Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjam nadaljevanje 16. seje državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da so zadržani in se današnje seje ne morejo udeležiti naslednji poslanci: Zvonko Černač, Feri Horvat, dr. Marko Pavliha, Breda Pečan, Alojz Sok in Franc Sušnik. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - TRETJA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O EVIDENTIRANJU NEPREMIČNIN. Opozarjam vas, da sta za skupen čas razprave predvideni 2 uri in 18 minut. Predlog zakona je za tretjo obravnavo pripravila vlada Republike Slovenije, zato dajem besedo predstavniku vlade za dopolnilno obrazložitev predloga zakona. Izvolite, prosim.
Najlepša hvala, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! S predlaganim zakonom, predvsem pa z zadnjimi predlogi amandmaja na amandma smo želeli ponovno izpostaviti splošen pomen nastanka nepremičninske zbirke, registra nepremičnin. Temeljna kvaliteta te zbirke ima sama po sebi namen, da se na tak način končno vzpostavi evidenca nepremičnin, ki vključuje vse smiselne in kvalitetne ter uporabne podatke za trg. Vsi ostali nameni morajo biti in bodo, v primeru, da bodo področni predpisi določeni, sprejeti, samostojno opredeljeni. Temeljni namen tega zakona je na eni strani poenostavitev postopkov, na drugi strani okrepitev geodetske službe tudi pri tehničnih in drugih ukrepih po uradni dolžnosti in tretji je ravno vzpostavitev splošno namenskega registra, ki bo vzpostavil večjo transparentnost na trgu nepremičnin in končno evidentiral tudi državno nepremično premoženje v celoti ter premoženje lokalnih samoupravnih skupnosti. Želel bi poudariti samo to, da se s tem zadnjim amandmajem k 103. členu v celoti sledi prav temu namenu, da se jasno opredeli na eni strani dovolj splošno podatke, da se lahko tudi sčasoma, glede na spremembe v tehnologiji, dopolnjuje, na drugi strani pa dovolj konkretno, da izvršilna veja oblasti nima prevelike diskrecijske pravice pri zbiranju teh podatkov. Na tak način bo najprej v prvem popisu vzpostavljena evidenca, kasneje pa ta evidenca ažurirana in z nadaljnjimi koraki povezav nepremičninskih evidenc bomo končno imeli transparenten in dinamičen trg nepremičnin, ki je predpogoj za kakršnokoli gospodarjenje s prostorom, zato bi želel poudariti samostojno vrednost tega zakona, samostojno vrednost tega registra in samostojno vrednost postopkov v zvezi s tem. Najlepša hvala.
Hvala vam. O predlogu zakona v celoti dajem besedo predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Besedo dajem poslancu Robertu Hrovatu za predstavitev stališča poslanske skupine SDS. Izvolite prosim.
Gospod predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi. Že v obeh predhodnih obravnavah je bilo večinsko mnenje, da je sprejem zakona o evidentiranju nepremičnin še kako potreben. Predvsem zaradi vrste neurejenih zadev, ki jih stari zakon ni opredeljeval ali pa jih je opredeljeval na način, ki ne ustrezajo več sodobnim razmeram na tem področju. Novi zakon o evidentiranju nepremičnin uvaja poenostavitve, dopolnitve in spremembe, ki vzpostavljajo pogoje za učinkovitejše in kakovostnejše zbiranje in vodenje podatkov o nepremičninah ter seveda večjo možnost povezovanja javnih evidenc. Enostavno in hitro dostopni podatki omogočajo kakovostnejše odločanje pri načrtovanju in projektiranju ter predvsem posameznikom zagotavljajo stopnjo varnosti v prometu z nepremičninami kot tudi pri varovanju lastninskih pravic. Zaradi uvajanja sistema množičnega vrednotenja nepremičnin ter zagotavljanja podatkov za statistične namene bodo za vse stavbe in dele stavb zbrani še dodatni podatki, ki so v zakonu tekstativno navedeni. Ti podatki ne bodo samo enkratnega pomena, temveč se bo celotni sistem na njihovi podlagi tudi nadgrajeval, zato se s predlaganim zakonom o evidentiranju uvaja tudi nova javna evidenca, imenovana register nepremičnin. V njem bo omogočeno enostavnejše evidentiranje podatkov o dejanskem stanju nepremičnin. S predlaganimi spremembami se poenostavljajo tudi postopki vpisa urejenih in spremenjenih mej parcel v zemljiškem katastru v primerih, ko se doseže sporazumna rešitev že na terenu samem, kjer postopek vodi geodetsko podjetje. S poenostavitvijo postopkov se poveča možnost za odpravo obstoječih zaostankov na področju postopkov zemljiškega katastra. V predlogu zakona je dan poseben poudarek zagotavljanju pogojev za pridobitev nepremičninskih podatkov v danes še nepopolnih evidencah ter izboljšanje kakovosti obstoječih podatkov. V poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo prepričani, da bo novi zakon o evidentiranju nepremičnin pomenil prvi korak k oblikovanju enotnega nepremičninskega sistema, ki bo zaokroževal v evidentiranje stvarnopravnih pravic na nepremičninah, vrednost nepremičnin in rabe nepremičnin tako v institucionalnem kot v evidenčnem smislu, zato bomo predlagali zakona vsekakor podprli, saj je v skladu s sodobnimi mednarodnimi trendi in usmeritvami. Zagotovitev večnamenskih podatkov o nepremičninah in oblikovanje nepremičninskega sistema bo zagotavljalo podlago za široko uporabo podatkov za različne namene na ravni države, lokalne skupnosti, posameznih lastnikov, investitorjev pa tudi drugih uporabnikov.
Hvala. Dr. Pavel Gantar bo predstavil stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite prosim.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod državni sekretar, sodelavka ministrstva, spoštovane kolegice in kolegi! Jaz bom zelo kratek. Ne bom ponavljal stvari, ki smo jih povedali ob drugem branju. V LDS podpiramo pripravo novega zakona o evidentiranju nepremičnin. Nimamo velikih težav z zasnovo tega zakona in z večino rešitev v zakonu. Konec koncev smo poudarili, da je to neke vrste temeljni vsebinski zakon geodetske dejavnosti v Republiki Sloveniji. Žal so nekatere rešitve v tem zakonu nekakšni podtaknjenci v zakonu, ki je sicer korekten. Seveda imam v mislih nov 103. člen, ki določa vsebino vprašalnika, s katerim naj bi zbirali podatke o nepremičninah. Ne bom povedal nič novega, če vam ponovno zagotovim, da v LDS-u menimo, da je obseg podatkov, ki se jih želi zbirati, za potrebe tega registra prevelik in je po našem mnenju tak člen, kot je danes 103. člen, hud poseg v zasebnost. Prepričan sem, da se boste soočili z jezo in srdom lastnikov, ki se bodo spraševali, zakaj je potrebno vedeti, ali je v stanovanju montirano "wireless" ali brezžično lokalno omrežje, ali zakaj ne. Kot sem videl, vlada predlaga amandma na amandma poslanske skupine. Domnevam, da nameravate naš amandma, ki smo ga vložili, podpreti. Mogoče bomo videli tekom te razprave, da bo ta člen popravljen. Če bo ustrezno popravljen, bomo v LDS-u podprli zakon. Če pa seveda ne, če bodo ostale sedanje rešitve, pa bomo zakon, ki je sicer v osnovi dober, prav zaradi tega člena morali zavrniti. Hvala lepa.
Hvala vam. Poslanec Janko Veber bo predstavil stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo. Lep pozdrav tudi v imenu Socialnih demokratov na današnjem zasedanju! Pri zakonu o evidentiranju nepremičnin ugotavljamo, da se uresničujejo prizadevanja naše stranke, ki smo jih začeli že v preteklosti, kajti želimo in zavedamo se, da je evidenca na nepremičninah izjemnega pomena za razvoj, tako lokalne samouprave, kot tudi države kot celote. Že leta 2000 se je tako začelo z največjim nepremičninskim projektom po osamosvojitvi. Izdelani so bili digitalni načrti, foto bremetrični zajem vseh stavb je bil izveden, izraba ortofoto načrtov in bila so zelo velika prizadevanja za odpravo zaostankov v zemljiških knjigah. Pomen nepremičnin je, kot sem povedal, izjemnega pomena za razvoj ne samo lokalne samouprave in države, ampak znotraj tega tudi samega trga nepremičnin, hipotekarnega bančništva. Danes se ugotavlja, da je ta sistem ali paket zakonov, ki jih obravnavamo, v veliki meri podrejen ravno temu, da se vzpostavi nova podlaga za pobiranje davkov. In dobi se tudi nekako vtis, da je največji pomen teh zakonov, ki jih obravnavamo danes, ravno vzpostaviti sistem za pobiranje davkov. Očitno je tudi pri aktualni vladi dozorelo spoznanje, da uresničevanje obljub temelji predvsem na pobiranju davkov. Seveda je pri tem pomembno, da se javna sredstva razdelijo transparentno in na način, da se zagotavlja gospodarska rast, nova delovna mesta, socialna varnost, dostop do izobraževanja pri prav vseh družbenih skupinah. To je tudi vizija Socialnih demokratov, zato temu zakonu dajemo zelo velik pomen. Pomen tega zakona je tudi v tem, da poskuša uvesti poenostavitev postopkov, kajti z geodetsko dejavnostjo, ki je ključna za evidence, se ukvarja tako zasebni kot tudi javni sektor. In ugotovljeno je, da se je predvsem v zadnjem obdobju zelo povečal administrativni obseg v državni geodetski upravi, rezultat pa je neučinkovito poslovanje tako zasebnega kot javnega geodetskega sektorja. Kajti postopek za določitev meje je zelo dolgotrajen in s tem tudi zelo velika ovira pri odzivanju na želje investitorjev, za katere pa vemo, da je čas denar. Skratka, od odločitve za to, da nekdo želi investirati, do same realizacije je treba to obdobje čim bolj skrajšati in s tem preprečevati tudi morebitno gospodarsko škodo. Ugotavljamo, da danes še nimamo podatkov o številu, vrsti in kakovosti nepremičnin za namene izvajanja razvojnih strategij. Zato je treba vzpostaviti večnamenske evidence in sisteme, ki bodo omogočali objektivno oblikovanje in vodenje socialne, prostorske in tudi davčne politike, kar je ključno za razvoj države. Pri tem je treba upoštevati tudi regionalno organiziranost in predvsem določitev pristojnosti ter nove oblike organiziranosti, s poudarkom na zagotavljanju strokovno-tehničnih nalog, ki se izvajajo v regionalnih centrih. Pri tem bi želeli poudariti, da ni primerno, da čakamo na nove pokrajine, ki naj bi bile osnova za razdelitev teh centrov, kajti nimamo niti dorečenega natančnega števila, kaj šele obseg teh pokrajin. In pri tem želimo poudariti, da je treba že danes zelo resno upoštevati strategijo prostorskega razvoja, v kateri smo opredelili nacionalna središča kot tudi regionalna središča, in nekatera regionalna središča so predvidena v tej strategiji kot taka, ki se razvijajo v bodoče nacionalno središče. V strategiji prostorskega razvoja je zapisano, da se v taka središča tudi prednostno umeščajo najpomembnejše javne funkcije. Zagotovo je ena zelo pomembnih javnih funkcij tudi upravljanje z nepremičninami oziroma agencija, za katero se predvideva, da naj bi upravljala z nepremičninami, in bi zagotovo morala imeti svoje prostore in službe v bodočih nacionalnih središčih. Toda največji problem pri tem zakonu ta hip, ugotavljamo, nastaja pri zagotavljanju sredstev. Kajti iz predstavitve zakona je razvidno, da bo treba zagotoviti znatna sredstva za vzpostavitev evidenc. Ugotavljamo, da primanjkuje 1,5 milijarde tolarjev sredstev za izvedbo tega projekta, kar kaže na to, da veliko stvari znotraj same izvedbe tega pomembnega zakona še ni dorečenega. Tukaj je tudi s strani Socialnih demokratov največja skrb oziroma izražanje skrbi in zaskrbljenosti, da bo sploh v čim krajšem času lahko možno vzpostaviti evidence, ki so, kot sem povedal, ključne za bodoči uspešen in uravnotežen razvoj države, regij in seveda tudi lokalne samouprave. Pričakujemo od vlade, da bo ta manjkajoča sredstva zagotovila in s tem vzpostavila pogoje, da se z evidentiranjem nepremičnin začne na učinkovit in transparenten način v najkrajšem času. Hvala.
Hvala vam. Poslanec Drago Koren bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite prosim.
Hvala predsedujoči. Lep pozdrav gospodu državnemu sekretarju in kolegici Andreji pa vsem poslankam in poslancem. Mnenje poslanske skupine Nove Slovenije - Krščanske ljudske stranke se glede zakona o evidentiranju nepremičnin v času od druge obravnave do danes ni nič spremenilo. Zavedamo se, da gre za zelo pomemben zakon tako za nas državljane kot za našo državo Slovenijo. Zakon je zelo pomemben, saj celovito ureja večino dejavnosti iz geodetskega področja, ki je tudi moja osnovna stroka. Vrsto let sem pri svojem delu uporabljal stari sedaj veljavni zakon in zelo dobro poznam pomanjkljivosti, ki jih ta zakon ima, tu mislim predvsem na geodetske postopke, ki so bili zelo komplicirani in dolgotrajni, kar je bilo pred menoj poudarjeno. Poleg poenostavitev postopkov nam novi zakon prinaša tudi novo evidenco, to je register nepremičnin kot njen del podatkov o stanovanjih in o stalno oziroma začasno prijavljenih prebivalcih na stanovanjih. Dobro delovanje trga z nepremičninami oziroma pravilna nepremičninska politika temeljita lahko le na urejenih evidencah nepremičnin, zato je zelo pomembno sistematično evidentiranje nepremičnin, prenavljanje, usklajevanje in dogradnja teh evidenc. Zato se meni zdi zelo pomembno, da je geodetska uprava Republike Slovenije v letih 2000 do 2005 pristopila k projektu posodobitve evidentiranja nepremičnin. Osnovni namen in cilj projekta je bil zagotoviti vzpostavitev osnovnih podatkov o nepremičninah in njihovem lastništvu ter z uvajanjem novih tehnologij in informatizacijo evidenc omogočiti enostavnejšo in hitrejšo nadgradnjo teh podatkov za različne namene, predvsem varovanje stvarnih pravic na nepremičninah, obdavčenje nepremičnin, nadzor trga z nepremičninami, podpora aktivnostim v kmetijstvu, gozdarstvu in ravnanju z naravnimi viri ter s premoženjem, podpora prostorskemu načrtovanju in stanovanjski politiki ter statističnim obdelavam, pa lahko naštevam še v ekologiji, geodeziji in drugod. Na podlagi doseženih rezultatov projekta posodobitve evidentiranja nepremičnin je v Sloveniji omogočen pospešen razvoj učinkovitejšega upravljanja z nepremičninami, ki je tako eden izmed temeljev za bolj učinkovito delovanje trga nepremičnin, optimalnejše upravljanje s prostorom, za vodenje povezljive socialne politike in trajnostnega razvoja, kot tudi ena izmed ključnih sestavin gospodarskega razvoja vsake države. Večnamenska uporaba podatkov o nepremičninah omogoča hitrejše odzivanje na spremembe v okolju ter zagotavlja učinkovitejše prilagajanje izdelkov in storitev po meri uporabnikov. Usmeritve pri posodobitvi in nadgradnji procesov upravljanja z nepremičninami lahko strnemo v naslednja področja: poenostavljanje in združevanje postopkov za evidentiranje nepremičnin in stvarnopravnih pravic, poenotenje in povezovanje nosilnih institucij na področju evidentiranja nepremičnin, ne smemo pozabiti na uporabo e-poslovanja in zagotavljanje enostavnega in hitrega dostopa do podatkov. Zaradi občutnega porasta uporabe in števila uporabnikov izdelanih digitalnih katastrskih načrtov, digitalnih orto-foto načrtov, vzpostavljenih registrskih podatkov katastra stavb, podatkov rabe kmetijskih zemljišč in podatkov evidenc trga nepremičnin bo treba tudi v prihodnje nadgrajevati in vlagati dodatne napore za redno vzdrževanje, posodabljanje in povezovanje nepremičninskih evidenc na podlagi sistema enolično določenih identifikatorjev. Le ob aktivnem in usklajenem sodelovanju vseh institucij bo tudi dejansko mogoče doseči učinkovito medsebojno povezljivost in harmonizacijo nepremičninskih evidenc ter drugih baz podatkov, s čimer bo uporabnikom zagotovljena pričakovana raven in hitrost storitev. Za uspešno in učinkovito upravljanje z nepremičninami je pomembno tako nadaljevanje usklajenega in sistematičnega medresorskega sodelovanja kot tudi še večje aktivnosti vključevanja drugih uporabnikov, kot so lokalne skupnosti, javna podjetja, ne nazadnje zasebni sektor, saj to omogoča uspešnejše reševanje nepremičninske problematike, razvoj področja upravljanja z nepremičninami in učinkovitejše vodenje nepremičninske politike. In nov zakon o evidentiranju nepremičnin zasleduje prav te cilje. Torej, v poslanski skupini Nove Slovenije bomo zakon soglasno podprli.
Hvala. Poslanec Jakob Presečnik bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite, prosim.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Predstavnika vlade, spoštovane kolegice in kolegi! Sam sicer nisem iz geodetske stroke kot moj predhodnik, sem pa tam nekje, tako da mi je tudi ta zadeva blizu, saj se z njo srečujem skozi vso svojo poklicno pot. Republika Slovenija za namene izvajanja svojih razvojnih strategij potrebuje tudi kakovostne in popolne podatke o nepremičninah. Zato je treba na nepremičninskem področju vzpostaviti večnamenske evidence in sisteme, ki bodo omogočali objektivno oblikovanje in vodenje socialne, prostorske in na koncu vedno tudi davčne politike. V Sloveniji že nekaj let potekajo aktivnosti za zagotavljanje popolnih in kakovostnih nepremičninskih evidenc za izvajanje teh treh politik. Uspešnost realizacije predlaganih strokovnih rešitev pa je pogojena tudi s posodobljeno normativno ureditvijo pridobivanja, nato vodenja in na koncu uporabe podatkov o nepremičninah. Obstoječi način nadomestila za uporabo stavbnega zemljišča je potrebno nadomestiti s sodobnim sistemom davka na nepremičnine, za katerega se davčna osnova določi kot v principu tržna vrednost. To je potrebno določiti za vse nepremičnine na enak način, zato je predpogoj, da do tega pride, da se uvede sistem množičnega vrednotenja nepremičnin; za njegovo izvajanje pa so potem nujne kakovostne in popolne nepremičninske evidence. Osnovni cilj novega zakona o evidentiranju nepremičnin pa je kakovosten sistem evidentiranja nepremičnin. Predlog zakona v skladu s sodobnimi mednarodnimi trendi in usmeritvami in tudi priporočili stremi k temu, da se vzpostavijo večnamenski podatki o nepremičninah ter da se oblikuje nepremičninski sistem, ki bo poleg klasičnih funkcij, to so lastniške in davčne, zagotavljalo tudi podlago za široko uporabo podatkov za različne namene na ravni države, lokalnih skupnosti, posameznih lastnikov, investitorjev - poudarjam investitorjev in tudi drugih uporabnikov. S predlaganim zakonom poenostavljamo postopke vpisa nepremičnin v nepremičninske evidence, zagotavljamo popolne podatke o nepremičninah in omogočamo postopno izboljšanje kakovosti podatkov o nepremičninah, stalno zagotavljamo tudi ažurne podatke o nepremičninah in vzpostavljamo možnost za delno pokrivanje stroškov, vodenje in uporabo podatkov nepremičninskih evidenc. Prizadevanje vlade za ureditev tega vprašanja v Slovenski ljudski stranki podpiramo, saj menimo, da je predlog novega zakona prvi korak k oblikovanju enotnega nepremičninskega sistema. Predlagana ureditev bo poenostavila postopek vpisov podatkov nepremičnin. S to poenostavitvijo postopkov za vpis novih nepremičnin oziroma spremembo že evidentiranih podatkov zakon ponuja enostavnejše in hitrejše rešitve, ob tem pa še vedno stremi k temu, da se zagotovi visoko pravno varnost lastnikom nepremičnin. Večina stanovanjskih stavb v etažni lastnini je zaradi interesa lastnikov stanovanj že evidentiranih v katastru stavb. Nepopoln je zajem podatkov o poslovnih stavbah in enolastniških stavbah. Zaradi nujnosti vzpostavitve podatkov o vseh stavbah nov zakon predvideva tudi razgrnitev podatkov o stavbah in delih stavb na območju celotne države. Z enkratnim velikim projektom bomo na ta način vzpostavili kakovostne podatke o vsem stavbnem fondu v Sloveniji. Ta fond bo potem lahko neposredno uporabljen tudi za določitev vrednosti nepremičnin ali za določeno ustreznejše ukrepanje na stanovanjskem področju pa tudi za kakovostnejše načrtovanje posegov v prostor. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo podprla zakon. Podprla pa bo tudi rešitev, ki jo kot amandma na amandma poslanske skupine Liberalne demokracije predlaga vlada Republike Slovenije. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Slovenske nacionalne stranke bo predstavil gospod Sašo Peče. Prosim.
