da se odzivamo na epidemijo, na krizo in da postavimo tiste temelje, da bomo lahko iz te krize izšli kot zmagovalci, da bo okrevanje gospodarstva čim hitrejše in seveda tudi da bosta sleherni prebivalec in prebivalka naše lepe države lahko v prihodnjih mesecih tudi izšla iz te krize. Veliko stisk je v tem času žal nastalo, prepričan pa sem, da je z ukrepi ta vlada marsikatero preprečila in številne blažila. Kot sem omenil uvodoma, je obdobje, v katerem se nahajamo, izjemno negotovo, nestabilno. Je pa slika javnih financ, ki jo imamo v tej državi tudi zaradi ukrepov oziroma predvsem zaradi ukrepov aktualne vlade Republike Slovenije in sprejetih osem protikorona paketov takšna, kot je. In ta slika je dobra. In o tem pričajo stabilne bonitetne ocene, potem dejstvo o izdaji obveznice s 60-letno dobo dospetja, da je v Sloveniji brezposelnost nižja od povprečja Evropske unije in, kot sem že omenil tudi, da je padec gospodarske rasti v letu 2020 za 20 % nižji od napovedanega. Dejstvo je, da je Slovenija, da je aktualna vlada Republike Slovenije pod vodstvom Janeza Janše ljudem in gospodarstvu do sedaj namenila že več kot 3 milijarde evrov. To je denar, ki so ga ljudje in gospodarstvo že prejeli. To je denar za blaginjo ljudi, to je denar za soočanje z aktualno krizo, to je denar za refinanciranje dolga in to je denar, ki bo omogočil, da bo Slovenija iz krize izšla. In mi se ne zadolžujemo zato, da bi financirali banke, po možnosti zasebne, in se ne zadolžujemo zato, da bi pomagali elitam. Ta vlada, ta vladna koalicija pomaga ljudem, pomaga gospodarstvu. In o tem pričajo tudi številke. Spoštovane in spoštovani! Mnogo je bilo govora tudi o upokojencih. Dejstvo je, da ta vlada ne načrtuje znižanja pokojnin in tega ni nikoli načrtovala. Nasprotno, ta vlada upokojence postavlja visoko na prioritetni listi. Ta vlada je upokojencem namenila dodatke skozi protikorona pakete in ta vlada je že usklajevala tako redno kot izredno pokojnine in to bo počela seveda tudi v prihodnje. V letu 2021, torej v tekočem letu, za okoli 6 % in v letu 2022 oziroma v prihodnjih letih je načrtovano rast pokojnin med 2 in 3 %. Tako da zavajanja in razna podtikanja, da ta vlada načrtuje reze, seveda ne držijo in zato prosim, da tega ne počnete več. Kajti zavajanja ali pa laži kljub temu, da jih ponovite večkrat, seveda ne morejo pretehtati dejstev in resnice, da ta vlada dela tudi za upokojence, in to zelo dobro. Izpeljali bomo demografski sklad, poskrbelo se bo tudi za dolgotrajno oskrbo zato, da bo starost resnično varna in lepa. In to je tisto, kar je pomembno, je tudi ena izmed prioritete te koalicijske pogodbe, kar pomeni, da se ta vlada že od začetka zaveda pomembnosti te teme, torej področja upokojencev, dolgotrajne oskrbe, demografskega sklada, pokojninskega sistema, in to tudi udejanja. In se ob tem tudi seveda sooča z eno hujših kriz v zgodovini Slovenije, torej z epidemijo koronavirusa. Spoštovane in spoštovani! Seveda so pred nami meseci, ko bo potrebno sprejeti še marsikateri ukrep, da bo Slovenija iz krize res izšla kot zmagovalka. Verjamem, da bo ravno naslednji protikorona paket tisti, ki bo ponudil neke dodatne temelje za izhod iz krize in da bomo seveda tudi epidemiološko tako dobro pozicionirani, da bo seveda tudi z odpiranjem gospodarstva in ostalih dejavnosti mogoče to gospodarsko rast še nadgrajevati in da bomo seveda vsi skupaj imeli največ od tega, to pa pomeni vrnitev v normalizacijo, stabilne javne finance, blaginjo ljudi, razvoj, rast naše države, našega gospodarstva in seveda tudi stabilen zdravstveni sistem, investicije in tisto, kar je seveda najbolj pomembno, da bomo skupaj zmožni dejansko iziti iz te krize kot zmagovalci in pomagati ljudem še naprej, da bo vsaka zgodba pozitivna, dobra in seveda s tem doseči najbolje za slehernega državljana in državljanko. Temu so namenjeni tudi ti proračunski dokumenti, ki jih danes obravnavamo in katere bom podprl.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Bojana Muršič, za njo pa bo dobil besedo Jože Lenart. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Država bo v tem letu definitivno še naprej v primežu epidemije in potrebne bodo še naprej intervencije, zato seveda razumem tudi to, da bo potrebno še bolj dajati tudi državno pomoč ljudem, ki so bili v tem času najbolj prikrajšani. Absolutno pa še bolj podpiram prizadevanje za hitro okrevanje in uspešno prilagoditev novim razmeram in da se čimprej vrnemo v normalo, torej v odprtje vseh lokalov, namestitvenih objektov, gostinskih lokalov. Gostinci in turizem nas pozivajo, pustite nam delati, pozivajo, upoštevali bomo ukrepe, ne uničujte več panoge, dovolj je že uničenih družb, dovolj je že uničenih delavk in delavcev. Ampak ali ta vlada dela v tej smeri, da preneha z uničevanjem panoge? Napačne odločitve in ukrepi, ki ne rešujejo krize, ampak vse kaj drugega, seveda povečujejo tudi odhodke proračuna. Vse odločitve, ki smo jih sprejemali do sedaj, bomo morali seveda plačati v prihodnjih letih. Te odločitve ne bomo plačevali samo mi, vendar jih bodo plačevali naši otroci, vnuki pa upam, da ne še kdo drug. In ko so se gostinski in turistični delavci včeraj ponovno razveselili odpiranja namestitvenih objektov, se je pojavilo, glej ga zlomka, le do 30 namestitvenih enot, in to za tiste goste, ki bodo se testirali, ki so preboleli covid, ki so bili cepljeni. In kdo je ta populacija ljudi? Cepljena populacija − gre za starejše ljudi in tiste, ki prihajajo iz rizičnih skupin. Velika večina izmed teh se žal teh namestitvenih enot ne bo mogla in se jih ne bo posluževala. In ob takšnih omejitvah, kot so navedene sedaj, se veliko državljank in državljanov sprašuje in tudi upravičeno, ali so nagrajeni zato, da so bili več kot leto dni bili zaprti za svoje zidove, se niso družili, upoštevali vse ukrepe in hvala bogu ti ljudje niso zboleli, ja, in sedaj na vrsti za cepljenje pa še vedno niso. Pri tem se še vedno pozablja, da je cepljenje prostovoljno. Zakaj torej je pogoj za obisk namestitvenih objektov potrdilo o cepljenju, potrdilo o prebolevnosti ali pa celo testiranje. Na elektronska sporočila sem danes dobila kar nekaj vprašanj, ali so zdaj to drugorazredni državljani. Potem se še je pojavilo vprašanje, ja, kaj pa je potem v večstanovanjskih objektih, stavbah, kjer lahko imamo več kot 30 stanovanj pa še v tistih stanovanjih živi več ljudi. Ali to pomeni, da je tudi v teh objektih preveč ljudi? Eden mi je postavil hipotetično vprašanje in vprašal, ali se bo moral zdaj zaradi tega, ker je v stanovanjskem bloku 54 enot, potem iz tega izseliti. Zdaj bom pa navedla še bolj neumno zadevo in banalno zadevo. Gost, ki bo šel v namestitveni objekt, ali se bo moral testirati, cepiti [[…]] [[oglašanje iz dvorane]] Ne me prekinjati, zaradi tega, ker bom povedala, kje bodo tukaj vzroki. Se bo moral testirati. Kaj pa v naš parlament? Koliko nas poslancev je cepljenih? Koliko se testiramo? Kolikokrat smo bili testirani? Pa nas je tukaj več kot 30, 90, pa še vso strokovno osebje. Ali smo mogoče vsi celo preboleli covid? Ampak seveda, to je zgolj navedba. Jaz bi res predlagala Vladi, da začne gledati celotno širše, preneha sprejemati tako močne omejitvene ukrepe, ker bodo škodljive posledice tako za gospodarstvo, turizem, gostinstvo. In tukaj se začne odlok proračuna. Če se zavedamo, kaj se bo zgodilo s temi, da si pač želijo odpreti namestitvene enote, hotele do 30 enot, seveda se vpraša, ali bodo sploh likvidni. Zagotovo ne, ne bo do tega prišlo, ker enostavno ne bodo mogli odpreti namestitvenih objektov, saj ob namestitvenih objektih ob odprtju morajo uporabiti vse resurse, da se lahko zagotovi vse potrebno za goste, ki bodo prihajali. Pa tudi odpiranje objektov ne gre od danes na jutri. Torej bodo še naprej žal na plečih države, žal na plečih teh PKP. Ali se zavedamo vsi skupaj, tako vlada kot tudi mi tukaj, kakšne bodo dolgoročne posledice z nepremišljenimi odločitvami, ko se bo seveda, in kaj kmalu se bo to tudi zgodilo, povečala stopnja brezposelnosti, posledično s tem se bodo zmanjšali davčni prilivi, zmanjšali se bodo prispevki v pokojninsko blagajno, v zdravstveno blagajno, povečali pa se bodo socialnovarstveni transferji. Posledice bodo nepopisne, nekaj jih bomo že sledili v tem letu, vprašanje pa, kaj bo v prihodnjem letu in v prihodnih letih. In ja, danes smo že kar nekajkrat povedali, da ta vlada ne bo zmanjševala pokojnin. Ja, seveda, verjamem, da tej vladi ni v interesu, da se bodo zmanjšale pokojnine, vendar v naslednji vladi, kakršnakoli pač bo, pa mi verjemite, ukrepi na področju uravnoteženja javnih financ bodo nujno potrebni. O tem je kolega Pogačnik že v prejšnjem mandatu govoril, da bo že mogoče do kakršnihkoli ukrepov za uravnoteženje javnih financ prišlo v tem mandatu, ampak, hvala bogu, smo bili v času konjunkture, vendar je situacija v časi epidemije pokazala ponovno vse pasti tega proračuna. In ja, ko že danes pogledamo in v prvih dveh mesecih beležimo primanjkljaj 633 milijonov evrov, na kar je največ vplival državni proračun, ki je pa izkazoval primanjkljaj v višini celo 659 milijonov, nekaj čez 659 milijonov evrov. Samo v mesecu marcu tega leta se je pa primanjkljaj državnega proračuna povečal za 600 milijonov evrov. Po začasnih podatkih v prvem tromesečju, če razpolagam s pravimi podatki, je dolg 1,3 milijarde evrov. In če še naprej želimo oziroma bomo nadaljevali s takšno politiko, omejevalnimi ukrepi, ki niso in nimajo učinka, bomo še morali pripraviti ne vem koliko PKP-jev, mogoče namesto PKP9 bo še PKP10, 12, 13, ne vem, pri katerem se bomo ustavili. Zakaj navajam? Saj gostinstvo in turizem tega ne bosta preživela, pri namestitvi do 30 enot definitivno ne in z vsemi omejitvenimi ukrepi. Sindikat gostinstva in turizma nas na to tudi globoko opozarja in tukaj smo vsi skupaj v enem začaranem krogu. Treba bo odpreti državo, seveda absolutno z vsemi možnimi, kakršnimikoli ukrepi, ampak zavedajte se, da je cepljenje prostovoljno. Prostovoljno. Ker ne moremo gosta omejiti, da bo kazal gostincu, ali ima opravljeno cepljenje, potrdilo. Mislim, jaz ne vem, če si lahko to privoščimo, mislim, tu mora država res nekaj narediti in razmišljati. Absolutno se pa strinjam s tem, da je potrebno precepiti čim širšo populacijo ljudi, ampak trenutno se zdaj pripravlja sprememba strategije cepljenja in se bodo cepili že stari nad 50 let, kar je dobro, ampak kljub temu nismo vsi potem enaki. Jaz mislim, da še vedno živimo v Sloveniji, kjer bi morali biti vsi enaki, tako kot smo enaki pred zakonom, bi morali biti enaki pred vstopi v gostinske lokale, v turistične objekte in vse ostalo. Ta vlada žal nekontrolirano troši brez kritja, brez vizije, žal zadolžujejo prihodnje generacije in nas s tem postavlja v zelo nevaren in finančno nestabilen položaj, ki nakazuje skorajšnjo politiko varčevanja na plečih ljudi, in to kar nominalno. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za besedo je zaprosil minister mag. Andrej Šircelj. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik. Jaz nisem strokovnjak za epidemiološke zadeve. Moram pa tukaj glede na to, da je ob neki točki, ki govori o odloku, ki določa maksimalne odhodke za leta 2022 in leta 2024, prišlo do razprave o trenutnih ukrepih glede epidemije, vsekakor reagirati na besede poslanke Muršičeve, ki je rekla med drugim, da ta vlada uničuje panoge in gospodarstvo. Ta vlada pomaga panogam in gospodarstvu. Ta vlada ne uničuje, ta vlada je za panoge in gospodarstvo dala 3,5 milijarde evrov, proti štirim milijardam gre. Takega fiskalnega obsega pomoči ni bilo deležno gospodarstvo nikdar v zgodovini te države in niti prebivalstvo ne. Zaradi tega pač besede, ki rečejo, vlada uničuje panoge in gospodarstvo, ti ukrepi nimajo zdravstvenih učinkov, to je tudi zdaj bilo rečeno, citiram. Glejte, jaz nisem, se opravičujem, v poziciji, da bi lahko sodil, kateri ukrepi, ker nisem strokovnjak za epidemije, kateri ukrepi imajo zdravstvene učinke in nimajo zdravstvenih učinkov. Tako da jaz tukaj res skromno to povem kot predstavnik Vlade, vem pa, da Vlada sprejema ukrepe na podlagi strokovnih meril in ima za to strokovnjake. Zaradi tega pač jaz moram odreagirati na to, čeprav danes to ni tema te točke, ampak če je bilo to rečeno. Poleg tega Vlada ne zapira gospodarstva, če tako rečemo. Epidemija zapira gospodarstvo, zdravje ljudi zapira gospodarstvo. Zdravje ljudi je vzrok, zaradi česa se zapirajo gostinski lokali, turistične destinacije, podobne zadeve. Odlok Vlade o tem je samo posledica epidemiološkega stanja. In vnaprej je Vlada naredila semafor in povedala, kdaj in kako bo kaj sproščala in kako ne bo sproščala. In mislim, da je z zadnjimi odloki Vlade prišlo do bistvene spremembe in odprtja gospodarstva. In ne morem niti soditi o tem, ali je to dobro z zdravstvenega vidika ali ne, ker se ne postavljam v položaj, da bi to naredil, čeprav sem tukaj minister. Moram povedati, da Vlada dela v dobro ljudi, tudi bo delala in že dela v dobro gostincev, da so zdaj lahko to odprli. Vlada je zato dala skoraj 4 milijarde različnim skupinam, tudi gostincem na različne načine. Ne bi šel v te ukrepe, ampak tukaj se res opravičujem, predsedujoči, da jaz zdaj govorim o tem, ampak jaz moram na to reagirat kot član Vlade. In moram reagirat tudi na to, ker pravi gospa Zabretova, prvič, da gre za metanje denarja v koruzo. Ne, ne gre za metanje denarja v koruzo. Točno so osredotočeni vsi cilji, kam se nakazuje ta denar zelo transparentno. In ta vlada ne meče denarja v koruzo, tudi ni vrgla v času najtežjih trenutkov za gospodarstvo in za prebivalstvo puške v koruzo, če smo malo metaforični. In naslednja zadeva, to ni finančno huliganstvo. Jaz ne vem, zakaj se, bom rekel, toliko nekega sovraštva tukaj poudarja. Če govorimo o finančnem huliganstvu in če pogledamo, kaj to pomeni, to so diskriminacijske žalitve posameznikov ali skupin ljudi, če si pogledamo, kaj te besede in huliganstvo pomeni. In glejte, preveč izraza sovraštva za moj okus. Tukaj gre za 4 milijarde, ki jih je Vlada dala prebivalstvu in gospodarstvu zelo osredotočeno, zelo ciljano. To nam priznajo vsi. Lahko dopuščam možnosti posameznih napak, ampak glejte, če se mi pogovarjamo s takšnimi destruktivnimi besedami, oprostite, jaz moram na to reagirati. Hvala lepa, predsednik.
Hvala lepa. Preden dam besedo naprej in replikam, najprej opozorilo, da tisti, ki uporabljate elektronske naprave, uporabljajte te tako, da ne motite drugih poslancev in govornikov, če ne, pa uporabite slušalke. In drugo opozorilo, lepo prosim, da se pri razpravah, replikah in ostalih stvareh držite vsebine akta, o katerem teče razprava. Zdaj pa najprej replika mag. Bojana Muršič. Izvolite.
Hvala lepa. Minister, jaz vas popolnoma razumem in to je absolutno vzpodbudno, da smo, da ste dali kot vlada 4 milijarde evrov za gospodarstvo. Jaz sem samo navajala, zakaj uničujete gospodarstvo, ker sem pač povedala oziroma gostinstvo in turizem, ker to oni navajajo s temi ukrepi, ki so bili sprejeti na Vladi. Pa seveda vas razumem, da niste strokovnjak za zdravstvo oziroma da naj bi bili ti ukrepi, ki jih pač sprejemate, potrjujete na Vladi, plod strokovnih komisij, ampak ne vem. In samo navajam zaradi tega, ker so sami napisali, Sindikat delavcev in gostinstva, turizma je napisal o vseh teh ukrepih in vseh teh pogojih, ki pač so se zdaj napisali, dokazilo o prebolevnosti covida, cepljenja, izvid testa, so napisali jasno: »Nenazadnje bi takšen pogoj goste odbijal in ne privabljal. To bo dodatno ogrozilo odpiranje lokalov in delovna mesta zaposlenih.« Kar pa posledično ima vpliv na proračun v tem letu in še v prihodnjem letu, zato je moja razprava na to sledila. Hvala.
Hvala lepa. Replika, kolegica Zabret. Izvolite.
Jaz bi se samo odzvala na ministra glede besede finančno huliganstvo. Jaz sem govorila o finančnem huliganstvu, in to v kontekstu, da slabite prihodke in višate izdatke. Namreč, računi se, kakorkoli pogledamo, ne izidejo in ob prekomerni rasti rednih izdatkov in pa prekomerni obremenitvi novih zakonskih obveznosti z vsemi zakoni, ki nas čakajo še v prihodnosti in ki jih bo verjetno ta vlada sprejela, so pač številke grozljive. In samo o tem sem govorila in ne gre za kakršnokoli sovraštvo ali ne vem, v kakšnem kontekstu, ampak govorim samo o finančnem huliganstvu, ker računi se preprosto ne izidejo.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Besedo ima Jože Lenart. Za njim pa bo dobila besedo Jerca Korče. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani minister, glejte, zame predstavlja proračunski dokument nekaj svetega oziroma strokovna podlaga za moje odločanje kot poslanca v Državnem zboru. To je tudi naša odgovornost in ključna naloga, ki nosi posledice v prihodnosti, seveda, če se potem napačno odločamo, posebej pa, če dokumenti niso takšni, kot si jih želimo. Če bomo zaupali proračunskemu dokumentu, da zagotavlja realno sliko na prihodkovni strani, se bomo lahko tudi zelo jasno odločali za porabo na odhodkovni strani, vemo pa, kako široko področje je to: zdravstvo, šolstvo, sociala, pokojnine, dolgotrajna oskrba, lokalne skupnosti, za razvoj, za investicije, za področje varnosti in v današnjem času v tej covid krizi, ki je še posebej občutljivo. In če v ta dokument ne verjamemo, potem bomo tudi težje odločitve sprejemali ali pa tudi napačne. Kot smo priča v zadnjih dneh, smo predlog sprememb proračunskih dokumentov konkretno raztrgali z jasnimi opozorili. Kritični smo na nerealno prihodkovno stran, ki jo predstavljate v dokumentih. Istočasno z odlokom spremembe proračunskih dokumentov v javnost prihajajo vaše napovedi davčne reforme, ki pa zmanjšujejo prihodke, in istočasno tudi druge zadeve, ki povečujejo odhodke. Pod črto vidimo tako primanjkljaj in posledično rast zadolževanja in nevzdržne, nestabilne javne finance. Opozarjamo vas na nerealen strukturni porast trošenja javnih financ, ki ste ga nastavili že v lanskem letu. To je dejstvo in na to smo tudi že opozarjali. Z vsakim dodatnim proračunskim dokumentom pa vnašate dodatne odhodke, na katere vas opozarjamo predvsem tam, kjer niso usmerjeni v zatečeno situacijo reševanja krize epidemije. Sami vedno poudarjate, da v prvi vrsti ste namenili veliko pomoč državljankam in državljanom različnimi skupinam. Res je, tudi mi smo opozarjali, potem ko ste to Pandorino skrinjico odprli, da določene skupine so bile izpuščene in tu je verjetno tudi tista naša odgovornost. Šele v drugem planu pa omenjate samo gospodarstvo, ki kar kriči po pomoči, da lahko izide iz krize, kako naj rešujejo tudi svojo likvidnost, kako naj dosežejo reprograme za zapadle finančne obveznosti do bank, do leasing hiš, da ne bo prišlo do blokad in do zapiranj. In tu bodo tisti končni pokazatelji, koliko delovnih mest bomo ohranili, tu so tisti pravi ukrepi in pomoči. Vemo, da govorimo o gostinstvu in o ostalih, ki so danes v nemoči že od 1. aprila. To je tista razlika ukrepov, na katere opozarjamo in do katerih smo prišli tudi na podlagi primerjave ukrepov drugih držav, še posebno sosednje Avstrije, ki imajo zelo pregledno tudi na svoji strani, kako pomagajo svojemu gospodarstvu – oni omenjajo samo gospodarstvo, v glavnem. Poskušate nas pa prepričati, tudi spoštovani kolegi včeraj, s temi nominalnim številkami, da je tudi Avstrija v velikem primanjkljaju in padcu BDP. Zavedati se moramo, da je avstrijsko gospodarstvo po BDP kar več kot 8-krat večje od slovenskega. Tako tudi po proračunu. Seveda pa njihov primanjkljaj proračunski ni 8-krat večji, daleč od tega, to je tisto pravo merilo, ne pa neke nominalne številke nekih velikih držav. In seveda tudi po zadolževanju Avstrija ni potem na vrhu, po dvigu zadolženosti v tem obdobju, pač Slovenija žal pa je, se znajde tu z opozorili drugih, mi sami sebi pa nekako tega nočemo priznati. Glejte, politično še nekako razumem, da se upirate in preslišite naša opozorila iz opozicijskih strank, ne morem pa razumeti, da preslišite in ne upoštevate zelo jasnih opozoril stroke, institucij iz Bruslja tudi, ki opozarjajo, da bo Slovenija v tej krizi med tistimi državami, ki najbolj povečuje svojo zadolženost. Še bolj konkretno pa vas oziroma vse nas opozarja Fiskalni svet, ki s svojimi poročili stopnjuje opozorila in že kar kriči, da so proračunski dokumenti nerealni, nevzdržni in ne zagotavljajo stabilnih javnih financ v prihodnjem obdobju, vsaj tako jaz razumem ta poročila. Na mizi imate oziroma imamo to negativno mnenje Fiskalnega sveta, ki je tudi javno predstavljeno, žal pa ga ne upoštevate, v Listi Marjana Šarca pa upoštevamo in nas to skrbi. To se mi zdi nesprejemljivo, neodgovorno in strokovno kot politično nehigienično. Mislim, da je to tista prava beseda, kajne, ki jo morava oba, ki iz te stroke prihajava, nekako pravilno razumeti, pa ni žaljivo. Kot Vlada, kot minister, se Fiskalnemu svetu zahvaljujete za opozorila v poročilu; kot pravimo, iskreno, in gledate v oči, karavana gre pa dalje. Tega jaz ne morem razumeti. Zakaj je potem ta stroka, če je potem ne upoštevamo? Očitno je, da ste si načrtovanje proračunskih dokumentov zamislili precej po svoje. Svoji metodologiji, kot včeraj, sami pravite igra številk. To je malo neresno. Ker je tu vaša odgovornost do državljank in državljanov, do prihodnje vlade, do zanamcev, ki bodo morali reševati nevzdržne razmere, v katere nas vodite, in ko bomo v prihodnosti vse to reševali, se bomo seveda potem ponovno obtoževali in iskali krivce in izgubljali energijo, ki bi jo morali dajati, vsi skupaj usmerjati v razvoj. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Jerca Korče, za njo pa bo dobil besedo Matjaž Han. Izvolite.
Hvala, podpredsednik, za besedo. Lep pozdrav vsem skupaj! Že samo izhodišče bi na nek način lahko bilo, za neko razumevanje politike, tudi vas, gospod minister, je to, da ste bili ne tako dolgo nazaj, vendarle še iz opozicijskih vrst zastavonoša tiste ustavne presoje rebalansa z 200-milijonskim presežkom. Takrat ste vendarle zagovarjali nekaj povsem drugega in se vam je zdel nek rebalans vlade Marjana Šarca, ki je na koncu izkazal 200 milijonov presežka, hudo hudo sporen, da ste šli z njim kot prvi zastavonoša, v ustavno presojo – sicer vas je Ustavno sodišče potem postavilo na realna tla –, pa vendar je to neko politično izhodišče, da razumemo, kdo je danes naš sogovornik; kot nek pripravljavec oziroma danes kot predstavnik Vlade, ko se pogovarjamo o vseh teh dokumentih. Kolegica Andreja Zabret je uporabila večkrat, mislim, da tudi včeraj, izraz finančno huliganstvo. Težje bi v tako kratkih oziroma v teh dveh besedah kakorkoli drugače povzeli to, kar se ta vlada gre na finančnem področju. Da se razume, kaj pomeni huliganstvo, se lahko nenazadnje uporabi svetovni splet, ki nam pove, da je to vedenje, ki krši družbene norme, pravila, bonton, zakon in na nek način je to splošno destruktivno vedenje. Mi pri tej vladi lahko govorimo o pravnem huliganstvu, lahko govorimo o epidemiološkem huliganstvu. Ko ste se prej nekako postavili na to, da niste epidemiolog in da ne boste presojali; seveda nihče od nas ni epidemiolog, je pa dovolj žalostno in povedno, da ta vlada ne spoštuje tistih ljudi, ki so epidemiologi in predlagajo neke zadeve, ampak sprejema ukrepe povsem po svoje in so ti ukrepi politični. Torej lahko rečemo, da je to epidemiološko huliganstvo, ki povzroča v družbi hude posledice, ki se seveda odražajo potem tudi na financah in bi se lahko odražale v manjši meri, če bi bili ukrepi premišljeni. Še kako se strinjam s tem, minister, ko ste danes rekli, da dali smo 4 milijarde ljudem in dali smo gospodarstvu, dali smo zelo osredotočeno in ciljano. S tem se pa povsem strinjam. Res je, ciljano in osredotočeno: zgolj nekaterim, zgolj tistim, za katere ste vi presodili ali pa ste jih razdelili v prvorazredne in drugorazredne. Ker na eni strani ste vendarle dušili gostince in turistični sektor in to še vedno nadaljujete s svojimi ukrepi, na drugi strani pa ste multinacionalkam brez kakšnih posebnih omejitev omogočali, da deluje gospodarstvo naprej. Na eni strani ste seveda zapirali otroke, da niso hodili v šolo, na drugi strani pa niste bili sposobni uvesti osnovnih ukrepov, ki bi zamejili vdor okužb v domove za starejše občane, kjer vemo, da smo imeli največ smrtnih žrtev. O tem, da ste petkrat spreminjali strategijo cepljenja zato, da noter – še vedno jo boste, očitno – vnašate tiste svoje prvorazredne malo po dnevni inerciji kogarkoli že. Res je, zelo osredotočeno in zelo ciljano počnete! In enako počnete pri finančnem huliganstvu, ki se ga greste. Epidemijo jemljete pač zgolj za krinko. In če je kaj razvidno, je razvidno to, da ni nobenega uvida v prihodnost. Ne govorim samo o prihodnosti odlokov, ki targetirajo na 2020, 2022, 2023, 2024, vendarle je politika tukaj, da pogleda še malo naprej od tega. Ampak vi, seveda jasno, to je pač politično izhodišče in vaše razmišljanje in dojemanje politike, gledate nekako tako: do leta 2022, do volitev, če bodo takrat ‒ vsekakor bodo takrat ‒, moramo preživeti. Potem sta pa dve opciji: ali se pač pomaknemo v opozicijo in iz opozicije bomo imeli zelo lepe manevre, s katerimi bomo kazali, češ, poglejte, kaj smo mi sprejemali, sedaj pa se nega druga vlada poslužuje drugih politik. Teh politik se bo tista vlada seveda morala posluževati zato, da bo zadeve stabilizirala in normalizirala, vi pa boste iz opozicije uporabljali, kaj vse ste načrtovali in zdaj neka grda druga vlada počne nasprotno. Oziroma druga pot, druga pot pa je tista seveda, da, bog ne daj, ostanete na oblasti še mandat ali dva in začnete uresničevati svojo agendo, ki je povsem legitimna. Je pa še bolj legitimno oziroma bi bilo pravilno, da imate na eni strani blagoslov ljudstva, da to počnete – torej, da dobite na volitvah primerno večino –in na drugi strani, da tem istim ljudem poveste, kakšna ta agenda je. Torej, ko vlada, to kar vi počnete tudi s temi svojimi predlogi davčnih razbremenitev, tudi s tako imenovano debirokratizacijo, ki to ni, da z vsem tem prihajamo v stanje, ko bodo pač prihodki padali, pri vaši debirokratizaciji govorimo o 70 milijonih v ZPIZ blagajni, o 40 milijonih v ZZZS, potem davčni sveženj je ocenjen na minus 280 milijonov v letu 2022 in tako naprej. Torej, da z zniževanjem prilivov v proračun mora Vlada pač nekje drugje, ne bom temu rekla rezati, ampak vendarle nas to pelje v privatizacijo šolstva, privatizacijo zdravstva. Ker za financiranje solidarnostnega modela naše države so pač pomembni prihodki, da lahko sfinanciramo javno zdravstvo, javno šolstvo in da lahko vzdržujemo solidarnostni model, za katerega smo se nekoč vsi skupaj zedinili in se odločili in nam ga zavidajo preštevilne druge države po svetu in je po mnenju Liste Marjana Šarca dober in pravi model. Še več, kar pa mene najbolj moti pri vsem tem, ko se pogovarjamo o zadolževanju in ostalih zadevah ‒ seveda bodo te dolgove odplačevale prihodnje generacije. In nič ni narobe z zadolževanjem, če vemo, zakaj je to zadolževanje. Ne bom rekla, da pri tej vladi ne vemo, ampak za današnje talanje bombončkov malo tako naokoli, ki nam v prihodnosti vendarle ne prinaša nobenih multiplikativnih učinkov, ki bi pripomogli k povečanju prihodkov v blagajno, pač ne dosegamo tega cilja oziroma tega, kar si v Listi Marjana Šarca predstavljamo kot smotrno zadolževanje. Poploskala bi vam, če bi se zadolževali za gradnjo stanovanj, za raziskave in razvoj, kajti mladi so tisti ali pa vlaganje v te zadeve je tisto, kar bo prinašalo v prihodnosti pokojnine. Ne zadolževanje danes, da dajemo bombončke upokojencem, ampak zadolževanje za to, da bodo mladi imeli dostojne službe. In dostojne službe ni to vaše, kako je že, sodelovalno gospodarstvo se danes v neki strokovni oziroma politični literaturi reče tem službam, ki jih prinašate mladim na pladnju, govorim seveda o platformah, ki silijo mlade v prekarizacijo. To ni prihodnost in to so očitki in to je nič drugega kot finančno huliganstvo, ki bo v prihodnje še kako teplo po glavi vse generacije, ki bodo prihajale za nami. Hvala.
Hvala lepa. Za besedo je zaprosil minister mag. Andrej Šircelj. Izvolite.
Hvala lepa. Pač, tukaj smo na isti seji, o isti temi se pogovarjamo in izhajamo, kot kaže, s popolnoma drugačnih izhodišč oziroma predpostavk. Kot razumem, vi izhajate iz predpostavk, kot da danes ni epidemije, kot da danes nimamo že več kot eno leto nekega posebnega stanja, neke posebne ureditve na vseh področjih, od zdravstvenega, družbenega, gospodarskega, socialnega in tako naprej. Kot da teče vse tekoče, kot da nič ne bi bilo, vendar tukaj je situacija drugačna. Situacija je, da vsi ti ukrepi ‒ ali pa, da začnemo najprej o krizi, o kateri govorite, češ ukrepi so različni za posamezne dejavnosti in tako naprej. Ja. Ta kriza ni enaka krizi iz leta 2008 ali pa 2009 v svetu oziroma 2012 in 2013 v Sloveniji. Ni enaka. Zakaj ni enaka? Zaradi tega, ker je zdravstvena kriza; ker je osnova za družbeno, socialno, ekonomsko , finančno krizo in tako naprej zdravstvena kriza, in ker so nekatere panoge bolj prizadete zaradi zdravstva kot druge panoge. Poglejte, o tem govori in piše cel svet. Te panoge so gostinstvo, turizem, tudi logistika in tako naprej. In cel svet in tudi mi dajemo tem panogam tudi poseben pomen. Tudi pri reševanju vsega tega in te panoge nosijo večje breme, če želite, zapiranja in tako naprej. Pa ne zaradi tega, ker to hoče katerakoli evropska vlada, ampak zaradi tega, ker tako pravi epidemiološka stroka glede širjenja virusa. Pač, ugotovili so, če nekoliko poenostavim, da se, če želite, na skupinskih plesih ali kjerkoli virus hitreje širi, kot če delate na kmetiji, sami na polju. Tukaj sem dal zelo figurativne, ne želim čisto nič povedati s tem, ampak to izhaja iz širjenja virusa, ki se širi najbolj ali pa bolj kot drugje. In zaradi tega izhaja ta kriza. In ni zdaj namen Vlade, da ima nekaj proti gostinstvu, kot vi želite to prikazati, in da so ti ukrepi hujši tam ali pa pri nekih drugih dejavnostih. Tukaj gre za to, in to je ugotovil cel svet in cel svet ima zaprte gostinske lokale dlje, kot so zaprte nekatere druge dejavnosti. Zaradi tega so tudi izhodne strategije in tako naprej različne po sektorjih in tudi pri nas bodo različne po sektorjih. Tako s tega zornega kota seveda ta vlada tudi sedaj, ko govorimo o sproščanju, dejansko to dela. Ampak ukrepi, ki jih je pa sprejela – nadomestilo za čakanje na delo – veljajo za vse panoge. Če govorimo kritje stroškov – velja za vse, ki so prizadeti, in merila so glede tega, kdo je prizadet glede na promet. To se pravi, zelo transparentni ukrepi so. To so ti osredotočeni in fokusirani ukrepi, ki ohranjajo gospodarstvo na trgu in ki ne povečujejo drastično nezaposlenosti in ne pehajo oziroma ne spodbujajo podjetij, da bi šla v stečaj. To so ti ukrepi, o tem govorimo! Tako s tega zornega kota o tej osredotočenosti jaz govorim, vi govorite o neki drugi osredotočenosti, ampak ti naši ukrepi so transparentni, imate jih v zakonih z vsemi pomanjkljivostmi in z vsemi dobrimi stvarmi, ki nam jih priznava seveda predvsem tujina in predvsem mednarodne organizacije in predvsem bonitetne ocene in predvsem obrestna mera. Tako s tega zornega kota sem o teh ukrepih govoril. Glede zadolževanja, spoštovana poslanka, težko se zadolžujete za nek namen na svetovnem trgu, kot na primer, vi pravite za stanovanja, za nekatere stvari in tako naprej. Zdaj je prvič in bo prišlo do tega, da se zadolžuje za tako imenovano zeleno politiko. Ampak, če greste vi na svetovni trg se zadolževat, se pač zadolžujete, izdajate obveznice. Kako boste pa ta denar porabili, je pa seveda stvar proračuna, stvar delitve v družbi, stvar konsenza v družbi, stvar sprejetih ukrepov tudi v tem državnem zboru. In ta vlada se je odločila, da bo dajala več denarja za zdravje kot katerakoli druga vlada prej; da bo dajala več denarja za starejše ljudi, ker jih prej ni dajala, ne vem, vse vlade ne toliko, kot bi ga bilo treba dati. Tudi neke druge cilje je tukaj poudarila. Ne more se pa zadolžiti Vlada za določen namen oziroma če bi se tudi teoretično zadolžila, bi ta zadolžitev bila veliko dražja. Verjemite mi. O tem pač govorimo in o tem govorim jaz danes tukaj. Hvala.
