Idemo sada sa slobodnim govorom. Imamo prijavljena 4 kandidata. Prvi je Veljko Kajtazi. Slobodni govor imamo. Veljko Kajtazi iznošenje stajališta Kluba zastupnika nacionalnih manjina. A onda poslije slobodnih govora je stanka do 14.30.
Poštovani kolegice i kolege, sutra po 11-ti put u Republici Hrvatskoj obilježavamo Svjetski dan romskog jezika i to upravo zahvaljujući instituciji Hrvatskoga sabora kao prvog parlamenta koji je podržao ovu inicijativu 2012. godine. Nakon toga redali su se naši zajednički uspjesi po Svjetski dan romskog jezika 2015. godine na našu inicijativu prepoznao i UNESCO. U naš rad ugledali su se mnogi Romi i ne Romi diljem Europe, pa se danas Svjetski dan romskog jezika obilježava u svim zemljama Europe sa značajnim udjelom Roma u populaciji u zemljama Zapadnog Balkana. Svjetski dan romskog jezika koristimo kako bi dan na koji slavimo glavnu odrednicu romske kulture, a to je upravo bogatstvo romskog jezika koji danas doživljava i brojne promjene izloženju utjecaju drugih jezika, a mladi Romi sve češće uopće ne poznaju romski jezik. Sa ciljem jačanja pozicije romskog jezika, njegovog očuvanja, ali općenito obrazovanja Roma i obrazovanja većinskog naroda o Romima. I ove godine pored problema sa pandemijom koronavirus po 11. put obilježavamo ovaj važan datum u Zagrebu i događajima u Osječko-baranjskoj županiji. Niz događanja koje smo nazvali Dani romske kulture nakon obilježavanja u Zagrebu se nastavlja otvorenje izložbe 1000 godina imigracija Roma u Etnološkom centru baranjske baštine u Belom Manastiru. Dan poslije, 6. studenog u 11 sati najavljeno je otkrivanje skulpture u parku 5. studeni u Belom Manastiru, a u 17 sati tribina povodom Dana romske kulture i Svjetskog dana romskog jezika u Belišću. Završno, 7. studenog promocija filma I mi smo branili Hrvatsku, Romi u Domovinskom ratu u Valpovu zatvaramo ovogodišnji program. S ponosom sam s ovog zbog uvažanje i pomoći, ne samo Sabora, i kolege saborskih zastupnika, Vlade i svih naših institucija, nego jer je ova naša inicijativa zaživjela među romskom narodom što je najveće priznanje za ono što smo mi u Hrvatskoj učinili. Ono na što sam posebno ponosan kad govorimo o Svjetskom danu romskog jezika jeste to što su moji kolege sabornici bili jednoglasni kad je 25. svibnja 2012. g. bilo glasanje o odluci o proglašenju, a održan je prijem kod predsjednika te potpredsjednika Sabora. U tom kontekstu, 5. studenog posebno je važan i dio razloga zašto Romi u Hrvatskoj više nisu spominjani samo u kontekstu socijale, ekscesa i problema. Kada se danas spominje romska zajednica misli se na jezik, kulturni identitet, književna djela i umjetnost. Govorimo i o našim parkovima u središtu Zagreba, u Belišću, Kutini, Belog Manastira i Ludbregu, prvom romskom hrvatskom romskom rječniku iz 2011. g., diplomski studij ... [[Govornik se ne razumije.]] na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, novom ... [[Govornik se ne razumije.]] koji je nedavno izišao, ... [[Govornik se ne razumije.]] u RH najljepšoj i najbogatijoj u Europi. Tek u ovih 11 godina Svjetski dan romskog jezika ušao je u mnoge institucije, organizirali smo simpozij sa temom kao što je standardizacija i ... [[Govornik se ne razumije.]] romskog jezika, upotrebu romskog jezika u informacijskim tehnologijama te položaj romskog jezika unutar obitelji. Isto tako, 2012. g. po prvi put održano predavanje na romskom jeziku na Filozofskom fakultetu, a godinu kasnije na tom fakultetu otkrivena je dvojezična ploča. Na naše zaključke i obilježavanje dolazili su i najviši državni dužnosnici, poput premijera, predsjednice i predsjednika Sabora, ministri, moji kolege sabornici i čelnici institucija, kao što su HAZU i rektor sveučilišta. također, svake godine dodjeljujemo nagradu za životno djelo. Na događanjima Svjetskog dana romskog jezika redovito sudjeluju Romi iz inozemstva među kojima mnogi lingvisti, književnici, sociolozi, nastavnici, povjesničari i pomagači u nastavi. Ove godine smo uputili i molbu svim školama u Hrvatskoj da sutra odvoje 5 minuta svog vremena i upoznaju učenike sa tom tematikom. Nadam se da će se škole, pogotovo one u kojima ima romske djece, odazvati pozivu i barem jedan dan u godini govoriti o romskoj jeziku u pozitivnom kontekstu. Koristim ovu priliku da svim Romima, ma gde god bili čestitam Svjetski dan romskog jezika te da još jednom zahvalim svima na dosadašnjoj pomoći i suradnji. ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Sljedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika SDP-a uvažena zastupnica Martina Grman Kizivat.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege zastupnici. Jučer u jeku aktualnog sata, izbora u Americi te konstantne korona krize, ispod radara je prošla jedna tragična vijest. Od ozljeda zadobivenih u noći sa 24. na 25. listopada jučer je preminuo jedan mladić. Taj mladić zvao se Domagoj, mjesto radnje Virovitica. Moja Virovitičko-podravska županija. Preminuo je mladić, nešto najvrijednije što društvo ima. Ugasio se život od 18 godina. Zbog čega? Zbog premlaćivanja svojih vršnjaka. U središtu Virovitice našao se na mjestu gdje su neki čudni mladići igrali svoju opaku igru. Igru u javnosti već nazivaju igra smrti. Razlog, razlog može biti bilo koji. Danas se više i ne bira razlog. Te igre nisu novost na području Virovitičko-podravske županije. Događalo se to i u Slatini, o tome su i mediji izvještavali, svi smo se zgražali. Tada srećom, ali samo srećom nije došlo do smrtnog ishoda. Nažalost premlaćivanja, iživljavanja u noćnim klubovima i izvan njih, teroriziranje, to je novo normalno ponašanje naših mladih, ali Virovitičko-podravska županija nije izoliran slučaj. Događalo se to i na području Varaždinske županije, gdje su mladi premlaćivali starije, gdje su brutalno pretukli jednog saborskog zastupnika. Zadnji slučaj iz Kaštela zgrozio je javnost. Ono što se ja pitam, do kad ćemo gledati i šutiti. Dogodio se pucanje na Vladu i Sabor od strane jedne mlade osobe i onda smo se pitali zašto, a nitko ne ulazi u sam bit problema. Nitko se ne pita što se događa s našim mladima. Gubimo mlade ljude od kojih očekujemo da sutra budu stup našeg društva. Koliko još života mora biti izgubljeno na ovakav način, gospodo? Kada ćemo početi raditi s našim mladima? Već je bezbroj puta spomenut građanski odgoj, ali sluha nema. Do kada ćemo gledati i šutiti? Ili još tragičnije, do kada ćemo okretati glavu kao da to nije naš problem? Mladi su ogledalo društva, pogledajte oko sebe, otvorite oči i zapitajte se kakav primjer dajete mladima. Kada društvo bude zdravo, tada će i naši mladi imati zdrav primjer ponašanja. Za Domagoja je kasno, prekasno jer više nikada neće biti njegovih izlazaka, druženja, nikad neće moći proživjeti ono što je trebao. Otišao je a da to nije bio njegov izbor. Za njega je kasno. Ali nije kasno za ostale, jer jučer je to bio Domagoj, a sutra može biti bilo tko drugi. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Damir Bakić u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Hvala vam g. potpredsjedniče. Poštovane kolegice, poštovani kolege. U posljednja 2 tjedna, najprije u Francuskoj, a potom i u Austriji dogodili su se stravični teroristički napadi. Stravični ne samo po svojoj okrutnosti nego i po svojim motivima. Šokirani smo i duboko ožalošćeni zbog tih terorističkih akata ne samo zbog toga što su stradali i to na brutalan način stradali nedužni građani nego i zato što su ustvari to bili direktni napadi na naše temeljne vrijednosti. Zato je potrebno i važno s ovog mjesta i s ove govornice poslati poruku solidarnosti i podrške našim sugrađanima, Republici Francuskoj, Republici Austriji, njihovim vladama i parlamentima, svim njihovim građankama i građanima. Napadi koji su se dogodili u stvari su napadi na sve nas jer meta tih napada bile su vrijednosti koje su temelj našeg društva, što su sloboda, jednakost, poštivanje različitosti, tolerancija, ideja prosvjetiteljstva, konačno i ideja republikanstva. Sada koliko god je teško vjerujem da bi bilo krivo odgovoriti smanjenjem ičijih sloboda ili novim neprijateljstvima. Kad bismo tako učinili učinili bismo uzmak upravo od tih ideala, od tih vrijednosti jer bez slobode nema demokracije, bez, bez slobode pojedinca i bez slobode govora nema demokracije, bez jednakosti nema demokracije, kao što bez demokracije nema slobode govora, nema slobode pojedinca, nema jednakosti. I tome nas sada, tome nas upravo sada uče na sasvim drugom kraju Europe naši sugrađani Poljakinje i Poljaci svojim primjerom, osobnim primjerom, svojom hrabrošću ustali su u obranu svojih sloboda i zato sa ove govornice također želim izrazit svoju podršku, svoje suosjećanje svim građanima, pogotovo građankama Poljske. Netko se može upitati što možemo mi, što može mala Hrvatska u obranu sloboda i jednakosti? Možemo. Možemo mnogo i ne samo da možemo mnogo nego i trebamo jer naša solidarnost i naša podrška je upravo dokaz da su ideje iza kojih stojimo i naše, autentično naše, dakle da su one univerzalne, da su zajedničke. One su dublje i veće od različitosti, od eventualnih različitosti, one su dio i našeg identiteta i zato je naša podrška iskrena i autentična. Iskazujući pijetet prema žrtvama još jednom bih želio poslati poruku solidarnosti i suosjećanja građanima Francuske i Austrije. O toj solidarnosti ja mislim da je dio pouke i za nas same. Obranu od podjela, od neprijateljstava, od radikalizacije nećemo naći u novim podjelama i novim neprijateljstvima, nećemo naći ni u produbljivanju starih podjela i neprijateljstava. Jedinu obranu ćemo naći upravo u navedenim idejama i vrijednostima, u ideji jednakosti, u ideji slobode, u ideji tolerancije, poštivanja različitosti, zaštite manjina, u ideji prosvjetiteljstva. Hvala.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika IP-a, Pametnog i GLAS-a uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, poštovane kolegice, kolegica, kolege. Dakle, 16. rujna konačno je stupio na snagu Zakon o obnovi. Danas je otprilike 7 i po mjeseci od potresa koji je bio u Zagrebu i evo dobili smo prvi program mjera obnove zgrada iako Pravilnik o sadržaju i tehničkim elementima projektne dokumentacije je do 27. listopada bio u javnoj raspravi iako je i on trebao biti donesen 16. listopada. Ali ono što se hoću osvrnuti, hoću se u nekoliko rečenica osvrnuti na taj prvi program mjera u kojem možemo, na moju veliku žalost i to vam govorim najiskrenije moguće, zaključiti samo jedno. A to je kad smo za vrijeme donošenja zakona ukazivali da se u nedogled odgađa donošenje istog, da je obnova trebala već početi i da očito nije cilj ove vlade da se obnova provede brzo i učinkovito bili smo u pravu. Bili smo u pravu očito kad smo i tvrdili da se s obnovom javnih zgrada moglo početi odmah da za njega ne treba poseban zakon, da imamo na snagu zakona i po kojima se može to radit, da čak ne treba ni program mjera. Bili smo u pravu jel kad detaljno pročitate ovaj prvi program mjera onda je iz njega jasno da obnova zgrada javne namjene ide svojim posebnim putem i iz njega je jednako tako posebno jasno jer od 70 i odnosno od 87 stranica teksta se samo stranica i pol odnosi na obnovu javnih zgrada gdje se samo govore načelno jer te zgrade po kriterijima spadaju u 4 razreda, u najviši razred važnosti, s njima će se po onom što smo u programu pročitali početi odmah. Ali apsolutno ono što je, što se može zaključiti da svi mi koji smo to tvrdili smo bili u pravu, oprema zgrada javne namjene već je mogla započeti. Ali ono što jednako tako hoću ukazati da se ovaj program mjera glavninom odnosi na višestambene, stambene, stambeno-poslovne, poslovne i obiteljske zgrade i od 87 stranica, od stranice 33 do 76, dakle više od pola, nabrajaju se u nedogled popisi dokumenata, izvadaka, elaborata, procjena, ugovora, potvrda i svog silnog birokratskog tereta da bi se uopće mogao i podnijeti zahtjev za sudjelovanjem u obnovi. Kad vidite dio koji govori o radovima na nekonstruktivnim elementima, to je ono što je vlada najavila da je osigurala sredstva i da se može početi odmah i što su ljudi i napravili, ali tu postoji i obveza izrade elaborata popravka. Mene, moram priznati, jako zanima kako će izgledati recimo elaborat popravka zamjena krovnih letava, crjepa i recimo zamjena oluka, ali živi bili pa vidjeli. Ono što, čitajući ovaj dokument se može zaključiti, a to je da svi oni koji su se i namjeravali javiti izgube svaku nadu odnosno da odustanu na prvom koraku i posao obave sami, na što je već u nekoliko navrata i ministar ih pozivao. I opet moram naglasiti da su se tu uvedeni svakojaki troškovi, kao što su ovjerene izjave kod javnih bilježnika, nalazi sudskih vještaka i umjesto da posebni zakon i programi mjera služe tome da se procedure olakšaju, ubrzaju i pojednostave, dogodilo se upravo suprotno, procedure su nepotrebno birokratizirane i otežane. I onda dolazimo do jednog zanimljivog detalja, da ne kažem apsurda. Rokovi za prijavu obnove idu do kraja 2030.g. Dakle, još do kraja 2030.g. moći će se podnositi zahtjevi, pa će se ti zahtjevi obrađivati, pa će se onda donositi odluke. To znači da tamo negdje 2040., 2050. možemo vidjeti i neki rezultat. Ono što je najgore i što za kraj moram reći, a to je da smo još jednom dobili dokument temeljem na zakonu, a zakon nije provediv bez takovih dokumenata u kojem nema ni V od bilo kakve vizije, ni I od bilo kakve ideje pogleda u budućnosti, stvaranje nove vrijednosti iz jedne teške situacije. Sve su ovo zahvati na konstrukciji, obnova u najužem i najjednostavnijem smislu, od novog razvoja grada, od koraka naprijed na ovim temeljima neće i ne može biti ništa. Hvala.
Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista uvaženi zastupnik Željko Sačić.
Poštovani predsjedavajući, uvažene dame i gospodo, hrvatska javnosti. Evo, nisam se planirao javiti za slobodni govor danas, međutim ponukan sam strahovitim manipulacijama, lažima, uvredama koje je upravo naš kolega saborski zastupnik Milorad Pupovac uputio slobodnoumnim demokratski izabranim hrvatskim domoljubima koji sjede u ovom saboru, a ponajprije i onima koji su izvan parlamenta hrvatskog jer nas je sve skupa debelo, dobro, neutemeljeno izvrijeđao, sve nas koji volimo i koji smo se žrtvovali za domovinu Hrvatsku proglasio je nacionalnim izdajnicima, smušenjacima, neznalicama i zapravo protivnicima demokracije u RH. Pa mislim to je doista neshvatljivo da danas imamo u 2020.g. jednu takvu retoriku od strane predstavnika srpske zajednice u Hrvatskoj g. Milorada Pupovca sa svim svojim teretima koje je nosio i koje nosi na svojim leđima proteklih godina, sa teretima svoje stranke SDSS-a da se on usuđuje i zapravo stavlja sebi u usta, a i za pravo da se obračunava sa poštenim hrvatskim odgovornim domoljubima, dapače i sa onima ovdje u saborskoj, u hrvatskoj sabornici koji su dobili punu legitimnost, legitimitet od strane hrvatskih građana koji su za nas glasali. Dakle, taj isti Milorad Pupovac bez ikakvog srama, bez ikakvog odnosa prema žrtvi hrvatskoj, danas uspijeva reć kako je začuđen, zamislite, sa nekakvim čudnim znakovima u Ravnim Kotarima koji su tu postavljeni. Pa g. Pupovac, ti znakovi koje vi nazivate čudnim, koji su vama viška, upravo su svjedoci žrtava koje su podneseni od strane hrvatskog naroda, od strane vaših braće i sestara i onih koji su se pobunili i digli ruku i oružje na RH, pa to su svjedoci, to su ti kamenovi na, na zemlji, pitomoj mekanoj zemlji Ravno Kotarskoj koja je natopljena hrvatskom krvlju i ti znakovi znači vama smetaju ti križevi hrvatski koji obilježavaju smrti, nevini hrvatski ljudi, branitelja i civila koje su pobili zločinci, zlotvori, u velikosrpskoj agresiji na RH. I vi ju dan danas ne priznajete. Vi nasuprot tome govorite da su vas i vaših stranačkih prijatelja iz SDSS-a slobodarske tradicije koje vas krase. Pa koje su to slobodarske tradicije? Jesu to slobodarske tradicije vašeg kolege osnivača SDSS-a Stanimirovića Vojislava, Hadžića, ti slobodni tradicija vi nama stavljate hrvatskom narodu za primjer slobodarstva i Srba u Hrvatskoj, sram vas može biti. Stavite u prvi plan slobodarske tradicije najmanje 10 tisuća Srba koji su se borili i ginuli za slobodu hrvatske države, koji su doista u stvarnosti u svojim životima svjedočili upravo pripadnosti, to kako vi kažete ustavne patriotizma ustavnog, ali i svjedočili zapravo svojim životom u obranu ustavnih vrednota svih građana koji žive u RH za razliku od vas, vaše braće, SDSS-a koji ste pušku digli protiv RH. I vi koji i dan danas govorite da vam je glavni grad Beograd i vi koji prije godinu, dvije govorite da se u Hrvatskoj, a iako ste u vlasti u RH stvara „Endehazija“, fašizacija, ustašizacija, danas ste u stanju držati lekcije hrvatskim građanima koji ukazuju na sve ono što se ne smije zaboraviti, što ne smijemo zapravo nikada prebrisati iz svog kolektivnog sjećanja, a to je da su upravo velikosrpski agresori kojima se vi dan-danas klanjate, sa Vučićom na čelu bili inspiratori, progonitelji i zapravo potencirali sve zlo u velikosrpskoj agresiji i sve žrtve koje se mjere u desetinama tisuća upravo su oni prouzročili, a zauzvrat ništa još nije uređeno, pravda nije zadovoljena [[Upadica: Vrijeme.]] međutim, vi bi se mirili. Mirili bi se [[Upadica: Vrijeme.]] na način da zaboravite svoju zločinačku, ratno-zločinačku prošlost [[Upadica: Vrijeme.]] ljudi iz SDSS-a kojima pripadate, sram vas može biti.
Sljedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a uvaženi zastupnik Josip Borić. Poslije ovog iznošenja stajališta je pauza do 14 sati i 30 minuta.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Pa evo slobodne su teme, želim nešto reći s obzirom da danas smo imali zaista dobru temu, Izvješće Vlade RH o svom radu, što smo nekada htjeli nazvati Izvješće o stanju nacije. I kad gledamo to u nekim drugim državama, uglavnom se divimo tome kako to izgleda u nekoj Americi ili možda u nekim drugim demokratskim državama i jedan pokušaj našeg predsjednika Vlade da pokaže što je učinjeno u proteklih godinu dana, s čime se ova Vlada na neki način bori, koji su to problemi koji stoje ispred ove Vlade, koja je nastavila svoj mandat nakon što su građani 5.7. jasno poručili da žele i dalje HDZ na čelu ove države da je vodi i da ostvaruje program na korist svih tih građana. Nažalost jedna takva rasprava ode sasvim u krivom smjeru jer očito da pojedinci ne libe se ili čak i ne razmišljaju previše o tome što je potrebno izgovoriti ako je to u korist nekoliko vlastitih političkih poena. Gotovo da nema dana ovdje da nas pojedinci o kojima ne znamo apsolutno ništa, čak ne znamo ni strukturu njihovih stranaka, ne znamo ni kojim strankama pripadaju, čas su u jednoj stranci, čas su u drugoj stranci, pa u nekakvim platformama, nekakvim neformalnim skupinama, okruženi ili udruženi u nekakve klubove, jednostavno, bez vidljivih struktura, drže nam lekcije o demokraciji. Demokracija je prije svega, po meni poštivanje određenih pravila, pa i pravila političkog života. Mi danas nažalost imamo situaciju da nije problem da se pojedinac, za kojeg, kažem, ... [[Govornik se ne razumije.]] ovdje u Saboru, dođe ovdje na govornicu, izvrijeđa svih, da svakome može lažno izgovoriti sve što mu padne na pamet i da na taj način sebi stvara određene političke platforme s kojima bi se htio svidjeti građanima. Ali, što stoji iza toga? Mi jednostavno kao političari u organiziranim strankama, ja ću reći za HDZ da je organizirana stranka, jasnih struktura, da je sada, evo, prolazimo kroz unutarstranački proces, ponovno moramo i u ovim vremenima odraditi ono što je SDP odradio nedavno, znači kao jasne strukture. Imamo ljude koji sebe izaberi za predsjednika u dnevnom boravku i dođe nam ovdje održati lekciju kakva je to demokracija, što je to pravo, na koji način se treba ponašati DORH, Vrhovni sud ili bilo tko drugi. Jednostavno nepostojanje kriterija dovelo je do toga da zaista danas u ovom Saboru imamo situaciju kakvu imamo. Mnogi su tražili da imaju priliku da se javljaju iz svih mogućih krajeva ili dijelova ovog Sabora. Pružila im se ta prilika, možete pogledati na koji način to danas izgleda. Znači što su sve htjeli napraviti da se dogodi to da imaju pravo replicirati, da imaju pravo govoriti, nažalost sve ovi ljudi, ja ih gledam dolje gdje mi sjedimo, nažalost besposleni, čekaju nekoga da sjedne u taj prostor, nema nigdje nikog. Znači što želimo postizati sa određenim izgovorenim riječima ili podnesenim zahtjevima. Što je to cilj takvih politika? Danas mi je potpuno nerazumljivo i opet, evo, opet jedna priča od kolega iz Kluba Suverenista koje ja ne razumijem. G. Zekanović sa nama je bio na početku prethodnog mandata 2016. g. Nije njemu smetao nitko. Nitko. Ni Milorad Pupovac ni SDSS ni bilo tko drugi. Uredno je dignuo ruku za Vladu u kojoj je bio dio većine i napustio je na prvom zavoju kad je shvatio da mu očito takvo društvo više nije potrebno, da može i sam nešto ostvariti. Koji je to njegov razlog? Možda je uspio ostvariti svoje političke ambicije. Ali koja je korist takvih zastupnika? On kaže danas da je on taj kome se javljaju ljudi koji negdje pogledaju ili vide nekog migranta koji može stvoriti … itd. Znači potpuno izbjegavanje situacija u kojima legalna tijela koja trebaju se brinuti o tome dobivaju ponižena da bi neki zastupnik sam sebe podignuo. Zbog čega? Da bi bio važan? Što radimo sa takvim pričama? To je pitanje na koje moraju odgovoriti ti ljudi isti. Imamo kolegice koje se kažem pojavljuju dnevno više puta, govore svima o demokraciji. Nisu prošli prvi korak osnovne demokracije. Da si izabran legalno u nekom tijelu koje postoji. Ne znamo za mnoge članove Hrvatskoga sabora u kojim strankama uopće jesu članovi i dolazimo na saborska tijela i na plenarne sjednice i držimo lekcije odgovornim ljudima, strankama koje imaju jasne strukture, koje se jasno biraju, koje jasno provode demokraciju i o kojima se da raspravljati [[Upadica Sanader: Vrijeme.]] Na žalost ovi ljudi govore sasvim krivo, govore o nečemu što nemaju, što ne znaju a kažem htjeli bi biti vrlo važni.