Spoštovani prisotni! Jaz se vnaprej opravičujem za moj drugačen pogled na vsebino tega zakona in prosim vas, če moj drugačen pogled ali stališče lahko razumete tudi kot mojo ustavno pravico in kot poslovniško pravico do drugačnega razmisleka, kot ga imate ostali v tem državnem zboru do omenjenega zakona. Večkrat je bilo izpostavljeno, kar se tega zakona tiče, o večnamenskosti evidenc. Češ, zakaj vse se bodo te evidence uporabljale in kako nam brez teh evidenc v naši državi ni živeti. Jaz verjamem v drugo zgodbo, žal. Prebral sem vladno strategijo razvoja Republike Slovenije, to sta dve skripti velikega obsega, in z zagotovostjo lahko trdim, da bo omenjeni zakon, ki je danes pred nami, torej v tretji, dokončni obravnavi, da je le tisti nujni instrument za uvedbo davka na nepremičnine. V okviru prejšnje moje razprave v tem državnem zboru sem povedal, kako se bodo odvijali dogodki z uvajanjem novega zakona oziroma novega davka, kateremu bomo podvrženi v naši državi v letu 2007. In zato lahko danes tukaj v tretji obravnavi še enkrat ponovim te iste besede. Ker ocenjujem, da si naše državljanke in državljani ne zaslužijo, poudarek - ne zaslužijo novega davka v naši državi, ker so tako ali tako že preveč obdavčeni, bom izkoristil teh nekaj minut in v bistvu ponovil svoje besede iz druge obravnave omenjenega zakona. Dejstvo je, da je zakon o evidentiranju nepremičnin, zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin, s katerimi se zdaj v aprilu srečujemo, podlaga za to, da bo nekje v septembru prišel v obravnavo zakon o davku na nepremičnine in da bo nekako v decembru vzpostavljen register nepremičnin in evidenc trga nepremičnin. Nekateri kolegi pred menoj ste govorili, kaj vse načrtuje vlada Republike Slovenije v okviru nepremičnin popisati, ali je smiselno popisati vsako sleherno stvar, ki je v lasti posameznika v naši državi, ali se za tem skriva kaj več. Dejstvo je, da skozi tako široko evidenco, kot si jo je zastavila vlada Republike Slovenije, si s tem pridobiva tudi mnogo informacij, ki se jih lahko, poudarek je seveda na "lahko", uporablja v popolnoma drugačne namene. Jaz mislim, da je to bojazen. In odgovora na izpostavitev te bojazni nismo dobili tekom druge obravnave in ne verjamem, da ga bomo dobili tudi danes s strani predstavnikov vlade Republike Slovenije. Vsi vemo, kolikšen bo poseg, koliko bo potrebnih strokovnjakov za upravljanje teh evidenc. Danes smo lahko v enem izmed osrednjih tiskanih medijev prebrali potrebno število ljudi, ki bodo opravljali tovrstne posege, od tega bodo najemali popisovalce v okviru brezposelnih, kar je seveda prav, je eden izmed načinov, kako kratkoročno prebroditi oziroma za kratek rok prebroditi brezposelnost, ampak mislim, da se zadeva odvija nekam drugam. Dejstvo je, da bo januarja v letu 2007 prišlo do uveljavitve zakona o davku na nepremičnine in da bodo v septembru 2007 prišle tiste resnične posledice zakona, ki je danes pred nami; to so prve odmere davka na nepremičnine. Če se iz tega mesta navežem na vladno strategijo za vse tiste, ki je mogoče niste prebrali, verjamem in upam pa, da ste poslanci svoje delo vzeli dovolj korektno in prebrali vladno strategijo, kateri sledimo s tem zakonom, da načrtuje vlada Republike Slovenije s tem davkom, ki mu danes dajemo trden temelj, žal pobrati preko 30 milijard slovenskih tolarjev novega davka, da ne govorimo o povečanju kakšnega obstoječega davka, ampak izključno o novem davku. Dejstvo je, da so nepremičnine v naši državi podvržene že štirim davkom ob prometu, prenosu in podobne stvari. Dejstvo je, da je na nepremičninskem področju v povezavi s fiskalnim sistemom tudi lokalna skupnost, ki lahko predpisuje, in mnoge občine v Sloveniji predpisujejo še nov oziroma predpisujejo še peti tako imenovani davek iz naslova uporabe stavbnih zemljišč. Hočem vam povedati, da so nepremičnine kot ena izmed ustavnih kategorij že v obstoječem sistemu, fiskalnem sistemu preveč obremenjene in da ni smisel tega zakona, kakor nam vlada Republike Slovenije prikazuje, v več namenskosti pridobivanja informacij evidenc za to, da bo neki geodet lažje delal, ali za to, da bomo dobili celostno sliko, kje v naši Sloveniji so pa zelo velike hiše ali pa zelo majhne hiše. Ta zakon, ki je danes pred nami, je izključno temeljni zakon, ki bo podvržen uporabi novega zakona o davku na nepremičnine. Zato iz mojega stališča ob vedenju strukture proračuna Republike Slovenije, kjer imamo jasno razvidno, kolikšni so davčni prihodki, iz katerega je jasno razvidno, kolikšni so nedavčni prihodki v okviru prihodkov proračuna, to bo samo še številka, ki bo povečala davčne prihodke. Vsi, ki ste odprli proračun Republike Slovenije, lahko v manj kot minuti ugotovite, da je več kot 92% vseh javnofinančnih letnih prihodkov predstavljajo davki, potem bo teh 30 milijard samo še povečalo ta procent. Z drugimi besedami pomeni, da imamo nedavčnih prihodkov manj kot 8%, in na tem področju, v tem razmerju smo edina evropska država s tako zelo negativnim trendom, s trendom, ki se bogati ali pa, ki razpolaga izključno država, vlada, ministrstvo za finance, državni zbor, kdorkoli s sredstvi, ki jih pridobi iz naslova davkov. Državljanke in državljani v naši državi so že preveč obdavčeni, zato me seveda čudijo do sedaj izražena stališča poslanskih skupin, ko temu zakonu ne posvečajo dovolj pozornosti oziroma mu ne prepisujejo tega, kar si ta zakon seveda zasluži. Zaslužil bi si močnejšo obravnavo in kot veste, je bilo na eni izmed preteklih sej predlagano, da se opravi širša razprava v povezavi s temi novimi davki za 30 milijard slovenskih tolarjev. Mi še danes ne vemo, ali bo ta zakon predstavljal osnovo za novo davčno stopnjo v višini 2% tržne vrednosti nepremičnine, ne vemo, to so bile informacije, ki so prišle s strani ministrstev za finance, bile zapisane v marsikaterem mediju. Predsednik vlade je na moje poslansko vprašanje, zastavljeno na marčevski seji, zelo dvoumno odgovoril na osnovne dileme, ki so bile izpostavljene, toda če ob tem spremljamo strategijo razvoja Republike Slovenije, dobimo dokaj hiter odgovor, da je namen tega skupa, tega temelja pridobitev 30-ih milijard slovenskih tolarjev, pridobitev iz naslova državljank in državljanov. Jaz sem zadnjič zaključil, ob prejšnji obravnavi omenjenega zakona, razpravo oziroma stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke z branjem finančnih posledic tega zakona. In dovolite, ker vidim, da imam samo še minuto in deset sekund, da to storim tudi tokrat, s tem, da vas v naprej opozarjam, v tej minuti ne bom mogel niti prebrati, kakšne bodo finančne posledice, zdaj pa ne govorim o davčnih posledicah, ampak izključno tega zakona. Za projekt informacijske prenove bo potrebno zagotoviti 794 milijonov slovenskih tolarjev. Za pripravo podatkov o stalno in začasno prijavljenih prebivalcev bo potrebno v letošnjem letu zagotoviti 50 milijonov slovenskih tolarjev, v letu 2007 25 in še v naslednjem letu 25 milijonov slovenskih tolarjev. Podatki o stavbah in delih stavb se bodo v obdobju 2006 in 2007 odražali in stali preko 2000 milijonov slovenskih tolarjev. Register nepremičnin, ki bo potreben za vzpostavitev baze podatka registra, nas bo v letu 2006 stal preko 120 milijonov slovenskih tolarjev in v letu 2007 prav tako preko 120 milijonov slovenskih tolarjev, ter vsako naslednje leto 30 milijonov slovenskih tolarjev. Za evidentiranje podatkov dejanske rabe zemljišč bomo v letu 2000, in kot sem napovedal, niti na polovici še nisem naštevanja finančnih posledic omenjenega zakona. Takšnemu zakonu in verjamem, da tudi v nacionalni stranki ne moremo dati svojega glasu. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine DeSUS bo predstavil gospod Vili Rezman. Izvolite.
Hvala lepa. En lep pozdrav. V poslanski skupini DeSUS sodimo v tisto veliko večino, ki bo najverjetneje podprla ta zakon in to z dovolj utemeljenimi razlogi, ki izvirajo iz potreb, da se takšen zakon sprejme. Že doslej smo v postopkih pred tretjo obravnavo podpirali ta zakon in nobenega posebnega razloga ne vidimo, da bi to podporo umaknili, prej jo kaže stopnjevati za voljo tega, ker je vendarle do nekaj izboljšav prišlo, vsaj tako kaže z ozirom na predlagane amandmaje, ki bodo, tako domnevam, tudi sprejeti in bodo tudi z naše strani deležni podpore. Aktualno stanje na tem področju je, morebiti se dramatično sliši, ampak preprosto povedano slabo. Podatki so nepopolni, podatki so neažurirani. Njihova kakovost je relativno slaba, povezanost podatkov je slaba, ljudje se vznemirjajo, ko ne morejo do njih ali morajo imeti preveč opravka, preden dosežejo to, kar bi želeli, in to ugotavlja tudi predlagatelj v uvodu, ko nas nagovarja k temu, da zagotovimo podporo temu zakonu. Morebiti bi se komu celo zdelo, da je tematika nekoliko odmaknjena, kajti govorimo o državnih mejah, govorimo o tem, kako naj bodo evidentirane meje lokalnih skupnosti, poštnih okrajev. Na koncu ali pa najprej je potrebno povedati, da gre za nas v našem vsakdanjem življenju, kjer so tako rekoč vsi ali lastniki ali najemniki nepremičnin, ker je naše življenje neposredno z njimi zvezano, in seveda želimo v tem vsakdanjem življenju imeti zadeve urejene. Iz tehnične plati se zdi, da zakon prinaša vrsto izboljšav pa tudi nekaj novosti, ampak ne gre samo za tehniko, tako vsaj mi vidimo, ta zakon ima pomembne vsebinske dimenzije. Jaz celo sodim, da gre za paradigmatski premik, in v zadnjih letih se to že dogaja, da bomo začeli drugače razumevati lastništvo nepremičnin, ki nekoč kako rekoč ni optiralo v smislu vrednosti in cen. Gre za to, da bomo začeli razumeti nepremičnine kot ne zgolj kot fizično dobrino, ampak kot nekaj, kar ima svojo vrednost, kar nastopa na trgu, kar nastopa v nekoliko manj oprijemljivi obliki, za to pa je potrebno imeti večjo upravno varnost. Ta zakon bo tudi k temu nekaj prispeval. Dobra stvar zakona je po naši sodbi tudi v tem, da nas tiste, ki smo lastniki ali najemniki, tudi obvezuje, da bomo soprispevali k temu, da bomo imeli korektne, natančne, celovite in sproti ažurirane evidence. To je tudi prav, kajti tudi mi smo tisti, ki neko strukturo z našimi pravnimi in drugimi dejanji podiramo, in je prav, da pomagamo hkrati tudi vzpostavljati s tržno prodajo nepremičnin, sploh s prometom z nepremičninami. In prav je, da smo zavezani k vzpostavitvi takega sistema, in nič ni narobe, če je za to predvidena odgovornost pa tudi sankcije. Večnamenskost se meni zdi nesporna. Čeprav bo kot posledica vsega tega tudi sprejetje zakona o davku na nepremičnine, vendar mi danes vzpostavljamo evidence še za vse kaj drugega, ne zgolj za davek. Če pa hočemo imeti korekten davek, ki naj nadomesti slabo pobiranje davkov v obliki nadomestil za uporabo stavbnih zemljišč, pa moramo imeti ustrezne evidence, ustrezne katastre. Če je cilj zakona, da bi bil sodoben, da bi bil tehnično urejen, da bi spremenil tudi naš odnos do tega, o čemer v okviru tega zakona govorimo, potem sodimo, da lahko ta zakon k temu res prispeva. In ker sodimo, da bo šlo v bodoče s spoštovanjem in izvajanjem tega zakona lahko res na bolje v teh stvareh, bomo v poslanski skupini DeSUS ta zakon tudi podprli.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o predlogu zakona v celoti, na razpravo poslank in poslancev. Besedo dajem poslancu Robertu Hrovatu. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Evidentno je, da se s konceptom zakona vsi nekako v grobem strinjamo. Očitno je edini kamen spotike ravno ta vprašalnik oziroma register nepremičnin, o katerem je bilo največ govora tudi v drugi obravnavi. Rad bi povedal, da je, po mojem mnenju, namen predlagatelja, da se omogoči vzpostavitev splošno dostopne zbirke, ki bo služila zainteresiranim osebam in lokalnim skupnostim, da pridobijo podatke o konkretnih stavbah oziroma delih stavb. Predmet tega registra, o katerem, predvidevam, bo danes še precej govora, so namreč stavbe in deli stavb, njihova kvaliteta in njihove značilnosti. Torej, podatki, ki so zanimivi za gospodarske subjekte in ki omogočajo transparenten trg nepremičnin - to je temeljni namen registra. Ostali nameni podatkov, ki se zbirajo, morajo biti pa izrecno predvideni, jasno, v drugih zakonih, na primer v davčnem zakonu, o statistiki in tako naprej. Tudi zakon o množičnem vrednotenju bo moral izrecno opredeliti namen in vrsto podatkov, ki se jih sme zbirati. Namen registra je po mojem mnenju zato splošen in namenjen splošnim uporabnikom, to se pravi, trgu in seveda tudi državi in lokalnim skupnostim, predvsem pa ko gre za nepremičnine v njihovi lasti. Zavedati se moramo, da Republika Slovenija doslej še ni imela evidenc svojih nepremičnin, kar je, mislim, da pravzaprav edinstven primer v Evropi in kar je tudi vzrok negospodarnemu obnašanju države in netransparentnemu razpolaganju z državnim premoženjem. Na nacionalni ravni se k projektu popisa vseh nepremičnin doslej ni nikoli pristopilo in je tudi privatizacija bila zaključena na tem področju, lahko rečem, netransparentno, ravno zaradi tega. Res je, da gre za stroškovno dokaj zahteven projekt, zato je smiselno pridobiti kvaliteten in dovolj širok krog podatkov. S tem bomo na nek način tudi racionalizirali porabo proračunskih sredstev. Torej bo ena zbirka za več namenov, kar se mi zdi izredno pomembno. Država bo opravila s tem zakonom, z njegovo izvršitvijo delo, ki bi moralo biti storjeno že zdavnaj prej. In ne glede na davčne ali druge namene v javnem interesu je popolnost evidenc sama po sebi javni interes. Že transparentnost sama po sebi bo predvidoma po mojem mnenju imela pozitivne učinke tudi na cene nepremičnin. To je zelo pomemben podatek. Tak register je šele sredstvo za kakršnokoli kvalitetno gospodarjenje s prostorom in vsaka javna oblast je odgovorna svojim državljanom in svojim podjetjem to tudi zagotoviti. Absurdna pa je trditev nekaterih, da z registrom, ki opisuje nepremičnine ne glede na njegovega uporabnika, posega v pravice posameznika. Država tukaj le omogoča posameznikom, da ugotovijo, kakšno je dejansko stanje na trgu nepremičnin oziroma dejansko stanje teh zadev.
Hvala. Besedo dajem poslancu mag. Milanu M. Cviklu. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Poslanke in poslanci! Danes obravnavamo zakonodajo, ki nas bo v končnem pripeljala v to, kot je rekel gospod Šircelj na odboru za finance in monetarno politiko, da bomo v letu 2007 Slovenci in Slovenke začeli plačevati davek na nepremičnine. Ne smemo se slepiti. Zakon o evidentiranju nepremičnin je prvi korak k temu, drug korak bo pri naslednji točki dnevnega reda. Mi smo tudi povedali, če bo sprejet amandma, ki smo ga predlagali, mi zakonu ne bomo nasprotovali. Se pa glede na vse to, kar se dogaja v zadnjih mesecih v delovanju izvršne oblasti, vseeno sprašujemo in zato smo tudi predlagali amandma, ki naj vendarle omeji vse to, kar vlada želi vedeti o posameznikih. Predvsem o tem, kar je zaščiteno z ustavo, nedotakljivosti stanovanj. Če pa grem k temu zakonu in v povezavi tega zakona z zakonom o množičnem vrednotenju nepremičnin, pa je vseeno potrebno povedati, da bo na podlagi popisa geodetska uprava ažurirala zemljiški kataster in da bomo prišli do registra nepremičnin in da bo ta podlaga za množično vrednotenje nepremičnin. To, kar ni znano, so seveda neposredne posledice za posameznega občana, posamezno občanko. In to je tisto, kar je pri tem zakonu za povedati. Zakon je prvi korak, danes bomo naredili še drug korak pri nekem drugem zakonu, sicer ga drugo ministrstvo predlaga, ne da bi vedeli, razen iz obrisa tega, kar naj bi bila osnova partnerstva za razvoj, kako bomo v Sloveniji plačevali davek na nepremičnine. Gospodje iz vladajoče koalicije in deloma tudi tisti, ki ste sedaj sopodpisali to partnerstvo za razvoj, s tem ste pravzaprav rekli, da podpirate okvir gospodarskih reform. V tem okviru gospodarskih reform pa piše, da naj bi se za 30 milijard povečala obdavčitev Slovenk in Slovencev preko obdavčevanja nepremičnin. Tukaj zdaj slovenska vlada nastopa v klasičnem tehnokratskem duhu, treba je zbrati vse podatke, da bomo lahko vse vključili, da bomo potem izbrali ne vem katero metodo za ocenjevanje vrednosti nepremičnin in imam občutek, da ne razumemo, da je pravilo samo eno pri nepremičninah, in to pravilo nima nobene zveze s tem, ali je v tem stanovanju televizija ali računalniška mreža, ampak ima to enostavno pravilo samo eno sporočilo: lokacija, lokacija, lokacija. Če bi to slovenska vlada spoznala, potem bi lahko ugotovila, da rabi veliko manj podatkov, naš amandma gre v tej smeri. Veliko manj podatkov, zadev, ki se mu reče register nepremičnin, in bi mogoče vseeno želeli, da bi ljudje na svojih lokacijah imeli čim več lastnega bogastva, ne da bi vlada, tehnokrati, geodetska uprava, kdorkoli rabili vedeti, kaj vse v teh stanovanjih je. In na eni strani predsednik vlade ne pusti, da se mu gre posvetiti v njegove vladne prostore. S tem zakonom pravzaprav dobimo zakon, s katerim bodo popisovalci nepremičnin popisovali tako rekoč vsako luknjo v našem stanovanju ali pa v hiši, ki smo si jo na ta ali oni način izgradili. Ta zakon je tak, kakorkoli ga kdo gleda. Če ga gleda benevolentno, potem je to zakon, ki bo predvsem tehnokratom omogočil, da bodo korektno obravnavali posamezno nepremičnino. Če bi ga pa kdo želel zlorabiti, bo ta zakon omogočal zelo veliko zlorab. Predvsem pa v ključnem delu ta informacija ni potrebna, da bi znali nekoga ustrezno obdavčiti. Kako ga pa nameravate obdavčiti, tega pa ne poveste niti pri tem zakonu niti pri zakonu o množičnem vrednotenju nepremičnin, ker pač pravite, da zakona o davku na nepremičnine še ni. Zato bo danes vladajoča koalicija tako na slepo, z vero v to, da je vlada benevolentna, ta zakon potrdila in verjamem, da bo enako potrdila tudi zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin. Slovenci in Slovenke se bomo pa šele drugo leto začeli spraševati, kaj pravzaprav smo v aprilu leta 2006 sprejeli v državnem zboru. Hvala.
Hvala vam. Besedo dajem poslancu Viliju Trofeniku. Ga ni. Besedo ima poslanec mag. Borut Sajovic. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik za besedo. Kolegice in kolegi! Če odmislimo določene podrobnosti, ki lahko ta dober namen skvarijo, potem temu zakonu na načelni ravni veliko sicer ni oporekati, bo pa se našlo najbrž veliko hudih besed na tiste zadeve, ki bodo izpeljanka tega zakona. Zato bi se v marsičem lahko pridružil poslanski razpravi kolega Milana Cvikla in mi je blizu tudi razmislek, ki ga je ob predstavitvi poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke predstavil gospod Peče. Nimamo nobene garancije, kot pravi Murphyev zakon, da se nekaj lahko ne bo zgodilo po najbolj črnem scenariju. Danes to pomeni skok v vodo, za katero ne vemo, koliko je globoka. Ali bomo v tej vodi, oziroma vsaj velika večina državljank in državljanov, lahko plavali, pa bomo zvedeli leta šele 2007. Sam tudi temu nasprotujem, da zato, da bomo uvedli nek nov davek, ki bo polnil proračun, da nam potem ne bo treba varčevati pri nakupu tankov in helikopterjev, tudi za te namene bomo v glavnem zagotavljali denar iz tega področja. Nisem prepričan, da država, ki nas nadzira že na vseh področjih vsakdanjega življenja - od cestnin, bankomatov, bank, v javnih prostorih in še kje, če je res treba, da na tak način vstopa v naša stanovanja, kajti vrednost in osnovo, od katerega nam bo odmerila davek, se lahko pridobi tudi na druge načine. Samo lokacija ni tisto, vsaj že velikost in namembnost površine v kombinaciji z lokacijo in starostjo te nepremičnine da neko boljšo osnovo in zato nam in popisovalcem ne bo treba stikati po stanovanjih, po spalnicah, po kleteh in gledati, kaj se je nabralo na prahu, ki je pod posteljo. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo dajem poslancu doktor Mitju Slavincu. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Tudi sam se ne bom dotikal vsebin, ki sledijo temu zakonu, torej obdavčitvi, prav tako svojih premislekov, predvsem v zvezi s 103. členom, ne bom vezal na orwellovski strah, ki ga lahko čutimo z velikim bratom, ki bi ga na ta način pustili v svoja stanovanja, temveč se bom dotaknil čisto praktičnih razlogov, zakaj se mi zdi nepotrebno navajati toliko podatkov pri evidentiranju nepremičnin za potrebe kasnejšega vrednotenja. Gre torej za pridobivanje podatkov, ki jih bomo potrebovali, da se približno oceni, poudarjam vsaka ocena je približna vrednost neke dobrine, v tem primeru stanovanja oziroma nepremičnin na splošno, da se približno ocenijo te vrednosti. Zaradi tega se mi zdi popolnoma nepotrebno navajati vse te podrobnosti, še toliko bolj, saj nekatere sploh niso nepremičninskega značaja, jih lahko danes odnesemo ven ali pa jutri prinesemo notri in montiramo. V smislu tega podpiram vloženi amandma in sledim temu, da zmanjšamo število potrebnih podatkov pri tem evidencijskem listu in se zares omejimo na tiste, ki bistveno vplivajo na vrednost nepremičnin in bistveno zagotavljajo, da dobimo pravo sliko. Hvala lepa.
