Poštovane kolegice i kolege, imamo iznimnu čast pozdraviti u Hrvatskom saboru njezinu ekscelenciju gospođu Anne Brasseur predsjednicu Parlamentarne skupštine Vijeća europe. [[Pljesak]] Molim njezinu ekscelenciju da nam se obrati.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani zastupnici, dame i gospodo. A sada ću nastaviti na engleskom jeziku. Velika mi je čast i posebna povlastica i naravno veliko zadovoljstvo što vam se mogu obratiti danas u ovom veličanstveno zgradi. Kao što sam saznala Hrvatski sabor je svoje prvo zasjedanje u ovoj zgradi 6. svibnja 1737. godine, dok prva saborovanja datiraju još iz 13. stoljeća. To pokazuje koliko su stare i ukorijenjene tradicije hrvatskog parlamentarizma. Danas vam se obraćam u svojstvu predsjednice Parlamentarne skupštine Vijeća europe. Kao politički predstavnik najstarije Pan europske organizacije koja okuplja 47 europskih država s više od 820 milijuna stanovnika. Hrvatske je postala članica Vijeća europe 1996. godine prije gotovo 20 godina. Članica sam Skupštine od 1994. godine i dobro se sjećam rasprava koje smo vodili u Strasbourgu o pristupanju Hrvatske. Sjećanja na užase razarajućih ratova koji su zadesili regiju nakon raspada bivše Jugoslavije, tada su bila još vrlo svježa. Pristupanje Hrvatske Vijeću europe smatralo se testom za našu organizaciju, za Hrvatsku i za čitavi svijet. Pitali smo se jesmo li dobro opremljeni da bismo pridonijeli izgradnji mira u regiji koristeći ljudska prava, demokraciju i vladavinu prava kao alate. Recentna europska povijest pokazuje da smo tada donijeli pravu odluku. Hrvatsko članstvo u Vijeću europe bez sumnje je priča o uspjehu. Opredjeljenje hrvatskih vlasti za vrijednosti i standarde koje zastupa Vijeće europe vidljivo je na mnogo načina kroz veliki broj potpisa i ratifikacija Konvencija Vijeća europe. I željela bih naglasiti ono što sam već predsjedniku već jučer rekla, i što sam rekla premijeru da zaista želimo da se ratificira revidirana Europska socijalna povelja što je prije moguće, isto tako i Istambulska konvencija, to je konvencija o nasilju, o sprječavanju nasilju protiv žena. Također se opredijeljenost hrvatskih vlasti vidi i kroz izvrsnu suradnju s nadzornim tijelima Vijeća europe i kroz sudjelovanje u kampanjama Vijeća europe. Posebno bih istaknula i pohvalila doprinos parlamentarnog izaslanstva Hrvatskog sabora našem radu. Spomenut ću tu naravno i posebno pozdraviti voditelja vašeg izaslanstva gospodina Gvozdena Srećka Flegu. Uistinu Vijeće europe i naša Parlamentarna skupština izvrsna su platforma za usvajanje znanja za hrvatske i druge političare, kao i za pojedina tijela vlasti i za nas. Hrvatska je više od 19 godina članica i u potpunosti je iskoristila visoke standarde koje nudi Vijeće Europe na području funkcioniranja demokratskih institucija, zaštite i promicanja ljudskih prava i prava manjina, jačanja neovisnosti sudstva i borbe protiv korupcije, kao i na području suzbijanja diskriminacije. Hrvatska je postigla izvanredan napredak u uspostavi demokratskih normi i praksi. Poštovane kolegice i kolege, zbog velikih postignuća svakako osjećamo ponos, ali istovremeno ona predstavljaju odgovornost koju moramo nositi. Kao prvo, zato što je izgradnja demokratske države temeljene na ljudskim pravima i vladavini prava stalan proces. U svim državama članicama Vijeća Europe bez iznimke još ima prostora za poboljšanje. To je jasno naglašeno u prošlogodišnjem izvješću glavnog tajnika Vijeća Europe o stanju ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u Europi. Važno je donositi zakon i uspostavljati institucije, međutim učiniti te zakone i institucije djelotvornima je mnogo dulji i složeniji proces. Pritom mislim naročito na područja kao što su učinkovitost pravosuđa, borba protiv korupcije. Ono što podriva naše demokracije, provođenja prava manjina kao i borba protiv bilo kakve diskriminacije. Važno je zadržati dinamiku reformi i nikad ne možemo uzeti zdravo za gotovo ono što smo postigli. Kao drugo, hrvatski uspjeh primjer je drugim državama regije na njihovom putu europske integracije. Primjer Hrvatske pokazuje da se trud isplati. Usvojili ste dubinsko znanje i razumijevanje standarda i praksi Europske unije i stekli ste vrijedno iskustvo u njihovoj provedbi, uzimajući pritom u obzir lokalnu stvarnost. Druge države regije uvelike mogu iskoristiti vaša iskustva i ja vas potičem da svoje primjere dobre prakse s njima podijelite i njih isto tako potičem da ih u svakom slučaju iskoriste. Hrvatska treba biti svjetionik državama regije na putu europske integracije. Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege, dozvolite mi da sada podijelim s vama neka razmišljanja o izazovima s kojima se naša organizacija suočava i na kojoj je potreban koordinirani odgovor svih država članica. Prvi izazov koji bih željela spomenuti je suprotstavljanje pojavama ekstremizma i terorizma. Prošlotjedni teroristički napadi u Kopenhagenu, kao i napadi u Francuskoj iz siječnja bili su udarac na same temelje naših društava. Za terorizam nema nikakvog opravdanja i dužnost je naše organizacije da pridonosi pronalaženju djelotvornog odgovora na ovu prijetnju. Istodobno kao čuvar ljudskih prava, vladavine prava i demokracije, Vijeće Europe mora osigurati da su nužni sigurnosni odgovori naših država članica usklađeni s najvišim standardima ljudskih prava. Pravne norme su važne i vjerujem da je Europska konvencija o sprečavanju terorizma jedinstveni međunarodni, pravno obvezujući instrument kojim su obuhvaćena sva pitanja sprečavanja terorizma pravi alat kojim raspolažemo. Vijeće Europe trenutno priprema dodatni protokol o stranim terorističkim borcima i nadam se da će taj instrument uskoro dodatno osnažiti naš pravni arsenal. No još važnija je izrada odgovarajućih preventivnih politika i mjera. Mi kao izabrani političari odgovorni smo pridonositi stvaranju okruženja snošljivosti i poštivanja razlika u našim društvima, borbi protiv socijalnog isključenja, diskriminacije pa čak i segregacije te promicati suživot. U tom kontekstu uoči predstojećih parlamentarnih izbora u Hrvatskoj iduće godine želim naglasiti kako političari imaju posebnu odgovornost promicati uključivost, snošljivost i poštivanje. Sve demokratske političke snage moraju se glasno izjasniti protiv retorike podjela i populizma, nesnošljivosti i govora mržnje. Parlamentarna skupština sada je dobro opremljena kako bi poduprla vaša djelovanja na tom području. U siječnju 2015. godine formalno smo pokrenuli parlamentarnu alijansu ne mržnji koja predstavlja paneuropsku platformu za podizanje svijesti protiv rasizma, nesnošljivosti i govora mržnje. Drugi izazov o kojemu bih željela govoriti je regionalna suradnja. Regionalna stabilnost ključ je europske perspektive regije. Nema tako davno regija je bila poprište razarajućih ratova koji su rezultirali tisućama žrtava, razorenim obiteljima, izbjeglicama i nestalim osobama. Jedini način da se zaliječe rane rata i potakne pomirba je promicanje dijaloga i suradnje. Europske integracije posljednjih 60 godina temelje se upravo na ovim načelima, donošenje pravde za prošlost s jedne strane i združenim naporima iznaći zajednička rješenja za zajedničke izazove s druge strane. U tom smislu nadam se da će nedavna presuda Međunarodnog suda pravde u slučaju između Hrvatske i Srbije koji se odnosi na primjenu Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju i zločina genocida doprinijeti procesu pomirenja te da neće stvoriti daljnje podjele. U svojoj presudi sud jasno potvrđuje da su se strašni zločini protiv čovječanstva i ratni zločini dogodili tijekom sukoba. Nema oprosta za kršenje ljudskih prava posebice kada govorimo o tako teškim zločinima. Danas kada se kraju privode posljednji sudski procesi na Međunarodnom kaznenom sudu za ratne zločine počinjenje na