Hvala lepa. Vmes sta prišli še dve odjavi, tako da kot zadnji dobi besedo mag. Marko Pogačnik. Izvolite.
Spoštovani predsednik, hvala za dano besedo. Hvala minister, da ste še enkrat pojasnili vse te zadeve, ki jih očitno opozicija ne razume, predvsem pa LMŠ ne. Glejte, LMŠ primerja, ne vem, proračunske prihodke leta 2019 z zdaj. Takrat je bila konkurenčna rast, ni bilo covida pač. Evropska unija, svet se sooča s covidom in posledica povečevanja zadolževanja je posledica povečevanja primanjkljaja. V tem proračunu gre izključno zaradi ukrepov, ki se sprejemajo za zajezitev covida-19. In s tem se ne sooča samo Slovenija, ampak se soočajo, bi rekel, tudi vse države Evropske unije, vse druge evropske države in nenazadnje vse svetovne države. In glejte, prepričan sem, da Slovenija z ukrepi, ki jih izvaja, je uspešna. Kajti o tem govorijo številke, govorijo številke o padcu bruto domačega proizvoda v primerjavi z drugimi evropskimi državami. In tukaj smo lahko ponosni na to, da je padec bruto domačega proizvoda Slovenije manjši kakor drugih držav. In to, kar je govoril gospod Lenart, da se pa Slovenija, bi rekel, zadolžuje več kot ostale države. Res je, Slovenija je pri zadolževanju za en stolpec nad evropskim povprečjem, nad povprečjem Evropske unije, ampak to pa posledično pomeni, da pa Slovenija več pomaga ljudem in več pomaga gospodarstvu kot ostale druge države, kjer imamo pa manjši padec BDP-ja. Zdaj pa, spoštovani kolega Lenart, se morate pa odločiti, kaj bi radi: manjše zadolževanje Slovenije ‒ slabši pogoji za gospodarstvo in manj sredstev za ljudi. Mi si tega ne želimo. Ta vlada se je odločila, da pomaga najbolj ranljivim skupinam. Ta vlada se je odločila, da pomaga najbolj ranljivim skupinam in to je tudi posledica manjšega padca BDP-ja. In posledično temu namenjamo več denarja za ljudi, več denarja za gospodarstvo in več pomoči. Če kdo tega ne verjame, si lahko pogleda Erar kazalnik. Danes je bilo dostikrat omenjeno gostinstvo. Naj se pogleda, koliko so gostinci dobili te pomoči. Jaz verjamem, da ni to primerljivo, kot če bi bili v odprtju, ampak ni jih zaprla vlada Janeza Janše. Gostinstvo je zaprl covid-19. Ne samo v Sloveniji, tudi v Avstriji, tudi v Italiji, tudi v Španiji. Ampak vi pa poskušate, bi rekel, na vsak način predstaviti to sliko v javnosti: ta vlada vas zapira, ta vlada vas omejuje. Ni res! Covid omejuje, tako mene, kot vas, kot nekoga tretjega. Ta vlada se pa na najboljši način trudi, bi rekel, da z ukrepi poskuša zmanjšati posledice le-tega. In mislim, da si tukaj vsi skupaj želimo, da ta covid premagamo čim prej. Spoštovana kolegica Muršič, ne vem, kje vi živite. To ni samo v Sloveniji, tudi okoliške regijske države okoli nas so zaprte. Poglejte, kaj se dogaja v Anglij, kaj se dogaja v Španij, kaj se dogaja v Italiji, kaj se dogaja v Avstriji, morate malo širše pogledati. In mislim, da je bilo že 10-krat rečeno, da v Sloveniji ni bilo sprejetih nikoli najbolj rigoroznih ukrepov, da so bili rigoroznejši ukrepi sprejeti v drugih državah. Dostikrat ste omenjali smučišča; v Italiji in v Franciji smučišča niso delala niti eno uro. Mislim, da se je Vlada trudila in da glede na obstoječo situacijo, da smo mi imeli kar precej urejeno in pa delujoče gospodarstvo. In to, da je opozicija kritična, je v redu, da je pa opozicija žaljiva, pa ni v redu. In s tem kar ste vi, bi rekel, prodajali včeraj, poslanci LMŠ, in kar prodajate danes, da ta vlada izvaja huliganstvo nad javnimi financami, to pa mislim, da je sodu zbilo dno in da se smešite predvsem vi sami. To pa res, da je huliganstvo to, da se pomaga ljudem, da se pomaga gospodarstvu, pa bi rekel, veliko pove, na kakšen način vi razmišljate.
Hvala lepa. Replika Bojana Muršič. Izvolite, imate nekaj sekund.
Hvala lepa. Kolega Pogačnik me ni razumel. Jaz sem jasno in glasno povedala, da še bolj podpiram prizadevanja za hitro okrevanje in uspešno prilagoditev novih razmeram, vi ste pa rekli, da kje jaz živim. Hvala.
Hvala lepa. Prehajamo v sklepni del razprave, v katerem dobi besedo še predstavnik Vlade, minister Andrej Šircelj. Želite? Ne želite. Vsi prijavljeni razpravljavci, ki ste to želeli, ste dobili besedo. Kar čas, določen za razpravo, še ni potekel, sprašujem, ali želi na podlagi 70. člena Poslovnika Državnega zbor še kdo razpravljati. [[Da.]] Želi poleg gospoda Lenarta še kdo? Ne. Potem dajem besedo še Jožetu Lenartu. Izvolite.
Hvala lepa. Nekako ta razprava je danes tekla zopet na dveh bregovih, to je bilo lepo razvidno, sem pa vesel, da tudi kolega Pogačnik je zdaj v razpravi, ko je nekako po svoje repliciral meni in še komu, tudi ugotovil, da določene zadeve smo razčistili, sploh ta primerjava z Avstrijo. Ampak mislim, da jaz nisem bil v svoji razpravi nikjer žaljiv, držal sem se res nekako strokovne podlage, kar me tudi utemeljuje s tem, da je Fiskalni svet prišel do podobnih ugotovitev, in smo kritični na ta odstopanja, ki jih vidimo, da niso pravilna. Predvsem pa še enkrat poudarjam, seveda ste priznali, da ste v prvi vrsti dali več pozornosti skupinam, kjer ne morem trditi, da ne potrebujejo pomoči, vendar opozarjam danes, kar tudi gospodarstvo opozarja, da je na marsikaterih področjih gospodarstvo ostalo brez pomoči. Tudi je bilo rečeno, da določene zadeve še vedno niso rešljive. Zelo jasno opozarjam, da končni epilog temu bo, koliko podjetij bo preživelo in koliko podjetij bo res te zaposlene, ki so še vedno na čakanju, imeli potem trajna delovna mesta naprej. To je tisti končni rezultat in za to se borimo. To je to! In če smo danes že konec meseca aprila, pa vemo, da so s 1. aprilom zapadejo finančne obveznosti, ti reprogrami ne veljajo več s strani bank, če tega ne bomo rešili, bodo jutri podjetja padala; predvsem na področju turizma, ker vemo, kako pomemben je naš turizem v zadnjih letih, ki je postal paradni konj. Na to smo stavili, to so naša trajna delovna mesta doma. To niso tujci, za katere delamo in danes odhajajo v tej krizi. To je ena od dejavnosti, ki je zelo pomembna, in tu, ne glede na to, da se danes govori, da iz Evrope ne dobimo zelene luči, da lahko to naredimo, je treba vse sile usmeriti v to, da bo to narejeno. Kajti, tu bo potem pokop vseh teh podjetij, ki so danes nelikvidna, ki imajo negativen denarni tok. To se mi zdi danes ključno, da to dokončno rešimo. Še enkrat bom rekel, da ta razprava tudi danes, v obeh odlokih, je bila koristna. In še enkrat bom rekel, da se mi zdi nehigienično od Vlade, da iskreno gledamo v oči in se zahvaljujemo Fiskalnemu svetu, da njihova opozorila naredimo, pa nobene spremembe praktično ne upoštevamo. Se pravi, karavana gre po svoje dalje in to me skrbi. Hvala.
Hvala lepa. Želiš, minister, mogoče še kaj dodati? Ne. Zaključujem splošno razpravo o predlogu odloka. Matično delovno telo k predlogu odloka ni sprejelo nobenega amandmaja in tudi amandmaji h končni določbi niso bili vloženi. Odločanje o predlogu odloka bomo opravili danes v okviru glasovanj, 15 minut po prekinjeni 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O ZAČASNIH UKREPIH ZA OMILITEV IN ODPRAVO POSLEDIC COVID-19 v okviru skrajšanega postopka. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 39 poslank in poslancev s prvopodpisanim Matjažem Hanom. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagatelja Soniboju Knežaku. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Predstavnica ministrstva, spoštovani kolegice in kolegi! Zadnje čase smo v tem hramu demokracije bili večkrat priča, da so na različnih prilikah, odborih, nekateri poslanci javno izražali zahvalo zdravstvenim delavcem za vse opravljeno, kar so v zadnjem letu v času trajanja te epidemije postorili v boju proti covidu. Žal se ta hvala večkrat ne izraža tudi v konkretnih dejanjih. Priče oziroma zgodbe, ki prihajajo na plan v teh dneh, so milo rečeno, grozne. Na plan prihajajo podatki o celem kaosu pri izplačevanju nagrad za zaposlene v zdravstvu; od tega, da so nekateri zdravstveni zavodi oziroma bolnišnice izplačevali dodatke vsem poprek, v isti višini ljudem, ki niso bili na delovnih mestih, kjer so bili izpostavljeni covidu, do tega, da nekateri celo niso bili v službah, pa so prejemali ta dodatek. Ne vem, kaj bi ob teh podatkih človek rekel, no, razen to, da, prvič, prvo kar je, ni korektno in ni pošteno do tistih, ki so bili upravičeni do teh dodatkov, ki so svoja življenja in pa ure preživljali v boju s covidom v težkih razmerah, da ne omenjam vsega tega. Drugo, kar pa je popolnoma nesprejemljivo – tu upam, da bo tudi minister za zdravje tudi ustrezno ukrepal –, to pa je, negospodarno ravnanje z javnimi sredstvi. Da ne omenjam zneskov, ki smo jim bili priča v teh dneh, s tem da jim Socialni demokrati pa tudi vsi ostali sopredlagatelji tega dodatnega zakona o nagrajevanju seveda tistim, ki jim pripada in ki so delali v teh pogojih, ne nasprotujemo, od ministra pa zahtevamo, da to zadevo v zvezi z dodatki ustrezno tudi razišče oziroma tudi sankcionira. Toliko malo, okrog uvoda. Okrog same novele zakona, s katero se danes srečujemo že drugič. Pri prvem glasovanju sta nam zmanjkala dva glasova. Glede na obljube računam, da danes uspemo zbrati dovolj glasov, da ta zakon, ki popravlja nekatere krivice pri nagrajevanju zdravstvenih delavcev, danes tudi sprejmemo. Na kratko, tisto, kar prinaša ta naša novela, to je, da smo vključili nekatere skupine, ki so bile dejansko del sistema zdravljenja covida oziroma obravnave covid pacientov, pa so bile izpuščene. S temi našimi predlogi se strinja tudi vsa zdravstvena stroka, vsaj tista, s katero smo imeli tudi preko Državnega sveta možnost opraviti obravnavo. Skratka, širimo krog upravičencev. Tisto, kar je, mi se slej ko prej bomo bližali koncu te krize, vendar bo pa covid še vedno med nami. Se pravi, izplačilo tega dodatka je pa vezano samo za čas razglasitve epidemije, zato z našo novelo predlagamo, ker covid bo še ostal, določene službe bodo še delale, imele opravka s temi covid pacienti, isto pod posebnimi pogoji, pod skafandri; skratka, da ne omenjam težkih pogojev, in s tem, v kolikor bo to sprejeto, legaliziramo, da bodo upravičeni do dodatka, sicer ne 30, ampak 65 %, tudi po času, ko ne bo več epidemije. Hkrati tudi omejujemo izplačila teh dodatkov v višini 100 %. Predlagamo tudi dodatne bone za pač letovanje. Bone, ki smo jih vsi ostali državljani lahko koristili v lanskem letu, tisti, ki pa je zaposlen v zdravstvu, velika večina ni imela teh privilegijev, saj imajo še danes polovico ali več lanskih dopustov. In pa četrto, naš predlog je tudi, da se jim da glede na ure opravljenega dela v teh razmerah, da se jim doda dodatno premijo kolektivnega zdravstvenega zavarovanja. To je kot ena oblika bonifikacije, ki je bila včasih dodatek, ne vem, so imeli rudarji, steklarji in še kdo kot dodatek za delo v izjemnih delovnih razmerah. Če je kdo delal v teh izjemnih delovnih razmerah. Mislim, da se s tem vsi strinjamo, da so to zaposleni v zdravstvu, ki so delali na covid primerih. In pa tisto, kar je novost, še amandma, ki smo ga vložili predvsem zaradi teh dogodkov, ki prihajajo na plan zadnje dneve, ki sem jih omenil okrog teh različnih kriterijev za izplačilo. S tem amandmajem smo to še definirali. Čeprav mislim, da niti ne bi bilo potrebno, ker je že tolmačenje kolektivne pogodbe, ki jo je dala komisija, popolnoma jasno – do dodatka so upravičeni tisti, ki so delali pod temi pogoji. Skratka upam, da v tem našem drugem poskusu uspemo zbrati dovolj glasov in da uredimo en kanček, bi rekel, bolj pravičnega nagrajevanja tudi za zdravstvene delavce. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predstavnici Evi Irgl. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o začasnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic COVID-19, ki ga je Državnemu zboru s predlogom za obravnavo po skrajšanem postopku predložila skupina poslank in poslancev s prvopodpisanim Matjažem Hanom. Kolegij predsednika je skrajšani postopek tudi sprejel. Odboru je bilo posredovano gradivo, objavljeno na spletnih straneh Državnega zbora, in sicer predlog zakona ter mnenje Zakonodajno-pravne službe. V poslovniškem roku ni bilo vloženih amandmajev. Pri delu odbora so sodelovali: predstavnik predlagatelja, predstavnica Ministrstva za delo in predstavnica Zakonodajno-pravne službe. Predstavnik predlagatelja je na kratko predstavil predlog zakona in povedal, da upa, da bo predlog zakona v drugem poskusu sprejet. Predstavnica ministrstva je povedala, da menijo, da predlagane spremembe niso potrebne, saj je ureditev na tem področju dobra, zato predloga zakona ne podpirajo. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona preučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika, in dala pripombe k 2. členu. Njena predstavnica je povedala, da obravnavani predlog zakona povzema rešitve predloga zakona, o katerem je Državni zbor že odločal in ga ni sprejel. Dopolnjen je z vsebino predlaganih amandmajev. Zakonodajno-pravna služba se tudi v zvezi s tem predlogom zakona navezuje na že večkrat podana opozorila o pogostnosti noveliranja, razdrobljenosti urejanja, podvajanju vsebin in kopičenju nekaterih ukrepov v interventnih zakonih, ki urejajo posledice COVID-19. Predlagano noveliranje še dodatno vpliva na preglednost in jasnost pravne ureditve, zato je opozorila na načelo pravne države iz 2. člena Ustave, katerega bistven element sta načeli varstva zaupanja v pravo in pravne varnosti. K 2. členu predloga zakona je Zakonodajno-pravna služba podala pripombe z vidika jasnosti besedila predlaganih določb, njihove izvedbe in nomotehnične priprave. Izmed slednjih izpostavlja različnost vsebin, zaradi česar bi bilo smiselno vsako od predlaganih pravic urejati v ločenem členu. Opozarja pa še na nedoslednost poimenovanja dodatka. V zvezi s pravico do vplačila enkratne izredne premije kolektivnega dodatka pokojninskega zavarovanja je ZPS izpostavila neobrazloženost predlaganega odstopa od sistemske ureditve in nujnost razmisleka, ali predlagana določba zagotavlja zadostno in dovolj jasno pravno podlago ter na časovne vidike njene izvedbe. Sledila je zelo kratka razprava, kjer je samo še predstavnik predlagatelja pojasnil, da v so zvezi z neenakostjo bila dežurstva različna in da je bilo delo od doma drugačno kot delo zaposlenih v zdravstvu. Odbor je nato glasoval o členih predloga zakona ter jih tudi sprejel. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji, Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide Državnemu zboru predlaga, da predlog zakona sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Hvala lepa. Za uvodno obrazložitev mnenja dajem besedo predstavnici Vlade Mateji Ribič, državni sekretarki na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik Državnega zbora, spoštovane poslanke in poslanci! S predlogom zakona, ki je danes v obravnavi, se spreminja 56. člen Zakona o začasnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic covid-19, ki ureja dodatke za neposredno delo s pacienti oziroma uporabniki, obolelimi za covid-19. Zakon predvideva višji dodatek za neposredno delo s covid pacienti oziroma uporabniki, ki bi znašal 65 odstotkov urne postavke osnovne plače zaposlenega. V zvezi s tem Vlada pojasnjuje, da zaposleni, ki delajo v rdeči in sivi coni, prejmejo za ure dejansko opravljenega dela dodatek za nevarnosti in posebne obremenitve v rizičnih razmerah v višini 65 odstotkov urne postavke osnovne plače in 30 odstotkov urne postavke osnovne plače po 56. členu Zakona o začasnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic covid-19. Skupaj torej zaposleni, ki delajo neposredno s covid pacienti oziroma uporabniki, prejmejo dodatek v višini 95 % urne postavke osnovne plače. Poleg tega v primerih, ko so zaradi delovnih potreb zaposleni začasno razporejeni na delo k drugemu delodajalcu, prejmejo še dodatek v višini 30 odstotkov urne postavke osnovne plače. Menimo, da je sistem dodeljevanja dodatkov ustrezno urejen. Nadalje je predlagano tudi vplačilo enkratne izredne premije kolektivnega dodatnega pokojninskega zavarovanja za javne uslužbence. Vplačilo enkratne izredne premije je določeno tudi za zaposlene pri zasebnih izvajalcih zdravstvenih in socialnovarstvenih storitev s koncesijo, in sicer v kolektivno dodatno pokojninsko zavarovanje v skladu z Zakonom o pokojninskem in invalidskem zavarovanju oziroma v individualno dodatno pokojninsko zavarovanje, če zaposleni ni vključen v kolektivno dodatno pokojninsko zavarovanje. Vlada Republike Slovenije meni, da predlagani način nagrajevanja ni primeren. Višina premij za kolektivno dodatno pokojninsko zavarovanje za javne uslužbence je določena s sklepom o uskladitvi minimalne premije kolektivnega dodatnega pokojninskega zavarovanja za javne uslužbence. Za vse javne uslužbence je tako določena enotna minimalna premija enotnega pokojninskega zavarovanja, ob tem pa še dodatna premija glede na dopolnjena leta delovne dobe na dan 1. 8. 2003. Določitev vplačila enkratne izredne premije za določene javne uslužbence bi tako pomenila odstop od veljavnega sistema. Opozarjamo še na pomembno dejstvo, da delodajalec v skladu s ZPIZ-2 ne more izvesti vplačil v individualno dodatno pokojninsko zavarovanje. Tako vplačilo lahko izvede samo zaposleni sam iz svojega razpoložljivega dohodka po obdavčitvi. Iz določb predloga zakona ni jasno, na kakšen način bi se v praksi izvedlo vplačilo delodajalca v individualno dodatno pokojninsko zavarovanje zaposlenega, ki bi bilo v nasprotju s splošnimi določbami ZPIZ-2, ki urejajo dodatno pokojninsko zavarovanje. Nadalje predlog zakona določa nagrado za zaposlene, ki delajo neposredno s covid pacienti oziroma uporabniki v obliki dodatnega bona za izboljšanje gospodarskega položaja na področju potrošnje turizma. Vlada Republike Slovenije pojasnjuje, da je dosedanji sistem spodbud ustrezno urejen. Predlog zakona vsebuje tudi denarni dodatek za dijake in študente, ki opravljajo praktično izobraževanje oziroma občasno ali začasno delo dijakov in študentov, in sicer v višini 65 % urne postavke njihovega osnovnega plačila in dodatnega turističnega bona. Dijaki in študentje so v skladu z že sprejeto zakonodajo upravičeni do dodatka za neposredno delo s covid-19 v višini 30 % urne postavke njihovega osnovnega plačila. Menimo, da je tudi ta del v zakonodaji ustrezno urejen in so tako študentje in dijaki v primeru dela za neposredno delo s covid pacienti oziroma uporabniki nagrajeni na enak način kot redni zaposleni. Vlada Republike Slovenije zaključuje, da je obstoječi način nagrajevanja zaposlenih, ki delajo neposredno v okolju s pacienti in uporabniki okuženimi s covid-19, ustrezen, zato predloga zakona ne podpira.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Branko Simonovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Desus. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem prisotnim! Predlog novele tako imenovanega PKP 5, ki se osredotoča zgolj na tako imenovane covid dodatke, je sredi lanskega novembra vložila opozicija. Predlog zakona je tedaj na matičnem delovnem telesu prejel samo en glas »za« več, na seji Državnega zbora pa en glas »proti« več, tako novela ni bila sprejeta. Predlagatelj je oblikoval novo besedilo in ga ponovno vložil v zakonodajno proceduro. Tudi tokrat je na matičnem delovnem telesu bil deležen enega glasu »za« več in tako besedilo imamo sedaj pred seboj na plenarni seji. Ključno vsebino poznamo vsi, nanaša se na covid dodatke, le-ta pa že od vsega začetka, torej od njegove uvedbe, razburja tako zaposlene, ki so do dodatka upravičeni, kot celotno širšo javnost. Naj ponovim stališče, ki smo ga zavzeli v Poslanski skupini Desus. Najprej moram izpostaviti izjemno težko delo s covid pacienti, zaradi česar so zaposleni v zdravstvu in socialnem varstvu na robu svojih zmogljivosti. Nekakšno uteho oziroma priznanje jim predstavlja vsaj izplačilo zasluženih dodatkov, tako imenovanih covid dodatkov za delo v nevarnih razmerah, za nevarnost in posebne obremenitve, in prav je, da jim ti dodatki pripadajo. Poudarimo pa, da morajo biti ti dodatki dodeljeni res upravičenim osebam v zdravstvu in socialnem varstvu. Vse preveč je namreč primerov, ko osebe, ki nimajo niti najmanjšega stika s covid pacienti, prejemajo te dodatke in prejemajo jih v enormnih zneskih, to je preko 10 tisoč evrov. Ponoviti moram opozorilo Fiskalnega sveta, ki je izpostavil, »pojavlja se namreč dvom o upravičenosti nekaterih izplačil dodatkov zaposlenih«. Tudi danes je na tem mestu izpostavljen ta dodatek skozi prizmo statistike. Skupni stroški dela so bili medletno višji skoraj za 50 %, realizacija dodatka v letu 2020 je znašala 207 milijonov evrov, realizacija dodatka v obdobju januar‒marec letos je znašala 211 milijonov evrov. Ponavljam, 211 milijonov evrov! Skupaj torej že 418 milijonov evrov. Glavnina dodatka je bila do sedaj izplačana zdravstvu okoli 178 milijonov evrov, okoli 114 milijonov evrov na ravni občin. Govorim o enormnih zneskih. Druga problematika, izjemno pereča, pa je višina dodatkov posameznikom. V Poslanski skupini Desus se pridružujemo pozivu Fiskalnega sveta, naj Vlada sprejme ustrezne ukrepe za bolj učinkovito usmerjenost izplačil dodatkov na vseh ravneh. Dovolite mi, da zaključim. Poslanci Poslanske skupine Desus smo enotni, da pripadajo ti dodatki zaposlenim v zdravstvu in socialnem varstvu, da se morajo izplačevati za neposredno delo s covid pacienti in da se morajo določati in izplačevati upravičeno in pošteno. Glede na višine odstotka tega dodatka ter glede dodatnih ugodnosti pa imamo različna mnenja. Zato bomo glede tega predloga novele glasovali kot prejšnjič, to je po svoji vesti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo predstavil Jurij Lep. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi, lep pozdrav! Danes je na dnevnem redu ponovno odločanje poslank in poslancev o noveli Zakona o začasnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic covid-19. Gre za tako imenovano novelo PKP 5, s katero se že drugič poskuša uveljaviti višji dodatek za neposredno delo s covid pacienti za zaposlene v zdravstvenih in socialnovarstvenih ustanovah, ki opravljajo neposredno delo z obolelimi pacienti. Hkrati s to rešitvijo se predlaga še enkratna izredna premija kolektivnega dodatnega pokojninskega zavarovanja za javne uslužbence, dodaten bon za izboljšanje gospodarskega položaja na področju potrošnje in turizma ter dodatek v višini 65 % urne postavke njihovega osnovnega plačila za dijake in študente, ki prav tako delajo s covid pacienti. V zadnjih dneh smo lahko spremljali sago z nesorazmernim izplačevanjem covid dodatkov; prakse, ki razkriva njihovo nepravično in nesorazmerno izplačevanje, ki kliče po drugačni, pravičnejši in smotrnejši ureditvi predvsem glede nagrajevanja najbolj izpostavljenih delavcev v prvi bojni liniji. Govorimo o zaposlenih v DSO, ki so v zadnjem letu izkazali vso požrtvovalnost in pomoč v trenutkih, ko je epidemija dosegla vrhunec oziroma takrat, ko je bilo najtežje. Ta razkritja dajejo nekoliko večjo težo argumentu, da si zaposleni v zdravstvenih in socialnovarstvenih ustanovah, ki opravljajo neposredno delo s pacienti, višji dodatek, ki se ga predlaga z novelo zakona, zaslužijo. Še posebej, ker so v obstoječem sistemu izplačevanja dodatkov očitno bili nesorazmerno nagrajeni v primerjavi z ostalimi uslužbenci v državni upravi in tudi širše v javnem sektorju. Izkazovanje družbene solidarnosti se začne in konča pri najranljivejših oziroma tam, kjer je potrebno pošteno in brez populizma določiti pravično kompenzacijo za tiste, ki že dobro leto dni opravljajo težko delo in blažijo epidemijo in vse njene negativne posledice. Seveda v Poslanski skupini nepovezanih poslancev pozdravljamo napovedi Vlade, da se bo v prihodnjem obdobju več sredstev namenjalo za izgradnjo domov za starejše, spodbujanju zaposlovanja v teh institucijah in urejanju področja dolgotrajne oskrbe, a danes je potrditev predlagane novele prvi korak k temu, da s tem mislimo resno. V Poslanski skupini nepovezanih poslancev tudi ostale rešitve, ne glede na njihovo siceršnjo nepopolno dodelanost, ocenjujemo kot zadovoljive in bomo zato predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jani Ivanuša bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Trenutek, prosim, da pripravi pult. [[razkuževanje govornice]] Izvolite.
Lep pozdrav vsem skupaj prisotnim v dvorani! Predlagatelj predlaga, da se nameni pošteno plačilo in nagrada za zaposlene v zdravstvenih in socialnovarstvenih ustanovah, ki opravljajo neposredno delo s pacienti oziroma uporabniki, obolelimi za covid-19. Na tem mestu se v Poslanski skupini Slovenske nacionalne stranke sprašujemo, kdaj bo dovolj. Kdaj bo dovolj tega, da se zdravstvo polni z denarjem brez meja? Sedaj dobivajo vsi zdravniki vsaj 60-odstotni dodatek na že tako visoke plače, drugi pa 90-odstotnega. Zakaj vedno, ko odpremo področje zdravstva, trčimo ob to, da potrebujemo več denarja? Stari rek pravi, da se zdravja ne moremo kupiti. Očitno si ga v Republiki Sloveniji lahko. Predlagatelj predlaga tudi to, da si zaposlenim, ki se soočajo s preobremenjenostjo, omogoči nagrada v obliki turističnega bona. Turistični boni so bili namenjeni reševanju gospodarske panoge turizma. Kaj ima s tem zdravstveni delavci? Gre za mešanje hrušk in jabolk, pa še teh bo letos zelo malo, ker je bila velika pozeba. Sedaj imajo zdravniki plači, ki so jih vedno želeli. Vprašanje pa je, kako bo, ko se bodo morali posloviti od tega, od dodatkov. Po našem mnenju zelo težko. Ko dodatkov več ne bo, lahko pričakujemo napoved stavke s strani Fidesa in glavni problem bo višina plač, ne na primer socialne pravice oziroma interesi iz dela. S takšnimi predlogi predlagatelj neti spore znotraj javnega sektorja in prav želi, da eskalirajo težave, saj namerno preferira le eno skupino zaposlenih. Hvala lepa za vašo pozornost.
Hvala lepa. Eva Irgl bo predstavila stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Še enkrat najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Zakon, ki ga imamo sedaj pred seboj, smo že večkrat obravnavali tako na plenarnem zasedanju kot tudi na Odboru za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Večkrat je bilo torej že pojasnjeno, zakaj zakona ne podpiramo, in seveda razlog ni v tem, da ga je vložila opozicijska poslanska skupina, ampak zakona ne podpiramo, ker menimo, da je omenjena vsebina dobro urejena že v dosedanjih protikoronskih paketih, ki so namenjeni omilitvi in odpravi posledic zaradi epidemije covida-19. Kar zadeva zdravstvo in obstoječi način nagrajevanja zaposlenih v zdravstvenih in socialnovarstvenih ustanovah, pristojni ministrstvi, torej za zdravje in pa za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, namreč menita, da je le-ta ustrezen in ne potrebuje novih ali pa dodatnih sprememb. V zvezi z višjim dodatkom za neposredno delo s covid pacienti, ki bi v skladu s predlogom torej znašal 65 odstotkov urne postavke osnovne plače zaposlenega, ministrstvi za delo in zdravstvo namreč pojasnjujeta, da zaposleni, ki delajo v rdeči in sivi coni, prejmejo za ure dejansko opravljenega dela dodatek za nevarnosti in posebne obremenitve v rizičnih razmerah v višini 65 odstotkov urne postavke osnovne plače in 30 odstotkov urne postavke osnovne plače po 56. členu Zakona o začasnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic COVID-19. Skupaj torej zaposleni, ki delajo neposredno s covid pacienti oziroma uporabniki, prejmejo dodatek v višini 95 odstotkov urne postavke osnovne plače. Poleg tega v primerih, ko so zaradi delovnih potreb zaposleni začasno razporejeni na delo k drugemu delodajalcu, prejmejo še dodatek v višini 30 odstotkov urne postave osnovne plače. Na ministrstvih, pristojnih za omenjeno vsebino, zato menijo, da je sistem dodeljevanja dodatkov ustrezno urejen. Se pa vsekakor zavedamo, da je delo tistih, ki že leto dni skrbijo neposredno za paciente s covidom, zelo zahtevno, da je to delo izčrpavajoče in da se zagotovo mnogi soočajo z izgorelostjo. Seveda smo hvaležni vsem zdravstvenim delavcem in tistim, ki skrbijo za starejše v socialnovarstvenih ustanovah za njihovo plemenito delo. Vendar pa je na tej točki potrebno reči, da že zelo dolgo časa, torej še pred začetkom epidemije, smo v Slovenski demokratski stranki opozarjali, da tako v zdravstvu kot v socialnovarstvenih ustanovah kronično primanjkuje kadra. In seveda je to v času epidemije danes še bolj vidno oziroma se še bolj vidi. Danes se tudi ravno zaradi epidemije, ki je močno zaznamovala praktično ves svet, še bolj vidi tudi, kakšna politika se je vodila v zadnjih recimo 10-ih letih, ko so bile na oblasti leve vlade. Zdaj vsi že vemo, da v tem času ni bil zgrajen recimo noben dom za starejše, pa čeprav so prostorske kapacitete že takrat na tem področju zelo primanjkovale in na to smo tudi ves čas opozarjali. Danes pa se vendarle politika te vlade spreminja v dobro ljudi, v izgradnjo domov. Lahko rečemo, da vlada dela tudi kvalitetno ali aktivno politiko zaposlovanja, da dela v skrbi za starejše, tudi zaradi tega je bilo namenjenih dodatnih 31 milijonov evrov prav za to, za nove zaposlitve v zdravstvu je bilo dodatno namenjenih 26 milijonov evrov. Skratka, ta vlada dela dobro in dela v korist ljudi. V osmih protikoronskih paketih smo z ukrepi do sedaj pomagali gospodarstvu, in sicer v višini več kot 2 milijard evrov, kot tudi ljudem, zlasti preko različnih solidarnostnih dodatkov. Obenem se seveda vlada zaveda, da so na veliki preizkušnji v času epidemije zlasti družine, ki so bile že pred epidemijo v težkih socialnih stiskah. Za njih je vlada namenila okoli 600 milijonov evrov. Seveda pa je potrebno reči, da Vlada se mora osredotočati z različnimi ukrepi, predvsem na to, da rešujemo delovna mesta. In ravno zaradi teh dobrih odločitev, ki so bile usklajene tako z gospodarstvom kot tudi z Ekonomsko-socialnim svetom, nam je uspelo ohraniti več kot 300 tisoč delovnih mest kljub izjemno zahtevni situaciji, v kateri se ni znašla samo Slovenija, ampak praktično ves svet. V Slovenski demokratski stranki zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Aljaž Kovačič bo predstavil stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, kolegice in kolegi! Z današnjo novelo petega protikoronskega zakona želimo predlagatelji bolj pravično nagraditi tiste zaposlene, ki so v času epidemije najbolj obremenjeni oziroma kot večkrat slišimo, delajo v prvih bojnih linijah. Zaposlene, ki že več kot eno leto postavljajo na prvo mesto skrb za druge in nesebično ter požrtvovalno rešujejo življenja. Zaposlene, ki so z namenom pomagati drugim svoje življenje postavili na stranski tir, se odpovedali dopustu, prilagodili svoje zasebno socialno življenje. Zaposlene, ki delajo v izjemno težkih pogojih, pri tem pa ogrožajo svoje zdravje tako fizično kot zaradi stresa tudi psihično. Zaposlene, ki so na robu izgorelosti in ki so že večkrat opozorili, da preprosto ne zmorejo več. Seveda jim materialno ne moremo poplačati vseh neprespanih noči, stisk in naporov, ki so jih doživljali ob svojem delu. Gre pa vsaj za neko uteho, priznanje in pravično nagrado za opravljeno delo. Za te zaposlene namreč zgolj lepe besede, zahvale s strani vladnih predstavnikov ali pa prelet letal, česar so bili deležni s strani vlade Janeza Janše, niso dovolj. Za svoje požrtvovalno delo si zaslužijo pravično nagrado. Poslanci Poslanske skupine Liste Marjana Šarca smo skupaj z ostalo demokratično opozicijo že tekom obravnave petega, šestega in sedmega protikoronskega zakona predlagali pravičnejše nagrajevanje tistih, ki si to najbolj zaslužijo, vendar koalicijske poslanske skupine za naše predloge niso imele posluha. Zato z novelo PKP 5 predlagamo višji dodatek za neposredno delo s covid pacienti oziroma uporabniki v višini 65 % urne postavke osnovne plače zaposlenega, vplačilo enkratne izredne premije kolektivnega dodatnega pokojninskega zavarovanja v višini 250, petsto ali tisoč evrov in dodaten turistični bon za upravičence. V novelo smo zajeli še eno kategorijo, kateri vlada Janeza Janše v covid krize ne namenja nikakršne pozornosti, in sicer mlade delavce, študente oziroma dijake, ki delajo s covid pacienti. Ti bodo po predlaganih dopolnitvah zakonov upravičeni do višjega dodatka v višini 65 % in do dodatnega turističnega bona. V naši poslanski skupini bomo novelo zakona podprli. K podpori pa pozivamo tudi koalicijske poslanke in poslance. Takšna odločitev bi morala biti sprejeta soglasno.