Hvala. Besedo dajem poslancu dr. Pavlu Gantarju, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Jaz bi zdaj poudaril predvsem dve ali tri stvari. Prvič, jasno je, da na zakon o evidentiranju nepremičnin gledam širše kot zgolj z vidika bodoče takšne ali drugačne davčne zakonodaje s področja obdavčevanja nepremičnin. Ta zakon, tak kot je, ponuja in daje informacijsko infrastrukturo za obdavčevanje nepremičnin, vendar na noben način in v nobeni meri ne določa smeri, v katero bo šel bodoči zakon o davku na nepremičnine. Mi ne vemo, kakšen zakon nam bo vlada prinesla, slišimo neke čudne zgodbe, lahko bi rekli, se strinjam, zanimive, vendar te niso vezane na določitev in na opredelitve tega zakona. Tisto, kar je treba k temu še reči, je to, da je drugače to z zakonom, ki ga bomo obravnavali, zakonom o množičnem vrednotenju nepremičnin, povezano s tem, v katero smer meri zakon o davku na nepremičnine, ampak o tem na prihodnji točki dnevnega reda. Sam bi rekel to, da imajo prav tisti, ki opozarjajo na to, da je evidenca nepremičnin v Sloveniji razmeroma neurejena in da je to dejstvo treba vezati tudi na to, kako so bile nepremičnine tretirane v času socializma, ko so imele drugo funkcijo, drugačen značaj in ko ni bilo tako važno, komu ta nepremičnina pripada in podobno. Hkrati pa bi vendarle tudi rekel, da slovenske evidence nepremičnin, takšne kot so danes, vendarle niso tako neurejene, kot nekateri mislijo, in da imajo slovenska geodezija, pa ne samo geodezija, temveč tudi drugi, ki upravljajo z zbirko podatkov po občinah in drugje, kar dostojne zbirke podatkov o nepremičninah, ki resda niso povezane in nekatere te zbirke se nimajo česa sramovati, če jih primerjamo z zbirkami podatkov nekaterih drugih držav, ki so imele kapitalizem že dolgo in so znale vrednotiti nepremičnine že dolgo. Tako se tu slovenski tako politiki preteklega obdobja, pa tudi slovenski geodetski stroki se ni treba sramovati, je razmeroma razvita in razmeroma dobra in dejstvo je, da ta vzpostavitev registra nepremičnin kot večnamenske zbirke podatkov, kjer se na osnovi geodetskih podatkov zberejo vsi atributi določene nepremičnine in zemljišča, da je to dobra pot in prava pot in nekako logični nasledek vsega tega, kar imamo. S tega vidika, kot rečeno, zakonu ni mogoče kaj očitati, ni mu mogoče očitati tudi s tega vidika, da je, jasno, izvajanje prejšnjega zakona pokazalo, kje so mogoče bile kakšne pomanjkljivosti, kje so se pokazale boljše poti in tudi s tega vidika so ti popravki, upamo tako, verjamemo tem, ki na tem delajo, da bodo boljši in da bo zakon prinesel nek napredek. Sam ne bom še govoril o amandmajih, ker računam, da bo razprava o amandmajih malce pozneje, in bi rad samo zaključil. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo ima poslanec Rudi Veršnik. Izvolite, prosim.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Prepričan sem, da je zakon, o katerem govorimo danes, dober, še posebej me je tu prepričal kolega iz Nove Slovenije, ki je po profesiji geodet in je uporabljal ta zakon pri svojem delu, ne ta zakon, ampak prejšen, in verjamem, da ve, kakšne so razlike med prejšnjim in sedanjim zakonom in lepo sem, gospod Cvikl dovolite, zdaj imam jaz besedo. Hvala lepa. Zelo me čudi amandma naših kolegov iz LDS-a, s katerim želijo nadomestiti peti odstavek 103. člena. Dobro, ta peti odstavek bi še razumel, zakaj, ampak vse to, kar dobrega nameravajo storiti s petim, mi pa potem ni jasno, zakaj želijo črtanje, in sicer črtanje besedila "ter za množično vrednotenje nepremičnin." Tukaj se mi zdi, da vsa racionalnost njihovega predloga zbledi, predlog se mi zdi popolnoma neprimeren in tudi nekonstruktiven. Vzpostavitev evidenc - res, evidence so bile, gospod Gantar kot nekoč odgovoren za te stvari, tudi prizna, da niso bile dobre, da je potrebno evidence nagraditi, vloženega bo veliko truda, časa in konec koncev tudi denarja. Prepričan sem, da bomo končno dobili urejen sistem, urejeno evidenco, ki bi že morala biti, in jaz bi bil zelo vesel, če se ne bi ukvarjali po petnajstih letih s tem, ampak da bi se začeli s tem ukvarjati leta 1993, 1994, ko je bil dejansko res čas za te stvari. Kot vem, so nas tudi iz Evrope pozivali, naj te stvari uredimo, pa jih pač nismo. Takšno mnenje, da takšno stanje govori o tem, da sistemsko zadeve niso bile rešene, parcialno so bile, in da bi bilo mogoče zanimivo slišati imena tistih, ki so mimo dovoljenja država postavljali nepremičnine širom po Sloveniji. Danes nam seveda tisti, ki niso zmogli, niso znali ali pa niso hoteli, predlagajo, da urejenemu registru nepremičnin ne dodamo še podatka o tem, koliko je nepremičnina vredna, s čimer bi oziroma bomo dobili še dodatno kvaliteto, to se pravi, da bomo lahko nepremičnine med seboj primerjali in s tem dobili še kvalitetnejši podatek oziroma še kvalitetnejšo evidenco vseh nepremičnin. Poglejte, vsa podjetja morajo imeti evidenco o svojih nepremičninah, ampak nimajo samo evidenco o nepremičnini, ampak je obvezno evidenca tudi ovrednotena. Tako mislim, da je tudi prav, da imamo na nivoju države celoten preglede nad tem, koliko imajo posamezniki, državljani teh evidenc in jasno tudi, koliko je ta nepremičnina vredna, s tem namenom, da se med seboj pač lahko primerjamo. Da se lahko primerjajo posamezniki, kolikor imajo pač to vrednost. In tukaj ne vidim nobenega problema. Res je, da bomo v nadaljevanju verjetno doživeli, da bo vrednost oziroma nepremičnine, da bodo neke vrste osnova za davek, vendar pa mislim, da je povsem korektno, da namesto davka, ki smo ga sedaj imeli za nezazidana in pa zazidana stavbna zemljišča, uvedemo veliko bolj korektno in pravilno osnovo za zamenjavo tovrstnega davka. To je zamenjava za davek, ki ga že plačujemo. Ne govoriti, da je to dodatni davek, tako kot se ta zadeva širi danes tukaj po parlamentu in tudi že na komisiji. To ni res, gre za zamenjavo. In mislim, da je povsem prav in korektno, da tisti, ki ima več nepremičnin, tisti, ki te nepremičnine oddaja, trži in pri tem nelegalno trži - večina teh stvari je popolnoma tako narejena, da se nelegalno tržijo -, da nimamo pregleda nad tem, da tisti plača pač nekaj davka več kot tisti, ki to uporablja za svoje namene, za namene vsakdanjega življenja, za namene svojih bližnjih in za svoje bivanje. Jaz sem prepričan, da ta zakon bo omogočil pravo, korektno osnovno za vse evidence, ki bodo pač iz tega izhajale. In prepričan sem, da bomo v naši stranki ta zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala. Dve repliki na izvajanje kolega Veršnika. Mislim, da se je prvi k repliki prijavil kolega Cvikl. Izvolite, prosim.
Glejte, saj gospod, ki je govoril pred menoj, ga ne bom omenjal po nemarnem, je seveda povedal, da je ravno to problem tega zakona. Gospod geodet v tej dvorani ne potrebuje podatkov o tem, ali je na neki parceli atrij ali je bazen, tega podatka ne potrebuje. Gospod geodet gre okoli te parcele in jo samo zakoliči. Trg pa seveda, pove, odvisno od lokacije in, če hočete, nekih osnovnih podatkov, koliko je ta nepremičnina vredna. Če pa vi potrebujete podatke o ne vem, kaj že tukaj piše, računalniški mreži, priključku na računalniško mrežo in ne vem čemu še. Pač, to potrebujete za to, da boste s temi podatki operirali. In gospod, ki ste pred mano govorili, ravno zaradi tega jaz pravim, da je ta zakon, zakon, ki ga sicer pišejo tehnokrati, zlorabila ga bo pa oblast. In zato gospod geodet v tej dvorani dobro ve, da ni potrebno vseh teh podatkov, ki jih je vlada mimogrede prinesla v ta zakon v tretjem branju z za stran in pol dolgim spiskom stvari, ki se jih bo spraševalo. Za kateri namen le? Samo za ta namen, da bomo kot - kako smo že imeli včasih neke komisije za popis premoženja in smo potem to objavljali po krajevnih skupnosti, zdaj bo pa to naredila kar Geodetska uprava Republike Slovenije na podlagi zakona pa še davkoplačevalski denar boste uporabili za politično obračunavanje s posamezniki! Potem ne vem, zakaj v ustavi piše, da je stanovanje nedotakljivo. In o teh vprašanjih se tukaj pogovarjamo, zato sem repliciral, ker kot bomo videli kasneje še potem pri zakonu o množičnem vrednotenju nepremičnin; in zato moram tudi še replicirati na to. Gospod, v ukrepu številka 6, prvo poročilo 6. oktober 2005 okvira gospodarskih socialnih reform, lepo piše, "pri uvedbi davka na nepremičnine se bodo fiskalni prihodki povečali za 30 milijard." Povečali za 30 milijard! To so dejstva, to so papirji. Kako je že rekel gospod Janša v torek, s tem partnerstvom za razvoj bomo lažje uveljavili okvir gospodarskih reform. Verjamem, da bo izredno težko v tem državnem zboru sprejeti davek na nepremičnine, ampak predpostavljam, da ste tisti, ki ste podpisali partnerstvo za razvoj [[...]]
Kolega Cvikl, tri minute je replika. Hvala vam. K repliki se je prijavil dr. Gantar. Izvolite, prosim.
Repliciral bom gospodu Veršniku, kolegu, saj replika na repliko ni mogoča, tako da ga lahko svobodno omenjam. Jaz bi mu rekel samo to, da naj pogleda amandma k amandmaju LDS 103. členu predloga zakona, ki ga je poslala vlada 20.4., in popravek tega amandmaja, pa naj se še enkrat vpraša, o čem govori. Hvala.
Hvala. Nadaljujemo z razpravo. Besedo dajem poslancu Janku Vebru. Izvolite.
No, evidentiranje nepremičnin je zagotovo zelo pomemben postopek, kateri podatki so pri tem potrebni za to, da je evidenca natančna, so zagotovo tudi eno od pomembnih vprašanj, seveda se pa tukaj odpira dilema, ali pripomore k natančnosti zelo veliko število podrobnih podatkov ali so potrebni tisti podatki, ki jih bomo potem v nadaljevanju resnično potrebovali tudi pri postopku, ki se bo nanašal na vrednotenje posamezne nepremičnine. Tako ob tem, ko poskušamo definirati, ali je potrebno v nekem objektu pripisati in upoštevati, kakšna je kljuka, ali je ogledalo, ali je ploščica, ali je ne vem kakšen element, elektrika in podobno vgrajena v nek objekt, pozabljamo, da imamo na drugi strani zelo velik problem pri evidenci nepremičnin, predvsem s tistimi nepremičninami, ki so v državni lasti in s katerimi upravlja Sklad kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, kjer že od leta 1993 ugotavljamo, da nima natančnih evidenc o tem, s kolikšnimi kmetijskimi zemljišči in gozdovi gospodari in upravlja. Gre za dejstvo, da ima sklad v upravljanju in gospodarjenju 108 tisoč in 166 hektarjev zemljišč. Skratka, izjemno veliko premoženje, ki nima natančnih evidenc, tako da se mi zdi, da bi bilo bolje, da se v tej razpravi o evidentiranju poskušamo osredotočiti na res probleme, ki prinašajo potem tudi ustrezne rešitve in ena od teh je zagotovo ta, da tudi pri državnem premoženju poskušamo doreči, kako bomo s temi postopki evidentiranja izpeljali vse potrebno, da bomo vedeli, s čim gospodari država in upravlja država, kako gospodarijo potem lokalne skupnosti s svojim premoženjem in potem tudi vzpostavili evidenco v zasebni lasti, ki je ravno tako dobila zelo veliko lastnikov tudi v postopkih denacionalizacije, ki so bili transparentni ali tudi niso bili transparentni, predvsem je bilo vedno vprašanje tudi vrednosti te nepremičnin, ki se vračajo. In mislim, da bi pri vseh teh postopkih morali imeti predvsem več informacij, kaj bomo iz teh evidenc lahko izluščili in ali bomo predvsem odpravili tista vprašanja in tiste nejasnosti, ki so se v teh postopkih, ki sem jih omenjal, v teh letih samostojnosti Slovenije pojavljale kot stalnica. Prav v vsakem letu veliko govorimo o teh problemih, pa jih do danes še nismo razrešili. Tako o tem, ali je več podatkov ali ne pri stavbah, ki jih imajo v zasebni lasti in podobno fizične osebe, se moramo tudi zavedati, da nek podatek, ki ne bo posredovan, bo možno potem nekoga tudi ustrezno preganjati, kaznovati in tako naprej. Pri tem ravno tako manjka ravno ta ocena, kje je tista meja, da bodo ti podatki resnično takšni, da jih bo možno tudi na primeren način nadzirati, sicer bodo vse te razprave in te rešitve, ki jih iščemo, pravzaprav brezpredmetne. Sam se nagibam k temu, da je manj podatkov potrebnih za evidentiranje, ampak da so to res tisti podatki, ki so ključni za vrednotenje nepremičnine, ki bo pomembna potem tudi pri drugih zakonih, da dosežemo želene cilje. Zato sem tudi že v drugi obravnavi podprl amandma, ki ga predlaga LDS, tako da tudi v tem obdobju mislim, da je primerno razmisliti o tem, ali je bolje, da imamo manj podatkov, pa te kvalitetnejše, ali več podatkov, pa te manj kvalitetne. Tako ta amandma, se mi zdi, da to dilemo vsaj nekoliko razrešuje, ne v celoti, ampak nekoliko pa. Hvala.
Hvala. K besedi je prijavljen poslanec Drago Koren. Izvolite, prosim.
Jaz moram najprej pozdraviti še kolegico in kolege na balkonu, ne vem, ali sem jih prej spregledal, nisem pogledal na balkon in se opravičujem, da jih nisem prej pozdravil. Svojo razpravo bom začel najprej s pohvalo razprave doktor Gantarja, ki je imel pred mano, kajti zdi se mi, da je bila zelo korektna, in sem vesel, da je povedal te zadeve gospod Gantar in da je dal priznanje geodetski stroki, kajti sam mislim ali pa čutim tako, da je bila geodetska stroka včasih kar precej zapostavljena. Res je, da država še vedno nima ustreznih in urejenih evidenc, ki jih potrebuje. Ko sem se jaz zaposlil leta 1986, je imela geodetska uprava zemljiški kataster, imela je register območij teritorialnih enot, evidenco hišnih števil, pa zbirni kataster komunalnih naprav, ki smo ga prevzemali od upravljavcev komunalnih naprav, in to je bilo tudi vse. Nič čudnega ni, da smo imeli samo te podatke, ker je bil državni sistem tak, kot je bil. Vemo, da so bila vsa mesta, zemljišča nacionalizirana, da smo imeli družbeno lastnino, kjer so bili ljudje samo imetniki pravice uporabe. Če mogoče razložim samo, kako se je glede lastninjenja - uporaba glede stavb je bilo tako. Fizična oseba je bil lahko lastnik stanovanjske stavbe, ampak ni bil lastnik zemlje, na kateri je stala stanovanjska stavba. S spremembo tega sistema je lastnina dobila popolnoma drugo mesto in potrebe po novih in dodatnih evidencah so sigurno zelo velike. Kot sem že prej rekel, geodetska uprava je pristopila k posodobitvi teh evidenc, ki jih je imela, kajti tudi to moram poudariti, da so bile vse evidence v analogni obliki, da je bilo to vse na papirju in obdelava teh evidenc je bila težka in vzdrževanje je bilo zelo težko in tudi preglednosti ni bilo. Ko smo uspeli izdelati digitalne katastrske načrte, se pravi, da smo prenesli klasične načrte v digitalno obliko, smo ugotovili tudi, kako je razhajanje med posameznimi katastrskimi občinami, kako se deli zemljišč prekrivajo ali ostajajo vmes območja, ki niso pokrita z zemljiškim katastrom, in v vseh teh letih je geodetska uprava uspela te podatke izboljšati do mere, kolikor je bilo možno te podatke izboljšati. Jaz mislim, da smo trenutno na stanju, ko podatkov zemljiškega katastra dejansko ni možno več izboljšati, razen z novimi izmerami, ki jih ta zakon, ki ga danes obravnavamo, ponovno prinaša, kar se mi zdi, da je zelo pomembno. Seveda rabimo poleg teh evidenc, ki smo ji že imeli, tudi nove evidence, se pravi, za sam trg nepremičnin in tudi za morebitno obdavčitev teh nepremičnin, zato je zelo pomembno, da so ti podatki pravi in kvalitetni. Strinjam se z gospodom Vebrom, da je pomembno oziroma moram reči, da ne moremo tehtati med kvaliteto in količino podatkom. Za določene stvari je pomembno, da so podatki kvalitetni, za drugo stvar je zelo pomembno, da imamo vse podatke, ki jih potrebujemo. Vse podatke, tudi za to, da bo morebitna obdavčitev poštena in pravilna. To se meni zdi zelo pomembno. Če mi ne bi imeli ustreznih in pravilnih, s pravimi podatki evidenc, lahko pride do obdavčitve, ki bo zelo, zelo krivična. Zato dajem tem podatkom in številu teh podatkov veliko težo. Tu sem si označil s tremi klicaji, kar je rekel gospod Cvikl, da je treba zbrati vse podatke, ki jih rabimo, pa morda še kakšen podatek več, kot je potrebno. V tem primeru nas od viška glava ne bo bolela, od premalo podatkov nas pa lahko zelo hitro glava boli, malo drugače, kot je pa to pri popitem alkoholu. Še enkrat poudarjam, da je zakon po mojem mnenju zelo dober, da bodo vsi podatki, ki se bodo na podlagi tega zakona zbirali, prav gotovo služili temu, da bo trg nepremičnin in s tem tudi sami občani imeli določene koristi od tega, da se ne bo dogajalo to, kar se je dogajalo v preteklosti, da je nekdo prodal neko svojo nepremičnino dvakrat ali trikrat in tako oškodoval drugega, se pravi, kupca, ali da je investitor prodajal nekvalitetna, slabo zgrajena stanovanja, da so bili problemi pri pridobivanju in lastništvu zemljišč in tako dalje, da ne naštevam. Toliko zaenkrat. O samem amandmaju bom pa še kasneje razpravljal.
Hvala. K repliki se je javil kolega Cvikl. Izvolite, prosim.
Spoštovanega poslanskega kolega, gospoda Korena, geodeta, bi rad vendar opozoril: država zbira tisto, kar je nujno potrebno. Država ne rabi zbirati zato, da nekoga od viška ne bo bolela glava, kot ste rekli. Država naj zbere samo tiste podatke, ki jih potrebuje. In, gospod geodet, lahko vam povem, da sploh ni pomembno, kaj je na lokaciji, pomembno je, kje je lokacija, za obdavčitev. Verjetno vi ne verjamete ekonomistom, ampak takšna je pač nepremičninska praksa zadnjih 150, 200 ali 300 let. [[Oglašanje v ozadju.]]
Mir v dvorani, prosim! Besedo ima samo kolega Cvikl. Izvolite.
Tako da to, da boste zdaj kar tako zbirali neke podatke, zato ker ni nič narobe, če jih zbiramo, potem vam moram povedati, da delujete v nasprotju z zakonom o javnih financah, ki pravi, da se naj porabi toliko javnega denarja, kot je potrebno, nič več. Ker ni nobenega razloga, da bi vi za ne vem kakšne raziskovalne potrebe, koliko Slovencev ima prezračevalne naprave, na geodetski upravi zbirali podatke o tem, ker potem morate še zbrati podatke o tem, ali se okna odpirajo povsem ali samo na pol in še kaj. In bi vas lepo prosil, da ne pretiravate. Vlada je z novim tekstom 103. člena, po našem mnenju, pretiravala. Ali so pa zadaj določeni nameni, ko so jih nekateri prejšnji razpravljavci navajali, da boste te podatke zlorabili. Ampak državni proračun in javne finance ne smejo biti namenjene za to, da porabljate denar za nekaj, kar bi oblast zlorabila. Tega pooblastila, seveda vam v zakonu in zakonodaji ne moremo dati, zato smo pripravili amandma, ki zadevo omejuje na tisto nujno potrebno, in ločili ta zakon o evidentiranju nepremičnin in rekli, da seveda v zakonu o možnem vrednotenju nepremičnin odvisnosti od davka in krogov in ne vem česa še, kar bo vplivalo na končno vrednost nepremičnine, bo določen tudi davek. Zato, gospod Koren, midva oba veva, da sploh ni pomembno, kakšen bazen imaš v hiši pri Lokovici, hiša v Lokovici je pač oddaljena od bližine šoštanjske termoelektrarne in ima pač za to neko nižjo ceno, kot jo [[...]]