Evo, … [[ne razumije se]] U 14.30 nastavljamo sjednicu. STANKA U 13.52 SATI
Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, dobro jutro. Danas na dnevnom radu: - Godišnje izvješće Vlade RH Na temelju Članka 128. Poslovnika predsjednik Vlade usmeno će predstaviti Godišnje izvješće Vlade. Podsjećam da govor predsjednika Vlade o izvješću može trajati 1 sat, na govor predsjednika Vlade nema replika. U raspravi mogu sudjelovati samo klubovi zastupnika, predstavnik kluba zastupnika u raspravi može govoriti najdulje 20 minuta. Nakon provedene rasprave predsjednik Vlade podnosi završno izlaganje koje može trajati najdulje isto tako 20 minuta i u raspravama nije dopuštena replika. Molio bih sada predsjednika Vlade RH, Andreja Plenkovića da podnese izvješće. Izvolite predsjedniče Vlade.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici ovo je po mnogo čemu posebna godina u kojoj se suočavamo sa izazovima bez presedana. Svijet je zadesila najveća pandemija još od Prvog svjetskog rata. To je prouzročilo gospodarsku i društvenu krizu kakva se ne pamti još od Drugog svjetskog rata. Uza sve to naš glavni grad Zagreb i okolicu pogodio je najrazorniji potres u zadnjih 140 godina čija šteta je procijenjena na 86 milijardi kuna što je oko 60% državnog proračuna. Zbog svega toga suočeni smo s najvećim zdravstvenim, društvenim i gospodarskim izazovima od Domovinskog rata. Prošle godine kada sam vas izvještavao o radu Vlade nije se moglo naslućivati ovako dramatičan i zahtjevan tijek događaja i izazova. No, prije nego se osvrnem na sadašnji trenutak i na smjer u kojem vodimo Hrvatsku, na stanje u društvu kao i na prioritete Vlade u vremenu koje je pred nama dopustite da se kratko podsjetimo na dosadašnja ostvarenja na kojima temeljimo mjere koje poduzimamo. One su polazište projekcija za razdoblje pred nama koje je i dalje puno neizvjesnosti i izazova. Razdoblje od početka našeg prvog mandata do samog početka ove globalne krize obilježeno je pretežito pozitivnim ekonomskim rezultatima Vlade. U prve 3 godine značajno smo podigli razinu socijalne sigurnosti naših sugrađana. Zahvaljujući mjerama koje smo poduzeli prosječne plaće podignute su za 1.147 kuna odnosno za 20% čime smo osjetno povećali kupovnu moć građana i kućanstava što je skoro 6 puta više primjerice nego u mandatu vlade '11. – '15. kada je prosječna plaća povećana svega za 201 kunu. Povećali smo minimalac za više od 30% odnosno za 754 kune neto što je 3 puta više nego u mandatu prethodnih triju vlada, a za 2 mjeseca podići ćemo ga za dodatnih 150 kuna što će ukupno biti u 4 godine 904 kune. Povećali smo plaće u državnoj službi za više od 15%, medicinskim sestrama i liječnicima za 22% te učiteljima i profesorima za 19%. U dogovoru smo odgodili dva povećanja tijekom ove godine zbog krize. Kako bismo poboljšali životne uvjete naših umirovljenika, mirovine smo u prosjeku podigli za 306 kuna, a minimalne mirovine za 223 kune što je 2 puta više nego u mandatu prethodnih triju vlada. Bili smo najavili prosječno povećanje mirovina za 5% do kraja mandata, a povećali smo ih za 12% te najniže mirovine za 15%. Roditeljske naknade podigli smo za 3.000 kuna, a naknade za roditelje njegovatelje za 1.500 kuna što je olakšalo život brojnim obiteljima. Isto tako dohodovni prag za dohodak za djecu povisili smo za 665 kuna, a osobnu invalidninu u socijalnoj skrbi za 250 kuna. Smanjili smo porezno opterećenje za 9 milijardi kuna čime smo povećali raspoloživ dohodak brojnim građanima i rasteretili brojna poduzeća. Taj povećani raspoloživi dohodak mnogima je pomogao da izdrže početni udar ove krize. Kad bismo pojeftinili, kako bismo pojeftinili potrošačku košaricu snizili smo PDV na osnovne prehrambene namirnice s 25% na 13%. Visinu osobnog odbitka povisili smo za 1.400 kuna, s 2.600 na 4.000 zahvaljujući čemu su narasle plaće. Prepolovili smo broj ljudi koji plaćaju porez na dohodak tako da je gotovo milijun i 900 tisuća naših sugrađana praktički oslobođeno od ovog poreza odnosno 2 puta više nego prije. Posebno smo rasteretili naše mlade tako što smo one do 25 godina oslobodili od plaćanja poreza na dohodak, a onima od 26 do 30 godina taj smo porez prepolovili kako bismo im olakšali ekonomsko osamostaljivanje i kreditnu sposobnost. Broj mladih zaposlenih na neodređeno vrijeme uvećan je za čak 78.000 što im pruža sigurniju egzistenciju i olakšava život u njihovim obiteljima. Ukinuli smo provedbu stručnog osposobljavanja bez zasnivanja radnog odnosa i ojačali pripravništvo, a povećali minimalnu studentsku satnicu s 15 na više od 25 kuna. Subvencionirali smo 13.000 stambenih kredita za krov nad glavom i lakši početak i život mladim obiteljima. Broj zaposlenih koji od 2011. do 2016. smanjen za 46.000 u našem je prvom mandatu povećan za više od 110.000 zahvaljujući čemu je stopa zaposlenosti značajno porasla. Broj blokiranih koji je od 2011. do 2016. povećan za 135.000 smanjili smo za 91.000, a njihov dug koji se prethodno bio povećao za 30 milijardi kuna smanjili smo za 24 milijarde kuna. Sve te mjere pridonijele su da se broj naših sugrađana koji žive na rubu siromaštva smanjio za dodatnih 230.000. Isto tako u prošlom smo mandatu značajno podupirali konkurentnost našeg gospodarstva. Smanjenjem poreza na dobit s 20 na 18% za velika i srednja te sa 20% na 12% za mala poduzeća povećali smo konkurentnost cjelokupnog gospodarstva. Podizanjem praga na 7,5 milijuna kuna prihoda omogućili smo da čak 112.000 poduzetnika od sada plaća nižu stopu poreza na dobit odnosno njih 93% čime smo ih rasteretili i financijski ojačali. Vratili smo investicijski kreditni rejting te pridonijeli smanjenju kamata za gospodarstva i građane koje su sada znatno povoljnije. Naše gospodarstvo danas stoga lakše privlači strane ulagače, što pridonosi podizanju standarda i ubrzanju gospodarskoga rasta. Zadržali smo stopu rasta BDP-a na oko 3% što je iznad prosjeka EU te se nakon višegodišnjeg pada naš BDP po stanovniku podigao sa 61% na 65% prosjeka EU, to su izravne posljedice i naših napora, ali i članstva Hrvatske u EU. Unatoč niskoj ugovorenosti europskih fondova koja je u tri godine prije našeg mandata dosegla samo 9%, podigli smo je krajem 2019. na 83%, a danas je taj postotak 105%, tu smo čak po ugovorenosti među prvih 6 članica EU. Zahvaljujući tome pokrenuli smo brojna ulaganja diljem Hrvatske čime povećavamo kvalitetu život od ulaganja u modernizaciju vodno komunalnih mreža, reciklažnih dvorišta i digitalizacije pa do bolnica, škola, cesta, željeznica, luka i zračnih luka. To se također odnosi i na strateške projekte, poput projekta Slavonija, Pelješkog mosta, LNG terminala na Krku ili na izgradnju novih kapaciteta za proizvodnju čiste energije čime jačamo svoju energetsku neovisnost i čuvamo naš okoliš. Provodimo reformu obrazovanja, osigurali smo preko 40.000 socioekonomskih i 17.000 STEM stipendija za mlade. Značajno smo povećali ulaganja u znanost i istraživanje koja sada iznosi 1,11% BDP-a, a bila je na 0,86. Trima rekordnim turističkim sezonama značajno smo povećali prihode, a fiskalnom decentralizacijom proračunski smo osnažili općine, gradove i županije te razvili strukturirani dijalog s njima. Ujedno u protekle četiri godine jačanjem naših javnih financija postali smo kao država otporniji na vanjske šokove i krize, što je dobro i za građane i za poduzeća. Zahvaljujući odgovornom upravljanju javnih financija i smanjenju rashoda države izišli smo iz procedure prekomjernog proračunskog manjka i uklonili prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Javni dug smanjili smo sa 88,8% na 72,8% čime smo rasteretili državni proračun, a tri godine za redom ostvarili smo suficit, što znači da nismo stvarali novi dug. Uz sve to ponosno smo njegovali naše vrijednosni i naše nacionalno zajedništvo oko važnih simbola našeg identiteta, jačali međunarodni ugled i položaj Hrvatske. Duboko svjesni da bez žrtve hrvatskih branitelja ne bi bilo slobodne Hrvatske štitili smo dostojanstvo i dignitet Domovinskog rata i naših nacionalnih simbola i čuvali vrijednosti na kojima je stvorena moderna Hrvatska država. Učvrstili smo i uredili prava branitelja, donošenjem Zakona o hrvatskim braniteljima, a donijeli smo i Zakon o nestalim osobama u Domovinskom ratu kako bismo intenzivirali potragu za 1869 nestalih osoba. Donijeli smo odluku da se Dan državnosti ponovno obilježava 30. svibnja i proglasili 18. studenoga Danom sjećanja na žrtve Domovinskog rata. Taj će se blagdan na ovakav način prvi put obilježiti za desetak dana, nažalost u izmijenjenim i izvanrednim okolnostima zbog epidemije. Grad Vukovar proglašen je mjestom posebnog domovinskog pijeteta gdje uz stalnu potporu Vlade obnovljen vukovarski Vodotoranj kao trajan simbol hrvatske odlučnosti i borbe za slobodu. Vratili smo hrvatsku vojsku u Vukovar, u Sinj, Ploče, Varaždin i Pulu. U dva navrata povećali smo materijalna prava hrvatskih vojnika. Nastavkom opremanja i modernizacije sustavno smo jačali hrvatsku vojsku. Opremili smo našu policiju i uspješno štitili hrvatsku granicu od nezakonitih migracija zahvaljujući čemu smo ispunili sve uvjete za ulazak u šengenski prostor te dobili zeleno svjetlo EU komisije. Uključivanjem svih 8 predstavnika nacionalnih manjina u našu parlamentarnu većinu dali smo važan doprinos izgradnji naprednog i uključivog društva koje poštuje temeljna prava i prava nacionalnih manjina. Osnažili smo položaj Hrvatske u EU koji nikada nije bio utjecajniji zahvaljujući čemu možemo djelotvornije zastupati i braniti naše interese i jačati ugled u svijetu. Uspješno smo pripremili predsjedanje Vijećem EU tijekom kojeg smo se zajedno s drugim članicama suočili s izazovima bez presedana, predvodili njen koordinirani odgovor na pandemiju i deblokirali pristupne pregovore za Albaniju i Sjevernu Makedoniju. Predsjedali smo i Odborom ministara Vijeća Europe inicijativom Kina+17, Srednjoeuropskom inicijativom i Dunavskom strategijom, a Hrvatske je dobila glavnu tajnicu Vijeća Europe i potpredsjednicu EU komisije. Poštovane zastupnice i zastupnici, još puno posla pred nama i mnogo pitanja kojima se možda nismo mogli, nismo stigli baviti koliko smo htjeli zbog nepredvidivih izazova, poput restrukturiranja Agrokora, Petrokemije ili brodogradnje. Svjesni smo da je našem radu bilo i propusta, od kojih ne bježimo, ali radili smo zdušno, s puno energije te s iskrenom željom da prilike i život u Hrvatskoj učinimo znatno boljima nego kakvima smo ih zatekli. Držim da smo u velikoj mjeri u tome i uspjeli. U ovu godinu ušli smo s čvrstim temeljima i namjerom da odvažno nastavimo u tom smjeru gospodarski i društveno razvijati Hrvatsku. Nažalost svijet i Hrvatsku pogodila je neočekivana pandemija koja je izazvala neviđenu zdravstvenu, gospodarsku i društvenu krizu, a potom Zagreb i okolicu pogodio i potres. Sve je to usporilo naše planove. Spomenute izazove dočekali smo ipak puno spremniji zahvaljujući ranije spomenutim ostvarenjima koji nam omogućuju da se danas mnogo uspješnije nosimo s ovim poteškoćama i ovom neizvjesnošću. Da u protekle 3 godine nismo povećavali plaće, mirovine i naknade, našim bi građanima danas bilo financijski puno teže. Da nismo kontinuirano smanjivali porezno opterećenje, još veći broj građana i poduzeća bi teže izdržavao teret pritiska ove svjetske krize. Da nismo povećali zaposlenost u prošle 3 godine, a potom sada i očuvali radna mjesta, danas bi brojni naši građani bili socijalno ugroženi. Da nismo smanjili broj blokiranih i siromašnih, cjelokupna društvena situacija bila bi kudikamo teža, a danas nalazimo socijalno pravedna i održiva rješenja, kako bi se što veći broj još uvijek blokiranih postupno vratio u gospodarsku aktivnost, a to je za njih važnije no ikada, ali i za naš ukupni društveni i ekonomski oporavak. Da nismo racionalno upravljali javnim financijama i ostvarili 3 proračunska suficita, danas ne bismo bili u stanju donijeti mjere kojima smo pridonijeli spašavanju 630 tisuća radnih mjesta i preko 107 tisuća poduzeća. Da nismo smanjili udjel javnog duga u BDP-u, danas bi on bio preko 100%, što bi bio ogroman financijski i reputacijski teret za Hrvatsku. Da nismo vratili investicijski kreditni rejting, troškovi našeg zaduživanja i opterećenja na naš proračun, bili bi znatno veći. Da nismo na europskoj razini uspješno zastupali nacionalne interese, ne bismo osigurali preko, ukupno gledajući 180 milijardi kuna, 24,2 milijarde eura za oporavak našeg gospodarstva, njegovu otpornost na buduće krize, za naš budući razvoj, kao i za obnovu Zagreba. I da nismo ubrzali ugovorenost iskorištenog europskih fondova i nadoknadili izgubljeno vrijeme, ne bismo bili u mogućnosti iskoristiti tu snažnu polugu za modernizaciju Hrvatske, za regionalni razvoj, poljoprivredu, digitalizaciju, zelenu transformaciju, a sve radi podizanja kvalitete života naših ljudi u svim krajevima Hrvatske. No, sve to smo učinili i na to smo ponosni jer znamo da smo time značajno olakšali život i poslovanje našim građanima i poduzećima. Poštovani zastupnice i zastupnici, kad nas je pandemija pogodila, reagirali smo brzo i djelotvorno u prvom valu. Zaštitili smo živote, a ciljanim mjerama spasili smo stotine tisuća radnih mjesta i poduzeća. Uz pomoć naših sugrađana koji su pokazali visok stupanj odgovornosti, bili smo među najuspješnijima u suzbijanju proljetnog vala epidemije i tako stvorili preduvjete za najuspješniju turističku sezonu u Europi. Isto tako, nakon potresa angažirali smo odmah sve službe, poduzeli hitne mjere kako bismo najugroženijima osigurali krov nad glavom ili financirali najosnovniji popravke. Paralelno s tim radili smo na povlačenju europskog novca, pripremili kvalitetan zakonski okvir za dugogodišnju obnovu Zagreba i okolice, konsenzusom usvojen ovdje u HS-u u kojem će država financirati čak 60% troškova konstrukcijske obnove oštećenih zgrada. Dame i gospodo, spremnost i okretnost koje smo pokazali u upravljanju krizama, omogućile su nam da danas jačamo otpornost države i gospodarstva. To je osobito važno u zahtjevnom razdoblju pred nama radi nastavka gospodarskog oporavke sve do pretkrizne razine, kao i za budući razvoj Hrvatske. Kao što danas vidimo, nismo pogriješili kada smo odlučili da parlamentarne izbore održimo početkom srpnja jer je to bio najpogodniji i najsigurniji trenutak što nam je omogućilo i uspješnu turističku sezonu i nastavak borbe protiv pandemije. Umjesto da nam ljeto bude u znaku izborne kampanje Vlada je radila, omogućila sve aktivnosti koje su bile ključne za gospodarstvo i za turizam nakon izbora. Na tim izborima HDZ sa ostalim strankama parlamentarne većine dobila je najveću potporu, ostvarivši povijesni rezultat, a i kontinuitet vlasti. Građani su prepoznali naše rezultate i podržali program kako bi Hrvatska i u ovim uvjetima i u buduće bila uspješna i sigurna zemlja. Respektiramo i izbor onih koji su birali i druge političke stranke. Takav rezultat omogućio nam je da parlamentarna većina praktički bude formirana 12 sati nakon kraja izbora i to sa strankama liberalnoga centra i predstavnicima nacionalnih manjina. Time smo stvorili preduvjete za nastavak učinkovit upravljanja krizom. Stabilnost koju smo osigurali omogućila nam je da samo 19 dana nakon izbora krenemo provoditi program Vlade i ono što smo najavili. Iza nas je sadržajnih 100 dana rada Vlade u kojima nam je na prvom mjestu bilo osigurati zdravstvenu, političku, financijsku, gospodarsku stabilnost i biti oslonac gospodarstvu i građanima. Unatoč tome što kriza ne jenjava, ostvarili smo priličan broj konkretnih rezultata. Gledali strukture Vlade smanjili ministarstva na 16, racionaliziramo državnu upravu i pridonosimo njenoj učinkovitosti. U dijalogu sa socijalnim partnerima produljili smo mjere za očuvanje radnih mjesta i dali dodatnu financijsku potporu poslodavcima za skraćenje radnog vremena, osigurali smo potporu mikro poduzetnicima te mjerama Vlade proširili broj obuhvaćenih djelatnosti i stupnjevali ih u skladu s padom prometa. Pružili smo snažnu potporu gospodarstvu, zdravstvu i poljoprivredi, a posebno se poduprli najranjivije i najugroženije skupine društva. Do kraja godine isplatit ćemo oko 8,1 milijardu kuna za plaće plus povrh toga još skoro 3 milijarde za oprost doprinosa, a time sprječavamo masovniji gubitak radnih mjesta. Podaci HZZ-a o broju osiguranika pokazuju da su naše mjere bile od pomoći privatnom sektoru. Uoči krize koncem veljače, podsjetit ću, bilo je milijun 542 tisuće osiguranika, krajem listopada prošli tjedan bilo je više od milijun 545 tisuća osiguranika, čak 3200 više nego prije početka krize. Nakon teških pregovora o novom europskom proračunu i instrumentu eu nove generacije snažnim smo angažmanom osigurali financijske poluge za oporavak, otpornost i razvoj Hrvatske. Ispunili smo sve uvjete da Hrvatska unatoč makroekonomskim izvanrednim i zahtjevnim okolnostima u srpnju uspješno nakon provedbe akcijskog plana uđe u europski tečajni mehanizam 2 i time nastavi svoj put prema europodručju. To je ne samo učvrstilo našu financijsku stabilnost već i osnažilo našu reputaciju na međunarodnim financijskim tržištima, a to jača položaj i naših poduzeća, gospodarstva, a osobito izvoznika. Zadržali smo investicijski kreditni rejting što je dodatni vjetar u leđa našem gospodarstvu. Imajući na umu prioritete programa Vlade i planirane reforme pripremili smo rebalans proračuna, o kojem ćemo govoriti sutra, te novi proračun za 2021., što će nam zajedno sa europskim sredstvima biti glavni instrumenti za buduće smanjivanje javnog duga i nadamo se proračunskoga deficita. Vlada smo koja se ne rasipa obećanjima već pažljivo promišlja o svakoj uloženoj kuni. Kontinuirano osiguravamo stabilnost javnih financija, mirovinskog i zdravstvenog sustava, a ujedno smo oslonac gospodarstvu i građanima u ovim zahtjevnim vremenima. U proteklih mjesec dana intenzivno radimo na nacionalnom planu oporavka i otpornosti koji nam treba pomoći da lakše prebrodimo krizu. Dovršavamo i Nacionalnu razvojnu strategiju koja će biti krovni dokument za određivanje glavnih smjerova razvoja Hrvatske idućih 10 godina, dakle do 2030. i koja će biti puštena u javno savjetovanje sljedećih dana kako bi se u njenu izradu mogla uključiti zainteresirana javnost. U interesu građana kao što znate pripremili smo nakon usvajanja zakona i Fond za obnovu Grada Zagreba, donijeli prvi program mjera, imenovali stručnog i kvalitetnog privremenog ravnatelja fonda. Obnova grada od potresa financijski je zahtjevna, oštećeno je 25000 objekata, no znate da je već stiglo avansnih 89 milijuna eura iz Europskog fonda solidarnosti, ukupan iznos je 683 milijuna eura, dogovorili smo 200 milijuna eura zajma Svjetske banke, predvidjeli sredstva u proračunu dodatna, praktički imamo sada za prvu godinu na raspolaganju gotovo milijardu eura. Brzim donošenjem zakona mislim da smo stvorili sve pretpostavke da grad bude takav, da bude čvrst, obnovljen, da budu očuvane njegove kulturno-povijesne značajke i njegov urbanistički identitet. Poštovane zastupnice i zastupnici, mi smo i u ovih 100 dana pokazali da će Vlada poštivanjem zakona i neovisnosti institucija, bez ulaženja u konkretne postupke i odluke koje se u tim postupcima donose dati snažnu podršku borbi protiv korupcije. Još jednom želim ponoviti da nema nedodirljivih i da nas kada je riječ o kaznenim djelima povezanih s korupcijom ne zanima ni stranačka pripadnost, ni ime i prezime, ni obnašana dužnost i to nije i neće biti prepreka radu DORH-a i policije. Najbolji dokaz tome su postupci koji se zahvaljujući pravosudnim tijelima provode u posljednje vrijeme potpuno samostalno i neovisno bez političkih pritisaka niti miješanja u postupanje. U Hrvatskoj kakvu gradimo odgovarati treba svatko za kojeg postoji osnovana sumnja da se upustio u koruptivne radnje. U okviru svoje nadležnosti i u skladu s propisima Vlada će nastaviti s mjerama borbe protiv korupcije, raditi na poboljšanju zakonodavnih rješenja te jačanju kapaciteta Državnog odvjetništva i USKOK-a. Zahvaljujući politici koju smo vodili u protekle 4 godine prije svega oko smanjivanja podjela i tenzija u društvu te uključivosti prema manjinama gradili smo međusobno povjerenje, a samim time i stvorili preduvjete za dolazak predstavnika SDSS-a kao potpredsjednika Vlade na obilježavanje 25-te godišnje vojno redarstvene operacije Oluja u Knin. To je jedan od najvažnijih datuma hrvatske povijesti. Na dan kad je osigurana sloboda odaslali smo poruke ponosa, pijeteta i pomirbe za izgradnju bolje budućnosti za Hrvatsku. Kao pobjednici u nametnutom, pravednom i obrambenom Domovinskom ratu pokazali smo da imamo hrabrosti iskazati pijetet prema svim nedužnim civilnim žrtvama jer to je i civilizacijska gesta koja je zalog pomirbe i suživota. I odlaskom u Grubore i Varivode smo pokazali da bez obzira na nacionalnost svi naši sugrađani koji su bili žrtve ratnih zločina za kojih ne može biti opravdanja imaju jednako pravo na pijetet. Nažalost prije nešto više od 2 tjedna bilo smo svjedoci i terorističkog napada na Vladu što je čin bez presedana u Hrvatskoj. Naknadno se pokazalo da je mladi počinitelj koji je izvršio samoubojstvo očito bio radikaliziran što je opasan trend u našem društvu u kojem se svi na političkoj pozornici moramo zajednički suprotstaviti i biti svjesni odjeka izgovorenih riječi u javnom prostoru osobito efekata na mlade ljude. Kako bismo se suprotstavili tendencijama radikalizacije i govoru mržnje kojem ne bi smjelo biti mjesta u hrvatskom društvu koordinacija za sustav domovinske sigurnosti već je preložila konkretna popis mjera koje će biti raspravljene na sastanku Vijeća za nacionalnu sigurnost. Kako bismo izgrađivali snošljivije i pravednije društvo naša će Vlada dosljedno nastaviti se boriti da smjer kojeg smo imali u prošlom mandatu bude smjer nakon oporavka i u godinama koje su pred nama. Odluka Ustavnog suda o ustavnosti i zakonitosti mjera koje je donosio Stožer civilne zaštite potvrdila je da se naša Vlada ispravno nosila sa svim izazovima pa i pravnim u kontekstu širenja pandemije i zaštite zdravlja. Moram reći da u trenutku dok se diljem svijeta sve zemlje bore protiv ove pandemije potičući odgovornost i nacionalno jedinstvo neki u Hrvatskoj su radili posve suprotno podrivajući povjerenje građana u institucije, znanost i struku. No, velika većina naših građana ponaša se odgovornije od takvih pojedinaca. Nakon intenzivnih prvih 100 dana Vlade znamo da je još mnogo posla pred nama kako bismo u ovim zahtjevnim okolnostima nastavili mijenjati Hrvatsku na bolje, a izazove pretvorili u prilike te nastavili sa reformama koje imaju strukturni karakter. Poštovane zastupnice i zastupnici kao što vidimo pandemija koja je pogodila svijet ne jenjava, naprotiv ona se ubrzava. Službeni broj zaraženih dnevno raste za pola milijuna i dosad je milijun i 200 tisuća ljudi izgubilo život zbog ovog virusa od čega je svaki 4 u Europi. Nažalost, ovaj jesenski val koji smo očekivali posebno je pogodio Europu koja je trenutno najveće žarište. Vidimo da su brojne zemlje zbog strelovitog porasta broja zaraženih bile prisiljene uvesti još strože mjere ograničenja kretanja ljudi od policijskog sata pa do potpunog zatvaranja. Mi zasada kao što smo i jučer raspravili ne idemo u tom smjeru jer smatramo da mjere koje poduzimaju odgovaraju proporcionalno prijetnji koju nam epidemija u ovom trenutku predstavlja. Odgovornost svakog našeg sugrađanina je ključna da zajednički pobijedimo ovu bolest. Mi smo početkom prošloga tjedna uveli nove mjere koje su dodatno ograničile javna okupljanja za koje smatramo da su u ovom trenutku primjerene i njihov učinak procjenjujemo na dnevnoj bazi. Premda nam se broj zaraženih značajno povećao bio u proteklom mjesecu i čak se 3 tjedna za redom udvostručavao svakih 7 dana, u posljednjih 10 dana vidimo iako broj zaraženih i dalje raste, da raste sve sporije. Jučer smo imali gotovo isti broj kao prošlog utorka, a danas je samo 4% veći nego prošle srijede. Vidjet ćemo naravno u narednim danima da li se taj trend nastavlja. Ukoliko tako bude to će biti odlična vijest. Ovisno o tome donosit ćemo po potrebi nove mjere za koje smatramo da su primjerene. No, ono što je sigurno jest da trenutno nitko ne zna koliko će ova pandemija trajati. Hoće li trajati nekoliko mjeseci ili puno dulje i koliko će ovaj val trajati, hoće li jačati ili ne, hoće li biti još drugih valova i koliko, sve su to pitanja koja unose veliku neizvjesnost kod svakog od nas koji se pita hoće li se zaraziti i koliko će biti ozbiljni simptomi, kod obitelji u planiranju svakodnevnog života i budućnosti, kod svih naših građana koji se pitaju što će biti s njihovim primanjima ili mirovinama ili kako će otplaćivati kredite, kod zaposlenika koji strepe za svoja radna mjesta, kod poduzeća i drugih zanimanja koja ne znaju kako će poslovati u narednim mjesecima. U takvim uvjetima sigurno je da ni vladi nije jednostavno planirati proračun i daljnji rad, ali upravo je stoga naša odgovornost najveća. Na nama je da se pripremimo za sve moguće scenarije i da stvorimo sve preduvjete kako bismo bili spremni odgovoriti na sve izazove koji su pred nama jer to od nas očekuju naši sugrađani, to očekuju naši gospodarstvenici. I zato naši prioriteti u narednom razdoblju odgovaraju trenutku i potrebama gospodarstva i građana koji su iznenada pogođeni pandemijom i njezinim društvenim i gospodarskim posljedicama. Podsjetit ću vas u osnovnim crtama koji su prioriteti našeg programa kojeg smo predstavili kao Vlada ovdje pred vama u srpnju. Naša je prva zadaća da našim sugrađanima osiguramo socijalnu sigurnost jer ona je preduvjet razvoja suvremenog društva u kojem svatko ima pravo na kvalitetnu zdravstvenu skrb, na društvenu solidarnost, ravnopravnost i jednake prilike za sve. Socijalna kohezija i smanjivanje nejednakosti naš je cilj. Druga je naša zadaća da u vrijeme 4. industrijske revolucije osiguramo perspektivnu budućnost našim ljudima, osobito mladima, našim poduzetnicima. Hrvatsko gospodarstvo treba biti konkurentno i temeljiti se na demografski vitalnom i obrazovnom društvu. Treća je naša zadaća da učvrstimo ekonomsku suverenost Hrvatske kroz postizanje samodostatnosti u proizvodnji hrane i energije kao i za jačanje energetske neovisnosti i hrvatskog sela te za razvoj kružnog gospodarstva, slično kao što smo jučer govorili da EU želi imati svoju stratešku autonomiju. Naš je 4. prioritet da osnažimo državne institucije jer se u ovoj krizi pokazalo koliko je važna i nezamjenjiva uloga države. To znači da ćemo inzistirati na daljnjem podizanju učinkovitosti javnih službi i otpornosti javnih financija kako bismo gradili Hrvatsku koja će biti oslonac građanima i gospodarstvu. Naša je 5. zadaća da prepoznamo globalnu prepoznatljivost zemlje kako bismo osnažili naš međunarodni položaj u svijetu i Europi, tako ćemo djelotvornije zastupati i ostvarivati naše nacionalne interese. To znači očuvanje naše kulturne