području bivše Jugoslavije sve zemlje regije uključujući i vašu trebaju ojačati napore kako bi se omogućila pravda, istina i odšteta žrtvama. Istovremeno, potrebna je jasna i nedvosmislena opredijeljenost političara kako bi se iznašla održiva rješenja za ratne izbjeglice. Pojačani napori na ovom polju su vidljivi, a željela bih pohvaliti političare Hrvatske, Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore za njihov predani rad u okviru tzv. sarajevskog procesa. Vijeće Europe putem svoje Razvojne banke osigurava sredstva za ovaj proces. Pozivam Vlade svih država regije da intenziviraju napore posebice vezane za mjere osiguravanja legalne gospodarske i socijalne integracije povratnika i izbjeglica u društvo. I na koncu, ne manje važno najveći izazov kriza u Ukrajini to je vjerojatno najozbiljniji izazov s kojim smo danas suočeni u Europi. Nasilje u Ukrajini već je odnijelo brojne žrtve. Više od 5400 ljudi prema podacima Ujedinjenih naroda, humanitarne posljedice krize, milijun raseljenih osoba diljem zemlje i preko 600 tisuća izbjeglica. Razorena je infrastruktura, strašna gospodarska i socijalna situacija na područjima pogođenima konfliktom trebaju biti prioritet naših rasprava. Vojno rješenje ove krize nije opcija, stoga ponavljam nasilje mora prestati. Prošlotjedni Sporazum iz Minska tračak je nade. Ipak vidimo da se nasilje nastavlja na određenim područjima. To je neprihvatljivo, a sve strane trebaju se pridržavati onoga što je dogovoreno u Minsku. Dajmo šansu miru! Nadalje, treba nam mir kako bismo pomogli Ukrajini uspostaviti uvjete neophodne za izgradnju čvrste demokratske države temeljene na vladavini prava. To treba uključivati ustavno-pravni okvir koji omogućava zaštitu ljudskih i manjinskih prava u skladu sa najvišim europskim standardima. Neovisno, snažno i učinkovito pravosuđe koje može iskorijeniti nekažnjavanje povreda ljudskih prava bez obzira tko ih je počinio. Danas točno godinu dana nakon što su gađani civili na Majdanu odgovornost treba biti dovedena pred pravdu. Učinkoviti mehanizmi progona i sprječavanje korupcije, čvrsti i demokratski odgovorne regionalne i lokalne vlasti koje će preuzeti decentraliziranu odgovornost u interesu lokalnog stanovništva, ali uvijek poštujući pravni okvir države, njene nacionalne politike i standarde. To je ono što Ukrajina treba danas – mir i reforme, a ne podjele i borbe. Kao što znate Vijeće Europe posjeduje neophodne mehanizme, ekspertizu s kojima može podržati te reforme. Sada radimo na novom akcijskom planu za period 2015. 2017. godine kojim ćemo podržati reforme na polju ljudskih prava, vladavine prava i demokracije. Istovremeno moramo nastaviti raditi na europskom i međunarodnom planu kako bismo stvorili neophodne uvjete za održiv mir i primjenu reformi. Poštivanje teritorijalnog integriteta temeljno je načelo međunarodnog prava. Granice se ne mogu mijenjati jednostrano ili silom. Sve zemlje članice moraju poštivati ova načela. Iz tog razloga bili smo primorani još više proširiti i pojačati sankcije ruskom izaslanstvu tijekom prvog ovogodišnjeg zasjedanja Skupštine. Nismo isključili Izaslanstvo rusko iz rada, jer želimo raditi sa članovima ruskog izaslanstva kako bismo promijenili situaciju. Spremni smo na ozbiljan i suvisao razgovor. Želimo čuti njihova mišljenja i nadajmo se zajednički iznaći rješenja. Sudeći prema nedavnim izjavama članova ruskog izaslanstva bit će to težak zadatak. Međutim, ja ne vjerujem da je to nemoguća misija. Kao predsjednica Skupštine istražit ću sve puteve koji vode k dijalogu na polju parlamentarne diplomacije, jer ne možemo si priuštiti taj luksuz da ne razgovaramo jedni s drugima. Cijenjeni zastupnici Hrvatskoga sabora, dame i gospodo, izazovi pred nama su brojni, a ja se u svom obraćanju danas pred vama mogu fokusirati samo na neke od njih. Ali ne smijemo odustati kao izabrani političari koji predstavljamo 820 milijuna Europljana. Naša je politička dužnost zajedničkim radom pronaći rješenja. Ono što nas veže su vrijednosti demokracije, ljudska prava i vladavina prava. Kako bismo uspjeli moramo braniti te vrijednosti svaki dan najprije u našim zemljama, ali i na europskoj razini. Put uvijek neće biti ravan i čeka nas jako puno posla, ali sigurna sam da ćemo uspjeti jer znam da moramo uspjeti, a zajedno možemo promijeniti stvari, inzistiram na tome zajedno. Puno vam hvala na vašoj potpori, sad je to malo komplicirano, te vam se zahvaljujem na vašoj pažnji. Puno vam hvala. [[Pljesak]]
Zahvaljujem njezinoj ekscelenciji gospođi Anne Brasseur predsjednici Parlamentarne skupštine Vijeća Europe na obraćanju, želimo joj uspješan i ugodan boravak u RH. Thank you very much. [[Pljesak]] Kolegice i kolege nastavit ćemo u 10,05. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,35 SATI]] Nakon stanke klubovi koji su zatražili stanku iznijet će svoje stajalište. U ime kluba DC-a, Novog vala, Narodne stranke reformista kolega Jakša Baloević.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospođe i gospodo zastupnici. Osjetio sam potrebu da moram kazat par riječi, a vezano je za Splitsko sveučilište. Naime, sveučilište u Splitu koje je drugo po veličini u državi sa 22 000 studenata dobilo je najmanje sredstava iz državnog proračuna za 2015. godinu. Sveučilištu u Splitu država je namijenila 316 milijuna kuna za 2015. godinu što je skoro pet puta manje od iznosa koje je odobreno sveučilištu u Zagrebu. Nelogičnosti u raspodjeli sredstava iz državnog proračuna ilustriraju sljedeći podaci. Osječko sveučilište koje ima 3000 studenata manje dobit će 22 milijuna kuna više nego splitsko, a ima i 200 zaposlenika više. Slično je i sa sveučilištem u Rijeci koje će dobiti 330 milijuna državnih kuna za 2015. godinu, a ima skoro 5000 studenata manje nego splitsko. A tek činjenica da sa manje studenata imaju više zaposlenih. Nije problem što svi sveučilišni centri dobivaju previše novca iz budžeta nego u tome što se sveučilištu u Splitu daje premalo i što su kriteriji raspodjele sredstava nepravedno napravljeni. Naime, iznos sredstava ovisi o broju zaposlenih na pojedinom sveučilištu, a nitko sretniji od splitskih dekana ne bi bio kad im se nakon dugogodišnjeg … moratorija na zapošljavanje novih kadrova konačno odobrilo i nova radna mjesta. Primjera radi, Medicinski fakultet u Splitu ima osam puta manje zaposlenih po studentu od Medicine u Zagrebu, a četiri puta manje nego Medicinski fakultet u Rijeci. Država je u posljednjih pet godina sveučilištu u Splitu za četiri puta smanjila iznos za materijalne troškove, a istovremeno samo na upravljanje dobili nedovršene zgrade koje smo sami morali opremiti i privesti svrsi, kaže rektor sveučilišta. A vezano za taj problem osobno sam u dva navrata postavljao nadležnom ministarstvu zastupničko pitanje u svezi dovršenja zgrade tzv. kampus i preseljenja tri fakulteta, ali ni od toga ništa. Skoro završena zgrada propada neuseljena. Da samo pripomenem, zgrada je dovršena skoro 99%. Već više od tri godine ta zgrada stoji neuseljena i propada. Zaista je to šteta za splitsko sveučilište. Najnepovoljnija situacija u državi što se tiče financiranja sveučilišta je u Splitu, kaže profesor Anželinović, rektor sveučilišta u Splitu i mišljenja je da za kvalitetan rad i obrazovanje studenata nedostaje najmanje još stotinu nastavnih radnih mjesta te još 10-ak radnih mjesta u službi interne revizije te za zaposlenike koji rade na povlačenju sredstava iz Europske unije fondova za što je dobio i podršku članova senata. Kao saborski zastupnik s tog područja osjećam se obveznim prema biračima i zaposlenicima sveučilišta koji obrazuju mlade za našu budućnost dati im podršku i na ovaj način, javno ukazujući na probleme jer sveučilište je okosnica gospodarskog razvoja Dalmacije. Hvala lijepo.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ante Sanader.