Kolega Cvikl, čas za repliko je tri minute. Prosim. Hvala. Končali smo z razpravo o predlogu zakona o celoti oziroma v celoti. Prehajamo na razpravo o členu in vloženih amandmajih, ki jo bom vodil na podlagi pregleda amandmaja z dne 20.4.2006, in sicer glede člena 103. imamo amandma poslanske skupine Liberalne demokracije in popravek amandmaja. Do popravka je prišlo zaradi pravno-tehnične ureditve, ki ga je predlagala vlada Republike Slovenije. Odpiram razpravo k 103. členu. Kolega Pavel Gantar, izvolite.
Hvala lepa, gospod predsednik. Vidimo, da je na amandma poslanske skupine LDS vlada vložila s svojim amandmajem popravek, s čimer utemeljeno domnevam, da verjetno namerava podpreti ta amandma in potem tudi popravek. Jaz bi rekel predvsem to, še enkrat: ko se govori o vprašanjih in o zbiranju podatkov. To so res občutljive stvari. Prvič je ta sedanji predlog 103. člena po našem mnenju res neustrezen. Prvič zato, ker mi moramo vedeti, zakaj zbiramo določene podatke. Ni mogoče zbirati določenih podatkov na zalogo, češ da glava ne boli od preveč podatkov. To je nestrokovno, neetični in moram povedati, da ne verjamem, da imajo geodeti v svojih strokovnih zasnovah, ki so drugačna, pravilo kot to, da vedo, zakaj zbirajo določene podatke, in da ne zbirajo podatke kar tako, na zalogo. Ne verjamem, da imajo geodeti drugačno metodologijo in profesionalno prepričanje od drugih strok, recimo, tudi moje, ki se ukvarja z zbiranjem podatkov. To je prva stvar. Druga stvar. Zbiranje podatkov za registre je zbiranje posamičnih podatkov o posamičnih zgradbah oziroma nepremičninah in namen tega registra je, ker je javna knjiga, da se dobi podatek o posamičnem objektu, za razliko od statističnega zbiranja, ki zbira posamične podatke in jih je dovoljeno prikazovati samo v agregatnih stanjih. Zato je razumljivo, da lahko statistika zbira, ali imate doma internetni priključek, in pove, da je 50% slovenskih gospodinjstev priključenih na internet, vendar iz teh podatkov vam statistika ne sme povedati, da je vaše konkretno stanovanje ali gospodinjstvo priklopljeno na internet. To je velika razlika in to razliko je treba upoštevati. Hkrati bi še povedal to, 103. člen tako kot se bere danes, pa tudi z nekaterimi dopolnitvami amandmajev LDS, je v bistvu veliko izraženo nezaupanje do zemljiške knjige. Zbirate podatke, katere bi pravzaprav morali dobiti s povezavo med katastrom oziroma registrom nepremičnin po novem in zemljiško knjigo. In to je izražanje nezaupanja do zemljiške knjige. In jaz moram odkrito priznati, da to nezaupanje do določene mere pri prostorcih, geodetih do določene mere tudi razumem. Vendar je to nezaupanje do zemljiške knjige, kajti zbirate tudi podatke, ki bi jih morali dobiti iz zemljiške knjige. Kar zadeva naš amandma, smo mi skrčili na določeno mero, po našem mnenju, dopustno mero zbiranje teh podatkov, pri čemer smo tudi sami bili bolj ekspanzivno, kot manj, pravzaprav, nismo bili tako zelo omejevalni, predvsem iz razloga, ker menimo, da je register nepremičnin res tako koristna naprava oziroma koristna inštitucija, ne za obdavčenje nepremičnin, pač pa za trg in promet nepremičnin, okoljsko politiko in podobne zadeve, iz tega razloga. In če sedaj rečem še nekaj besed k amandmaju na amandma. Rekel bi predvsem to, da je možno sprejeti oziroma jaz osebno nimam nič proti, to sem poudaril tudi v klubu, tiste zadeve, ki se nanašajo na objektivne lastnosti zgradbe, kot so tlorisna površina, uporabna površina in še kaj podobnega, pač pa, da je zelo dvomljivo vprašanje število sob izključno za opravljanje dejavnosti. Ne, seveda ne, število sob za izkjučno opravljanje dejavnosti v sodobnem stanovanju je podatek, ki je mehak podatek in ga ne morete opredeliti prav. Ali je v mojem stanovanju soba, v kateri je računalnik, delovna miza, soba za izključno opravljanje dejavnosti pri nekem profesorju ali samostojnem raziskovalcu ali ni? Ali mu boste potem obračunali in obdavčili kot sobo za ustvarjanje dohodka ali preprosto stanovanjsko površino? Te zadeve so nepotrebne in nesmiselne. In danes je to en prostor, jutri ga ne bo več, ker je, recimo, prišel nov družinski član, pa so morali spremeniti zadeve. To so mehki podatki. Stran s temi mehkimi podatki, če mene vprašate! Res je, da ni tako groba zadeva, ali karkoli, ampak nepotrebna. Upravljavec državnega lokalnega premoženja - znova, te podatke lahko zberemo drugje. Iti tja, da sprašujemo ta ljudje o tem, kdo je njegov upravljavec! Mogoče celo natančno ne ve, kdo je. Še danes govorimo, da je upravljavec stanovanja v Ljubljani stanovanjska skupnost, ki je že zdavnaj ni več in tako podobno. Zato se mi zdi to, da se z mehkimi podatki obremenjuje ta vprašalnik, nesmiselno. Vendar kot rečeno, moje stališče, verjamem, da tudi stališče poslanskega kluba, je, da temu amandmaju mi nasprotovali ne bomo. Pomembno je tudi, da prilagodi ta člen enotni klasifikaciji zgradb, se pravi, deli samo stanovanjske, nestanovanjske, in ne več stanovanjske, poslovne, industrijske, ker je to nesmiselna delitev, kot veste, torej smiselno. In pomembno, da je črtan tudi ta zadnji odstavek, ob katerega se je kolega obregnil, da je namen tega tudi za množično vrednotenje nepremičnin, kjer je jasno, da register nepremičnin ima med drugimi nameni tudi namen množičnega ovrednotenja nepremičnin. Tako da je to smiselno in koristno. Mi temu amandmaju pravzaprav, čeprav imamo pomisleke, ne bomo nasprotovali. Bomo podprli, jasno, naš amandma in potem bomo videli, kako se bo pač stvar iztekla. Hvala.
Hvala vam. Želi še kdo razpravljati v okviru 103. člena? Kolega Cvikl, izvolite.
Hvala lepa. Jaz mislim, da je vlada Republike Slovenije sama, s tem ko je šla oblikovati amandma na amandma Liberalne demokracije Slovenije, priznala, da je v tem 103., 104. členu s tako širokim vprašalnikom po našem mnenju šla preprosto preširoko. Ne vem sicer, zakaj se je to zgodilo med drugim in tretjim branjem in zakaj je vlada to hotela. To, kar je ključno in kar je bilo povedano, je seveda to vprašanje, ki je še vedno v tem vladnem amandmaju, tako imenovanega določanja števila sob izključno za opravljanje dejavnosti, ki po mojem mnenju nima nobene zveze z registrom nepremičnin, in pa to, kar smo tudi mi sami na koncu rekli, našega amandmaja, da menimo, da bi bilo potrebno ta register oziroma te podatke o nepremičninah res uporabljati samo za namene in vzpostavitve in vodenja registra, ne pa tudi za množično vrednotenje nepremičnin. To pravim preprosto zato, ker, kot bomo kasneje videli, pri tako nedefiniranem zakonu o množičnem vrednotenju nepremičnin in pravzaprav nepoznanem zakonu o davku na nepremičnine, je dajati pooblastila vladi oziroma dovoliti uporabo teh podatkov, lahko po našem mnenju velika zloraba, čeprav so nekateri prej govorili, da nič ni narobe, če bo vlada vse te podatke zbrala. Torej, vlada je sama priznala, da ne potrebuje vseh teh podatkov, ker se je pridružila našemu amandmaju, nekoliko ga je sicer razširila, in vlada pa na nek način, mogoče zato, ker se še minister za finance, ki trenutno potuje nad, pardon, je že v Ameriki, in pa minister za okolje in prostor, še nista uskladila. Tako bi mogoče bilo dobro, gospod predsedujoči, slišati vlado, ali pa oba predstavnika vlade, ali je ta šesti odstavek res potreben in pravzaprav ne vem, zakaj je potrebno poznati število sob izključno za opravljanje dejavnosti za potrebe množičnega vrednotenja nepremičnin. Gospa iz ministrstva za finance odkimava, jaz verjamem, "fajn" bi bilo še to slišati za zapisnik.
Hvala. Za predstavitev stališča vlade na seji državnega zbora so akreditirani oziroma prijavljeni trije predstavniki vlade, samo ti imajo - štirje, se opravičujem - pravico odgovarjati na zastavljena vprašanja. Jaz sem v skladu s poslovnikom državnega zbora, seveda, dolžan vprašati, kdo še želi besedo. Če se do takrat ti prijavijo, jo seveda dobijo, zato tretjič sprašujem, kdo še želi besedo v okviru 103. člena omenjenega zakona. Izvolite, prosim.
Najlepša hvala, gospod podpredsednik, za besedo. Stanovanje je v celoti nedotakljivo in s tem zakonom se v ničemer ne posega v nedotakljivost stanovanja. To je popolnoma neadekvaten način gledanja na vprašanja vzpostavitve evidenc. Vsi podatki, ki se zbirajo na podlagi tega v ta register, se že danes zbirajo in smo jih dolžni posredovati, ko damo vlogo za kataster, za vzpostavitev katastra stavb. Skratka, že danes, ko mi smo dolžni kot lastniki nepremičnin posredovati podatke v kataster, pretežni del teh podatkov, dodatni podatki tukaj so samo konkretizacija določenih splošnejših podatkov, ki po svoji vsebini so vezani izključno na nepremičnine. Jaz bi še enkrat poudaril: register ni zbirka osebnih podatkov, register nepremičnin nima zveze z osebnimi podatki, so določeni podatki v posameznem registru, ki so vezani na osebo, ampak povezati nepremičninskega registra na tak način, da bi lahko ogrozili varstvo osebnih podatkov, je tehnično nemogoče in na način po sodobnih tehnikah tega ne smeš in ne moreš storiti. Tako kakršna koli zloraba z vidika varstva osebnih podatkov registra kot takega je nemogoča, hkrati je absolutno nedopustna, ker smo uredili področje varstva osebnih podatkov na podlagi direktiv, ki urejajo ta vprašanje, že pred dvema letoma. Tako vprašalnik oziroma popis, do katerega bo prišlo, bo zbiral podatke od upravljavcev nepremičnin, ne nujno od lastnikov, in to tiste podatke, ki jih je že danes lastnik dolžan v elaboratu za vlogo za kataster stavb že danes posredovati. Ta zakonska dolžnost že za nas obstaja. Mi praktično še posebej s tem amandmajem, ki še jasneje omeji namen tega registra na registrski namen in vsi ostali nameni, tudi statistični, tudi namen množičnega vrednotenja morajo biti izrecno predvideni v drugem zakonu in hkrati tudi kvaliteta in način preverjanja podatkov, ki jih pridobiš iz tega registra, morajo biti posebej urejeni v drugih zakonih. Tako smo sledili v celoti primerjalni praksi na tem področju, varstvo osebnih podatkov je zagotovljeno s tem registrom in glavni cilj je evidenca, sama po sebi, o kateri smo že danes govorili. Tako bojazni pred tem, da je lahko register s povezavami med različnimi registri zlorabljen, je upravičena, če ne bi imeli pravne infrastrukture, ki to preprečuje. Način povezav med različnimi zbirkami je strogo omejen in je jasno opredeljeno pod kakšnimi zakonskimi pogoji je dopusten. Tako je nedotakljivost stanovanja in varstvo osebnih podatkov vrednota, ki je v celoti zaščitena tudi s tem zakonom. Želel bi in amandma vlade na amandma je predvsem, ne toliko omejevalni glede na prejšnji 103. člen kot predvsem pojasnjevalni v smislu splošnosti podatkov, ki jih lahko na enoten način zbiramo. Prejšnji 103. člen je šel v izjemne podrobnosti, ki s spremembo tehnologije dejansko bi lahko bile nepotrebne oziroma ne bi dosegle svojega namena. S tem amandmajem na amandma na 103. člen se ta splošnost in hkrati zadostna konkretnost uveljavlja. In na nek način je to bila priložnost, za katero smo si že na odboru takrat skupaj vzeli čas, da bi ta člen čim bolj natančno, čim bolj skladno tudi z odločbami ustavnega sodišča pripravili. Še enkrat bi pa poudaril, da je stanovanje popolnoma nedotakljivo in da register ne bo posegal v nobeno od človekovih pravic, ki jih varuje našata ustava in evropska praksa. Najlepša hvala.
Hvala za pojasnilo. K razpravi se je javil poslanec Drago Koren. Izvolite.
Veliko stvari, ki sem jih imel namen sedajle poudariti, je prav pred mano gospod državni sekretar že povedal. Najprej se moram popraviti, ker sem bil očitno narobe razumljen. Prej nisem hotel reči, da mi s tem zakonom zbiramo nek višek podatkov, pač pa je bila tisto samo obrazložitev tega amandmaja. Jaz trdim, da s tem amandmajem in vladnim amandmajem na ta amandma zagotavljamo tisti minimum, ki je potreben. Sam celo mislim, da bi bilo treba morda še kako stvar vseeno dodati, da bi lahko imeli te evidence popolne in da bi lahko služile vsem namenom, za katere jih vzpostavljamo. Kar se tiče zlorabe teh podatkov s strani vlade, trdim, da je ta stvar zakonsko urejena, se pravi, zloraba ni dovoljena. Če pa nekdo stvari zlorablja, se pa ve, ga je treba pa zamenjati. In na volitvah se to slej ko prej prav gotovo zgodi. Če se opredelim glede amandmaja vlade. To, kar vlada sedaj predlaga, da se dopolni s temi podatki, se mi zdi, da so to res podatki, ki so nujno potrebni. In če teh podatkov ne bi zbrali, trdim, da bi bili, rekel bi, kot pohabljena oseba, ki nima roke, ki nima prstov na roki, ki ima trdo nogo, kar pomeni, da težko dela, opravlja vse tisto, kar lahko drugače normalno človek opravlja. Podatek, kot je vrsta stavbe, ki nadomešča enostanovanjsko stavbo, se mi zdi, da je samo po sebi umeven in logičen. Te vrste stavbe, kot so samostojna hiša, dvojček, potem recimo vrstna hiša, vrstna hiša na koncu vrste ali sredi vrste, vsi ti podatki so pomembni. Neto tlorisna površina, uporabna površina in tako naprej, površina po namenu dejanske rabe, mislim, da so vse to podatki, ki so zelo pomembni. In če nadaljujem, lega prostora v stavbi; menda ni vseeno, ali je ta prostor v kleti, ali je v mansardi, ali je v pritličju, ali v šestnajstem nadstropju. In če rečem samo še besedo glede števila sob izključno za opravljanje dejavnosti. Tudi ta podatek se meni osebno zdi zelo pomemben. Namreč, res je, ogromno dejavnosti obstoja, ki se lahko mirno uporabljajo v stanovanju, vendar jaz pravim, za lastnika nekega stanovanja je pa vseeno razlika, če ima tako stanovanje, da lahko, recimo, tri sobe odda za neko dejavnost, in to mogoče denarno zelo profitabilno dejavnost, in na ta račun ustvarja en super dohodek. Pa mogoče še glede tega, da je za geodeta važna samo parcela meja, ni važno kaj je gor in kje je, s tem pa se enostavno ne morem strinjati in mislim, da tudi ni človeka, ki bi se s tem lahko strinjal. Hvala lepa.
Hvala vam. Besedo dajem poslancu dr. Gantarju. Izvolite, prosim.
Jaz bi samo na kratko rekel, da me veseli, da je državni sekretar vendarle sprejel jedro te naše argumentacije, ne gre za to, kdo je zmagal, kdo ni zmagal, ali kdo ima bolj prav ali kdo ima manj prav. Dejstvo je, da je vendarle vlada ugotovila, da je ta sedanji 103. člen prepodroben, da lahko napelje na marsikatero obliko rabe teh podatkov, ki ne bi bili v skladu z nekimi splošnimi načeli v tej družbi, čeprav je tu, bi rekel, izbiral besede. Vendar pa hkrati za razliko od kolega poslanca Korena mislim, da bi lahko ne dodali, ampak kaj izpustili. Mislim, da bi morali izpustiti predvsem tiste tako imenovane mehke podatke, ki se neodvisno od fizičnih in stalnih, razmeroma stalnih atributov zgradb in objektov razlikujejo in so vezani na človeško dejavnost neposredno. To, kar ste omenil, torej uporaba prostorov, poslovni prostori, da dam primer, tukaj sem ga razlagal, neka gospa lahko šiva zastave. Ali jih šiva v kuhinji, kako boste zdaj to opredelili? Danes jih šiva za nekega obrtnika, jutri jih ne bo šivala več, to so primeri, se dogajajo. Ali boste to kuhinjo pri tej gospe, ki si zasluži dodatni tolar, to je zelo poceni, šivanje zastav, nacionalni simbol in delo je zelo malo cenjeno pri teh zastavah, ali ji boste to obračunali kot poslovni prostor in boste rekli, da opravlja pridobitno dejavnost, ali ne? Ali nekdo, ki napiše članek v svoji delovni sobi za Delo, pa je plačan; ali je to pridobitna dejavnost in tako naprej? S tem se evidentiranje nepremičnin ne bi smelo ukvarjati, to je podatek, zanimiv za sociologe, delo na domu in vse te zgodbe, prostori, funkcije družine, za sociologe ja, za tiste, ki se ukvarjajo z nepremičninami in davki na nepremičnine, to ne bi smel biti zanimiv podatek. In upam, da tudi ne bo zanimiv podatek, če pa bo, se bomo pa krepko skregali ob zakonu na davek na nepremičnine, to pa zdaj povem. In še enkrat, to, o čemer je govoril kolega Cvikl, o hiši in bazenu, je problem. Namreč, ta register nepremičnin, to smo ugotovili na odboru, tako kot definira nepremičnino, ne bo mogel povedati in ugotoviti, da je ob neki hiši, ki je lahko čisto običajna, zelo luksuzen bazen, ki pa bi ga bilo smiselno obdavčiti, bi rekel to ekscesivno, kako se reče, kot zelo luksuzno premoženje. Tega na osnovi tako zastavljenega registra nepremičnin, to smo ugotovili, ne bo mogoče obdavčiti in bo treba imeti druge podatke. Tako te stvari niso vse rešene, tako da ne misliti, da je zdaj ta zakon rešil vse dileme in vse možne situacije, ki nastanejo. Vemo, da zakoni, ki urejajo te stvari - in tega nikoli ne bodo - in čez leto dni ali pa še prej, bi spraševali, kje in kako ga je treba popraviti. Bodite skromni pri ocenah tudi mogoče kakšnega preteklega delovanja. Hvala.
Hvala vam. K besedi vabim poslanko Darjo Lavtižar Bebler. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik za besedo. Torej jaz moram reagirati na izvajanje gospoda Starmana, državnega sekretarja, ki je zatrjeval tukaj, da je glavni cilj tega 103. člena samo evidenca sama po sebi, to me namreč zelo skrbi. Dandanašnji v demokratičnem svetu velja, da je treba sleherne evidence pridobivati na način, ki so zelo restriktivni. In zbiranje podatkov je seveda zelo nevarno početje. Povedati tukaj, da tu ne gre teh evidenc oziroma teh podatkov iz tega vprašalnika povezovati z morebitno nedotakljivostjo stanovanja ali poseganja v zasebnost, moram povedati, da me to v ničemer ne prepriča; ne prepriča zaradi tega, ker ti podatki, ki se bodo v tem vprašalniku zbirali, obenem pa je seveda jasen tudi podatek, kdo je lastnik tega stanovanja. Vprašanje je tudi, recimo, ali je res najemnik tisti, ki naj bi dajal tovrstne podatke o nepremičnini in hkrati seveda ni lastnik. Tudi to je vprašanje. Tako se mi zdi, da gre na nek način za nevarnost poseganja v nedotakljivost stanovanja in za poseganje v zasebnost, še posebej, če ta 103. člen berem potem v povezavi s 129. členom, ki pa govori o tem, da se z globo od 100 tisoč do 600 tisoč tolarjev prekršek kaznuje lastnik, uporabnik ali najemnik, če tega vprašalnika ne izpolni s pravilnimi in popolnimi podatki o nepremičnini. Kako boste potemtakem, če vam ni do tega, da bi si šli to stanovanje ogledati, se pravi, da bi pravzaprav posegli v nedotakljivost stanovanja, posegli v nedotakljivosti zasebnosti, kako boste ugotovili, da ti podatki niso bili pravilni in popolni in kaznovali potem tega, ki je v tem razmerju dolžan sporočati te podatki, s to globo. Stvari niso tako zelo enostavne in takole bi rekla, tudi neka prva ocena je, da je vprašljiv ta 103. člen z vidika ustavnosti. Vsaj bi si upala trditi, da niso dovolj prepričljivi argumenti, ki zatrjujejo, da ustavnopravno s tem členom ni nič narobe, zaradi tega, ker ne morete reči, da gre tukaj za zbiranje oziroma za oblikovanje neke evidence same po sebi. Država sme preko zakonov zbirati samo določene evidence oziroma določene podatke za strogo določen namen. In tukaj pač to ni povsem jasno, bi si upala trditi takole na prvi pogled. Kar se mene osebno tiče, sem prepričana, da tudi ta amandma, ki ga je sicer vložila poslanska skupina LDS, ni dovolj restriktiven in za mene osebno tudi ta amandma, moram kar tukaj povedati, ni sprejemljiv. Ampak pri nas so ga pač v poslanski skupini pisali tisti kolegi, ki se bolj ukvarjajo s tem geodetsko, okoljskimi in ne vem kakšnimi še problemom. Jaz pa ko gledam ta amandma z vidika varovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin in preprečevanja zlorabe teh svoboščin in pravic, pa moram povedati, da imam pri sebi nekaj dvomov o tem. Hvala lepa.