Hvala lepa. Mag. Marko Koprivc bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik. Spoštovana državna sekretarka, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Da se uvodoma izrazim v nekoliko vojaškem žargonu, kar rada uporablja velikokrat Janševa vlada: so zaposleni v zdravstvu, domovih za upokojence in ostalih socialnovarstvenih zavodih zagotovo tista prva bojna linija v boju proti temu zahrbtnemu virusu covid-19. Že od vsega začetka epidemije zaposleni v teh inštitucijah delajo izven vseh obsegov in predpisov, ki jih določa delovnopravna zakonodaja in kolektivna pogodba. Epidemija je namreč zaposlene le še dodatno obremenila, saj je kadrovski primanjkljaj v zdravstvenih in domovih za starejše vse večji, zaposleni pa so prekomerno obremenjeni, izčrpani in izgoreli. Poleg tega je zdravstveno in negovalno osebje v tem času izpostavljeno tudi dodatnemu stresu, saj se soočajo z naraščajočim verbalnim, fizičnim nasiljem s strani pacientov ali njihovih svojcev ter vedno večjim številom konfliktov na delovnem mestu. Kljub zaščitni opremi pa so še naprej izpostavljeni tveganju, da se bodo z virusom okužili in zboleli za covid boleznijo tudi sami. Spoštovane in spoštovani, v poslanski skupini menimo, da trenutna ureditev nagrajevanja ne upošteva stopnje ogroženosti, ki so ji izpostavljeni zaposleni v zdravstvu in domovih za starejše v teh izrednih epidemioloških razmerah. Zaposleni so na podlagi trenutnih predpisov upravičeni do dodatka v višini 30 % urne postavke osnovne plače za neposredno delo s covid-19 bolniki. V času razglašene epidemije pa so v skladu s kolektivno pogodbo upravičeni tudi do kriznega dodatka v višini 65 % urne postavke osnovne plače. Že ves čas Socialni demokrati opozarjamo na dejstvo, da bodo morali zaposleni v zdravstvu in domovih za starejše še naprej opravljati enako delo kot v času razglašene epidemije, tudi potem ko bo Vlada epidemijo preklicala. V tem primeru bodo zaposleni upravičeni zgolj do dodatka v višini 30 %, čeprav se bodo še naprej soočali z vsemi naštetimi tveganji, stresom in dodatnimi delovnimi obremenitvami. Zato predlagamo, da se zaposlenim dodatek za neposredno delo s covid-19 bolniki zviša na 65 %, pri čemer pa smo v času razglašene epidemije omejili podvajanje tega in kriznega dodatka po kolektivni pogodbi za javni sektor na enak način, kot je bilo to urejeno v prvem valu epidemije v okviru PKP 3 paketa. Za zaposlene predlagamo tudi dve nagradi v obliki izrednega vplačila premije v kolektivno dodatno pokojninsko zavarovanje in enega dodatnega turističnega bona, poleg tega da predlagamo tudi zvišanje urne postavke za dijake in študente, ki pomagajo zaposlenim pri delu s covid bolniki. Spoštovani, v zadnjem času, ko so se v javnosti pojavile informacije o izredno velikih razlikah pri izplačevanju kriznega dodatka na podlagi kolektivne pogodbe, ki v času epidemije pripada vsem javnim uslužbencem, na tem mestu pozivamo Vlado Republike Slovenije, da sprejme bolj natančna navodila o izplačevanju kriznega dodatka, ki bi preprečila takšne anomalije pri izplačevanju tega dodatka. Opraviti bi bilo potrebno tudi temeljitejši inšpekcijski nadzor nad tistimi javnimi zavodi, ki so svojim zaposlenim izplačevali nadpovprečne zneske iz naslova kriznega dodatka, in preveriti, ali so bila ta izplačila res upravičena. Naš predlog spremembe zakona se nanaša izključno na zaposlene v zdravstvu in domovih za starejše, ki dejansko opravljajo izjemno odgovorno delo v teh težkih razmerah. Z našim predlogom bomo okrepili socialno varnost zaposlenih, ki se borijo v prvih bojnih vrstah, kot radi rečete, proti koronavirusu, saj jim bomo zagotovili pošteno plačilo in nagrado za opravljeno delo, njihova odrekanja in nesebično požrtvovalnost pri delu s covid bolniki 19. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Levica bo predstavil Miha Kordiš. Izvolite.
V času od začetka epidemije do danes se na poslanskih klopeh vrstijo protikoronski zakoni. Do danes smo jih obravnavali osem. Njihov namen naj bi bil omilitev in odprava posledic epidemije za gospodarstvo in prebivalstvo ter okrepitev javnega zdravstvenega in skrbstvenega sistema, nosilcev naporov zoper korono. Uničujočih posledic epidemije ni malo. Gospodarstvo živi od injekcij javnega denarja, revščina med zaposlenimi se poglablja, stopnja brezposelnosti je z leta 2019 na leto 2020 poskočila celo za tretjino. Socialne tegobe in razlike med ljudmi se stopnjujejo, stisk je vse več. A interventni ukrepi, s katerimi rokuje Vlada, ne sledijo potrebam prebivalstva. Po podatkih Fiskalnega sveta je do konca leta 2020 za interventne ukrepe Vlada porabila malenkost manj kot 3 milijarde evrov. Od tega je šlo 1,7 milijarde zasebnemu kapitalu, za delavce in prebivalstvo pa petkrat manj, 370 milijonov. In seveda smo v Levici zato sopodpisali zakon, ki ga obravnavamo danes, ki to razmerje nekoliko izboljšuje. Javni zdravstveni in skrbstveni sistem je na kolenih predvsem po svojih zaposlenih, ki so zgarani. Že eno leto delajo dolge izmene in v zaostrenih pogojih epidemije. Od vseh so prispevali največ, a jih mnogo prejema minimalno plačo, osnovne plače nekatere izmed teh profilov pa sploh ne dosegajo minimalne plače. Recimo, negovalci, laboranti, reševalci, oskrbovalci in drugi slabo plačani proletarci v zdravstvu in socialni skrbi so v središču tega predloga. Ravno zaradi nizkih plač, slabih pogojev dela in neurejenih standardov in normativov je že pred trenutno krizo prihajalo do odliva kadrov v druge poklice ali države, recimo v Avstrijo, kjer je tovrstno delo bistveno bolje plačano, boljši pa so tudi delovni pogoji. V Levici smo zato ob sprejemanju PKP vedno zahtevali, da se dodatek za neposredno delo s covid bolniki odmeri ne kot 30 odstotkov osnovne plače, ampak vsaj kot 65 odstotkov, kolikor za čas epidemije predvideva tudi kolektivna pogodba. Že od PKP 5 naprej vztrajamo, da mora biti dodatek za delavce, ki se vsak dan srečujejo s covid bolniki, višji. V PKP 5, ta isti, smo na predlog sindikatov zato predlagali 85-odstotni dodatek. Spomnim, da je ta dodatek v prvem valu znašal 100 odstotkov. Že takrat smo v Levici oziroma v opoziciji želeli, da se na delovišča vključi tudi delavce v laboratorijih. A vsega tega, kar so bili v resnici predlogi zaposlenih, do danes Vlada ni niti povohala. Z dejanji je jasno pokazala, da jo zanimajo le največji privilegiranci, prvorazredni. Recimo, peščica zdravniško-zavarovalniškega lobija, ki je ugrabila celotno zdravstvo na račun vseh ostalih zdravnikov, medicinskih sester in drugih delavcev v zdravstvu in si z vladno pomočjo obračunava obscene dodatke; tudi če ne rešujejo epidemije ali so celo v državo prvi prinesli seve koronavirusa. Tu so menedžerji in nepremičninski baroni, za katere je s Simičevo reformo Vlada pripravljena bankrotirati državo z eno milijardo minusa vsako leto. Pa veliki lastniki industrijskega kapitala, ki prejemajo ogromne vsote državne pomoči brez pogojev in vprašanj, nato pa slovenske delavce mečejo na cesto. Socialisti pravimo prav nasprotno; pomagati je treba delavstvu, bogati in kapital pa naj epidemijo plačajo. Zato bomo seveda podprli zakon, ki širi nabor delavcev, ki so upravičeni dodatka za delo v okoljih, kjer je prisoten covid in ki ta dodatek dviguje s 30 na 65 odstotkov. V Levici pozivamo poslance, da ta predlog podprejo in zaposlenim, ki so največ prispevali k obvladovanju epidemije in reševanju življenj, za enoletno težaško delo podelimo pravičnejšo kompenzacijo. Ti ljudje ne potrebujejo še enega preleta letal, ampak dejansko spoštovanje, ki ga meri tudi pravično plačilo. Hvala.
Hvala lepa. Tadeja Šuštar bo predstavila stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati. Izvolite.
Hvala za besedo. Danes obravnavamo spremembe PKP 5 ali Zakona o začasnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic covida-19. Opozicijske stranke so predlagale dopolnitve in spremembe zakona, ki pa so v veliki večini že vključene v naslednje PKP zakone. S predlogom zakona se predlaga nagrada za zaposlene v zdravstvenih in socialnovarstvenih ustanovah, ki opravljajo neposredno delo s pacienti oziroma uporabniki, obolelimi za koronavirusom, ali s tistimi, pri katerih se sumi na okužbo s covidom-19. Zaposleni v zdravstvenih in socialnovarstvenih ustanovah, ki so že ves čas epidemije na prvih bojnih linijah, si vsekakor zaslužijo, da so za svoje delo ustrezno nagrajeni. Za to smo že poskrbeli z dodatki v paketih PKP, zato današnji predlog opozicije ni utemeljen. Zaposleni, ki delajo v rdeči in sivi coni, prejmejo dodatek za nevarnosti in posebne obremenitve v rizičnih razmerah po kolektivni pogodbi za javni sektor v višini 65 % urne postavke osnovne plače, poleg tega pa prejmejo še 30 % urne postavke osnovne plače po Zakonu o začasnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic COVID-19. Skupaj torej zaposleni, ki delajo neposredno s covid pacienti oziroma uporabniki, prejmejo dodatek v višini 95 % urne postavke osnovne plače. Poleg tega v primerih, ko so zaradi delovnih potreb zaposleni začasno razporejeni na delo k drugemu delodajalcu, prejmejo še dodatek v višini 30 % urne postavke osnovne plače. Zato je po našem mnenju sistem dodatkov ustrezno urejen. Poleg tega se v skladu z zakonom o interventnih ukrepih za pomoč pri omilitvi posledic drugega vala epidemije covid-19 ti dodatki ne vštevajo v davčno osnovo za leti 2020 in 2021. Opozicijski predlog v zvezi z vplačevaje premije kolektivnega dodatnega pokojninskega zavarovanja glede na število ur, ki jih je zaposleni opravil v neposrednem stiku s pacienti oziroma uporabniki, obolelimi za covid-19, pa je glede na ureditev tega področja pravzaprav nemogoče izvesti. V predlogu je tudi denarni dodatek za dijake in študente, ki opravljajo praktično izobraževanje oziroma občasno ali začasno delo dijakov in študentov. Vendar smo tudi to že uredili s PKP 8. Študentje in dijaki so namreč upravičeni do dodatka za neposredno delo s covid-19 v višini 30 % urne postavke njihovega osnovnega plačila. Menimo, da je tudi ta del v zakonodaji ustrezno urejen in so tako študentje in dijaki za neposredno delo s covid pacienti oziroma uporabniki nagrajeni na enak način kot redno zaposleni. Javnofinančni učinek sprememb zakona je 26,1 milijonov evrov. In tisti, ki nam radi očitajo, kako smo razsipni z denarjem, da se preveč zadolžujemo, predlagajo spremembe, s katerimi bi razdelili še več denarja. Seveda se strinjamo, da je treba ljudem pomagati in jim biti v oporo. Vendar pa je treba po našem mnenju predvsem poskrbeti, da bodo ohranili delovna mesta, saj se zavedamo, da bo lahko le gospodarstvo, ki se bo po krizi hitro pobralo, omililo dolgoročne posledice zdravstvene krize. V Novi Sloveniji – krščanski demokrati predloga sprememb ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Mojca Žnidarič bo predstavila stališča Poslanske skupine Strake modernega centra. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani vsi prisotni! Danes ponovno obravnavamo novelo Zakona o začasnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic COVID-19. V zadnjih nekaj mesecih smo v tem državnem zboru sprejeli mnoge druge podobne rešitve, ki so namenjene zaposlenim v zdravstvenih in socialnovarstvenih zavodih, upokojencem, kmetom, študentom in še mnogim drugim, ki jih je epidemija najbolj prizadela. Uvedli smo številne ukrepe in rešitve. Nekaj takih je relevantnih tudi za današnjo obravnavo, na primer: financiranje zaščitne opreme za dijake in študente s področja zdravstva in socialne varnosti, dodatek za neposredno delo s covid bolniki v višini 30 % urne postavke osnovnega plačila tudi za dijake oziroma študente; enako plačilo za opravljeno delo in dodatek v višini 30 % smo omogočili tudi dijakom in študentom, ki bi takšno delo sicer še naprej opravljali brezplačno v okviru izobraževalnega procesa; dodatek za delo v rizičnih razmerah v višini 65 % urne postavke zaposlenega za ure dela v nevarnih pogojih tudi za osebe, ki opravljajo delo preko zunanjega izvajalca, in osebe, vključene v javna dela. Glede danes obravnavane novele pa ponovno izpostavljamo, da covid-19 pacienti, ki bi v skladu s predlogom znašal največ 100 % urne postavke osnovne plače zaposlenega, vključno z dodatkom iz 11. točke 39. člena kolektivne pogodbe za javni sektor. Torej zaposleni, ki delajo v rdeči in sivi coni, že sedaj prejemajo za ure dejansko opravljenega dela dodatek za nevarnost in posebne obremenitve v skladu s kolektivno pogodbo, in sicer v višini 65 % urne postavke osnovne plače in 30 % urne postavke osnovne plače v skladu z interventnim zakonom, skupaj torej 95 % urne postavke osnovne plače. Če so pa začasno razporejeni na delo k drugemu delodajalcu, pa prejmejo še dodatek v višini 30 % urne postavke osnovne plače. Pri izplačilu enkratne izredne premije kolektivnega dodatnega pokojninskega zavarovanja za javne uslužbence pa ponovno opozarjamo, da je za vse javne uslužbence določena enotna minimalna premija dodatnega pokojninskega zavarovanja, ob tem pa še dodatna premija glede na dopolnjena leta delovne dobe na dan 1. 8. 2003. Določitev vplačila enkratne izredne premije za določene javne uslužbence, kot predlaga predlagatelj, bi pomenila odstop od veljavnega sistema kolektivnega dodatnega pokojninskega zavarovanja, s čimer se po naši oceni vzpostavlja neenakopravnost med temi javnimi uslužbenci ter vsemi ostalimi javnimi uslužbenci, saj se v kolektivno dodatno pokojninsko zavarovanje morajo vključevati vsi zaposleni pri delodajalcu pod enakimi pogoji. Kar zadeva zasebne izvajalce zdravstvenih in socialnovarstvenih storitev s koncesijo pa niti ni jasno določeno v noveli, kako je možno izvesti pravično ali primerljivo vplačilo premije v individualno dodatno pokojninsko zavarovanje, če zaposleni ni vključen v kolektivno dodatno pokojninsko zavarovanje. ZPIZ-2 namreč določa različne pravice za sredstva, ki so vplačana v kolektivno dodatno pokojninsko zavarovanje, in za sredstva, vplačana v individualno dodatno pokojninsko zavarovanje, znotraj katerega je možen enkratni dvig privarčevanih sredstev. Na tak način bi se postavilo tudi te zaposlene v neenakopraven položaj. Kar zadeva dodatni bon na področju potrošnje turizma, pa smo že ob obravnavi predhodne novele PKP 5 izrazili pomislek takšnega nagrajevanja ene skupine upravičencev. Turistični bon je bil uveden izključno kot pomoč turizmu, pri čemer so bili vsi državljani enako obravnavani in jim je zato bil dodeljen bon v enakem znesku: za odrasle osebe v vrednosti 200 evrov, za otroke pa 50 evrov. Na podlagi izraženih pomislekov v Poslanski skupini Stranke modernega centra predloga zakona ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Marko Bandelli bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Izvolite.
Spoštovani! V zadnjem letu so bili sprejeti številni ukrepi za pomoč ljudem in gospodarstvu pri spopadanju z epidemijo in njenimi posledicami. Del teh ukrepov je bilo tudi izplačilo dodatkov tistim, ki svoje delo opravljajo v neposrednem okolju s covid bolniki. Obremenitev in izpostavljenost okužbam se seveda od sektorja do sektorja razlikuje, nedvomno pa so bili najbolj obremenjeni in izpostavljeni zaposleni v zdravstvu in domovih za starejše. Ti so namreč imeli največ stika z obolelimi z novim koronavirusom. Novela PKP 5, ki smo jo v SAB, socialni liberalci, ponovno sopodpisali, tako naslavlja prav tiste skupine, ki dobesedno držijo naš zdravstveni, socialnovarstveni sistem pokonci. Ob trem da so skorajda nepretrgoma izpostavljeni okužbi s covid-19, se dnevno soočajo s preobremenjenostjo in kadrovskim primanjkljajem, svoje osebno življenje potiskajo na stranski tir, zato da lahko pomagajo. Verjamem, da smo z vsebino novele, ki se od zadnje obravnave ni pretirano spremenila, vsi dodobra seznanjeni, zato je na tem mestu ne bom zopet povzemal. Bom pa seveda izkoristil priložnost, da opozorim na zatečeno stanje v zdravstvu in nepravilnosti, ki so se izkazale kot ribarjenje v kalnem nekaterih privilegirancev. Epidemija je do obisti razglasila razmere slovenskega zdravstva, izrazilo se je vse, na kar že leta opozarjamo: pomanjkanje kadra, anomalije in so nastale skozi različne procese pogajanj, pogoji dela, primerno plačilo in še kaj bi lahko naštel. Kot izjemno problematičen pa se je izkazal še en vidik, anomalije pri izplačevanju dodatkov za delo med krizo. Ali drugače povedano, nesramno visoki dodatki za izbrance, ki segajo tudi do več tisoč evrov visoko na eni strani, ter nekaj 10 evrov visoki dodatki za ostale drugorazredne. Seveda je pomoč ljudem v času epidemije nujna in edino prav je, da tiste, ki so v prvih bojnih linijah, država nagradi. A pri tem mora biti transparentna in dosledna. Nesprejemljivo je, da so se koronski dodatki izplačevali na nasproten in nepravičen način. Skrajno nepošteno je, da so zdravniki prejeli po nekaj tisoč evrov dodatka, zaposleni v domovih starejših občanov pa so prejeli po 1,4 evra bruto dodatka za uro, kar v enem mesecu od opravljenih 180 urah dela znese okrog 250 evrov. Še več, tudi nekateri zaposleni v kabinetih ministrstev so prejeli pretirano visoke dodatke, ki pa so bili izplačani v nesorazmernih zneskih tudi v odnosu do gospodarstva. Tam so dodatki znašali do 200 evrov, izplačani pa so bili lahko le tistim zaposlenim, ki je prejemal plačo do višine 2-kratnika minimalne plače. V SAB, socialni liberalci, smo danes na te nepravilnosti že opozorili, s prepričanjem, da je do tovrstnih razlik prišlo zaradi izplačila dodatkov v odstotkih in ne v nominalnem znesku, kot je to urejeno v nekaterih drugih državah. Zato ocenjujemo, da je poleg današnje novele PKP 5 nujna tudi sistemska rešitev, ki naj jo Vlada pripravi v najkrajšem možnem času. Če se vrnem nazaj k noveli PKP 5. V Poslanski skupini SAB bomo predlog, ki je pred nami že drugič in ki pomeni prvi korak k poštenemu plačilu in nagradi za zaposlene v zdravstvenih in socialnovarstvenih ustanovah v neposrednem okolju s covid bolniki, soglasno odprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju. V razpravo dajem 3. člen ter amandma poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB. Želi kdo razpravljati? Ni želje za razpravo. Zato razpravo zaključujem. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj, petnajst minut po prekinjeni 4. točki dnevnega reda. Kolega, nisem opazil, da je kdo dvignil roko. Pogledal sem. Dvakrat. Predlagam, da točko zaključimo. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA – NA PRVO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O JAVNI AGENCIJI REPUBLIKE SLOVENIJE ZA TRG, VARNOST PROMETA IN POTROŠNIKE IN JAVNI AGENCIJI Republike Slovenije ZA FINANČNE TRGE V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. V zvezi s tem predlogom zakona je skupina 38 poslank in poslancev s prvopodpisanim Branetom Golubovićem zahtevala, da Državni zbor opravi splošno razpravo. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, ki ga ta trenutek ni. Zato prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Besedo ima Poslanka skupina nepovezanih poslancev in Janja Sluga. Kolegice ni. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Jani Ivanuša, ki ga tudi ni. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke [[…]]
Postopkovno.
[[…]]bo predstavil Marko Pogačnik, ki je tudi odsoten. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavil Rudi Medved. Ga tudi ni.
Postopkovno.
[[…]]Stališče Postopkovno Marko Bandelli. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, ker vidite, da smo končali prejšnjo točko, očitno so naši kolegi v pisarnah, ki se pripravljajo na naslednjo točko, in tako hitro ne morejo priti na to sejo, zato predlagam 15-minutno prekinitev tega državnega zbora. Hvala.
Ne, ne bom nič upošteval prekinitve. Bomo kar nadaljevali. Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavil Rudi Medved. Izvolite, imate besedo.
Hvala lepa za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Če kdo misli, da se danes ob tem zakonu prepiramo okrog oslove sence ali da je Lista Marjana Šarca proti zakonu samo zato, ker je v opoziciji, je treba ljudem predvsem jasno povedati, da odločamo o stvareh, ki zelo krojijo naš vsakdan, naše vsakdanje življenje. Se vprašamo kdaj, kdo bedi nad tem, da se ponudniki storitev ne dogovarjajo o cenah in nas družno ne odirajo. Da se na primer banke ne zmenijo za podražitev posojil, zavarovalnice za usklajene podražitve, da telekomunikacijski operaterji ne zaračunavajo priklopov in storitev, kot se jim zdi. Ali pa, da je omrežnina za elektriko pod nadzorom, da se trgovci kartelno ne dogovarjajo, da mali delničarji pri prevzemih podjetij niso oškodovani. Agencije, ki jih ta vlada tako na horuk zdaj skuša združevati, agencije to počnejo! Počnejo strokovno, neodvisno od različnih lobijev, neodvisno od politike. In tako morajo to početi tudi seveda v prihodnje. Pa bodo oziroma ali bodo lahko? Ali bo kakšna storitev zaradi tega združevanja cenejša za ljudi? Jaz težko verjamem. Bo združitev blagodejno vplivala na proračun? Že sam predlagatelj zakona pravi, da ne. Zakaj torej to združevanje? Predlagatelj pravi zaradi transparentnosti. V Listi Marjana Šarca tudi tega ne verjamemo, glede na to, kako je nastajal ta zakon, daleč od oči javnosti, stroke, domala v tajnosti. In gre še za enega tako imenovanih megazakonov. Z vnosom še več nepreglednosti v pravni red, s poseganjem, in to korenitim poseganjem, v kar 38 zakonov. Ne pa tudi v Zakon o javnih agencijah, ki pa določa pravila za delovanje javnih agencij in že zato je ta predlagani zakon v koliziji z Zakonom o javnih agencijah. 38 zakonov torej. Za primerjavo, zloglasni ZUJF jih je spremenil 40 in vseh posledic še nismo odpravili. In to naj bi bilo v duhu debirokratizacije, v duhu preglednosti pravnega reda v Republiki Sloveniji! Vodja Strateškega sveta za debirokratizacijo s svojim zakonom o domnevni debirokratizaciji hoče uvesti še en register predpisov zaradi domnevne večje preglednosti in ta register bo res potreboval, če se bo kdo v tej državi hotel znajti v tej splošni zakonski zmešnjavi. Mene prav zanima, kajne, če kdo v Vladi ali pa med poslanci koalicije ali pa sploh ta trenutek ve, koliko zakonov so doslej spremenili že samo protikoronski paketi. Ampak, če se vrnem k Zakonu o Javni agenciji za trg, varnost prometa in potrošnike in Javni agenciji za finančne trge, v to dvoje agencij naj bi bilo namreč strpanih 8 zelo pomembnih, a hkrati tudi zelo raznorodnih regulatornih organov. Zaradi debirokratizacije, pravi gospodarski minister. Ampak, mar ni debirokratizacija na eni strani izboljševanje poslovnega okolja in na drugi strani poenostavitev dostopa storitev države za državljane? In mar ni debirokratizacija tudi in predvsem pisanje zakonov v sozvočju s tistimi, ki so jim namenjeni; s tistimi, ki jih neposredno zadevajo. V primeru združevanja pomembnih regulatornih organov, ki morajo že po naravi delovati samostojno in neodvisno, ne le, da tega sozvočja ni. Še več; agencije so imele le kak dan na voljo za odziv, kolikor so se pač lahko ali pa kolikor so si upale odzvati in ti odzivi so izrazito – milo rečeno – odklonilni. Za Listo Marjana Šarca je zakon sporen, ker jemlje avtonomnost in neodvisnost posameznih agencij in hkrati odpira pot političnemu vplivu na njihovo delovanje. Zgolj v tem vidimo motiv vladajoče koalicije, saj trdnih vsebinskih razlogov pisci zakona sploh ne navajajo, razen nekaj puhlic v stilu učinkovitosti, neodvisnosti in samostojnosti, optimizacije, racionalizacije in smotrnosti. Ker pri presoji posledic tega zakona v samem besedilu lahko beremo: predlog zakona nima posledic za gospodarstvo, nima posledic za okolje, ne vpliva na socialno področje, nima posledic za dokumente razvojnega načrtovanja, ne bo povzročil posledic na drugih področjih in predlog zakona nima finančnih posledic. In potem se seveda sprašujemo, kakšne posledice pa potem ta zakon sploh ima? Veste, to je tako, kot bi četrtkov večer domačih pesmi in napevov prestavili na petek in trdili, da je to še vedno četrtkov večer. Razglašeno, skratka. In na razglašenost takega početja opozarjajo tudi agencije, ki jih zadeva ta predlog zakona. Delujejo namreč na zelo različnih področjih, zelo malo ali pa nič vsebinskih povezav. Za ponazoritev; na Javni agenciji za civilno letalstvo se sprašujejo, kaj ima certifikacija zrakoplova skupnega z varstvom potrošnikov in urejanjem trga. Tudi mi se to sprašujemo. Poleg tega vodstva agencij upravičeno opozarjajo na vprašljivo zagotavljanje avtonomnosti, ne le zaradi permanentne nevarnosti političnega vpliva, ampak tudi zaradi vprašljivega zagotavljanja finančnih in kadrovskih virov. Zakaj opozarjamo na to, če zakon leporečno zapiše, »obe novoustanovljeni agenciji bosta samostojni in neodvisni pri opravljanju nalog« in za obe agenciji je določeno še, da samostojno določita ustrezno število zaposlenih in finančne vire. Že morda, ampak seveda vrag vselej tiči v podrobnostih. Najmanj, kar lahko pričakujemo, je, da javna agencije kot posredne proračunske porabnice ne bodo samostojne pri določanju finančnih virov in kadrovskih načrtov. Z vidika javnih financ in Zakona o fiskalnem pravilu je namreč to nemogoče in tudi nedopustno. Torej, bosta agenciji vezani na proračunska pravila. Sploh je pa nemogoče govoriti o preglednem sistemu financiranja, saj se sedaj nekatere agencije financirajo iz proračuna, nekatere pa z lastnimi viri. Ko vse to zmešaš, dobiš popolnoma zabrisano preglednost in seveda temu primerno otežen nadzor. In ali res lahko govorimo o vitki javni upravi in racionalizaciji v tem primeru? Združene agencije bodo morale opravljati iste naloge kot doslej v istih prostorih, z istimi ljudmi in ni čudno potemtakem, da predlagatelj ni našel pozitivnih učinkov za proračun. In kako se bodo zmanjšala administrativna bremena in za koga, če naloge in zadolžitve ostajajo enake? Je že res, da v zakonu piše, da sta pri izvrševanju nalog in pristojnosti agenciji samostojni in neodvisni. Ampak, v zakonu piše tudi, da ne glede na to lahko Vlada na področju varstva konkurence izda splošna pravila politik, ministrstvo, pristojno za promet sodeluje, daje usmeritve in navodila Javni agenciji za konkurenco, varnost prometa in potrošnike na področju prometa. Z odstopom od tega pravila se Vladi ali pristojnim ministrstvom omogoči, da v omejenem obsegu na področju prometa in elektronskih komunikacij dajejo usmeritve Agenciji za trg, varnost prometa in potrošnike. To zato govorim, da bo bolj jasno; torej, zakaj agencije svarijo pred nevarnostjo izgube samostojnosti in neodvisnosti pri svojem delovanju. To so torej tehtni argumenti, ki postavljajo pod vprašaj smiselnosti združevanja agencij, pa tudi škodljivost. Zanesljivo lahko pričakujemo motnje v delovanju zaradi zelo zapletenih postopkov združevanja. Zgodijo se lahko tudi zelo dragi postopki zaradi morebitnih kršitev evropskega prava. Zato se upravičeno sprašujemo, zakaj sploh takšno združevanje, če predlagatelj, razen par floskul, ne zna utemeljiti, kaj bo s tem doseženo. Zakaj torej združevanje za vsako ceno? V Listi Marjana Šarca smo prepričani, da je poglavitni motiv potemtakem politično podrejanje pomembnih podsistemov države in omogočanje neposrednega nadzora oziroma vmešavanje v delo po naravi sicer neodvisnih in avtonomnih regulatorjev. In že zakon sam dopušča dovolj manevrskega prostora za to. Z dajanjem prednosti politični pripadnosti ali pa zvestobi pred strokovnostjo pa bo ta vpliv največje vladajoče stranke ob asistenci koalicijskih partnerjev tudi z veliko lahkoto mogoče zagotavljati. Izgovarjanje na to, da bo kadrovanje potekalo preko Državnega zbora, je seveda zelo prozoren izgovor. Je pa res, da v razmerah manjšinske koalicije to ni več tako zelo gotovo.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavila mag. Meira Hot. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovani kolegice in kolegi! Z uveljavitvijo vladnega predloga zakona bi se šest nadzornih agencij, ki skrbijo za nadzor trgov z električno energijo, elektronskih in poštnih komunikacij, medijev in avdiovizualnih storitev, prometne varnosti ter varstva konkurence in potrošnikov združili v le dve nadagenciji; eno za trg, varnost prometa in potrošnike, drugo pa za finančne trge. Vladajoči, kot po navadi pri svojih predlogih, kot prednost izpostavljajo poenostavitev, zmanjšanje števila organov, manj tako imenovane birokracije. Pri tem pa zanemarjajo, da življenje ni tako preprosto, kot bi si želeli oni, in da so pravila pogosto zapletena tudi zato, ker gre za kompleksne stroke in življenjska področja, katerih nadzor je bistveno zahtevnejši, kot si to predstavljajo vladni antibirokrati. Vsaka od nadzornih agencij mora že zaradi evropskih predpisov uživati visoko stopnjo neodvisnosti ter imeti zagotovljeno finančne in kadrovske kapacitete za izvajanje svojih nalog. Predlog zakona, ki bi tako korenito posegel v katerokoli izmed njih, torej zahteva poglobljeno in kritično obravnavo, še zlasti pa to velja, če tak predlog hkrati posega v kar šest takih agencij. Tudi zato sta pri takem predlogu zakona enako pomembna vsebina zakona, kakor tudi postopek njegovega nastajanja. Glede postopka nastajanja že nekaj mesecev vemo, da je predlog zakona nastajal v tajnosti in brez sodelovanja tistih, ki naj bi ga izvajali. Nekateri so zanj izvedeli iz medijev, drugi pa so za odziv na 390 strani dolgo gradivo imeli na voljo čas od četrtka do ponedeljka. To je izjemno slaba popotnica za vsak zakon, za takega pa to velja še toliko bolj. Tudi če popolnoma zanemarimo vsebino, to enostavno ni način za pripravo zakonskega predloga. Ker se v sedmih mesecih, odkar ja Vlada ta zakon poslala v Državni zbor, dialog ni vzpostavil, je to že samo po sebi dovolj dober razlog za njegovo zavrnitev. Pri takem načinu priprave ne preseneča, da tudi vsebina ne dosega minimalnih standardov za njegovo nadaljnjo obravnavo. Za oceno kakovosti njegove vsebine v bistvu ni potrebno drugega, kot preleteti javno objavljena mnenja agencij, ki jih Vlada ni vključila v nastajanje predloga zakona. Agencija za varstvo konkurence ocenjuje, da je predlog zakona v nasprotju z vsemi demokratičnimi normami in predpisi. Agencija za civilno letalstvo opozarja, da bi zakon negativno vplival na zagotavljanje letalske varnosti. Agencija za komunikacijska omrežja in storitve ugotavlja, da je predlog v nasprotju z več evropskimi direktivami, njegova uveljavitev pa bo vodila v daljše postopke in upočasnjeno delovanje določenih nalog agencije. Agencija za trg vrednostnih papirjev meni, da je odločitev o združevanju agencij, citiram, »politična, način priprave takšne zakonodaje pa neprimeren«. Na Agenciji za železniški promet, citiram, »niso mogli razbrati pozitivnih učinkov združevanja agencij«, Agencija za energijo pa meni, da je združevanje agencij v nasprotju z evropskim pravom. Na Agenciji za zavarovalni nadzor izpostavljajo pomen predhodnega tehtanja argumentov ter analiz učinkov, ki v primeru tega zakona sploh niso bili predstavljeni. Opozarja pa, da »čas v oteženih gospodarskih okoliščinah ni primeren za spreminjanje organizacijske strukture organizacij, ki skrbijo za zakonito delovanje pomembnih družbenih sistemov«. Spoštovani, sedemmesečno čakanje pred to obravnavo predloga zakona ni niti malo izboljšala. Vlada ni predlaga izboljšave rešitev. Tisti, ki naj bi se po vladnih predlogih reorganizirali, tudi v teh sedmih mesecih niso bili vključeni v nastajanje zakonskih izboljšav. Pozitivnih učinkov zakona tudi danes ne moremo prepoznati, razen da bi se lahko Vlada javno hvalisala z manj birokracije. Njegova dejanska uzakonitev pa bi po navedbah mnogih strokovnjakov povzročila ne le nezakonito stanje, temveč daleč od oči javnosti tudi omogočila Vladi popolno podreditev doslej absolutno neodvisnih nadzornih institucij. Zato smo v Poslanski skupini Socialnih demokratov prepričani, da je predlog zakona neprimeren za nadaljnje postopke in bomo po opravljeni razpravi glasovali proti nadaljevanju njegove obravnave. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavila Nataša Sukič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, lep pozdrav. Pred nami je kontroverzni predlog Zakona o Javni agenciji Republiki Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike ter Javni agenciji Republike Slovenije za finančne trge. Zakon na kar 390 straneh ureja združevanje osmih javnih agencij v dve tako imenovani superagenciji. Šest doslej samostojnih agencij – agencija za energijo, za varstvo konkurence, za komunikacijska omrežja in storitve, za civilno letalstvo, za železniški promet in za varnost prometa – bi združili v novo Agencijo za trg in potrošnike. Ta bi tako regulirala trg z energijo, elektronske komunikacije, poštne storitve, medije in avdiovizualne storitve, promet, zagotavljala bi varstvo konkurence in za povrh še varstvo potrošnikov. Iz Javne agencije za trg vrednostnih papirjev in Agencije za zavarovalni nadzor pa nastaja Javna agencija za finančne trge, ta bi skrbela za področje zavarovalnega nadzora in trg vrednostnih papirjev. Obe združeni agenciji bi vodila uprava in svet agencije, ki bi ju na vladni predlog lahko imenoval Državni zbor. Sprva so vladni snovalci združevanja nameravali takoj po ustanovitvi obeh agencij dosedanjim osmim direktorjem prekiniti mandate, a so vmes, tudi po mnenju Evropske komisije, popustili in tako zapisali v zakon, da ti ostajajo vršilci dolžnosti do konca svojih mandatov. Namen združevanja pa pojasnjujejo z doseganjem pozitivnih sinergij na vsebinsko povezanih področjih in z boljšo učinkovitostjo. Zelo sporno je, da direktorji agencij niso bili vključeni v priprave tako zahtevne zakonodaje, kar je v popolnem nasprotju z demokratičnimi normami in usmeritvami. Direktorji agencij so prepričani, da je pod vprašajem samostojnost in neodvisnost nadzornih institucij, v primeru letalske agencije naj bi šlo celo za nasprotje s predpisi s področja civilnega letalstva. Opozarjajo, da bosta novi združeni agenciji manj odzivni na razmere na trgih in da gre za politično odločitev, ki s strokovnim nadzorom trgov nima veliko skupnega. V Levici vztrajamo na prepričanju, da si Vlada z nameravano združitvijo osmih ključnih regulatorjev v dve superagenciji odpira vrata za kadrovske menjave, zmanjšuje moč nadzorstvenih institucij in si jih politično podreja. Vemo, menjave vodstev so pogosto politično problematične, a bistveno manj, če so zakrite za kuliso tako imenovane reorganizacije. Povsem očitno je, da bo s takšno združitvijo ključnih regulatorjev trga nadzora manj, saj agencije nadzirajo tudi druga drugo, po novem pa tega ne bo več. In nenazadnje, jasno je, da si Vlada poskuša olajšati politično usmerjanje delovanja teh institucij; lažje je namreč usmerjati dve superagenciji kot osem samostojnih agencij. Vse to nas lahko upravičeno skrbi. V javnost prihajajo, denimo, informacije, da skuša Vlada prodati slovenska podjetja in medije Orbanovi oligarhiji – Planet TV, Petrol, Večer. Ni izključeno, da bodo poskušali pri ameriškem skladu Apollo posredovati, da se NKBM proda madžarski banki OTP. Pri vseh teh poslih bi jim seveda lahko nasproti stale agencije, posebej Agencija za trg vrednostnih papirjev, zato to hitenje in združevanje na glavo brez ustrezne analize in ocen učinkov združevanja, brez zaresnega strateškega premisleka oziroma skladno s strateškim premislekom, ki prinaša koristi predvsem stranki SDS, brez pravočasne vključitve ključnih deležnikov, v bistvu njihove izključitve iz sooblikovanja koncepta morebitnega združevanja, se pravi agencij samih, brez javne obravnave. Cilj združevanja agencij je več kot očiten: olajšati konsolidacijo ekonomske moči v državi. Predlog zakona dejansko pomeni popolno politično podreditev in konec neodvisnosti institucij, zadolženih za regulacijo nekaterih največjih slovenskih podjetij, za zagotavljanje enakih pogojev na trgih, za preprečevanje škodljivih praks in za zaščito potrošnikov. V vladnem predlogu ni analize stanja, ki bi dokazovala smotrnost takšnega združevanja različnih agencij, niti gradivo ne vsebuje ocene učinkov združevanja, v njem je zgolj trditev, da gre za debirokratizacijo, pri čemer pa ni navedena niti ena sama birokratska ovira. Kakorkoli obrnemo, za famozno debirokratizacijo, na katero se sklicuje Vlada pri pripravi predloga tega zakona, za to puhlo piarovsko pop krilatico SDS, ki jo stranka brezsramno oglašuje na jumbo panojih po celi državi, se skriva politično podrejanje ključnih regulatorjev trga, kar je samo logično nadaljevanje Janševe strategije podrejanja vseh državnih sistemov in podsistemov z namenom rahljanja nadzora. To pa seveda odpira prostor raznim koruptivnim rabotam, raznim mahinacijam, denimo, pri medijskem lastništvu in podobno. Že do sedaj je bil, denimo, nadzor nad nepreglednim kopičenjem medijskega lastništva izjemno problematičen, saj lastnikom omogoča nenadzorovano povečevanje vpliva na javno mnenje in postopno ustvarjanje prevladujočega položaja na trgu, pred katerim zaradi nedejavnih regulatorjev ni učinkovite varovalke. Takšna praksa je še zlasti sporna v obdobju, ko na slovenski medijski trg vstopajo novi lastniki in neovirano prevzemajo ali pa so že prevzeli nekatera največja domača medijska podjetja: Planet TV, POP TV, Nova24TV ali radijska mrežo Infonet. Z nameravano združitvijo osmih ključnih regulatorjev v dve super agenciji se bodi ti problemi še dodatno zaostrili. V Sloveniji, kjer ni dovoljeno hkrati upravljati časopisne, radijske in televizijske dejavnosti, se bo z združevanje regulatorjev nadzor dodatno ošibil in medijsko zakonodajo bo mogoče še bolj izigravati, kot se je v preteklosti na žalost že izigravalo. Vladajoča koalicija se je v letu dni med drugim podredila Furs in NPU. Vse je povezano, tudi to zadnje podrejanje regulatorjev. Vse je del natančno premišljenega in začrtanega plana. Poseg v neodvisnost regulatorjev je žalosten dokaz dokončnega zrušenja pravne države. Že to, da se je predlog zakona o združevanju agencij pripravljaj v strogi tajnosti in se ga je skrivalo pred direktorji javnih agencij, pove dovolj. Predlog zakona, s katerim bi Vlada ukinila neodvisnost osmih javnih agencij, zadolženih za regulacijo kapitalskih trgov, zavarovalnic, varstva konkurence, trga z energijo, telekomunikacij, medijev, audiovizualnih in poštnih storitev, varnosti prometa, civilnega letalstva in železniškega prometa, je namreč v nasprotju z več evropskimi direktivami, ki predpisujejo pogoje za delo posameznih regulatorjev. V Vladi so očitno že vnaprej pričakovali ostrejši odziv Bruslja. To tudi v drugačno luč postavlja znano nasprotovanje predsednika Vlade, da bi Evropska unija izplačila iz evropskega proračuna posameznim državam vezala na spoštovanje vladavine prava. V vsakem primeru je Počivalškov predlog daleč od nizozemskega modela, ki naj bi mu želela slediti Vlada. Res je, da so na Nizozemskem leta 2013 pod eno streho kot edini v Evropski uniji na takšen način združili tri agencije, varuha konkurence, regulatorja telekomunikacijskega trga, ki mu je pred tem pripojila tamkajšnjo agencija za energijo in urad za zaščito potrošnikov. Toda to so storili po tehtnem premisleku. Javna razprava je namreč trajala približno dve leti. Kljub temu da so javne agencije v odzivu na združevanje agencij kritične, saj jih, kot rečeno, nihče ni obvestil, da se pripravlja omenjeni predlog zakona, kljub temu da agencije menijo, da združevanje bistveno vpliva na njihove pristojnosti in na njihovo delovanje, hkrati pa tudi posega v njihovo neodvisnost, kljub temu da denimo v agenciji za civilno letalstvo opozarjajo, da predlagana ureditev v principu krši mednarodnopravno vzpostavljen sistem, to vladajoče koalicije niti najmanj ne zanima. Koalicijski valjar melje dalje ne oziraje se na kogarkoli, razen na ozke lastne interese, ki so v škodo vladavini prava, v škodo demokraciji in v škodo vseh nas. V Levici bomo storili vse, kar je v naši moči, da ta skrajno škodljiv manever preprečimo. Za začetek bomo glasovali proti predlogu Zakona o Javni agenciji Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike ter Javni agenciji Republike Slovenije za finančne trge. V kolikor pa bi ta bil dokončno sprejet v Državnem zboru, pa napovedujemo, da bomo o njem zagotovo zahtevali referendum. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavil Andrej Černigoj. Izvolite.
Spoštovani gospod podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani gospod državni sekretar, spoštovane kolegice in kolegi! Zgodovinske okoliščine ter pregovorna slovenska prizadevnost sta na tem koščku sveta ustvarjala delovnega in ustvarjalnega človeka, ki lahko hodi v korak s časom in konkurira celotnemu svetu. Po drugi strani podjetnemu posamezniku postajajo vse večja grožnja vse večji državni aparat, ki hočeš nočeš kroji dobršen delež življenja v naši državi. Državljanke in državljani so večkrat zaupali svoj glas različnim politikam z željo po iskanju rešitev in zasledovanju bolj vitke javne uprave. Njihov glas je bil znova in znova preslišan. Sedaj se nahajamo v trenutku, kjer lahko s pomočjo tehnologije oziroma digitalizacije kot tudi z bolj vitko upravo naredimo korak naprej k bolj učinkovitemu delovanju države. Nova Slovenija in koalicijske stranke se zavedamo pomembnosti tega trenutka. Zato je Vlada predlagala v prvo branje Predlog zakona o Javni agenciji Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike in Javni agenciji Republike Slovenije za finančne trge. V predlogu zakona smo si zadali nalogo spojitev agencij, ki opravljajo naloge na področju trga za energijo, elektronskih komunikacij, poštnih storitev, medijev in avdiovizualnih storitev, prometa, zagotavljanja varstva konkurence in varstva potrošnikov v eno agencijo, Javno agencijo Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike, ter spojitev agencij, ki opravljata naloge na področju zavarovalnega nadzora in trga vrednostnih papirjev v eno agencijo, Javno agencijo Republike Slovenije za finančne trge. S predlogom novele novonastale Javne agencije Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike ne iščemo povsem novih rešitev, ampak smo v koaliciji sledili nizozemskemu modelu, pri čemer naloge regulatornega organa na področju energetike, telekomunikacij, poštnih storitev, medijev in avdiovizualnih storitev, varstva konkurence in potrošnikov ter delno železniškega prometa, upravlja Uprava za potrošnike in trge oziroma s kratico ACM. Tudi pri združevanju področja dela Javne agencije Republike Slovenije za finančne trge predlagana rešitev sledi nizozemskemu modelu, le da ni vključen nadzor nad bankami, saj v našem pravnem redu tega nadzora ne upravlja agencija, temveč Banka Slovenije, ki je ustavni organ. Glavni cilj spojitev je doseganje pozitivnih sinergij na vsebinsko povezanih področjih ter posledično večjo učinkovitost. Krščanski demokrati iščemo in verjamemo, da je vedno prostor za napredek. Z mislijo blizu ljudem sledimo rešitvam, ki bodo olajšale in povečale učinkovitost dela na različnih področjih. Predlagana rešitev po mnenju poslanske skupine zasleduje idejo enotnega, preglednega in celovitega odločanja, ki sledi ustvarjanju bolj vitke države. Naj nekoliko razčlenim še omenjeni cilj zasledovanja pozitivnih sinergij na vsebinsko povezanih področjih ter posledično večje učinkovitosti in bolj vitke javne uprave. Splošne prednosti predlaganega zakona bodo torej zlasti: pregledno, enotno in celovito določanje ciljev, načrtovanja razvoja politik in programov; reorganizacija in racionalizacija dela splošnih služb ter preusmeritev dela zaposlenih na vsebinska področja; racionalizacija informacijskih sistemov, vzpostavitev enotnega informacijskega sistema za poslovanje, prenos evidenc registrov na enotni informacijski sistem, vzpostavitev enotnega portala oziroma spletnega mesta; večja učinkovitost in prilagodljivost pri načrtovanju in organiziranju dela, organiziranje projektnega dela na konkretnih primerih, lažja odpravljanja ozkih grl in določitev enotnejših protokolov dela; okrepitev nadzora, bolj učinkovito načrtovanje in usmerjanje nadzora, možnost skupnega nadzora udeležencev na trgu v določenih dejavnostih; večja prepoznavnost za uporabnike in udeležence na trgu; jasna avtonomna struktura upravljanja, enotni postopki zbiranja kandidatur, selekcije in izbire ter določeno imenovanje s strani Državnega zbora na predlog Vlade; pregledno financiranje z dvema viroma prihodkov – tukaj predvsem mislimo na proračun in prihodke na trgu ‒; zasledovanje vsebinske, organizacijske in finančne neodvisnosti in samostojnosti; samostojno in neodvisno sprejemanje splošnih aktov, samostojno vsebinsko odločanje; možnost postavitve enote za ekonomske analize kot podpore strokovnim odločitvam; pretok informacij z različnih vsebinskih področij, sodelovanje strokovnjakov z različnih vsebinskih področij s prenosom znanja, veščin in izkušenj med zaposlenimi. Nova Slovenija učinkovito delovanje javne uprave, javnih služb, vidimo kot enega od ključnih dejavnikov za vzpostavitev dobro delujoče države, ki državljanom zagotavlja okvir za gospodarjenje in urejeno sobivanje. Glede na navedene prednosti, ki smo jih prej našteli in ki jih prinaša bolj vitka, bolj racionalna in bolj povezava ureditev agencij, bo Poslanska skupina Nova Slovenija – krščanski demokrati predlog zakona podprla. Hvala za pozornost.
Stališča Poslanske skupine Stranke modernega centra bo predstavil mag. Dušan Verbič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Pozdrav obema državnima sekretarjema in seveda prisotnim! Danes odločamo v prvem branju o Predlogu zakona o Javni agenciji Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike in Javni Agenciji Republike Slovenije za finančne trge. S predlogom zakona se ureja ustanovitev in delovanje dveh agencij. Novi agenciji bosta nastali s spojitvijo zdajšnjih agencij, ki opravljata naloge s področja trga za energijo, elektronskih komunikacij, poštnih storitev, medijev, avdiovizualnih storitev, prometa, zagotavljanja varstva konkurence in varstva potrošnikov v eno agencijo ter spojitev agencij, ki opravljata naloge na področju zavarovalnega nadzora in trga vrednostnih papirjev, v drugo agencijo. V poslanski skupini smo prepričani, da se z načrtovanim preoblikovanjem agencij ustvarja mnogo sinergij, ki nastajajo zaradi potenciala za enotno določanje ciljev, možnosti vsebinskega povezovanja in možnosti koordiniranega delovanja. Prav te sinergije pa so za nas ključnega pomena, saj verjamemo, da bosta agenciji na njihovi podlagi nudili boljši in učinkovitejši servis. Predlog zakona o javnih agencijah razumemo kot del prizadevanj v smeri varnega, liberalnega, konkurenčnega in urejenega trga. Po naši oceni takšen predlog temelji na načelih učinkovitosti, racionalizacije in neodvisnosti, hkrati pa je lahko vzor ostalim strukturam javne in zasebne narave, da pri svojem delu zasledujejo načeli deljenja znanja in reorganizacije manj učinkovitih procesov. Od novoustanovljenih agencij pričakujemo sistematično, vsestransko in celostno obravnavo trga. Ob tej predpostavki se bo vsem udeležencem zagotavljala kakovost, varnost, enakopravnost in konkurenčnost skozi celovito obravnavo z naslova enega ponudnika. Pričakovati je lahko povečan pretok informacij z različnih vsebinskih področij, omogočen pa bo tudi lažji prenos znanja, veščin, izkušenj med strokovnjaki iz različnih področij. Pri tem ne gre pozabiti na dejstvo, da bosta dve agenciji bolj prepoznavni za uporabnike v smislu, da bo možno vse potrebne storitve in informacije dobiti na enem mestu brez nepotrebnega iskanja pristojnega organa. S tem je upravičeno pričakovati pozitiven vpliv na poslovno okolje in boljšo uporabniško izkušnjo. Pri zasnovi tako kompleksnih projektov je pomembno, da se transparentnost delovanja zagotavlja preko vseh organov upravljanja agencij, v danem primeru uprave in sveta. V takšnem sistemu namreč uprava pripravi predloge programa dela, finančnega načrta in letnega poročila ter sodeluje s svetom in posvetovalnimi telesi agencije. Ob tem se nam stališče izvedbe zdi izjemnega pomena, da se kljub prestrukturiranju agencij ne spreminja pristojnost ministrstev, kar bo zagotovo ublažilo prehod na spremembe, do katerih smo pogosto zadržani in bi nekateri najraje videli, da do njih sploh ne pride. Upam, da bomo danes prišli vsaj do prečiščenih enotnih stališč v ključnih elementih obravnavanega zakona in ga v nadaljnji obravnavi izboljšali, če in kjer bo potrebno. Eno takih presečišč bi po našem mnenju vsekakor moral biti vidik neodvisnosti agencij. V predlogu zakona je struktura upravljanja s svetom in upravo jasno postavljena. Za imenovanje in razrešitev uprave in sveta je po predlogu zakona pristojen Državni zbor. Člani bodo tako izbrani na transparentni način in na predlog natečajne komisije. V Poslanski skupini SMC pričakujemo, da bomo z združevanjem nekaterih obstoječih agencij pod eno streho dobili dve učinkoviti agenciji, ki se bosta znali odzvati tudi na zahtevnejše gospodarske izzive. Od novih agencij pričakujemo, da se bosta postavili v vlogo kvalitetnih sogovornikov podjetij in potrošnikov ter s svojim delom prispevali h kvalitetnejšemu poslovnemu okolju. Na podlagi navedenega bomo predlog zakona podprli. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavila Maša Kociper. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, naj najprej izrazim začudenje, da o tako problematičnem zakonu, ki ima že tako ali tako zelo skromno obrazložitev, ni podala dodatno obrazložitev Vlada, kot je to navada pri vseh zakonih. Sicer pa se v SAB sprašujemo, ali ta vlada, vlada Janeza Janše, v tem mandatu s pomočjo zvestih poslancev iz Desusa in SNS le uresničuje svoji dve dolgoletni agendi, ki močno dišita po avtokraciji, in to na vseh nivojih. Prva agenda je ustanovitev Nacionalnega demografskega sklada, ki vso državno premoženje prenaša pod eno streho in omogoča njegovo privatizacijo. Poleg tega pa omogoča menjavo vodstva in nadzora v državnih podjetjih, ki sicer brez tako radikalne spremembe zakonodaje ne bi bilo možno. Cilj ni zdržnost pokojninskega sistema, kot nam govorijo, ampak vpliv in nadzor nad preostankom državnega premoženja. Druga agenda, je agenda, ki jo obravnavamo danes. In pri njej zaznavamo prav enak modus operandi kot pri demografskem skladu: menjavo vodstev, pridobitev vpliva in s tem večjega nadzora. Zakon združuje osem neodvisnih javnih agencij, regulatorjev trga, v dve novi, vse to pod pretvezo debirokratizacije, zmanjšanja stroškov in večje učinkovitosti. Agencije, ki jih poznamo danes, so nastale zaradi učinkovitega nadzora posameznih področij zasebnega sektorja. Takšna regulacija mora temeljiti na zakonitosti, strokovnosti in predvsem politični nevtralnosti. Neposreden politični nadzor nad delovanjem regulatorjev ni primeren in ravno zato se ustanavljajo javne agencije, ki morajo imeti največjo možno stopnjo neodvisnosti in samostojnosti. Za nas v stranki SAB tako ni nobenega dvoma, da morajo nadzorne agencije, enako kot to veleva tudi Evropska komisija, ostati neodvisne in skrbeti, da je področje, za katerega so ustanovljene, podvrženo primernemu nadzoru. V obliki superagancij to preprosto ne bo mogoče, kar je tudi glavni argument nasprotovanja s strani stroke, a danes je že jasno, da je Janševi vladi za stroko, za evropsko zakonodajo in za področja, ki jih nadzirajo omenjeni regulatorji, popolnoma vseeno. Predlog zakona tako ni podkrepljen z nikakršnimi analizami, nikakršnimi dejstvi, ki bi kazala na to, da je trenutni sistem nadzora kakorkoli neučinkovit. Prav tako ni nikakršne analize, ki bi potrdila, da bo zaradi združitve nadzor boljši, kaj šele, da bi združitev res pomenila racionalizacijo poslovanja. Namera Vlade tudi nima nikakršne strokovne utemeljitve, niti ni skladna z evropskim pravnim redom, katerega smo ravno s ciljem doseganja neodvisnosti in samostojnosti teh istih regulatorjev v naš pravni red prenašali pred desetletjem. Kakšen je torej dejanski namen združitve? V Stranki SAB menimo, da koncentracija vpliva, zmanjševanje neodvisnosti, pokora pri delovanju in kadrovski prevzem. Ne pozabimo, da mora ta vlada dokončati dva pomembna projekta, in sicer prej omenjeni demografski sklad in še turistični holding. Pri tem bi jo lahko z vidika konkurence ovirala sedanja neodvisna agencija, ki obenem tudi bdi nad vladno odločitvijo, na primer o liberalizaciji goriv. Zelo pomembna naloga čaka tudi agencijo, ki nadzoruje telekomunikacije, saj bo v kratkem odločala o podelitvi frekvenc za 5G. Ta ista agencija je regulator elektronskih medijev in ima zelo pomembno vlogo pri delovanju slovenskega medijskega trga, ki je, kot vemo, večni trn v peti vladajoče stranke. In kakšni so morebitni vladni interesi za združevanje finančnih regulatorjev? Agencija za trg vrednostnih papirjev ima pod drobnogledom državne družbe in člane Vlade. Naj ob tem spomnim na zadnjo afero ob nakupu delnic Petrola s strani ministra iz kvote SDS, ki jo zaradi suma nepravilnosti obravnava ravno ta ista agencija za nadzor nad trgovanjem z vrednostnimi papirji. Ali se morda še komu med vami poraja vprašanje usode tega postopka, ko bo nekoč tam vladni kader? Agencija za zavarovalni nadzor, na primer, že danes poleg zavarovalnic nadzoruje tudi pokojninske družbe, kar pomeni, da bo Vlada sicer posredno, ampak vplivala tudi na njihova vodstva. In ne samo to; politika že danes izkazuje interes za pridobitev kvalificiranih deležev v zavarovalnicah, ki jih brez soglasja nadzorne agencije ne more realizirati. Vse navedeno kaže, da je vprašanje neodvisnosti in samostojnosti agencij pod velikim vprašajem. In četudi Vlada trdi drugače, ne moremo mimo dejstva, da bo združevanje superagencij nadzoroval nek vladni koordinator. S to potezo bo Vlada preko koordinatorja dejansko vplivala na agencije, ki se združujejo in posledično neizogibno vplivala na njihovo neodvisnost. Malo za šalo, malo pa tudi zares se sprašujem, ali je ta nova služba že namenjena velikemu koordinatorju, ki bo takrat ravno končal z delom s cepljenjem. V SAB smo torej prepričani, da se ne odločamo o neki strokovno domišljeni ideji ali o ideji Vlade, ki bi imela neko resno in temeljito podlago, ampak se odločamo o neki ideji vladajoče stranke, stranke SDS, ki si takšna združevanja in takšne prevzeme želi že dolgo. Obe prejšnji vladi SDS sta si namreč želeli podrediti regulatorje trga, a jima je to preprečil Bruselj, enako kot je sedaj preprečil prenehanje mandatov sedanjim direktorjem. A je Vlada tudi tokrat našla rešitev, in sicer tako da z uveljavitvijo zakona prenehajo mandati članov sveta, ki ga danes sestavljajo največji strokovnjaki s teh posameznih področij. Nanizani argumenti nakazujejo na dejansko glavni namen tega zakona. To nista debirokratizacija in racionalizacija, temveč povečevanje moči predstavnikov Vlade in njihovih, tistih, ki jih bodo na ta mesta imenovali, ter razgradnja neodvisnih institucij, ki jih je do sedaj obvladovala stroka. V SAB zato temu zakonu ostro nasprotujemo.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Robert Polnar. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe poslanke, gospodje poslanci! Organizacijska struktura kaže na to, kako je institucija, v konkretnem primeru javna agecija, sestavljena, na kakšen način so njeni deli povezani v celoto, kdo so nosilci odločevalskih funkcij in kakšne so njihove naloge. S predlogom zakona, ki je danes v splošni razpravi, se predlagatelji lotevajo kreativne rekonstrukcije tega pomembnega dela slovenskega javnega sektorja. Strukture je mogoče opredeliti z najmanj dveh zornih kotov: formalne organizacijske strukture, ki so oblikovane načrtno in po katerih je vse naprej predvideno, in neformalne organizacijske strukture, ki nastajajo spontano in niso rezultat vnaprejšnjih načrtovanj, temveč so posledica medsebojnih odnosov in povezav med ljudmi določene organizacije. Povsem nesmiselno je, da bi si kot primarni cilj zastavili spremembo organizacijske strukture, ne da bi pri tem izhajali iz osnovnih usmeritev organizacije, razvojne stopnje, programov dela, načinov vodenja in razpoložljivih sredstev. Načrtovana reorganizacija javnih agencij zasleduje naslednje temeljne cilje: poenoteno notranjo urejenost, racionalizacijo stroškov, reorganizacijo dela in vsestransko krepitev nadzorstvenih funkcij, ki jih te javne agencije opravljajo. Ali nova opredelitev organizacijskih struktur in odnosov lahko pomeni prehod na drugačen, zaželen, kakovosten in razvojno višji strukturni nivo? Večpodročno spreminjanje strukture pomeni, da spreminjanje strukture na enem področju pomeni spremembo struktur tudi na vseh drugih področjih. Sistematično in postopno prenavljanje ali radikalna celovita preobrazba morata vedno temeljiti na skrbno zastavljeni strategiji, ki konceptualno izhaja iz dolgoročnih ciljev, vizije in poslanstva. Skupni problemi, ki lahko tako ali drugače vplivajo na uspešnost povezave, se odražajo skozi prekinjene komunikacije, skozi padec učinkovitosti, skozi povečano zaprtost in manj timskega dela, skozi bolj vplivnih skupin moči za prevlado v organizaciji, skozi zmanjšano prizadevanje za uresničevanje ciljev, pa tudi skozi nagnjenost sposobnih kadrov, da organizacijo zapustijo. Sindrom povezav lahko torej privede do tega, da ne samo ne bo mogoče doseči predvidenih sinergijskih učinkov, temveč bo skupni izziv, upoštevaje tudi že nastale stroške, celo negativen. Ni organizacije, ki bi dolgoročno uspevala, pa ne bi dajala koristi ljudem, zadovoljevala njihovih potreb in želja, in ni organizacije, ki bi mogla delovati brez ljudi. Organizacija brez ljudi je prazna lupina brez življenja in smisla. Na novo predlagana Javna agencija za trg, varnost prometa in potrošnike bo imela 375 zaposlenih, Javna agencija za finančne trge pa 93. Možna so tudi odstopanja v številu, toda ne bistvena. Pri zamišljeni reorganizaciji ni povsem razvidno, ali gre za ponovno integracijo dela, določanje pristojnosti in odgovornosti, večanje ustvarjalnosti in motiviranje sodelavcev ali gre za spremembo stila vodenja in podobno. Učinkovita organizacijska struktura je potreben, vendar nezadosten pogoj za izvajalsko uspešnost, urejenost organizacije pa je spremenljivka, ki jo je treba prilagajati spremenjenim notranjim in zunanjim razmeram. V tej luči je pričakovati prestrukturiranje na kadrovskem področju, ki je neposredno povezano z organizacijskimi spremembami. To pomeni postavitev nove organizacijske strukture, ki se nanaša na zaposlene, bodisi v celotni organizaciji ali v njenih posameznih delih. Namen kadrovskega prestrukturiranja je postavitev takšne strukture zaposlenih, ki bo najbolj omogočala doseganje zastavljenih ciljev. Poslanci poslanske skupine Desus izpostavljamo, da morajo biti ti postopki skrbno, načrtno pripravljeni, še posebej, ker se nanašajo neposredno na ljudi, na njihove odnose, sodelovanja, skupinske norme, obnašanja, stališča in vrednote. Ne gre zanemariti, da se zaposleni danes vrednotijo kot najpomembnejši potencial vsake organizacije, tako pa je treba tudi ravnati z njimi. Mehki, manj vidni dejavniki so v takem primeru enakovredni s tistimi trdimi, vidnejšimi dejavniki, s strukturami, sistemi in procesi. Organizacije delujejo tako, da zadovoljujejo lastne interese. Kakor vemo, so to interesi posameznikov, ki sodelujejo v njihovih operacijah kot zaposlenci ali pa kot lastniki. Lastnik je nedvoumen – država. Cilji teh organizacij so zahvaljujoč bržkone čudežu, naključnem ali namerno izzvanem, običajno istovetni s cilji javnosti. Toda, kadar takšen čudež izostane, se zgodi nekaj, kar nas ne more presenetiti; kjerkoli in kadarkoli se soočijo različni interesi organizacij in javnosti, pretehtajo in se uresničijo interesi organizacij. Funkcija javnega sektorja, gledana s tega zornega kota, ni več enostranska. Vsaj ne v očeh tistega, ki želi videti stvarnost fenomena. V vseobsežni raznolikosti svojih aktivnosti javni sektor resda delno služi tudi posamezniku in javnosti, večinoma pa uresničuje potrebe svojih lastnih organizacij. Poslanci Poslanske skupine Desus imamo različne poglede na procese, ki pomenijo prehod iz obstoječih struktur javnih agencij na novo strukturo. V skladu z individualnimi prepričanji bomo glasovali o tem, ali je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi splošna razprava poslank in poslancev o predlogu zakona. Kot prvi dobi besedo predstavnik Vlade, državni sekretar Simon Zajc. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik, za besedo. Najprej opravičilo za krajšo zamudo, ste nas malo presenetili s krajšo razpravo pri prejšnji točki, tako da bi v tem uvodu te moje prve intervencije v resnici predstavil dopolnilno obrazložitev Vlade, potem pa se bova s kolegom, državnim sekretarjem iz Ministrstva za finance, po potrebi vključevala v razpravo. Vlada Republike Slovenije je besedilo predloga Zakona o Javni agenciji Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike in Javni agenciji Republike Slovenije za finančne trge določila že 14. oktobra lansko leto. Za obravnavo v Državnem zboru smo predlagali tri branja, če bo danes ta predlog prejel dovolj glasov, bomo potem seveda pripravili še dodatne amandmaje glede na ugotovljene potrebe. S predlogom zakona se Vlada loteva prenove sistema, ki vključuje nekatere javne agencije v Sloveniji, ki so danes pristojne za: varstvo konkurence, elektronske komunikacije, poštne in avdiovizualne storitve, medije, energijo, zavarovalništvo in finančne trge. Navedenim dodajamo še del področja varstvo potrošnikov, ki je sedaj v pristojnosti Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo. Z zaključkom prenove bomo dobili varnejši, liberalnejši in konkurenčnejši trg. Posledično bomo zagotovili še bolj urejen trg. Na podlagi predloga zakona bomo namesto dosedanjih osmih agencij oblikovali dve novi, in sicer Agencijo za trg, varnost prometa in potrošnike ter Agencijo za finančne trge. Kaj je namen oziroma kaj so razlogi povezovanja? To so sledeči, in sicer: prvič, bolj sistematična in celostna obravnava trga in njegovih udeležencev; pregledno enotno in celovito določanje ciljev, načrtovanja razvoja, politik in programov; določanje enotnih pogojev za delovanje agencij; večja učinkovitost in fleksibilnost pri načrtovanju in organiziranju dela; učinkovitejše načrtovanje in usmerjanje ter izvajanje nadzora na vsebinskih področjih; povečanje neodvisnosti, zagotovitev pravne varnosti in večjega zaupanja v institucije; pametna vsebinska reorganizacija in s tem povezana racionalizacija dela; racionalizacija informacijskih sistemov; vzpostavitev enote za ekonomske analize; boljši in učinkovitejši pretok informacij med področji; večja prepoznavnost za uporabnike v smislu vse na enem mestu. S predlogom zakona predlagamo enotne pogoje za delovanje agencij, hkrati pa s predlogom zakona ne posegamo v vsebinske pristojnosti, ki jih imajo obstoječe agencije danes. V predlogu zakona na več mestih krepimo neodvisnost in samostojnost novih agencij, določamo jasno strukturo upravljanja z veččlanskim svetom in upravo. Vsak od navedenih organov bo imel jasno določene pristojnosti. Postopek izbire članov uprave in sveta bo odprt in pregleden preko javnega natečaja in izbirne komisije. Zadnjo besedo pri imenovanju in razrešitvi članov uprave in sveta bo imelo najvišje predstavniško in zakonodajno telo v Sloveniji, torej ta spoštovani Državni zbor. Novi agenciji bosta neodvisni in samostojni pri izvrševanju nalog in pristojnosti. Samostojno bosta določali temeljne akte, notranjo organizacijo in število zaposlenih. S predlogom zakona namreč določamo podlago, da bosta agenciji lahko imeli ustrezne finančne, kadrovske, tehnične in tehnološke vire za svoje delovanje. Nihče v agencijah ne bo pri svojem delu vezan na navodila in usmeritve državnih organov, organov lokalne skupnosti, pravnih oseb ali posameznikov. Člani uprave in sveta agencij in zaposleni bodo morali izvajati svoje naloge ter pooblastila neodvisno od političnih in drugih zunanjih vplivov. Vlada verjame, da se bosta tako organizirani agenciji znali odzivati na izzive na trgu in da bosta imeli visoko zaupanje gospodarstva in potrošnikov. Novi agenciji bosta skupaj z drugimi ukrepi, ki jih načrtuje Vlada in se tudi že izvajajo, pripravljajo, prispevali k boljšemu in konkurenčnejšemu poslovnemu okolju, ki je ena od ključnih prioritet te vlade. Spremembe bodo olajšale in racionalizirale številne procese, pomembne tako za gospodarstvo kot tudi za druge družbenega segmente, navsezadnje tudi za državljane. V današnjem prvem branju, če bo potem seveda ta zakon dobil zeleno luč za nadaljnjo obravnavo, pa, kot sem povedal v uvodu, so že pripravljeni tudi nekateri amandmaji; ostale, tudi glede na mnenje Zakonodajno-pravne službe pa bomo prav tako potem še pripravili. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Lidija Divjak Mirnik, pripravi naj se mag. Alenka Bratušek. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik, za besedo. Lep pozdrav! Spoštovana državna sekretarja, kolegice, kolegi! Ja, še eno bombico smo dobili v ta državni zbor, poleg vseh, ki jih vsak dan ali vsak teden dobivamo. Zanimivo! Združevanje javnih agencij predstavlja pravzaprav še enega v nizu načrtnih in neposrednih posegov v delovanje neodvisnih institucij v Sloveniji, kar je seveda že modus operandi te vlade cel čas, da ne rečem napadov na neodvisnost agencij. Ker jaz tej vladi ne zaupam in je izgubila tudi popolnoma vso legitimnost delovanja, takšnega predloga seveda ne bom podprla. Pod pretvezo racionalizacije in pa večje učinkovitosti je namen združevanja agencij seveda zelo zelo jasen; to pa je neposredno podrejanje nadzorstvenih institucij, verjetno tudi zaradi prikrivanja kakšnih morebitnih spornih ravnanj te vlade. Rekla sem: verjetno. V evropskem merilu je tudi nenavadno, da bi tako imenovana superagencija oziroma v tem primeru dve pokrivali med seboj toliko različnih področij. Vi ste namreč vrgli notri vse, od energetike do medijev. Vi ste naredil eno tako mineštro, bi rekli kolegi Primorci, iz teh agencij. Zakaj? To je pa zelo zanimivo vprašanje. Namreč, če se spomnite malo zgodovine, nekoč je že taista vlada oziroma isti človek, ki jo je vodil, naredila superministrstvo. Se spomnite učinkovitosti tistega superministrstva? Vodil ga je en gospod, ki je zelo aktiven na Twitterju drugače. No, jaz se ga spomnim. Pa ne bom o učinkovitosti tistega ministrstva govorila, ker je približno tako učinkovito bilo, kot je danes šolska ministrica. Torej nula. Namreč, sama podpiram popolnoma vsak predlog, ki prinaša decentralizacijo in enakomeren razvoj regij in enakomeren razvoj Slovenije, vendar pod predpostavko, da se iskreno zasleduje tudi javni interes in da predlogi ne nastajajo v popolni tajnosti, ampak jih spremlja široka razprava, javna razprava vseh zainteresiranih. Zanimivo, za Nizozemsko vemo, da je dve leti imela javno razpravo o združevanju, pa je potem samo, mislim da, štiri agencije združila ali tri. Kaj pa se je tu zgodilo? Niti tistih, ki jih združujete, niste nič vprašali! Toliko o transparentnosti in o tem, da se vključuje druge, in o tem, da se res transparentno za javni interes dela. Toliko o tem. Zdaj, kaj pa še me bolj boli pri tej zgodbi? Agencija za energijo in pa Javna agencija za železniški promet zaenkrat še imata sedež v Mariboru. Obe agenciji sta tudi precej precej učinkoviti. Agencija za energijo je prepoznavna tudi v mednarodnem prostoru, sedanja zakonska ureditev njenega statusa pa je skladna tudi z evropskim pravom. S sto zaposlenimi ustvarita približno 5 milijonov evrov prihodkov, in te zaposlitve so v Mariboru. V Mariboru. Vprašanje je, in ta odgovor, spoštovani državni sekretar, danes od vas želim, kje bosta imeli sedeža ti dve superagenciji. Ali v Mariboru ali v Ljubljani? To danes želim izvedeti. Lahko tudi na Pragerskem. Namreč, v Mariboru se zelo dobro spomnimo ene izkušnje, reče se mu prenos sedeža HSE v Ljubljano. Prenesel se je začasno. No, ta začasnost je postala stalnost, pa še danes je tako. In paradoks zgodbe je v tem, da Drava še vedno skozi Maribor teče, ne skozi Ljubljano, HSE pa je še vedno v Ljubljani. S takimi potezami seveda Maribor počasi in vztrajno izgublja pomen in status, ki bi mu kot drugemu največjemu mestu v tej državi morala pripadati, saj se žal vse centralizira v Ljubljani. O nujnosti decentralizacije te države se govori že zadnjih 20 let in več kot se o tem govori, bolj kot se o tem govori, bolj se mi centraliziramo. Namreč podatki kažejo, da v Mariboru, ki je drugo največje slovensko mesto, se nahaja, reci in piši, 7 % vseh delovnih mest v državi. Seveda drugje, izven Ljubljane, še toliko manj. Praktično vsi sedeži državnih institucij in državne uprave so v Ljubljani, edino Pošto še imamo v Mariboru, pa na papirju tisti Dars. In kaj se dogaja? S tem predlogom pravzaprav počnete točno to, centralizirate zadevo, čeprav so vas polna usta o decentralizaciji. Vsi vemo, da je decentralizacija nujna, saj skladnejši regionalni razvoj spodbuja nacionalno gospodarsko rast, pa vendar se ponovno očitno favorizira prestolnica. Upam, da se motim, in mi boste danes, državni sekretar, povedali, da bosta obe superagenciji imeli sedež v Mariboru. O razlikah med vzhodno in zahodno kohezijsko regijo na tem mestu niti ne bi govorila, si pa poglejte zadnje podatke, pa boste videli, kje smo. Namesto da bi se škarje vedno bolj zapirale, se vedno bolj odpirajo, in mi smo vedno bolj eno- in drugorazredni. Zdaj, popolnoma nedopustno pa seveda je tudi, da je takšen predlog bil pripravljen brez javne razprave. Agencije, ki se jih to dotika, niso bile vključene. Tudi nobene analize stanja ne poznamo, ki bi dokazovala, da je takšno združevanje različnih agencij upravičeno. Niti gradiva ne vsebujejo ocene učinkov združevanja, v njem je samo trditev, da gre za debirokratizacijo, pri tem pa ni navedena niti ena birokratska ovira. Celo zanimivo piše: predlog nima posledic za gospodarstvo, predlog zakona nima niti posledic za okolje, predlog zakona nima in ne vpliva na socialno področje, predlog zakona nima posledic za dokumente razvojnega načrtovanja, zakon ne bo povzročil posledic na drugih področjih, predlog nima niti finančnih posledic. To so puhlice, ki jim seveda nihče ne verjame, razen vi v koaliciji. Zakaj? Zato, ker bo ta zakon še kako vplival na naša življenja, še bolj pa na naše denarnice! In to, spoštovani predlagatelji, bi bilo korektno povedati. Namreč če drugega ne, bodo finančne posledice za nove uprave in svete teh superagencij, ker namreč pišete, da bo vse ostalo isto, imeli pa bomo še nekaj: super nadzornika. Torej, ti ljudje verjetno ne bodo prostovoljci, tako kot so bili tisti tam, ko ste nabavljali maske ‒ prostovoljci v navednicah seveda. Zato jaz temu predlogu ostro nasprotujem. Namreč, prepričana sem, da gre in samo zgolj za obglavljanje nadzora. Gre za to, da se nastavi ta prave ljudi, ki bodo delali po navodilih. Modus operandi ste pokazali in ga vsak ljubi dan potrjujete. Niti enkrat več ne presenetite, kar je pravzaprav grozljivo. Gre še za en skrbno načrtovan poseg te vlade v delovanje neodvisnih institucij. Napovedujete racionalizacijo, večjo učinkovitost. Državni sekretar, vi ste rekli, tudi vsebinsko reorganizacijo, racionalizacijo, zagotavljanje pravne varnosti, večjo učinkovitost, pregledno načrtovanje ciljev, sistematično delo in kar je še tega – lepo! Super, fino! Se lepo sliši. V resnici pa si skušate stvari preprosto nadzorstveno podrediti in to je cela znanost in cela filozofija tega vašega predloga. Ker pač tako deluje ta vlada in to ste pokazali večkrat, vsak dan pravzaprav. Hkrati me pa najbolj skrbi, kot rečeno, kaj ta zakon pravzaprav pomeni za Maribor, kjer imata sedež dve agenciji, kot sem že povedala, in skrbi me, da bo cilj te vlade v tisti tako imenovanih vitki državi pa decentralizaciji, o kateri govorite, v tem primeru skušala doseči prav na plečih zaposlenih v Mariboru. In bojim se, da to pomeni ukinjanje delovnih mest za Maribor. Zato bom absolutno zelo glasno povedala, da sem proti, in zato bo tudi LMŠ glasovala proti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Alenka Bratušek, pripravi naj se mag. Marko Pogačnik. Izvolite.
Najlepša hvala. To, kar imamo zdaj na mizi, se pravi, zakon o dveh super agencijah, je velika velika napaka. Jaz si želim, da še vedno obstaja možnost, da ta zakon danes svojo pot konča. Imate analizo, ki je podlaga, da se to greste? Nimate! Imate pozitivne učinke tega združenja, kaj bodo pozitivni učinki? Nimate, ker jih ni! Važno je, da iz osmih agencij zmešate in naredite dve. Najbolj žalostno je, od teh osmih agencij se štiri agencije nanašajo na ministra Vrtovca. Danes tam, kjer sedi Vlada, ni nikogar iz Ministrstva za infrastrukturo. Nikogar. Štiri od osmih agencij; s področja prometa in s področja energetike. Žalostno, da ne rečem sramotno. In Nova Slovenija skupaj z ministrom Vrtovcem bo ob glasovanju za takšno zmedo odgovorna za zmedo, ki bo nastala na področju prometa. Najbolj problematični del je Agencija za civilno letalstvo. Vsepovsod na svetu, si upam trditi, je to eden izmed bolj reguliranih organov. Zakaj? Zato, ker je treba v prvi vrsti skrbet za varnost. Varnost! To naj bi bilo na prvem mestu. S tem, kar delate danes, ogrožate varnost v letalstvu, v letalskem prevozu. In minister ‒ tiho in Nova Slovenija veselo reče, da bo za. Super, super [[…]] Zelo se pridružujem predgovornici, Mariboru boste vzeli, Štajercem boste vzeli dve agenciji. Bravo, dober korak! Tukaj vam je treba čestitati, res. Nekaj govorite, drugo delate. O finančnih posledicah je škoda izgubljati besed, ob tem da napišete, da jih ni oziroma bodo pozitivne, pa je daleč od tega, da bo temu tako. Zmešati Agencijo za energijo, Agencijo za civilno letalstvo, Agencijo za železniški promet, agencijo za ne vem kaj še vse, ob tem ko ima vsaka od teh agencij danes zelo jasno določeno svojo regulatorno nalogo. Agencija za civilni nadzor ima po evropskih standardih jasno določeno, kako mora biti vzpostavljena njena vodstvena struktura. Kako boste to zagotovili? Kako boste zagotovili, ali bo to super agencijo vodilo 5 strokovnjakov s področja letalstva? Ne bo! Tukaj boste dobil, bom rekla, sem prepričana, eno veliko klofuto tudi s strani Evrope. Tako da, dragi gospe in gospodje, predlagam še en resen razmislek o tem, kaj s tem delate in koliko škode boste naredili državi. In še bolj pomembno, koliko škode boste naredili ljudem. In res ni prav, da danes med predstavniki Vlade ne sedi nihče z Ministrstva za infrastrukturo, ukinjate jim pa štiri pomembne agencije – Agencijo za energijo, s sedežem v Mariboru, Agencijo za varnost v cestnem prometu, Agencijo za železniški promet in Agencijo za civilno letalstvo. In minister in Nova Slovenija rečeta: ja. Bravo, tako se dela, fantje, res, čestitam!
Hvala lepa. Besedo ima mag. Marko Pogačnik, pripravi naj se Nik Prebil. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, hvala za dano besedo. Spoštovana državna sekretarja, kolegice, kolegi! Pred nami je Predlog zakona o Javni agenciji Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike in Javni agenciji Republike Slovenije za finančne trge. To pomeni zdaj združujemo agencije, združujemo regulatorje. Jaz sem pač osebnega mnenja, da je takšna pot pravilna, prepričan sem, da z nekimi združevanji na trgu dobimo več pozitivnih stvari kot negativnih stvari. Predvsem gre tukaj za pozitivne sinergije zaradi vsebinskega povezovanja. Predlog samega zakona predvideva povezovanje sklopov dveh segmentov, in sicer v Sloveniji naloge s področja trga z energijo, elektronskih komunikacij, poštnih storitev, medijev in avdiovizualnih storitev, prometa. Zagotavljanje varstva konkurence in varstva potrošnikov izvajajo naslednje agencije: Agencija Republike Slovenije za energijo, Agencija za komunikacijska omrežja in storitve Republike Slovenije, Javna agencija Republike Slovenije za varnost prometa, Javna agencija za civilno letalstvo Republike Slovenije, Javna agencija za železniški promet Republike Slovenije, Javna agencija Republike Slovenije za varstvo konkurence in sam predlog tega zakona določa spojitev zgoraj navedenih agencij v Javno agencijo Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike. Prepričan sem, da takšen korak je pravilen, je smotrn. Prepričan sem, da bodo postopki potekali hitreje, učinkovitejše. Na drugi strani imamo pa nadzor finančnega sistema v Sloveniji, ki ga pa izvajajo v danem trenutku naslednji nadzorni organi: Banka Slovenije, Agencija za trg vrednostnih papirjev, Agencija za zavarovalni nadzor, Agencija za javni nadzor nad revidiranjem. In predlog tega zakona, gre za spojitev dveh agencije, in sicer Agencije za trg vrednostnih papirjev in pa Agencije za zavarovalni nadzor v Agencijo Republike Slovenije za finančne trge. Tudi ta korak na področju nadzora finančnih trgov se mi zdi ustrezen, da se združita dve agenciji, in sicer ATVP in pa AZN. V Sloveniji je bilo že nekaj podobnih razmišljanj tudi v preteklosti. Do same realizacije tega ni prišlo, vemo pa, da kar nekaj zadev tudi v predhodnih vladah ni prišli v realizacijo, pod to vlado pa prihaja, bi rekel, v realizacijo in sem prepričan, da takšen korak je pravilen. Jaz sem prepričan, da smo v Sloveniji do določenih sprememb preveč zadržani, imamo veliko pomislekov, ampak na tem področju se mi zdi, da je pa potrebno narediti to sinergijo in potem tudi uporabiti vse te sinergijske učinke. Nenazadnje tudi druge države imajo regulativo, združene v agencije, mi smo, bi rekel, da je tukaj Slovenija sama na tem področju. Jaz vidim več pozitivnih stvari tukaj kot negativnih. Dejstvo je tudi, da določeni pomisleki, ki jih izvaja predvsem opozicija, so neupravičeni. Potrebno je poudariti tukaj notri, da se vseh teh agencij, ki so, tukaj ne bo kadrovsko obglavljalo v danem trenutku, ampak bi rekel, da vsi, ki opravljajo to funkcijo po teh posameznih nadzornih organih, zadržijo svoj mandat do izteka svojega mandata. To se mi zdi pomembno in tukaj ne more priti do očitka, da se zaradi, bi rekel, kadrovskega posega te zadeve združujejo. Daleč od tega. Mislim, da bo tukaj več pozitivnih učinkov kot negativnih. Treba je pa še eno zadevo povedati. Danes gre za prvo branje tega zakona. To pomeni, danes parlament da zeleno luč, da je ta zakon primeren za nadaljnjo obravnavo. Vsi vemo, da potem bo ta zakon obravnavalo še matično delovno telo in da potem pride še enkrat v plenarni del. Mislim, da je tudi že državni sekretar, gospod Zajc, povedal, da določeni predlogi tukaj notri se bodo še upoštevali. Nenazadnje, večkrat so bili v samem zakonodajnem postopku, tudi v času teh vlad, upoštevani predlogi, ki jih je dala opozicija. Jaz sem prepričan, da bi moral biti skupni cilj vseh nas, 90 poslancev, v danem trenutku, da ta zakon postane še boljši. Mislim, da je ta razprava danes na mestu, tudi parlament ima namen, da razpravlja o različnih pogledih. Nenazadnje, mogoče kakšen pogled celo ali pa kakšen predlog, ki ga tukaj dajejo opozicijski poslanci oziroma poslanke, je na mestu in ne izključujem tega, da se bo vsak dober predlog, ki bo tukaj dan, tudi upošteval. Ne bi pa bil na tistem, da se pa ta zakon, bi rekel, zavrne izključno samo zaradi tega, ker ga je predlagala ta vlada, vlada Janeza Janše, koalicija, SDS, Nova Slovenija, SMC. Mislim, da bi tudi lahko bil ta zakon danes podprt. Osebno ga bom podprl in prepričan sem, da ta zakon se skozi zakonodajne postopke, ki so še predvideni, da izboljšati. Absolutno pa podpiram to združevanje agencij, mislim, da bi morali priti do nekaterih združevanj že prej, vsekakor pa sedaj.
Hvala lepa. Besedo ima Nik Prebil, pripravi naj se mag. Dejan Židan. Izvolite.
Najlepša hvala, spoštovani podpredsednik. Kolegice in kolegi, predstavniki Vlade, lepo pozdravljeni! Ja, to je prvo branje; no, upam pa, da tudi zadnje, ker to, kar je danes pred nami, in to, kar nosi Vlada zadnje čase pred nas, imam nekako občutek, da se vam je res utrgalo mičkeno tam. Ker to nima več nobenega smisla, niti nima več nobene osnove, zgolj seveda tisto, da si nastavite svoje ljudi povsod. V predlogu ukinjate osem neodvisnih agencij, združujete jih v tisti neki dve superagenciji, pravzaprav pa odvzemate popolno avtonomnost, neodvisnost teh posameznih agencij in seveda povečujete to vaše politično delovanje. Zelo pojmljivo je to, da je bil predlog pripravljen, seveda kot marsikaj drugega, v tišini. Agencije, o katerih govorimo, agencije, ki jih združujete, ki jih pravzaprav uničujete, o tem nikakor niso bile obveščene. Ampak seveda je v ozadju tisti izključni, vaš edini cilj – politično kadrovanje! Kolega Pogačnik je rekel, da smo proti samo zato, ker je to predlog vlade Janeza Janše. Daleč od tega, da smo proti zato. Proti smo zato, ker, spoštovani, vam bom prebral odzive vseh agencij, od prve do zadnje. Agencija za komunikacijska omrežja in storitve Republike Slovenije, AKOS: »Predlogu nasprotujemo, saj enotno urejanje vseh agencij zaradi specifičnih zahtev evropskih direktiv ter funkcije posamezne regulatorne agencije in narave njenih nalog niti ni ustrezno niti ni mogoče.« Agencija Republike Slovenije za energijo: »Združevanja agencij ne podpiramo, saj je v nasprotju z evropskim pravnim redom in za energetski trg in za odjemalce ne prinaša nikakršnih koristi.« Tretjič, Javna agencija Republike Slovenije za varstvo konkurence, AVK: »Predlog zakona, po katerem bi osem regulatorjev združili v dve agenciji, je v nasprotju z vsemi demokratičnimi normami in predpisi, ki veljajo v Sloveniji, ter z evropskimi direktivami. Bistveno bi se namreč zmanjšali neodvisnost in samostojnost agencije.« Gremo naprej. Javna agencija Republike Slovenije za varnost prometa, AVP ‒ podobna stališča. Javna agencija za civilno letalstvo Republike Slovenije, JACL: »S predlogom zakona se ne strinjamo in menimo, da je v nasprotju z vsemi predpisi na področju letalstva.« Zelo podobno tudi Javna agencija za železniški promet. No, pa pojdiva še na združevano superagencijo Republike Slovenije za finančne trge, tudi oni pravijo, torej Agencija za trg vrednostnih papirjev, ATVP: »Mi nismo sodelovali v nobenih fazi priprave tega zakona, niti nismo predloga zakona prejeli v mnenje. Po našem mnenju je odločitev o združitvi ATVP in AZN politična. Z vidika politike kot stroke pa je način takšne zakonodaje povsem neprimeren.« Torej, zaradi tega vsega smo proti; ker združujete nekaj, kar funkcionira povsem normalno, zgolj izključno zaradi lastnih političnih koristi vlade. Spoštovani državni sekretar, mene je res sram, da sem kdajkoli glasoval v tem državnem zboru, da ste bili vi minister v prejšnji vladi. Ker takšna prodaja stališč in itak to, kar počne stranka SMC, je pod nivojem človeškega dostojanstva. Se opravičujem. In to kar sedaj počnete, da govorite o nekem preglednem sistemu financiranja, vi boste dosegli ravno nasprotno; mešali boste vire financiranja, proračuna, lastne vire agencij, zbrisali boste vso preglednost in si seveda ustvarili možnost za finančno manipulacijo. A veste, prej pri enem drugem zakonu smo govorili o finančnem huliganstvu. To ni samo finančno huliganstvo pa finančna manipulacija, to je tudi kadrovsko huliganstvo in kadrovska manipulacija. In to huda! Ker si boste s tem, ko bo zadeve, seveda na predlog Vlade sedaj imenoval Državni zbor – pa vemo, kako ste si zadeve uredili v Državnem zboru, da niti poslancem ne dovolite glasovanja v zakonodajnem postopku. Ne vem, pač težko je verjeti, da ne gre za nič drugega kot za to, da si politično nastavite svoje kadre. In seveda tistim, ki vas ubogajo, in tistim, ki so vam služni, jim daste visoko plačano nagrado. Še nekaj o tej samostojnosti in neodvisnosti, o kateri ste prej govorili. Kršite številne člene. Na področju varstva konkurence velja, da se pač Vlada nekako ne vmešava. In vi s tem Vlado popolnoma potegnete v sistem, se pravi, da lahko ministrstvo, pristojno za promet, sodeluje in pa daje navodila. In seveda, da lahko Vlada tudi uvaja sektorske raziskave in postopke za uveljavljanje pravil konkurence. Se pravi, ne samo da želite politično spolitizirati to agencijo, tudi kršite evropski pravni red s tem. Ampak v redu. Ko govorite, da saj se je to zgodilo tudi v drugih evropskih državah. Glejte, predvsem za ta primer, ki ga navajate, se je sicer zgodil, ampak je rabil dve, skoraj tri leta, da je bil uveljavljen z visoko politično diskusijo, z visoko strokovno diskusijo in potem s političnim in strokovnim dogovorom, kako bodo zadeve delovale. Medtem pa, mislim, da je bilo to v Španiji, pa ne me držati za jezik, je zaradi ene take združitve agencija bila sesuta skoraj tri leta, ni delovala, kar je imelo za posledico hude finančne izgube. Nenazadnje se že govori o tem, da se bodo sprožili postopki zaradi kršitve evropskega pravnega reda. Kolikor vem, je Akos že celo prejela nek uradni opomin zaradi neustreznega prenosa določb, kjer se je vlada že zdaj preveč vmešala v delo agencije. Seveda kot s številnimi drugimi zakoni, ki smo jim v času vlade Janeza Janše priča, posegate z enim zakonom v številne druge, v tem primeru kar v 38 različnih zakonov in moj edini zaključek tukaj je, da je vaš motiv zgolj in samo politično podrejanje teh pomembnih podsistemov slovenske države in omogočanje neposrednega nadzora oziroma vmešavanja v delo neodvisnih in avtonomnih regulatorjev. Nenazadnje je to zgolj ena od tistih možnosti, ki si jih dajete, ne, so vam dane, ki si jih dajete, zato da boste očitno še v tem mesecu ali pa v naslednjem presegli številko tisoč kadrovskih menjav v vladi Janeza Janše. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Dejan Židan, pripravi naj se Nataša Sukič. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik, za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Lep pozdrav tudi vam, predstavniki vlade, v našem slovenskem parlamentu! Pred mano in pred nami je eno vprašanje. Ali verjamemo temu, kar govorite predstavniki manjšinske vlade, ki imate seveda v parlamentu dve pogodbeni opozicijski poslanski skupini, ki sta na vaši strani, ali verjamemo vam, na desni strani, da to, kar trdite, drži? Ali verjamemo, da ustvarjate neko boljšo organizacijsko tvorbo, ki bo bolj vitka, ste govorili, ki bo bolj učinkovita, zaradi katere bo življenje lepše v naši lepi državi? Morate razumeti, da če bi imel kredo, bi z veliko napisal dve črki, besedo NE. Ne verjamem niti trohico. Pa vam povem, zakaj. Tudi če bi imeli dobre namene, vi v resnici tega niste sposobni narediti. Ljudje, ki niste sposobni organizirati cepljenja, tako da bi najbolj občutljiva populacija dobivala najboljše cepivo, administratorji v ministrstvih pa mogoče nekaj slabše, ne verjamem, da ste zmožni narediti digitalni preboj. Ljudje, ki niste sposobni obvladovati epidemije, ki stroko uporabljate samo kot meglo, da prekrije vaše politične odločitve, jaz ne verjamem, da ste sposobni speljati zahteven projekt tako, da bo učinkovit. Ljudje, ki niste sposobni voditi javne razprave o nacionalnem načrtu za okrevanje in odpornost, in potem od vaših velikih besed, da je pred nami investicijski paket 5,2 milijarde evrov, pademo sedaj na 3,2 milijarde evrov, kar je zapisano v zadnjem papirju v tabelah. Jaz ne verjamem, da je vaš namen, da naredite nekaj boljšega na področju nadzora. Ne verjamem. Potem pa se vprašam, zakaj to počnete, če bistvene stvari, kot je obvladovanje epidemije, ne znate peljati. Pa mislim, da je odgovor povsem enostaven. Sledite svoji mantri, za katero sem zadnjič poslušal, da nekdo govori takole in je samo ena: Naredite to deželo − potem pa se je ta vmesni člen nekoliko menjeval – podrejeno SDS, pa to se včasih tudi zamenja. Saj to je edino, kaj počnete. Celotno državo ob podpori kimavcev, katerih jasnega mnenja v resnici več ne slišimo, ki bi bilo njihovo, njihovo osebno, po lastnem prepričanju, izobrazbi, pa če hočete, tudi veri. Vse kar delate, je samo to, da si podrejate vse, kar se v Sloveniji podrejati da. Danes sem opazoval, pa verjetno vsi vi, ker še vedno dobivamo novice STA, da se te čudovite prakse, da človek, ki hodi po celi Sloveniji, povsod je dosegljiv, pa enostavno ga poštar ne najde. Sedaj več poštar niti ne najde vlade, da bi dokumente dostavil. Pa kam smo mi to prišli? Pa kam smo mi to prišli? Danes je vaš visoki predstavnik iz druge stranke koalicije povedal, da v bistvu je povsem jasno, da če pride pošta tudi na naslov, ki ni čisto pravi, ga je treba nekam drugam dostaviti. Ampak v bistvu to Slovenijo želite na hitro spremeniti. Vse, kar je neodvisno in razmišlja s svojo glavo in varuje demokratične vrednote Republike Slovenije, podrediti pospešeno, ker časa več ni veliko. Tako vidim tudi ta projekt, ki je sedaj pred nami. Ne verjamem v vaše dobre namene, ne verjamem, da so zadaj narejene tiste študije, ki so celo na Nizozemskem trajale dve leti, ne verjamem, da je v ozadju resen razmislek za strokovnjake, kako naj nadzor v tej državi naredimo boljši, da bo življenje lažje in boljše. Tega enostavno ne verjamem. Gre še za enega od političnih projektov, ki bo s stališča družbe kot celote imel povsem enak učinek, kot je vaše obvladovanje epidemije covida-19. Pa, mimogrede, zdaj sem se spomnil, kot je s strani vaše vlade, dodeljevanje dodatkov za covid-19. Tega sploh vedel nisem, kar je danes predstavila poslanska skupina, da ste ljudem v kabinetih dajali po tisoč evrov, ljudje ki so pa bili v stiku z bolnimi ljudmi, kjer so starejši bolni, pa so dobivali petkrat ali desetkrat manj. Ali vas ni sram? Zato je ta projekt, ki je danes pred nami, projekt, kako podrediti Slovenijo kot celoto. Ne bom šel v te podrobnosti, ker ste jih že predhodniki pred mano dobro povedali, pa jih še boste. Tudi sam verjamem, če se bo slučajno dogodilo, da bo to šlo, ker pač imate skupaj s pogodbeno opozicijo včasih večino, včasih pa tudi ne, da bo še to eden od projektov, o katerem se bodo morali izjasniti državljanke in državljani. Morali se bodo. Ljudi je treba vprašati, ali pristanejo na spreminjanje Slovenije po podobi ene od držav, ki meji na Slovenijo. Moj odgovor je ne. Na to ne želim pristati. Če bo slučajno večina odgovorila ja, bomo pač šli v tisto smer. Ampak jaz ne verjamem, da je to tako. Lahko se tudi dogovorimo, da to tako izmerimo. Tej takojšnji meritvi bi se reklo hitre predčasne volitve. Pa tisti, ki zagovarjate Slovenijo pod neko drugačno obliko skorajda družbene ureditve, kjer je vse podrejeno enemu in je vse pod nadzorom, bi se soočili z nami, ki mislimo drugače. Če bi ljudje vam, ki mislite tako, da hočete iti v smer nadzora, podrejanja, dali večino, potem je pač to volja državljank in državljanov, s katero ne bi bil srečen, ampak bi bila večinska volja. Ampak jaz ne verjamem, da bi bilo tako. Ampak možno je na to odgovoriti samo na predčasnih volitvah, kajti v resnici, in s tem tudi končujem, sedanjo koalicijo sestavljajo tudi stranke, ki so pred volitvami jasno in glasno obljubljale, da v takšni koaliciji ne bodo. Torej gre za prevaro ljudi. Podobno kot ta zakon. Hvala.