posebnosti i nacionalnog identiteta i sigurnosti naših ljudi. Poštovane zastupnice i zastupnici, osnovna dva smjera djelovanja u idućih godinu dana, ali i dulje bit će usmjereni na smanjivanje neizvjesnosti i na jačanje sigurnosti i zdravstvene, i društvene i gospodarske. To se ponajprije odnosi na jačanje zdravstvenog sustava, na očuvanje radnih mjesta, na smanjenje nejednakosti, na veću društvenu pravednost, na ravnomjerni razvoj cijele Hrvatske kako bismo mogli bolje iskoristiti sve naše potencijale. Osluškujemo poruke građana kojima moramo biti oslonac, a osobito onim najugroženijim među nama. Kvalitetnim kriznim upravljanjem moramo stvoriti preduvjete da neizvjesnost za naše građane i za naše gospodarstvo bude što manje. Pridržavanjem epidemioloških mjera moramo stvoriti sigurno društveno okruženje za očuvanje ljudskih života i gospodarskih aktivnosti, odgovornost pojedinca je tu najveća. Želimo izići iz ove krize konkurentniji, jači, snažniji nego što smo bili. U provedbi tih reformi i transformacija vodit ćemo se već spomenutom Nacionalnom razvojnom strategijom koja će biti okvirni krovni dokument za razvoj Hrvatske u ovom desetljeću. U srednjoročnom razdoblju važnu ulogu imat će i Nacionalni plan oporavka i otpornosti koji će nam pomoći da idućih nekoliko godina pokrenemo značajan investicijski ciklus. Kroz njega ćemo Hrvatskoj omogućiti da apsorbiramo sveukupno 6 milijardi bespovratnih europskih sredstava i eventualno po potrebi 3,6 milijardi vrlo povoljnih zajmova. Prioritetna područja tj. komponente Nacionalnog programa oporavka bit će gospodarstvo, zdravstvo, tržište rada i socijalna zaštita, demografija, javna uprava i pravosuđe, obrazovanje, znanost i istraživanje, unutarnja sigurnost i otpornost na rizike, a nastojat ćemo i kroz ovaj instrument omogućiti doprinos financiranja obnove Zagreba. Plan je kao što sam kazao u izradi, ne samo da ćemo ga usvojiti u prvom kvartalu iduće godine formalno i dostaviti ga kao i druge zemlje Europskoj komisiji nego ćemo ga raspraviti zajedno s vama ovdje u HS-u. Podići ćemo sve naše kapacitete kako bi iskoristili sva ova europska sredstva koja su na raspolaganju. Davat ćemo prednost onim gospodarskim granama i industrijama koje će nam omogućiti da gospodarstvo sutra bude razvijenije, otpornije i konkurentnije u skladu sa politikom zelene i digitalne transformacije i s povećanjem ulaganja u istraživanja, ulaganja i inovacije. Mi ćemo u sljedećem razdoblju poštovane zastupnice i zastupnici raditi na tome da smanjimo broj osoba koje su u riziku od siromaštva, da stvorimo socijalnu mrežu kako ova kriza ne bi dodatno produbila socijalni jaz. Ne želimo socijalnu frakturu u hrvatskom društvu. Poduzet ćemo sve mjere i pomoći ćemo u održavanju svakog radnog mjesta, likvidnosti gospodarstva i proizvodnje jer i naši radnici i poduzeća to zaslužuju jer bez njih nema hrvatskog gospodarstva i nema oporavka. U tu svrhu nastavit ćemo s politikom poreznog i administrativnog rasterećenja. Osiguravat ćemo spremnost javnozdravstvenog sustava u borbi protiv pandemije. Na vrijeme osigurati svu opremu kako bi se sačuvali ljudski životi, zdravlje građana. Radit ćemo na dostupnosti, kvaliteti i učinkovitosti zdravstvene zaštite i modernizaciji zdravstvenoga sustava. Nastavkom odgovorne fiskalne politike stvorit ćemo preduvjete za ispunjavanje svih obaveza države, plaćanje mirovina i naknada. Voditi računa o našim umirovljenicima, o obiteljima, osobama s invaliditetom omogućiti da što lakše prebrode ove krizne trenutke. Posebnu pozornost posvetit ćemo našoj djeci i mladima kojima su ove okolnosti posebno teške. Školska i akademska godina počele su u posebnim uvjetima. Imali smo već situaciju prošloga polugodišta gdje smo sa koncepta normalne nastave prešli što na televizijsku nastavu što na online nastavu. Zahvaljujem svima koji su to omogućili, no svi znamo da to nije isti koncept nastave osobito kod mladih generacija u odnosu na uobičajeni i redoviti način obrazovanja. Zato moramo nastaviti stvarati kvalitetne uvjete za obrazovni sustav jer je to ključ hrvatske budućnosti. Mi ćemo hrvatskim građanima u postkriznoj fazi nastojati pomoći u slijedećim područjima. Uhvatiti se u koštac sa pitanjem broj jedan, opstanka hrvatskoga naroda, svi ćemo se osvijestiti kada popis stanovništva idućeg proljeća bude napravljen, a to je pitanje demografske revitalizacije. To je kada gledamo nakon što uđemo u fazu postkriznoga oporavka najvažnija zadaća svih nas zajedno. U tu svrhu donijet ćemo niz novih mjera koje će olakšati odluku o zasnivanju ili proširenju obitelji i koje će podizati kvalitetu života naših obitelji. Radit ćemo na stvaranju preduvjeta koji će smanjiti iseljavanje i to gospodarskom i poreznom politikom koje će poslodavcima olakšati da otvaraju nova radna mjesta i našim sugrađanima daju adekvatne plaće. Ulagat ćemo u prometnu infrastrukturu, energetsku infrastrukturu, vodno komunalnu infrastrukturu u svim krajevima Hrvatske kako bismo išli u korak politike ravnomjernog regionalnog razvoja, a to znači i modernizaciju i željeznica i cesta i bolnica i škola i vrtića. Da bismo povećali našu prehrambenu samodostatnost i skraćivali dobavne lance opskrbe što se u ovoj krizi pokazalo izuzetno važnim značajno ćemo povećati ulaganja u hrvatsku poljoprivredu i njenu modernizaciju, diverzifikaciju i navodnjavanje te u jačanje hrvatskoga sela. Time ćemo poboljšati kvalitetu hrvatskih proizvoda ali i povećati naš izvoz poljoprivrednih proizvoda, ulagati u šumarstvo, a i u ribarstvo. U tome će nam dakako pomoći sve veća europska sredstva. Da bismo smanjili svoju energetsku ovisnost o uvozu te štitili naš okoliš povećat ćemo i ubrzati naša ulaganja u obnovljive izvore energije, osobito u energiju sunca i vjetra u kojima Hrvatska ima veliki potencijal, ali isto tako u nove tehnologije poput vodika. Time ćemo građanima i gospodarstvu osigurati dostupniju, čišću i jeftiniju energiju uz očuvanje naših poljoprivrednih resursa. Usporedno s tim štiti ćemo okoliš, a otpad sve više pretvarati u vrijedan resurs kroz povećanje odvajanja i recikliranja otpada. U tu svrhu povećat ćemo broj postrojenja za recikliranje, unaprijediti odvojeno sakupljanje i obradu biootpada u skladu s konceptom kružnog gospodarstva i Europskim zelenim planom. Da bismo našoj djeci i mladima pružili što bolju perspektivu nastavit ćemo povećavati ulaganja u obrazovanje, poticati izvrsnost i darovitost, podizati čitalačku, matematičku i prirodoslovnu pismenost učenika što su ključne vještine i kompetencije koje će im pomoći da rade visoko plaćene poslove, a da hrvatsko gospodarstvo bude konkurentnije. Kao što smo jučer govorili jačat ćemo digitalizaciju u obrazovanju jer je ona modus budućega sustava obrazovanja na način kakav vidimo globalno. Da bismo ubrzali razvoj hrvatskog gospodarstva pomoću novih tehnologija i povećali konkurentnost i dodanu vrijednost njegovih proizvoda te podigli otpornost radit ćemo na digitalnoj transformaciji gospodarstva. Snažan zamah dat ćemo online trgovini, razmjeni roba i usluga elektroničkim putem što se u ovoj krizi pokazalo kao velika prednost svih onih poduzeća koja su tome najviše odmakla. To znači brži i dostupniji Internet u svim krajevima Hrvatske. Poticat ćemo najuspješnije studente na područjima informatike, računarstva i robotike. Želimo da ubuduće Hrvatska bude prepoznata kao zemlja inovacija te da IT sektor bude razvijen kao strateška grana hrvatske industrije s ciljem da njegov udjel u BDP-u premaši 10%. Da bismo izgradili pravednije, solidarnije i uključivije društvo osnaživat ćemo državne institucije. Ponajprije djelotvornost državne i javne uprave te pravosuđa kako bi učinkovitije odgovorili potrebama građana, pružali kvalitetnije i brže usluge te osigurali pravnu sigurnost i postupak u razumnim rokovima. Nastavit ćemo promicati tolerantnije ozračje u društvu u kojem se uvažavaju različita mišljenja. Nastaviti, kao što sam rekao u vezi ovog konkretnog slučaja suzbijanje govora mržnje, lažnih vijesti koje potiču diskriminaciju, nesnošljivost, radikalizaciju i u konačnici dovode do nasilja. To znači i nastavak politike pomirbe, suživota i njegovanja kulture sjećanja, kao i odavanje pijeteta svim žrtvama pravednog i obrambenog Domovinskog rata. Da bismo bili uspješni u današnjem globaliziranom svijetu u kojem se natječe gotovo 200 zemalja, jačat ćemo svoj položaj unutar EU, raditi na ostvarenju dvije glavne odrednice, dakle 2 prioriteta zajedničko u slijedećim godinama su šengenski prostor i europodručje, nastaviti svoj intenzivniji angažman u Europskoj organizaciji za ekonomsku suradnju i razvoj koja je praktički jedina još organizacija u koju Hrvatska ima perspektivu potencijal ući. Nastavit ćemo pomagati i naše susjedne zemlje kroz politiku proširenja EU. Također svjesni svih geopolitičkih nestabilnosti jačat ćemo obrambene sposobnosti HV-a kao jamca sigurnosti naših građana. Biti pouzdan partner saveznicima u okviru NATO-a. Razvijat ćemo i odnose sa globalno najutjecajnijim zemljama, te jačati odnose sa susjedima. Da bismo jačali položaj hrvatskoga naroda izvan Hrvatske bit ćemo stalna podrška hrvatskim nacionalnim manjinama u susjednim državama, posebno Hrvatima u BiH koji su tamo jednakopravan konstitutivan narod, u ostvarivanju njihovih ustavnih prava i jačati odnose sa ovom nama susjednom i prijateljskom državom čiji europski put podržavamo. Jačat ćemo zajedništvo domovinske i iseljene Hrvatske, izgrađivati partnerski odnos za očuvanje hrvatskog identiteta mladih generacija u hrvatskom iseljeništvu i stvarati uvjete za njihov povratak u domovinu. Osobito ove nove generacije koja koristi slobodu kretanja unutar EU. Cijenjene zastupnice i zastupnici, mi smo se u proteklom mandatu suočili s velikim brojem kriza, pa i ovom daleko najvećom od svih, pokazali smo da se s tim krizama znamo nositi hladne glave, čvrsto i odlučno voditi zemlju kroz turbulentna i teška vremena. Donosili smo odvažne odluke, pokazali da i komparativno s drugim zemljama Hrvatska ima vodstvo koje donosi promišljene odluke bez panike, koje je osiguralo potrebnu stabilnost za očuvanje i zdravstva i radnih mjesta i funkcioniranja gospodarstva i države. Mjeseci pred nama bit će teški i puni novih izazova, ali uvjeren sam da ćemo uspješno zajedno prebroditi sve poteškoće kako bi Hrvatska i u ovim zahtjevnim vremenima našla načina da se sa tim izazovima nosi bolje i od nekih drugih većih i bogatijih zemalja. U tom kontekstu želim zahvaliti posebno danas ovdje u HS svim zdravstvenim djelatnicima koji su i danas na prvoj crti i izlažu vlastito zdravlje da bi spasili živote drugih. Zahvaljujem i našim radnicima koji svaki dan idu na posao i u teškim radnim uvjetima održavaju hrvatsko gospodarstvo. Zahvaljujem i poduzetnicima koji su također u nikad težim okolnostima primorani da se bore za očuvanje svog poslovanja i održavanja svakog radnog mjesta. Ovo je vrijeme odgovornosti svakog od nas jer bi neodgovornost bila pogubna. Ovo je vrijeme požrtvovnosti svakog od nas jer čuvajući jedni druge pridonosimo zajedničkom uspjehu. Ovo je vrijeme solidarnosti cijele nacije jer nam umjesto štetnih podjela treba jedinstvo. Uvjeren sam da će Hrvatska i danas pokazati da ima snagu, sposobnost i ljude zahvaljujući kojima ćemo svi zajedno i ove nedaće uspješno prevladati. Na nama je da iz ovih izazova izvučemo korisne pouke za budućnost, da stavimo opće dobro ispred partikularnih interesa, da iz ovog iskušenja izađemo jači, otporniji i spremniji za izgradnju razvijenije Hrvatske. To je smjer u kojem ćemo u godinama koje su pred nama i uz povjerenje hrvatskih građana voditi zemlju samosvjesno i odlučno na dobrobit svih naših ljudi. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem predsjedniku vlade. Sada ću otvoriti raspravu po klubovima, govore samo klubovi, prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a i poštovani kolega Peđa Grbin.
Poštovani g. predsjedniče HS, poštovani g. predsjedniče Vlade RH, uvažene kolegice i kolege. U normalnim okolnostima bilo bi nezahvalno od bilo kojeg predsjednika vlade tražiti da podnosi godišnje izvješće samo 100-tinu dana nakon što je preuzeo tu odgovornost. Međutim, kao što je uvaženi g. Plenković naglasio, ovo je vlada kontinuiteta i g. Plenković danas govori ne samo ovih 100 dana zadnje Vlade RH nego i zadnjih godinu dana gdje je bio na čelu prethodnoj vladi. I zato je sasvim legitimno da i mi ovdje o toj vladi kontinuiteta govorimo o kontinuitetu loših stvari koje je vlada činila. Predsjednik vlade je danas govorio o postignućima i to je opravdano i svaki predsjednik vlade na to ima pravo. Međutim, predsjednik Vlade, osim u jednoj rečenici, nije se osvrnuo gotovo niti na jednu stvar, možemo reći da je izbjegao govoriti o svemu onome što je u posljednjih godinu dana bilo loše, bilo napravljeno na kriv način ili u nekim segmentima nije bilo napravljeno uopće. Da točno je, prošlu je godinu ovu 2020. prije svega obilježila korona, na svjetskoj, europskoj, globalnoj razini, a kod nas na našoj hrvatskoj razini i potres koji je zadesio Grad Zagreb prije nešto više od 7 mjeseci. Svjetski događaj korona odnosno bolest Covid-19 je nešto čije posljedice u čitavom svijetu svatko osjeća svakoga dana. Međutim te posljedice svaka od svjetskih država otklanja na bolji ili lošiji način. Mi nažalost spadamo u one koji su izabrale lošiji put bez strategija, put bez plana, put bez vizije, put ad hoc odgovora na dnevnu situaciju pa onda što bude tako ćemo i reagirati. Posljedica toga je da danas ministar zdravstva u Vladi RH uvaženi gospodin Beroš govori o cunamiju bolesnika pred kojim će se naći zdravstveni sustav i u osnovi osim nuđenja svoje ostavke, svojeg mandata na raspolaganje ne nudi pravi odgovor kako će se Hrvatska suočiti sa zdravstvenim posljedicama Covid krize. Ne postoji strategije odgovora, ne postoji jasno pripremljen operativni program koji bi propisao korake, koji bi propisao kontrolne točke i unaprijed definirao radnje koje će Hrvatska poduzeti kada broj zaraženih prijeđe ili padne ispod određene razine. S druge strane postoji bijeg Vlade RH od odgovornosti, postoji skrivanje iza stožera i postoji u stvari jedan pokušaj da se javnosti baci magla u oči da smo u Hrvatskoj u situaciji u boljoj nego jesmo, a župani iz pojedinih županija već danima javno govore o tome da njihove bolnice koje su u njihovoj nadležnosti već danas ili sutra više neće moći primati bolesnike i neće im moći osigurati mjesta na respiratorima. Vlada se skrivala iza stožera i zato ipak nešto moram pozdraviti, a to je izjava koju je jučer dao predsjednik Hrvatskog sabora i koja predstavlja zaokret u djelovanju odgovoru na korona krizu. Predsjednik Hrvatskog sabora jučer je napokon najavio da će eventualne odluke o lockdownu i policijskom satu za koji sam uvjeren da svi želimo da se nikada ne dese, donositi Hrvatski sabor. I to je dobro. I to pokazuje da je ovo što se zadnjih dana događa, da je porast broja zaraženih i upozorenja koje mi iz oporbe, ali i cjelokupna hrvatska javnost kontinuirano upućuje hrvatskoj vlasti da je došlo do nečijih ušiju. Zato ću sad još jednom ponoviti, predsjedniče Vlade kada govorite o zajedništvu, kada govorite o zajedničkom odgovoru na izazove onda bi bio red da po tome nešto i poduzmete. Pozvali smo vas na razgovore, organizirajte ih i dajte da se pokušamo dogovoriti oko mjera koje su nužne kako bi naše društvo izbjeglo ono što nitko ne želi, a to je lockdown i to ne bilo kakav nego onaj u koji srljamo bez ikakve kontrole, plana i cilja i koji će nas ako ovako nastavimo udariti u glavu sa nesagledivim posljedicama, od mentalnog zdravlja ljudi do hrvatskog gospodarstva. Međutim, ovo nije jedina kriza zdravstvenog sustava s kojom se Hrvatska suočava. Druga je direktna odgovornost ove Vlade i prije svega ministra Beroša. Naravno da možemo imati razumijevanja za ministra koji je preuzeo ovu dužnost u vrijeme najgore pandemije od Prvog svjetskog rata, ali je potpuno neprihvatljivo da se ministar Beroš u ovih gotovo godinu dana nije bavio dugovima zdravstvenog sustava sve dok veledrogerije nisu zaprijetile da će hrvatskim bolnicama početi obustavljati isporuku lijekova, a onda u nekim slučajevima to i učinile. Ne možemo čekati da nas zid udari, ne smijemo, to nije vođenje politike, to je rješavanje problema od danas do sutra bez razmišljanja o tome kako ćemo u budućnosti izbjeći da u te probleme uopće dođemo. Zdravstvo se nalazi u dužničkoj krizi, a mi o tome ne govorimo. Prvo nudimo 300 milijuna kuna, cjenkamo se, molimo moratorije, istovremeno građankama i građanima RH poručujemo da se dugovi moraju plaćati, a Vlada za svoje ne odgovara. Za to postoji ogromna odgovornost ministra i mi ćemo vrlo pažljivo pratiti njegov rad i po potrebi intervenirati pa i na isti način kao što ćemo to ovih dana napraviti u slučaju gospodina Ćorića. Još jednom, zdravstvenim radnicima svaka čast, kapa do poda i naklon za ono što rade, ali onima koji vode zdravstveni sustav od ministra naniže ne, jer u ovoj krizi su se pokazali naprosto nesposobnima za ono što se našlo pred njima. Međutim, zdravstveni problemi i problemi zdravlja nisu jedina kriza koju je Covid-19 odnosno korona izazvala. Nažalost, kao ni kod zdravstvene situacije tako ni kod gospodarske nemamo strateški jedan dugoročni, sveobuhvatan i promišljen odgovor na krizu. I dok druge zemlje Španjolska ili Kanada čak i MMF preporuča nešto slično, izlazak iz korona krize odnosno gospodarski oporavak temelje na uvođenjima poreze za najbogatije u društvu, mi u Hrvatskoj radimo sasvim suprotno. Predsjednik Vlade RH maloprije govori o socijalnoj sigurnosti, govori o smanjenju nejednakosti. Međutim, ova porezna reforma koju mjesecima najavljujete ide sasvim u suprotnom smjeru. S jedne strane porast će nejednakost između najbogatijih koji će poreznom reformom dobiti više i najsiromašnijih u društvu, a s druge strane JLS-ovima koji su zadužene za provođenje socijalnih programa uskraćuju se sredstva. Kako možete govoriti o socijalnoj sigurnosti kada onima koji bi se trebali brinuti o toj socijalnoj sigurnosti i primarnoj zdravstvenoj zaštiti na ovaj način uskraćujete sredstva za njihov rad? Jedno govorite, a drugo radite, a posljedice će za hrvatsko društvo biti loše. Rastuća nejednakost i nemogućnost čitavog državnog aparata od najmanje općine, pa do tijela Vlade RH da se nosi sa gospodarskim posljedicama krize koje nisu samo pomoć gospodarstvu već i pomoć onima koji će zbog te krize ostati bez posla. Nažalost, od naknada za nezaposlene, pa do drugih oblika socijalne pomoći, grijanja itd. Mi u SDP-u smo predlagali energetske vaučere, dajte da o tome razgovaramo, da barem u ovim zimskim mjesecima osiguramo obiteljima koje za to nemaju sredstava, novac za grijanje, barem to. Govorite o tome da je vaša strategija odnosno da su mjere koje je vlada poduzela za izlazak iz krize bile gotovo pa odlične, gotovo pa savršene. Bilo bi krivo kritizirati, pa reći da su bile loše, da su bile katastrofalne, da ih nije bilo. Je, bilo je i SDP je većinu od njih podržao. Ali poštovani predsjedniče Vlade RH one nisu bile dostatne. A o tome vam govori samo jedan podatak. Pad BDP-a u drugom tromjesečju iznosio je preko 15% i bili smo po tome predzadnji u EU. To govori koliko naš odgovor u odnosu na druge države članice ipak nije bio adekvatan. Mi predlažemo niz mjera. Danas ću izdvojiti samo dvije, dvije koje se odnose direktno na standard građana. Jedno smo već predložili zajedno sa našim kolegama iz zeleno-lijeve koalicije, uputili smo u proceduru odgovarajuće zakone kako bi produžili moratorij na ovrhe. Poštovani predsjedniče vlade molim vas da to razmislite, molim vas da to uvedete jer se bojim da će suprotno dobiti do blokade mnogih naših građana koji ostaju bez posla. Rekli ste dugove treba plaćati. Da, ali kao što su ovo izvanredne okolnosti za države, tako su i izvanredne okolnosti za naše građane, a oni se puno teže mogu zadužiti kako bi premostili ovo krizno razdoblje nego što to može RH. A drugi je i vrlo usko s ovime povezan, moratorij na kredite. Moratorij na ovrhe doista jeste uveli, trajao je 6. mjeseci, međutim moratorij na kredite niste. Prepustili ste bankama da svojom odlukom dogovaraju sa svojim dužnicima hoće li im dati moratorij ili ne. Za razliku od nas Slovenija je to uvela zakonom. Zbog toga iako ste taj prijedlog SDP-a već odbili, u narednih nekoliko dana u proceduru ćemo ponovno uputiti prijedlog Zakona o moratoriju na kredite kako bi vas potakli da po tom pitanju napokon nešto napravite. Drugi događaj koji je obilježio ovu godinu naš hrvatski je potres. Kasnilo se s donošenjem zakona, to svi znamo, ali što je tu je i to je manji problem. Puno veći problem je što se i nakon donošenja zakona kasni s obnovom. I i na to vas moramo kontinuirano upozoravati. Prošlo je više od 7. mjeseci od potresa, a jasne pokazatelje da se bilo što konkretno radi na obnovi ne vidimo. Zato vas i s ovog mjesta pozivam da nešto napravite po tom pitanju, a to nešto sigurno nije imenovanje na čelo Fonda za obnovu Zagreba osobe koja istovremeno obnaša dužnost predsjednika nadzornog odbora u jednoj velikoj kompaniji i člana nadzornog odbora u drugoj. I to zamislite sada u kompaniji koja se bavi osiguranjem, a on bi se kao ravnatelj fonda trebao s tim osiguranjem sutra natezati oko naplate naknade štete koju će vlasnici stanova po Zakonu o obnovi prepustiti fondu. To je poštovane kolegice i kolege sukob interesa. Zato smo u proceduru uputili zakon kojim predlažemo da se i ravnatelja Fonda za obnovu Grada Zagreba dovede u doseg nadzora Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa. Mislimo da je to bitno ne samo zbog osobe koja je predložena za ravnatelja fonda već i kako bi osigurali da netko tko će biti na čelu jednog projekta teškog 10-tke milijardi kuna bude kontroliran. Bez toga nema nikakvih jamstava da se neće događati koruptivne radnje. Kada govorimo o koruptivnim radnjama predsjednik Vlade RH samo je ovlaš spomenuo borbu protiv korupcije. Međutim, kao i uvijek do sada i ovdje su spomenute samo posljedice odnosno borba s posljedicama, spomenuto je samo djelovanje represivnog državnog aparata, DORH-a, policije itd., o prevenciji ništa. Zato ću vas upozoriti na ono što kontinuirano upozoravamo mi iz oporbe, ali na što je vladu upozorila i Europska komisija, a to je da je potrebno jačati prevenciju, mehanizme ranog otkrivanja korupcije kroz pristup informacijama i sprečavanje korupcije kroz sustav prevencije sukoba interesa. Nažalost, vlada ni po jednom, ni po drugom ne poduzima ništa, informacije se taje, a Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa kontinuirano, pa i u ovoj 2020.g. se podmeću klipovi i opstruira se njegov rad. Istražiteljima u poreznoj upravi i policiji se ne osiguravaju materijalni i drugi uvjeti za rada i onda mislim da nikoga ne bi trebalo iznenaditi što Hrvatska kontinuirano pada na ljestvici korupcije. Na ljestvici Transparency Internationala za 2019.g., objavljeno je ove godine, imamo 47 od 100 bodova, dakle ispod polovice smo i nalazimo se među državama sa ozbiljnim problemom korupcije. Godinama smo se izvlačili iz toga, dolaskom HDZ-a na vlast svake godine padamo za jedan ili dva boda kontinuirano, tako ćemo vjerojatno i ove. A to je vidljivo iz činjenice da predsjednik Vlade RH u svojem govoru nije spomenuo niti jednu korupcijsku aferu koja potresa Hrvatsku u zadnjih godinu dana, pa čak niti onu svojeg ministra Ćorića aferu Vjetroelektrane. Ali mi o tome nećemo šutiti i zbog toga smo pokrenuli postupak opoziva ministra Ćorića i o svemu onome što je nezakonito radio govorit ćemo s ovog mjesta. Javnost će o tome čuti. Predsjednik Vlade RH u svojem je govoru istaknuo i problem govora mržnje u Hrvatskoj, problem nasilja koji iz tog govora i ekstremizma proizlazi i drago mi je da je o tome govorio. I drago mi je što je istaknuo ono pozitivno što se ovog ljeta dogodilo u Kninu i Varivodama i mislim da je Hrvatska time napravila korak naprijed. Ono što je žalosno je što je za Vladu RH da se ozbiljno pozabavi govorom mržnje i nasiljem koje proizlazi iz njega trebalo da netko dođe na Markov trg s automatskom puškom i zapuca po zgradi Vlade i Sabora. Poštovane kolegice i kolege, govor mržnje nije od jučer, on se ne događa zadnjih nekoliko tjedana, on je tu godinama i po tom pitanju niste poduzeli ništa. Pa čak i danas opet isto kao i kod korupcije govorite samo o posljedicama i o odnosu sa posljedicama, a ne i o uzrocima govora mržnje. Ne govorite o obrazovnom sustavu koji bi primjerice kroz sustav građanskog odgoja trebao prevenirati takvo ponašanje i učiti našu djecu po štetnosti govora mržnje i o bitnosti tolerancije. Slažem se s vama gospodine Plenkoviću da moramo stvarati uvjete za poboljšanje obrazovnog sustava i da moramo ulagati u njega, ali od vas u ovih sat vremena nisam čuo niti jednu jedinu konkretnu mjeru kako to učiniti. Niste rekli ništa o građanskom odgoju, niste rekli ništa o nastavku kurikularne reforme, govorili ste malo o STEM-u, ali poštovani gospodine Plenkoviću obrazovanje nije samo STEM, obrazovanje nije samo za potrebe rada, obrazovanjem bi trebali stvarati ljude sposobne za kritičko razmišljanje, obrazovanjem bi trebali graditi društvo o tome niste govorili, a to je bitno. I to je najbolja mjera i za prevenciju korupcije i za prevenciju govora mržnje i to je dugoročno i to je strateško promišljanje kojeg vama i u ovom govoru kojeg ste danas izložili koje je djelomično referenca na zadnjih godinu dana, ali i najava budućih poteza ove Vlade nedostaje. Nedostaje vam vizije, nedostaje vam strateškog pa i kritičkog promišljanja. Primjerice, ni riječi niste rekli o pritisku na medije na koje nas upozorava i Europska komisija, a možda se najbolje očituje u izjavama gospođe Šuice kada sama sebe titulira kumom jedne televizije. U izvješću o vladavini prava za Hrvatsku se navodi da se novinari suočavaju s prijetnjama fizičkoj sigurnosti, uznemiravanju i zastrašivanja, o tome ne govorite. S druge strane govorite o energetskoj suverenosti i to je dobro, ali istovremeno vaša Vlada ministar Ćorić svojim radnjama čine suprotno. Energenti koji se vade u Hrvatskoj izvoze se izvan granice RH na preradu. Pa gdje je tu suverenost? Nema je. Poštovane kolegice i kolege, govori se i o digitalnoj transformaciji, a po digitalnoj konkurentnosti na dnu smo EU. Sustav e-Građana u pet godina gotovo da nije unaprijeđen. Na proljeće smo za vrijeme korona krize vidjeli kako kada dođemo do zida možemo brzo reagirati, uveli smo e-Propusnice u samo nekoliko dana one su profunkcionirale i pokazale su koliko je digitalna transformacija korisna za građanke i građane ove zemlje. Prošao je lockdown prestala je digitalna transformacija. Poštovane kolegice i kolege, ova je Vlada pokazala da nema vizije, da nema plana, da nema strpljenja, pokazala je da djeluje ad hoc. Ako želimo naprijed, to moramo promijeniti. Hvala.