Hvala vam. K razpravi se je prijavil državni sekretar Starman. Izvolite.
Želel bi samo povedati, da gre tu za vrsto prekrškov, za katere je po splošnih pravilih naše kazenske zakonodaje nedopustna kakršnakoli hišna preiskava. Dobro vemo, da za prekršek o tem, ali je bil vprašalnik pravilno izpolnjen ali ne, in to velja za katerikoli prekršek, so instrumenti, ki so predvideni v kazenskem postopku, popolnoma nedopustni. Tako ima praktično sistem, ki je vzpostavljen samo namen olajšati ljudem s tem prvim popisom, predložiti tiste podatke, ki jih morajo tako ali tako in bi jih morali tako ali tako narediti v drugih različnih oblikah vodenja evidenc, ki se zdaj vodijo. In nobenega posega v zasebnost v tem primeru ne more biti. Seveda pa se zavedamo, in to še enkrat poudarjam, ne da je register sam sebi namen, ampak da ima evidenca nepremičnin javni interes sama po sebi. Evidenca nepremičnin, ki se pa ne povezuje nujno z lastnikom, evidenca nepremičnin na sploh. To je samo eden od podatkov, to ni podatek, koliko ima nepremičnin posameznik, to je, recimo, osebni podatek, koliko je vredna nepremičnina od konkretnega posameznika. Mi govorimo o splošnih evidencah, kot je evidenca zemljiške knjige, kot so druge, nič manj pomembne evidence. In cilj je imeti transparentno sliko o tem, kakšne nepremičnine imamo. Kakršnekoli sankcije v zvezi s tem so pa seveda podvržene vsem kavtelam, ki jih naš pravni in ustavni red zagotavljata. In vemo, da v nobenem primeru za prekršek nihče ne more iti pregledati stanovanja. Hvala.
Hvala vam. K besedi vabim poslanko Darjo Lavtižar Bebler. Izvolite.
Torej, zdaj sem še malo bolj zaskrbljena. Zaskrbljena zlasti v tem smislu, kadar mi predstavnik države govori o tem, kako mi hoče pravzaprav olajšati način, kako bom jaz posredovala svoje podatke ali podatke v zvezi s svojo lastnino, ki bi jih itak morala nekje posredovati po različnih resorjih, recimo, takrat seveda je moja skrb še toliko večja. Kajti ravno za to gre, država naj ne bi zbirala podatkov na ta način, prvič, tistih, ki jih ne potrebuje, drugič, tako, da bi jih lahko potem med seboj križala in uporabljala za nek tretji namen. In dejstvo je, da tu zaskrbljenost zaradi tretjega namena obstaja; nihče me ne more prepričati, da ne. To je tudi državni sekretar pravzaprav na nek način implicite povedal. Zato pravim samo to, meni ta 103. člen ni ustrezen, tudi v primeru, da bo sprejet amandma poslanske skupine LDS, in pričakujem probleme v zvezi z izvajanjem tega 103. člena. Pričakujem, ker sem prepričana, da se bo našel kdo, ki bo tudi uveljavil dejstvo, da je to z vidika ustavnosti lahko sporno.
Hvala. S tem zaključujem razpravo v povezavi s 103. členom in amandmajem ter popravkom amandmaja. V skladu s časovnim potekom seje zbora bomo odločali danes v okviru glasovanj, pol ure po končani 4. točki dnevnega reda oziroma najkasneje ob 17.40 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O MNOŽIČNEM VREDNOTENJU NEPREMIČNIN. Seznanjam vas, da je za to točko predvidenih 3 ure razprav. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem predstavniku vlade za dodatno obrazložitev. Izvolite prosim.
Hvala lepa. Spoštovani gospod predsedujoči! Spoštovane poslanke in poslanci! Dovolite mi, da na kratko predstavim predlog zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin, in sicer je ta predlog zakona nastal na podlagi razvojnega projekta, ki je potekal nekaj let in je namenjen temu, da z množičnim vrednotenjem nepremičnin dobimo učinkovitejši sistem na tem področju, ter da seveda ta sistem lahko uporabimo za različne namene. Ti nameni so vsekakor davčni nameni, poleg tega se z množičnim vrednotenjem nepremičnin lahko ti izsledki uporabljajo tudi pri urejanju prostora, statističnih analiz, ugotavljanju vrednosti premoženja za določanje socialnih pravic, sistemu hipotekarnega bančništva in tako naprej. Sistem množičnega vrednotenja nepremičnin bo javen in bo tako uporaben za različne tudi poslovne in zasebne namene. Ob tem bi rad poudaril, da se s tem zakonom ne uvaja obdavčitev nepremičnin. Ta zakon ne določa obveznosti plačevanja davka na nepremičnine, ne določa stopnje davka na nepremičnine, niti ne določa kakršnih koli oprostitev oziroma olajšav. S tem zakonom določamo posplošeno tržno vrednost, ki se bo lahko uporabila v davčnem postopku, seveda ob tem, da bo vsak davčni zavezanec imel vse možnosti pripomb, pritožb in tako naprej, skratka, da bo dosegel primerno obdavčitev. Z zakonom o množičnem vrednotenju nepremičnin je določeno, da se bodo vrednotile vse nepremičnine, ki bodo evidentirane v registru. To z drugimi besedami pomeni, da se bodo vrednotila vsa zemljišča ter tudi stavbe in deli stavb, ki so sestavina te nepremičnine. Kako se bodo vrednotila? Vrednotila se bodo glede na njihovo namensko rabo. To velja za prazna zemljišča, določena v prostorskih planih, zemljišča s stavbami se bodo vrednotila glede na dejansko rabo, ravno tako se bodo vrednotili tudi deli stavb. Podatek o tem bo dobil lastnik nepremičnine. Cilj množičnega vrednotenja nepremičnin je podoben, kot velja za posamično ocenjevanje oziroma vrednotenje nepremičnin, in sicer, da se dobi čim realnejša ocena tržne vrednosti, ki jo zakon imenuje posplošena tržna vrednost. Vsekakor predlog zakona omogoča učinkovitejši način vrednotenja, še posebej v primerjavi s sedanjim sistemom. S sedanjim sistemom se vrednotijo nepremičnine na različne načine. Tako se na primer za sedanji zakon, za sedanjo obdavčitev uporabljajo točke in v celoti so za ocenjevanje vrednosti nepremičnin pristojne občine. Kakšen pristop se bo uporabil za posamično ocenjevanje določene nepremičnine, je odvisno od podatkov, ki so za posamezno nepremičnino na razpolago. Zato zakon določa tri vrste pristopov oziroma tri metode, in sicer je to primerjalno tržni pristop, ta je predvsem predviden za ocenjevanje stanovanj. Potem imamo stroškovni pristop. Seveda če nimamo na razpolago dovolj podatkov o tem, koliko je določena nepremičnina vredna na trgu, se lahko uporabi stroškovni pristop oziroma se lahko tudi uporabi dohodkovni pristop. Ta temelji v bistvu na dohodkih, ki se lahko pričakujejo za posamezno nepremičnino, na primer, da so to najemnine. Glede na te podatke bodo razdeljene nepremičnine. S sistemom množičnega vrednotenja se bodo z ustreznimi statističnimi in analitičnimi metodami analizirali razpoložljivi tržni podatki, podatki o cenah, najemninah, nadomestitvenih stroških. Na tej podlagi se bo upoštevala tudi lokacija, površina, starost, vzdrževanost nepremičnine. Ti podatki bodo podlaga, da bomo oblikovali določene modele množičnega vrednotenja nepremičnin. In dejansko bo država na podlagi teh modelov razdeljena v posamezne vrednostne cone. Sam postopek množičnega vrednotenja temelji na dveh metodah, in sicer na postopku generalnega vrednotenja nepremičnin in postopku pripisa vrednosti. S tem se želi doseči čim bolj realna vrednost nepremičnin, kot sem že omenil, ki se bo uporabljala za različne namene. Ob tem želim poudariti tudi naslednje, da bodo občine imele pomembno vlogo pri množičnem vrednotenju, in sicer že ob razgrnitvi modelov ter tudi kasneje pri določanju vrednosti in posameznih dejavnikov, ki opredeljujejo vrednost nepremičnin. Postopek bo postopal tako, da se bo izvedel poskusni izračun vrednosti. Na tej podlagi bodo lastniki nepremičnin dobili oceno oziroma bodo dobili z obvestilom, kakšna je njihova vrednost. Seveda bodo imeli možnost, da bodo ugovarjali tej vrednosti in da se lahko posamezna cona oziroma posamezna vrednost spremeni. Z drugimi besedami to pomeni, da bo ta zakon v čim večji meri usklajen tudi z občinami in tudi s strokovnimi inštitucijami. Glede na to, da se v ta zakon vključujejo tudi lastniki nepremičnin, s tem, da bodo lahko dejansko sodelovali pri modelih vrednotenja nepremičnin, zakon zagotavlja transparentnost in preglednost in tudi določen nadzor. Postopek preverjanja modelov se bo za posamezne nepremičnine izvajal najmanj vsaka štiri leta, lahko tudi bolj pogosto. V skladu s tem se bodo tudi posamezne vrednosti valorizirale. Za izvajanje sistema množičnega vrednotenja bo zadolžena javna služba v okviru geodetske uprave. Izvajalci vrednotenja bodo morali imeti določeno izobrazbo in tudi določena znanja. Dejansko bo prišlo tudi na tej podlagi do novih zaposlitev oziroma tukaj se predvideva 36 novih zaposlitev, po drugi strani pa moramo tukaj uvideti, da bo manj dela na ravni občin. Občine ne bodo več zadolžene za vrednotenje oziroma določanje vrednosti posameznih nepremičnin, kar z drugimi besedami pomeni, da so na tej ravni možni določeni prihranki. Predlog zakona o množičnem vrednotenju predvideva, da se bo za vzpostavitev sistema v letih 2006 in 2007 potrebovalo skupaj okoli 1 milijardo tolarjev, v naslednjih letih pa okoli 500 milijonov tolarjev na leto. Spoštovani poslanci in poslanke, hvala lepa za posluh.
Hvala. Predlog zakona je obravnaval odbor za finance in monetarno politiko kot matično delovno telo. Prosim predsednika odbora gospoda Bojana Starmana, da predstavi poročilo odbora. Izvolite prosim.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani! Odbor državnega zbora Republike Slovenije za finance in monetarno politiko je na svoji 15. seji 9.3. ter na 17. seji 11.4.2006 kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin, ki ga je predložila vlada Republike Slovenije. Pridobili smo mnenje zakonodajno-pravne službe, ki je podala pripombe k nekaterim členom, večina teh pripomb je bilo ob sprejemanju amandmajev odbora tudi upoštevanih in sprejetih. Dobili smo tudi dopis Mestne občine Maribor ter Gospodarske zbornice Slovenije z amandmajskimi predlogi. Na 15. seji 9.3. je odbor za finance in monetarno politiko sprejel dva sklepa. Prvi sklep je bil glede na predlog, da se opravi javna predstavitev mnenj o predlogu zakona glede na tolmačenje oziroma predstavnik vlade je povedal, da poteka že vrsto let obravnava tega zakona in da je v njem sodelovalo veliko strokovnjakov z vseh področij, v njem so sodelovale tudi občine, zato je bil sprejet sklep, da se javna predstavitev mnenj ni potrebna. Sprejet je bil pa na tej prvi seji tudi sklep, da se v skladu s 64. členom poslovnika preloži obravnava, kjer je bilo povedano s strani vlade, da je zakonski predlog v tesni povezavi z rešitvami iz predloga zakona o evidentiranju nepremičnin, ki pa takrat še ni bil v obravnavi in ni bilo znano, kakšna je njegova vsebina. Odbor je na 17. seji 11.4.2006 nadaljeval obravnavo predloženega zakona in opravil razpravo in glasovanje o členih predloga zakona. Do izteka roka za vložitev amandmajev ni bilo sprejetih nobenih amandmajev. Predstavnik vlade je povedal, da je zakon usklajen s predlogom zakona o evidentiranju nepremičnin. Jasni so namreč vsi podatki glede rokov dostopnosti podatkov državnih organov. Predloženi zakon je eden izmed zakonov, ki dajejo osnovo za določitev vrednosti nepremičnin v Sloveniji. Uveljavil bo pravno podlago za uvedbo sistema množičnega vrednotenja nepremičnin na podlagi modelov vrednotenja, oblikovanih s pomočjo stroškovnega, dohodkovnega ali primerjalnega pristopa. Sistem množičnega vrednotenja predstavlja glavno podlago za določitev davčne osnove za odmero davka na nepremičnine, ni pa to njegov edini namen. To ni zakon o obdavčenju nepremičnin in ne bo povzročil razlik v dohodkovnem položaju lastnic in lastnikov nepremičnin. Davek bo uveden z zakonom o davku na nepremičnine s posebnim zakonom. Vlada ocenjuje, da je na podlagi zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin in zakona o davku na premičnine pričakovati realizacijo te obdavčitve v letu 2007. V sami razpravi je bilo postavljeno nekaj kritičnih pripomb glede predlaganih rešitev in ob tem največ pozornosti je namenjeno vprašanjem v zvezi s pomanjkljivimi določbami glede uporabe posameznih metod množičnega vrednotenja nepremičnin. Postavljeno je bilo tudi vprašanje, da ni dovolj sredstev v proračunih za leto 2006 in 2007 za izvedbo tega projekta, ter tudi nekaj vprašanj glede pomanjkljivih zakonskih določb glede znanja tisti javnih uslužbencev, ki bodo to delo tudi opravljali. Predloženi zakon bi posebej poudaril, ne uvaja davka na nepremičnine, ampak le metode za ocenjevanje njihove vrednosti. Na podlagi teh metod bodo posamezne nepremičnine vrednotene glede na značilnosti nepremičnine, njeno lokacijo, vrsto gradnje itd. To pa ne pomeni, da bo ta vrednost v vsakem primeru predstavljala tudi davčno osnovo. Predlagane davčne rešitve namreč ne predvidevajo nobenih olajšav in oprostitev in nimajo vpliva na vodenje socialne, okoljske in drugih politik. Ta vprašanja bo urejal novi davek o nepremičninah. Poudaril bi še eno izjavo na tej seji odbora in to je, da predlog zakona o davku na nepremičnine, ki naj bi prišel v obravnavo nekje julija, v tem zakonu bo dejansko določeno na kakšen način se bodo pobirali davki, ki naj bi samo nadomestili obstoječo uporabo mestnega zemljišča in davka na nepremičnine in naj ne bi bistveno odstopali od tega zneska. Sprejeti so bili amandmaji, ki so vsebovani v predlogu zakona. Predlagam, da državni zbor predlog zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin tudi sprejme. Hvala lepa.
Hvala vam. Proceduralno, kolega Cvikl, izvolite.
Predsedujoči, lep pozdrav! Sicer ne želim komplicirati, vendar gre za zelo pomemben zakon. Ne gre za zakon, ki bi delal kaj drugega, kot dal podlago za množično vrednotenje nepremičnin zaradi obdavčitve. Poslanski kolega, gospod predsednik odbora za finance, to je vsebina zakona, 1. člen. Ta zakon ureja ocenjevanje vrednosti zaradi obdavčenja. To poudarjam zato, ker imam proceduralni predlog, da predstavniki vlade povedo, kdo je tu pooblaščen, da govori v imenu vlade. Pričakoval bi, ker gre za obdavčenje nepremičnin, da je z nami minister za finance [[slišim, da sem nam je že za včeraj opravičil]] ali pa kdo drug od pooblaščenih predstavnikov vlade, gospod državni sekretar v ministrstvu za finance, ali gospa Irena Erjavec ali gospa Marija Ferlež. Razumem pa, da je tu gospa Neva Žibrik. To pravim zato, ker mislim, da je nedopustno, da - kolikor sem uspel preveriti v vmesnem času - v parlamentu ne obstaja pooblastilo vlade Republike Slovenije, da vlada tu predstavlja sam kabinet predsednika vlade. Gospod državni sekretar Andrej Šircelj je, kot je poznano, državni sekretar v kabinetu predsednika vlade. Sicer zdaj ne vem, zakaj je nastala ta zmeda, ampak, gospe in gospodje, zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin sprejemamo zaradi obdavčenja. In v skladu z zakonom o vladi in zakonom o delovnih področjih ministrstev je to področje ministrstva za finance, zato bi pričakoval, da je tu z nami minister za finance ali pa vsaj pooblaščeni predstavnik vlade. Ugotavljam - seveda boste, predsedujoči, to uspeli preveriti -, da tega pooblastila ni. Zato predlagam proceduralno, da se zagotovi to pooblastilo ali pa da počakamo ministra za finance, da se vrne s skupščine mednarodnega denarnega sklada in svetovne banke in slovenski javnosti pride povedat, kako bomo z zakonom o množičnem vrednotenju nepremičnin kar tako mimogrede ob njegovi poti v Ameriko obdavčili slovenske davkoplačevalce. Hvala.
Hvala vam. Kolega Cvikl, medtem smo že preverili. Res je, imate prav, predstavnika vlade, gospoda Širclja, ni na seznamu tistih, ki jih je vlada napovedala, da bodo predstavili ta zakon. Ker se nam je to v zadnjem mesecu zgodilo že drugič, da vlado predstavljajo ljudje, ki nimajo pisnega pooblastila, bom sejo državnega zbora prekinil, vmes sklical sestanek vodij poslanskih skupin, ki bo čez pet minut, ob 12.25 uri, v sobi 217. Prosim vse poslanske skupine, da zagotovijo svojo udeležbo. Sejo bomo nadaljevali ob 12.35 uri. Hvala.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda, to je s predlogom zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin. Prosim tiste poslance, ki se nahajajo v preddverju, da se nam pridružijo ob razpravi predloga zakona. Preden preidemo na predstavitev stališč poslanskih skupin, bi vam rad sporočil, da na podlagi razgovora s predstavniki poslanskih skupin izrekam opomin vladi Republike Slovenije. Strokovne službe državnega zbora in vlade Republike Slovenije prosim za večjo ažurnost, kar se tiče preverjanja prisotnosti predstavnikov vlade, napovedanih predstavnikov in tistih, ki dejansko predstavljajo stališče. Glede na to, da je potek seje opredeljen v poslovniku državnega zbora, bomo prešli na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kar se pa tiče razprave o členih in vloženih amandmajih, ki jo bom vodil na podlagi pregleda amandmajev z dne 20.4. letošnjega leta ima vlada prijavljenih 15 minut. Če do takrat ne bo prišlo do pisnega pooblastila, pravega, poudarjam, pravega predstavnika vlade ob omenjenem členu in amandmaju, vladi Republike Slovenije tudi ne bom dopustil razprave. Kot rečeno, prehajamo na predstavitev stališč poslanskih skupin. Kolega mag. Milana M. Cvikla vabim, da predstavi stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Poslanci! V imenu poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije bom predstavil naše stališče glede zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin. Uvodoma se strinjam z opominom vladi, ki ni spoštovala 235. člena poslovnika in seveda nima v dvorani pooblaščenega predstavnika. Še posebej pa obžalujem, da gospod minister za finance ni našel moči, da bi pred slovensko javnostjo on sam predstavil zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin, ki je danes drug korak v tem, da bomo Slovenci in Slovenke plačevali davek na nepremičnine. Pravzaprav se bo v nekaj tednih ob odsotnem ministru za finance zgodilo tisto ena, dva, tri, plačali pa boste vi. Korak 1, zakon evidentiranju nepremičnin, korak 2, zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin in korak 3, zakon o davku na nepremičnine. Pri tem je seveda jasno, zakaj gospoda ministra ni, ker je nek drug, že odhajajoči minister, minister za razvoj, pravzaprav povedal, kako bo izgledala obdavčitev Slovencev in Slovenk. Izgledala bo tako, da se bo povečala, in sicer kot pravi šesti ukrep, iz okvira gospodarskih reform, fiskalni prihodki se naj bi z uvedbo davka na nepremičnine povečali za 30 milijard. Danes obravnavamo zakon, ki bo dal podlago za izračun davka na nepremičnine. 1. člen pravi: ta zakon se sprejema zaradi obdavčevanja. To je edini resen namen tega zakona. Zakon ima še nekaj drugih stranskih namenov, kot je, da daje zakonsko podlago, da bomo lahko zaposlili nekaj več ljudi v ustreznih službah in državni zbor s tem zakonom daje tudi možnost sodelovanja občinam pri pripravljanju modelov množičnega vrednotenja, vendar občine lahko dajo samo pripombe ministrstvu, ki bo pristojno za množično vrednotenje. Ta zakon in današnja razprava pa ne da ključnega odgovora na vprašanje, kako bo po teh treh korakih, 1, 2, 3, res obdavčen slovenski davkoplačevalec, lastnik nepremičnine. Na pristojnem odboru smo spraševali predstavnike vlade, ki bodo s tem zakonom porabili več kot milijardo tolarjev denarja v dveh letih, kakšna bo po preliminarnih izračunih vrednost nepremičnine, ki jo ima v lasti upokojenski par in je, na primer, hiša, velika 250 kvadratnih metrov, v Celju, in kakšna bo po tem zakonu ocenjena vrednost 50 kvadratnih metrov velikega stanovanja, ki ga ima v lasti mlada družina v Ljubljani. Če bi to vedeli in bi nam vlada potem znala povedati, koliko bo posamezna nepremičnina tudi obdavčena, bi se pravzaprav lahko pred slovensko javnostjo danes pogovarjali o pravi vsebini tega zakona - koliko bo upokojenski par v Celju plačal dodatnega davka na nepremičnino in koliko bo mlada družina v Ljubljani obdavčena. Mislim, da bi to bilo dobro. Zato v poslanski skupini menimo, da je danes največja pomanjkljivost zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin v tem, da ni hkrati začeta obravnava zakona o davku na nepremičnine. Sicer predstavniki vladajoče koalicije pravijo, da bo to v juliju, da bi seveda že naslednje leto sprejeli vse ustrezne podlage, da bi obdavčili Slovenke in Slovence, vendar ko bomo ta zakon sprejeli, bomo vladi dali proste roke, ker so preprosto metode množičnega vrednotenja nepremičnin v zakonu nedoločene. Na to je opozorila zakonodajno-pravna služba, vendar tudi v drugi obravnavi zakon ni bil ustrezno preoblikovan. V nadaljevanju razprave bomo predvsem ob amandmaju, kjer bomo govorili o evidenci trga nepremičnin, poudarjali, zakaj je pomembno sprejeti amandma in zakaj bi bilo dobro ta zakon sprejemati skupaj z zakonom o davku na nepremičnine. Ker pa vlada Republike Slovenije slovenski javnosti ni predstavila vseh ustreznih podatkov, v poslanskem klubu Liberalne demokracije zakona ne bomo podprli. Hvala lepa.