Hvala gospođo potpredsjednice. Mislim da je ovo tema koja bi zaslužila točku dnevnog reda u okviru naše rasprave ovdje jer je osim na sveučilištu i podataka koji su izneseni danas ovdje, koji su svakako vrijedni pažnje i vrijedni sigurno pažnje i ovog Hrvatskog sabora i potrebe da se raspravi o ovakvim temama, znači o raspodjeli sredstava, a znate da raspodjela sredstava je uvijek tema svih sukoba i da bi bilo korektno i pošteno da se javno i transparentno stavi ovdje i Hrvatskom saboru da se vidi kako se dijele sredstva i koliko koje sveučilište dobiva. Sigurno da je splitsko sveučilište s ovim zakinuto i da treba dignuti glas, ali nek se ovdje u javnoj raspravi vidi sredstva koliko je tko dobio i koliko ima studenata, koliko zaposlenih. Evo jedan primjer. Danas se zaklinjemo u europske fondove i priči o europskim fondovima je rasprava u ovom Saboru bila nekoliko puta, o europskim fondovima i važnosti i kandidiranja i priprave sredstava. Kako će se splitsko sveučilište ravnopravno natjecat za europske fondove ako nema niti jednog zaposlenog na pripremi europrojekata. Ima nekoliko njih po ugovoru o djelu, dok npr. neka druga sveučilišta, evo riječko sveučilište 5 zaposlenih ima na pripremi projekata, stalno zaposlenih na pripremi projekata za europske fondove. I na nekoliko traženja i zahtjeva da se odobre ljudima da se da mogućnost da imamo stalno zaposlene na europskim fondovima, nema pozitivnog odgovora. Slična situacija je i sa splitskom bolnicom, potpuno po istim kriterijima. Kako je sa sveučilištem, tako je i sa splitskom bolnicom, isti problemi, na broj pacijenata i broj zaposlenih u splitskoj bolnici sredstva koja dobivaju su daleko manja. A ne čudi ako se osvrnemo na drugu temu, danas se zaklinjemo u tehnološki razvoj, inovacije, znanost. Naš znanstveno-tehnologijski park u Splitu koji imamo pripremljen i sa Prostornim planom županije i prostornim planovima gradova i općina na 500 ha, 55 ha nam je dala država. 55 ha, znači dala je država uz autocestu zemljišta namijenjenog za znanstveno-tehnologijski park, a onda u razgovoru sa ministrom i na prijedlog, evo projekat koji je pripremala Splitsko-dalmatinska županija se ne odobre sredstva i kaže se da taj park ne može ići, a ne znam istovremeno u Rijeci taj park dobije sredstva, dobije odobrenje i krene se sa realizacijom znanstveno-tehnologijskog parka u Rijeci. Pa se onda pitamo što to znači? Je li to, ne vjerujem da je stvar o nikakvim podobnostima jer to jednostavno je nezamislivo i ne bi bilo normalno. Ali pitanja se postavljaju. Znanstveni razvoj, znanstveno-tehnologijski razvoj, inovacije su tema i mogućnosti privlačenja sredstava iz EU fondova. I naša županija koja je pripremila, znači i Prostorni plan uređenja i planove uređenja gradova i općina dobila zemljište od države. Sad to ne može staviti u realizaciju zato što je odgovor da to nije perspektivno i da to ne treba. Evo pa mislim da bi bilo dobro da se u ovom Saboru stavi na dnevni red i točka da se vidi koliko se daje kojim područjima, za koje namjene i zašto su neka područja zakinuta.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,05 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. Raspravit ćemo - Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2015. godinu Prijedlog plana dostavila je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Na donošenje plana primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za europske poslove, Odbor za pravosuđe i Odbor za zakonodavstvo. Izvješća ste primili na sjednici. U ime predlagateljice uvodno će obrazložiti plan zamjenik ministrice vanjskih i europskih poslova gospodin Joško Klisović. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Dopustite mi da vrlo kratko predstavim Plan usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2015. godinu. Ovaj plan predstavlja potpunu i pravovremenu informaciju saborskim zastupnicima o onim zakonodavnim aktivnostima koje Vlada Republike Hrvatske planira tijekom 2015.godine, a koji proizlaze iz punopravnog članstva Republike Hrvatske u Europskoj uniji te su stoga naša obaveza daljnjeg preuzimanja pravne stečevine u nacionalno zakonodavstvo. Vlada Republike Hrvatske je u ovoj godini izradila i 17. prosinca 2014. godine usvojila Program Vlade za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU za 2015. godinu. Riječ je o jednogodišnjem programskom dokumentu koji predstavlja učinkovit instrument za planiranje i praćenje preuzimanja pravne stečevine Europske unije. Sličan program transpozicije nove pravne stečevine kojom se provodi redovito godišnje usklađivanje s novom pravnom stečevinom Europske unije imaju i druge države članice EU. Sastavni dio programa Vlade Republike Hrvatske za preuzimanje i provedbu pravne stečevine EU za 2015. godinu je Plan usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom. Plan sadrži ukupno 64 zakona kojima se preuzima nova pravna stečevina Europske unije i Hrvatska slijedom aktivnog praćenja razvoja pravne stečevine od strane nadležnih državnih tijela mijenja svoje zakonodavstvo paralelno s drugim državama članicama Europske unije. Ističem kako program za preuzimanje i provedbu pravne stečevine Europske unije predstavlja učinkovit instrument za planiranje praćenja preuzimanja pravne stečevine te ujedno ima preventivni učinak u odnosu na postupke koje Europske unija može pokrenuti protiv Hrvatske zbog povrede prava EU. Naime, potrebno je istaknuti važnost pravovremenog preuzimanja pravne stečevine EU jer u slučaju nepreuzimanja pravne stečevine u nacionalno zakonodavstvo protiv Republike Hrvatske pred sudom Europske unije može biti pokrenut postupak zbog povrede prava EU, a konačni ishod postupka pred sudom može dovesti do utvrđivanja novčane kazne zbog povrede prava Europske unije. Napominjem kako u kratkom razdoblju članstva u Europskoj uniji Hrvatska ima do sada najbolje rezultate u preuzimanju pravne stečevine EU u odnosu na ostale države članice, na što je ukazala i Europska komisija u pregledu stanja jedinstvenog tržišta iz srpnja 2014.godine. Važno je također istaknuti kako se kontinuiranim usklađivanjem nacionalnog zakonodavstva s pravnom stečevinom Europske unije osigurava pravovremena i pravilna primjena preuzetog zakonodavstva što ima velik utjecaj na svakodnevni život u cjelini. Obzirom na ključnu i nezamjenjivu ulogu Hrvatskog sabora u raspravi o donošenju zakonskih prijedloga, predlaže se Hrvatskom saboru usvajanje ovog plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske sa pravnom stečevinom Europske unije. Gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene dame i gospodo, zahvaljujem na vašoj pažnji.
Hvala lijepa i vama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba nezavisnih zastupnika kolege Grubišić i Kajin. Nisu prisutni, gube pravo rasprave po ovoj točci. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Branko Bačić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine zamjeniče ministrice, poštovane kolegice i kolege. Plan usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije je dokument kojega već niz godina Hrvatski sabor usvaja kako bi se hrvatsko zakonodavstvo uskladilo sa pravnom stečevinom Europske unije. Ove godine, kao što je zamjenik ministra već u svom uvodu rekao, Hrvatski sabor očekuje donošenje 64 zakona kojima se preuzima pravna stečevina Europske unije i u tom dijelu mi doista nemamo nikakvih primjedaba. Dapače, jasno je da će Hrvatski sabor postupiti po ovom Planu usklađivanja zakonodavstva i preuzeti sve one nove direktive koje su u međuvremenu nastale na razini Europska komisije, a koje proizvode obvezu Republici Hrvatskoj da u naše zakonodavstvo implementira sve one nove direktive koje su u međuvremenu donesene na razini Europske komisije i Europske unije. Hrvatski sabor u pravilu i kroz svoj rad usklađuje hrvatsko zakonodavstvo, no tada više nakon što su te europske direktive donesene praktično preostaje obveza Hrvatskog parlamenta da iste direktive i implementira u cijeli zakonodavni sustav u Republici Hrvatskoj. No Hrvatski parlament i mi kao saborski zastupnici imamo mogućnost kroz rad odbora pratiti donošenje europskih direktiva i kroz stajališta Vlade Republike Hrvatske u bitnom utjecati na pojedine direktive kako bi se na razini Europske unije mogao provesti interes Republike Hrvatske, pogotovo u određenim djelatnostima i područjima koje su od bitnog značaja za Republiku Hrvatsku. Pa bih ja u tom smislu se osvrnuo na one zakone koji su u ovom trenutku vrlo važni za RH, a čija provedba u bitnome određuje i gospodarski položaj Hrvatske i kako danas, tako i u neposrednoj budućnosti. Naime, u ovom planu usklađivanja zakonodavstva RH sa pravnom stečevinom EU pod točkom 30. planirano je da ćemo u prvom kvartalu donijeti Zakon o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, a s tim u svezi vrlo je važno spomenuti i Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša. No, prije nego što kažem nešto vezano za ove zakone i nepridržavanje Vlade RH zakonodavne regulative koju usvaja Hrvatski sabor ja bih htio reći da bi bilo dobro kada bi se uz plan usklađivanja zakonodavstva RH sa pravnom stečevinom