Zahvaljujem. I dužan sam zbog interesa javnosti nešto reći s obzirom da ste i mene citirali. Ja nisam rekao da će HS odlučivati o lockdownu i policijskom satu, rekao sam da to nisu opcije i rekao sam da HS donosi zakone kojih se svi moramo držati, a Ustavni sud odlučuje o prigovorima i njegovih se odluka svi moramo držati. Dakle, ja vas molim da shvatite da sam morao ovo reći s obzirom da ste interpretirali nešto što nije bila moja misao. Idemo dalje, sada je na redu Klub zastupnika Domovinskog pokreta Stephen Nikola Bartulica. Poštovani kolega izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine predsjedniče Vlade. Kolege zastupnici i zastupnice. Evo bio bi najsretniji da mogu danas pohvaliti ovo izvješće i u tom duhu održati ovo izlaganje, međutim morat ću biti nešto kritičniji danas. Na tragu onoga što je bilo rečeno jučer samo ću reći uvodno da nismo ovdje da jedan drugoga oduševljavamo ili razočaramo, prevelika je odgovornost na nama moramo pošteno i rekao bih odgovorno krenuti na zadatke, a ima ih jako puno. Što se tiče korone krize i ovo što nas sve skupa tišti sigurno Vlada nije odgovorna za pandemiju. Cijeli svijet se nosi sa tom situacijom i okolnosti su kakve jesu. Međutim, osvrnut ću se na ono što možemo i što jest u našim mogućnostima da određujemo i tu bih rekao da sada dolazi na naplatu godine i godine nečinjenja, neprovođenja, ono što je Hrvatskoj potrebno i zato smo ranjiviji nego što bi nužno trebali biti u ovom trenutku. G. premijeru, vi ste rekli da je dobra odluka, mudra odluka bila što su bili održani izbori u 7. mjesecu. Imali ste sigurno korist od te odluke, međutim, postavlja se pitanje što bi bilo da su izbori nakon ovoga što gledamo sad u jeseni, da liječnici i medicinsko osoblje prosvjeduju ispred bolnice u Dubravi, stanje se više ne može sakriti i postavlja se veliko pitanje kakav bi bio rezultat da je bio drugačiji termin, ali o tom potom. Zalažemo se svakako protiv novog locksowna. Hrvatska, podsjetit ću, nakon prošle recesije iz 2008., 2009., koja nije bila tako duboka kao ova kriza, trebalo nam je 7 punih godina da se vratimo na prijašnje stanje. Mi jednostavno ne možemo to priuštiti, treba sve učiniti da se to izbjegne, svjesni smo u kojim uvjetima rade naši poduzetnici, vrlo je teško stanje. Ovo što je njima isplaćeno u smislu sačuvanja radnih mjesta je jedna nužna mjera, ali kratkotrajna, ne rješava problem. I ono što trebamo proučavati, jer kako zapravo njima olakšati poslovanje da nova radna mjesta budu u Hrvatskoj, a ne u inozemstvu. To je zapravo najbolji pokazatelj da li ove mjere koje ste iznijeli imaju učinka ili ne. Da li naši ljudi ostaju u Hrvatskoj, da li mogu prosperirati ovdje, pronaći sreću za sebe i svoju obitelj ili je traže u inozemstvo. Nažalost opet govorim nažalost ta bilanca nije dobra. Oni koji se vraćaju u Hrvatskoj dolaze na kraju radnog vijeka da bi proveli zadnje godine života u Hrvatskoj, a ono vitalno stanovništvo, radno sposobno stanovništvo nažalost odlazi iz Hrvatske i to će, bojimo se, novi cenzus, novi popis stanovništva potvrditi. Da bez obzira na sve ovo što se čini, učinak je preskroman i uvijek moramo imati u vidu da se nalazimo u konkurentsko okruženje. Dakle, ono što se govori da je napravljeno da bi Hrvatska bila konkurentnija očito nije dovoljno jer drugi rade bolje. Na svim ljestvicama nalazimo se na dnu članica EU. Dakle možemo i moramo bolje i to je naše stanje di jednostavno svi moramo biti svjesni toga. Opet ću ponoviti da vidim ovu stabilnost i sigurnost koji često ističete kao lažnu. Dakle imamo i dalje nažalost jedan klijentelistički model upravljanja koji nagrađuje one koji su dobro umreženi sa politikom. To se provodi kroz razne načine, ali vidljivo je na svim razinama, pogotovo u javnim ustanovama. Samo ću podsjetiti vas na razgovor između ministra Beroša i jedne liječnice oko vodećeg mjesta u jednoj bolnici u Zagrebu. To stvara jedan cinizam u hrvatskoj javnosti, zašto se uopće prijavljivati na javne natječaje ako u HDZ-u je već sve unaprijed dogovoreno. Dakle, na neki način kad se gleda provođenje javnih natječaja, ako niste član vladajućih struktura, dakle HDZ-a ili njihovih partnera, onda se građanin drugog reda. Male su šanse da pronađete mjesto kroz te postupke. I što vidimo? Da zdravstveni sustav zapravo se urušava. Zašto? Pa ne mogu ni kriviti toliko ministra Beroša, on je jedan neurokirurg, dobar stručnjak, puno godina je ulagao u to obrazovanje, a sad mora se baviti zapravo upravljanjem jednim ogromnim sustavom gdje nema ni stručne kompetencije ni iskustvo za to, gdje su menadžeri sa obrazovanjem iz zdravstvenog menadžmenta? Zar ne bi bilo logičnije da oni upravljaju sa takvim sustavom, gdje, ponovit ću, država ima monopol. Monopol. Dakle, država je odgovorna za to stanje, nitko drugi. Sudske odluke se ne poštuju. Podsjetit ću na odluku za isplatu dodatnih satova za liječnicima za liječnike, Vlada još nije to ispoštovala. Kakav je to primjer drugima? Zašto bi građani onda poštivali sudske odluke, ako Vlada ih ne poštuje? Vidimo da to nezadovoljstvo sve više dolazi do izražaja, do površine. Ljudi su nezadovoljni. Ali predlažem još jednom da se provede reforma tog sustava jer svaki monopol nužno loše upravlja, ne vrši dobro usluge koje je dužno dati. To vrijedi i za HZZO. Pored 25 milijardi kuna doprinosa koje smo prisiljeni uplaćivati, dakle svaki zaposlen, svaka zaposlena osoba nema izbora gdje će taj dio bruto plaće ići, 16,5% bruto plaće, nemamo izbora nego ide sve u HZZO i pored 25 milijardi nije dovoljno. U ovim izvanrednim okolnostima tražite donacije građana. Građani su pred ovrhama, teško plaćaju režije, već veliki novac se izdvaja za financiranje zdravstva i opet nije dovoljno, onda očito nešto nije u redu, a nije korona kriza izgovor za nečinjenje, imali ste vremena da se na pravi način pripremimo za, za ono što nas danas suočava. Isto tako mirovinski sustav, ministar Marić ističe da i u ovoj teškoj situaciji mirovine nisu u pitanju, ali treba reć i građanima objasniti da veliki dio isplate mirovine ide iz PDV-a. Mirovinski sustav kao takav je već zapravo bankrotirao i godinama je tako. Nedostaje negdje između 15 i 18 milijardi kuna svake godine za isplatu mirovina. Šta je tu učinjeno? Pa opet vidimo da premali broj ljudi radi i stvara u Hrvatskoj, to je ključni problem. Dakle, vraćamo se na demografsko stanje koje je vrlo teško i sve je teže. Ovršni zakon, spomenuo sam ovrhe. Dakle, Ovršni zakon je takav kakav jest, mislim da ga moramo hitno promijeniti. Spomenut ću slučaj u Sloveniji gdje 5 sudaca se bave ovrhama zajedno sa 60-tak službenika. Nisu u tim postupcima uključeni javni bilježnici, odvjetnici koji imaju svoj interes da se održi ovakvo stanje, ovaj status quo. Dakle, može se na drugi način gdje nećemo imati ovakvih primjera gdje od duga od 100-200 kuna naraste na tisuću i više. Može se, ima drugih modela nedaleko od nas, evo u susjednoj Sloveniji. Što se tiče klijentelizma, moram reć da ova fraza da se ova vlada bori protiv korupcije zapravo žalosno je da je sama vlada kroz javna poduzeća i svime čime upravlja zapravo često izvor korupcije, izvor korupcije. Janaf je možda najslikovitiji primjer za to i žao mi je da istražno povjerenstvo nije osnovano u saboru, to ste na kraju odbili sa argumentacijom da sabor već ima mehanizme i načine da raspravlja o svim temama, ali na žalost još čekamo da dođe na dnevni red ovog doma Izvješće o radu sudova i državnog odvjetništva. Zašto se stalno to odgađa kad očito to su udarne teme? Dakle, opet budi se taj cinizam, zloupotrebljava se poluge većine u takve svrhe i uvijek ćemo upozoravati na to. Uvijek moramo voditi računa o općem dobru, što je u interesu svih ljudi bez obzira na partikularne stranačke interese. Nešto o europskim fondovima, oni neće nas spasiti. Dobro da je Hrvatskoj na raspolaganju 22 milijarde EUR-a do 2027.g., to je dobro. Međutim, veliko je pitanje na kraju koliko ćemo od toga povući i na koji način će se potrošiti. To je veliko pitanje. Znamo unaprijed koliki je naš doprinos u taj zajednički proračun, to ćemo morati uplaćivati. Međutim, način kako se ta sredstva koriste pokazuje da nije uvijek dobar. Podsjetit ću na slučaj sa vjetroelektranama i Krš-Pađen, to je jedan veliki škandal, rekao bi gdje se kroz 14.g. zbog obavezne cijene energije na leđima potrošača stavlja preko 2 milijarde kuna kroz 14.g. i inzistirat ćemo se i kroz interpelaciju i kroz druge načine da odgovorni zaista na kraju odgovaraju, pa i ministar Ćorić koji očito ne može više sakriti i obranit se od ovih kritika. Što se tiče novog suverenizma, bilo je riječ o tome kad se predstavljala nova vlada u 7. mjesecu, na jedno moje pitanje o odnosima sa komunističkom Kinom sami ste priznali da nije, da nije suradnje s Kinom naše bolnice ne bi imale potrebne medicinske opreme. Je li to taj novi suverenizam da u toj mjeri ovisimo o odnosima s takvom zemljom? Cijeli svijet resetira odnose prema Kini jer je više nego jasno da previše ima poluge moći i može čak ucjenjivati bi rekao veliki dio svijeta. To sigurno nije u interesu Hrvatske, bilo koja ovisnost o bilo kojoj zemlji nije dobra i apeliram da se to na taj način sagledava. Još mi nije jasno evo iskreno odakle takva privrženost Kini. To je zemlja koja svaki dan krši temeljna ljudska prava, cijeli svijet to zna. Sav naš narod je trpio pod istom tom ideologijom, ali čini mi se da ova vlada radije će trgovati sa Kinezima nego sa Amerikom nažalost. Poštovani zastupnici i zastupnice, iz ovoga svega treba zaključiti da tamo gdje vlada nužno mora više činiti, recimo u pravosuđe, u rad sudova koji nije dobar i ljudi su s pravom nezadovoljni, ne čini ono što bi trebala, a tamo gdje bi trebala manje činiti u gospodarstvu, tamo je previše prisutna politika. Dakle, stvari su zapravo naopako, trebamo manju državu, manju što se tiče vođenje gospodarstva, previše vlada određuje dobitnike i gubitnike na tržištu. Jedna jasna poluga za to je i HBOR, državna banka, to je isto jedna institucija koja promiče ovaj klijentelistički način upravljanja. Tu dobro umreženi poduzetnici mogu računati na povoljne kredite, ostali ne, ostali ne. Dakle, moramo biti realni i na kraju težiti prema ravnopravnosti svih građana. To ste rekli i slažemo se, načelno trebamo svi biti ravnopravni, ali nažalost nismo. Čak bi rekao da glavna podjela u Hrvatskoj nije toliko lijeva desna, jest ne slažemo se oko mnogih pitanja, to je sigurno, ali rekao bih glavna podjela je između onih koji su dobro umreženi i dobro žive i ne trebaju tražiti sreću u Njemačkoj ili u Kaliforniji ili u Australiji i one koji nisu, koji zapravo nemaju drugog izlaza nego tražiti posao zajedno sa svojim obiteljima izvan Hrvatske. To nas treba zabrinjavati. I tu ću doći na jednu vrlo važnu temu na tragu ovog tragičnog događaja prije dva tjedna na Trgu sv. Marka gdje je ranjen jedan policajac i na kraju je počinitelj sam se ubio. Vidim novi pokušaj nažalost da se takva tragedija koristi u političke svrhe, što nije dobro. Dijelimo odgovornost za ovu zemlju, svatko odgovara za svoju izgovorenu riječ u javnosti i sigurno trebamo tu biti jako odgovorni, pa i oprezni u onome što govorimo. Međutim, ako ćemo govoriti već o govoru mržnje onda tražimo da budemo dosljedni. Na primjer je li tjednik Novosti koji ova Vlada financira ima bezbroj primjera naslovnih stranica iz tih novina je li to govor mržnje ili govor ljubavi, volio bi čuti odgovor na to pitanje. Na neprestano provociranje i ismijavanje ono što se sveto u hrvatskom narodu je li to govor mržnje ili govor ljubavi, a što je najgore to se sve financira od poreznih obveznika. Nek idu na tržište pa nek ljudi kupuju ako žele to čitati, zašto bi to financirali. Na kraju krajeva što to ima veze sa identitetom srpske zajednice u Hrvatskoj. To su teška ideološka prepucavanja, nažalost. Podsjetit ću da u izvještaju prošle godine obavještajne službe su jasno rekle da nije, da nema radikalizacije u hrvatskom društvu, barem službe čiji je to posao nisu je još, takav trend otkrili, ako postoji treba biti dakle to jasno potkrijepljeno. Mi se duboko nadamo da ovaj tragičan incident na Gornjem gradu je izolirani incident i da neće se ponoviti. Međutim, vidimo u drugim europskim gradovima druge vrste radikalizacije i čini mi se da EU još nije pronašla adekvatan odgovor. Iznova svaki put se europska javnost šokira, izražava se sućut nevinim žrtvama, osuđuje se, međutim još nemamo rješenje za ono što nam prijeti. Rekli ste gospodine predsjedniče Vlade isto u izvješću da Vlada osluškuje glas građana, da vam je stalo do onoga što glasači i narod misli, ali čini mi se opet na selektivan način. Kad je bilo riječ o inicijativama za pravedniji izborni sustav i za ukidanje ili neratificiranje Istambulske konvencije niste imali sluha za stotine i stotine tisuća građana koji su se na volonterskoj bazi organizirali i predali veliki broj potpisa. Tu nije bilo sluha, tu nije bilo rekao bi dosljedno osluškivanje njihove volje, nego više ignoriranje i odbacivanje. I pitam se zašto, zašto se bojimo vlastitih ljudi? To nije dobro i to će stvarati i dalje velike tenzije u društvu. I slažemo se treba ih umanjivati gdje se god može, tu se slažemo i uvijek ćete barem u mene imati saveznika što se toga tiče, ali moramo biti dosljedni i ono provoditi što govorimo. I na kraju ću reći da ono što građani znaju trebaju naš rad zapravo suditi po onim djelima, po našim djelima, a manje što govorimo jer već smo čuli i lijepe fraze rekao bih i ponovljene klišeje, neki su vještiji u tome nego drugi, ali djela je ono što na kraju dana vrijedi i što će odrediti sudbinu našeg naroda. Evo, želim vam svako dobro, hvala.
Idemo sada dalje. Sada ćemo saslušati Klub zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a. Govorit će dvije zastupnice, poštovana kolegica Mrak Taritaš i poštovana kolegica Orešković, a nakon toga napravit ćemo stanku od 10-tak minuta kako bismo prozračili veliku vijećnicu. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani predsjedniče Vlade RH, kolegice i kolege, imali smo priliku čuti govor našeg predsjednika Vlade koji je govorio o Vladi kontinuiteta, rekao je da će biti, da nas čekaju teška i izazovna vremena, da će voditi računa da se o smanjenju neizvjesnosti da se ponudi sigurnost i da će to odraditi samosvjesno, to su riječi koje je premijer rekao. I nakon što je to rekao zaista živimo u jednoj, ja ne koristim nikada uzrečicu novo vrijeme, ja mislim da je ovo vrijeme koje će trajati kratko i da tako trebamo razmišljati. I u ime kluba i u ime Stranke GLAS i svoje osobno govorit ću o nekoliko tema. Prva tema o kojoj zaista želim nekoliko riječi reći je zdravstvo. Sve one lijepe riječi i samohvala kojem naš premijer redovito pribjegava u slučaju hrvatskog zdravstva zadnjih dana pale su u vodu. Pred očima javnosti i svima nama to je dobro vidljivo. U hrvatskoj Vladi kad je zdravstvo u pitanju nestalo je struje, a generatori bojim se ne rade poštovani premijeru. Najsuvremenija hrvatska bolnica pretvorena je još uvijek iz nejasnih razloga isključivo u Covid bolnicu. To je bolnica koja ima najmoderniju hitnu, operacijski blok i sve drugo, što jedna ozbiljna bolnica mora imati, a k tome još i pokriva ogroman i gusto naseljeni prostor, sad kad je ta bolnica za sve one koji nemaju koronu zatvorena i nedostupna. Zašto? Kakva je to odluka? Rekli ste jučer da vi stojite iza te odluke jer sve takve odluke prolaze kroz vaš ured, a onda ni to nije bilo dovoljno. Kad se ta upitna odluka donijela počelo se provoditi u klasičnom stilu vaše Vlade i vaše stranke loše. Pred očima hrvatske javnosti izmjenjivala su se stravična svjedočanstva zaposlenika i pacijenta KB Dubrava ali i drugih bolnica u Hrvatskoj. Nema hrane, nema lijekova, nema osoblja, nema aparata. Dvostruke linije zapovijedanja koje međusobno ne komuniciraju. Što ste radili poštovani predsjedniče Vlade od proljeća, vi i vaš ministar zdravstva? Dobro znamo što ste nama govorili, čeka nas teška jesen, moramo se pripremiti, nećete moći normalno raditi, normalno se školovati, normalno se okupljati, život će biti u nekom lošem filmu znanstvene fantastike, ali ono što je šteta da niste sami sebe poslušali pa se i vi malo pripremili. Vrijeme za slikanje po medijima ministar zdravstva je našao, za intervjue i izjave u predizbornoj kampanji nije bilo problema, pa čak i slikanje s zvijezdama. Za svađu s liječnicima i njihovim udrugama nije se žalilo ni vremena ni energije. Naravno da onda nije bilo vremena provjeriti rade li generatori u KB Dubrava, da ljudi na respiratorima ne bi ostali bez zraka kad se izbace osigurači. Nakon što su u svojim pismima zaposlenici Dubrave javnost obavijestili o raspadu sistema na kraju su stali pred bolnicu i prosvjedovali pred nekih tjedan dana, a bogme i jučer. Što ukazuje na kaos. Zdravstvo kad ga najviše trebamo došlo je do točke pucanja. I nismo naivni znamo da to nije zbog korone iz jednostavnog razloga što i prije korone nije bilo u savršenom stanju da ne bi bilo zabune. Ali količina amaterizma i šlamperaja ovaj put ipak nadilazi sve do sada viđeno. I kad već govorim o amaterizmu i šlamperaju ima još jedan kaos u zdravstvu koji ste proizveli. Mjesecima, ali stvarno doslovno mjesecima se govori o tome i pozivaju se ljude da se cijepe protiv gripe. Ocrtava se najcrnji scenarij u kojem ako i gripa i korona i pitanje što će se svašta desiti i što se onda desi. Ljudi izbezumljeno čekaju u tzv. virtualnim redovima za cijepljenje, ali doznamo da se osiguralo svega 600.000 doza cjepiva. To se jednostavno tako ne radi. To je nepromišljeno i opasno. I zbog toga stvarni život je zaista kao što sam i jučer rekla iza ove sabornice, izvan Banskih dvora, stvarni život je negdje drugdje i u stvarnom životu sve ove načini, sav ovaj šlamperaj se odražava da raste nervoza i nemir među našim građanima. Druga tema o kojoj ću, a bit će prilike i da se govori i u nekim drugim uvjetima, a to je potres koji je zadesio glavni grad naše zemlje i dvije susjedne županije i koji je zasigurno ostavio traga u svima nama, bez obzira da li smo u trenutku potresa bili u svojim krevetima, jer je bilo u ranim jutarnjim satima ili je to bilo prilike vidjeti negdje drugdje to je zaista ostavilo trag i to je nešto što nam se je uz koronu koja je zaista za cijeli svijet desilo. I onda kako se odnosimo prema potresu? Dakle, 16. rujna je stupio na snagu zakon i tad smo upozoravali da zakon nije direktno provediv, da bi se zakon mogao provesti mora biti i niz podzakonskih akata. Uvjet za te, glavninu tih akata je bio 16. listopad, svi dobro znamo da je danas 4. studeni, jedan od pravilnika tek je završena javna rasprava pa očekujemo da on bude i donesen, a prvi program mjera je objavljen isto sa zakašnjenjem ali je objavljen. Ja vam nekako uvijek se nadam najboljem mogućem scenariju i kad sam pročitala taj prvi program mjera onda sam se osjećala ko u onom jednom filmu kad netko kaže „e Danice, Danice, al si ti naivna“. Kad sam pročitala taj prvi program mjera tek onda sam vidjela da će puno naših sugrađana apsolutno imati problem da uopće podnese zahtjev jer mora riješiti imovinsko-pravne odnose, mora etažirati, uvodimo javne bilježnike u cijeli proces, uvodimo sudske vještake, kao da zapravo ne želimo odnosno želimo da se što teže može podnijeti zahtjev i da se što teže on mora realizirati, a onda i vidimo da će se zahtjevi moći podnositi do 2030. godine. Dakle, evidentno svih onih 10, 20, 30, 40 godina o kojim ste o obnovi govorili će biti tako potrebno. Nekoliko puta i s ove govornice, a inače smo upozoravali da obnova zgrade javne namjene da ne treba ovaj zakon, da on može ići i po postojećim zakonima i da treba pokrenuti tim više što postoji rok od 18 mjeseci u kojem trebamo iskoristiti sredstava koja su dobila i koja su dobivena glavninom za zgrade javne namjene. U ovom programu koji sam već spomenula otprilike o zgradama javne namjene ima stranica i pol, program ima 87 stranica. Dakle to ste već mogli pokrenuti i mogli ste napraviti. Zašto niste, to dobro znate, ali ono što sam pažljivo iz vašeg govora čula je bilo da se vi zapravo zalažete i da želite čvrst Zagreb, a ono što smo se mi zalagali, na što smo ukazivali je bila jedna sustavna, cjelovita obnova Zagreba, blok po blok po određenim uvjetima. Ono što mi iz ovog prvog programa mjera vidimo da zaista će obnova biti da budu zgrade maksimalno čvrste kolko je to moguće da bude. Dakle, ono što je bila ideja da iz ove loše situacije koje je zadesilo ovo područje da loše se pretvori u dobro, da bude novi zamah i korak naprijed, novi zamah u razvoju grada. Nažalost i kad pročita se taj prvi program mjera bojim se da tu nema nikakve šanse. I ono što karakterizira Vladu HDZ-a, a to je da nisu u stanju obnoviti ni ono što je upropašteno, a kamoli ostvariti neki novi zamah ili razvoj. Slijedeća tema o kojoj zaista želim nekoliko riječi reći je pravosuđe. Zbog korone i uzrokovane krize tema pravosuđe je nekako pala u drugi plan, ali to ne znači da su se problemi smanjili ili nestali. Hrvatska, a to nije nikakva novost, niti tajna, ima ozbiljan problem s pravosuđem, kako s njegovim funkcioniranjem, tako i s dojmom koji građani o njemu imaju, a iz tog dojma onda proizlazi povjerenje odnosno nepovjerenje u pravosuđe vlastite države. A to povjerenje u pravosuđe vlastite države kod nas je katastrofalno. Prema redovitom godišnjem istraživanju Europske komisije o stanju pravosuđa zemalja članica mi smo i ove godine ne među lošima nego smo najgori kad je u pitanju dojam koji građani imaju o nezavisnosti pravosuđa. Dakle, ne među lošima nego najgori, baš najgori. Naši građani ne vjeruju svojem pravosuđu i to je naprosto tako. U Hrvatskoj se nižu afere, imamo spektakularna uhićenja, a na kraju svega toga ispadne jedno veliko ništa. Procesi se odugovlače godinama i desetljećima, od borbe protiv korupcije u Hrvatskoj nema ni K, ni P. Predstave za javnost nisu borba i one su ozbiljan posao. I postaje sasvim očito da nam je jedna od ključnih prepreka na putu prema ozbiljnoj državi pravosuđe. Vlada po tom pitanju ne čini ama baš ništa. Nije čak spremna niti poslušati, niti dati šansu onima među nama koji smo davali konstruktivne prijedloge da bi se situacija mogla i da se počne mijenjati. I moja stranka GLAS i mnoge druge oporbene stranke u saboru davale su prijedloge kojima bi se stanje u pravosuđu pokušalo, naglašavam pokušalo poboljšati, ali uvijek smo dobili isti odgovor, prijedlog se odbija jer će vlada dati svoj naravno bolji. Te prijedloge vlade evo mi i dalje čekamo i nikako da dočekamo. U EU mi smo 2. po broju sudaca na 100 000 stanovnika, po trošku pravosuđa i udjelu BDP-a smo 3., dakle imamo najviše sudaca, trošimo najviše, a rezultati su poražavajući. Je li problem sami suci, njihov rad, organizacija sudova? Jel je problem zakon? Jesu li problemi spretni odvjetnici s kojima se sudovi i državna odvjetništva ne znaju nositi? Je li problem u političkim pritiscima i korupciji? Vjerojatno je, kako to obično biva, odgovor na sva ova pitanja da. Od svega tu ima pomalo, ali trpimo svi. Niti država s takvim pravosuđem može biti dovršena država niti građani mogu zaštiti svoja prava i ostvariti jednakost pred zakonima, a bogme niti investitori mogu imati povjerenje u to da je hrvatska država zemlja u koju žele uložiti novac i ostvariti radna mjesta i zato niti ne ulažu. U svom izvješću o vladavini prava Europska komisija je sve lijepo pobrojala. Percepcija neovisnosti pravosuđa među građanima i tvrtkama najniža je u Europi zbog pritiska politike, te gospodarskih i drugih interesnih skupina. U korištenju modernih tehnologija smo također na dnu. Državno sudbeno vijeće, Državno odvjetničko vijeće i državna odvjetništva su kadrovski i na druge načine ograničena. I naravno, po broju neriješenih predmeta i duljini postupaka smo također najgori đaci, a vlada po tom pitanju nema nikakvu potrebu nešto poduzeti i ja ću tu stati, a gđa. Orešković, mislim da je tu negdje da može nastaviti. Hvala.