Hvala vam. K besedi vabim poslanca Janka Vebra, da predstavi stališče poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite, prosim.
Hvala za besedo. Zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin je zakon, ki sledi zakonu, ki smo ga obravnavali pred kratkim, ko smo govorili o evidentiranju nepremičnin. S tem prehajamo na naslednji korak, ki pa govori o tem, koliko bodo te evidentirane nepremičnine tudi vredne oziroma kako bodo ovrednotene. Zakon bo omogočal vrednotenje na podlagi tržnih vrednosti za različne javne namene in izvajanje primerne davčne in prostorske politike ter zagotavljal predvsem preglednost trga nepremičnin. Pri tem bi želel še posebej izpostaviti pomen za javno premoženje. Že od leta 1993, odkar je bil ustanovljen sklad kmetijskih zemljišč in gozdov Republike Slovenije, ki gospodari in upravlja z izjemno velikim državnim premoženjem - gre za 255 tisoč hektarjev gozdov in 108 tisoč hektarjev kmetijskih zemljišč -, ni uspel vse do danes urediti svojih evidenc, ki bi bile podlaga, da v svojih dokumentih lahko natančno ovrednotimo, s kakšnim premoženjem ta sklad razpolaga. Tudi v zadnjem obdobju je bilo zelo veliko besed v javnosti o tem, ali je to gospodarjenje uspešno ali neuspešno, ali je na robu zakonitosti, ali je nezakonito oziroma ali so menjave in preprodaje zemljišč izvedene na način, ki bi opravičevale vrednost nepremičnine, s katero ta sklad upravlja. Ta namen za vrednotenje nepremičnin za javne potrebe je izjemno, izjemno pomemben tudi zaradi tega velikega premoženja, s katerim očitno ta hip gospodarimo v Sloveniji še vedno na nedorečen način. Sicer je glavni izdelek generalnega vrednotenja model vrednotenja nepremičnin in določitev vrednostnih con. To sta glavna elementa za določitev vrednosti vsaki posamični nepremičnini, ki je predmet vrednotenja, in odražata vpliv posameznih dejavnikov oziroma faktorjev na vrednost nepremičnine. Posredno so v vrednotenje vključeni tudi različni ekonomski, socialni, pravni in fizični dejavniki. Tukaj bi rad še posebej opozoril na socialni dejavnik, ki upošteva rast populacije, raven dohodka te populacije ter obseg in strošek javnih sredstev, ki jih ima ta populacija na razpolago. Žal ugotavljamo, da v samem besedilu zakona zasledimo zelo malo opredelitev vrednostnih con, ki naj bi dajale ključna izhodišča za to, kako bomo tudi socialni dejavnik upoštevali pri vrednotenju nepremičnin. Tudi sicer je način, kako zbiramo podatke v Sloveniji, ki so podlaga potem za [[...]] [[Nerazumljivo.]] [[...]]gospodarske rasti ali za kazalec razvitosti posameznega območja, ugotavljamo, da se zdajšnje evidence pravzaprav vodijo samo na območju statističnih regij. Tako denimo bruto družbeni produkt Slovenije oziroma ni mogoče tega podatka dobiti po posamezni občini, ampak ga lahko dobimo samo za statistično regijo kot tisto najmanjše območje, za katero se te meritve in zbiranje podatkov sploh opravljajo. Seveda so znotraj statističnih regij izjemno velike razlike. Če vzamemo za primer samo osrednje slovensko statistično regijo, ki sega vse od Kolpe do Karavank, lahko ugotovimo, da so znotraj te statistične regije izjemno, izjemno velike razlike. Zato opozarjamo, da vlada po tem zakonu prevzema zelo veliko odgovornost, kajti zakon ji daje pristojnost, da bo sama podrobneje določila podskupine znotraj posameznih skupin nepremičnin in s tem oblikovala tudi razvojno politiko posameznih območij. Zelo pomembna dopolnitev zakona se je vendarle zgodila v parlamentu v dosedanji proceduri, kjer smo dosegli, da se vendarle izračuna vsaj nek poskusni izračun vrednosti nepremičnin, ki nam bo potem podlaga za to, da se lahko lažje odločamo, s kakšnim [[...]] [[Znak za konec razprave.]] [[...]]modelom vrednotenja bomo v Sloveniji nastopali. S tem dopolnilom je ta zakon bistveno sprejemljivejši, kot ga je predlagatelj dal v proceduro in si želimo še nekaj podobnih dopolnitev k temu zakonu. Hvala.
Hvala vam. Poslanec Ciril Testen bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite, prosim.
Spoštovani predsedujoči, spoštovani poslanci! V poslanski skupini Nove Slovenije bomo predlog zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin podprli. V Novi Sloveniji se zavzemamo za poenostavitev sistema davkov in zato, da s preglednejšim pobiranjem davkov in prispevkov zagotovimo, da bodo številni objekti in druge nepremičnine, ki danes ne služijo svojemu namenu, prišli v ponovno funkcijo, za katero so bile predvidene. Predlog zakona, ki je pred nami je nastajal več let. V predlog so vključeni rezultati domačega razvojnega projekta in pozitivne izkušnje drugih evropskih držav. Zgleduje se po sistemih, kot jih poznajo skandinavske dežele. Sistem množičnega vrednotenja se prvenstveno uvaja zaradi namena enotne ureditve sistema davka na nepremičnine. Obdavčevanje nepremičnin v sedanji zakonodaji urejata dva vzporedna sistema, ki sta med seboj povsem neusklajena. Na eni strani je to davek od premoženja fizičnih oseb, na drugi strani pa je to sistem nadomestila za uporabo stavbnih zemljišč. Zakon je zahteven. Obsežno strokovno področje bo podrobneje uredilo šest podzakonskih predpisov. Glavne vsebine zakona se nanašajo na osnovna postopka, generalno vrednotenje in pripis vrednosti. Vzpostavlja se služba za izvajanje množičnega vrednotenja in vzpostavitev evidence podatkov o trgu nepremičnin kot nadgradnji registra nepremičnin. S postopkom generalnega vrednotenja se bodo razvijali modeli vrednotenja, pri tem bodo aktivno vlogo imele tudi občine in lastniki nepremičnin, ki bodo na predloge modelov podali konkretne pripombe in predloge. Pripisana posplošena tržna vrednost se bo vodila v registru nepremičnin kot javen podatek. Velika novost bo evidenca trga nepremičnin, v kateri se bodo sistematično vodili podatki o realiziranih prodajnih cenah in najemninah za nepremičnine. Evidenca trga nepremičnin bo javna. S tem zakonom oziroma sistem katerega rezultat bo ugotovljena posplošena tržnost vrednost nepremičnine, je mogoče gledati tudi v luči koristi za posameznika. Nov sistem vrednotenja vodi k večji urejenosti trga nepremičnin, preglednejši trg nepremičnin bo tako vplival na preglednejše poslovanje nepremičninskih posrednikov, saj bo v prihodnje tudi kupec razpolagal z informacijo o vrednosti nepremičnine, za katero se zanima. Pregleden sistem cen nepremičnin bo tako posredno vplival na umirjanje in izravnavanje cen nepremičnin, glede na dejansko ponudbo in povpraševanje. V poslanski skupini Nove Slovenije si bomo prizadevali, da bo nov enotni sistem davka na nepremičnine, ki bo sledil predlogu zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin, odpravil neupravičeno neenakost v obravnavi različnih zavezancev, v obdavčitev zajel vse vrste nepremičnin, kot davčno osnovo pa upošteval njihovo tržno vrednost. Takšen davek naj bo namenjen kritju dela javnih stroškov, ki jih posamezne občine vlagajo v infrastrukturo, varovanje okolja in olepšavo okolja, v katerem živimo. V poslanski skupini Nove Slovenije se zavedamo, da je nadomestilo, ki v proračunih občin predstavlja okoli 19% davčnih prihodkov, pomemben davčni vir. Hkrati si bomo v poslanski skupini Nove Slovenije prizadevali, da se davčna obremenitev posameznikov z uvedbo novega sistema ne bo bistveno spremenila. Hvala.
Hvala. K besedi vabim poslanca Jakoba Presečnika, da predstavi stališče poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani kolegi poslanci! Sedanja obdavčitev nepremičnin je popolnoma neprilagojena stanju na področju lastništva nepremičnin in ima določene slabosti. Zato v poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo prizadevanja, da se to področje na novo uredi. Nepremičnine so sedaj obdavčene z nadomestilom za uporabo stavbnega zemljišča, pri čemer imajo občine veliko vlogo pri obdavčitvi določenih nepremičnin, ki lahko postanejo popolnoma nekonkurenčne. Nepremičnine so obdavčene tudi na podlagi zakona o davkih občanov, katerega rešitve so z vidika tržnega gospodarstva neprimerne. Zato se je vlada odločila za novo ureditev tega področja z zakonom o davku na nepremičnine. Ena od podlag za določitev davčne osnove za posamezno nepremičnino pa je zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin. Takšno ureditev poznajo tudi v drugih državah Evropske unije. Po mnenju vlade bo celotno obdavčitev nepremičnin možno izvesti v letu 2007 na podlagi zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin in zakona o davku na nepremičnine, ob tem, da predloženi zakon predstavlja nujno podlago za kasnejši sprejem zakona o davku na nepremičnine. Moram pa poudariti, da je zakon velik izziv in velika odgovornost za vse, ki bodo pri izvajanju tega zakona tudi sodelovali. Poslanska skupina Slovenske ljudske stranke bo zakon podprla. Hvala lepa.
Hvala vam. Stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil poslanec Bogdan Barovič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Spoštovani kolegi poslanci! V imenu Slovenske nacionalne stranke bom izrekel prvi stavek, da se absolutno strinjamo, da je bil danes izrečen vladi opomin zaradi odnosa, ki ga nekateri jemljejo kot neresnega, nekateri pa upravičeno tudi kot žalitev dela tega zbora. Ta opomin pa ima še toliko večji pomen zaradi tega, ker smo vsaj v Slovenski nacionalni stranki prepričani, da vsaj pri zakonih, ki so vezani na davčno politiko, mora - to je mnenje Slovenske nacionalne stranke - mora sodelovati pristojni minister, z vsem spoštovanjem do obilice dela, ki ga ima. Predlog zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin je logična posledica zakona, o katerem smo govorili na začetku današnjega zasedanja. Čeprav danes govorimo o tem zakonu v drugi obravnavi, obstaja teoretična možnost, da bi kdo zaželel glede na pogoje, ki bodo dani, da bi se še na tej seji opravila tretja obravnava, je po mnenju in oceni Slovenske nacionalne stranke vse skupaj malo čudno. Predlog zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin smo dejali, je posledica zakona, o katerem smo govorili malo prej, o evidentiranju, in logično bi bilo, da bi moral biti zakon, o katerem smo govorili prej, sprejet kot osnova in v tem procesu torej kasnejšem procesu govoriti o zakonu o množičnem vrednotenju. To je prvič. Drugič. Po mnenju Slovenske nacionalne stranke je predlog zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin dvojček z zakonom, ki bo prišel na naše mize v mesecu juliju, torej z zakonom o davku na nepremičnine, in kot tak bi se morala ta dva zakona v po našem mnenju obravnavati skupaj. Tretjič. V predlogu zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin je kar nekaj anahronizmov oziroma nasprotij. O čem govorim? Prvič, javno je bilo povedano in tudi dokazano, da so metode vrednotenja vprašljive. Drugič. Zakon predvideva, da morajo izvajalci generalnega vrednotenja imeti določena strokovna znanja. To je določeno. Po drugi strani kar je seveda v čistem nasprotju, pa govori, da bo vsak sam izmeril svojo stanovanjsko površino. Jaz javno izjavljam, da nisem strokovno usposobljen za to. Ne nazadnje je bilo izpostavljeno tudi vprašanje preverjanja in dokazovanja strokovne usposobljenosti za množično vrednotenje. Naslednje vprašanje, ki se nam v Slovenski nacionalni stranki odpira, je vprašanje oziroma trditev temeljnega cilja. Temeljni cilj registra nepremičnin je naveden tudi v tem zakonu, je tekoče voditi spremembe podatkov o dejanskem stanju nepremičnine. Jaz absolutno trdim in stojim za trditvijo, da je ta cilj moč doseči tudi z drugim načinom, tako imenovanim individualnim načinom vrednotenja. Zakonodajno-pravna služba je v zvezi s členom, ki je sicer umaknjen, opozorila, da ta zakon ne predvideva pravnega sredstva za odpravo morebitnih napak, te morebitne napake pa bi lahko povzročile napačno davčno osnovo. Člen je bil sicer črtan, pa vendarle v samem zakonu še vedno pravnih sredstev za odpravo morebitnih napak ni, niso opredeljena. Ne nazadnje, pa ne najmanj pomembno, je treba opozoriti, da govorimo o finančnih posledicah, ki znesejo za leto 2006 in 2007 skoraj milijardo tolarjev, ki niso predvidena v proračunih za leto 2006 in leto 2007. Poudarjam, da niso predvidena in govorimo o milijardi. Seveda je pri tem zakonu vrsta odprtih vprašanj. Ta zakon bi moral iti počasneje, moral bi biti dodelan veliko bolj, kot je, in predvsem moral bi ga spremljati zakon o nepremičninskem davku.
Hvala lepa. Gospod Vili Rezman bo govoril v imenu poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Hvala lepa. Mi bi radi, torej tisti, ki smo iz poslanske skupine DeSUS, najprej povedali, da se ne strinjamo z namigovanji nekaterih, ki govorijo o tem, da sedaj odločamo o tem, kakšen davek bodo občanke in občani oziroma državljanke in državljani plačevali v letih, ki prihajajo. Popolnoma jasno nam je in zdi se mi, da imamo za to dovolj podkrepitev v tekstu, ki je pred nami in ki ga podpiramo, da ne pri zakonu o evidentiranju nepremičnin ni šlo za to, da bi odločali, koliko bodo davkoplačevalci plačevali, in ne pri zakonu o vrednotenju, ki je zdaj predmet naših razprav, ne govorimo o tem. Ker je bilo tudi nekaj namigovanj, češ, kako lahko vlada ali kdo drug zlorabi te zakone, če bomo takšne, kakršni so predlagani, sprejeli, naj povem, da mi ocenjujemo, da so ti zakoni popolnoma nevtralni. S tem zakonom ali pa z zakonom o nepremičninah oziroma oba ta dva zakona bi bila v veliko pomoč kateri koli vladi, tudi če bi imeli diametralno nasprotno politiko obdavčevanja, ker dajeta samo temelje. To, kako bo res obdavčevano naše premoženje, o tem bo govoril zakon o obdavčitvi nepremičnin, in takrat bo verjetno potrebno biti dovolj pozoren, da nebi zagrešili kakšnih pretiranih napak ali celo neumnosti. Vlada nas celo opozarja v pisnem gradivu, da ne predvideva dodatne obdavčitve. Verjetno je s tem imela v mislih to, da posameznik za isto nepremičnino danes ali čez dve leti ne bo plačeval bistveno različnih davkov. Mi tudi sodimo, da je možno tako izpeljati ravno na osnovi teh dveh zakonov. Enega, ki smo ga že sprejeli, in drugega, ki ga sprejemamo sedaj. Je pa možno, da bi se prerazdeljevalo obdavčevanje znotraj iste vsote, to je povsem možno, kar ne pomeni, da se bi bistveno povečala obdavčitev nasploh. Morebiti bo obdavčitev, ko bomo imeli nov davek, pravičnejša. Tistih 30 milijard, o katerih se toliko govori, bo najbrž pomenilo to, da bodo obdavčeni tudi tisti, ki se danes izmuznejo davku, ki torej ne plačujejo javnih storitev, ki so dovolj spretni, da zaobidejo ali pa so drugi tako nespretni, da jih ne znajo obdavčiti. In mislim, da je prav, da vsi za enako premoženje plačujemo enake oziroma podobne davke in da vsi prispevamo tisto, kar je potrebno, da se lahko plačajo javne storitve. Nadomestilo za uporabo stavbnega zemljišča, tolikokrat omenjeno, ki bo sedaj z novim zakonom, ko bo sprejet, nadomeščeno, je eden izmed, po moje, slabših načinov obdavčevanja nepremičnin. Že za voljo tega, ker je v suvereni pristojnosti skoraj 200 občin sedaj in si lahko vsaka občina izmišljuje čisto svoje kriterije tako rekoč in je torej tudi to nepravično obdavčevanje. In prav bi bilo, da bi imeli obdavčevanje takšno, ki bi bilo pravičnejše. Imeli smo do nedavnega celo občine, ki sploh niso obračunavale nadomestil za uporabo stavbnega zemljišča in so morebiti na ta način dvorile volivkam in volivcem. Namen tega zakona je, da vzpostavimo pogoje za ustrezno davčno politiko, za ustrezno socialno politiko, prostorsko in tudi okoljsko politiko. Za zaključek naj omenim še to, da je nekajkrat bila našteta tudi vloga lokalnih skupnosti. Našteta je tudi v 20. členu, če vse ostalo preskočim, kjer piše, da bodo morale občine zagotavljati podatke iz registra najemnih pogodb. Jaz sem protestiral zoper takšen člen že na odboru, pa nič ni zaleglo, vidim. Morebiti bo priložnost, ko bo podzakonski akt sprejet, da se bo temu izognilo. Sedaj namreč občine nimajo teh obvez, da bi to počele, in nimajo teh podatkov in jih tudi ne morejo posredovati. Razen tega pa je nesmiselno, če bi iste podatke posredovali po dveh tirih, najprej po tiru upravnih enot, ki morajo imeti vse te podatke, in potem še s strani lokalnih skupnosti, ki jih lahko imajo, če so si za to naložile potrebno delo in stroške.
Hvala lepa. Gospod Rudi Veršnik bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Pozdrav vsem prisotnim! Zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin je tehnični zakon. Predmet zakona je množino vrednotenje nepremičnin za predvideno uvedbo davka na nepremičnine, s katerim se bo nadomestilo pobiranje takse nadomestila za uporabo zazidljivega in nezazidljivega stavbnega zemljišča in obstoječega davka na nepremičnine. Razlog za to je, da zaradi nepopolnih evidenc in nedorečenih metod določene davčne osnove prihaja do nepravičnega in neustreznega obdavčevanja nepremičnin z nadomestilom za uporabo stavbnega zemljišča in obstoječega davka na nepremičnine. V Republiki Sloveniji še nimamo razvitega sistema množičnega vrednotenja nepremičnin. Tak sistem z ustrezno pravno podlago za njegovo uveljavitev je nujno potreben za zagotovitev metode, ki bo omogočila množično vrednotenje nepremičnin, premoženja na podlagi tržnih vrednosti za različne javne namene in s tem omogočila izvajanje primerne davčne in prostorske politike na področju nepremičnin, zagotavljala preglednost trga nepremičnin, spodbudila ažurnejše evidentiranje podatkov o nepremičninah ter omogočila uporabo podatkov na trgu nepremičnin in ocenjenih tržnih vrednosti tudi širšemu krogu zasebnih uporabnikov za druge namene, kot na primer zavarovanje posojil in druga zastava nepremičnin, najem, prodaja in tako dalje. V Republiki Sloveniji je v glavnem sistem individualnega vrednotenja, ki je namenjen ocenjevanju tržne vrednosti posamične nepremičnine, z upoštevanjem zelo natančno izdelanih kriterijev. Tak način vrednotenja je dolgotrajen, je zelo podroben, usmerjen samo na eno nepremičnino in povezan z višjimi stroški ugotavljanja vrednosti ter zato ni direktno primeren za množično vrednotenje, torej ocenjevanje vrednosti večjemu številu nepremičnin istočasno. Množično vrednotenje nepremičnin torej ne pomeni ocenjevanja večjega števila nepremičnin na določen dan z uporabo standardnih postopkov in modelov, določenih s pomočjo statističnih ocen vpliva trga, medtem ko je individualno vrednotenje ocenjevanje točno določene nepremičnine na določen dan, vendar tudi metoda množičnega vrednotenja nepremičnin upošteva principe tržnega ocenjevanja vrednosti, zato je rezultat množičnega vrednotenja bolj ali manj natančna ocena tržne vrednosti nepremičnine. Popisovalci nepremičnin bodo z delom na terenu začeli predvidoma septembra, z obrazci bodo prišli do vsakega lastnika nepremičnine, ki bo imel možnost izpolniti obrazec sam ali skupaj s pomočjo za to izobraženega popisovalca. Obrazec bo imel podatke o stavbah in delih stavb, njihovi površini, komunalni opremljenosti ter letu graditve, obnovi fasade, oken, površin, po namenu, številu sob in tako dalje. Vrednotenje se bo izvajalo tekoče, kot bodo nastajali modeli vrednotenja in se spreminjali podatki o nepremičninah. Z zakonom se določa, v katerih primerih se bo ob izvedbi vrednotenja, torej ob pripisu vrednosti lastnike obvestilo o tem podatku. Načeloma bodo lastniki dobili obvestilo o vsakem pripisu vrednosti, razen v primeru, ko se bo vrednost spremenila zaradi prevrednotenja. Lastniki bodo imeli možnost po prejemu obvestila spremeniti podatke o njihovi nepremičnini v nepremičninskih evidencah, vendar v skladu s predpisi o evidentiranju nepremičnin oziroma predpisi, ki urejajo posamezno zbirko podatkov. V sistemu množičnega vrednotenja je predvideno tudi sodelovanje občin, ki bodo skozi sistem davka na nepremičnine ene glavnih uporabnic podatkov o vrednosti nepremičnin. Vse občine bodo imele možnost pred dokončno odločitvijo in uradno objavo modelov podati nanje pripombe in predloge. Imele bodo možnost preko strokovnih oseb in javnosti preveriti ustreznost modelov na njihovo okolje. V poslanski skupini SDS predlog zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin podpiramo. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin in prehajamo na razpravo o 32. členu in amandmaju poslanske skupine LDS. Kdo želi besedo? [[Nihče.]] Zaključujem razpravo. O amandmaju bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj pol ure po končani 4. točki dnevnega reda. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA - TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O NEPREMIČNINSKEM POSREDOVANJU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada Republike Slovenije. Predstavnika vlade ni. Sprašujem, ali kdo nasprotuje, da nadaljujemo brez obrazložitve? [[Ne.]] Potem nadaljujemo z obravnavo zakona, in sicer predlog zakona je obravnaval odbor za okolje in prostor kot matično delovno telo. Tudi gospoda Rudolfa Petana, ki naj bi predstavil poročilo, ni. Ker brez tega poročila pa vendarle ne gre nadaljevati, predlagam pet minut [[...]]Ali kdo nasprotuje, da nadaljujemo? [[Nihče.]] Potem nadaljujemo. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Tudi tukaj nimamo prav veliko prisotnih. Gospod Drago Koren bo predstavil stališče poslanske skupine Nove Slovenije. Izvolite.