Besedo ima Nataša Sukič, pripravi naj se mag. Dušan Verbič. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Jaz sem začela z vprašanji. Ali se vi hecate? Ali se vi res hecate? Ali se vi zavedate, kaj počenjate? Seveda se zavedate, kaj počenjate. Ta predlog zakona ni samo velika napaka, kot se je milo izrazila ena izmed kolegic v svoji razpravi, ta zakon je velika prevara, spoštovane in spoštovani. In bom točno argumentirala, pa sem že v uvodnem stališču argumentirala, zakaj. Mi smo praktično unikum v Evropi. Poglejte, čez noč, popolnoma netransparentno, brez da bi poklicali predstavnike regulatorjev k sooblikovanju takšnega združevanja, v popolni konspirativnosti, v skrivaštvu ste vi pripravili predlog, ki dobesedno jemlje avtonomijo, in to čez noč, na glavo, jemlje avtonomijo osmim agencijam in se jih združuje v dve, tako imenovani superagenciji. Potem pa tu govorite, da je to po nizozemskem modelu. Ne, ni. Oni so se dve leti pogovarjali pa združevali so samo tri regulatorje, ne osmih kar tako. Niso ustvarjali take solate, kot jo ustvarjate vi, ko je vsebinsko popolnoma nezdružljivo vse skupaj. Same lepe prazne označevalce danes tu poslušamo. Poslušamo besede kot sinergijski učinki, racionalizacija, preglednost, debirokratizacija in podoben balast. A res? Dajte vi meni povedati, spoštovani državni sekretar, ker očitno drugi več nimajo niti poguma stopiti pred nas, ki so na višji inštanci od vas, ali imate vi analizo stanja, ki bi dokazala smotrnost takšnega združevanja različnih agencij. Imate vi resnično izdelane ocene učinkov združevanja? In če imate, me zanima, zakaj nam tega niste predstavili in zakaj tega nismo dobili v gradivih. Zakaj mi v parlamentu, ki smo zakonodajno telo, tega nismo dobili? Zakaj poslušamo same prazne visoko doneče besede, ki ne pomenijo v resnici nič? Jaz to tudi znam naštevati. To je navadna, ne vem, fasada, kar počenjate. Kot sem vam že povedala za to vašo famozno debirokratizacijo, kaj šele bo s tistim vašim zakonom, ki prihaja, kjer boste razminirali čez 100 ali 200 ali koliko zakonov v tej državi, ker vi boste vse razminirali, vi boste dejansko vse razsuli. Vaša famozna debirokratizacija, na katero se tako radi sklicujete in ki jo berem na panojih, na jumbotih. Zadnjič se peljem v Maribor in samo gledam, SDS po celi državi oglašuje debirokratizacijo, ker to je zdaj čudežna formula. Debirokratizacija. Sliši se seveda, to je taka piarovska finta, prazni označevalec. Kaj to pomeni? Kaj to pomeni? Vam bom povedala, kaj to pomeni. To pomeni, da vi odpirate, pa ne gre toliko več niti za kadrovske menjave, za kadrovske menjave seveda gre, ampak zdaj ste se malo umaknili nazaj, ker v prvem predlogu ste hoteli kar takoj vse direktorje zrušiti, zdaj jim boste pustili, da dokončajo mandat, gre za zmanjševanje moči nadzora, gre za politično podrejanje. Ampak veliki čudežnik, minister Počivalšek, itak ima malo probleme s tem že od nekdaj. Jaz se spomnim, še pri Šarčevi vladi, ko je bil hearing, sem ga vprašala na hearingu, kako si on predstavlja avtonomijo in neodvisnost agencije, recimo AVK, če ta nima svoje samostojne proračunske postavke, ampak je na proračunski postavki v sklopu Ministrstva za gospodarstvo. Že tukaj je bila tendenca podrejanja, pa je bila to do tega trenutka oziroma upam, da bo še ostala, vsaj morala bi biti to avtonomna agencija. Že to ni skladno, kako se financirajo te agencije, pod kakšnim nadzorom so oziroma pritiski so lahko samo preko tega. In to je bilo moje vprašanje takrat na hearingu. Ampak nehajmo se slepiti. Saj ravno berem, pred tednom dni, 15., sklad Apollo in madžarska banka OTP spet stegujeta prste po NKBM. Ponovno, že drugič. Milijardo evrov so pripravljeni dati za to. Ampak kdo lahko stoji nasproti takšni koncentraciji? Gre za koncentracijo 30-odstotnega deleža, če me spomin ne vara,na našem bančnem trgu. To bi bila največja koncentracija. Madžarski kapital, spoštovane in spoštovani. Vse gre v smeri velikega prijateljskega zavezništva z našim bratom Orbanom, kajne? Madžarski kapital. In za to gre. Prisekati peruti agencijam, si jih podrediti, da boste lahko, OTP banka bo hitro skočila in prevzela NKBM. Potem imate verjetno namen prodati razne medije in podjetja drugi Orbanovi oligarhiji, recimo, kot sem povedala, Planet TV, Petrol, Večer in tako naprej. Niso to nedolžne zadeve. Tole z OTP [[...]]Ne kriliti, spoštovani kolega. Preberite si, pred enim tednom je pisalo, da sklad Apollo spet pritiska, da bi OTP prevzel NKBM. In to je to, spoštovane in spoštovani. In regulatorji so tisti, če so avtonomni seveda, ki koncentracije presojajo in ki kdaj rečejo tudi ne. Ampak če imaš vse pod nadzorom, tega več ne bomo slišali in boste počeli ravno, kar vam bo pasalo. In potem kvasite tu o nizozemskem modelu. Kakšnem nizozemskem modelu? Sem vam povedala, dve leti so se pogovarjali, imeli odprto debato, vključili so vse relevantne deležnike. Niso delali konspirativno kot vi. Toliko o vaši transparentnosti, o vaših visoko donečih besedah, kako bo vse pregledno. Ma, jok bo vse pregledno. Tako kot je bila pregledna vaša priprava tega, točno tako bo pregledno. Združevali so samo tri regulatorje, in sicer varuha konkurence, regulatorja telekomunikacijskega trga, ki so mu pred tem pripojili sicer tamkajšnjo agencijo za energijo in pa urad za zaščito potrošnikov. Samo to so naredili. Pa še to so se dve leti odprto pogovarjali in potrpežljivo snovali. Ne pa kar čez noč, opa cupa, dajmo. Dajte vi, jaz vam res priporočam, ko se vam že toliko vse mudi, da bi si olajšali konsolidacijo ekonomske moči v državi, dajte si vi namesto da tu združujete dve superagenciji, si podrejate NPU, si podrejate FURS, si podrejate SURS in tako naprej, kaj ko bi vi si en superštab ustanovili pa čisto vse urejali od tam. Ker to delate v resnici. SDS superštab in ostali podrepniki. Sploh ne vem, kaj vi razmišljate, ko kimate. Tudi v koaliciji, ljubi ljudje! Saj koalicija ne pomeni, da morate vedno vse pokimati, če se nekdo nekaj spomni. Ali morate vedno pokimati? Očitno morate. Ker take neumnosti, kot pa vi počnete, in tako družbeno škodo, kot jo vi počnete, to je nekaj neverjetnega. To moraš biti pa res poseben talent, da v enem letu zavoziš toliko stvari in da vedno hujše stvari počneš. Mi bomo šli s tem na referendum. Če boste vi to potisnili, izsilili skozi to katastrofo, dobesedno katastrofo, zavedajte se, sledi referendum in ne bomo vam pustili tega. Ker tole je pa šlo dejansko čez čisto vse meje vzdržnega. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Dušan Verbič, pripravi naj se Marko Bandelli. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Glede na to, da je prva obravnava splošna razprava predloga zakona, ni prav, da se kakorkoli v svoji razpravi dotikam svojih spoštovanih predhodnikov, predhodnic, ko se nekako kaže kot običajno vse mogoče v sklopu neke politične razprave, bore malo pa tiste dotične vsebine. Legitimno, priročno v duhu današnjega časa. Moram priznati, kot sem tudi omenil, je moje temeljno vprašanje, ki me je spodbudilo tudi iz dosedanje razprave, kdo v Republiki Sloveniji sploh želi kakršnekoli spremembe v državni upravi. Nihče. Očitno nihče. Sklicevanje se na subjekte, ki so osebe javnega prava in so samostojni in neodvisni do sedaj, in tudi po novem predlogu naj bi tako bilo, prav gotovo niso v sistemu 30-letnega delovanja državne uprave v Republiki Sloveniji močno zainteresirani za kakršen koli poseg z nekoliko drugačnim pristopom dela, če se lahko pogovarjamo, da so kot državna uprava v funkciji servisa države. Ne rečem vsi, ampak o tem, o čemer se danes pogovarjamo, je preprosto treba imeti tudi tovrstni pristop pred očmi in se v tej splošni razpravi tudi o tem pogovarjati. Se pa močno zavedam, da prav gotovo bi bilo nenavadno, da bi opozicija želela v trenutni konstelaciji izkazovati podporo po neki spremembi v državni upravi. Legitimno in tukaj jaz nimam popolnoma nobenega problema. Moram pa priznati, da bom svojo razpravo začel s temeljnim vprašanjem, kar se tiče današnje točke dnevnega reda, in to z naslednjim. Ali v državi Republiki Sloveniji, z notranjo ureditvijo in pristojnostjo ustanovljenih institucij in organov, te institucije in organi delujejo optimalno in zadovoljivo, če lahko v podskupine postavim določene dileme ali vprašanja? Ali je pričakovan in zadovoljiv servis države do uporabnikov njenih storitev, se pravi fizičnih in pravnih oseb ali pa oseb različnega pravnega statusa? Ali sistemi države, ki so izključno namenjeni trgu storitve, izvajajo zaupano poslanstvo optimalno glede odzivnega časa, v konkretnem primeru do vlagateljev zahtevkov? Ali so posamezne institucije notranje organizacijsko tako organizirane in strukturirane, da so prilagojene današnjim potrebam časa? Državna uprava se v 30 letih svojega obstoja praktično skoraj ni nič spremenila. In če lahko še nadaljujem. Ko se v tem primeru pogovarjamo, prilagojeno z današnjimi razmerami, ali so te institucije ali organi državne uprave tako prilagojeni, da bi sledili sodobnim potrebam vodenja in upravljanja v kontekstu, če lahko tako rečem, v tujini vedno bolj uveljavljenega pristopa delovanja državne uprave s pristopi kompetenčnega modela, s strategijami ključnih kadrov, upravnega menedžiranja in podobno? Pri tem pa, da se resnično zasleduje in realizira lastne strateške cilje v zavedanju, da je vsak organ državne uprave, ki je namenjen praktično trgu storitev, zgolj servis in da mora strokoven in odziven. Naj ne zveni to moje razmišljanje, da je vse slabo. Ni pa vse tako, kot se želi tudi v tovrstnih političnih razpravah prikazovati, češ, pustimo zadeve vse pri miru, kajti sistem je zelo dober. Preprosto politično zavajanje in priročno v tovrstnih političnih razpravah. Še ene zadeve bi se rad dotaknil. Tudi v Državnem zboru, pa ne mislim v tej sestavi, tudi v preteklih, je bilo premalo te pozornosti. Lahko rečem, da je preveč primerov, ko se zanemarja tako imenovani stroškovni vidik delovanja posameznega organa državne uprave, za katerega velja skoraj nepisano pravilo: troši, porabi vse, kar ti je dodeljeno. Čeprav vsak strošek ni nujno potreben pri delovanju organa, je preprosto prisotna miselnost vodstva institucije, da če bom v letu zapravil manj, bom v naslednjem proračunskem letu dobil tudi manj sredstev. Pomeni, porabi sredstva, tudi če niso potrebe po racionalnosti za nemoteno delovanje. Toliko o tem, ko se preprosto vedno dotikamo, da se državna uprava ne sme z nobenim pristopom kakorkoli racionalizirati. Lahko rečem, da bi lahko našteval še vrsto razlogov za tovrstni premislek, vendar sem na stališču, da po dobrih treh desetletjih je smiselno pristopiti in nekako narediti določene korake, da se v določenih področjih zelo toga državna uprava morda zaveda, da je prišel čas, ko je potrebno kaj tudi spremeniti. Moram priznati, da sem osebno vedno zelo naklonjen, tudi generalno sem na stališču, da so spremembe, ki so smiselne, preprosto gibalo razvoja. Vsi tisti, ki smo v preteklosti bili dolgo časa v gospodarstvu, smo se soočili in se tudi močno zavedali, da praksa v gospodarstvu pomeni izboljšavo. Zato sem tudi na stališču, da določene spremembe pomenijo izboljšave tudi v državni upravi. Zakaj ne bi veljalo za državno upravo, se pravi njen notranji ustroj prek raznih institucij in organov, tudi v tej smeri, ne pa, da se velikokrat marsikdo od nas in tudi uporabnikov storitev države sooča z dejstvom, da je marsikateri organ državne uprave delujoč na način, da je predvsem namenjen zgolj njemu samemu. Zato, kot rečeno, ne vidim nekako posebnega utemeljenega razloga, zakaj se, če uporabim besedo »okosteneli«, 30-letni organizacijski pristop delovanja državne uprave ne bi v določenem delu morda tudi nekoliko spremenil. Pred očmi je treba imeti dobesedno racionalizacijo, sinergijske učinke, lahko tudi rečem, da v neki blagi obliki tako imenovano prestrukturiranje. Seveda pa je treba v tovrstnih procesih in postopkih imeti na prvem mestu in daleč v ospredju zavedanje, da je državna uprava v večini primerov servis tako imenovane države do uporabnikov storitev oziroma, če sem konkreten, vlagateljev vloge, seveda ob tem sočasnost tako imenovane zakonitosti in strokovnosti konkretne odločitve. V tem splošnem razmišljanju sem trdno na stališču, da to velja za tako imenovano ožjo državno upravo, ki sestavljajo predvsem razni direktorati in agencije. Zlasti agencije imajo zelo specifično vlogo v našem prostoru pri delovanju državne uprave zaradi njihovih vsebinskih poslanstev, ki so pa zelo določno opredeljena v posameznih zakonih. In tako je tudi prav. Če se samo v tem kontekstu navežem, dosedanji sistem delovanja posameznih agencij in tudi v predlogu zakona, ki je pred nami, je zelo jasno zapisano in stališče še vedno ostaja, da gre za organe, osebe javnega prava, s popolno samostojnostjo in neodvisnostjo. Nekaj glede tega bom v nadaljevanju tudi še omenil. Tisto, kar bi vseeno rad izpostavil ob tej priložnosti, malo se je slišalo, razen v uvodnih predstavitvah: zakaj združitev šestih dosedanjih samostojnih agencij v eno in združitev dveh tako imenovanih finančnih regulatorjev v eno? Kot že rečeno, bom še enkrat ponovil, obe agenciji s predlogom dobesedno ostaneta. Tisti, ki je pogledal predlog zakona, je videl jasno zapisano, in bom ponovil, da ostaneta pravne osebe javnega prava, kar pomeni, ustanoviteljska pravica in obveznosti se uresničujejo tako, kot je skladno z zakonom tudi do sedaj, se pravi, da uresničuje Vlada Republike Slovenije. Kaj pa je, kar je treba izpostaviti, skupnega za obe agenciji, kar se predlaga? Ali želimo slišati ali ne, dejstvo je, da so določeni sinergijski učinki ob združitvi. Samo nekaj jih bom navedel. Tisto, kar je zelo pomembno, je, da se z istimi viri in v krajšem času, zagotovi večja učinkovitost. Posamezni uporabniki storitev določenih agencij imajo različne izkušnje, in to ni zanemarljivo. V marsikaterih primerih je zelo vzorno. Je pa tudi obilica zadev, ko se preprosto s sklicevanjem na tako imenovani upravni postopek postopki zavlačujejo. Da ne bom govoril potem še o raznih rednih ali izrednih pravnih sredstvih, s katerimi je možno postopek zavlačevati. Ena od ključnih zadev je prav gotovo večje povezovanje politike posameznih področij, in to na strateškem področju. Tisto, kar bi prav gotovo izpostavil, je racionalizacija informacijskih sistemov. Nezanemarljivo je naslednje: razne evidence, registri, spletne strani in dostopnost strank do tovrstnih zadev. Je pa slabost dosedanjega dela predvsem v tem, da v posameznih agencijah ni podrobnejših analiz procesov dela in njihova prilagoditev potrebam, kot sem že omenil, udeležencev na trgu, ki so koristniki teh storitev, ter njihove pristojnosti. Vseeno sem dolžan še nekaj besed, kar je bilo tudi že nekajkrat omenjeno, pa ne v pozitivno, bolj v negativno smer, združevanje dveh finančnih regulatorjev. Tukaj moram priznati, ali se želi ali ne želi slišati, v Republiki Sloveniji je bila že dobrih 10 let ideja, da se združijo finančni regulatorji, in sicer Agencija za trg vrednostnih papirjev, Agencija za zavarovalni nadzor ter sektor za nadzor bančnega poslovanja, ki deluje v okviru Banke Slovenije. Ta zamisel je bila vrsto let prisotna, tudi v vladnih krogih, vendar na koncu ni bilo dovolj politične volje, da bi prišlo do združitev finančnih regulatorjev. Moram priznati, da eden od ključnih elementov, da ni prišlo do te združitve vseh treh tako pomembnih finančnih regulatorjev, je bila cokla ravno s strani Banke Slovenije. Tudi sedaj, ko je pred nami predlog zgolj združitev Agencije za zavarovalni nadzor in Agencije za trg vrednostnih papirjev, se Banka Slovenija preprosto ne želi vključevati, seveda tudi s podporo Evropske centralne banke. Ali je to dobro ali ne, bomo prav gotovo videli v nadaljevanju. Lahko pa rečem, da za dosedanje delo finančnih regulatorjev ne moremo reči, da je bilo slabo, ampak povsod in skoraj v vsaki zadevi je lahko tudi izboljšava. Treba se je spomniti ne toliko nazaj, koliko je bilo razprave na matičnem odboru, v konkretnem primeru registrski računi, kjer se je finančni regulator, Agencija za trg vrednostnih papirjev odločno postavila na strokovno stališče, ki ni bilo všečno tako tistim imetnikom registrskih računov kot tudi delu politike tega državnega zbora. Kaj se je zgodilo? Ustavno sodišče je potem potrdilo pravilnost odločitve finančnega regulatorja in iz tega preprosto nekaj izhaja. Zakaj navajam ta primer? Predvsem zaradi tega ker so postopki finančnih regulatorjev zelo specifični in zahtevni, niso pa marsikateremu subjektu na trgu všečni ali pisani njim tudi na koži. Ne oziraje se na navedeno, menim, da je potrebno združevanje tudi teh dveh finančnih regulatorjev, kajti s tem se dobesedno koncentrira znanje, ki je še kako potrebno v kakršnemkoli uvedenem postopku zoper morebitne kršitelje na tako imenovanem zavarovalniškem trgu ali trgu vrednostnih papirjev. Prav gotovo so sinergijski učinki združitve neka prednost in pričakujem, da se bo to odrazilo tudi na bolj stabilnem finančnem trgu v Republiki Sloveniji. Ob tovrstni primerjavi je prav, da pogledamo tudi prakso, kaj se dogaja na tako imenovanih nemških kapitalskih regulatorjih, nizozemski, avstrijskih in podobno. Če zaključim, ne rečem, da je predlog zakona idealen, sem pa trdno na stališču, da je primeren za potrditev na prvem branju. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Marko Bandelli, pripravi naj se Rudi Medved. Izvolite.
Hvala, predsednik, za besedo. Mojemu predhodniku, ne morem, da mu ne bi nekaj povedal. Prve njegove besede, da nihče ne mara spremeniti stanja v tej javni upravi, je velika laž. Mi hočemo spremeniti, ampak ne na takšen način. To ni sistem za spreminjanje tega. To je uničenje sistema, naj bo jasno, kot državnega zbora v tem trenutku. Kar se zdaj dogaja, to ni več državni zbor. Razumete. To je postalo neko podjetje, ki ima eno upravo. Uprava reče, mi smo vsi delavci tukaj. Reveži. Nič ne moremo napraviti. Nič ne moremo. Popolnoma nič. Članstvo v odborih, ni, predsedovanje zgrešeno oziroma po mojem nelegitimno, vrsta predsednikov odborov, ki ne bi smeli biti predsedniki. Ampak pustimo stati. Gremo na konkretno. Vlada želi ukiniti neodvisnost osmih javnih agencij. Tukaj je bistvo vsega. Neodvisnost. Samo to je glavna beseda. Da ljudje vedo. Ker tisti, ki vas poslušajo, gospod Verbič, vi ste govoril sedemnajst minut, verjamem, da dosti niso razumeli, kaj točno je zdaj cilj tega. To je uničiti te regulatorje. Te agencije, ki so bile zdaj tukaj, niso nič drugega naredile, kot da so praktično regulirale kapitalske trge, zavarovalnice, konkurenco, energijo, telekomunikacije, medije, poštne storitve, promet, železnice, letalstvo. Vse to bo šlo v en koš, kar bo lahko ena majhna politična skupina uravnavala. To je zgrešeno, če vam ni jasno. Že ko ste rekli, da je to idealna zadeva zdaj v tem trenutku, ampak moram reči, da ni res. Še več. Skoncentrirati hoče praktično vse zadeve v dve javni agenciji, za trg potrošnikov in za finančne trge. Kot sem omenil, bi prva opravila energijo, komunikacije, poštne storitve, predvsem pa varstvo konkurence, to je problem, in varstvo potrošnikov. Ali bodo to zdaj isti ljudje, ki bodo kontrolirali energijo ali kaj? Mislim, da to ne gre skupaj. Ne gre. Druga bo združevala, to je prejšnja agencija za zavarovalni nadzor, ki je zelo pomembna zadeva, in agencija za trg vrednostnih papirjev. Vemo, da vse to, kar se dela zdaj tukaj, v bistvu ni skladno z evropskim pravnim redom. Ni skladno. Ampak da ni skladno z evropskim pravnim redom in še marsikaj, tega smo že navajeni v tem državnem zboru, ki je postal podjetje, ni več volja državljanov. In kaj je zdaj skupni imenovalec vsega tega? Vsa ta samostojnost in neodvisnost bo v bistvu pod vladno komando, nič drugega. Skratka, spet povečani nadzor in moč predsednika vlade, nič drugega. To je cilj od začetka te vlade, čim več skoncentrirati, da bodo imel nadzor nad vsem. Uničujoča politika za našo državo je to. Kam gremo? Na ta sistem? To je zame čisti avtokratski sistem. Jaz ne vidim drugega. In kaj pomeni, spoštovani kolegi, ko se ustanavlja nekako ena politična podreditev, če bi tako rekli, regulatorjev? V bistvu vlada in koalicija uradno ustanavlja dobesedno možnost kartelnih dogovorov. To je to. Ker to se bo zgodilo. Zgodili se bodo kartelni dogovori, in to je jasno. In s tem bom zaključil. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Rudi Medved, pripravi se dr. Franc Trček. Izvolite.
Hvala za besedo. No, tokrat pa moram reči, da sem pa resnično, resnično vesel, da nisem v koži državnega sekretarja v tem primeru ali pa kakšnega izmed koalicijskih poslancev. Ker bi pa zelo težko oziroma ne bi mogel tako puhlo in nevsebinsko braniti nekega zakona, kot se to dogaja v tem primeru. Sicer nisem pričakoval kakšne poglobljene utemeljitve, zakaj naj bi prišlo do združevanja teh agencij, če je v tistem debelem špehu gradiva kot podlage za sprejemanje tega zakona ni. Kako pa si jo naj zdaj nekdo kar iz glave izmisli, če je pa tudi tam na toliko in toliko straneh ni? In potem poslušamo ves čas o sinergiji, karkoli že to v tem primeru je, vitki upravi – kakšni vitki upravi, če vse ostane enako, če ostanejo agencije praktično v enaki sestavi, še celo v istih prostorih? Sinergija. Nihče ni utemeljil tukaj vsaj približno, kaj to pomeni v tem primeru. A je to kaj več kot skupna uporaba kakšnega kopirnega stroja, na primer? Prenos znanja. Same floskule. Pogrešali smo tudi analizo stanja oziroma kaj bi nam ta zakon prinesel. Pa smo jo slišali. No, hvala bogu, smo jo slišali. Kolega iz stranke SDS je zelo dobro predstavil to analizo stanja oziroma kaj lahko pričakujemo. In je rekel takole: več pozitivnega kot negativnega. To je pa analiza stanja, vidite. Seveda utemeljitvam v smislu sinergije, vitke uprave, prenosa znanja primerna. Ugotovili so, da bo vendarle več pozitivnega kot negativnega. Torej že v štartu priznavajo, da ta zakon prinaša negativne stvari, ampak morda bo pa tudi kaj pozitivnega. Morda bo pa celo več pozitivnega. Tako da za to analizo stanja moram reči, da sem hvaležen, zdaj mi je precej lažje. Je pa državni sekretar tudi eno zelo pomenljivo zadevo sprožil v svojem, da ne bom rekel poglobljenem, nastopu. Namreč pravi, da v agenciji kot skupku zdaj teh agencij vlada oziroma snovalci tega zakona vidijo kvalitetne sogovornike. Lej no, zdaj vidijo kvalitetne sogovornike! Ko smo ugotovili, da je samo besedilo tega zakona nastajalo v strogi tajnosti, da niti obveščevalci verjetno niso mogli do vsebine, da je bilo najmanj pomembno, kaj o tem mislijo tisti, katerim je ta zakon namenjen in katerih delo bo ta zakon urejal. Večkrat smo danes lahko slišali, da pravzaprav niti ena izmed agencij ni bila slišana, imele pa so tam približno eno popoldne, nekatere pa morda celo cel dan časa, da so se lahko odzvale. Nekatere pa niti to ne. In zdaj po vsem tem vlada v njih vidi kvalitetne sogovornike. Ob tej oktroirani ureditvi, to je popolnoma oktroirana ureditev in popolnoma demotivira ljudi, ki delajo v teh agencijah, če so že vnaprej postavljeni v položaj popolnoma spregledane stroke. Stroka pri snovanju tega zakona ni imela popolnoma nobene besede, kaj šele, da bi imela kakršno koli besedo javnost. Ampak, veste, saj namena tega ni težko spregledati. Če mi v bistvu ugotovimo, četudi vlada sama ugotavlja, ki je ta zakon nekako spisala, da se pravzaprav nič ne spreminja in da na nič ta zakon ne vpliva, ampak nek namen vendarle mora biti. Nek namen vendarle mora biti. Ko v nekem zakonu tolikokrat zapišeš, da bosta agenciji neodvisni in samostojni, tolikokrat, jaz nisem šel preštevat, ampak škoda, da nisem preštel kolikokrat, že zato ne verjameš, da je namen v resnici, da te agencije, zmetane v dva koša, ostanejo neodvisne in samostojne. In seveda gre, kot smo že vajeni, za politično podrejanje še enega podsistema oziroma družbenih podsistemov. Čeprav bi bilo v tem primeru pa res dobro, da vsi skupaj potegnemo ročno zavoro in da vsaj en podsistem, ki ga še niste razmontirali, vlada in vladajoča koalicija, pustimo pri miru, ker bo že tako ali tako treba leta in leta popravljati za vami, če se bomo hoteli vrniti v neko normalno stanje. Jaz bi ob tej priložnosti položil na srce tudi državnemu sekretarju oziroma vladi, naj za božjo voljo neha primerjati to z nizozemskim modelom. Jaz upam, da to ne bo prišlo do Nizozemcev, ker ta zakon ima pa z nizozemskim modelom prav toliko, kolikor sta si visokogorji Nizozemske pa Slovenije podobni. Ravno toliko ima z nizozemskim modelom. Kolegica Lidija je opozarjala na selitev sedeža, dve agenciji imata namreč zdaj sedež v Mariboru. Jaz bi k temu pristavil samo toliko, da iz vsebinskih razlogov, res iz vsebinskih razlogov tega zakona ne bom podprl, četudi bi nameravali sedež teh dveh agencij preseliti v Zagorje.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je dr. Franc Trček, pripravi se gospa Janja Sluga. Izvolite.
Hvala za besedo. Zakaj pa ne bi nekaj preselili v Zagorje, saj tam so tudi umni in prijetni ljudje? Marsikaj je bilo povedanega do sedaj, ampak ko to poslušam, se spomnim nekega KNJF, kdaj smo ga imeli, ti dnevi tako hitro letijo, ko smo se pogovarjali o tem, kako bi bilo bolj treba regulirati Evropsko centralno banko in potem tukaj prisotni govorec iz SMC in prej govoreči odsotni Marko iz SDS sta imela težavo z nekim predlogom, v katerem je bilo zapisano »demokratični nadzor«, češ, kaj pa imaš v bančništvu se iti demokratični nadzor. Ubesedovalec tega zakona s strani SDS je rekel združevanje na trgu. Te agencije niso neke štacune, ki se bodo malo skupaj združile. Te agencije niso, kot je naš strokovec Prah pripravil, združevanje dveh največjih trgovcev, ki otrokom in dojenčkom v Sloveniji in mamicam in skrbnikom in staršem ponujajo nekaj. Mi že itak živimo v neki družbi, kjer je ogromno dejavnosti prej duopol ali pa še to ne. Kaj imamo? Kemofarmacija, Salus, ena in pol, po domače povedano. Že tudi zaradi tega nekako potrebujemo tozadevne agencije. Potem je bilo rečeno direktorati in agencije. To je malo mešanje nekih dveh zadev, ki so zelo različne po namenu svoje dejavnosti. Na ministrstvu imamo direktorate, ki pokrivajo neka področja in imamo neke agencije, ki so na nek način watch dogs, kot bi rekli v angleščini. Že ta združitev trg vrednostnih papirjev pa zavarovalni nadzor, že tu je vprašanje, ali je to smotrno, pametno, ali je to res tako podobno ali ne. Če pa gledamo ostalo šestorico, jaz včasih, dokler nisem postal poslanec, sem rad kuhal, sedaj mi malo časa zmanjkuje za to. Veste, če nekaj na žlico kuhaš, neko enolončnico, ne moreš kar malo tako počez, odpreš hladilnik pa ga skoraj celega zvrneš. Pa boš dobil nekaj, da boš končal na urgenci. Kaj ima varstvo konkurence s tem, ali mi bo frčeplan na glavo padel ali ne. To bi skupaj nekako stlačili. Tudi iz simbolnega, zakaj agencija za energijo spada v Maribor, ja, ker je prva žarnica tam pri nas zasvetila. Imamo neko tako lepo spominsko zadevo v starem mestu. Ker so se prve resne hidroelektrarne pri nas začele, ker je navsezadnje še danes, ampak žal nam hočete to spuliti, tudi ogromno znanja s področja energetike pri nas. Pa se je potem nekaj zgodilo, kar se je zgodilo, da se je nek gospod, ki je potem itak šel delat na Dunaj, lahko z biciklom vozil na šiht. Konec citata. Pa je prišel v Ljubljano. Tudi če se že malo zgledujete po Madžarih ali po višegrajcih, če se Janša tam malo potepa pa nima časa tvitati, verjamem, da zelo trpi, ko mu protokol zasede cel dan na bilateralnih obiskih. Tam tudi s stališča bolj enakomernega družbeno- prostorskega razvoja imajo umeščene agencije in ministrstva ne zgolj v ne v prestolnici, kot redi rečete za Ljubljano, ampak v glavnem mestu, 110. člen Ustave. Če se že gre v tozadevne spremembe, so to spremembe, ki zahtevajo čas, zahtevajo tudi premislek, zakaj bi se nekaj šel. Mi po dobrega četrt stoletja seveda potrebujemo neko reformo lokalne samouprave, ampak ne na način, da sedaj bomo naredili neke regije, potem da bodo vsi zadovoljni, bomo, ne vem, Maribor ločili od okolice, pa nekaj bomo imeli na Ptuju, nekaj v Ormožu, nekaj nekje. Včeraj smo imeli dan Zemlje, danes se pa pogovarjamo o entropiji. Veste, po tej logiki, kot vi zdaj govorite, ne vem, naslednja faza je, da se bo pojavil Tonin pa bo rekel, da večino rodov Slovenske vojske bomo združili v infanterijo. Imeli bomo pa še drugi rod, radio, biološko, kemično bojevanje, letalstvo bomo pa skupaj združili, ker itak ta strup iz letala posipaš dol, potem pa se bodo oni najbolj zgučali med samo. Približno taka logika je tukaj. Kolegica Suk je rekla, pa to je konec, hudo je. Suk, še vedno je lahko hujše. Tisti Cioran, moj ljubi filozof, je rekel, da ni skrajne bolečine, še vedno lahko bolj boli. Marko je rekel, da smo postali podjetje. Nismo postali podjetje, mi smo v bistvu nek espe. Vidni član SDS mi je že davno to rekel v Minsku, saj mi nismo stranka, mi smo privatna firma enega človeka, pa nekako gremo v smeri tega, kar nek oligarh v Minsku počne oziroma tisti, ki smo nekoč skrivali Mladine v vojski, v katerih je Janša pisal, pa smo se odločali, da nočemo Miloševičevega modela razvoja, se nam nekako zgodovina ponavlja kot farsa. In nekdo se maščuje, ne vem, zakaj. Ker so ga vrgli iz Zveze komunistov, ker je bil, naj mi Miha oprosti, bolj kordiševski kot Kordiš na najbolj kordiševski dan, ker verjetno takrat ni zmagal za predsedstvo Zveze socialistične mladine, ker na začetku devetdesetih mu ni ratalo, da bi s paravomovci obvladoval Slovenijo? In še in še bi lahko v bistvu našteval. In to nam hočete prodati kot racionalizacijo, ker drugače bomo, kot kandidat za predsednika Državnega zbora je prej ubesedoval pri neki drugi točki, živeli v nekem groznem socializmu ali nekaj takega. Če bi se resno pogovarjali, mi smo imeli prenos tako imenovanega tretjega energetskega svežnja EU zakonodaje, na katerem je skoraj Agencija za energijo klecnila, ko je dobila še toliko novih zadolžitev. In tam smo morali skoraj doktorat narediti, da so potem končno, to smo že pod Cerarjevo vlado začeli, potem pa pod Šarčevo vlado, da so dobili neko odobrite za dodatno zaposlitev štirih mladih ljudi v Maribor. Na veliko se dela v Bruslju pa še kje razmislek in zakonodaja, kako nas dejansko velike globalne kampanje na področju oblačnosti, tviteraštva gor in dol, dobesedno kot države držijo za jajca. Kako bomo mobilno telefonijo in vse kar je okrog te informatike dali na višji nivo in potrebujemo kadrovsko močnejši Akos, ne pa da ga bomo zdaj združili z ajzenponom. Potrebujemo seveda tudi boljši ajzenpon. Tudi tukaj je malo logično navsezadnje, da je ta agencija v Mariboru, ker je ajzenpon najprej uletel v Maribor. Po strani moje drage so tudi kot ajzenponarji prišli iz nekih obmejnih vinorodnih krajev v prelepi Maribor. Veste, najbolj se je treba bati tistih ljudi, ki ti govorijo debirokratizacija, ali pa pri tisti točki, joj mi smo toliko za upokojence. To so največji bleferji. Mislim, da je to že triletnemu otroku dejansko jasno. Potem pa nekdo zmeče skupaj skoraj 400 strani dokumenta in postavi te ljudi pred izvršeno dejstvo. V nekem položaju, ko se zavozi soočanje s covidom, ko že itak dobesedno ta vlada, ki hoče živeti na 30 let stari slavi, naredi eno veliko sranje, po domače povedano, dajmo delati še večje. Dajmo ljudem še bolj greniti življenje. V neki državi, ki za tako zahtevna področja nima ravno za izvoz strokovnjakov, čeprav nekateri iz teh agencij se bodo verjetno sami izvozili v neko bolj normalno tujino in bodo odnesli ta znanja, ki jih nujno potrebujemo, s seboj. Navsezadnje za ljudi gre, za otroke gre, bi rekel SDS. A mislite, da ti ljudje, ki zdaj trepetajo, kakšno bedastočo nam bodo spet zakuhali ti nadmojstri, nadpametnjakoviči, lahko vse to pustijo pred domačim pragom, ko pridejo domov? Saj še mi ne moremo vseh gluposti, ki jih tukaj gučamo, ko pridemo domov, pustiti na pragu. Že itak se nam bodo zaradi te krize, ko bo naslednja analiza narejena, zdrava leta življenja verjetno znižala. Tudi o tem bi se dejansko lahko tukaj pogovarjali. Ampak nekdo, katerega edina umetnost skoraj političnega preživetja je bilo drek mešati ali delati izredna stanja, saj kaj drugega tudi ne ve, pač to počne in dela škodo. In ta kamarila, ki to podpira, ki se je v to ujela, temu sledi. Jaz potem tukaj poslušam, joj, vi ste bili 25 let na oblasti pa ne morete živeti in gor in dol. Jaz nisem nikoli bil na oblasti pa z lahkoto živim, da nikoli nisem bil na oblasti. Težko pa živim, če se delajo take neumnosti. Žolto-modri pa safr furate, kot bi rekli moji otroci, ko ste v opoziciji, safr furate in škodo delate, ko ste pa na oblasti. In to je ta vaš vozni red. In ker je tam kolega ajzenponar, vlak, ki nas pelje v zid, v katerega se bomo močno zabili. Zdaj v nekih časih, ko nam postaja jasno, da potrebujemo močnejšo državo, močnejšo infrastrukturo solidarnosti, kot bi rekla meni najljubša slovenska filozofinja, ko potrebujemo tudi več nadzora skozi vse afere, ki ste jih spekli v 13 mesecih, seveda je treba to razsuti. Ne vem, verjetno je treba nekaj razsuti, ker pač nekdo gleda nekega ministra, ki je na osnovi notranjih informacij šel kupovat delnice Petrola, in je izgovor, da je na tisti seji, ko se je o tem pogovarjalo, bil tiho. Bravo, super. Demokratična kontrola na višku. Ampak kot sem že rekel, glejte, saj ljudje na tej prostorski agregaciji so preživeli vojne, preživeli bodo tudi tretjo vlado Ivana Janeza Janše. Prej je bo konec, toliko bolje za vse nas, čakalo nas bo pa ogromno dela, da bomo vso to razsuto, prestreljeno zakonodajo spravili spet v nek približno normalni red. Ker smo verjetno ob vsej tej halabuki v bistvu pozabili, da smo dobili Zujf na peto potenco. A živi bog sploh še spremlja in ve, koliko zakonov smo vse prepiknili? Eno je tam, če imaš srnin hrbet − se opravičujem veganom in vegetarijanom− ali pa veganski približek srninega hrbta in fake slanino in korenčke in potem to delaš, drugo je pa, če iz vse zakonodaje. V ustavnih parlamentarnih demokracijah ne vlada Janez Janša, ne vlada Suki, ne vlada Franc Trček, vladajo zakoni. In vi ste v dobrem letu to razjebali do nezavesti – pa sem zelo vljuden zdaj v izreki – zdaj pa morate uničiti še regulatorje, ki tako pol-razsulo poskušajo nadzirati. V osnovi je pri teh agencijah zelo preprosto. Gre v končni instanci za to, kakšen znesek imam jaz na položnici in državljanke in državljani, v večini primerov, ali me nekdo nateguje ali ne, in ko grem v štacuno, ali me kdo nateguje ali ne. Ja, to je res treba uničiti. Super. Čestitam.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo gospa Janja Sluga, pripravi se gospa Suzana Lep Šimenko. Izvolite.