Hvala vam. Samo vas molim da obriše, samo sekundu, hvala vam. Hvala lijepa. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče HS, kolege zastupnici i zastupnice, poštovani predsjedniče Vlade RH. Pozorno sam slušala vaš govor, moram priznati da su me uzrujale riječi kada ste rekli da ćete se nastaviti zalagati za pravednije društvo i da ćete nastaviti smjer kojeg ste započeli u prošlom mandatu. E pa ja se nadam da ćete promijeniti taj smjer jer vaš je smjer loš. No nažalost on se nastavlja, nastavlja se sve ono što se u jednoj pristojnoj i demokratski uređenoj državi u kojoj postoji vladavina prava ne smije dogoditi, a to je to da dolazi do potkopavanja pravne države, do potkopavanja vladavine zakona i do egzekucije nezavisnih državnih tijela, a poštovani predsjedniče vlade vi ste njihov egzekutor. Pravna država je umrla onog dana kada je ovo tijelo, kada je HS donio tzv. Zakon o Agrokoru, onog trena kada smo dopustili da jedna skupina koju nazivamo Borg, a nadležna državna tijela poput državnog odvjetništva nazivali su ju neformalnom radnom skupinom, osmislila zakon na kojem je ponajviše sama profitirala, više od tvrtke koju su navodno spašavali i više od hrvatskih građana. S obzirom da postoji Zakon o vladi kojeg je vaša vlada i vi g. Andreju Plenkoviću kršila, ja ću samo spomenuti što zapravo piše u čl. 23 i čl. 24 Čl. 23 kaže da radi utvrđivanja stanja, izrade strateških razvojnih planova i analiza te za pitanje stalne ili povremene prirode od značaja za obavljanje dužnosti predsjednika Vlade, predsjednik Vlade može imenovati savjetnike, posebne savjetnike ili osnovati savjete i imenovati članove tog savjeta. A čl. 24 kaže Vlada može osnovati stalne ili povremena radna tijela za davanje prijedloga, mišljenja, stručnih obrazloženja, itd. Ne postoji neformalna skupina, uvaženi predsjedniče Vlade. A onog trena kada je Državno odvjetništvo prihvatilo ovakvo jedno tumačenje za koje ne postoji uporište u hrvatskom pravnom poretku, pravna država je za vijeke vjekova umrla dok god postoji Vlada i vladavina HDZ-a, amen. Kažete, poštovani predsjedniče Vlade, da ćete mijenjati Hrvatsku na bolje. Pa kako ćete mijenjati državu u kojoj je svaka pravednost umrla, a umrla je onog treba kada je vladajućima dopušteno ono što smrtnicima i građanima nije. Kako ćete se posvetiti reformama koje imaju strukturni karakter kada niste u stanju provesti ni onaj minimum koji u zakonima već sada postoji? Ne može vam pandemija biti opravdanje, ne može vam biti paravan iza kojeg ćemo se skrivati, iza kojeg ćemo negirati da se Hrvatska rastače na svakom koraku, a svjedoči o tome muk, institucionalni muk. Ova država nije u stanju opće dobro staviti iznad javnih interesa jer ne postoji institucija koja može svoje zakone dosljedno provesti u djelo kada se radi o politički moćnim dužnosnicima. Afere se nižu iz dana u dan, no, ne vidimo nikada njihov epilog. Potiskuju se iz javnog prostora, potiskuju se iz medija, potiskuju se dijaloga, u početku sam mislila da je to zbog njihovog broja, a onda sam shvatila da je to psihološki efekt, da je to bijeg od stvarnosti. Građani koji na drugačiji način ne mogu se naprosto nositi sa ovom stvarnošću i sa svojom nemoći, zaboravljaju što se zapravo u ovoj državi događa. A zašto su institucije slabe? Pa zbog vas, g. Andreju Plenkoviću. Vi ste za njihovo uništavanje napravili više nego svi vaši prethodnici zajedno. Reći ću samo nešto o Povjerenstvu za odlučivanje o sukobu interesa. Još 2017. g. kada sam ja tom tijelu bila na čelu, ovom Hrvatskom saboru kroz izvješća, a isto tako i nadležnim tijelima Vlade, resornom ministarstvu uputili smo teze za izmjenu tog zakona. 3 godine su prošle, napravilo se nije apsolutno ništa. Da se nešto od tih prijedloga prihvatilo, ne bi se dogodilo to da vaš ministar Tolušić može ostvariti poticaj od 2,5 milijuna kuna od Agencije za plaćanje u poljoprivredi. Da se nešto od teze i prijedloga Povjerenstva prihvatilo, onda Goran Marić ne bi mogao nakon prestanka obnašanja ministarske dužnosti dobiti mjesto savjetnica u trgovačkom društvu Hrvatske ceste. Ne bi se moglo dogoditi puno toga što je zapravo pokazalo da politička kasta HDZ-ovaca značajno privilegiranija čak i u odnosu na pripadnike ostalih političkih stranaka. Reći ću nešto i o imovinskim karticama sudaca i državnih odvjetnika. Dvije godine nismo u stanju provesti njihovo javno objavljivanje niti ih povezati sa bazama podataka drugih državnih tijela. Pišemo nekakva nesuvisla obrazloženja EU komisiji i njihovim tijelima kako je razlog tome usklađivanje sa GDPR-om, pa sve su to neistine. Ja sam radila na umrežavanju imovinske kartice nas dužnosnika sa poreznom upravom i sa svima ostalima. To kad postoji politička volja, može se provesti u trenu oka. Netko je spomenuo zašto HS već dvije godine ne raspravlja o Izvještaju Povjerenstva za odlučivanje o sukobu interesa, predsjednika Vrhovnog suda, pa tako i o Izvješću glavnog državnog odvjetnika odnosno odvjetnice. Pa zato što u njima pišu stvari koje odgovornost za stanje u državi itekako prebacuju na vas, g. Andreju Plenkoviću i na vašu Vladu. Tu se vidi sva nevoljkost države da poduzme bilo što što bi unaprijedilo sustav borbe protiv korupcije. Državno odvjetništvo već godinama upozorava da su prekratki rokovi za osiguranje zaplijenjene imovine okrivljenika, a zna se koliko dugo traju naši kazneni postupci. Što je, uostalom sa postupcima protiv Ive Sanadera? Hoćemo li ikada vidjeti epilog? Što će se vratiti zapravo od otuđene imovine u naš pravni sustav? Za kraj, za kraj, reći ću samo, dakle ja ne očekujem da ćete napraviti bilo što korisno [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] značilo bi to [[Upadica: Vrijeme je isteklo.]] kraj za vas, samo da dovršim rečenicu [[Upadica: Molim vas, vrijeme je isteklo.]] molim vas, apeliram na vas [[Upadica: Prošlo je 7 sekundi.]] predsjedniče Vlade, [[Upadica: Kolegice Orešković.]] da vaša parlamentarna većina ne radi [[Upadica: Ja vas molim, vrijeme je isteklo.]] novu strategiju suzbijanja .../Govornik isključen./...
Kolegice Orešković, vrijeme je isteklo i molim vas da završite svoje izlaganje, kao i svi drugi, držite se rokova. Kolega Zekanović, vi ćete govoriti poslije pauze, kao što sam najavio, e. Imamo dvije povrede Poslovnika, kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Povrijeđen je čl. 238. Poslovnika. G. Orešković vrijeđa i omalovažava zastupnike, pa čak rekao bih da vrijeđa zdrav razum nas zastupnika. Naime, ja bih njoj rekao da je trošak savjetnika u Agrokoru, odnosno savjetnika izvanredne uprave odredio, odobrio vjerovnici koji su na taj način čuvali svoju imovinu i oni su ih imenovali i odredili, a ne Vlada, ne Sabor i ne g. Plenković. No mene ne čudi [[Upadica: Hvala g. Bačić.]] da zakone ne poznajete jer ne poznajete [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] ni Zakon o sprječavanju sukoba interesa [[Upadica: Hvala vam lijepa kolega Bačić.]] [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala vam lijepa, svjesni ste da ste i vi ogriješili sada o Poslovnik i da je ovo bila replika pa vam dajem opomenu. Kolega Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Kolegice je povrijedila čl. 238. jer omalovažava sve nas zastupnike i to redovito svaki puta kada ima priliku. Činjenica jest da gđa. jednostavno nakon što se izabrala za predsjednicu u dnevnom boravku, očito je da je dobila pozornicu da nas svih vrijeđa i govori nam o demokraciji. Ako je demokracija naplatiti pravilnik i nekakva priča o GDPR-u o nekom javnom poduzeću od 70 tisuća kuna, što je najveća tarifa koju ne netko mogao platiti za jedan takav posao, to inače rade službenice za par tisuća kuna u svakoj najmanjoj općini, onda je to sramota nas svih skupa …
Zahvaljujem kolega Boriću, ista stvar kao i kolega Bačić. Bila je replika, a ne povreda Poslovnika. Sada ćemo napraviti stanku do 11 sati i 50 minuta. Samo da vam kažem, onda će govoriti 4 kluba, pa će biti negdje otprilike 13 sati, onda ćemo imati slobodni govor. Nakon slobodnog govora opet ćemo napraviti desetak do petnaest minuta stanku i onda ćemo nastaviti dalje. Znači nastavljamo u 11:50. STANKA U 11:38 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11:50 SATI]] Poštovane kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta kako bismo mogli nastaviti s radom. Kolega Zekanović izvolite u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će kolega Zekanović i kolega Sačić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani potpredsjedniče Medved. Evo slušali smo izvješće skoro sat vremena, lijepo je to zvučalo naš predsjednik Vlade znat to na jedan jako lijepi način prezentirati i izgleda da je situacija u Hrvatskoj puno bolja nego što objektivno je. A ja ću pokušati ovdje biti što objektivniji iako imam svoju poziciju, pa čim ja govorim naravno subjektivan sam ali evo pokušat ću i reću kako objektivno situacija nije laka i da čak ova Vlada kada je došla zatekla je jednu lošu situaciju gospodarsku pa sam slušao jučer, prije par dana ministra Marića koji je govorio da ćemo mi tek 2023. godine doći na 2019., a da smo 2008. godine došli, pardon 2019. smo tek postigli rezultat 2008. godine. Dakle, 2023. ćemo godine biti kao što smo bili 2008. što zvuči malo onako pesimistično, a to je onaj ključan, egzaktan podatak o kojem trebamo govoriti da u Hrvatskoj nije dobro i da Hrvatska što se tiče gospodarskog razvoja BDP-a stagnira već 12 godina, a kako stvari stoje stagnira i bit u regresiji još minimalno tri godine. Kada sam vas slušao ja bih rekao da ste se vi hvalili nekakvim mjerama kao kada npr. bi se kapetan Titanika hvalio da je lijepa ograda na Titaniku, da ložači imaju dobra nova odijela, da je brod pun ugljena i da može ploviti put SAD-a, to bi tako zvučalo jer oni najbitniji podaci nam ne govore da je u Hrvatskoj bajno. U vašem govoru od sat vremena ja sam čuo tek jedno 30 sekundi samokritike, evo tu ste rekli jednom riječju bilo je propusta jednom riječju, ali zdušno smo se zalagali za progresivni napredak u istoj rečenici, tako da eto te samokritike ja nisam vidio pa čak i tu korupciju koja je itekako potresla hrvatsko društvo evo u zadnje vrijeme ste onako ovlaš spomenuli gotovo o njoj uopće niste govorili. Ključan problem Hrvatske države danas nije korona jer korona će proći, ova kriza koju imamo ona će ja sam siguran u 2021. godini završiti na ovaj ili na onaj način i o njoj ćemo govoriti onako, ha neću reći sa sjetom, ali evo spominjat ćemo sa ovako dužnim oprezom i tu 2020. godinu. Ključan problem je demografski problem. O njemu nažalost niste govorili dovoljno iako ste u jednom trenutku bili dosta iskreni pa ste rekli da će taj popis stanovništva 2021. godine pokazati gdje smo. Hrvatska se u tom smislu nije pomakla nigdje, vi ste dali neke mjere, ali tu su brojke dosta egzaktne. Hrvatska znači godišnje ima svega 36 ili 35.000 novorođene djece. Taj broj pada, bilo je godina malo boljih, malo loših ali pada, a imamo kontinuirano visok prirodni pad koji iznosi ovisno od godine do godine 16.000, 15.000 znači on se tu vrti, dakle ne vidimo niti jedan trend da se to mijenja i to je onaj ključni problem. Ja ću vas ipak malo opravdati ovdje, to nije problem samo Hrvatske to je problem čitave EU, čitave zapadne civilizacije, ali sa ovog mjesta ove govornice bez obzira što vam to ne ide u prilog to se mora izgovoriti. I taj problem i kada nije bila kriza nije bio stavljen u fokus koliko je trebao biti stavljen. I odgovorno tvrdim da sve demografske mjere koje su se implementirale nisu urodile rezultatom jer imamo jednako visok, jednako velik prirodni pad kao što smo ga imali i u prethodnom razdoblju. Spominjali ste borbu protiv korone, da se uspješno borimo s koronom. Evo podaci od prije par minuta 2480 novo zaraženih, 1221 u bolnici, 118 na respiratoru i nažalost 26 ljudi je preminulo, dakle te brojke su i dalje visoke, ne rastu jer jednostavno Hrvatska nema 100 milijuna ljudi. Ima 4 milijuna ljudi i ovo je maksimum koji Hrvatska može imati na svu sreću. I mi nećemo ići puno više od ovih brojaka, ali ove su brojke stravične da nama svaki dan od posljedice korone umre 30-ak ljudi. Korona će proći, ali ne zaslugom Stožera civilne zaštite ili zaslugom Vlade jer jednostavno ta bolest ima neki svoj tijek i ja sam siguran kada se malo pučanstvo imunizira da će ono jednostavno završiti. Ja znam da ćete vi to dijelom pripisati sebi tu zaslugu, ali eto korona će proći i u svim državama svijeta istovremeno, a Hrvatska tu neće biti iznimka, ja se nadam da neće biti iznimka. Također ste spomenuli i migracije onako usput, migracije su jedan problem koji će nam se javiti i u sljedećem periodu, to moramo imati na umu kada korona prođe itekako će se govoriti o nelegalnim migracijama koje nisu prestale. Danas se zbog korone o njima ne govori, meni ljudi svakodnevno iz Gorskog Kotara, Korduna, Like javljaju kako im migranti, nelegalni migranti provaljuju u vikendice i Hrvatska ima golemi problem s migracijama o kojima se ne govori. Govorili ste i o radikalizaciji, kad govorimo o radikalizaciji jedno od najradikalnije ponašanje koje sam ja vidio u Hrvatskom saboru je bilo vaše ponašanje prošli mandat ovdje kad ste trčali sučelit se, sukobit se, možda i potući se sa kolegom Grmojom. Osim tog ponašanja ja nisam vidio niti jedno radikalno ponašanje, radikalnije ponašanje hrvatskih političara. Dakle, kad govorimo o radikalizaciji uvijek se treba malo pogledati i govoriti sami o sebi, a kada ako netko smatra da je za radikalizaciju odgovorna trenutna koalicija koja je kako ste vi rekli sastavljena od liberalnog centra i nacionalnih manjina, dakle romske nacionalne manjine, talijanske nacionalne manjine i srpske nacionalne manjine, znači predstavnici SDSS-a, reći ću ono što sam rekao i jučer to je legitimno i to je vaše pravo da izaberete partnera, vi ste ga izabrali kao i neke prethodne vlade u tom dijelu političkog spektra među manjincima i tu nema nikakvog problema jer vi ste ti, taj koji bira s kim će surađivati i izabrali ste svog partnera i to je u redu. Međutim, ono što ja vidim kao problem je da imamo prevagu od strane zastupnika koji su birani po posebnom zakonu. Ti ljudi nisu došli u Hrvatski sabor na isti način kako biste došli u konačnici i vi bili izabrani i ja i svi ovdje kolege koji nisu bili na manjinskim listama, nego po posebnom zakonu, a daju im se posebna prava i to je onaj problem. Spomenuli ste kao jedan veliki iskorak odlazak gospodina Miloševića potpredsjednika Vlade iz srpske nacionalne manjine u Knin. To je pohvalio kolega Grbin. Ja ne znam jel on otišao tu, jel to bila nekakva politička ucjena i koji je razlog njegovog odlaska, ali ono što bih ja ovdje rekao, ma nije problem hoće li netko otići sutra evo Milorad Pupovac u Vukovar, problem je da ti ljudi predstavnici srpske nacionalne manjine jednom konačno moraju reći oprostite za sve ono što su pripadnici naše nacionalne manjine, njihovog naroda, napravile našoj domovini Hrvatskoj. I zašto mi to ističemo, jer '90. godina i vi kažete bila je daleko, '91. godina je bila daleko, itekako ta je godina i taj Domovinski rat ostavio traga ovdje, a još uvijek nemamo onu satisfakciju niti od vašeg kolege Vučića da je u konačnici i priznao, da je priznao agresiju na RH. Jučer vas je kolega Sačić lijepo pitao što se radi po tom pitanju? Rekli ste da se radi. Ja ću reći duboko sumnjam da se išta radi i čak ću se evo kladiti da po tom pitanju nećete ništa napraviti za vrijeme svog mandata da od Vučića, niste čak vi tu ni krivi jer to je i njegov karakter, njegova odluka, nećemo ćuti niti priznanje, a kamoli ratnu odštetu ili nešto slično. Naposljetku ima još jedna stvar koju niste govorilo, a volio bi da ste rekli, a to je ona zaštita života o kojoj ja često govorim. Dužni ste sukladno odluci Ustavnog suda donijeti novi zakon, pa donesite ga. Poštujte odluku Ustavnog suda. Mogao bi ja ovaj još jako dugo o vašem izvješću, ali evo prepustit ću evo kroz minut vrijeme svom kolegi Sačiću koji također nešto želi reći. Ali ja bi s ovog mjesta evo zaključio s jednom temom koja je aktualna, niste je spomenuli u vašem izvješću, a jako je po meni bitna i možda danas najbitnija, a radi se o predsjedničkim izborima u SAD-u. Ovim putem ja ću malo prejudicirati evo ga svi to pratimo, siguran sam i vi pratite, ja ću čestitati bivšem odnosno novom predsjedniku SAD-a Donaldu Trump na pobjedi i mi Hrvatski suverenisti nismo imali uopće dilemu koga podržati odnosno za koga navijati i navijamo za Trumpa i drago nam je da će ostvariti tu pobjedu. I moram reći da je onaj uradak koji je jučer bio na televiziji, Hrvatskoj televiziji dokumentarni film o Trumpu je sramotan. Dakle, ako je Hrvatska televizija i pod vašom direktnom političkom kontrolom ja bi se zapitao koji to urednici mogu i na koji način stavljati takve uratke koji itekako diskreditiraju jednog predsjedničkog kandidata pogotovo u kontekstu što će taj predsjednički kandidat biti uskoro ponovno predsjednik najmoćnije države na svijetu. To je u konačnici, ja ću reći ne mudro ako ništa drugo. Vi ste makar mudro šutjeli, niste rekli svoj stav o ničemu, ali vaša državna televizija, naša državna televizija se ponaša reći ću sramotno.
Samo sekundu da prebrišemo govornicu pa ćemo onda dalje. Imamo prije toga povredu Poslovnika, ali to ćemo na kraju povreda Poslovnika, vi ste se javili kolega Borić jel, dobro. Evo izvolite kolega Sačić.
Lijepo vas pozdravljam i vas gospodine predsjedniče i ministre, dakle poštovane dame i gospodo imali smo priliku čuti jedno iscrpno relativno sveobuhvatno izvješće o radu ovih 100-tinu dana Vlade RH gdje je jasno ispravno naznačena sva, sva zla koja su nas pogodila u ovih, u ovoj godini i ona su tu, ona su objektivno iznimno pogibeljna, od korone pa do ovaj do potresa i tu nemamo šta dodat i oduzet možemo samo priključiti nekakvim općim ocjenama da trpimo, da trpimo velike štete zbog tih problema. Ali ono što treba svakako kritički razmotriti na što treba ukazati u tom izvješću što se referirao gospodin predsjednik Vlade na pojedine segmente koje nisu bile u vezi sa ovim objektivnim okolnostima i sprječavajućim, a zaintrigirale su hrvatsku javnost pa i nas saborske zastupnike. Recimo jedan od tih sigurnost granica, ilegalne migracije, drugo korupcija, treće suočavanje s prošlošću osobito u duhu rezolucija europske, europski, Europskog parlamenta, pa i na kraju krajeva i teme iz Domovinskog rata koje ste spomenuli. Tako primjerice mi iz Hrvatski suverenisti već dugo vremena ukazujemo na pogubnost politike koju ste odabrali, g. predsjedniče Plenkoviću, odlaskom u Marakeš i jednim kvaziliberalnim stavom praktično otvorili, poluotvorili granice za sve one koji na jedan nezakonit, ilegalan način pokušavaju prodrijeti ili prodiru na područje EU odnosno područje RH, a mi pritom kao odgovorna članica EU kao, prije svega i svi građani RH očekujemo da se poštuju elementarne odluke i odredbe kako Ustava RH, tako i svih zakona i neshvatljivo nam je da se pod ... [[Govornik se ne razumije.]] jednog humanitarnog pitanja zapravo to sve skupa stavlja u drugi plan, jedno važno sigurnosno pitanje koje ima itekako važne implikacije, kako za područje drugih država EU, pa je tako i već sad vidimo na području RH da naši građani evidentno trpe određene štete zbog takvog blagonaklonog stanja i održavanja još uvijek, nažalost principa tzv. meke granice, jer što drugo reći, ako i dalje stojite na stavu da je naša granična policija dovoljna da štiti granicu, tako dugu, razvedenu, tisuće kilometara gdje je, kad bi netko mogao to zornije shvatiti, možemo reći do ovog trenutka, našu granicu čuva na jedan kilometar, jedan policajac otprilike. Kad to podijelimo u smjenama, uz nekoliko dronova ili ne znam ni ja čega. S druge strane, nasuprot nas je naviše ovog trenutka, bar prema priznanju ono što evidenciju vode naši kolege iz BIH, Srbije, više od 20 tisuća očajnih mladih ljudi koji imaju taj status nekakvih migranata, ne izbjeglica nego migranata. I sad, kolika je učinkovitost naše zaštite? Dovoljno govori činjenica opet objavljena prije 2, 3 mjeseca od naših kolega policajaca u Sloveniji, gdje su oni enorman, zabilježili enormni rast uhićenja ilegalnih migranata, na svojoj granici koju inače čuvaju i bodljikavom žicom i prirodnim fortifikacijama, rijekama, čak i određenim jedinicama njihove slovenske vojske i za, u fizičkom smislu oni su unatoč svega toga uhitili oko 8 tisuća tih nesretnih mladih ljudi koji su prošli naravno kroz područje RH. Mi nismo uhitili, mi nismo spriječili, ali da bude stvar još gora i Talijani, tršćanska policija je dala izvješće u tom periodu gdje su oni uhitili 800 takovih ljudi koji su čak prošli i kroz Sloveniju. E sad, što hoću reći? Sa ovim kratkom prispodobom mi moramo pojačati taj naš sigurnosni pojas sa našim susjednim državama. Bili ste i sami svjedok, pred vašim očima su kolone spremane iz područja Bihaća, kada ste bili na Plešivici, imali smo to prilike vidjeti, ministar unutarnjih poslova, g. Božinović vas je tamo vodio pa ste ispred vaših nogu praktično vidjeli kako se spremaju kolone po 20, 30 ilegalaca u Hrvatsku i stvar je u tom da te kolone teku i ovog trenutka imamo problem već na osobnoj sigurnosnoj razini, ne samo od provala, nego vidite da se naši građani moraju sami braniti od takovih nasrtaja, prekoračivati nužnu obranu, upotrebljavati oružje, imati problema sa hrvatskim zakonima. Čemu to? Neka policija nije samo ona dovoljna da odradi svoj posao nego uz policiju konačno preuzme svoju ulogu, a ima za to ustavnu podlogu i zakonsku i dijelovi Hrvatske vojske. Neka se tome ozbiljno pristupi, nekad se razgovara sa našim susjednim državama, kolegama, koji brinu o sigurnosti u BiH jer nedovoljno se surađuje po tim pitanjima, Crnogorci su stavili još 2018. vojsku na granicu između tamo, između Albanije i Crne Gore i spriječili su tu određene valove, Srbija poduzima određene mjere, ali Mađarska se učinkovito brani i sa vojskom i sa tim žicama koje je tamo stavila, međutim, mi Hrvati se pouzdamo u ne znam, nekakvu dobrotu, u samaritanstvo, ističemo taj humanitarni aspekt, istodobno zaboravljaju apsolutno te ogromne, ogromne probleme sigurnosne koje, eto, epilog vidimo i u Beču, vidimo u Nici, vidimo u svim državama EU gdje ti isti ljudi koji su pregazili ovdje područje i BiH i Hrvatske, Slovenije, eto, ... [[Govornik se ne razumije.]] imaju status i što su oni u stanju učiniti i to je jedna od većih, snažnijih zadaća kojim se morate posvetiti i mi predlažemo, ... [[Govornik se ne razumije.]] da se konačno Hrvatska vojska osposobi i stavi u funkciju zaštita sigurnosti, nacionalne sigurnosti RH. Korupcija o kojoj ste govorili kao uspjehu vaše Vlade, odnosno tijela izvršne vlasti u jednom dijelu i ostali represivni sustava, je samo parcijalni prikaz i naravno da je ne možemo prihvatiti da se zadovoljimo sa tim stanjem jer, prije svega, duže vremena, već zadnjih 10 godina mi nemamo elementarne organizacijske oblike za borbu protiv korupcije u RH, osobito u aspektu Državno odvjetništvo i kriminalno policijskog i drugih službi koje nisu ujedinjene, znači da bi se borio … znači postavka za borbu protiv mafije i organiziranog kriminala u RH jeste sveukupnost i ujedinjenost sustava nasuprot tog najtežeg oblika kriminala, a to nažalost niste osigurali. Porezna uprava ima svoj USKOK, Državni inspektorat svoj, KRIM policija USKOK radi kako radi, DORH vidjet ćemo vrlo brzo za nekoliko dana apsolutno nepripremljeno logistički prema opremama za tu tešku borbu. Hvala vam lijepo.