Hvala, gospod predsednik. Očitno je res čas kosila, da so skoraj vsi odsotni. Pred seboj imamo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nepremičninskem posredovanju. V poslanski skupini Nove Slovenije - Krščanske ljudske stranke ocenjujemo, da so predlagane spremembe dobre in pomembne in jih bomo tudi podprli. V Sloveniji deluje trg nepremičnin le malo več kot 10 let. To ni nič čudnega, saj smo imeli vse do osamosvojitve sistem, v katerem zasebna lastnina ni imela nobene veljave, saj je bilo vse naše. Zanimivo pa je, kako hitro je zaživel trg nepremičnin po spremembi našega družbenega sistema, ko je zasebna lastnina dobila svoje pravo mesto. Tako se je v zadnjih treh letih močno povečalo število nepremičninskih transakcij. Tudi število nepremičninskih posrednikov z licenco kljub njihovemu precejšnjemu številu še vedno raste. Tako je v začetku preteklega meseca ministrstvo za okolje in prostor podelilo novih 155 licenc za opravljanje poslov nepremičninskega posredovanja. Kratka zgodovina delovanja nepremičninskega trga in velika ter hitra rast števila transakcij pa ima za posledico določene napake in nepravilnosti, katerih posledice občutijo ljudje, ki za to niso nič krivi. Eden od vzrokov so še vedno neurejene in neustrezne nepremičninske evidence, danes smo o tem že govorili, ko smo obravnavali novi zakon o evidentiranju nepremičnin. Ne znam si predstavljati, kakšno stanje bi imeli danes, če ne bi geodetska uprava leta 2000 odločno pristopila k izvedbi posodobitve evidentiranja nepremičnin. Zakon o nepremičninskem posredovanju je zasledoval tri cilje, in sicer varstvo potrošnikov, zaščito javnega interesa in skrb za nadaljnji razvoj nepremičninske stroke. Bistvena novost predloga, ki ga imamo pred seboj, je po našem mnenju določena v 2. členu. Vsaka pravna oseba ali samostojni podjetnik, ki gradi lastne nepremičnine za prodajo na trgu, jih bo moral prodajati preko posrednika z licenco. Vsekakor bo ta obveza izboljšala strokovnost posredovanja, saj bodo morali investitorji izobraziti svoj kader ali pa najeti strokovno usposobljene osebe, pa tudi prodajalci nepremičnin bodo tako enakopravni. K večji profesionalnosti bodo prispevale tudi izboljšane in natančnejše določbe glede vsebine pogodbe o posredovanju glede izkaznice nepremičninskega posrednika ter podrobnejša določila, merila za začasni ali stalni odvzem licence. Tako bo lahko začasno ob licenco posrednik, ki se ne bo dopolnilno usposabljal. Takšno usposabljanje pa je vsekakor potrebno zaradi nenehnega dopolnjevanja zakonodaje, ki jo morajo poznati nepremičninski posredniki, tako predpisov s pravnega področja kot tudi predpisov, ki se nanašajo na gradnjo in urejanje prostora. V Novi Sloveniji - Krščansko ljudski stranki bomo predlagane spremembe in dopolnitve zakona o nepremičninskem posredovanju podprli.
Hvala. Gospod Ivan Jelen bo predstavil stališče poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani poslanci. V poslanski skupini DeSUS bomo vladni predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nepremičninskem posredovanju podprli. Po našem mnenju bistvo novele zakona o nepremičninskem posredovanju predstavlja večjo zaščito potrošnika v smislu varnega in skrbnega poslovanja zaščite javnega interesa in skrb za prihodnji razvoj nepremičninskega trga. Prepričani smo, da bo učinek predlaganih sprememb boljši, sploh glede dosedanjih nezakonitih dejanj posredovanja, napačnih in nepopolnih podatkov o nepremičninah, lažnih identifikacijah nepremičninskih posrednikov, izsiljevanj, itd. V naši poslanski skupini DeSUS se zavedamo, da je potrebno utrditi, posodobiti in omogočiti transparentnost dosedanjemu nepremičninskemu sistemu. Po našem vedenju predstavljajo pogodbe tisto bistvo sklenjenega nepremičninskega posla oziroma posredovanja nepremičnine, v katere je potrebno definirati in opredeliti vsa določila, stanje nepremičnine, registracija oziroma licenca nepremičninskega posrednika, predpisane pristojnosti posrednika, ki definirajo v obe strani: tako kupca, naročnika kot posrednika izvajalca. Zagotovljene so tudi sankcije na podlagi ugotovljenih kršitev na nepremičninskem trgu. Glede na to, da je uvedba davka na nepremičnine bistven oziroma tehten razlog za sprejem zakona, je po našem mnenju potrebna časovna usklajenost sprejemanja nepremičninske trojke zakonov, zakon o evidentiranju nepremičnin, zakon o množičnem vrednotenju nepremičnin in zakon o nepremičninskem posredovanju. Zatorej je več kot nujna vzpostavitev večnamenskih podatkov o nepremičninah in oblikovanje takšnega nepremičninskega trga, ki bo skrbel in zagotavljal temelje oziroma osnovo za njihovo nadaljnjo, tudi širšo uporabo državnim in lokalnim organom, lastnikom posameznikom in investitorjem. Predlagane rešitve omogočajo enostavnejše postopke glede evidentiranja nepremičnin, verodostojnost in ažurnost podatkov, strokovno usposobljenost kadrov, organizacijsko povezanost posrednikov, transparentnost nepremičninskih evidenc in kontrolo nad izvedbo in pristojnimi. Vse dodatne obveznosti upravljanja in izvajanja, predlagane za vzpostavitev nepremičninskega trga, pa zahtevajo dodatna finančna sredstva, ki so v letu 2006 ocenjena skupno na 1,5 milijarde SIT, v letu 2007 pa za polovico manj kot v predhodnem letu. Glede vpogleda v te evidence smo v poslanski skupini DeSUS prepričani, da so te evidence javnega značaja, torej na vpogled vsem uporabnikom. V poslanski skupini DeSUS se zavedamo velikosti in dimenzije zastavljenega projekta, ki zadeva celotno področje nepremičnin. Ugotavljamo, da razvoj trga nepremičnin v smislu učinkovitosti, gospodarnosti in smotrnosti ter trend opravljanja funkcij do leta 2010, približno 70 tisoč do 80 tisoč, narekuje večnamenske evidence in vzpostavitev celotnega sistema s sodobnimi pristopi, tudi ustanovitev nepremičninskih skladov za izvajanje dolgoročnih investicij v nepremičnine, ki bo združeval prostorsko, socialno in davčno politiko. Pri tem opozarjamo na začetek poročanja nepremičninskih družb, začetek 1.1.2007 in ne šele sredi prihodnjega leta. V naši poslanski skupini predvidevamo, da bo ta zakon skupaj z ostalima dvema pripomogel k očitno zelo velikemu prispevku na slovenskem nepremičninskem trgu. Zato je treba zakon sprejeti čim prej in nadaljevati z ustrezno obdavčitvijo. V dokumentu odbora za reforme je predviden prihodek iz davka na nepremičnine v višini 30 milijard. Glede pridobitve strokovne usposobljenosti za nepremičninskega posrednika pa smo v poslanski skupini DeSUS prepričani in nedvomno zagovorniki ustrezne izobrazbe, pridobitev licence v določenem roku. Na podlagi navedenega bomo poslanci DeSUS podprli dopolnjen predlog zakona o nepremičninskem posredovanju matičnega delovnega odbora.
Hvala. Gospod Rudolf Petan bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Prosim.
Hvala za besedo, gospod predsednik. Spoštovani! Osnovni zakon, ki ga sedaj noveliramo, je bil sprejet v letu 2003. Takrat deklarirani cilji zakona so bili: varstvo potrošnikov, zaščita javnega interesa in tudi razvoj nepremičninske stroke, ki je brez zakona kot hitro razvijajoča panoga podlegla skušnjavam in zablodam, pod narekovaji, sposobnih trgovcev z nepremičninami. Že pred letom 2003 so nastale in izbruhnile afere, nekatere pa so izbruhnile tudi po tem datumom, nastale pa seveda prej, kot so bile Trzin, Zbiljski gaj in tudi na Stanovanjskem skladu Republike Slovenije v nekaterih primerih ni bilo nič boljše in se je marsikdaj in marsikaj naredilo po domače glede na "iznajdljivost vpletenih". Sam zakon še ne pomeni reda, je pa prvi pogoj za urejanje ali mogoče celo za ureditev razmer na trgu nepremičnin. Uveden je bil nepremičninski posrednik, ki mora pridobiti licenco resornega ministrstva, ki ga tudi vpiše v imenik nepremičninskih posrednikov. Pri naši učinkovitosti nadzornih organov nujen pristop. V nekaterih državah, kjer je nadzorna funkcija tako rekoč nujen in samoumeven sestavni del sistema tega ceha, ali vsaj tako organiziranega nimajo, to je na primer v Veliki Britaniji, kjer imajo sistem negativnih dovoljenj. Bistvo takšnega pristopa je, da za opravljanje dejavnosti ni potrebno nobeno dovoljenje. Vsakdo lahko dela v tej sferi le do takrat, ko za to pristojna državna inštitucija podvomi v poštenost in ustreznost dela posrednika, zaradi načina dela. V takem primeru izdajo odločbo o popolni ali pa delni prepovedi opravljanja dejavnosti. Če bi nekateri gospodje iz Trzina, Zbiljskega gaja bili v Angliji, bi že zdavnaj dobili plombo na svojo dejavnost, vključno z notarji. Ker pa so Trzin, Zbiljski gaj kdaj pa kdaj tudi stanovanjski sklad pri nas, pa moramo tudi zato, ne izključno, ampak tudi zato spreminjati zakonodajo, ki naj bi deloma popravila nedelovanje ali slabo delovanje sodnega dela oblasti. Glede na to, da imamo pri nas prek 500 subjektov, ki imajo licence za nepremičninsko posredovanje, je potrebno popraviti zakonodajo v tistem delu, ki se je pokazala za luknjičavo ali ne dovolj dorečeno. S predlaganimi spremembami bi se želelo slediti usmeritvam vlade glede poenostavitve postopkov in urediti nepremičninsko posredovanje po novem zakonu o cenilcih. S temi pristopi naj bi se omejilo prakso zavajanja strank z nepopolnimi, napačnimi in mnogokrat zavajujočimi podatki, takšno delo je postalo že kar vsakodnevna praksa ali celo način dela nekaterih posrednikov. Zato v Slovenski demokratski stranki podpiramo podrobnejše predpise glede same storitve, ki je zapisana v 1. členu, tudi o obveznosti investitorja, ki je istočasno izvajalec investicije in tudi prodajalec nepremičnine, tudi o odvzemu licence, podrobnejši popis ali podrobnejši predpis glede časa trajanja pogodbe, o podatkih, ki jih mora vsebovati pogodba, podrobnejše predpise o oglaševanju, o podatkih v imeniku nepremičninskih posrednikov, tudi o pristojnosti ministrstva glede opravljanja strokovnih izpitov posrednikov in še kup ostalih drobnih sprememb, ki jih prinaša ta novelacija. V poslanski skupini SDS podpiramo predlagane spremembe zaradi nujne večje zaščite potrošnikov storitev, ki so marsikdaj dosedaj bili prepuščeni sami sebi in na milost in nemilost posrednikov. Istočasno naj bi tudi posredniški ceh pridobival zaupanje zaradi nekaterih, ki so izrabili zaupanje državljank in državljanov, zato bomo v SDS podprli predlagane spremembe. Hvala.
Hvala. Doktor Pavel Gantar bo predstavil stališče poslanske skupine Liberalne demokracije Slovenije. Prosim.
Spoštovani gospod predsednik! Spoštovane kolegice in kolegi! V LDS smo pregledali spremembe in dopolnitve zakona o nepremičninskem poslovanju seveda in smo ugotovili, da se te spremembe in dopolnitve nanašajo predvsem na določbe, ki naj bi prinesle večjo zaščito potrošnika s predpisanimi podrobnejšimi določili, ki jih mora vsebovati pogodba o posredovanju v prometu z nepremičninami, o preverjanju stanja nepremičnine, natančneje so razdelani tudi razlogi za trajni oziroma začasni odvzem licence nepremičninskemu posredniku, predpisana je pristojnost izvajanja strokovnih izpitov in dopolnilnega usposabljanja. Dopolnjene so tudi kazenske določbe zakona, ki naj bi prispevale k odpravi in sankcioniranju ugotovljenih kršitev na trgu nepremičnin, ki jih sedaj ni bilo mogoče sankcionirati. Kot je bilo že omenjeno, k dopolnitvam tega zakona je prispevala tudi praksa na nepremičninskem trgu, določene afere, incidenti. Zaradi tega se je že prej popravljal zakon in verjamemo zagotovilu predlagateljev, da bo ta zakon zmanjšal število praznin ali lukenj, ki nastajajo na tem segmentu nepremičninskega posredovanja. Menimo, da se ni mogoče v celoti izogniti dodatnim tveganjem in mogočim aferam ali nepravilnosti na tem področju, saj ti, ki iščejo vedno nove možnosti, so praviloma bolj inovativni, kot je pravna praksa ali inšpekcijska služba. Hkrati je treba tudi vedeti, da te dopolnitve hkrati prinašajo dodatno delo, dodatna birokratska opravila in tudi dodatne stroške, kar po svoje tudi slabo vpliva na trg nepremičnin. Različni akterji in interesenti, da ne rečem tudi lobisti v zvezi s tem zakonom, so nekatere rešitve kritizirali, nekateri so pritrjevali, nekateri so imeli med seboj različna stališča, vendar menimo, da je razprava na odboru pokazala, da nimamo velikega razloga, da ne bi verjeli v tem primeru, da predlagatelji predlagajo rešitve, ki temeljijo na osnovi izkušenj, ki so po njihovem mnenju dobre in se bodo tudi obnesle. Mi verjamemo in upamo, da bo tako, zato temu zakonu ne bomo nasprotovali. Hvala lepa.
Hvala. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Izvolite, gospod Veber, proceduralni predlog.
Gospod predsednik, mislim, da je proceduralni predlog, ker ste omenil, da zaključujete predstavitev poslanskih skupin, slučajno sem bil izven dvorane, ko bi bil na vrsti za predstavitev mnenja naše poslanske skupine, in proceduralno sprašujem, ali to lahko storim v tem trenutku?
Žal ne morete, se boste pa lahko prijavil k razpravi in boste imeli 20 minut časa za razpravo. Mislim, da bo zadoščalo. Torej, prehajamo na razpravo o 23. členu ter amandmajih, in sicer prvi amandma poslanskih skupin SDS in SLS, ter o drugem amandmaju, ki ga je predlagala poslanska skupina Socialnih demokratov. Kdo želi besedo? Gospod Veber.
Hvala za besedo. Zakon o nepremičninskem posredovanju želi predvsem urediti transparentnejši način trgovanja z nepremičninami in pri tem v največji meri tudi zaščititi potrošnika. V amandmaju, ki smo ga vložili k 23. členu, želimo opozoriti na dejstvo, da predlagatelj pri tem premalo upošteva izkušnje predvsem tistih nepremičninskih posrednikov, ki so si jih pridobili skozi dolgoletno delo na tem področju. Namreč pogoje, ki jih postavlja v 23. členu, zaostruje na način, da vsi tisti, ki imajo poklicno izobrazbo, bodo leta 2007 izgubili licence, kajti dosedaj so opravljali to dejavnosti tudi na podlagi odločb upravnih enot. Pridobiti v štirih letih, kot je v zakonu predviden rok, višjo izobrazbo je praktično neizvedljivo, zato v amandmaju želimo opozoriti na dejstvo, da gre za ljudi, ki imajo 20 ali več let delovne dobe in so pravzaprav tik pred upokojitvijo. S tem, ko lahko izgubijo licenco tik pred upokojitvijo, seveda izgubijo tudi svojo socialno varnost, kar pa je tisto, kar nas pri tem zakonu in pri teh rešitvah izjemno skrbi. Zato si želimo, da bi predlagatelj s tem, ko bi ta amandma dobil podporo v drugi obravnavi, do tretje obravnave premislil o teh možnih rešitvah in predvsem o posledicah, ki jih prinaša omejitev pri izpolnjevanju pogojev za pridobitev licence. Mislim, da je naša skrb resnično ta, da moramo upoštevati predvsem znanje, velikokrat je to znanje pridobljeno prav na trgu, v praksi, pri vsakodnevnih opravkih in velikokrat s tem tudi prekaša tisto znanje, ki ga lahko pridobi že v postopku izobraževanja. To menimo, da je razlog, da bi predlagatelj moral dodatno proučiti te rešitve in seveda s tem resnično pripomoči k temu, da je interes nas vseh, da se te storitve opravljajo čim kvalitetnejše. Še posebej vidimo priložnost pri predlagatelju, da upošteva to pripombo, ker je v zakonu sicer predvideno, da minister sam odloča o tem, kdaj bo in v kakšni meri upošteval preverjanje znanja pri dopolnilnem usposabljanju, kajti v zakonu ni jasno določenih kriterijev, na podlagi katerih se minister sploh odloči o tem, kakšna preverjanja bo opravil in kdaj se bo pravzaprav odločil oziroma kdaj bo preverjanje, kdo je pridobil kolikšna znanja pri dopolnilnem izobraževanju. Torej si vlada pušča zelo širok prostor, da minister nekako sam odloča o tem, ali bo neko dodatno izobraževanje sploh upošteval in na kakšen način ga bo preverjal. Seveda sama rešitev, ki je zapisana v zakonu, je po mojem mnenju nesprejemljiva, morali bi biti kriteriji jasno zapisani in s tem lahko tudi preprečimo dejstvo, da se minister sam in denimo na političnih kriterijih odloča o tem, komu bo priznal dopolnilno usposabljanje in komu ne. Upam, da je dovolj razumevanja glede tistih cenilcev pri predlagatelju, ki nimajo še dovolj visoke izobrazbe po mnenju predlagatelja, in jo morajo pridobiti. Zato bi tudi želeli, da se amandma k 23. členu sprejme, in s tem poskušamo resnično izčistiti vse vsebine, ki se nanašajo na izobraževanje in mogoče rešiti tudi ta problem, ki ministru nekako dopušča, da se lahko odloča tudi po lastni presoji in, če hočete, tudi po politični presoji, komu bo takšno usposabljanje priznal ali ne. In določene rešitve bi se zagotovo lahko glede na to, kateri členi so še odprti v drugi obravnavi in v primeru sprejetja amandmajev, potem tudi v tretji obravnavi zapisale veliko bolj kvalitetno v 23. člen. Hvala.
Hvala. Želi še kdo razpravljati? Gospod Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Jaz bi morda ne v celoti ponovil, ampak kljub temu še enkrat povedal, v čem mislim, da je razlog za to, da se amandma k 23. členu podpre. Ni veliko ljudi, ki imajo problem, ker nimajo niti srednje izobrazbe in tudi višje ne, pa že dolga leta opravljajo ta poklic, ni jih veliko, imajo pa takšno dejavnost že pred letom 1999, uspešno jo opravljajo, nobenih pripomb ni, naredili so izpit, ki je bil zahtevan, in vse prehodne določbe zakona doslej za njih niso imele posebnih rešitev in so jih dejansko postavljali v enak položaj kot tiste, ki so imeli "popolno", ali pa splošno srednjo šolo ali srednjo strokovno šolo, ne pa poklicne, so jim enako dali štiri leta za pridobitev višje šole. Praktično se to ne da izvesti, ker iz srednje poklicne triletne do srednje strokovne je dvoletni program. In reči, da bi v naslednjih dveh letih iz srednje nekdo takoj naredil še višjo šolo, bi rekel je zelo zahtevno, nikoli takšnih zahtev mi nismo dajali v prehodnih določbah, običajno so bile zahteve, ki so pomenile vsaj dvakratnik nekega normalnega študija, plus še diplomo, ki jo potrebuješ. Ti so dobili skratka pogoje, ki so bili "unrealizable", ni se jih dalo uresničiti. In zdaj bi prišlo do posledic, izguba dela, financiranje, urejanje razmer v družini in podobno; in jaz bi prosil, da tudi iz teh razlogov, čeprav mogoče amandma ni dobesedno edini mogoč, da se v drugi obravnavi sprejme in podpre tudi s sugestijo vlade, da bi kasneje v tretje morda razmislili, ali je tudi kakšna druga rešitev sprejemljivejša, da se kakšen rok določi v njem. Mislim, da bi bilo treba na teh nekaj deset jih je mogoče, pa še najbrž toliko ne, ljudi razmišljati in jim neko rešitev najti. Hvala.