EU kojim su propisani svi oni zakoni koje će ove godine donijeti Hrvatski sabor da bi proveo različite direktive koje su donesene na razini EU bilo bi dobro kada bi se uz ovaj plan iznijeli ili popisali i drugi dokumenti koje bi trebao donijeti Hrvatski sabor a koji proizlazi iz tih istih direktiva i koje jesu obveza RH da ih implementira u naše zakonodavstvo. Prije svega su to brojne strategije koje određuju i koje jesu podloga za kasniju izradu zakona. Prije svega tu mislim na Strategiju upravljanja morskim okolišem koja obveza proizlazi iz Direktive 2014/89 EU kojom se definira upravljanje morskim okolišem i obalnim područjima. Ta je strategija, prema toj direktivi predviđena, a prema Zakonu o zaštiti okoliša da se donese do rujna, odnosno do srpnja 2015. godine, pa bi kao i druge direktive koje proizlaze, kao i druge strategije koje proizlaze iz europskih direktiva bilo dobro da Vlada RH naznači da li će ih tijekom ove godine doista Hrvatski sabor raspraviti s obzirom da proizlaze kao što sam rekao iz europskih direktiva. Kada sam spomenuo Zakon o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, onda držim da je ovaj zakon ili zakašnjen ili je Vlada sa određenim aktivnostima ubrzala, jer mi se čini da ovaj zakon ako ga Hrvatski sabor usvoji kroz prvi kvartal praktično neće imati onaj utjecaj i značaj u hrvatskom zakonodavstvu i u hrvatskom gospodarstvu koji bi imao da smo ga raspravili i donijeli prije nego što je Vlada krenula u postupak raspisivanja natječaja za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. Naime, ne samo da je Vlada krenula u taj postupak prije donošenja ovog zakona koji bi u bitnom odredio postupanje RH, odnosno Vlade RH, Ministarstva gospodarstva i Agencije za ugljikovodike prije nego što je otvorena procedura raspisivanja javnog natječaja. Naime, Vlada je u taj postupak krenula prije nego što je napravila stratešku procjenu utjecaja na okoliš u okviru istraživanja i eksploatacije ugljikovodika. Ne samo, dakle da nije čekala donošenje ovog zakona, nego je u taj vrlo zahtjevan proces krenula i prije donošenja same strategije koju sam malo prije spomenuo. Nadalje, Hrvatski sabor je donio strategiju, izmjene i dopune Strategije prostornog uređenja RH 2013. godine. Nakon toga Vlada RH donijela je Program prostornog uređenja RH. Tom strategijom i tim programom je predviđeno da se na prostoru srednjeg i južnog Jadrana moguće je istraživati ugljikovodike i u tom smislu je omogućila Ministarstvu gospodarstva da u tu proceduru krene. Međutim, tom strategijom nije bila planirana eksploatacija ugljikovodika u Jadranu za što je Vlada i otvorila taj postupak s jedne strane, a s druge strane sve te radnje koje sada Vlada propisuje radi protuzakonito, jer ta istraživanja radi u teritorijalnom moru, a što ovaj Sabor Vladi nije omogućio. Prema tome, postupak koji se u ovom trenutku radi na razini Vlade RH, na razini Ministarstva gospodarstva, na razini Agencije za ugljikovodike gospodine zamjeniče ministra apsolutno je protivno strategiji koju je donio Hrvatski sabor, pa se može postavljati pitanje je li ovaj plan i program usklađivanja našeg zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU u kojoj je propisano što hrvatska Vlada može raditi ili izličan ili mi kao hrvatski zastupnici donosimo pojedine strategije, pojedine zakone a Vlada te iste zakone ne poštuje i za takvo postupanje nema sankcija u RH. Na taj način mi u Hrvatskoj demokratskoj zajednici svakako da ćemo prihvatiti ovaj plan i program usklađivanja zakonodavstva RH sa pravnom stečevinom EU, ali često puta ti zakoni koje proizvodi Hrvatski sabor, koji se usklađuju sa pravnom stečevinom EU, koji jesu naša obveza kao članice EU ostaju mrtvo slovo na papiru jer Vlada RH, resorna ministarstva, te iste dokumente koje mi ovdje usvajamo ne donosimo. Ne mislim da je to europsko ponašanje, da na određen način vrijeđa i sve one saborske zastupnike, pa i Hrvatski sabor u cijelosti kada mi donosimo određene dokumente, donosimo strategije, donosimo zakone, a Vlada RH te zakone i te strategije apsolutno ne provodi. Ja sam vam već u nekoliko navrata rekao ukoliko bude postavljeno pitanje zakonitosti postupka koji se u ovom trenutku provodi pri Vladi RH neće li RH doživjeti još jednu blamažu zbog toga što Vlada radi protuzakonito i to je jedan od najvećih projekata drugog desetljeća 21 stoljeća. Osim što radi nezakonito, ne provodi strategije i zakone koje je ovaj Sabor donio ja bar nisam a vjerujem ni nitko od nas niti hrvatska javnost nije znala postoji li uopće izrađena neka cost benefit analiza koja bi opravdala sve ovo što radi hrvatska Vlada kada je u pitanju daljnje istraživanje plina i nafte u Jadranskom moru. Hrvatska je u bitnome oslonjena na turizam, negdje oko 20% hrvatskog BDP-a dolazi od turizma, pitanje da li ovakvim jednim nezakonitim, nerazumnim postupcima Hrvatske Vlade donosimo u pitanje uopće razvoj Hrvatske a da ne govorim turizam, a da ne govorim život na hrvatskim otocima, da ne govorim život u obalnom dijelu Hrvatske, a u ostalom s obzirom na značaj hrvatskog turizma i za cijelu Hrvatsku. Pa stoga, evo gospodine zamjeniče iskoristio sam ovu prigodu da kažem da će klub HDZ-a podržati Plan usklađivanja zakonodavstva on je naša obaveza, mi smo dužni kao članice EU poštivati sve one odredbe koje se donose na razini Europske komisije EU, ali nije samo potrebno te zakone donijeti u Hrvatskom saboru, važno je da ih kao društvo, a prvenstveno Vlada Republike Hrvatske kao nositelj izvršne vlasti te iste zakone i poštuje i te iste dokumente koji se u Hrvatskom saboru donose a donose se na temelju dokumenata koje donosi Europska komisija i EU, dužni smo ih i poštivati. Ovakvo nepoštivanje temeljnih dokumenata Hrvatskog sabora ukazuje na to da Vlada ne poštuje sve ono što Hrvatski sabor donosi. A držim da će takvim postupanjem i može bitnim tužbama i zaštitom zakonitosti i taj postupak koji je pompozno najavljivan doista učiniti blamažu hrvatskoj državi, ako Vlada se ne dovede u okvire zakona koje je ovaj Sabor donio. Hvala lijepa.
Željko Reiner, potpredsjednik Sabora replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa uvaženi kolega Bačić, vi ste ispravno ukazali na problem da nije dovoljno samo donijeti zakone koji onda imaju etiketu europskog zakona nego je daleko važnije kao i kod svih drugih zakona da ih se pridržavamo, poglavito da ih se Vlada pridržava koja bi se prva morala pridržavati svih zakona. No, čini mi se da je važno naglasiti još dvije stvari, jedno je i kod samog preuzimanje, dakle usklađivanja našeg zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU, voditi uvijek računa da se radi o Hrvatskoj i o tome da se ponekad to treba prilagoditi prilikama koje vladaju u Hrvatskoj. Što ne znači da treba odstupati od direktiva, ali uskladiti to sa realnom situacijom u Hrvatskoj. Druga važna stvar koje mislim da se mora naglasiti je da nažalost u zadnjih tri godine smo mi imali cijeli niz zakona koji su bili označeni kao P.Z.E. i to je bio izgovor Vladi da inzistira na hitnom postupku kod tih zakona a da se uopće ustvari nije radilo o usklađivanju sa pravnom stečevinom EU, odnosno da se našao jedan detalj koji je bio izgovor kako bi se neke druge stvari provukle kroz te zakone i po hitnom postupku pod firmom da se radi o usklađivanju sa europskom pravnom stečevinom progurale stvari koje zapravo uopće ne spadaju u to. Mislim da to treba jasno reći, ta praksa je pomalo počela jenjavati a nadam se da će i potpuno prestati jer to što se je zbivalo u prošlom razdoblju sasvim sigurno nije nikom služilo na čast. Hvala lijepa.
Branko Bačić, odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani kolega Reiner, u pravu ste. Naime, pozicija RH danas kao članice EU u svakom slučaju je različita od one kada smo bili država koja je bila u postupku pregovora za pristupanje u punopravno članstvo u EU. Tada smo kao država pristupnica mogli samo provoditi ono što je na razini Europske komisije EU doneseno. Danas Hrvatska pa i Hrvatski sabor aktivno sudjeluje u donošenju svih relevantnih dokumenata koje kada se usvoje na razini EU postaju obveza i nas u Hrvatskom saboru da te dokumente implementiranom u hrvatski zakonodavni sustav. I upravo je odgovornost ove Hrvatske vlade da aktivno sudjeluje u svim tim dokumentima kako bi dokumenti koji se donose na razini EU mogli i u gospodarskom, u društvenom u svakom smislu pomoći budućem i razvoju RH. No, kao što ste i sami rekli implementacija tih dokumenata, direktiva koje se donose na razini EU ne mora nužno značiti hitnu provedbu u hrvatskom zakonodavstvu, pa zbog te hitne procedure često puta zakoni koje donosimo nisu dobri i onda ih vrlo brzo mijenjamo. A u pravu ste i kada govoriti da hitnost donošenje pojedinih zakona koji imaju oznaku P.Z.E. u Hrvatskom saboru traju jako puno, ponekad dobijemo na klupe zakon kojega bi trebali raspraviti po hitnom postupku, a dok dođe na dnevni red traje po nekoliko mjeseci čime doista ta hitnost i hitna procedura postaje … [[Govornik se ne razumije.]] i jasno ukazuje da ih nije trebalo donositi po hitnoj proceduri, već u jednoj normalnoj raspravi u Hrvatskom saboru.