Imamo dvije povrede Poslovnika, prvi se javio kolega Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Povreda Poslovnika čl. 238. kolega Zekanović uvijek odstupa od općih pravila ponašanja jer na svakodnevno ovdje pokušava poučavati koalicijama. Podsjetit ću hrvatske građene da je on glasovao za koaliciju 2016. godine u kojoj su bili pripadnici nacionalnih manjina, ali on je to očito zaboravio. Kada smo trebali njegovu pomoć napustio nas je na prvom zavoju, jednostavno podsjetio se da on ne želi biti više dio toga. A što da je on kol centar za migrante mislim da je to bačen poziv neka građani zovu policiju oni su ti koji rješavaju pitanje migranata.
Hvala vam lijepo. Svjesni ste da je ovo replika, a ne povreda Poslovnika pa vam dajem ponovo opomenu, ovo je druga opomena. Izvolite kolega Zekanović, povreda Poslovnika.
238. naravno, kolega Borić namjerno izvrće moje riječi. Ja sam rekao da je to legitimna koalicija. I u redu je Andrej Plenković je imao pravo izabrati koga je god htio i pozvati i SDP i bilo koga, ali on je pozvao koga je pozvao i ja tu problem s tim nemam, nema očito ni Andrej Plenković, znači on bira svoje partnere i ovaj put je izabrao … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Zekanović i vama opomena istu stvar ste napravili kao kolega Borić. Kolega Reiner izvolite vi ste se javili sada za povredu Poslovnika.
Svjestan da ću vjerojatno dobiti opomenu moram reći da se ovdje ponovno iznose naprosto neistine, posebno vezane uz Marakeški sporazum, koliko ja znam premijer tamo uopće nije bio. S druge strane radi se o dokumentu koji svakoj državi članici UN-a daje mogućnost da odabere mjere koje će odrediti svoju migracijsku politiku. Dakle uopće, uopće nikome ne diktira ništa, a kamoli to da to dopušta ilegalne migracije.
Hvala lijepo. Ovo je bila jedna lijepa replika koja se zaista referirala na ono što je, ali to je replika, a ne povreda Poslovnika pa dobivate opomenu. Kolega Bulj izvolite povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Evo ja bi kolegi Reineru rekao je prekršio čl. 238. i da nije bio premijer Plenković, ali je bio potpredsjednik Vlade u Marakešu i da jedino HS u EU koji nije raspravljao o tome kompaktu, čak i Bundestag je raspravljao bez obzira što Angela Merkel nam je nametnula Marakeški sporazum. Znači HS i nedemokratski smo prihvatili Marakeški kompakt, dijelom ste u pravu, to je u slučaju … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala kolega Bulj. Otišlo je vrijeme, a vi ste dobili opomenu vrlo jednostavno, jasno i logično. Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a poštovani kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani potpredsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege. Klub HDZ-a podržati će izvješće predsjednika Vlade, godišnje izvješće predsjednika Vlade kako je to predviđeno čl. 128. Poslovnika HS-a, ali koje se izvješće za razliku od dosadašnjih izvješća koje su predsjednici vlada podnosili u HS-u odnosi rekao bih na dva mandata, na mandat 13. Vlade RH kojom je predsjedavao Andrej Plenković i ove 14. Vlade RH. U tom smislu ću i ja u ime kluba se osvrnuti najprije na onaj dio koji se odnosi na 13. vladu, a koje razdoblje možemo osmisliti odnosno provesti do početka panedmije bez obzira što je ta vlada nastavila još kasnije voditi Hrvatsku, ali taj drugi dio ću onda se više osvrnuti na ovu Vladu. Taj dio ovog godišnjeg izvješća kojega možemo promatrati do 25. veljače kada je utvrđen prvi zaražen korona virusom u Hrvatskoj, kada je Hrvatsku, a i svijet zahvatila epidemija odnosno pandemija korona virusa je bilo razdoblje u kojemu je Vlada nastavila svoje politike vrlo uspješne politike zbog čega na kraju krajeva i dobila potporu na izborima 5. srpnja, a koja se politika može svesti na taj trokut uspješnosti financijska konsolidacija, strukturne reforme i poticanje ulaganja. Kada govorimo o toj financijskoj konsolidaciji onda zahvaljujući toj financijskoj konsolidaciji koju smo provodili od 2016. pa do 2020. godine mogli smo ovako snažno poduprijeti hrvatsko gospodarstvo, stati iza hrvatskog gospodarstva, iza hrvatskih poduzetnika jer da tome nije bilo tako, da je naš javni dug bio na razini onoga kojega smo naslijedili 2016. godine onda ne bi ovako jaku i snažnu potporu bili u stanju kao država pružiti gospodarstvu i sačuvati radna mjesta, likvidnost poduzetnika i njihove poslovne aktivnosti. I to razdoblje koje možemo promatrati do zaključenja prošle godine dakle do kraja 2019. godine sjećate se je razdoblje u kojemu smo na godišnjoj razini rasli oko 3% BDP-a koji je obilježio do tada nezabilježen suficit državnog proračuna u te tri godine koji je podrazumijevao rast plaća, rast mirovina, rast socijalnih davanja, smanjenje porezne presije i poreznog opterećenja hrvatskih građana i hrvatskih poduzetnika. Ono što je važno da je kao rezultat toga činjenica da su i međunarodni odnosno kreditne agencije prepoznale u hrvatskoj Vladi i u Hrvatskoj državu koja uredno provodi svoje obveze, koja zna upravljati svojim financijama i vrlo brzo nam je kao rezultat toga utvrđen investicijski kreditni rejting. Što taj kreditni investicijski rejting znači, za Hrvatsku možda je najbolje pokazala veljača ove godine i to mi danas zaboravljamo da je u veljači ove godine hrvatska vlada izdala obveznice na 15 milijardi kuna i da je tom jednom transakcijom na godišnjoj razini ušteđeno 716 milijuna kuna, pa je Hrvatska do tog dana samo za taj dio javnog duga od 15 milijardi plaćala 900, 826 milijuna kuna kamata, a nakon te transakcije svega 109 milijuna kuna. Mi to danas zaboravljamo uvučeni u ove naše politikanske često puta igre koje svjedočimo i danas tijekom izjašnjavanja u ime klubova o ovogodišnjem izvješću vladi, ali ono što je važno zaboravljamo. A to je da smo uspjeli u te 3.g. državu učiniti urednom, sređenom, da smo smanjili obveze građanima, da smo smanjili poreznu presiju, a s druge strane povećali plaće, povećali sva ona izdvajanja iz državnog proračuna. Pa danas kada čujem da svega 100 dana nakon što je ova vlada imenovana mi govorimo o katastrofalnom stanju, mi govorimo o gotovo o izvanrednom stanju u državi, ja se pitam gdje, gdje se to, gdje se to prepoznaje? Iako naš pravni i ustavni sustav RH ne prepoznaje pojam „izvanrednog stanja“, čak niti „policijskog sata“, možemo, možemo si predsvjestiti što to u sadržajnom smislu znači. To znači da je Hrvatska u ovom trenutku kao država organizirana, dakle da nema riječi o nikakvom izvanrednom stanju, da je hrvatski zdravstveni sustav, upravni sustav, sudbeni sustav, mirovinski sustav, sustav socijalne skrbi, izvršna vlast, lokalna samouprava, sudbena vlast, funkcionira bez ikakvog problema usprkos činjenici da se nalazimo u jednoj, u jednoj krizi kao što često puta kažemo bez presedana i u zdravstvenoj i u gospodarskoj krizi. I u takvim uvjetima smo se pokazali da se kao država znamo nositi s tim velikim izazovom i da ova vlada i ona prijašnja i ova vlada se tom krizom znaju, znaju upravljati. Kada je Hrvatska zapljusnuta kao i druge europske države, pa i druge države svijeta sa valom epidemije, mi smo se u hrvatskoj vladi i u vladajućoj većini tada vrlo ozbiljno postavili prema nadilaženju odnosno pronalaženju rješenja za prevladavanje te krize. I ja bi to ovdje odmah rekao, da i mi smo u vladajućoj većini tada razmišljali o dilemi da li se u provođenju mjera protiv te velike krize epidemije i pandemije osloniti na čl. 17. Ustava RH ili na čl. 16. Ustava RH i tada smo, a to je se pokazalo da smo bili u pravu, odredili prema provedbi čl. 16. hrvatskog ustava u kojemu se govori da se određenost, određene slobode i prava hrvatskih građana mogu u određenim okolnostima kada je u pitanju prije svega zdravlje nacije, zdravlje društva, mogu ograničiti zakonom. I mi smo ovdje u HS donijeli 2 temeljna zakona koji su bili osnova, temelj hrvatskoj vladi, stožeru civilne zaštite, da se učinkovito može nositi s tim izazovima koji je, kažem, do tad bio nezabilježen. I donijeli smo 2 najvažnija zakona, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sustavu civilne zaštite u kojima smo, u kojemu smo propisali djelokrug rada i način rada Nacionalnog stožera civilne zaštite u suglasju i suradnji sa regionalnim stožerima civilne zaštite odnosno županijskim stožerima i drugi zakon, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolestiju u kojemu smo opet propisali koji su to i kakve su to odredbe i ovlasti i stožera i ministra zdravstva, ali prije svega sve to što se radi radi se pod, pod nadzorom hrvatske, hrvatske vlade. I utvrdili smo da smo na taj način mogli ono što je najvažnije u vremenima krize kao što je ova zdravstvena kriza, ove epidemije, zarazne, jedne zarazne bolesti, imali u rukama instrumente, alate kojima smo mogli brzo i promptno rješavati. Da smo se kojim slučajem oslonili na čl. 17. Ustava RH gdje je bio ovaj sabor ili onaj prije mora određene mjere, a kako to čl. 17. hrvatskog ustava predviđa, donositi dvotrećinskom većinom, možete si mislit kojom bi mi brzinom mogli reagirati primjerice za donošenje određenih mjera na nekom otoku, u nekom mjestu, u nekoj općini, u nekom gradu itd., itd. i time smo, i time smo se jasno odredili kako i na koji način ćemo se boriti s krizom usprkos činjenici da je veliki dio oporbe, pa i predsjednik republike takav način rada osporavao. Došlo se do propitkivanja na ustavnom sudu koji je jasno rekao da je zakonodavac, u ovom slučaju HS, vlastan se odrediti da li će tu svoju borbu protiv korupcije Hrvatska voditi putem čl. 16. ili 17. Da smo se mi tada odredili na čl. 17. i isto bi bili u skladu sa ustavom, samo pitanje bi li bili ovako efikasni, a u borbi protiv bolesti efikasnost, brzina donošenja mjera je, je presudna i to smo i ta je i ta je i taj je rekao bih priča iza nas u onom smislu oko dvojbenosti ustavnog položaja stožera civilne zaštite koji radi pod nadzorom vlade. A ono što je bila druga strateška odrednica, to želim reć onima koji govore da hrvatska vlada nema strategiju, naša druga strateška odrednica je bila, zahvaljujući radu vlade, prije toga omogućiti da se brojnim mjerama, a njih smo u HS tijekom ožujka i travnja donijeli 61 mjeru kojom smo omogućili likvidnost hrvatskih poduzetnika, kojom smo omogućili očuvanje radnih mjesta i nastavak, nastavak poslovnih aktivnosti. I ta, i tih 61 mjera se vidi u državnom proračunu. Mi ćemo sutra imati ovdje na raspravi rebalans državnog proračuna gdje ćemo vidjeti da smo se na taj način samo na posljednjim potporama izložili kao država prema privatnim poduzetnicima, što do sada nije ni zabilježeno u Hrvatskoj preko 8 milijardi kuna sredstava koja su upućeni preko 600 000 zaposlenika u privatnom sektoru, u privatnom sektoru 600 000 zaposlenika u privatnom sektoru ili preko 107 000 poduzetnika kojima su, preko kojih su ta sredstva dostavljena kako bi se očuvala radna mjesta. I mi danas nemamo 400 000 nezaposlenih ono što nam je SDP tada u travnju i ožujku ovdje sa ove iste govornice nagovještavao da će zbog takvih loših, krivih mjera, nezakonitih, protuustavnih mjera hrvatske vlade, da ćemo mi na kraju ljeta brojiti 400 000 zaposlenika. Pogledajte, pogledajte danas koji je broj ne zaposlenika. Pogledajte koliki je danas broj nezaposlenih osoba u Hrvatskoj, 250 000 manje od onog broja kojega nam je ovdje s crnim prognozama predviđa, predviđala, predviđala oporba. Prema tome, mi smo se, imali smo itekako i viziju i strategiju kako i na koji način postupati kada je u pitanju borba protiv korone i protiv i u zdravstvenom, a i u gospodarskom smislu. Sutra će rebalans državnog proračuna pokazati da je ova kriza velika gospodarska kriza koja je pogodila sve i snažnije u gospodarskom i financijskom smislu države od RH, da će nas koštati negdje oko 30 milijardi kuna, što s jedne strane izdvajanjima, što s druge strane smanjivanjem prihoda državnog proračuna, pa će za ovu godinu deficit državnog proračuna biti oko 30 milijardi kuna odnosno 8% BDP-a, koliko će u ovoj godini, kako ćemo to sutra vidjeti i čuti, biti i pad BDP-a u 2020.g., ali to je još uvijek manje nego ono što smo mi sami bili projicirali u ožujku kad, u travnju mjesecu kada smo radili prvi rebalans državnog proračuna za ovu godinu, kada smo govorili o tome da se on, da će pad BDP-a biti 9,4%. I bili smo svjesni tada pred ljeto što nas očekuje na jesen i to smo ovdje u ovom saboru puno puta govorili, a oporba je bila protiv toga. Mi smo govorili i nagovještavali i pretpostavljali da će se na jesen u 10., u 11. mjesecu da bude novi val epidemije i s pravom smo iskoristili to vrijeme kada smo na dnevnoj razini bilježili 2, 3, 5, 10 novo zaraženih, kada smo umirili tada bili epidemiju u Hrvatskoj, iskoristili smo to vrijeme kako bismo proveli, proveli izbore u RH u najbolje vrijeme i tijekom ljeta te izbore proveli i od tada, pa do danas, od izbora, pa do danas je prošlo 102-3 dana, ne znam sada točno više, 100-tinjak dana otkada je formirana Vlada RH. I u tih 100 dana, u vrijeme najveće krize u zadnjih 100.g. umjesto da vlada koja je se pokazala učinkovitom u onom periodu koji je prethodio toj krizi, kao što u svakim demokratskim državama ima 100 dana, rekao bih, mira ili 100 dana podrške, pa ako hoćete i bianko podrške. Što mi svjedočimo? Mi svjedočimo da u 100 dana već imamo jednu interpelaciju o radu vlade, da u 100 dana imamo formiranje istražnog povjerenstva koje opet ide za, na, za ciljem da bi utvrdio kako vlada ne zna, nesposobna ili čak potiče korupciju i najavljeno jutros dvije, dva zahtjeva za opozivom ministara u 100 dana vlade. To je oporba u hrvatskoj. I već je neko rekao o tome da djela, mislim da je to g. Bartulica rekao da treba prepoznati nekoga po djelima. Ja samo znam da iz dana u dan u ovom saboru, iz ove lijeve strane sabornice, slušam velike teške riječi o vezivnom tkivu korupcije koja povezuje HDZ, o kriminalnoj organizaciji, o titanima korupcije u Hrvatske. Dolazi s ove strane govornice. Gospodo giganti ste riječi, ali liputanci djela. Ja vaše, vaša djela ne vidim, ne prepoznajem ih, ne samo što ih ne prepoznajem ja, nego ih i ne prepoznaju hrvatski birači. Jer da su, da su umjesto tih riječi da ste se pokazali gigantima djela onda bi 5. srpnja izgledao drugačije, ne bi izgledao, na vašu žalost, ovako kako izgleda. I mi smo u tih 100 dana što je dosad nezabilježeno vrlo brzo riješili i pitanje vlade, imenovali vladu, utvrdili koaliciju u izbornoj noći, donijeli smo usput, tu nisam spomenuo, donijeli smo jedan zakon koji će trajno obilježiti ne samo ovaj mandat u kojemu se sad nalazimo nego vjerojatno onaj mandat iza, Zakon o obnovi Grada Zagreba i pokazali da i kroz to vrijeme kada smo i bili u izborima smo radili kako bismo taj zakon napravili, donesen je program mjera i osnovan je fond, imenovan je ravnatelj fonda, stvorene su pretpostavke da se krene u ozbiljnu, u ozbiljnu obnovu Grada Zagreba i njegove okolice. I pored toga što smo na tom normativnom djelu pokazali kako znamo upravljati u svim kriznim situacijama i kad je u pitanju pandemija i kada je u pitanju obnova Grada Zagreba i okolice osigurali smo financijska sredstva usprkos ili unatoč svima onima koji se protive članstvu Hrvatske EU, koje, za koje članstvo predstavlja gubitak suvereniteta, itd. itd. Osigurano je 107, preko 170 milijardi kuna u svega 2-3 mjeseca kroz usvajanje više, višegodišnjeg financijskog okvira kojega usput budi rečeno danas nismo ni spomenuli da smo kroz svo to vrijeme najveće krize bili i predsjedavali Vijećem EU i riješili pitanje deblokade pregovora sa, sa Makedonijom, sa Albanijom i Sjevernom Makedonijom itd. itd. uz to vrijeme dok smo pobjeđivali na izborima, dok smo se borili sa zdravstvenom krizom, dok smo se borili sa gospodarskom krizom smo odradili usput gotovo predsjedanje EU. I nama o sposobnosti i nesposobnosti govore oni koji, iza kojega ja ne vidim djela osim riječi, osim riječi. Kažem, lako što to ne vidim ja nego to ne vide, ne vide ni drugi. I ono što je pred nama to je poruka koju je predsjednik vlade jutros u svom uvodnom dijelu rekao. Mi ćemo sutra već imati rebalans za ovu godinu koji je bolji od onoga kojega smo pretpostavljali na početku godine kada smo, kada smo išli u krizu, a zahvaljujući i sjajno odrađenom u ovakvim okvirima turističkoj sezoni koja je onda omogućila i bolje punjenje državnom proračuna, dakle zahvaljujući i tome. Pred nama je drugi, drugi tjedan proračun za iduću godinu koji predviđa rast od 5%, a ja sam siguran da će biti i veći jer nikada u ove protekle 4.g. ove vlade nismo na kraju godine bilježili manje padove od onih odnosno manji rast BDP-a od onoga kojega smo zacrtali godinu dana prije. Prema tome, uvjeren sam da ćemo taj rast BDP-a u idućoj godini od 5% dohvatiti, da ćemo u 2022. kao što je tamo navedeno imati rast od 3,4% i da ćemo mi već 2022.g. biti na razini 2019.g., što je naš cilj. A da strategiju ova vlada ima najbolje govori i činjenica da je već sada, već u veljači, a zbog pandemije smo prolongirali donošenje nacionalne razvojne strategije i da ćemo vrlo brzo u HS o njoj raspraviti, te da će vlada i već priprema, već je u nacrtu i gotovo plan oporavka i otpornosti gdje ćemo preko gotovo 10 milijardi EUR-a moći koristiti za sanaciju, saniranje svega onoga što je ova epidemija korona, korona virusa napravila u Hrvatskoj. I na tom se, evo, na tom, kažem, na tom se, na tim primjerima koje sam maloprije rekao govori se, možemo vidjeti kolika je sposobnost ove i prijašnje vlade. I s time ću zaključiti, da borba protiv korupcije, ali onako kako mi to radimo. I koliko sam ja čuo, osim napada na HDZ i na vladu u kojima nas se etiketira, blati i kleveta sa različitim etiketama ja nisam čuo ništa drugo nego da bi premijer i to od oporbe, pa i od predsjednika države, da bi premijer trebao biti upoznat sa svim izvidnim radnjama u Hrvatskoj. I onda govorimo o neovisnosti pravosuđa, o neovisnosti sudbene vlasti, o neovisnosti djela progona. Mi smo vrlo tu jasni, nulta stopa tolerancije na korupciju, nema nedodirljivih bez obzira o kojoj se stranci ili građaninu [[Upadica: Hvala vam]] RH radi. Evo u tom smislu mi ćemo podržati ovakvo izvješće predsjednika vlade. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo dalje, molim vas samo prvo govornica. Sada je na redu Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, govorit će isto tako dva zastupnika, kolege Miletić i Bulj, prvo ide kolega Miletić.