Hvala. Še kdo? Gospod Starman, državni sekretar v ministrstvu za okolje in prostor, želite besedo? Izvolite.
Najlepša hvala. Jaz bi samo opozoril na dve stvari. Prva stvar glede tega, kdaj minister lahko odredi preverjanje znanja, je jasno določeno v prvem odstavku 8. člena, torej samo vsakih pet let in samo ob spremembi predpisov na tem področju. Torej kriteriji so zelo objektivizirani in prostora za diskrecijo praktično ni. Glede predlaganega amandmaja na 23. člen nas je tudi zakonodajno-pravna služba opozorila na to, da je potrebno enako obravnavati situacijo, ki je bila podobna v času, ko se je osnovni zakon uveljavil, to je bilo leta 2003, in se je določen segment ljudi s tem poslom že ukvarjal in so v teh prehodnih določbah določeni enaki pogoji, kot so bili takrat za ljudi, ki so kasneje morali dopolniti svojo izobrazbo in tudi opraviti izpit. Če bi v tem primeru drugačne, milejše kriterije naredili, ki se jih da tudi razumeti z vidika občutka za neko varnost in trajnost dela, bi dejansko diskriminirali in dve popolnoma dekvatni situaciji, popolnoma primerljivi pravni situaciji različno obravnavali. Predlagatelj zato ni soglašal s tem, se ni strinjal s tem amandmajem ravno zaradi izenačitve pravne situacije. Od leta 2003 je bil uveden nov poklic, ki je bil opravljan do takrat na nereguliran način, omogočen je bil rok in vsi kriteriji pa tudi izobrazbeni pogoji. Sedanja situacija je ista, določen segment ljudi, ki se zdaj pri investitorju s to dejavnostjo ukvarjajo, ki je v javno korist in je predvsem v interesu potrošnikov, imajo zdaj popolnoma enake pogoje, kot so imeli vsi ostali leta 2003. To je bil pravzaprav argument, zakaj je tekst 23. člena tak. Hvala.
Hvala. Gospod Potrč.
Hvala lepa. V delu, gospod Starman, v katerem trdite, da zakon leta 1999, ko je bil sprejet, in prva novela nista posebej imela obravnavanih primerov poklicnih šol, z vami soglašam - nista imela. In gospe in gospodje so, lahko rečem, v formalnem ali vsebinskem smislu takrat to spregledali. Ampak potem jim je država oziroma zbornica, ki je to delala, dovoljevala, da opravljajo izpite. In so enako kot tisti s srednjo šolo, splošno, opravljali izpite, naredili izpite in jim je bilo, pustimo, ali v skladu z zakonom ali ne, zagotovljeno, da bodo v enakih pogojih kot ti drugi. In so po vsej verjetnosti na ta način delali, opravili strokovne izpite, dobili pogojne licence in zdaj opravljajo posel. V tem delu situacija ni povsem čista. In drugo, ali bi dodatni pogoji za te na tak način, kot smo jih mi formulirali ali malo drugače, pomenili neenakost pred zakonom - težko je to vnaprej reči. Jaz ne bi upal tega trditi, da bo, tudi ne stoodstotno, da ne bo, ampak prav gotovo gre za različne pravne situacije, nekdo ima popolno srednjo šolo, nekdo drug, govorim po starem, te popolne srednje šole nima, ima pa strokovno triletno; in nista v enakem položaju. In bi še enkrat poudaril, česar vlada ne razmišlja, in ne vem, če je razmišljala zakonodajno-pravna služba, ko je na to opozarjala, prizadeti s triletno srednjo strokovno šolo v štirih letih višje šole fizično po izobraževalnem sistemu niso mogli opraviti. Niso mogli! Da bi lahko prišli do pravice do vpisa, so morali narediti srednjo šolo. Ta srednja šola - rabijo dvoletni program, da iz poklicne do splošne izobraževalne srednje pridejo, potem pa še najmanj dve leti, da končajo višjo šolo z diplomo, kar je za izreden študij in za normalno opravljanje dela res čudež. In to je bil poseben kriterij, ki ni bil upoštevan. Vi ste upoštevali pri tistih, ki imajo popolno splošno srednjo šolo, da imajo štiri leta, se pravi, dvoletni študij pa še enkrat toliko, kar je bil običaj v zakonodaji sicer. Za te ljudi s poklicno šolo sploh tega primera prehoda niste predvideli. In zato se mi zdi, da ne bi bilo narobe, da se ga realno predvidi zdaj. Hvala.
Hvala. Gospod Veber. [[Se odpoveduje.]] Gospod Koren, izvolite.
Hvala za besedo. Ta amandma, ki ga predlagajo Socialni demokrati, je nekje človeški in človek razmišlja, ali bi res ne bilo prav, da bi ga podprli, da bi ti ljudje, ki so proti koncu svoje delovne dobe, ne bili v težkem položaju. Po drugi strani se moramo strinjati tudi s tem, kar je povedal državni sekretar, gospod Starman. In jaz bi razširil še tudi na druge poklice in na druge podobne situacije, ki so se zgodile. Bom dal primer, zelo podobna stvar se je zgodila z geodetskimi tehniki. Mene bi danes bolelo srce, če bi danes to omogočili tem z nepopolno srednjo šolo na tem področju nepremičninskega posredovanja, kajti naši geodetski tehniki so šli skozi celotno kalvarijo, izrabili so vse postopke, do ustavnega sodišča, pa niso uspeli. To je še en dodaten argument, da tega vašega amandmaja ne moremo sprejeti. Ko tako gledam, se dejansko postavlja v neenakopraven položaj vsa druga sfera, ki jim to ni bilo omogočeno. Hvala lepa.
Hvala. Še kdo? [[Ne.]] Potem zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali danes v okviru glasovanj ob 14.20 uri. S tem prekinjam to točko dnevnega reda, prekinjam sejo zbora, ki jo bomo nadaljevali ob 14. uri in 20 minut.
Spoštovane poslanke in spoštovani poslanci! Nadaljujemo sejo državnega zbora. Prehajamo na prekinjeno 1. točko dnevnega reda - vprašanja poslank in poslancev. Preden preidemo na glasovanje, prosim poslanke in poslance, da preverijo delovanje glasovalne naprave, in sicer mora na desni strani vložene kartice goreti oranžna lučka. Hvala za pozornost. V skladu s predlogom poslanca dr. Pavla Gantarja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru predsednika vlade Republike Slovenije, gospoda Janeza Janše, na poslansko vprašanje dr. Pavla Gantarja v zvezi z izjavo predsednika sveta zavoda Kobilarna Lipica. Glasujemo. Navzočih je 50 poslank in poslancev, za je glasovalo 15, proti 35. [[Za je glasovalo 15.]] [[Proti 35.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. V skladu s predlogom poslanca Srečka Prijatelja bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za promet mag. Janeza Božiča na poslansko vprašanje Srečka Prijatelja v zvezi z izgradnjo drugega železniškega tira Divača-Koper. Glasujemo. Navzočih je 56 poslank in poslancev, za je glasovalo 19, proti 37. [[Za je glasovalo 19.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. V skladu s predlogom poslanca Dušana Kumra bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za gospodarstvo mag. Andreja Vizjaka na poslansko vprašanje gospoda Dušana Kumra v zvezi z nadaljnjim oblikovanjem cen električne energije. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 37. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 37.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. V skladu s predlogom poslanca dr. Slavka Gabra bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, dr. Jureta Zupana, na poslansko vprašanje dr. Slavka Gabra o dialogu s Študentsko organizacijo Slovenije. Glasujemo. Navzočih je 64 poslank in poslancev, za je glasovalo 23, proti 40. [[Za je glasovalo 23.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. V skladu s predlogom poslanke Brede Pečan bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, dr. Jureta Zupana, na poslansko vprašanje gospe Brede Pečan glede financiranja visokošolskega izobraževanja. Glasujemo. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za je glasovalo 27, proti 40. [[Za je glasovalo 27.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. V skladu s predlogom poslanca Davorina Terčona bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za kulturo, dr. Vaska Simonitija na poslansko vprašanje Davorina Terčona v zvezi s programom varstva in razvoja Kobilarne Lipica. Gospa Širca.
Jaz bom podprla ta predlog. Konec koncev podobno vprašanje ministru Simonitiju je bilo postavljeno že januarja 2006 in v naslednjih mesecih se je izkazalo, da je bil njegov odgovor, vsaj praksa ga je tako potrdila, napačen, nedokončen, nejasen in tudi zavajajoč. To, kar se v Lipici danes dogaja in se bo še jutri, ko se bo korespondenčno ali drugačen način zrediralo še tiste ljudi, ki verjamemo v to, da je potrebno braniti ta kos naravne kulturne dediščine. To je nezaslišano, to je nedopustno in v skladu z vsemi opozorili, ki smo jih in jih dajemo še vedno. In nedvomno bo na ta način, na prikrit in zavajajoč način, vlada poteptala tisto, kar je še pred nedavnim branila za največji interes na področju kulture in identitete Slovenije. Zato je potrebno diskutirati, zato je potrebno dobiti dodatne odgovore in tudi dokončno razčistiti, kako je mogoče na določenem ozemlju, v katerega se ne posega, dobiti dodatne možnosti za razvedrilo, ki bo šlo na račun vlade in njenih posameznikov.
Hvala. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 26, proti 40. [[Za je glasovalo 26.]] [[Proti 40.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. V skladu s predlogom poslanca Ljuba Germiča bo zbor odločal o naslednjem predlogu sklepa: Državni zbor bo na naslednji redni seji opravil razpravo o odgovoru ministra za javno upravo dr. Gregorja Viranta na poslansko vprašanje Ljuba Germiča v zvezi s konceptom plačnega sistema v javnem sektorju. Gospod Cvikl.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Rad bi poudaril, zakaj je pomembno podpreti predlog gospoda Germiča. Ker je gospod Virant v tem državnem zboru govoril kar nekaj netočnosti. Govoril je, da zakon o zdravniški službi, ki ga bomo obravnavali še na tej seji, nekako ni skladen, je skladen s politiko, kjer naj bi vse uredili v kolektivnih pogodbah, nekatere zadeve pa v zakon. Gospod Virant je rekel, da v tem zakonu ni ničesar, kar ne bi veljalo za celoten javni sektor. Se pravi, v zakonu o zdravniški službi, ki bo uvedel dodatno plačilo, in potrebno ga je uvesti po mnenju gospoda Viranta zato, da bi se lahko izplačevalo, ni ničesar, kar je v nasprotju z celotnim javnim sektorjem. To preprosto ni res. Zato bi veljalo prej, preden bomo v državnem zboru v celoti sprejeli ta zakon o zdravniški službi, opraviti razpravo o sistemu plač, opraviti razpravo o tem, zakaj vlada ima ene vatle do zdravnikov in druge vatle do sodnikov in bo imela neki tretji pristop do učiteljev in še koga. Gospod Virant na vprašanje kolega Germiča ni odgovoril korektno. Menimo, da bi veljalo v državnem zboru opraviti razpravo o tem, ali so nam bolj pomembni pacienti, 2 milijona pacientov in pacientk v Sloveniji, ali je pomembno nekaj tisoč zdravnikov in ali ne s tem zakonom, z zakonom o zdravniški službi, pravzaprav rušimo celoten sistem javnih plač, za katerega gospod Virant pravi, da se sistem ne bo zrušil. Dajmo o tem opraviti razpravo, pa soočimo dejstva, zato predlagam, da proceduralni predlog podprete. Hvala.
Hvala. Glasujemo. Glasovanje teče. Navzočih je 67 poslank in poslancev, za jih je glasovalo 25, proti 42. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 42.]] Ugotavljam, da zbor predlaganega sklepa ni sprejel. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 2. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo predloga zakona o evidentiranju nepremičnin. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih, in sicer imamo dva amandmaja k 103. členu. Oba je predlagala poslanska skupina LDS. Prehajamo na odločanje o amandmaju, [[...]] [[Vmesno govorjenje.]] [[...]]Ja, oprostite, drugega je predlagala LDS, prvega pa vlada Republike Slovenije, zato prehajamo najprej na odločanje o amandmaju vlade Republike Slovenije na amandma poslanske skupine LDS k 103. členu. Gospod Gantar.
Gospod predsednik, jaz bom obrazložil stališče poslanskega kluba k temu amandmaju. Ta amandma dejansko dopolnjuje amandma, ki ga je vložila poslanska skupina LDS, in bomo glasovali o njem za tem. Sami ocenjujemo, da je zelo pozitivno, da je vlada sprejela logiko amandmaja, ki smo ga vložili, da je razdelila te zgradbe na stanovanjske in nestanovanjske tudi na nek način s svojim amandmajem in podporo amandmaju LDS priznala na nek način, da so preveč podatkov zahtevali. Sami sicer menimo, da so v tem dodatnemu amandmaju vlade nekateri podatki presežni ali nepotrebni. Kljub vsemu bi rekel, da se bomo prav zaradi tega vzdržali, bomo podprli potem naš amandma in če bo ta amandma potem sprejet vključno s spremembami tega vladnega amandmaja, nameravamo tudi zakon podpreti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 56, proti nihče. [[Za je glasovalo 56.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine LDS k 103. členu. V kolikor ta ne bo sprejet, potem je ravnokar sprejeti amandma brezpredmeten. Glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 66, proti 1. [[Za je glasovalo 66.]] [[Proti 1.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo s tretjo obravnavo zakona. Ker je v zvezi z usklajenostjo predloga zakona, dajem besedo predstavniku vlade. Izvolite, gospod Starman.
Najlepša hvala. Uskladitveni amandma k 46. členu je potreben, ker je odbor državnega zbora za okolje in prostor v drugi obravnavi predloga zakona o evidentiranju nepremičnin sprejel amandma, da se 43. člen, ki ureja pravne posledice ugotovitve nezakonitosti dokončnega akta, črta, ker 46. člen, ki je bil prej 47., določa, da se v postopkih spreminjanja meje parcele smiselno uporabljajo določbe prejšnjega poglavja, tudi glede pravnih posledic. Predlagam, da predlagani amandma zbor sprejme. Hvala.
Ker je vlada opozorila, da je po končani tretji obravnavi predlog zakona zaradi sprejetih amandmajev neusklajen, je vlada pripravila uskladitveni amandma k 46. členu, ki ste ga prejeli na klop. Želi o uskladitvenem amandmaju besedo kdo od poslank in poslancev? [[Ne.]] Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje o uskladitvenem amandmaju. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 60, proti nihče. [[Za je glasovalo 60.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Sedaj prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Gospod Peče.
V imenu poslanske skupine. Spoštovani prisotni! Navkljub spremembi 103. člena omenjenega zakona, vsaj po oceni Slovenske nacionalne stranke nismo, žal, bistveno posegli v omenjeni zakon. Omenjen zakon še zmeraj sledi samo enemu cilju, to je uvedbi novega davka. Ne gre, kakor je bilo iz razprave izpeljano od nekaterih poslancev, da gre za nadomestni davek, ni res. Gre za nov davek, ki bo državljane in državljanke obremenil s 30 milijardami slovenskih tolarjev. Po naši oceni državni zbor tovrstnega zakona ne bi smel sprejeti. Dejstvo je, kakor smo v razpravi tudi povedali, da prek 92% proračunskih prihodkov proračuna Republike Slovenije sestavljajo davčni prihodki. In da s sprejemom tega zakona ne bomo pomagali niti enemu državljanu oziroma državljanki Republike Slovenije oziroma celo več jih izključno in pa na novo podredili novemu davku, ki ga bo potrebno plačati. Višina 30 milijard slovenskih tolarjev ob oceni, kolikor je bila zadana s strani ministrstva za finance torej tržni vrednosti nepremičnine, katerega podlaga je danes sprejet oziroma bo danes sprejet ta zakon in naslednji, bo povzročila po vsej verjetno 2% letnega plačila davka od višine, tržne višine nepremičnine v lasti posameznika. Po moji oceni je tovrstni pristop popolnoma zgrešen. Predvsem pa je neodgovorno s strani zakonodajalca torej državnega zbora Republike Slovenije, ki je imel pred 30-imi dnevi možnost na isto tematiko opraviti širšo razpravo, kjer bi dobili odgovore, ki so bili danes nekajkrat izpostavljeni tekom razprave, a ste možnost razprave zavrnili. Po moji oceni tudi državni zbor, v kolikor bi hotel slediti tisti normi iz ustave Republike Slovenije o socialni pravični in še kakšni državi, bi moral izbrati drugačen pristop in ne na ta način odvreči, kakor sem povedal, državljanke in državljane novi davščini. Zakon, ki bo danes sprejet, je vlada Republika Slovenija tangirala oziroma označevala z večnamenskostjo ugotavljanja oziroma reševanja in uporabljanja iz naslova evidenc, ampak vsi vemo, da temu ni tako. Te evidence bodo služile samo enemu namenu, to je opredelitvi, določitvi višine in naslovitvi novega davka na naše državljane. V nacionalni stranki bomo tovrstnemu zakonskemu predlogu nasprotovali. Hvala.
Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovali 61, proti 6. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti 6.]] Ugotavljam, da je zbor predlagani zakon v celoti sprejel. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 3. točko dnevnega reda - druga obravnava predloga zakona o množičnem vrednotenju nepremičnin. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju k 32. členu. Amandma je predlagala poslanska skupina LDS. Glasujemo. Navzočih je 70 poslank in poslancev, za je glasovali 25, proti 41. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 41.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Ker k predlogu zakona ni bil sprejet nobeden amandma, bo zbor v skladu s 139. členom poslovnika glasovanje o predlogu zakona opravil v sredo, 3. maja 2006 v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Nadaljujemo s prekinjeno 4. točko dnevnega reda - druga obravnava predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o nepremičninskem posredovanju. Prehajamo na odločanje o vloženih amandmajih. In sicer, najprej prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine SDS in SLS k 23. členu. Glasujemo. Navzočih je 66 poslank in poslancev, za je glasovalo 49, proti 4. [[Za je glasovalo 49.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Prehajamo na odločanje o amandmaju poslanske skupine Socialnih demokratov k 23. členu. Gospod Potrč, izvolite.
Hvala lepa. Ker je bilo v času, ko smo razpravljali o amandmaju, prisotnih nekaj manj kolegic in kolegov, bi rad še enkrat povedal, da želimo s tem amandmajem omogočiti nepremičninskim posrednikom, ki že dolga leta, dolgo časa pred letom 1999, ko je bil zakon uveljavljen, opravljajo to vlogo, nimajo pa po zakonu ustrezne izobrazbe, možnost, da se jim, če so 20 let pred upokojitvijo, prizna tudi srednja strokovna izobrazba kot pogoj ali pa omogoči neka drugačna rešitev. Rešitve, ki so jih doslej v zakonu glede njih sprejemale, niso omogočile, da bi si ustrezno izobrazbo pridobili. Rok za pridobitev ustrezne izobrazbe je bil določen štiri leta. Od srednje strokovne šole do višje šole, ki je temeljni pogoj, se v štirih letih izobrazbe ne da nadoknaditi. Za čas od srednje poklicne do srednje strokovne šole je potreben dvoletni študij in za višjo šolo, najbrž ob delu, nihče ne bo rekel, da jo je v dveh letih mogoče dokončati. Predlagam torej, da amandma sprejmete. Ne verjamem, da so kakšni resni pomisleki zoper njega. Eden, ki naj bi sprožal razprave, je bil izrečen, ampak bolj v tej smeri, če drugi niso mogli najti, tudi ti ne, mislim, da to kaj močan argument ni. Hvala.
Hvala. O amandmaju glasujemo. Navzočih je 68 poslank in poslancev, za je glasovalo 25, proti 38. [[Za je glasovalo 25.]] [[Proti 38.]] Ugotavljam, da amandma ni sprejet. Besedo dajem predlagatelju zakona. Izvolite.
Predlagamo, da se na tej seji opravi tudi tretja obravnava.
Ker so bili v drugi obravnavi sprejeti amandmaji k manj kot desetini členov dopolnjenega predloga zakona, predlagatelj zakona, kot ste slišali, predlaga, da zbor na podlagi prvega odstavka 138. člena poslovnika še na tej seji opravi tretjo obravnavo predloga zakona. Prehajamo na odločanje o navedenem predlogu. Predlog ne bo sprejet, če mu bo nasprotovala več kot tretjina navzočih poslancev. Glasujemo. Navzočih je 69 poslank in poslancev, za je glasovalo 46, proti 12. [[Za je glasovalo 46.]] [[Proti 12.]] Ugotavljam, da je predlog sprejet. Državni zbor bo tretjo obravnavo predloga zakona opravil v ponedeljek, 24. aprila 2006, po končanem glasovanju. Službe zbora bodo pripravile pregled, v katerega bo vključen sprejeti amandma in člen, h kateremu je bil amandma sprejet. Amandmaje k temu členu lahko kvalificirani predlagatelji vložijo do začetka tretje obravnave predloga zakona na seji zbora. Prekinjam to točko dnevnega reda. Prekinjam 16. sejo državnega zbora Republike Slovenije, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 10. uri, ne, oprostite, v ponedeljek ob 10. uri. Želim vam lep spomladanski vikend.