Kolega Jakša Balojević izvolite.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. U ime kluba DC-a novog vala i reformista tražim pauzu od 10 minuta, a vezano je za Splitsko sveučilište.
Određujem stanku do 10,30.
Hvala.
Kolega Šuker.
Isto.
Dakle DC, novi val reformisti i HDZ, 10,35. Hvala lijepa. Ali ovo je tema za raspravu kod donošenja državnoga proračuna, tada se raspodjeljuje novac. Dakle, kad se donosi državni proračun treba oko toga voditi računa. I sada jedna obavijest. Danas u 12,00 sati u dvorani Josipa Jelačića održat će se sjednica Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav. U 12,00 sati u dvorani Josipa Jelačića. Nastavljamo sa raspravom. U ime kluba SDP-a kolega Daniel Mondekar.
Hvala puno uvažena potpredsjednice. Nakon neplanirane rasprave o EU fondovima nazad na europsko zakonodavstvo. Dozvolite mi prije svega uvodno reći da sukladno svom statusu države članice RH preuzima pravnu stečevinu usporedno s drugim državama u skladu sa Ugovorom o funkcioniranje EU o pravnim aktima Unije. Samo usklađivanje zakonodavstva podrazumijeva stvaranje uvjeta za pravilnu i pravovremenu provedbu i preuzimanje pravne stečevine u domaće zakonodavstvo. Hrvatska ovo radi već 13 godina od kad smo krenuli sa pregovorima. Plan usklađivanja sa pravnom stečevinom EU Sabor prati, sustavno prati. Mi pratimo postupak usklađivanja zakonodavstva, mi smo imali jasne procedure i prije i sada koje su se doduše promijenile bitnim ulaskom Hrvatske u EU gdje s jedne strane imali smo drugačiji model kako su odbori prije taj posao radili, gdje je jedan odbor nadzirao usklađivanje i pravnost usklađivanja dok danas je taj proces puno veći, puno širi jer Hrvatska sudjeluje u kompletnom krugu hajmo tako reći što svaki put spominjemo procesa donošenja odluka na europskoj razini od kako se kaže od temelja, od maltene draftova, znači nacrta akata do njihovih rasprava u redovnom zakonodavnom postupku primjerice, pa do na kraju transponiranja u nacionalno zakonodavstvo što cijeli proces može činiti i tri, četiri, možda i više godina. U slučaju nekih akata tu je čak prošlo i čitavo desetljeće. Budući također mi ovaj plan revidiramo i dopunjujemo. Članovi Odbora za europske poslove za ovaj plan dobili su što na žalost mislim ako se ne varam nisu dobili svi zastupnici, ali Odbor za europske poslove redovito dobi je i kraći opis svakog ovog akta šta taj akt koji se usklađuje šta se zapravo usklađuje, s kojom direktivom i u kojem pogledu. S druge strane, nama je bitan posao našeg Sabora da pratimo ako dođe i do probijanja određenih rokova. Jer nepravodobno i nepravilno preuzimanje direktiva dovodi do postupka povrede prava EU i tu mi kao Parlament također svoj posao ozbiljno shvaćamo s obzirom da svaka povreda europskog prava nas izlaže opasnosti pokretanja postupka pred sudom EU što u praksi predstavlja vođenje vrlo zahtjevnih postupaka koji u konačnici mogu imati značajne financijske posljedice po Hrvatsku. Ono što je bitno ovdje za reći i to sa zadovoljstvom ističem, da Hrvatska do sada ima jako dobre rezultate u preuzimanju pravne stečevine, da smo u 2013. imali samo dva primjera gdje nismo notificirali prenošenje. Imate postupak notifikacije, imate postupak zapravo obrazloženog mišljenja koji je puno ozbiljniji. U takav do sada nismo ušli. Ono što je jako bitno za spomenuti, da je Europska komisija nedavno objavivši dokument o usklađivanju vezano uz jedinstveno tržište EU stavila Hrvatsku na prvo mjesto, odnosno u ovom trenutku smo statistički najbolji u Europi po pitanju usklađivanja sa ono što se zove … [[Govornik se ne razumije.]] dokumentima. I to pokazuje da smo zaista dobri i da u nečem Hrvatska je zaista jako dobra i u EU. Ono što je bitno reći o našem članstvu je i ovo. To je da Sabor koji je do sada samo provjeravao kako se naši akti transponiraju i kako se prenosi pravna stečevina u naše zakonodavstvo i kolega Bačić je rekao prije da to ponekad je samo kada do toga dođe da samo imamo mogućnost prepisati u osnovi ili donijeti okvir za provedbu uredbe. Sada imamo i tu mogućnost da sudjelujemo aktivno u donošenju samih akata i to je najbitnija promjena koja se dogodila vezano uz parlamente, ulazak Hrvatske u EU. Dakle, da možemo sudjelovati u donošenju akata, da kroz matične odbore možemo i korigirati vladina stajališta. Evo zadnji primjer je bio prošli petak Odbor za turizam je krenuo ponovno raspravljati stajalište na promijenjeni akt EU, Direktive o turističkim aranžmanima koji kada se vidi prijedlog talijanskog predsjedništva u kojem jasno se vidi da su i određene države ali i određene gospodarske grane jako dobro izlobirale svoje stave i određene promjene u dokumentu a koje bi mogle biti na štetu Hrvatske i Parlament se uključio izmjenu državne pozicije koja država mora na sljedećem Vijeću promovirat, gurat, borit se za njega. I za kraj, jer stvarno nema svrhe raspravljati pretjerano ovdje o usklađivanju. Mi znamo koji je naš posao, ali treba spomenuti jednu stvar koja se je ranije rekla a to je pitanje strateškog promišljanja kako radit dalje, i strateškog promišljanja Hrvatske u članstvu u EU. To je dobro navedeno, postoje strategije EU, nažalost na ključne strategije Hrvatska nije mogla utjecati, nismo bili članica EU ali obvezatni smo postizati ciljeve tih strategija. To vam je prije svega Strategija Europa 20-20 iz koje izlazi van cijeli niz inicijativa, 7 ključnih inicijativa koja svaka unutar sebe ima cijeli niz podstrategija i akcijskih planova koje Hrvatska mora poštivati i na kraju krajeva donijeti. Ono što ja vidim kao pozitivnu stvar, a koja se vidi i kod korištenja fondova nema novaca EU ako Hrvatska nema strategiju koja spaja fondove sa europskim politikama. Doduše došlo je do promjena u EU pa je 2014.-2020. dozvolila da Hrvatska više nacionalnih ciljeva postiže mimo europskih ciljeva, ali svejedno ono što je jako bitno Hrvatska mora politika naučit nakon desetljeća donošenja dobrih papira koja nisu pretjerano donijela rezultata da se strateški mora upravljati državom, vodit država i na kraju krajeva strateški trošiti fondovi na korist Hrvatske kao članice EU. Evo toliko ukratko o usklađivanju. Klub SDP-a podržat će ovaj dokument kao i svaku godinu dosad. Hvala.
Nevenka Bečić, replika.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Kolega Mondekar, nastavno na vaše izlaganje istaknula bi da RH kao punopravna članica EU ima zaista obvezu preuzimanja pravne stečevine i ugradnju iste u nacionalno zakonodavstvo što je i u našem Ustavu jasno izraženo. U svom izlaganju između ostalog vi ste naglasili da u slučajevima bilo kakve povrede prava unutar našeg zakonodavstva dovodimo sebe kao državu da možemo u nekom momentu završiti pred sudom EU. Slažem se s vama, ali onda mi nije jasno kako onda ne ističete i kako uopće obrazlažete pojavu da već tijekom dugi niz godina Hrvatska zaista i krši Konvenciju o europskim pravima za ljudska prava, a poglavito Protokol 1. Konvencije, odnosno članak 1. Protokola 1. Konvencije koji kaže da je pravo na vlasništvo svakom pojedincu i građaninu zagarantirano. I kako objašnjavate pojavu da država Hrvatska kasni sa usklađivanjem te zakonodavne regulative sa europskom a dobila je nalog od Europskog suda za ljudska prava i Odbora ministara Vijeća europe da hitno promjeni tu zakonodavnu regulativu i da najamninu koja iznosi 2,70 kuna po metru kvadratom koju isplaćujete vlasnicima gdje je bivši režim nasilno uselio zaštićene najmoprimce po hitnom postupku promijenite i uskladite sa tržišnom vrijednosti. Znači kako objašnjavate tu povredu tih prava a da tu ne nalazite načina i volje da zaista i to uskladite sa pozitivnom regulativom, zakonodavnom regulativom EU? Hvala lijepa.