Poštovani predsjedniče HS, g. Jandrokoviću, poštovani predsjedniče hrvatske vlade, koji kako mi se čini ste izašli, g. Plenkoviću, poštovani članovi vlade, poštovani g. Bukarica, poštovane kolegice, kolege, hrvatski narode. Dakle, današnja tema je protekla godina rada vlade. Otkuda početi? Najtočnije i najpoštenije bi bilo reći da je rad vlade u posljednji godinu dana obilježio jedan nestvarni katalog kriza i elementarnih nepogoda. Kada bi netko tražio da najsažetije predočim proteklu godinu mogao bi se izraziti u samo 3 riječi, virusi, potresi, korupcijske afere. Usudio bih se reći da smo svi umorni od stanja u kojemu živimo, stanja permanentne krize, a posebno bih rekao da smo najviše umorni od covida. Ta bolest postala je jedina stvar o kojoj pričamo, jedina stvar o kojoj se bavimo, jedina stvar o kojoj mislimo, jedini krivac za sve probleme, izlika za sav nered ili bih si mogao dopustiti i reći ne rad. Takav pristup zastrašivanja rezultirao je stvaranjem atmosfere straha kod građana i konstantnog osjećaja prijeteće ugroze. Svakodnevno smo bombardirani informacijama oko ove bolesti i od te šume kao da više nitko ne vidi stablo. U atmosferi straha organizirali smo parlamentarne izbore na kojima su pobjednici obećavali sigurnost. Smijemo li se danas pitati gdje je nestala ta obećavana sigurnost? Vi ju osjećate? Građani ju osjećaju? Najradije bih kada bih mogao potpuno izbjegao govoriti o covidu jer mi ga je već dosta, a vjerujem i mnogim građanima, ali covid htjeli ili ne htjeli pogodio naše živote, pa tako i odredio rad vlade. Naši su građani na okolnosti epidemije reagirali izvanredno, s dostojanstvom, disciplinirano, slijedili su preporuke struke, a pri tom su mnogi ljudi pokazali nevjerojatnu solidarnost i spremnost pomoći onima kojima je pomoć najpotrebnija. Proljetni lockdown Hrvatska je podnijela relativno dobro i svi smo bili uvjereni da ćemo poštujući preporuke i pravila pobijediti virus, širenje virusa strogim smo mjerama uspjeli privremeno zaustaviti. Međutim, kako je vrijeme pokazalo, širenje virusa samo smo odgodili. Virus je ostao među nama čekajući povoljnije okolnosti za širenje i dočekao ih je s dolaskom jeseni. Osim zdravstvenih problema korona virus otvorio je i brojna druga pitanja i stvorio brojne izazove, društvene, socijalne, ekonomske u prvom redu. Na poseban je način razotkrio sve mane i neracionalnosti našeg državnog uređenja i načina na koji funkcioniraju državne institucije. Nije teško prisjetiti se totalnog lockdowna u kojem smo općinske i gradske granice mogli prelaziti samo uz propusnice. Sumanuti slučajevi poput onoga u kojem je čovjek kažnjen jer je otišao na svoju njivu u susjednu općinu pokazali su svu besmislenost postojećeg teritorijalnog ustroja jer kakve su to općine u kojima njihovi stanovnici nemaju niti poštu, niti liječnika ili benzinsku postaju ili kada su stari i nemoćni građani u lockdownu bili primorani odlaziti u trgovinu udaljenju 2,5 km. Znate li zašto drage kolege i kolegice? Zato jer je ta trgovina na njihovom području, a trgovina koja je udaljena 60 m, pričam o Ulici Spinčići u Kastvu, ta trgovina se nalazi u drugoj općini i onda su stari i nemoći ljudi de facto i de iure hodali 2,5 km po kiši, po vjetru jer su bili u prekršaju ako su otišli u trgovinu koja je na teritoriju njihove općine. Užasne su bile slike policije koja je u doslovnom smislu legitimirala umirovljenike ispred trgovine tjerajući ih da odlaze u tu drugu o kojoj sam sada govorio. To nije u redu, to nije pošteno, to nije Hrvatska kakvu želimo. Možemo kao primjer uzeti i komunikaciju građana s državnim institucijama koje su u samo nekoliko tjedana se organizirale tako da se većina zahtjeva naših građana mogla rješavati putem elektroničke komunikacije, običnog maila, dok je prije covida za neke stvari bilo neophodno hodočastiti, skoro bih rekao, po nebrojenim šalterima i skupljati puste papire. Činjenica da smo se u tako kratkom vremenu uspjeli solidno organizirati i funkcionirati donijela nam je i određeni optimizam. Potaknuti tim optimizmom i osjećajem društvene solidarnosti, javnost, mediji, pa i politička scena živo su raspravljali kako će nas ova kriza promijeniti nabolje, kako će se konačno početi provoditi tako nužne reforme i kako ćemo kada prevladamo krizu živjeti puno bolje u jednom pristojnom i uređenom društvu. Sada vidimo takve rasprave su zamrle nakon izbora, zasjenile su ih korupcijske afere, političke svađe i prepucavanja, te nezaobilazni covid. Želim vjerovati da još nismo propustili zadnji vlak za promjene, za reforme. Ako ništa, nakon lokalnih izbora u svibnju 2021.g. imamo povoljno duže razdoblje bez izbora i taj period će biti ujedno i najveći test reformskih sposobnosti i potencijala ove vlade. Danas naš zdravstveni sustav trpi ogroman pritisak i njegovi kapaciteti već su sada razvučeni do krajnjih granica pri čemu se teško nazire ima li vlada neki konkretni plan ili se epidemija sa svim njezinim posljedicama namjerava prepustiti stihiji? Pri tom se potpuno pogrešno u javnosti kao dilema nameće pitanje hoće li vlada pobijediti virus ili će izgubiti bitku? Nažalost, evo ja kada bih imao neki dekret ja bih ga dao iz oporbe uistinu otvorena srca. Kada bi neki dekret vlade mogao prebrisati virus i da ga više nema, ali pobjeda nad virusom nije zadaća vlade. Zadatak je vlade da osigura odvijanje života u uvjetima epidemije koliko god je to moguće učinkovitije bez nepotrebnog zastrašivanja građana, dizanja panike ili prijetnji nepotrebnom represijom. U tom smislu mi u MOST-u ponudili smo vladi da izradi i dostavi izvješće o radu stožera civilne zaštite, da vidimo što je dobro napravljeno i da to pohvalimo, koje su mjere bile neuspješno, te da možda to kritiziramo, te da svi zajedno iznesemo svoja razmišljanja, prijedloge i mjere kako nastaviti dalje. Za sada nismo dobili nikakav odgovor iz vladajuće većine na tu inicijativu. Mi poštujemo pravo većine da ignorira naše zahtjeve, zahtjeve oporbe, ali onda nemojte dolaziti u sabor tražeći da vam damo bianco pokriće za ono što radite ili što ste propustili učiniti. Onda se, poštovani predsjedniče vlade koji trenutno niste ovdje, prenijet će vam, ne možete pozivati na konsenzus kao što ste jučer to napravili ovdje na aktualcu. Demokracija ne bi trebala tako funkcionirati. Nigdje u demokratskom svijetu nije zabilježen slučaj da neki parlament prenese svoje ovlasti na vladu ili na neko drugo tijelo poput stožera, a da ne postoje nikakvi mehanizmi kontrole. To nemamo nigdje. Protekli mjeseci, ali i naredne godine bit će i veliki test za hrvatsku ekonomiju. Premijer je isto o tome govorio, duboko je svjestan toga. I javne financije, a samim time i za egzistenciju hrvatskih građana, a negativne posljedice na ekonomiju bit će duboke i dalekosežne i zasigurno dugotrajnije od onoga što su različiti analitičari inicijalno najavljivali. Covid-19 je na istovrstan način kao i u javnim i državnim sustavima razotkrio većinu slabosti našeg gospodarstva oslonjeno na turizam i uslužne djelatnosti relativno niske dodatne vrijednosti hrvatsko je gospodarstvo doživjelo veliki udarac i veći pad od prosjeka srednje Europe s kojom se možemo barem donekle uspoređivati. Tzv. V krivlja koja podrazumijeva oštar i veliki pad gospodarstva, a potom oštar i brzi oporavak u kratkom vremenu nakon nekoliko mjeseci pokazala su stvari kao klapnja ili dobre neostvarene želje koje bismo svi htjeli da se dogode, ali neće. Oporavak će ipak biti sporiji i dugotrajniji i to ne zato što se nisu poduzimale mjere suzbijanja posljedica krize nego jednostavno zato što hrvatsko gospodarstvo u svojoj strukturi, a ni po performansama nije ni blizu razvijenih i stabilnih ekonomija. Turizam je doživio velik pad, pao je izvoz, a pale su i devizne doznake naših iseljenika iz inozemstva, a nakon ljeta bilježimo i veći pad nezaposlenosti i to su objektivne okolnosti u kojima se nalazi naše gospodarstvo. U toj situaciji svi, pa i vlada usmjerili su svoj pogled prema EU i Briselu i ne samo Hrvatska, treba biti otvoren, i neke druge države članice EU vrlo su otvoreno zatražile pomoć EU moleći da se javni dugovi koji bujaju u ovoj krizi na neki način solidariziraju i da se omogući neki oblik povoljnijeg zajedničkog zaduživanja. Inače princip solidarnosti u ugovornom pravu kod zaduživanja na osobit način povezuje dužnike jer svaki od solidarnih dužnika odgovara za obveze onog drugoga kako će sve ove činjenice reflektirati se na pitanje daljnje integracije EU ostaje nam za vidjeti, ali sigurno veze između država članica neće oslabiti. Hrvatska u toj priči dijeli sudbinu drugih slabije razvijenih država EU koje zbog potrebe za svježim novcem imaju u stvari vrlo sužene izbore. Prisjećajući se događaja iz prethodnog razdoblja, posebno su svima nama ostale urezane nemile slike potresa i razrušenog Zagreba. Zagrepčani su pretrpjeli štetu i strah, a nažalost izgubili smo jedan mladi život. Neki ljudi još i danas nisu se uspjeli vratiti u svoje domove, a mnogi žive u strahu od svako malo snažnijeg podrhtavanja. Nakon izbora ovdje u saboru donesen je i posebni Zakon o obnovi Grada Zagreba i susjednih županija. Ovih dana vidimo prve značajnije aktivnosti kako bi se odredbe toga zakona stavile u funkciju i oživotvorile. Je li moguće predvidjeti kako će taj zakon funkcionirati u praksi? U ovom trenutku, budimo iskreni, teško. Ali moramo biti svjesni da nas iskustva donošenja posebnih zakona koji se donose povodom jednog jedinstvenog događaja i koji imaju ograničenu primjenu u svakom pogledu uče da su takvi zakoni redovito opterećeni naknadnom spoznajom da su više poslužili pogodovanjima, korupciji negoli građanima. Nije prvi put da vlada i sabor na neku ugrozu većeg karaktera reagira donošenjem ad hoc zakona u kojem su mnogi pronašli nekakvu korist koja im u redovnim okolnostima ne pripada. Zato ćemo mi u opoziciji, upotrijebit ću, evo slikovito ću se izraziti, držati oči širom otvorene. I ovdje dolazimo na nezaobilaznu konstantu hrvatske politike, korupciju. Teško je ne primijetiti da su i ovu novu vladu odmah nakon izbora dočekali brojni repovi prethodne vlade, teško je oteti se dojmu da se čak otezalo s imenovanjima državnih tajnika u ministarstvima dok se ne vidi koja će imena isplivati u nekim aktualnim istragama, nemojte podcjenjivati hrvatsku javnost ili netko bih mogao reći možete, ali do kada to ćemo vidjeti. A onda kao kruna svega, kao bomba, pam, eksplodirala je afera Janaf. Još jedna priča koja ima sve elemente dobrog krimića, neke mračne, nordijske tradicije i koja je do kraja razobličila sustav po kojem trenutno funkcionira država. Afera je popraćena žučnom svađom na političkom vrhu. No, kada se razmakne ta magla prepucavanja ostaje nam spoznaja da živimo u zemlji u kojoj se ne zna što državni vrh treba ili ne treba znati, u kojoj se pitamo bez odgovora koliki je zapravo utjecaj politike na DORH, pravosuđe, a u konačnici ne zna se niti kakav je državni protokol na grobljima. Kad promatram događaj iz proteklih tjedana pitam se koju poruku naši građani mogu iz svega izvući? Je li se itko zapitao što sve o ovome oni misle, o korupciji, političkim svađama? Je li se itko zapitao što ljude muči, koji su njihovi stvarni problemi dok traju prepucavanja i svađe? Što ljude iritira? Kako im mi možemo pomoći? Da svi skupa zašutimo i poslušamo ljude čuli bismo da ih nervira nepravda, osjećaj da nismo svi jednaki pred zakonom, pred sudovima ili državnom administracijom. Nervira ih jer vide da nemaju svi u Hrvatskoj jednaka prava za dobar život. Često čujem ljude kako govore država je nekima majka, drugima je zločesta maćeha. To ne bi trebalo tako biti. Ljuti ih i kada se državu i njezine institucije za koje se cijeli narod borio poistovjećuje s partijom bilo kojom, MOST-om ako hoćete, bilo kojom jer država pripada svim njezinim građanima, a ne nekoj partiji, ne nekoj grupi ljudi. Ako to dosad nismo shvatili onda nismo ništa naučili jer svakome upućenijem čovjeku jasno je partije, režimi prolaze, država bi trebala bit ta koja ostaje. Dopustite mi digresiju, sve prolazi osim dragoga Boga. Ljude nervira i kada ih se uvjerava da nešto što je zeleno je u stvari možda zapravo crveno, kada političari da bez da trepnu u oko kamere izgovaraju „Hrvatska je primjer borbe protiv korupcije“. Ljudi žele biti slobodni i odgovorni, ali slobodni. Teške društvene krize, izvanredne okolnosti poput ove pandemije u prvi plan stavljaju pitanje slobode svakog pojedinca u društvu i na najteža pitanja poput prisluškivanja građana, kontrole kretanja, nekog nametanja, moramo razgovarati ovdje u ovome časnom domu i ovdje postići konsenzus. To je moguće i ja uistinu u to vjerujem, to je moguće. Može sve biti puno bolje. Dobro bi bilo, barem je to moja velika želja da se u idućem ovakvom izvješću poštovanog predsjednika vlade vidi kako se svi mi unatoč različitostima ipak možemo malo više uvažavati i kada je trebalo da smo podmetnuli leđa svi zajedno da bi našem narodu bilo bolje. Hvala.
Hvala lijepa. Poštovani hrvatski građani, narode, uvaženi potpredsjedniče hrvatske vlade, g. Medved žao mi je što nije ovdje premijer. U jednome dijelu, kratko ću, ne trebam puno vremena, spomenuo je radikalizam i ekstremizam u Hrvatskoj. Da pojedinačnim slučajevima triba im suditi, al nikada premijeru Plenkoviću vama iz većine bilo vašim koalicijskim parterima neću pristati da se nameće hrvatskome narodu ekstremizam i radikalizam jel hrvatski narod niti je ekstreman, niti je radikalan, a u kontinuitetu se to nameće, pa čak se ide i do genocidnosti. Naravno, spomenut ću ovdje i sigurnost građana koja je vrlo bitna. Moramo napomenuti da je hrvatska vlada ova prihvatila Marakeški sporazum bez rasprave u HS, nedemokratskim procedurom jer je nametnula i prihvatila i sada imamo ogroman problem kad vidimo što se dogodilo u Francuskoj, što se dogodilo u Austriji imamo ekstremizam, islamizam i vidimo što se događa. Tko će poduzeti i tko će odgovarati na to što sada nam prelaze granicu ljudi, migranti bez ikakve kontrole? Godinama tražimo, otkad je se, otkad smo došli u ovaj sabor zahtijevali smo, uvaženi ministre potpredsjedniče vlade, da HV u skladu sa zakonom pomogne hrvatskoj policiji u zaštiti hrvatske granice. Spomenuo je premijer obnovljive izvore. Da, obnovljivi izvori su onaj izvor od kojega se pljačkaju hrvatski građani, od najvećeg našeg resursa i potencijala, od hidroenergije samo, 100 puta sam spomenuo, samo rijeka Cetina daje 40% hidroenergije, Krš-Pađane, pa pogledajte što je to Krš-Pađane, pa ti ljudi koji žive na tome dijelu znate kako žive, vrlo teško. Ta područja su isključivo eksploatacijska polja. Kad govorimo o potresu koji je ovdje bio u Zagrebu i teško je proživjeti potres i tu krizu koja se dogodila. Međutim, u 2/3 Hrvatske je puno gore nego što je u Zagrebu poslije potresa. Vjerujte mi, devastirano, opustošeno i nikoga nije briga za te 2/3 Hrvatske. Što s tim krajevima? Samo u mojoj Cetinskoj krajini od prošle godine do ove imamo 42 djece manje [[Upadica: Vrijeme]] upisane u dječji vrtić, razorena je Hrvatska.
Hvala. Slijedeći je Klub zastupnika SDSS-a, uvaženi zastupnik Milorad Pupovac.
Poštovani g. potpredsjedniče HS, poštovani potpredsjedniče, potpredsjednici Vlade RH, kolegice i kolege. Izvještaj koji je predsjednik vlade Andrej Plenković jutros podnio ovom domu, što se tiče Kluba zastupnika SDSS-a je sveobuhvatan i uravnotežen. Sveobuhvatan u sadržaju, a uravnotežen u izrazu. On predstavlja strateške ciljeve ove zemlje u ekonomiji u konsolidaciji države u njezinom međunarodnom položaju i istovremeno predstavlja način kako država misli tome pristupiti, kako vladina politika tome misli pristupiti. Dobar dio tih godina na koji se odnosi ovaj izvještaj je provođena politička konsolidacija u našoj zemlji. Iznimno važan proces koji zapravo još uvijek nije do kraja završio, ali je dobar dio toga procesa urađen. Zemlja se u jednom trenutku nagnula previše u pravcu ekstremnim politika, avanturističkih politika, … [[Govornik se ne razumije]] bolje bilo reći. I u proteklo vrijeme, u proteklih 4.g. zemlja se centrirala u tom pogledu i politika, vodeća politika se centrirala i u desnom centru, ali isto tako i na polovima i desnoga i lijevoga centra i to je po mišljenju stranke koju vodim i kluba kojem pripadam dobro za ovu zemlju. Vlada je u tom smislu odabrala politiku desnoga centra sa partnerima koji vode i politike koje su lijevoga centra ili centru i to je dobro. To što ovdje neki to nazivaju hrvatsko-srpskom koalicijom to su ljudi koji ne razumiju baš ništa. Ne razumiju što im se pred očima događa i što se zapravo događa u Hrvatskoj, a niti znaju što je hrvatsko-srpska koalicija jer da znaju s poštovanjem bi o tome govorili, ali o tome kad dođe drugo vrijeme pročitat ću neke citate iz vremena ključnih aktera te koalicije što je to značilo za hrvatsku slobodu, jedinstvo, samostalnost i za Srbe koji su zajedno s Hrvatima to činili. To smo zaboravili i ovdje neki ljudi to olako na uvredljiv način potičući mržnju prema pripadnicima srpske zajednice i prema vladi koja to ne zaslužuje čine. Da nije bilo vremena koje je trebalo potrošiti na tu vrstu političke konsolidacije Hrvatska je mogla biti konsolidiranija i kao država i kao ekonomija, ali je trebalo potrošiti to vrijeme. I nadam se da smo naučili da povratak na nekonsolidiranu politiku u zemlju, na politički avanturizam u zemlji bi bio još jedan iznimno opasan proces. Na to je došao prvi val epidemije covida, došao je potres u Zagrebu i zagrebačkoj okolici koji se ne smiruje, kao što je došao i drugi van covida. U takvim okolnostima voditi vladu i politiku, voditi ovaj sabor i raspravljati u njemu traži odgovornu politiku i odgovorne ljude, ne one koji će šutiti, ne one koji neće zapažati što se može napraviti bolje i što je loše, naprotiv i ova vlada kao i svaka druga hrvatska ili bilo koja druga treba opoziciju, ali ne treba ono što smo prošli do 2016., ne treba širenje mržnje, ne treba poticanje radikalizma, ne treba pseudo suverenizam kakvog smo već u povijesti Hrvatske imali koji nije bio nikakav suverenizam nego je bio zapravo izdaja Hrvatske, a i o tome ću nekom drugom prilikom govoriti. Nekoliko riječi želim reći o ekonomiji, iznimno važnoj temi i o kojoj je premijer govorio i koji je važna tema u programu vlade. Ja ću se fokusirati na ono što mislim čemu moramo biti posvećeni i usmjereni osim onoga što su neki poput kolege Bulja s pravom isticali, uravnoteženi regionalni razvoj u našoj zemlji zbog kojega plaćamo visoku cijenu neintegriranosti, nepovezanosti i rizika daljnje dezintegracije i dalje slabe povezanosti zbog toga što pojedini dijelovi od Baranje, Slavonije, zapadne Slavonije, Banije, Korduna, Like, Dalmacije, kao da nisu dio Hrvatske, a onda Dalmacija i svi drugi dijelovi koji imaju određene pogodnosti koje nažalost ne mogu biti dugotrajne jer turizam nije i ne može biti dugotrajna priča, niti dovoljna priča, ne mogu biti dovoljno povezani sa Slavonijom, sa Zagrebom, sa drugim dijelovima i to jeste naš problem. I siguran sam da vlada na čelu s premijerom to zna i da je neophodno da se te slabosti prevladaju. Ono gdje mi vidimo kao stranka nužan iskorak, nužan proboj to je područje poljoprivrede. Dan prije Sisvetih sam bio u svom zavičaju u Ravnim Kotarima i Vranskom području Pakoštana, Biograda, Zadra, Benkovca. Znam kako izgleda Slavonija, znam kako izgledaju drugi dijelovi, mi ne koristimo svoju zemlju. Imamo viška znakova i simbola koji odavno nisu trebali više biti na tom prostoru, a imamo manjka rada sa zemljom i posvećenosti toj zemlji, zemlji koju smo trebali ne samo voliti busajući se u prsa nego raditi, obrađivati i tu ćemo vjerojatno morati štošta mijenjati u politici poticaja i u politici prioriteta. Isto vrijedi za energetiku. U energetici ima prostora posebno za sunčanu, za solarnu energiju. Vjetroenergiju treba vidjeti da li je na najbolji način koristimo, a sasvim sigurno da treba koristiti alternativne izvore energije kao dodatke osnovnim izvorima jer imamo prostora, imamo mogućnosti i povećavamo svoju sigurnost kao zemlja, a istovremeno povećavamo ekološku kvalitetu prostora u našoj zemlji. Što se tiče treće ključne, po meni vjerojatno najzahtjevnije priče u razvoju gospodarstva, to su nove tehnologije i nova industrija. Mnogo je prostora posvećeno digitalizaciji, digitalnim tehnologijama u programu vlade. Mnogo će prostora i vremena trebati potrošiti da se dobri primjeri kakvih ima, ali malobrojni su u našoj zemlji da ih sad ne spominjem ovdje jer neke možda neću spomenuti, da se umnažaju jer mi ne možemo obnoviti ono čega je bilo do '90.-te, tu vrstu tehnologija, tu vrsta industrija više ne možemo imati ni u Bakru, al ne možemo imati ni u okolici Zagreba, ali zato možemo imati nove industrije i trebamo imati nove industrije utemeljene na novim tehnologijama. Iako trebali bismo mi kolegice i kolege ovdje u saboru trebali imati konsenzus. Naravno, industrija koja će biti praćena socijalno odgovornim, sindikalno razvijenim tipovima kulture. Što se tiče države, mi još uvijek kolegice i kolege, posebno neki od nas, ja to ne govorim kao prijekor nego konstatiram kao činjenicu, mi smo još uvijek zarobljeni u romantičarskom poimanju države umjesto u funkcionalnom razumijevanju države. Nama je još uvijek nacionalistički patriotizam važniji od ustavnog patriotizma. Nama je nacionalistički naboj još uvijek važniji od toga koliko zakonitosti imamo u ovoj zemlji, a koliko nemamo. I ako se vlada usmjeri na to da posveti pažnju ustavnom patriotizmu u različitim segmentima kao pretpostavci funkcioniranja različitih segmenata države, onda se neki ljudi javljaju, pa kažu vi izdajete državu. Pa ta vrsta patriotizma o kojoj oni govore, to treba u prvih pola godine ili najviše 5 godina kada se stvara država. Danas nam treba država, privrženost Ustavu njezinom i njezinom zakonu i progonu svakog onoga, ružnim, krivim pogledom tko se ogriješi o zakon, a tko zavrjeđuje više onda naravno i sudskim procesom i kaznama. Što se tiče pravosuđa, dugo govorimo da želimo profesionalno, etično, efikasno i pravosuđe koje će bit poštovano od građana i uvijek se iznova vraćamo na to da to još uvijek nemamo. Nemamo ni danas, kolegice i kolege. Nemamo zato što nemamo dovoljno harmoniziran odnos između nas ovdje u zakonodavnom tijelu, civilnoga društva, akademske zajednice i pravosudnih institucija. Kad bismo imali više harmoniziranosti u tom pogledu, a manje lobističkih utjecaja, bile one iz kapitala, bile one iz političkog elitizma ili ceha pravosudnoga, imali bismo bolje pravosuđe. No, neću više o tome. Ima ovdje ljudi koji su pozvaniji da govore na tu temu. Što se tiče uprave, mi nismo velika zemlja iako imamo mnogo jedinica lokalne samouprave. Ali nije ni to najveći problem. Najveći problem je što mi svoju upravu opterećujemo s jedne strane, nepotrebnim zapošljavanjem, a druge strane, što mi svoju upravu smo umrtvili. Profesionalizam u upravi ne znači umrtvljenost nego posvećenost poslu i ažuriranost u obavljaju posla. A mi to nemamo, još uvijek. Što se politike tiče, predsjednik je Vlade govorio o toleranciji. Točno. 30 godina sam u političkom životu Hrvatske, ako ne računamo ono kratko razdoblje borbe za, sudjelovanje u demokratskim procesima do prvih izbora. Doista je vrijeme da nakon 30 godina više pričamo o jačanju tolerancije nego o jačanju rata i ratnih politika. To je važno za naše međusobne političke odnose, to je važno kako mi kao građani gledamo jedni na druge, neovisno o tome koja politička, vjerska ili nacionalna uvjerenja i osjećaje mogli imati. To je 17. st., kada o tome pišu očevi demokracije. Što se tiče rada na povjerenju u zemlji, mi smo bili i ostat ćemo posvećeni tome, kako god to tko gledao ovdje u ovoj dvorani. I pokušao to okarakterizirati kako god tko hoće, onaj tko misli da je bilo jednostavno potpredsjedniku Vlade Borisu Miloševiću i stranci kojoj pripada donijeti odluku da se ode u Knin na način na koji je on to otišao sa punom sviješću i ponosom, da bi danas ovdje netko to mogao omalovažavati i govoriti da to nije ništa. Da treba nekome reći oprosti. Taj ne razumije onda jezik i poruke koje se šalju, koje ne šaljemo od jučer, možda je netko od jučer u Saboru. Ali ja nisam, mi nismo. Mi to radimo još od '96. g., od '95. kad je potpisan Erdutski sporazum čiju 25. godišnjicu danas obilježavamo, kad me predsjednik Tuđman prvi put pozvao da sudjelujem u savjetu koji je formirao, a da nisam ni znao što će to slijediti. A slijedio je grandiozan plan stvaranja mira u Hrvatskoj. Povjerenja i dobrih odnosa sa susjedima. E sad ovdje ima onih koji su veći i od Tuđmana. Ma nisu oni veći, nisu oni ni sebi do gležnja, samo što to ne znaju. Na kraju, neki govore o tome čime bi se trebala srpska zajednica baviti i što je ona. A da to ne sadrži neku vrstu sitne relevantnosti da na to odgovorim, ne bih na to odgovarao. Pa netko misli da bi identitet Srba u Hrvatskoj trebao biti sveden na tradicijsku kulturu, na vjerojatno možda i na pravoslavlje ili na ćirilicu, ali tamo gdje oni kažu da je moguće, ti ne razumiju ništa. I bojim se da tako ne razumiju i hrvatski identitet i da bi na to sveli i htjeli svijesti i hrvatski nacionalni identitet. Kao da Hrvati nemaju politički identitet. Kao da nemaju dugu povijest slobodarstva bez kojeg nema nikakvog identiteta. Kolegice i kolege, i za Srbe u Hrvatskoj postoje 3 važne komponente njihovog identiteta, slobodarstvo. Slobodarska tradicija, koju mi iz SDSS-a dijelimo, nastavljam a znamo da smo i dijelili sa svojim sugrađanima i sa nama najbližim narodom Hrvatske, ali i da sa drugima. Ustavni patriotizam ne nacionalizam. Od momenta od kada sam preuzeo bilo koju ulogu u vođenju Srpske zajednice ustavni patriotizam je bio na prvom mjestu. Nacionalni osjećaji su bili osjećaji koji su važni, ali ustavni patriotizam mora biti važan dio identiteta svakog od nas, pa i Srba u Hrvatskoj. Antifašizam, netko će reći da to više ništa ne znači. Znači itekako. Tko to ne vidi ne zna što nas čeka sutra. Tko hoće kao neki ljudi u Perušiću, ili neki u Gračacu ili na nekim drugim mjestima micati antifašističke spomenike sa kriptama i ostacima ne razumiju što rade svojoj zemlji. Doprinosi osoba srpske nacionalnosti, pojedinaca srpske nacionalnosti u različitim dijelovima Hrvatske i djelatnosti od politike, znanosti, kulture, prosvjete, medicine, umjetnosti je golema ali mi to ne znamo. U školama djeca uče eventualno nešto o Tesli čiji spomenik još uvijek čeka mjesto u Gospiću, a davne je 2004. napravljen i 2005. ili 2006. trebao biti postavljen. Tražimo li mi da nam se netko zbog toga ispriča? Ne. Mi znamo što je to. Mi znamo da je to stvaranje drugačije Hrvatske i boljega mjesta za Srbe u Hrvatskoj. Poštovane kolegice i kolege Klub zastupnika SDSS-a će prihvatiti ovaj izvještaj i podržat će rad Vlade.
Uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora tražim stanku ispred Kluba Suverenista u trajanju od 10 minuta da bi se dodatno konzultirali o Izvješću Vlade Republike Hrvatske. Ali ovdje moram istaknuti da mi je bilo nevjerojatno slušati člana vladajuće koalicije i njegovom iživljavanju na zastupnicima u Hrvatskom saboru gdje je on među ostalim svojim tezama rekao kako je njegovom stranačkom kolegi Borisu Miloševiću bilo iznimno teško otići u Knin. Taj dan svi oni koji su domoljubi, koji vole, vi ste rekli patrioti i vole svoju domovinu s radošću idu u Knin jer je taj dan poražena SAO Krajina. Taj dan su poraženi četnici koji su rušili, razarali Hrvatsku državu i taj dan slavimo kao dan pobjede, pobjeda nad SAO Krajinom, pobjede nad pobunom oružanom četničkom. I ako je Borisu Miloševiću teško ići u Knin taj dan neka ne ide. Ako je vama to teško priznati recite to glasno i jasno. I nemojmo nikada zaboraviti jednu stvar, da su pripadnici vaše nacionalne manjine uzeli puške 91. godine i rušili i razarali Hrvatsku. Ako vama i vašem partneru Andreju Plenkoviću smeta što vašu koaliciju nazivam hrvatsko-srpska ili srpsko-hrvatska trgovačka koalicija, točno u prošlosti je postojala takva koalicija da od 906. do 918. ako se ne varam, u čemu je problem? Što vam to smeta? Jeste li vi iz Srpske demokratske stranke odnosno Samostalne demokratske srpske stranke? Je li on iz Hrvatske demokratske zajednice? Pa ja mislim da je jednostavna jednadžba da se radi o hrvatsko-srpskoj ili srpsko-hrvatskoj koaliciji. Ako sam dodao još i jedan mali dodatak trgovačka mislim da me Hrvatice i Hrvati itekako razumiju.
Da, mislim da vaš, vi ste održali govor a niste tražili stanku. Ali stanku ako se slažete ne bi dali jer imamo slobodni govor sada. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Prihvaćate? … [[Upadica se ne razumije.]] Imamo slobodni govor poslije, a kažem vi ste iskoristili ovo za držati govor a ne zahtjev za stanku [[Upadica Zekanović: U čemu je problem?]] Ok. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 14.30 SATI]] Evo, nastavljamo sa radom. Sljedeći je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, uvaženi zastupnik Tomašević.