Superagencijski zakon je šolski primer ponovnega poskusa podrejanja neodvisnih institucij in se kaže v tem prizadevanju vlade, da bi prevzela nadzor nad obstoječimi javnimi agencijami, ki so pa, razen ene, tudi neodvisni regulatorni organi. Pod mantro neke večje učinkovitosti in doseganja pozitivnih učinkov ali pa, da uporabim en izraz, sinergij, ker se tako zelo pogosto ponavlja v tem gradivu, se niti ne skrivajo neke tendence poskusov političnega prilaščanja in vladanja po nekem načelu, daj-dam ali pa hočem-moraš. Vsak napad ali poskus demontaže teh regulatorjev in neodvisnih inštitucij je za nas nesprejemljiv, še posebej, če za temi poskusi v resnici ne obstajajo nikakršne resne in oprijemljive analize, nikakršne številke, nikakršne študije, ki bi v resnici govorile v prid cilju, ki je naveden pri tem združevanju. MGRT je v tajnosti, tudi brez vednosti poslanske skupine, stran od oči javnosti in po načelu blitzkriega pripravil ta predlog zakona in, kar je najbolj bizarno, ministrstvo je od agencij zahtevalo, da podajo pripombe v roku enega dneva. Pri snovanju torej ni sodeloval nihče drug kot ministrstvo, peščica nekih posameznikov. Tudi medresorsko usklajevanje na ravni vlade je trajalo, recimo, dan in pol. Da drugih deležnikov, ki jih zadeva ta predlog zakona, v resnici niti ne omenjamo. Ni jih bilo zraven, ker niso bili zaželeni, ker jim gre, kot je rekel večkrat minister za gospodarstvo, zgolj za ohranjanje njihovih stolčkov. Vlada trdi, da aktivnosti za povezovanje teh organov potekajo predvsem v luči debirokratizacije in sledenja cilju racionalizacije in optimizacije dela ter ustvarjanja pogojev, v katerih bo možno delati strokovno in politično neodvisno. Če verjameš. To seveda evidentno ne drži. Očitno je, da ima ta predlog neke druge cilje. Ko govori o preoblikovanju po nizozemskem modelu, je treba povedati zgolj to, da se je nizozemski model pripravljal, potem pa tudi še implementiral, več let. V našem primeru tudi ne gre za premišljeno, kaj šele strateško odločitev, temveč zgolj za poskus obglavljanja neodvisnih institucij in enega v vrsti kadrovskih cunamijev. Spojitev osmih agencij v dve tako imenovani superagenciji bo glede na različna področja, glede na način, kako se vlada tega loteva, pripeljala do manjše učinkovitosti in operativnosti kot tudi do manjše gospodarnosti in fleksibilnosti delovanja in poslovanja. Posledica tega bo, da se niti ena niti druga agencija ne bosta uspeli uspešno odzivati na nove izzive na trgu. Iz same vsebine zakona enostavno ni moč razbrati kakršnih koli koristi ali pozitivnih učinkov. Ti tudi niso navedeni. Ni dejstev, ki bi strokovno in pravno utemeljevala, da je trenutni sistem neučinkovit. Ni argumentov, katera področja bi bila zaradi združenega nadzora bolje nadzorovana, kot so zdaj. Tudi ni predstavitve finančnih posledic združevanja regulatorjev za državni proračun ali za druga javnofinančna sredstva. Zakon bo v veliki meri zmanjšal oziroma celo ukinil samostojnost, neodvisnost in avtonomijo osmih javnih agencij, ki na letni ravni razpolagajo z več kot 30 milijoni evrov. Novoustanovljeni bosta na tak način podrejeni vsakokratni oblasti. Naj spomnim, da je to v nasprotju tudi z zahtevami mednarodnih konvencij in evropskimi direktivami, kjer je izrecno navedeno, da mora regulator s svojim nepristranskim delovanjem in neodvisno od kakršnih koli političnih ali pa zasebnih interesov uravnavati interese vseh deležnikov na trgu. Politična, finančna in kadrovska neodvisnost regulatornih organov je ključnega pomena, ker je to tudi pogoj za ohranitev mednarodnih certifikatov. Regulatorji pa seveda ne morejo biti neodvisni zgolj in samo na papirju. Na to so Slovenijo večkrat opozorile tudi različne mednarodne inštitucije. Novi agenciji bosta v sistemu povzročili veliko zmedo tudi pri vprašanju pristojnosti in preglednosti, posledično pa, nasprotno od tega, kar trdi vlada, predstavljali bistveno slabši servis državljankam in državljanom, zaradi česar se bo tudi seveda zmanjšala njihova učinkovitost, prepoznavnost in zaupanje. Omenjeni predlog prenove bo zmanjšal na ta način tudi varstvo potrošnikov in drugih akterjev na trgu in pod vprašaj postavil urejenost, transparentnost, konkurenčnost slovenskega trga in poslovnega prostora v naši državi. Naj spomnim, da je vlada v prvotni različici tega predloga celo predlagala, da bi vodstvo oziroma direktorje agencij potrjevala kar vlada sama. Seveda je zdaj v samem predlogu sprememba, da bo vodstvo še naprej, seveda na predlog vlade, potrjeval državni zbor. Tudi po tovrstnih manevrih je jasno razvidno, da se cilji predlaganega zakona ne skrivajo tam, kjer so na papirju navedeni. Regulatorje se združuje, ker si je lažje politično podrediti dve agenciji kot pa osem njih. Vse agencije, od prve do zadnje, so se na predlog zakona odzvale in so do njegove vsebine kritične. Predlogu nasprotujejo, menijo, da krši mednarodnopravno vzpostavljen sistem, da je v nasprotju z vsemi demokratičnimi normami in predpisi in da je v nasprotju tudi z več evropskimi direktivami, ki v resnici celo prepovedujejo, da se mandat vodstva agencij prekine zaradi njihove reorganizacije ali pa združitve. Problematično je tudi to, da so nekatere agencije že sedaj pristojne za več vsebinskih področij, na primer Akos, ki pokriva tako telekomunikacije, železnice in pošto kot tudi elektronske medije in upravljanje z radiofrekvenčnim spektrom. Že to so tako številna, tako široka in tako zahtevna področja, da še nadaljnjo priklapljanje nekih področij v eno agencijo, zna biti zelo problematično. Vsebine namreč niso nujno kompatibilne in to bi lahko povzročilo samo še v resnici potem dodatne stroške, daljše postopke in nepopravljivo škodo v sistemu regulatorjev. Da je sama zmožnost vzpostavitve nadzora nad takim področjem še posebej problematična, pa verjetno ne rabim izgubljati besed. Če pogledamo širše, v drugih državah članicah Evropske unije v bistvu ne poznajo tako brutalnih primerov združevanja in podrejanja regulatornih organov. Vlada se sklicuje na nizozemski model, ki je pa daleč od tega, da bi bil optimalen in niti približno ni združil regulatornih organov v takem obsegu, kot je predvideno v tem predlogu zakona. Poleg tega pa gre za slab vzor, ker je nizozemski model kritizirala tudi OECD in Nizozemci so v tem trenutku ravno v procesu spreminjanja svojega modela, ker so po tolikih letih ugotovili, da ni prinesel tistih učinkov, za katere so mislili, da jih bo prinesel. Apetiti po sprejetju zakona o agencijah so veliki. To je jasno razvidno iz tega, kako je bil zakon pripravljen in kako se ga tudi predstavlja v javnosti. Plonkcegelci in obrabljene fraze o večji učinkovitost in sinergijskih učinkih povezovanja danes niso dovolj. Če bodo odgovori in pojasnila vladnih predstavnikov še prišla in če bodo takšna, kot so bila do sedaj pojasnila poslankam in poslancem za zaprtimi vrati, potem je to zagotovo še en razlog več, da je treba danes zakon zavrniti. Ambicije podreditve nacionalnih regulatorjev so bile sicer prisotne že v preteklosti, ko se je poleg njih poskušalo podrediti še del nadzornih funkcij Banke Slovenije, a na srečo se je takratni poskus izjalovil. Za našo državo pa bi bilo bolje, da bi se izjalovil tudi tokrat. Ampak zadeva vendarle ni nedolžna, in to je mogoče razbrati tudi iz odziva Evropske komisije, ki naj bi Sloveniji v povezavi s tem poskusom že poslala opozorilo, v katerem je izpostavila, da je neodvisnost nacionalnih regulatorjev od političnega vpliva in tržnega interesa ključno načelo v številnih pravnih okvirih Unije, ker se tako zagotavlja nepristransko in pregledno odločanje. Evropska zakonodaja zahteva, da države članice agencijam zagotovijo zadostne vire in pooblastila za učinkovito opravljanje njihovih nalog, hkrati pa tudi ščiti vodstvo agencij pred predčasnim prenehanjem mandata. Komisija tudi opozarja, da če pride do navedenega združevanja agencij, bo s tem Slovenija kršila evropski pravni red in tvegala tožbe Evropske komisije pred sodiščem Evropske unije. Vse to je problematično in vse to nas vodi k zaključku, da se torej zasleduje en sam cilj: podrediti te agencije. Ne glede na to, da je bilo medresorsko usklajevanje en dan, so se pa vendarle takrat nekatera ministrstva odzvala. Eno samo ministrstvo je poslalo 20 strani pripomb. Eno samo ministrstvo. In to so tehtne pripombe. Nekatere od njih, priznam, so celo upoštevane, ampak minorno število teh, ki so tukaj navedene. Naj še enkrat omenim nizozemski model, ker smo šli računat, koliko agencij in na kak način združuje nizozemski model in kako je predvideno v tem zakonu. Če to pretvorimo v številke, dobimo naslednjo vrednost: 33 % manj koncentriranih področij je pri nizozemskem modelu, ki je pa že tako slab in ga spreminjajo, kot sem povedala. Nizozemska nima združenega letalskega prometa, varnosti prometa in ima samo delno pridruženo potem železniški promet. Se govori kar na pamet in se je za zaprtimi vrati govorilo kar na pamet. Ko se govori tudi o debirokratizaciji, ko se govori o večji učinkovitosti, o zmanjšanju stroškov, na koncu pa pridemo potem do podatka, da bodo zaposleni v sedanjih agencijah ob prehodu v novi dve superagenciji obdržali službo in pravice iz delovnega razmerja. V čem je pa potem smisel, vas vprašam. V čem je potem smisel? Mi smo opravili tudi pogovore z več agencijami, ki so izrazile interes, da te pogovore opravimo. Zelo jasno so povedale, na podlagi argumentov, v nasprotju z vlado, na podlagi argumentov, kaj vse je narobe s tem zakonom. Jaz se sicer čudim kolegom iz bivše naše skupne poslanske skupine, ker so vsi sedeli na teh sestankih in so slišali, kaj imajo ti ljudje povedati. Če se osredotočim na eno od agencij, Agencijo za civilno letalstvo na primer. V Agenciji za civilno letalstvo je bilo leta 2010 ugotovljenih pri pregledu s strani ICAO ogromno neskladij. Potem se je takrat po letu 2010 agencija ustanovila kot samostojna agencija in je dejansko do leta 2019 zaprla vsa neskladja, razen enega. Danes je po mnenju Evrope ena najboljših agencij v Evropi, po kateri se zgledujejo tudi druge in jo sprašujejo za mnenja, jo sprašujejo za pomoč. Ta agencija ima konkretno zaposlenih 65 ljudi, od tega 48 nadzornikov. Ti nadzorniki so ljudje, ki se spoznajo točno na to področje. Tudi sedaj ima vsaka agencija zaposlene strokovnjake, za katere se v novem zakonu predvideva, da bo z vsakega področja eden. Sedaj mi pa prosim povejte, kako bo ta ena oseba lahko strokovno in kompetentno obvladovala vsa področja, ki se bodo potem združila v tej eni superagenciji. Res bi rada ta odgovor, ker ga do sedaj v bistvu nikoli nismo niti dobili. Sedaj pa, če se še malo pomudim pri stališču bivših kolegov in pri tem, kakšno je bilo naše stališče. Če se spomnite, v letu 2017 je takratni minister za javno upravo Boris Koprivnikar tudi v bistvu pripravljal en zakon, ki naj bi nekako združil javne agencije, s tem, da tisti zakon ni bil pol tega, kar imamo sedaj na mizi. Bistveno manj rigorozen, bistveno bolj napisan z občutkom, bistveno več argumentov je bilo zakaj in kako. Kot rečeno, niti slučajno še ni šel mimo tega, kar imamo danes na mizah. Pa že takrat so na primer koalicijski partnerji iz Desusa ministra opozarjali in mu sporočili, da zakon nima njihove podpore. Takrat je kolega Verbič, ki je malo prej razpravljal, bil tisti, ki je zakon v resnici ustavil in je podal tudi največ pripomb na tisti predlog. Še enkrat poudarjam, tisti predlog je bil bistveno manj rigorozen. Največ pripomb z njegove strani je bilo glede združevanja Agencije za trg vrednostnih papirjev in Agencije za zavarovalni nadzor, kjer je kolega Verbič v nasprotju s tem, kar je rekel danes, izpostavil, da se popolnoma ukinja neodvisnost teh agencij v razmerju do izvršilne veje oblasti in je po njegovem mnenju zakon v tem delu odmik od evropske zakonodaje. Opozoril je tudi, da evropski mehanizem za stabilnost in evropski sistem finančnega nadzora nasprotujeta poseganju v delovanje teh dveh agencij. Nasprotujeta. Ministra je tudi pozval, da se opredeli, ali bi lahko ti dve agenciji iz združevanja izključili. Na koncu je povedal, da popolnoma nasprotuje predlogu zakona. Danes seveda ta isti poslanec trdi, da predlagani zakon − kot sem rekla, ki bistveno bolj posega v samo reorganizacijo agencij − ohranja samostojnost in neodvisnost. Pri tem je uporabil besedici »naj bi«, zato da se ohrani še nekaj tistega dvoma. In trdi celo, da se bodo ustanoviteljske pravice uresničevale tudi po sprejetju tega zakona prav enako kot sedaj. In se tudi sprašuje, ali so te agencije sedaj že zadovoljiv servis državljanov in da je verjetno zato potrebna sprememba. Jaz se strinjam, da mogoče v tem trenutku te agencije res ne predstavljajo zadovoljivega servisa za državljanke in državljane, ampak v tem gradivu ni niti besedice o tem, niti enega argumenta, niti mimo analize ni to šlo, da bo potem pa kaj drugače in da bo ta servis boljši. V resnici ne vemo. V resnici tega ne vemo, ker nismo ne na predstavitvah, ne sedaj v razpravi slišali nobenih številk, nobenih argumentov, nobenih takih vsebinskih podatkov, ki bi nas napeljevali na to, da se bo dejansko pri samem servisu teh agencij do državljank in državljanov kaj izboljšalo. Rečeno je bilo, da tudi v preteklosti ni bilo dovolj politične volje za združitev finančnih regulatorjev. Ne, ni bilo. Tisti, ki danes to govorijo, so bili tisti, ki so v resici najbolj zatrjevali in najbolj nasprotovali, da takšna združitev za ravno ti dve agenciji ni dobra, da ne smemo tega početi in da ne gre tega podpirati. Še enkrat ponavljam, iz vsega je razvidno, da je edini cilj tega združevanja podrejanje in uvajanje nadzora, avtokracije in diktature še nad te agencije.
Hvala lepa. Naslednja razpravljavka je Suzana Lep Šimenko, pripravi se gospod Franc Rosec. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Veliko je bilo že danes tukaj slišanega o zakonu, ki je danes v prvi obravnavi. Ponavljam, v prvi obravnavi, kar pomeni, da na predlog zakona niti ni bilo še možno podati amandmajev. Zato vse vas, ki ste danes podali številne kritike, pozivam, da se do takrat, ko bo zakon v drugi obravnavi, kar verjamem, da bo, temu primerno odzovete in da naredimo ta zakon še boljši, če sedaj ocenjujete, da ni. Veliko je bilo govora, da se z zakonom hiti. Jaz se s tem ne morem strinjati. Zakon je prišel v Državni zbor oktobra 2020, šest mesecev nazaj, in danes imamo prvo obravnavo zakona. Gre za zakon o javni agenciji za trg, varnost prometa in potrošnike in javni agenciji za finančne trge. Govorimo o združitvi več agencij v dve agenciji, kar sama ocenjujem kot zelo pozitivno, seveda pod pogojem, tako kot je zapisano tudi v zakonu, da vsa vsebinska področja ostajajo enaka. In to tudi ostajajo. Kaj je ključni namen tega zakona? Da se enostavno zmanjša število agencij. Veliko je bilo govora danes tukaj, da s tem želimo zmanjšati neodvisnost, ukiniti neodvisnost, da gre za podrejanje. Dajte mi povedati, danes imamo osem javnih agencij in teh osem agencij je neodvisnih. Ko bomo imeli pa dve, ki bosta ustanovljeni na čisto enak način, kot je bilo ustanovljenih teh osem, bomo pa govorili o neodvisnosti, ker bomo imeli pač nekaj manj agencij. Jaz enostavno tega ne morem razumeti. Zdi se mi seveda smiselno, ker se združujejo na način, da so področja sorodna. Če pogledamo agencijo za finančne trge, združujemo agencijo za zavarovalni nadzor in za trg vrednostnih papirjev, kar je sorodno in gre za finančne trge. Na drugi strani, ko združujemo šest agencij, združujemo agencijo za energijo, za komunikacijska omrežja in storitve, za varnost prometa, civilno letalstvo, železniški promet, varstvo konkurence in k temu se dodaja tudi varstvo potrošnikov. Spet gre, bom rekla, za sorodna področja. Ampak vsebina vseh teh področij v zakonih ostaja popolnoma enaka. Tisto, kar pa se bo spremenilo, se bo pa spremenilo to, da se bo delo pri manjšem številu agencij lahko bistveno racionaliziralo. In bilo je govora, ja, piše se o sinergijskih učinkih. Seveda bodo, ker določenih služb, govorimo o skupnih službah, informatiki, nabavi, financah, kadrih, ne bomo več rabili šest, osem, ampak bomo imeli lahko dve taki službi. Zaposleni se bodo lahko usmerili v tista bistvena področja in s tem se bo tudi lahko izboljšala kakovost storitve za državljane. Jaz sama v tem vidim bistveno boljšo učinkovitost in ne vidim enega razloga, zakaj bi morali imeti v Sloveniji toliko agencij. Tisto, kar pa me je nenazadnje zmotilo, je bilo, da na nek način že napovedujete, da se bodo o tem morali razjasniti državljani. A vi mislite, da državljani v Republiki Sloveniji znajo našteti vse agencije, ki v državi obstajajo? Za določene agencije verjamem, da jih poznajo, vseh, niti teh pa zagotovo ne poznajo, niti ne vedo, kaj so njihova vsebinska področja. Jaz resnično ne vidim razloga, v čem je problem. Ta tako imenovana neodvisnost in samostojnost je jasno definirana v 5. členu zakona, kar si lahko vsak prebere. Kot drugo pa, kot že rečeno, gre za prvo obravnavo. Jaz predlagam, da zakon skupaj ustrezno dopolnimo. Verjamem, da ni optimalen kot noben zakon, ki ga dobimo v Državni zbor ni optimalen, lahko pa ga skupaj naredimo takega, da bo. Sama ga v prvi obravnavi absolutno podpiram in bom glasovala za. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima gospa Sukič. Izvolite.
Spoštovana kolegica, pozivate nas, da naj pripravimo amandmaje. Pa vi se hecate. En sam amandma boste dobili, in to je, zbiranje podpisov za referendum. Združevanje osmih regulatorjev na način, kot se ga vi greste, ne da bi sploh konzultirali in obvestili te dotične agencije o vaši nameri, ampak ste jih obvestili en dan prej, lepo vas prosim! Zakaj potem te agencije komentirajo, kar komentirajo, recimo Akos. »Pri drugih zakonih je bila redna praksa, da smo bili vključeni v njihovo pripravo. Predlog omenjenega zakona bistveno vpliva na pristojnosti in delovanje agencije, zato je toliko večje presenečenje, da agencija ni bila niti seznanjena z dejstvom, da se pripravlja takšen zakon,« so zapisali recimo na Agenciji za komunikacijska omrežja in storitve, Akos. Pri drugih zakonih, ki se dotikajo dela agencije je namreč redna praksa, da je agencija vključena v njihovo pripravo, še preden pridejo predlogi zakona v medresorsko obravnavo, na primer pri pripravi ZEKom-2 so zaposleni na Akosu že od samega začetka priprave novega zakona vključeni v delovno skupino in tako naprej. Pa vi se res zafrkavate! Vi ste zaobšli čisto vse možne procedure, ki pritičejo neki pravni državi, neki demokratični praksi. Vi se tukaj sprenevedate in sprašujete, kaj je narobe. Vse je narobe, spoštovana. Vse. Takšno združevanje na glavo, brez da bi vi nam pokazali, kje so te sinergije, pokazali neke analize učinkov. Nič nam niste pokazali, samo prazne označevalce nam tukaj v glavo sporočate. Prazne visoko doneče besede, ki jih zna vsak zrecitirati. Jaz vam še deset lahko pripnem takih superlativnih pridevnikov, ampak to ne pomeni, pomeni samo eno, da bi vi radi imeli dejansko popolno kontrolo nad vsem. Onemogočate neodvisne nadzorne mehanizme v tej državi ne samo v primeru agencij, to je zdaj pač korak naprej. To je katastrofa, to je razgradnja celotnega sistema, kar se vi greste. To je jasno vsem in tudi vam je v resnici jasno, samo sprenevedate se pa tako, da jaz res ne razumem, da vam ni nerodno. Da preprosto vam ni nerodno govoriti takšne nebuloze, kot jih govorite. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je gospod Franc Rosec, pripravi se mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoča. Bilo je kar nekaj debat v tem našem državnem zboru, ki mogoče tudi niso bile namenjene obravnavi tega predloga zakona, ampak so mogoče bile namenjene oziroma pravzaprav neka priložnost, da so kakšni bivši poslanski kolegi v preteklosti med seboj obračunavali. Ampak mislim, da to se lahko fantje zmenijo, bodo v kratkem odprti ti vrtovi, gostinski lokali pa se tam ob pijači zmenijo, ne pa da tukaj te svoje travme pa te poglede, kaj je bilo pa ni bilo, sproščajo in obremenjujejo nas poslance in vse tiste gledalce, ki nas še sploh gledajo. Sam zakon je neka osnova, kopija nizozemskega. Ali je nizozemski najboljši ali ne, vsaka država si naredi zakon, ki je po njeni meri in zanjo bolj primeren. Vsak zakon se z leti tudi spreminja. Tudi v gospodarstvu se vsaka stvar izboljšuje, dopolnjuje, tudi če pogledate formulo ena, vsak avto, ki je na začetku, nikoli ne konča sezone, vmes se izboljšuje, pa ni nobena katastrofa. Eden od očitkov, ki je bil tudi izražen, da je bilo premalo javne razprave glede tega zakona. Če se vrnem spet na gospodarstvo. Tam javna razprava izgleda nekako takole, ko je v preteklosti podjetje Gorenje prevzel Hisense, javne razprave ni bilo. Prišel je nov gospodar, nova komanda, in to je to. Bili so tukaj potem neki sindikalisti od Gorenja, pa ni nihče to upošteval. Nobenemu ni bilo mar za Gorenje, za delavce in kaj se bo zgodilo. Ko pridemo pa nekje do posega v javno upravo, je pa to nekaj najbolj j pregrešnega. V preteklosti oziroma jaz sem prvi mandat poslanec, se spomnim ene točke, ko je govoril Fiskalni svet − takrat smo bili mi, SDS, v opoziciji − kaj je problem Slovenije? Produktivnost. Produktivnost. To je en velik izziv, ki nas bo še zelo tepel. Vsakič, ko pride do nekega predloga, da se začne mogoče tudi ne samo gospodarski sektor krčiti in bolj racionalizirati, da bo bolj produktiven in bo čim več prispeval v proračun, pa rečemo, kaj pa tisti del, ki pa troši del proračuna, tega se pa ne smemo dotakniti. Potem se vprašaš, zakaj naj javna razprava traja čim dlje. Ja, zato da tisti, ki je zakon predlagal, mogoče ne bo dočakal v svojem mandatu, da bo ta zakon zagledal zeleno luč. In tako spet tisti del tega javnega sektorja ostaja nedotaknjen. Tako da tu bi se morali malo vprašati. Ko potem gledaš neke točke, kaj so razlogi za združitev teh agencij. Pa jaz nisem zasledil, da bi s tem zakonom mi tiste pluse, ki jih je agencija delala, kar ukinili. Gre samo za neko nadgradnjo. Poglejte tole. Vzpostavitev enotnega IT sistema. Mi imamo različne agencije in vsaka agencija ima sigurno drug računalniški sistem. Se pravi, imamo osem agencij, osem različnih podjetij izvaja ta servis in to so denarji. Če vi rečete, da boste združili, da bomo imeli samo dve agenciji pa obe enoten računalniški sistem, je pa zdaj to problem. Nekomu se en kolač manjša. Sam prihajam iz sektorja energetike. Čisto en tak tipičen primer iz IT sistema. IT sistem je v preteklosti, ko so bili dobički v energetiki še večji, zaznal, da tu je pa ena dobra tržna niša. Če pogledamo samo skupino, holding, pa mislim, da tudi Gen-energija, je vsaka družba imela svoj sistem. Da je vsak služil. Ampak tam so zdaj časi drugačni, sistemi se poenotijo, da se stroški zmanjšujejo. Če se je tam v redu obneslo, pa so to tudi državne firme, in če se tam nekaj obnese za plus, rečemo, da dajmo to preslikati še v ta del, ki je skozi nedotakljiv, ki je neka svetinja. O, potem je pa to problem. Jaz mislim, da ni problem toliko v združitvi. Problem je, da mi s tem predlogom zakona posegamo v neke vrtičke oziroma v interese neke srenje. Ko je prvi cilj vitka javna uprava, to določene kar strese. Javna uprava, vem, mora biti, je servis državljanov, je prav, da je, ampak ko hočem hitro dobiti določen podatek, je pa to problem. Ker bolj kot je nepregledna, boljše je. Več jih je lahko v službi, dlje časa vsaka zadeva traja. In to traja in traja. In če zadeva traja, potem tudi lahko svoje delovno mesto upravičiš. Lahko bi še našteval. Saj pravim, samo ko rečeš, da boš kaj začel racionalizirati in delati pregledno, transparentno, je to problem. Če se bo gospodarstvo tega sistema lotilo, bo slej ko prej moral priti čas tudi za javno upravo. Hvala.
Hvala lepa. Repliko ima gospa Sukič. Izvolite.
Spoštovani kolega, govorite o transparentnosti. A se vi šalite? Kakšna je to transparentnost, da pripravljate tako radikalen poseg v agencije v konspirativnem ozračju mimo regulatorjev. Kje je tu transparentnost? Iz koga se vi delate norca? Kar pa tu človek posluša! Pa to je res neverjetno! Vse, kar znate govoriti, je vitka javna uprava, debirokratizacija. In tu fopate ljudi in jih v bistvu podžigate proti javnim uslužbencem in javni upravi, Na tem vi gradite svoj kredo. Tako kot gradite kredo na hujskanju proti raznim ranljivim skupinam in tako naprej. Tako vi delujete. To je katastrofa. Kakšno slepilo. In kakšna laž. O transparentnosti govorijo ljudje, ki so v konspiraciji pripravljali to združevanje, mimo javne razprave, mimo ključnih deležnikov, to je agencij. Niste jim dali niti 24 ur časa, da se odzovejo na tako radikalne predloge. Pa to je nezaslišano! Nezaslišano! To, kar se greste in si privoščite v Državnem zboru, kar si na celi črti privoščite, to je dobesedno neverjetno. Zato nehajte trapati z besedami, kot so transparentnost, debirokratizacija, vitka javna uprava in tako dalje, ker vas je težko poslušati, ker mi gre – oprostite – na bruhanje. Hvala.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Besedo ima mag. Andrej Rajh, pripravi se gospod Jožef Lenart. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, hvala za besedo. Lep pozdrav tudi v mojem imenu vsem skupaj! Pa bom začel kar z enim srbskim rekom Kad pop nema šta da radi i ovce krsti. In prav to počenja ta vlada. Podreja si v političnem smislu neodvisne agencije, izmišljuje si neobstoječe razloge, tako kot je bilo prej povedano, IT sistem. Zdaj si pa zamislite, da je glavni problem slovenskih neodvisnih agencij dokumentarni sistem za registracijo pošte pa shranjevanje dokumentacije. Da je to glavni problem in glavni vzrok. Pa to nas ima očitno vlada za norce, da nam tako obrazložitev sploh predloži in da jo vehementno, brez sramu tu zagovarja v Državnem zboru. V Evropski uniji je kar 43 neodvisnih agencij. Zakaj imajo na evropskem nivoju, Evropska komisija ima 43 agencij, pri nas pa bomo imeli mi samo dve. Zakaj nima Evropska komisija dveh agencij? To jasno kaže, da vlada dela to z enim samim namenom. Če to povežemo še s tem dokumentacijskim sistemom IT, pomeni to popolno podrejanje neodvisnih inštitucij. In če to povežemo tudi z najavo ministra za infrastrukturo, da želi ustanoviti mednarodni delniški infrastrukturni sklad, potem naj jasno pove, da želi imeti popolno kontrolo nad tem, kakšna zakonodaja se bo sprejemala, kakšna zakonodaja se bo predlagala, da bo lahko sledil temu svojemu cilju. Ko gremo v Maribor, kjer sta dve agenciji, Agencija za energijo in Agencija za železniški promet, niti ene besede nismo slišali, kaj je narobe s temi agencijami, kje so neučinkovite, kaj se želi izboljšati. To je čisto podrejanje in uničevanje. To je pot k centralizaciji in siromašenju severovzhodnega dela Slovenije. Agencija za energijo je ostanek bivšega sedeža elektrogospodarstva Slovenije. Zdaj si želi še to, kar je ostalo, vlada podrediti, namesto da bi v smislu digitalizacije in informatizacije ter razogljičenja, ki prihaja k nam, ti dve neodvisni agenciji, ki imata sedež v Mariboru, krepila in dala usmeritve, kako lahko še bolje izkoristita ta evropski potencial, jih tudi kadrovsko okrepila, reče, mi bomo pa to zracionalizirali pa 8 tajnic na državnem nivoju odpustili, pa bo vse v redu. Obrazložitev, ki nam je predočena, je v bistvu v posmeh vsem nam in je nevredna, sploh nevredna razprave, ko imamo take, oprostite, politične pamflete, kaj se bo zdaj vse naredilo, zdaj bo pa vse super. Slovenija je v krizi, gospodarstvo je v krizi in vlada zdaj spreminja agencije, ki delajo dobro. Niti enega indica ni, da delajo slabo. Niti enega indica ni, da agencije delajo slabo. Tudi v Državnem zboru smo njihova poročila sprejeli, se seznanili, nikoli skritizirali. Sedaj se pa pojavi vlada s takim predlogom za dve superagenciji, kot da ta poročila, ki so, so brez zveze, nekdo si je izmislil, agencije niso v redu, pa jih dajmo združiti, pa sploh ne vemo, zakaj bi jih združili in kaj je vzrok, zakaj jih združujemo. Očitno je višji vzrok, in to je politični interes, politično podrejanje, nastavljanje regulative, ki je določenemu po godu, da lahko potem gospodarstvo izvaja ali prevzeme ali privatizacijo ali tako kot na primeru drugega tira poskuša vnesti madžarskega partnerja, ko je finančna konstrukcija zaključena. Na tak način se delajo sovražni prevzemi, na tak način se siromaši slovensko gospodarstvo, na tak način se privatizira slovensko gospodarstvo in ropa to, kar so generacije naših staršev in dedkov ustvarjale v zadnjih 50 letih. Seveda v SAB tega ne bomo podprli.
Hvala lepa. Repliko ima mag. Pogačnik. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, hvala za besedo. Se moram oglasiti. Poglejte, kolega Rajh, mislim, da je bila vaša razprava prehuda. Poglejte, prišlo bo do sprememb. Jaz sem prepričan, da do sprememb ste zadržani, ampak jaz mislim, da večinoma teh argumentov, ki ste jih vi tukaj navedli, ne drži oziroma so zavajajoči. Jaz predlagam, da si preberete ta predlog zakona. Zakon je obširen. Jaz mislim, da je ključna zadeva, da še vedno bodo te agencije ostale neodvisne. Niti z enim načinom si jih vlada ne podreja, ne bo se na drugačen način, kot se organi upravljanja teh agencij imenujejo do sedaj, ta sprememba zgodila, ko bo ta zakon sprejet. Vedno je bila tukaj vključena ali vlada ali državni zbor pri imenovanju organov upravljanja vseh teh agencij. Ni jih imenovala neka tretja inštitucija. Tudi če pogledamo finančne inštitucije, Agencija za zavarovalni nadzor – po iste postopku je šlo vedno: vlada, državni zbor, ATVP, vlada, državni zbor ali obratno. Bodimo fer, bodimo korektni in razpravljajmo z dejanskim stanjem, dejstvi, ki so. Še enkrat bom rekel, prvo branje, marsikaj se da še spremeniti. Če je kakšen vaš predlog, ki je dober, sem jaz prepričan, da ga bo vlada ali pa državni zbor na koncu tudi upošteval. Jaz sem prepričan, da vsak zakon, ki je na mizi, se lahko s pomočjo opozicije naredi še boljši.