Daniel Mondekar, odgovor na repliku.
Zahvaljujem. Pa ja bi vam tu čak i odgovorio osobno, ali neću. Ja dolazim naime iz obitelji koja je dobila konfiskaciju, pa nacionalizaciju pa 90.tih ništa nazad. Nažalost političke elite iz 80.tih su postale i političke elite 90.tih pa smo nastradali kako god okrenete u oba slučaja. Ovdje se radi o tome da jedna stvar je Sud za ljudska prava u Strasbourgu, druga stvar je pitanje suda u Luxembourgu. I ovo pitanje treba više uputiti Europskoj komisiji oko toga kakav će biti stav EU o samoj Konvenciji jer ovdje se radi o dva različita suda i za pravo dva različita identiteta i ovdje je pitanje odnosa EU koja da li hoće ili neće pristupiti samoj Konvenciji. Dakle, nevezano uz ovo o čemu sam ja pričao, i nevezano uz ovaj proces koji se vodi pred Europskim sudom, to su u potpunosti dva različita suda i dva različita procesa. I nažalost ovakvo zakonodavstvo, ovo što ste rekli ne ulazi u dijapazon onoga o čemu smo mi pričali. Hvala.
Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Mondekar, apsolutno podržavam vaš stav jer je on jedini ispravan, a to je da je mogućnost korištenja europskih fondova mora biti … [[Govornik se ne razumije.]] strateškim dokumentima koje donosi Hrvatski sabor. I to bi trebalo biti tome tako, međutim i vi ste svjedoci da je Hrvatska dostavila operativne programe koji se na takvim dokumentima ne temelje iako su neke strategije koje su trebale biti podloga tim operativnim programima raspravljene u javnosti, ministarstva su obećala njihovo donošenje i usvajanje u Hrvatskome saboru, pa da i mi zastupnici Hrvatskog sabora budemo upoznati sa elementima i projektima koji će biti kandidirani kroz operativne programe na način da i sudjelujemo u izradi tih strategija pa onda posredno preko njih jasno i operativnim programima. O čemu govorim, konkretno govorim o primjerice, čini mi se o jednoj od najvažnijih strateških dokumenata koje je Vlada trebala donijeti kad je u pitanju operativni program kohezija i konkurentnost, a koji se odnosi na promet. Ja moram konstatirati da je Vlada obećala prošle godine da će Hrvatski sabor donijeti Strategiju prometnog razvoja RH kojom ćemo definirati sve bitne elemente koji se događaju u prometnom sektoru, a koji bi trebali omogućiti ubrzani gospodarski razvoj Hrvatske. Je li to željeznička pruga Rijeka-Botovo-Budimpešta, je li to izgradnja autoceste do Dubrovnika, je li to rehabilitacija plovnog puta rijeke Save, je li to Pelješki most. Dakle mislili smo da ćemo mi kao saborski zastupnici kroz tu strategiju jasno znati kako Hrvatska promišlja prometni razvoj Republike Hrvatske. Nažalost to nije doneseno, ali smo predložili operativni program, a da ne znamo da li smo se doista osvrnuli na strateški dokument iz kojega je taj operativni program trebao izići.
Daniel Mondekar, odgovor na repliku.
Ja se zahvaljujem. Dakle gdje se slažemo? U potpunosti, a bez strateškog promišljanja ne samo da nema korištenja fondova, nema ni budućnosti u osnovi. Bez toga da se držimo tog što smo napisali jednako tako nema budućnosti, ali ako ćemo mijenjat svake 3 godine onda stvarno ćemo životariti i glavinjati i u članstvu Europske unije jer dosta su stvari postavljene, izlobirane, posložene, gdje se mi moramo snaći čak i da nam nisu dali šanse da se snađemo. Gdje je tu problem? Ja osobno sam bio zaprepašten kad sam shvatio do koje razine za pojedine operativne programe mi moramo imat strategije i kakve sve strategije. Ja mislim da jako puno država članica Europske unije jednako tako nije vjerovalo koliko se sve gdje mora propisati i do koje razine se mora propisati i tko sve to gleda onda. To se posebno vidjelo primjerice u famoznoj, meni osobno zanimljivoj strategiji za smart specialisation, pametne specijalizacije koja mislim da 0,001% građana Hrvatske uopće razumije u čemu je riječ. Ovdje je dosta bitno reći ovo, da, nama su operativni programi prihvaćeni, da, ja sam ponosan da smo prihvaćeni u gornjoj polovici zemalja članica, a vi ste pogodili jednu strategiju koja se čeka ali moramo također reći da ima i razloga. Po prvi put jednako tako po pitanju operativnih programa ja osobno sam se suočio i sa sporošću bruxelleske birokracije. Hrvatska je među prvima u Europskoj uniji predala papire za nezaposlenost mladih …. Dan danas smo čekali odgovor komisije. Gdje ćemo se naći na pola puta? Naći ćemo se na pola puta i Sabor i Vlada i mi i vi kada komisija konačno objavi novi paket vezano uz TNT, Transeuropean networks transport. Nakon toga vjerojatno ćemo moći napravit dugoročniju strategiju transporta. Do tada će neke stvari iz operativnih programa gotovo sigurno imati određene odgode, ne na štetu Hrvatske, na korist Hrvatske jer i komisija prepoznaje gdje je i ona kasnije u mnogočemu. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra, gospodine Klisović. Prijedlog plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije nakon kolege Mondekara možda ne bi trebalo više ni govoriti jer je kolega sve izrekao, a iznio je i uvaženi predsjednik odbora za europske poslove našeg Hrvatskog sabora. No ono što ipak ima za reći, a to je dakle ovaj Plan usklađivanja se odnosi na 64 nova zakona, zakonskih dopuna, promjena u regulativi koje bi trebao Hrvatski sabor prema kvartalima ili četvrtinama kako bi se to reklo hrvatski, usvojiti kroz rad u ovoj 2015. godini. Kada se pogleda onako neću reći površno nego malo kad se zapravo zadubi u ovaj Plan usklađivanja onda vidimo da se na zdravstvo, na medicinu, dakle prije svega humanu, odnosi 12 zakona od 64 izravno, izravno 12 zakona. To je Zakon o liječništvu o kojemu sam govorio ovdje u Hrvatskom saboru da bi ga trebalo donijeti zajedno sa onim planom bolnica koji smo neki dan imali, Nacionalni plan klinika i bolnica. Jer ako u to ne uključite Zakon o liječništvu i Zakon o pravu pacijenata kao dva osnovna, onda vam je nedostatna zakonska regulativa i o radu i o nacionalnom planu naših bolnica jer je usko vezan na te tri stvari. Te tri materije su vrlo, vrlo usko vezane. Evo u drugom kvartalu, dakle od ožujka ili do kraja lipnja ili one stanke ljetne u Hrvatskom saboru imat ćemo na dnevnom redu Zakon o liječništvu napokon, Zakon o ljekarništvu, Zakon o dentalnoj medicini, pa o sestrinstvu, Zakon o primaljstvu, Zakon o fizioterapeutskoj djelatnosti pa Zakon o djelatnostima u zdravstvu, Zakon o medicinsko-biokemijskoj djelatnosti, o zdravstvenoj zaštiti, o zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u Republici Hrvatskoj. Plus u zadnjem kvartalu Zakon o evidencijama u području zdravstva i Zakon o pravima, obvezama i odgovornostima pacijenata. To je tih 12 dakle izravno narečenih zakona koji se odnose na zdravstvo od 64 ukupno koja ćemo razmatrati ove godine 2015., a u svezi direktiva Europske unije i dopuna zakona naših hrvatskih koji već postoje. Dakle ovo se odnosi na zakone koji se odnose izravno na zdravstvo. Neizravno imamo još jedno 6 do 8 zakona koji također imaju rubno se tiču zdravstva, da ne nabrajam sad ostale zakone. Što to znači? Moglo bi se gledati i ovako, da situacija u našem zdravstvu je takva kakva je. Znamo u kakvoj je situaciji, znamo da sanacijskih ravnatelja se, ravnatelji, sanacijska vijeća u našim bolnicama i našim klinikama ne polučuju rezultate koji su očekivani i priželjkivani postavljanjem sanacijskih ravnatelja. I možda je i ovo, dopune ovih zakona će biti možda jedan od dobrih stvari kojim ćemo europsku praksu i ono što nam se preporučuje i propisuje se i što je uobičajeno u Europi ako se uvrsti i implementira i primijeni da će doći do poboljšanja nadajmo se u našem zdravstvenom sustavu. U operativnim