Hvala lepa. Gospod Rajh, vi želite postopkovni predlog. Izvolite.
Jaz predvsem želim, da smo tudi v tej razpravi fer in jasno povemo, da se ta zakon sprejema izključno zato, da se podreja in da se zamenja vodstvo [[…]]
Gospod Rajh [[…]]
[[…]]kot se je to želelo na primeru demografskega sklada [[…]]
Gospod Rajh, jaz vas moram tukaj prekiniti. To ni postopkovni predlog. To je polemika z repliko gospoda Pogačnika. Če nimate postopkovnega predloga v zvezi z rabo poslovnika, vas prosim, da ugasnete mikrofon.
Potem pa prosim, da mi pojasni, ker jaz nisem bil na delu razprave prisoten, kolega Pogačnika nisem omenjal, zakaj se je prepoznal.
To je pa drugo. To pa je postopkovni predlog, ampak jaz sem v repliki gospoda Pogačnika zasledila, da je nekako pojasnjeval svoje stališče, ki ga je prej zastopal v svoji razpravi. Res pa je, da so vse replike nekoliko širše, kot bi morale biti. Ampak ker nismo omejevali prej replik gospe Sukič, recimo za primer, tudi nisem omejevala replike gospoda Pogačnika. Toliko v pojasnilo. Sedaj pa nadaljujemo. Gospod Jožef Lenart ima besedo, pripravi se gospod Andrej Černigoj. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoča. Lep pozdrav prisotnim gostom iz ministrstva. Spoštovani kolegice in kolegi! Danes imamo na mizi zakon o javni agenciji Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike in pa zakon o javni agenciji Republike Slovenije za finančne trge. Gospodarstveniki pa že nekaj let opozarjajo na vse večji državni aparat in številne javne agencije Republike Slovenije in se sprašujejo, do kod še lahko to gre, če se bo povečevalo število teh agencij in pa delavcev v teh agencijah, se pravi, javnih uslužbencev, do kdaj bo gospodarstvo še lahko uspešno pokrivalo vse tiste, ki se napajajo iz slovenskega državnega proračuna. Zato menim, da je potreben učinkovit pregled nad delovanjem in tudi učinkovit in kvaliteten nadzor. Predlog zakona torej določa spojitev sedmih agencij v javno agencijo Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike in spojitev ATVP in AZN, Agencije za zavarovalni nadzor v javno agencijo Republike Slovenije za finančne trge. Na gospodarskem ministrstvu, kjer so osnutek zakonskega besedila pripravili, tudi državni sekretar nam je že malo danes pojasnil, kje so tiste prednosti vsega, kar je predlagano. Med argumenti za reorganizacijo strukture javnih regulatorjev so debirokratizacija, iskanje sinergij, racionalizacija, procesi zasledovanja cilja vitke javne uprave, ponavljamo racionalizacija, enotni informacijski sistem. Med izboljšavami se mi gotovo zdi tudi večja preglednost, enotnost določanja ciljev, stremljenje k večji učinkovitosti in enostavnejšemu nadzoru, ki je potreben. Tako današnji očitki opozicije, da si ta vlada želi podrejati neke agencije, postavljati neke direktorje, to je vse za lase privlečeno. Določenim je pač vedno v veliko veselje, da bi vse ostalo tako, kot je bilo do sedaj, se pravi po liniji najmanjšega odpora. Spremembe so nezaželene, pa kakršnekoli že so, potem pa glejmo, da bi bila ta država čim bolj učinkovita. Vse pa le ni bilo do sedaj v najlepšem redu. Zakaj ne? Izkušnje v agencijah iz preteklosti, da se je zaposlovalo tudi kakšne kadre v njih, ki so bili kje drugje morda politiki odveč, potem pa so bili to neki znanci in nekateri tudi nepoznavalci stroke, včasih je bilo tudi opazno nedoseganje rezultatov zaradi zahtevnosti zaposlitve. In potem so tudi rezultati slabi. Od tega ljudje nimajo veliko, če so rezultati na agencijah slabi, če ni pravega nadzora. Če se dotaknem še enega neformalnega obiska, še preden sem bil poslanec v Ljubljani. Pridem na eno državno institucijo, spada sicer pod nadzor CAA, Javne agencije za civilno letalstvo, in prijatelj je imel pavzo, pa greva na kavo. Potem se ta kava malo razvleče, dosti sva se imela za pogovoriti, popijeva, pa pravim jaz, ko greva domov, poslušaj, ko sva prišla sem okoli enajstih, pa sva tu že eno uro, vsi ljudje tukaj sedijo okoli naju, pa večina se jih nikamor ne premakne in večina jih je že bila tukaj prej, ko sva prišla. Pa pravi, ja, veš, to je tako, Ljubljana ima veliko teh zaposlencev v agencijah. Eni pridejo na kavo, potem pa sploh ne gredo več nazaj. Problem pa je to, da dejansko nihče sploh nima nadzora, ali so tu ali jih ni, nihče jih ne pogreša, ker so pač prišli nekako v to agencijo. Tako mislim, da vse pa le ni bilo v najboljšem redu, pa vse tudi ni tako slabo. Iz tega primera potem se vprašajmo, ali mi želimo, da agencije služijo učinkovito našim državljanom. Sedaj pa so očitki, da gre vse v smeri negativnega in v smeri nazadovanja in tudi na škodo varnosti, kar vsekakor ni res. Naslednja slaba izkušnja je bil recimo neurejen trg s kriptovalutami. Posledično je bilo pod pretvezo trgovanja s kriptovalutami ogoljufanih veliko Slovencev, veliko državljanov. Odvile so se nek piramidne sheme, ker ni bilo pravega nadzora in ljudje so nasankali. Mislim, da so stvari, ki jih agencije nimajo pod kontrolo. Če rečem, kje je bila takrat, ne vem, ATVP ali pa varstvo potrošnikov, ko so potegnili te ljudi v sumljive posle in jim pograbili denar. Potem še ena zadeva. Kje sta bili takrat ATVP in Banka Slovenije, ko so vzeli denar malim delničarjem. Nekateri so s kreditom kupili delnice Nove Kreditne banke Maribor in potem so jih izgubili. Ljudje so takrat celo rekli, to je bila javna kraja pod taktirko vlade Alenke Bratušek. Kje je bila takrat Banka Slovenije? Zakaj ni zaščitila teh ljudi? Nadalje. Bili so krediti v frankih. Tudi takrat so te ljudi na nek način navedli, da so vzeli kredite, ker so jim je rekli, če boš vzel v frankih, boš imel malo več. Ja, kje je bila takrat Banka Slovenije, da bi zaščitila te ljudi? Še enkrat, potreben je učinkovit nadzor nad finančnim trgom. Ni vse dobro, tudi danes ne. Ne zaradi nekega podrejanja, ampak zaradi večje učinkovitosti se iščejo rešitve. Predlog zakona se lahko še amandmira, tako da verjamem, da bo vreden potem tudi podpore. Hvala lepa.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Andrej Černigoj, potem pa še kot zadnji prijavljeni razpravljavec gospod Boštjan Koražija. Izvolite.
Spoštovana gospa predsedujoča, hvala za besedo. Spoštovana državna sekretarja, kolegice in kolegi! Z velikim zanimanjem sem spremljal celotno današnjo razpravo v tem cenjenem zboru. Področje me zelo zanima, predvsem ker sem hotel slišati vse predloge, razprave, kako bi predlog zakona lahko še izboljšali. Sam priznam, področje je široko in zahteva širok spekter znanja. Kako sem bil v zmoti! Sam sem še mlad poslanec in včasih mogoče celo naiven, ampak verjamem v boljši jutri, v politiko za ljudi. Današnja razprava, razprava o cepljenju, razprava o grdem kapitalu iz tujine, celo o ustanavljanju regij, take razprave ne spadajo na današnjo razpravo. Razočaran sem nad retoriko kolegic in kolegov, žalitev oseb, celo v tem primeru ministrice, ki je sploh ni v dvorani in sploh s to točko dnevnega reda nima nobene povezave, je malo rečeno nedopustno, žalostno, brez argumentov, grobe žalitve, tukaj predvsem mislim mogoče na besedo podrepniki, ne spadajo v to cenjeno dvorano. Sam si želim, da bi te iste osebe bile bolj spoštljive predvsem pa mogoče tudi opravile kakšno šolo bontona. Današnji argumenti me spominjajo na srednjo šolo, kjer smo pri obravnavi zgodovine obravnavali, da na koncu nekaterih razprav v antični dobi so se razprave končale vedno, mogoče bom zdaj citiral, »razen tega zahtevam, da mora biti Kartagina uničena«. Pri sami razpravi tekom celotnega dne na strani SAB nismo slišali točnih argumentov, zakaj predlog ni dober, ampak le blatenje drugih, ukvarjanje z drugimi strankami, namesto da bi čas uporabili za izčrpno predstavitev svoji lastnih argumentov. V razpravi je bila Nova Slovenija izbrana kot tarča, ker smo prevzeli Ministrstvo za infrastrukturo izpod taktirke SAB in začeli proaktivno boljše delovati za dobro naših državljank in državljanov. Sam osebno menim, da današnji predlog ima več pozitivnih učinkov, časa za razpravo je dovolj, s tem zakonom ne hitimo, zakon je prišel v obravnavo že lansko leto. Danes imamo prvo obravnavo in v tem času predlagani predlog lahko skupaj še izboljšamo. V gospodarstvu so ob spremembah trga potrebne hitre odločitve in spremembe, ki pa lahko pomenijo preživetje ali potop gospodarskega poslovnega podjetja. Žalosti me, da na drugi strani nekateri v tem cenjenem zboru vidijo izboljšavo javne uprave le v širjenju. Državljanke in državljani temu nasprotujejo, imajo dovolj. Tudi tukaj mora priti včasih do sprememb, reorganizacij in poskusiti spremeniti stanje iz statusa quo. Prevečkrat smo v politiki v zadnjem času nekatere stranke poskušale ohraniti status quo in vemo, da tako dejanje, taka naloga politike ne pelje v razvoj, ne pelje v boljšo prihodnost. Za konec bi še to rekel, da sem zelo razočaran nad današnjo razpravo. Želim si, da bi se razprave na to tematiko, na vse tematike izboljšale. In na to temo bom še tako zaključil, državljanke in državljani podpirajo vitko javno upravo. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Zadnji razpravljavec je gospod Boštjan Koražija. Izvolite.
Spoštovana predsedujoča, najlepša hvala za besedo. Se bom kar navezal na začetku na prejšnjega razpravljavca, na gospoda Černigoja, ko govori o vitki javni upravi. Glejte, če smo iskreni, je javna uprava postala kar precej vitka v zadnjih letih. To lahko tudi sam potrdim oziroma tudi marsikdo, ki dela v javni upravi. Govoriti o vitki javni upravi je trenutno, bom rekel, zelo neokusno, sploh v teh časih koronavirusa. Ko smo pa pri koronavirusu samem, pa je to tudi v bistvu problem, ki ga konstantno doživljamo tukaj v Državnem zboru. Namesto da bi se dnevno ukvarjali tudi tukaj v Državnem zboru s problemom, ki je trenutno največji, kako zajeziti in se rešiti tega res zlobnega virusa, obenem pa, kako obdržati čim več delovnih mest in kako zaščititi delavke in delavce, da bodo lahko tudi oni zaščitili svoje družine. Jaz ne poznam v Evropi, pa prosim, če me kdo popravi, če kdo pozna primer, jaz ne poznam trenutno države v Evropi, ki bi tako sistemsko spreminjala državo in tudi demokratični sistem, kot ga trenutno vlada v Sloveniji. Moram priznati, dostikrat me kdo pokliče iz tujine pa se pogovarjamo in dejansko, ne samo da so zgroženi, dejansko so malo zmedeni glede tega, kaj se je zgodilo s to Slovenijo, ki jo skozi težila na zahod, proti severu v smislu razvoja in teh človekovih pravic. Zdaj pa naenkrat kar padamo po teh raznoraznih primerjavah z ostalimi državami, ki so tudi z nami v resnici štartale takrat v to samostojno obdobje, kot je takrat 1990. leta Slovenija. S temi superagencijami mislim, da je v osnovi problem tudi to, kar je prej kolegica Nataša razlagala, da se ni pozvalo vseh teh strokovnih deležnikov, se pravi agencij, direktno na razpravo oziroma da se bi tudi dala možnost, da oni povejo svoja stališča. Zdaj ne vem, lahko bi me tudi demantiral gospod Zajc z Ministrstva za gospodarstvo, ali so res potekala kakšna bolj resna pogajanja oziroma tudi dogovarjanja s temi agencijami ali so se vsi naenkrat kar strinjali in so rekli, ja, super, gremo v ti dve superagenciji. Kar sem se jaz pogovarjal, mislim, da ni bilo tako. Pri teh agencijah pa moramo biti sploh pozorni, ker to so agencije, ki regulirajo določen trg oziroma s čim se pač v bistvu ukvarjajo. In pote vse agencije naenkrat potisniti v eno superagencijo bo dejansko ne samo povzročilo zmedo, ampak tudi problem same regulacije oziroma nadzora na trgu določenih sistemov. To bo gospod Pogačnik znal zelo dobro povedati, ker vem, da se zelo dobro spozna na te sisteme. Jaz mislim, da je tu največji problem regulacije in nadzora. Jaz se bojim, da bodo določene agencije oziroma so že tudi bile določene, ki po mojem ne bi smele biti skupaj v neki resni superagenciji ravno zaradi regulacije in zaradi samega nadzora. Konstantno se ponavljamo pa diskutiramo, v čem je problem trenutne sestave državnega zbora oziroma tudi vsebine, o kateri se pogovarjamo in o kateri razpredamo tukaj v državnem zboru. Pogovarjamo se o vsem drugem, samo o tistem, kar je trenutno najbolj pomembno, ne. To ljudje res težko gledajo oziroma tudi težko poslušajo, kar jih je treba razumeti, ker so obremenjeni oziroma tudi izzvani z vsem drugim, kako preživeti, kako ostati zdrav, kako biti cepljen, kako zavarovati družino, vi pa potem pridete s takimi predlogi, o katerih potem tukaj javno diskutiramo oziroma tudi razpravljamo in podajamo različna mnenja, ljudje pa hočejo rešitve trenutnih problemov časa, ki ga doživljamo. Jaz osebno sem popolnoma proti tem superagencijam ravno zaradi te regulacije in nadzora in če hočemo imeti res neke resne sisteme oziroma tudi sheme, ki bodo nadzorovale, od trga vrednostnih papirjev, energijskega trga, sploh tudi v luči tega zelenega dogovora, o katerem je tudi dosti razprav oziroma tudi poteka ogromno razprav v Državnem zboru in tudi v luči tega nacionalnega načrta, o katerem smo se tudi včeraj pogovarjali, za okrevanje, mislim, da to trenutno bi bila to najslabša varianta, kar se lahko zgodi, da se ustanovita ti dve superagenciji. Jaz bom glasoval proti, pa v Levici bomo tako ali tako glasovali proti. Mislim, da bi že bil čas, da se tudi tukaj v Državnem zboru pokaže pokončna oziroma državniška drža, da se začnemo res ukvarjati s tem, kar je najbolj pomembno. Te sistemske rešitve oziroma te spremembe pustimo po tem času, ko bomo zajezili koronavirus pa res spet začeli konkretno skrbeti za to, da bodo ljudje imeli kaj za dati v lonec in kaj za pojesti in da bodo lahko tudi poskrbel za svoje družine. hvala.
Hvala lepa. Repliko ima gospod Černigoj, izvolite.
Spoštovana gospa predsedujoča, hvala za besedo. Jaz bi samo repliciral svojemu predhodniku, ki me je na začetku svoje razprave omenil in jaz mislim, da me je narobe omenil, predvsem je pa narobe uporabil podatke. Jaz sem zaključil misel: »Državljanke in državljani podpirajo vitko javno upravo«. Moj predhodnik se s tem ne strinja in jaz mislim, da me je tukaj narobe razumel. Če greva pogledat samo dva članka iz medijev. Če bi imel mogoče malo več časa, bi dobil še več podatkov. 13. 2. 2018, vidimo naslov – V dveh letih 10 tisoč več zaposlenih v javnem sektorju. Naslednji naslov članka s 14. 9. 2020 – Lani 3 tisoč 420 javnih uslužbencev več, izdatki za javni sektor se krepijo tudi letos, ko smo v krizi. Sem hotel samo državljankam in državljanom pojasniti, kako so točne te številke in kje sem bil slabo razumljen. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Prehajamo v sklepni del razprave, v katerem dobi besedo še predstavnik Vlade. Državni sekretar, gospod Zajc, izvolite.
Hvala za besedo. Mogoče na kratko nekaj odgovorov na vprašanja, ki so bila izpostavljena v sami razpravi poslancev. Če bo zakon dobil danes potem zeleno luč, bom bolj podrobno, od člena do člena, na samem odboru. Za štart mogoče to, da je treba vedeti, da se zakon vsebinsko področij ne dotika, jih ne spreminja. Vsa področna zakonodaja ostaja enaka in področne pristojnosti posameznih resorjev ostajajo takšne, kot so. Ta del se ne spreminja. Ureja se le sama organizacijska struktura. Zakon nima določenega sedeža teh dveh agencij, to se bo potem kasneje določilo v samem ustanovnem aktu, tako da v tem trenutku iz zakona ne morem podati odgovora, kje bo sedež teh dveh agencij, ampak v tem prvem delu zagotovo ostanejo tam, kjer so. Bil je očitek, da bo več svetnikov zaradi te spremembe. To seveda ne drži. Število svetnikov se zmanjšuje s 37 na 7, kar se tiče agencije za trg, varnost prometa in potrošnike, in pa na 5 v drugi. Gospod Prebil je očital, da se bo vsebinsko vlada oziroma ministrstvo vpletalo. To je izpostavil na podlagi petega odstavka 5. člena, kjer piše, da ne glede na drugi odstavek tega člena na področju elektronskih komunikacij vlada in ministrstvo, pristojno za elektronske komunikacije, javni agenciji Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike lahko podata strateške usmeritve na področjih, kjer je to skladno z zakonom, ki ureja elektronske komunikacije. Tukaj bi rad samo izpostavil, da to že sedaj obstaja v zakonodaji, torej to ni nekaj novega, vsebinsko ta zakon ne posega v nič. Glede članov uprave in njihove strokovnosti je bilo tudi izpostavljeno, kako bodo odločali, recimo o letalstvu. Zakon jasno določa, da se vsebinsko oziroma v odločanje ne smejo vključevati tisti člani uprave, ki ne pokrivajo tega področja, dočim član uprave za določeno področje pa mora biti strokovnjak s tega področja. Samo število zaposlenih, tudi nadzorstvenikov, se ne zmanjšuje, ampak se samo prenaša na ti dve agenciji. Hvala.
Hvala lepa. S tem smo izčrpali seznam. Ker pa je čas, določen za razpravo, še ostal, sprašujem, ali želite na podlagi 71. člena še razpravljati? Vidim, da je interes, zato bom prebrala samo še opozorilo, da če želi razpravljati tudi eden izmed predstavnikov Vlade, prav tako prosim, da se prijavi na razpravo s pritiskom tipke za vklop mikrofona. Sedaj pa bomo sprožili listo. Prosim, prijavite se. Imamo štiri prijavljene razpravljavce. Prvi dobi besedo gospod Andrej Černigoj, pripravi se gospod Zmago Jelinčič Plemeniti. Izvolite.
Spoštovana gospa predsedujoča, hvala za besedo. Jaz mislim, da je današnja razprava prinesla kar nekaj ugotovitev. Želim pa si, da bi v prihodnosti bile razprave bolj namenjene temu, da nek predlog zakona izboljšamo. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Gospod Zmago Jelinčič Plemeniti ima naslednji besedo, pripravi naj se mag. Andrej Rajh.
Hvala lepa. Jaz mislim, da smo danes slišali veliko besed pro et contra in najbolj enostavna zadeva je to, da bomo mi imeli priliko vlagati amandmaje. Danes smo poslušali, danes smo sprejemali tudi razne dokumente, pregledali, nekaj je bilo pametnih, nekaj je bilo čudnih, nekaj je bilo namensko usmerjenih. Ampak mislim, da kar nekaj vprašanj se je porajalo tukaj. Šest agencij se združuje v eno in dve drugi pa zopet v eno drugo. Tudi jaz mislim, da marsikatera od teh agencij je vprašanje, če paše skupaj. Vendar zato pa tudi pričakujemo, da bo ministrstvo še kaj več pojasnilo o teh zadevah. Jaz mislim, da se bomo mi intenzivno ukvarjali s to zadevo, kajti vsaj tri zadeve so take, kjer mislimo, da je treba razmišljati malo bolj podrobno. Zagotovo je to vprašanje civilnega letalstva, tam bo treba razmisliti. Potem je tudi vprašanje, kako je s strokovnim osebjem. Strokovno osebje, upam, da bo ostalo. Mislim pa, da bo treba kakšne birokratske sfere oklestiti. Če bomo šli na združevanje teh agencij, potem na potrebujemo, da bo imela vsaka agencija svoje računovodstvo in ne vem kaj vse, ampak se to lahko vse spravi pod eno kapo. In tukaj je smisel debirokratizacije. Optimizacija poslovanja je ena od najbolj pomembnih zadev. Še enkrat, ne bom kaj dosti govoril, nesmiselno je še enkrat ponavljati, kar je bilo že povedano. Rečem pa, da prilika za vlaganje amandmajev je zdaj odprta.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Lep pozdrav ponovno vsem skupaj! Jaz bi rad današnjo razpravo nekako strnil z enim rezimejem. Mi še vedno ne vemo pravega razloga oziroma domnevamo za razlog oziroma nam ni bil noben pravi razlog predočen, zakaj se te agencije sploh združujejo. Ko tako razmišljamo in gledamo, zakaj jih vlada le želi združiti, je to, da si jih politično podredi, da si podredi nadzor nad vodstvi podjetij, da si podredi nadzor in vpliv. Tu lahko črpamo vzporednice iz demografskega sklada, ko je vlada želela celotno državno premoženje prenesti na demografski sklad in potem bi lahko preko ene firme z njim upravljala, odrejala, gospodarila v tem smislu in tudi politično izvajala svoje interese. Kakšni so pa ti politični interesi, pa vemo. Jaz mislim, da ti politični interesi niso v dobro Slovenije, da se gospodarstvo na tak način podreja politiki. To se mi zdi prav tako škodljivo. Ponovno poudarjam, niti enega samega razloga nismo slišali, zakaj je treba te agencije združiti. Slišali smo, da ne bo osem računovodkinj z minimalno plačo, ne bo osem tajnic z minimalno plačo, ne bo osem različnih dokumentarnih sistemov za vnašanje pošte. Glejte, dokumentacijske sisteme bi lahko že zdaj po državni upravi poenotili, pa bi bil povsod enak. To ne more biti tehten razlog, to so sprenevedanja. Očitno je vzrok edino eden – politično podrejanje slovenskega gospodarstva in ustvarjanje pravne osnove, da lahko katerakoli vlada vpliva na odločitve gospodarstva mimo gospodarskih interesov, ampak političnih interesov. Mislim, da to ni prav. Mi moramo omejiti vpliv politike v gospodarstvo. In na tak način, kot to dela vlada, ko je poslala ta predlog zakona v Državni zbor in pri tem med 27 članicami Evropske unije navedla eno, ki ni v našem okrožju, ki ni naša glavna partnerica, to so zelo krhki argumenti. To so zelo krhki argumenti, da najdeš eno državo na severu Evrope in rečeš, to je pa zdaj naš gospodarski model, čeprav mi v glavnem trgujemo z Avstrijo, Nemčijo, Italijo, Francijo. Tudi z Nizozemsko trgujemo, ampak prevzemati en model od države, ki je unikum v Evropski uniji, pa reči, da je ta dober za nas, ko imajo tam drugačno kulturo v tem smislu, mislim, da to ni modro, niti ni prav. Kaže na vse kaj drugega kot to, da se dela v dobrobit gospodarstva, ampak so to ukrepi, ki omogočajo podrejanje neodvisnih agencij politiki. Tudi ko nekdo govori, da te agencije niso učinkovite, ko pomislim na Agencijo za energijo v Mariboru in Agencijo za javni železniški promet, ki delata dobro, pa jim zdaj tu nekdo reče, zdaj pa vas moramo racionalizirati, pa niti ne povejo, zakaj jih je treba racionalizirati pa kje delajo slabo. Na nedefiniranih problemih se polagajo nedefinirane rešitve. Danes imamo nekajurno razpravo zaradi tega. Kakorkoli že, predloga vsekakor ne bomo podprli.
Hvala lepa. Še zadnji razpravljavec je gospod Boris Doblekar. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednica. Spoštovane poslanke, poslanci! Poslušal sem kar nekajurne današnje razprave in tudi tale je bila kar zanimiva. Seveda v opoziciji absolutno nasprotujete vsakemu predlogu, ki ga pripravi vlada oziroma ga podpre koalicija. Karkoli bi bilo pripravljeno, je seveda takoj tukaj nasprotovanje. Ne vem, zakaj se bojite kakšnih sprememb. Ne se bati sprememb. Spremembe so potrebne. Saj to je živ organizem, to se mora spreminjati. Saj ni treba, da je kar vse zabetonirano, zacementirano. Ti argumenti, da si vlada nekaj podreja in tako naprej. Saj vlade se menjajo. Če je nekaj dobro za Slovenijo, če je dobro za gospodarstvo, če je ceneje, če je bolj transparentno, zakaj ne bi naredili take spremembe? Če greste kaj med ljudi, boste verjetno slišali, zakaj je pa potrebno toliko neke birokracije, zakaj je potrebno toliko nekih agencij pa toliko direktoratov pa toliko tega, onega. Saj ljudje to sami vidijo. Saj se skoraj človek ne znajde več, ne ve, kam se obrniti, kam iti, toliko je teh agencij. In je prav, da se končno nekaj premakne, da se to združi, da bo tega manj. To ljudje vsekakor razumejo in tudi zelo zelo podpirajo. Jaz skoraj nisem slišal človeka, ki ne bi bil za to, da se naredi neka sprememba na tem področju in da se te agencije tudi združijo. Ko sem prej poslušal razpravo poslanke Bratuškove, ko je v svoji razpravi omenila, da je Agencija za varnost prometa v Mariboru. Glede na to da je bila ministrica za infrastruktura pa celo predsednica vlade, bi pa lahko vsaj vedela, da je Agencija za varnost prometa v Ljubljani. Potem vemo, če ministri ali pa predsednik vlade ne ve, kje je kakšna agencija ali kaj je, kako bodo šele ljudje potem to vse vedeli. Kar se tiče tudi teh objokajočih burnih razprav predvsem s strani Levice, predvsem s strani poslanke Sukičeve, ki jo seveda razumem. Njene razprave so več ali manj vedno ene in iste, le da se malo vsebinsko prilagodijo. Glejte, če boste pogledali svojo stranko, če naredim eno tako primerjavo, vi ste se združili iz mnogih, mnogih strančic in ste zdaj velika močna stranka. To pomeni, da je to učinkovito, da je bilo združevanje učinkovito. Ne vem, zakaj ne bi prenesli tega modela še na združevanje agencij, da bodo bolj učinkovite. Jaz vsekakor to podpiram, predvsem pa podpiram zato, ker to spremembo, tudi nek tektonski premik, kot jih je ta vlada ali pa ta koalicija naredila že na mnogih področjih, da se končno malo premaknemo naprej, da bo v Sloveniji življenje boljše, cenejše, lepše, bom vsekakor z velikim veseljem tudi podprl. Verjamem, da bo ta vlada pripravila še mnogo dobrih predlogov in jih poslala v parlament, kjer bomo veselo o njih razpravljali, iskali razloge, zakaj nekaj ni v redu. Ampak ta predlog, še enkrat, je odličen in glede na to, da ga ljudje, cela Slovenija podpira, da gremo v korak z razvitim svetom, ga bom podprl tudi sam. Hvala lepa.
Hvala lepa. To je bil zadnji današnji razpravljavec. Preden končamo, ima postopkovni predlog v zvezi z rabo poslovnika gospa Sukič.
Predsedujoča, prosim, da opozorite poslanca, da ne zlorablja te delitve časa na način, kot se je to zdajle privoščil, ker jaz nimam več replike in naj mi ne soli pameti o tem, kako smo se mi združevali, ker mi smo se združevali skozi široko razpravo in dolgotrajno razpravo, to pa je potekalo mimo regulatorjev. Prosim da ga opozorite, naj neha manipulirati z javnostjo in zlorabljati moje ime pri svoji manipulaciji.
Hvala, gospa Sukič. V delitvi časa res ni replik, ampak se pa lahko prav vsak prijavi k razpravi. Vsebinsko v razpravo poslancev pa ne morem posegati in je razumljivo, da se gospod Doblekar lahko nasloni na katerokoli razpravo, ki je bila tekom dneva opravljena. Tako da tukaj ne vidim razlogov za kakšno opozorilo. S tem smo zaključili splošno razpravo. O predlogu sklepa, da je predlog zakona primeren za nadaljnjo obravnavo, bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v okviru glasovanj čez petnajst minut, pa bomo rekli, ob 20 uri in 5 minut. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in 71. izredno sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali, kot sem že rekla ob 20. uri in 5 minut. (Seja je bila prekinjena ob 19.48 in se je nadaljevala ob 20.05.)
Spoštovani kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Nadaljujemo s prekinjeno sejo zbora. Obveščam vas, da bo Državni zbor glasovanje opravil po naslednjem vrstnem redu: 1., 2. 3. in 4. točka dnevnega reda. Prehajamo na glasovanje zbora o predlogih odločitev. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Nadaljujemo s prekinjeno 1. točko dnevnega reda, obravnavo Predloga odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2022 do 2024. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji h končnima določbama niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Obrazložitev glasu v imenu poslanske ima Luka Mesec.
Hvala lepa. V Levici bomo glasovali proti, skupno obrazložitev imam za oba odloka, proti obema odlokoma, in sicer zato, ker razkrivata v bistvu precej neresno upravljanje vlade z javnimi financami, neresno, neodgovorno in tudi brez kakršnegakoli smisla. Vlada po eni strani obljublja, da bo v naslednjih letih kupila za 780 milijonov evrov orožja, da bodo pokojnine rastle 2 do 3 odstotka na leto, da bo ob tem prišlo še 2 milijardi investicij v zdravstvo, da bo prišlo še 600 milijonov za domove za starejše in za nameček bo dala še za dobro milijardo davčnih odpustkov najbogatejšim, ljudem, ki imajo čez 6 tisoč bruto plače, ali pa tistim, ki oddajajo številne nepremičnine, bo zmanjšala davek na dohodke, ki jih prejemajo iz najemnin. To nas bo vse stalo riši, piši nekih 5 milijard. Ampak hkrati pa v teh odlokih beremo, da naj bi pa vlada sočasno s tem zmanjševala primanjkljaj države, in sicer naj bi ga iz sedanjih, koliko ste zdaj povečali, za 800 milijonov, že blizu 4 milijarde bo primanjkljaja letos, naj bi ga tam nekje na tretjino tega zneska spravili v treh letih. To pomeni, da ta dokument ni vreden papirja, na katerem je napisan, ker je popolnoma neverodostojen in se ga bo verjetno jemalo toliko resno, kot ste jemali odlok, ki smo ga za leto 2021 danes spremenili že četrtič. Spremenili smo ga pa, ker ste ugotovili, da ste do 22. 3. porabili že toliko denarja, kot ga je bilo predvidenega za pol leta primanjkljaja in je bilo treba spreminjat odlok. Druga stvar, ki je jasna iz tega, je, kot je minister danes sam povedal, da za orožje denar bo in je tudi predviden notri, vse ostalo so pa prazne obljube. 2 do 3- odstotna rast pokojnin se ne bo zgodila, ker je naslednje leto predviden rez v pokojninsko blagajno 230 milijonov evrov. Investicij v zdravstvo in DSO ne bo, ker, kot je rekel minister, tam bo pa treba upoštevati realnost. Vse kar bo, in to pa verjamem, da boste naredili, pa je, da boste še enkrat ponovili isto napako, kot ste jo v prvi Janševi vladi med letoma 2004 in 2008, in to je, da nam boste nakopali milijardno davčno luknjo, s katero se bodo morale na tak ali pa drugačen način soočati naslednje vlade. Ampak vas ne briga, kaj bo za vami. Kot bi rekel, za nami potop. V Levici bomo proti taki politiki in proti takim dokumentom glasovali proti.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 89 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 39. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, obravnavo Predloga odloka o spremembah Odloka o okviru za pripravo proračunov sektorja država za obdobje od 2020 do 2022. Ker k predlogu odloka matično delovno telo ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji h končni določbi niso bili vloženi, prehajamo na odločanje o predlogu odloka. Glasujemo. Navzočih je 89 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 39. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 39.]] Ugotavljam, da je odlok sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je z drugo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o začasnih ukrepih za omilitev in odpravo posledic COVID-19 v okviru skrajšanega postopka. Nadaljujemo z drugo obravnavo, to je z odločanjem o vloženem amandmaju, ki ga bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 23. 4. 2021, ki je objavljen na e-klopi. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanskih skupin SD, LMŠ, Levica in SAB k 3. členu. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 44. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da amandma ni bil sprejet. Končali smo z glasovanjem o amandmaju in z drugo obravnavo predloga zakona v okviru skrajšanega postopka. Prehajamo na tretjo obravnavo predloga zakona. Ker v drugi obravnavi predlagani amandma ni bil sprejet, prehajamo na odločanje o predlogu zakona. Glasujemo. Navzočih je 88 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 44. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 44.]] Ugotavljam, da zakon ni sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda, to je s prvo obravnavo Predloga zakona o Javni agenciji Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike in Javni agenciji Republike Slovenije za finančne trge. Prehajamo na odločanje o naslednjem predlogu sklepa: Predlog zakona o Javni agenciji Republike Slovenije za trg, varnost prometa in potrošnike in Javni agenciji Republike Slovenije za finančne trge je primeren za nadaljnjo obravnavo. Glasujemo. Navzočih je 89 poslank in poslancev, za je glasovalo 42, proti 46. [[Za je glasovalo 42.]] [[Proti 46.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel, zato je zakonodajno postopek o predlogu zakona končan. S tem zaključujem to točko dnevnega reda in 71. izredno sejo zbora.