programima kako je već rekao kolega Mondekar mislim da je tu izostala i primjedba gospodina Bačića, dakle Strategija prometnog razvoja Hrvatske. Je i mi kasnimo, ali moram reći da Strategije prometnog razvoja EU postoji i da je ona već zacrtana i vi znate dobro gospodine Bačić a i vi gospodine Mondekar da je pri tome 10. koridor kojega smo mi smatrali paneuropskim koridorom isključen iz paneuropskog u tom smislu paneuropski. On nije, on je sporedni da kažem kolosijek postao, dakle pričuvni, rezervni jedan pravac kojim u slučaju bilo čega na tom glavnom koridoru koji se od Istanbula, Sofije i Atene pruža preko Bugarske, Rumunjske, Mađarske sve do Kopenhagena, Stocholma itd. Ovaj deseti koridor je samo postao jedan rezervni koridor što se tiče željeznice. O plovnosti Save, o tome da ova naša Vlada vrlo malo spominje, pa malo i ulaže u kanal Dunav – Sava, o tome da je plovidba i morskim, dakle vodenim putem, dakle slanim, ali i ovim slatkovodnim riječnim putem najjeftiniji način prijevoza robe, a da mi te resurse ne koristimo i da bismo mogli kada bismo imali Strategiju razvoja prometa u RH profitirati na povlačenju sredstava iz strukturnih kohezijskih fondova upravo na tome. Nije mi jasno da Vlada RH ne vidi korist od donošenja takve strategije i operativnog plana i nije to uključeno i nije implementirano prema, u operativni program prema EU. Željeznica da, ali na žalost ona nije, naš koridor nije prioritet. Znamo da se već izgrađen most na Dunavu iza Đerdapa, između Rumunjske i Bugarske, znamo da je to najveći željeznički most u Europi koji je uopće izgrađen, dakle u cijeloj Europskoj uniji i znamo da je naš koridor ovaj deseti koji spaja, dakle ide od Ljubljane, Jesenica do Beograda i dalje samo jedan priključak na glavni zapravo koridor. Govorimo i o, hajde da sad uđem kompletno i u prometnu strategiju Hrvatske o koridoru koji je 5C, dakle od Kijeva glavnog grada Ukrajine preko Mađarske do Osijeka, Slavonskog Šamca odnosno mjesta Sredanci u Brodsko-posavskoj županiji pa u Bosnu pa sve do Ploča. Ne znamo evo sad kada bismo pitali ministra šta s tim, kako s tim, kako ćemo dalje, koje su namjere Vlade RH ili pak koridor ovaj 5C koji ide preko Koprivnice prema Zagrebu i Rijeci. Dakle, još uvijek Hrvatska država nije definirala prioritete svoje prometne, svoje prometne strategije. Još uvijek ništa ne znamo što će biti sa mostom Pelješac – kopno i sa produžavanjem autoceste prema jugu, dakle prema Dubrovniku. U svakom slučaju s obzirom na vrlo zanimljive točke i zakone i usklađivanja europskog sa hrvatskim zakonodavstvomo i na ovu dinamiku koja je ovdje napisana po kvartalima ili četvrtinama godine, klub HDSSB-a će biti za usvajanje ovoga prijedloga plana usklađivanja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa kolega. Branko Bačić, replika.
Kolega Grubišić, spomenuli ste Strategiju prostornog razvoja o kojoj sam ja govorio malo prije. Meni isto do kraja nije jasno kako je Vlada RH mogla predložiti operativni program kojim će definirati prometne pravce koji će se financirati iz europskih fondova, a da nismo utvrdili da li su ti prometni pravci uistinu prioritetni. Ako netko može utvrditi koji su prometni pravci prioritet u RH onda je to Hrvatski sabor donošenjem Strategije prometnog razvoja, nitko drugi. Vlada je, dakle uzela ovlasti Hrvatskoga sabora mimo strategije koju smo trebali donijeti. Prije nego što je donesen operativni program kohezija i … [[Govornik se ne razumije.]] to je jedna stvar. Druga stvar, mene doista interesira je li primjerice rehabilitacija plovnog puta rijeke Save prioritet ove Vlade ili nije, jel' on ulazi u taj projekt financiranja do 2020. godine s obzirom da bez rehabilitacije plovnog puta luka Slavonski Brod apsolutno ne znači gotovo ništa, a da ne kažem da je Sisak da se ne može ni računati da je ozbiljna luka na plovnom putu ako se ne uredi rijeka Sava. Mene interesira, je li Vlada RH tim operativnim programom vidi u idućem razdoblju doista izgradnju autoceste do Dubrovnika kao hrvatski prioritet ili ne. Ja tvrdim da ukoliko autocesta do Dubrovnika ne prođe hrvatskim teritorijem jadransko-jonski koridor nikad neće biti … [[Govornik se ne razumije.]] kroz RH već će jadransko-jonski koridor praktički postati autocesta kroz susjednu državu Bosnu i Hercegovinu. U tom smislu autocesta od Zagreba odnosno Žute Lokve do Ploča više nema smisla kao europski koridor jer ako se ne nastavi izgradnja prema Dubrovniku taj prometni pravac otpada. I treća stvar, slažem se s vama da je trebalo, da smo mi morali biti upoznati što i na koji način se planira sa izgradnjom 5.b koridora do Budimpešte od Rijeke. Hvala.
Treća stvar će biti nekom drugom prilikom. Boro Grubišić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Gospodine Bačić, imate vi godina ko i ja, sjetit ćete se kada je 93.godine gospodin predsjednik pokojni Tuđman plovio … [[Upadica se ne čuje.]] niste stariji, plovio Rijekom Savom, ne znam kako se točno zvao brod do Rugvice i Siska. Dakle, još tada najavljujući da će Rijeka Sava biti plovna do Zagreba, dakle do Rugvice, Rugvica je predgrađe Zagreba da kažemo. A neki planovi još od Austrougarske, ne samo da kanal Dunav-Sava se spominje još u Austrougarska vremena, nego se govori o kanali koji će spojiti Rijeku, preko Kupe do Rijeke, dakle da spojimo i na ovaj način Panonsku i Jadransku Hrvatsku. O tome ama baš niti riječi, ili netko ne želi o tome govoriti ili netko nema ideju ili netko ne voli o tome govoriti, ne želi baš ni previše, ne bih htio biti toliko otvoren da kažem što misli o zapravo o hrvatskom prometu i o Hrvatskoj. Dakle, Rijeka Sava zaista bi mogla biti žila da kažem kucavica, prometna žila kucavica cijele ove naše regije, ali kako se regija Slavonija i Baranja, Srijem zanemariju općenito tako i ta naša Sava nesretna i luka Brod koja je najavljena kao veliki projekt, pa i luka Vukovar na Dunavu, ali povučena u unutrašnjost prema Bršadinu, dakle tako je bilo planirano još kad ste vi bili ministar prometa, pardon graditeljstva, dakle znalo se za to. Međutim, ništa se na tome, uglavnom se vrlo vrlo malo radi i vrlo malo ulaže. E sada, operativni programi koje je donijela Vlada ako nismo donijeli mi u Hrvatskom saboru strategiju ne znam na osnovu čega, temeljem čega ta Vlada predlaže tamo? Pa valjda bi i mi kao zastupnici sasvim sigurno dobronamjerno dali doprinos toj raspravi pa i operativnom programu kojega će predložiti i poduprijeti dakle Hrvatski sabor, a ne samo dva čovjeka u Hrvatskoj vladi.
Hvala. Krešimir Bubalo replika.
Hvala lijepo. Evo iako smo iz istog kluba ali morao sam replicirati kolegi. Naime, ne ova Vlada da nema prometne strategije, nego ova Vlada uopće ne gleda na Slavoniji i Baranju. Kada gledate recimo radove na koridoru 5.c oni ne da se završavaju nego su usporeni i to je ono što nas brine jer upravo povezivanje s Mađarskom pruža nama šansu i otvara mogućnost da se Slavonija i Baranja više otvori. Prema tome ova Vlada je usporila radove umjesto da je završila koridor 5.c i da smo se spojili s Mađarskom. No, ono što nas također brije u Slavoniji i Baranji operativne strategije i neusklađenost operativnih strategija sa razinama lokalnih, županijskih pa do onih nacionalnih a ono što se najgore dogodilo ove godine da je smanjivanjem porezana na dohodak jedinicama lokalne uprave, regionalne uprave tj. općinama, županijama uskraćeno milijardu i osamsto milijuna kuna, neće imati ni za učešće u projektima koje će napraviti i koji će se uklapati u strategije. Prema tome Slavonija je višestruko uskraćena, a i ono što se radilo nažalost se zaustavilo u ovom kratkom vremenu.
Boro Grubišić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Kolega Bubalo, vi ste svjesni da Ministarstvo prometa ne može stići napraviti niti Strategiju ni Operativni plan od silnih planova za rasprodaju hrvatskih prometnih resursa. Jesmo li ili je li ova Vlada zapravo prodala Zračnu luku Zagreb? Sad prodaje Croatia Airlines, pokušala je prodati HŽ CARGO pa ga je uništila, sad pokušava prodati Pružne građevine dakle na željeznici također jedan ne mogu ga ni prodati kad kažu nitko neće. Ali nabavit će druge izvođače radova na pruzi umjesto ovih koje danas imamo i strojeva koje imamo, a ljudi će otići na zavod za zapošljavanje ili kako se već zovu ti. Dakle, slijedi prodaja ili monetizacija, ajde nije prodaja nego monetizacija Hrvatskih autocesta. Ja ne znam, možda će pokušati prodati, daj Bože da unaprijed prodaju i Pelješki mosta ali eto nažalost rekli su da će Europa biti ta koja će poduprijeti. Čuli smo velike izjave i ministrice vanjskih poslova, postignut je sporazum, Europa će graditi Pelješki most. Pa di je šta stoji i čeka, šta čekamo više, dokle? Dakle, Strategije razvoja prometa nema, ali Strategije prodaje e toga ima, to se prodaje na veliko i baš ono kao u ovom trgovinama u Zagrebu samo for sale i 50% sniženja. Sve dam samo da prodam.
Mladen Novak replika.
Hvala lijepo. Kolega Grubišić, spominjali ste projekte EU vezano za prometne pravce i tu ste prvenstveno navodili neke željezničke pravce. Imali smo jučer prosvjede radnika triju sindikata sa Hrvatskih željeznica i ono što je, pa ne znam koji je pravi izraz za to, ali što je sramotno u najmanju ruku je činjenica da je naše ministarstvo, Ministarstvo prometa zbog svog neznanja, nerada, namjere, ne znam čega dovelo u situaciju da jedna od uspješnih građevinskih tvrtki u Hrvatskoj Pružne građevine ne može konkurirat na natječaju za izgradnju unutar RH, pri tome vrlo interesantno da ima mišljenje da se može naša tvrtka kao dio zajedničkog konzorcija javiti na taj natječaj i prošli su prvi krug, ali na drugom krugu se izbacuju iz igre upravo od strane uprave infrastrukture. Jučer ministar i predsjednica uprave iznose cijelu ogromnu količinu neistina da bi omanuli hrvatsku javnost, da bi obmanuli vjerojatno i možda i premijera i ostale u Vladi, ali s ciljem da opravdaju svoje neznanje, svoj nerad ili neku prikrivenu namjeru. Zbog čega hrvatske tvrtke, a imamo primjer u Sloveniji gdje slovenske tvrtke mogu sudjelovat u tim natječajima, dobivaju posao. Stvar je organizacije. Sve sam više sklon tvrdnji da je u pitanju ciljana namjera da se uništi ovo što je još opstalo. Hvala.
Boro Grubišić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Moj odgovor će biti protupitanje. Zbog čega Hrvatska Vlada nabavlja struju od drugog proizvođača, a ne svog HEP-a čiji je vlasnik. Nek mi to objasni ako je to ikako moguće. I zbog čega državne službe odnosno sve vrše isplatu plaća preko svih drugih banaka, osim preko Hrvatske poštanske banke koja je u vlasništvu Hrvatske države. Ako mi to itko objasni i u ovom Saboru i od one Vlade onda može dobit Nobelovu nagradu. Drugo, kada govorite o pružnim građevinama pa gledajte, temeljem rasprave od neki dan ovdje u Hrvatskom saboru vodili smo o željeznici vi i ja i temeljem rasprave od toga da su autobusne karte dakle jeftinije nego željezničke od istog mjesta, ajmo Slavonskog Broda do Zagreba, da se dulje vozite, evo došlo je do promjene cjenovnika karata pa je došlo do 50%-tnog popusta za putnike koji putuju Hrvatskom željeznicom, putničkim i brzim vlakovima od Splita i Rijeke do Zagreba i obrnuto, u obrnutom. Međutim, popusta za željezničke karte valjda kao kaznena ekspedicija, kažnjenička bojna popusta na cijene karata za Osijek, Slavonski Brod i Vinkovce nema. Pa jesmo mi u Slavoniji zaista kažnjenička bojna pa da za Rijeku i Zagreb mogu putovati sa popustom od 50% ljudi i za Split, a za Slavonski Brod i Osijek ne mogu i za Vinkovce. Evo ja ću vam pokazati odredbu i za Viroviticu također. Dakle točno Slavonija, Srijem i Baranja su kažnjenička bojna. Pa kakva je to Vlada i hoće li se napokon u tome, ja ne želim čovjeku da mu se osuši ruka ali dogodit će se, šta ja mogu.
I Nevenka Bečić, replika.
Zahvaljujem se gospođo potpredsjednice. Kolega Grubišić, slažem se sa svim s onim što ste vi iznijeli u vašoj raspravi, no međutim ne mogu a da se ne osvrnem na činjenice Europskog suda za ljudska prava koji je utvrdio i identificirao glavne nedostatke postojećeg zakonodavstva Republike Hrvatske u području stanogradnje i naravno ukazao je na potrebu reformi u okviru stambene problematike i poglavito Zakona o najmu. No međutim, u prethodnoj raspravi kad se kolega Mondekar javio odnosno izlagao rekao je da je odnos Europske unije da li će pristupiti Konvenciji za zaštitu ljudskih prava. To je samo apsurdno i smiješno nego naprosto nedopustivo. Mi imamo situaciju u Hrvatskoj da postoji velik broj privatnih stanova u kojima su nasilnim putem od strane komunističkog režima useljeni zaštićeni najmoprimci i ti stanovi nisu nikad bili ni konfiscirani ni nacionalizirani kao što je naglasio kolega Mondekar. To su stanovi koji su uvijek bili i ostali dan danas privatni stanovi. No međutim, vlasnici tih stanova zakonodavnom odlukom, uredbom Vlade Republike Hrvatske za metar kvadratni najma dobivaju 2,70 kune. Hrvatska javnost mora znati da u kontinuitetu Republika Hrvatska krši vlasnička prava vlasnika tih stanova i da je dobila od Europskog suda za ljudska prava rok 10. travnja 2015. da dostavi akcijski plan kako će i kad tu zakonodavnu regulativu koja se odnosi na to područje promijeniti. I zato kolega Mondekar jako apsurdno izlaže kad kaže ono što je rekao da tek Europska unija mora odlučit hoće li prihvatit Konvenciju o ljudskim pravima. Presmiješno i jako, jako nisko. Hvala lijepa.
Boro Grubišić, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Gospođo Bečić, dobro ste to, i ja sam pokušao razmisliti o tome je li to baš tako da Europski sud za ljudska prava je jedno, a direktive nešto drugo itd., ali zanimljiv je ovaj datum do 10. travnja da se mora to izvršiti, dakle pravo na vlasništvo. To je vrlo blizak datum, dakle to je još mjesec i pol dana, zbog tog kažem da je zanimljivo jer vrlo brzo dolazi taj datum nama. Tako da je pravo na vlasništvo i Europski sud za ljudska prava rekao svoje, ali postoje u Europi i zakoni o tome koje mi trebamo primijeniti, nema druge. Također, Europski sud za ljudska prava govori i o biračkom jednakom pravu svih državljana jedne države pa ipak i naša dijaspora glasa kao što je sad bilo za predsjedničke izbore u Mostaru krkljanac jedan dan i zbog toga sam i bio predložio kada je bio ovaj izborni zakon da se omogući barem donekle normalno glasanje u nekim zemljama dijaspore, gdje živi hrvatska dijaspora, a da bude manja gužva. Pa ipak gospoda iz Kukuriku koalicije su odbila takav amandman. Dakle bit će još jedna tužba Europskom sudu za ljudska prava glasača iz dijaspore. Ima još jedan zakon, to je reprezentativnost sindikata. Neki dan smo govorili da je došla presuda Europskog suda za ljudska prava gdje je Sindikat liječnika tužio Hrvatsku Vladu i dobio spor i opet gledali smo ministra Mrsića neki dan koji opet ne dopušta Hrvatskom liječničkom sindikatu i liječnicima da se izbore za svoja prava. To je vrlo zanimljivo. Dakle kad treba nešto biti tvrdoglav onda si zaista tvrdoglav, a ja ne znam dokle će ta tvrdoglavost trajati, valjda dok bude ove Vlade a neće dugo gorit ni njihova do zore.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu Plana usklađivanja zakonodavstva glasat ćemo naknadno. Kolegice i kolege, bio je prijedlog da danas još raspravimo Zakon o muzejima, ali zbog bolesti predlagatelja to ćemo odložiti za neko drugo vrijeme. Danas nećemo glasati jer na većinu raspravljenih točaka su podnošeni amandmani koje Vlada treba razmotriti. Nastavit ćemo u srijedu 25. veljače s Prijedlogom zakona o referendumu. Za danas smo zaključili raspravu.
Prijedlog Plana usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2015. godinu, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje prijedlog plana. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 113 glasova za donesen Plan usklađivanja zakonodavstva Republike Hrvatske s pravnom stečevinom Europske unije za 2015. godinu u tekstu kako ga je predložila predlagateljica. Dobro jutro kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru. Prije pozdrava vidio sam već dvije ruke, tri ruke zastupničke u zraku. Sad ćemo zapisati to. Poštovani zastupnik Mladen Novak. Izvolite.