Kao prvo, ne vidim baš da je itko ovdje od predlagatelja. Možda se varam? Tako da raspravljamo o Izvješću Vlade da nitko od članova Vlade nije prisutan u Saboru, tako da ne znam koliko je to uobičajeno. Pa evo možemo ih mi pričekati u tom smislu. Jer mislim kome da ja govorim o Izvješću Vlade ako nema nikoga iz Vlade? Mislim koji je smisao toga? Mislim premijer je do sada bio. Ali ako ništa drugo bilo je nekoliko potpredsjednika Vlade, sada ne vidim nikoga.
Evo vidjet ćemo tko je tu od Vlade pa ćemo … Evo izvolite gospodine Tomašević.
Dobro. Evo dobili smo jednog potpredsjednika Vlade, pa nastavit ću govor. Kako je ovo bilo godišnje izvješće Vlade i kakav je ovo bio govor premijera, tako je bio dobar, tako je lijepo opisivao ovu zemlju da sam ja u jednom trenutku pomislio da se nalazim u danskom Parlamentu i da slušam dansku premijerku kako opisuje stanje u svojoj zemlji, ono kao neka paralelna država. Kao da se ne nalazimo u državi, kao da ne živimo u zemlji iz koje mladi bježe u druge države jer ovdje ne vide nikakvu perspektivu ako nemaju stranačku iskaznicu HDZ-a, evo otprilike tako je premijer opisao stanje nacije ili stanje ove države dok on vodi ovu Vladu. Ali to naravno na žalost nije tako. Ni jedan problema, ali apsolutno ni jedan problem premijer nije naveo u ovoj zemlji. Čak se nije spomenulo niti probleme u kontekstu toga da se kaže evo postoje neki izazovi, više ćemo raditi ovdje, više ćemo raditi ondje, ovdje nismo bili dovoljno uspješni. Ništa od toga. Sve sami uspjesi. Med i mlijeko teče ovom zemljom i sve je savršeno prema izvješću koje je podnio predsjednik Vlade. Mogu se jedino složiti s njim kada kaže da su mandat ove HDZ-ove Vlade obilježile krize. Jesu jer kada HDZ-e vlada ovom zemljom Hrvatska je automatski u krizi. Komentirat ću neke izjave predsjednika Vlade iz ovog uvodnog izlaganja. Kaže premijer: „Podigli smo razinu socijalne sigurnosti građana.“ Ja ne vidim da to građani vide i osjećaju na svojim uvjetima života, na svom novčaniku i ne vidim na koji način se Hrvatska ostvaruje kao socijalna država što je i ustavna kategorija, gdje je ta pravedna preraspodjela između bogatih i siromašnih. Ja ću podsjetiti nekim podacima da je Hrvatska na dnu Europske unije prema udjelu poreza na visoke i više plaće te bogatstvo. Primjerice Danska koju sam spomenuo na početku ima 31% udjela u BDP-a poreza na visoke i više plaće, 31%. Znate koliko Hrvatska ima? 6,6%. Treća smo zemlja članica odozdola po tome koliko oporezujemo bogate kako bi napravili transfer prema siromašnima. Znači, ova Vlada se stalno predstavlja kao socijalno osjetljiva Vlada, kao Vlada koja je Robin Hood vlada, koja od bogatih daje siromašnima, a zapravo činjenice demantiraju i mogli bi nazvati ovu Vladi Robing Poor vlada i u tom smjeru Robing Poor je najavljena i porezna reforma od koje će koristi imati samo oni koji imaju najveće plaće u ovoj zemlji. Kaže premijer otpad ćemo tretirati kao vrijedan resurs i unaprijediti odvajanje otpada. Ništa, ali baš ništa se nije napravilo u ovoj zemlji od kraja siječnja kada je Ustavni sud suspendirao primjenu izmjene Uredbe o gospodarenju komunalnim otpadom. Ustavni sud je suspendirao primjenu Uredbe o otpadu zato što nije postizala cilj zaštite okoliša, to se, koliko ja znam, a bavim se dugo zaštitom okoliša, još nikad nije dogodilo. Znači da zakon, znači da okolišni propis ne ispunjava ciljeve zaštite okoliša. Znači suspendirao je ustavni sud primjedbe, primjenu Uredbe o gospodarenju otpadom, a da nema novog sustava naplate odvoza otpada na način koji će stimulirati odvojeno prikupljanje otpada u kućanstvu za recikliranje i kompostiranje. Znači ništa se nije napravilo od siječnja kada je ta katastrofalna uredba na svu sreću suspendirana od strane ustavnog suda. Energetika. Kaže premijer povećat ćemo ulaganja u energiju vjetra. Ako ćete povećat ulaganja kao npr. u vjetroelekrane Krš-Pađene, bolje nemojte, bolje nemojte ako tako mislite povećavati ulaganja u vjetroenergiju. Znači zbog namještanja zarade, neopravdane zarade iz državnog proračuna koja se isplaćuje, od više od 2 milijarde kuna odabranom investitoru preko veza HDZ-a, znači više od 2 milijarde kuna ćemo izgubiti iz državnog proračuna. Da to stavimo u neki kontekst, u obrazloženju Zakona o obnovi Zagreba i okolice piše da će troškovi obnove biti oko 42 milijarde kuna. Znači 20 projekata poput Krš-Pađene zarade koje smo iz proračuna osigurali za namješteni projekt je dovoljno da se obnovi Zagreb i okolica prema troškovima kako su definirani u samom zakonu, 20 projekata takvih i imamo sav novac za ovu fazu obnove koja ne pojačava otpornost, ali daje neku prvu … [[Govornik se ne razumije]] Koliko još takvih projekta ima da za njih još ne znamo dok ne procure kao ove koje su vezane uz aferu Josipe Rimac. Kad smo već kod potresa Zakon o obnovi, da rekao je premijer da smo prosvjedovali, da prosvjedovali smo jer nismo bili zadovoljni kolko se brzo donio taj zakon. Da nismo prosvjedovali vjerojatno bi bio još kasnije donesen, nezadovoljni smo bili i ne mogu vjerovat da u državi se nije mogo naći, brže reagirati i naći adekvatniji smještaj za samo 500 ljudi kojima su domovi uništeni u potresu u Zagrebu. Oni su prvo smješteni, tu je odgovornost, suodgovornost i Grada Zagreba, oni su smješteni prvo bili u studentski centar, na kraju su preseljeni u hostel. Mjere pomoći financijske da ljudi unajme stan nisu mnogima pomogli jer nisu ni mogli naći stan. Zašto? Zato što je neregulirano stambeno tržište, zato što nemamo stambenu politiku, zato što nisu mogli nać stan koji bi im vlasnici stanova htjeli iznajmiti jer čuvaju svoje stanove za … [[Govornik se ne razumije]] i kratkoročni najam jer se nadaju da kad prođe ova kriza da će ipak i puno skuplje i puno lukrativnije iznajmiti svoje stanove turistima, a ne stanovnicima Zagreba koji su pogođeni potresom. Zato što je stambena politika ove vlade se svela na subvencioniranje stambenih kredita, stambenih kredita koji velika većina mladih ne može si ni priuštiti, nisu, nisu im ni dostupni jer je Hrvatska na samom vrhu pri oblicima prekarnog rada i mnogi mladi nisu uopće kreditno sposobni, a ne gradimo javne stanove za najam ko druge zemlje i zato Hrvatska ima oko 2% javnih stanova za najam, a prosjek EU je 14%. Ako ne gradimo javne stanove za najam na koji način možemo onda zapravo utjecati na to da promijenimo činjenicu da mladi u ovoj zemlji najkasnije odlaze iz roditeljskog doma u cijeloj EU, preko 30.g. starosti u prosjeku odlazi iz roditeljskog doma jer ne mogu si priuštiti ni na koji način priuštivo stanovanje, niti da ga kupe jer često ne mogu ni dić kredit, pa im onda ni ove mjere subvencija nisu dostupne, niti da unajme stan uz ovakav porezni sustav koji, gdje 10 puta morate platiti veći porez da iznajmite stan stanovnicima gradova, znači domicilno stanovništvo u odnosu na turiste. Eto, to je naš porezni sustav. Što se tiče obrazovanja, kaže premijer proveli smo reforme obrazovanja. Ja ne znam koje reforme? Cjelovitu kurikularnu reformu bome niste jer su to reforme koje su riješile problem da mi danas u 21. stoljeću i dalje imamo slučajeve gladne djece u školama u 21. stoljeću. Znači da nismo osigurali svoj djeci, svoj djeci u svim školama topli obrok, za to nema novaca, al ima novaca za vojne avione, a i vidite u istraživanjima javnog mijenja šta ljudi misle o tome da se toliko novaca u ovoj situaciji troši na vojne avione, a za tople obroke u školama i dalje nije stvar riješena. Umjesto toliko potrebnog građanskog odgoja uvedena je nekakav surogat koji se zove „Škola za život“. Izgubilo se vrijeme u ljeto da se pripremi obrazovni sustav na epidemiju, ko, vlada je ko ponavljač, čekala zadnji trenutak da odredi bilo kakve scenarije kako će se provesti školska i akademska godina. Nije se ništa poduzelo da se prošire ti predškolski i školski kapaciteti, da javno i dostupno obrazovanje bude dostupnije jer je i dalje nedostupno mnogim građanima, posebice predškolski odgoj, pa čak i u gradovima. Visoko obrazovanje prepušteno samo sebi. Imamo situacije da imamo samovolju pojedinih rektora sveučilišta. Vrlo dobro znate predsjedniče vlade valjda za rektora Borasa, valjda i znate što on radi i skriva se iza autonomije Sveučilišta u Zagrebu. Na koji način se ponaša, ko, kao autokrat neki koji bira tko će biti dekani pojedinih sastavnica sveučilišta. Znači autonomija sveučilišta, ali autonomija sastavnica sveučilišta se može kršiti od strane rektora. Ništa tu se ne mijenja. Što se tiče zdravstva, jedan od najbitnijih sektora, a vjerojatno jedan od najzanemarenijih i nikakav piar to ne može promijeniti. O tome će više kolegica Benčić reć i o dugovima koji i o oligo … [[Govornik se ne razumije]] veledrogerija i o situaciji da se nisu napravile promjene koje bi onda zdravstveni sustav napravile puno otpornijim i galopirajućoj privatizaciji zdravstva koji je bivši ministar zdravstva Kujundžić pokrenuo itd. itd. Pravosuđe, 6.g. traje postupak Milanu Bandiću otkad je uhićen, 6.g. za aferu Agram. Ne da nema nepravomoćne presude, ne da nema pravomoćne, nema ni nepravomoćne presude. 10 godina je trajalo, su trajali sudski postupci Tomi Horvatinčiću, koliko ponovljenih suđenja i na kraju, čovjek je osuđen na više od 4 godine zatvora, međutim, ne izvršava tu kaznu zatvora. Znači politički i ekonomski moćnici nisu jednaki pred zakonom. Građani dobro znaju kada njih proganja država koliko traju takvi sudski postupci, koliko treba da ih se ovrši, primjerice. Korupcija, kaže premijer oko korupcije nema nedodirljivih, ali HDZ i dalje blokira saborsko istražno povjerenstvo, a nema nedodirljivih. 76% građana prema zadnjem istraživanju javnog mnijenja smatra da ova Vlada neće dobiti borbu protiv korupcije. Pa kako će dobiti kad je desetak ministara moralo otići iz Vlade zbog optužbi za korupciju? Kako će i dobiti kad HDZ vodi ovu Vladu, a HDZ je pod optužbama za korupciju u suđenju za aferu FIMI MEDIA koje traje 10 godina. 10 godina je prošlo. Kolegica će dalje o drugim temama, ja ću samo završiti. Hrvatskoj treba potpuni razvojni zaokret, treba joj smjena generacija, treba joj novi, moderniji pogledi na izazove 21. st. i treba joj bespoštedna borba protiv korupcije, protiv nejednakosti i protiv nepravde. Sa ovom Vladom, Hrvatska to nažalost neće dobiti.
Zahvaljujem se poštovani potpredsjedniče, predsjedniče Vlade, osvrnut ću se u svom dijelu govora na ono što je zapravo gorući problem svim građanima, a to je ova Covid kriza. Premijer je danas rekao u kontekstu generalne krize, a i Covid krize, da je najveća odgovornost na pojedincu. Moram reći da se ne slažem s tom tvrdnjom iz vrlo jednostavnog razloga što ova država nije nakupina pojedinaca nego smo društvo. Prebacivanje odgovornosti na pojedinca jedna je paradigma zapravo ove vlasti, zapravo, možda dobro da smo to danas i ovdje čuli. Covid krizom se upravlja tako da su krivi građani. Pitanje ovrha, krivi su građani, socijalni i drugi problemi, krivi su si građani, zaštita okoliša, neka građani preuzmu odgovornost. Ali ponavljam, mi nismo nakupina pojedinaca, mi smo društvo, a društvo ima vrijednosti i ima norme koje pojedincima moraju omogućiti i ekonomski i društveni osobni prosperitet. Način na koji postavimo te vrijednosti i na temelju njih, norme, uvelike određuje mogućnost svakog pojedinca i njegove odgovornosti i njegovog djelovanja. Covid krizom se upravlja na način da se ova odgovornost prebacuje, građani su si sami krivi, građani moraju poštovati mjere i istina je da svatko od nas mora napraviti maksimalno moguće da zaštitit sebe i druge, međutim, država mora stvoriti okvir u kojem se ti rizici minimiziraju, a u slučaju oboljenja građana, mora im se garantirati najviši mogući stupanj zdravstvene skrbi. To nažalost trenutno u Hrvatskoj nije slučaj. Međutim, da bi to napravili, da bi ostvarili taj cilj, krizom se mora upravljati, zdravstvenim sustavom se treba upravljati, ne na način kakav imamo inače, a koji se upravo sad u ovoj Covid krizi razotkrio kao fragmentiran, da ne kažem feudalan, već primjenjujući planove upravljanja zdravstvenim sustavom u kriznim situacijama. Da ilustriram, znači danima slušamo probleme zdravstvenih radnika u KB Dubrava, govori se o nedostatku opskrbe hranom za pacijente, nestašici lijekova, nestalo im je struje, nemaju dovoljno osoblja ni opreme za potrebe liječenja Covid pacijenata, čujemo da nedostaje respiratora. Jučer smo čuli primjer koji meni u potpunosti ilustrira da smo izgubili odnosno da je ministar Beroš izgubio kontrolu nad zdravstvenim sustavom. Dakle, jučer se govorilo o medicinskim sestrama sa Rebra koje su se samoorganizirale i otišle u Covid bolnicu u Dubravu na ispomoć. Tamo su ih medicinske sestre trebale primiti i integrirati. Nije u pitanju njihov medijski sukob, u pitanju je kako mi upravljamo krizom kad se zdravstveni radnici moraju samoorganizirati i jedni drugima nuditi za pomoć? Da li je to način na koji se, na mi shvaćamo krizni menadžment u zdravstvu? Nadalje, da li znamo što radimo i da li imamo taj plan B kada nastupi kriza, prestajemo sa načinom upravljanja zdravstvom ovakvim kakvim smo imali u normalnoj situaciji, prelazimo na plan B krizni. Tada, u tom slučaju ne može svaka bolnica za sebe, svaki odjel za sebe, svaka doktorica za sebe i svaka sestra za sebe, donositi odluke. Odluke treba donositi Vlada RH. Pitam se tko je taj koji bi trebao donositi odluke o rasporedu ljudi i opreme na razini Hrvatske. Da li su to sestre i doktori? Tko je taj koji treba znati koliko i gdje ima respiratora, gdje ima viška i gdje ima manjka i kako time upravljati? Tko bi to trebao znati? Tehničari, ravnatelji bolnica? Tko je taj tko bi u ovom trenutku trebao odrediti koja su to prioritetna zdravstvene usluge i skrb koja se ni u vrijeme pandemije ne može odgađati ili stavljati na čekanje, a koje su to sekundarne, koje eventualno mogu pa da građani znaju na što mogu računati, gdje i pod kojim uvjetima? Da li bi to trebali određivati sestre i doktori sami, svaki odjel za sebe? Tko je taj koji bi trebao odrediti objektivna mjerila broja oboljelih, i broja … Molim vas, nemojte telefonirati dok govorimo u sabornici, zbilja nije baš pristojno da telefonirate. Dakle, tko je taj tko bi trebao odrediti objektivna mjerila broja oboljelih i broja hospitaliziranih u odnosu na bolničke kapacitete i reći, ne, neodgovorno reći nećemo uvoditi lockdown ili uvodit ćemo lockdown, nego kada, pod kojim uvjetima idu koje mjere. Mi još uvijek to nismo definirali i građani to još uvijek ne znaju, poduzetnici to ne znaju. Obrtnici ne znaju, nego svaki dan gledaju na televizoru što će stožer taj dan reći za sutra dan. Pa da li je to normalna situacija? To nije upravljanje krizom koja je proaktivno, to je reaktivno upravljanje krizom i takvo ne trebamo. Ključni problem koji imamo unutar stožera je nerazdvojenost epidemiološke struke i političke razine odlučivanja i iz tog razloga tražimo da mjere predlažu se u obliku preporuka od strane epidemiologa. Međutim da odluku o tome donosi Vlada, a u slučaju kada predložene mjere ograničavaju ustavna prava građana Sabor sa 2/3 većinom u skladu sa člankom 17. Ustava. Zašto? Zato što mora biti jasno tko je taj koji snosi političku odgovornost za odluke. Nama je jasno i razumno je i prihvatljivo da ne može svaka epidemiološka preporuka sama za sebe postati odlukom, da postoje i drugi interesi i da ih Vlada mora stavljati u nekakav srazmjer. Ali onda i Vlada odnosno ovaj Sabor mora donijeti tu odluku da bi se znalo tko je odgovoran, a ne svaljivati odgovornost na tijelo koje nije nema ni političku odgovornost, ni politički legitimitet. Vratit ću se na nešto što ste vi rekli gospodine Bačić. Rekli ste mi smo donijeli zakon. Mi smo donijeli zakon i time smo ustavno uredili situaciju jer smo zakonom propisali da stožer može donositi mjere. Vidite nije prema Europskom sudu za ljudska prava njegove prakse nije zakon ono što se zakonom zove, nego mora imati određenu kvalitetu. Dvije osnovne kvalitete su jasnoća i predvidljivost. Predvidljivost znači da svakome mora biti jasno u slovu zakona koja su to ponašanja koja su dozvoljena, a koja su zabranjena. Ako od dana do dana takve mjere donosimo one ne stoje u zakonu, one nemaju kvalitetu zakona i ne možemo reći da smo uskladili se sa ustavnim zahtjevima i ustavnom situacijom. Dakle, iz sveg navedenoga tražimo da ovaj Sabor i stavit ćemo u proceduru donese zaključak koji će promijeniti model upravljanja krizom, implementirati ovih pet zahtjeva, uskladiti rad stožera za civilnu zaštitu s Ustavom i stvoriti pretpostavke da ponovno imamo povjerenje građana, doraditi i provesti postojeći plan upravljanja zdravstvenim sustavom u izvanrednoj situaciji ne na način na koji je do sada rađeno nego centralizirano na razini Hrvatske, osigurati predvidivost od uvođenja epidemioloških mjera i vezati uz projekcije broja hospitaliziranih, osigurati ulaganje u bolničke kapacitete i povećanje broja ljudi na kritičnim odjeljenjima u bolnicama [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] Hvala vam.
Imamo povredu Poslovnika. Prvo poštovani zastupnik Ivanović. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Povrijeđen je članak 18. u kojem eksplicite piše da saborski zastupnik može zatražiti svu stručnu pomoć koju će mu odraditi naše službe ako nešto ne zna i ako bi o tome trebao nešto više znati. Stvarno je degutantno slušati ove objede koje smo čuli ovdje bez ijedne utemeljene činjenice i iskrivljavanja kako činjenica koje su sada na snazi, pa tako i one koje se prejudiciraju za budućnost.
Hvala lijepa. To nije povreda Poslovnika, prema tome ja vas molim da ne zlorabimo to. A činjenica da netko ne govori istinu, da laže, da izmišlja ovdje u Saboru ide njemu na dušu, ali nije povreda Poslovnika. Prema tome, ja vas molim da to ne zlorabite i dajem vam opomenu radi toga. Sljedeći je podigao povredu Poslovnika poštovani zastupnik Branko Bačić. A oprostite, prvi je poštovani zastupnik Šimičević.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegica je povrijedila članak 238. Dakle govori o medicinskim sestrama ovdje kao o skupini neorganiziranih ljudi odnosno da su se one same organizirale da idu na ispomoć u bolnicu Dubravu. One imaju svoga poslodavca i one ako će i otići u Dubravu onda će dobiti nalog od svog zakonodavca. Hvala.
Kolega Šimičević isto vrijedi što sam rekao i kolegi nije povreda Poslovnika. Ja vas molim dobro razmislite i ostali. Kolega Bačić i Tomašević dobit ćete opomene jer to govorenje neistine u ovom Saboru na žalost nije povreda Poslovnika, a ja nisam taj koji može procjenjivati i želim procjenjivati da li netko ovdje laže, izmišlja ili govori istinu. Prema tome, ja vas lijepo molim da ne koristite umjesto replike na koju naravno nitko nema pravo kada govore klubovi, institut zlorabiti, institut replike ovaj povrede Poslovnika. Prema tome moram i vama dati opomenu. Izvolite kolega Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, povrijeđen je članak 238. Poslovnika u kojemu zbog toga što gospođa Benčić omalovažava i vrijeđa druge zastupnike. Mene je osobno prozvala, pa prema tome imam pravo na povredu Poslovnika da ja ne znam što je to zakon. Ja znam da ste vi gospođo Benčić i ustavnopravno stručnjakinja, da ste vi menadžerica u zdravstvu, da ste vi liječnica samo što osim vas to nitko u ovoj državi ne vidi, pa smo evo sada i mi primijetili da sve ovo što ste vi da je ovdje neutemeljeno, da je lažno, da obmanjuje javnost i da stvari stoje potpuno drugačije jer se hrvatski zdravstveni sustav gospođo Benčić sjajno nosi sa ovom krizom ali to vi ne vidite na vašu žalost.
Hvala lijepa. Naravno da nije povreda Poslovnika. Molim vas nemojmo to zlorabiti. Kolega Tomašević izvolite. Nemojte ni vi zlorabiti, molim vas. Unaprijed vas molim.
Da, da. Znači kao prvo, u skladu sa Poslovnikom prvo ću navesti što je povreda Poslovnika, članak 236. je povrijeđen. A kada se zastupnik javi za povredu Poslovnika dužan je odmah citirati članak, što je prvi kolega koji se javio, prvi kolega nije napravio. Isto tako prema članku 238. ukoliko zastupnik tijekom iznošenja rasprave znači ako se javi za povredu Poslovnika i započne govoriti o drugoj temi …
… /Upadica Reiner: Hvala lijepo. Vi još uvijek niste uspjeli reći./…
… da će dobiti opomenu. Evo ja sada ništa drugo nisam rekao. Mogao bi odgovoriti ali neću. Nisam ništa drugo rekao i samo tražim da se kolege opomenu …
… /Upadica Reiner: Dobro. I vama dajem opomenu i idemo dalje./…
… jer krši Poslovnik i zlorabi povredu Poslovnika.
Sljedeći Klub zastupnika je onaj IDS-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marin Lerotić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovani potpredsjedniče Vlade, kolegice i kolege. Godina koja je na izmaku u potpunosti ju je obilježila pandemija. Kriza uzrokovana koronavirusom, ona zdravstvena, pa tako i gospodarska, i dalje je u punom jeku i mjeseci koji su pred nama bit će obilježeni borbom protiv virusa, ali i negativnim ekonomskim posljedicama zbog smanjene gospodarske aktivnosti. Ova kriza još jednom je ukazala na brojne probleme koje ova Vlada nije u stanju riješiti. 3 ključna problema, zdravstvo, obrazovanje, gospodarstvo. Iz godine u godinu problemi su sve veći, a njihovo rješavanje konstantno se odgađa. Nelogičnosti i apsurdi u funkcioniranju države sve su brojniji i samo se gomilaju. Zdravstveni sustav doveden je na rub kolapsa i to ne samo zbog koronavirusa, nego zbog nečinjenja i neprovođenja reformi. U zdravstvu već godinama kronično nedostaje liječnika i medicinskih sestara, a prilogu tome govori i činjenica da u vrijeme zdravstvenog kolapsa povlačimo doktore iz mirovine. To nije problem koji se pojavio prije 6 mjeseci. To je problem za koji znamo godinama. Istovremeno država blokira osnivanje Medicinskog fakulteta u Istri na kojem bi se trebali školovati budući liječnici, iako je taj fakultet ispunio sve potrebne uvjete i dobio pozitivnu ocjenu Agencije za znanost i visoko obrazovanje. Da se čovjek zapita tko je tu lud. Što je Vlada u zadnje 4 godine učinila kako bi zdravstveni sustav postavila na zdrave temelje, da bi bio koliko-toliko pripremljen za krizne situacije? Mi smo zemlja gdje država plaća lijekove nakon što nam veledrogerije zaprijete neisporukom istih. Mislim da to i više nego dovoljno govori o našem sustavu. Sve nam to govori da Vlada nema ozbiljnu viziju zdravstva niti plan kako poboljšati sustav već se upravljanje krizom po tko zna koji put ... [[Govornik se ne razumije.]] isključivo na entuzijazam i požrtvovnost zdravstvenih radnika kojima bi se ovim put zahvalio. Hrvatska je i dalje na dnu kada govorimo o ulaganju u obrazovanje, a bolonjski proces na fakultetima i dalje nije zaživio na pravi način. Najbolji primjer za lutanje u obrazovnoj reformi su studenti stručnih studija. Za razliku od studenata na stručnim studijima u EU koji jasno znaju koje su im mogućnosti i opcije nakon završetka studija, u Hrvatskoj imamo nekoliko desetaka tisuća studenata stručnih studija koji ne znaju hoće li im diploma vrijediti i koje su im mogućnosti nastavka studiranja, a ti isti studenti mogu nastaviti školovanje na fakultetima u EU, ali ne u svojoj zemlji. I da situacija bude apsurdnija, mi studentima stručnih studija iz zemalja EU omogućavamo normalan nastavak studiranja u Hrvatskoj, ali ne i svojim studentima. Takav šovinistički pristup prema vlastitim studentima, prema vlastitim državljanima je bez presedana u razvijenim zemljama i onda se pitamo zašto mladi odlaze. Stanje u gospodarstvu također, alarmantno. Pad BDP-a je ogroman te počinjemo osjećati negativne posljedice ovisnosti našeg gospodarstva o turizmu. turizam je potrebno razvijati, potrebno je u smjeru razvoja kvalitete, jačanja dodane vrijednosti, ali mi imamo sustavni problem nedovoljno brzog razvoja ostalih sektora koji moraju biti temelj razvoja gospodarstva kao što su suvremena industrijska proizvodnja, kreativne industrije, IT sektor, proizvodnja domaće hrane. Umjesto razvoja imamo državnu imovinu koja nije stavljena u funkciju, a da apsurd bude još veći, država lokalnim zajednicama otima tu istu zemlju i zaustavlja investicije. Hrvatska ima sposobne i marljive ljude, samo im treba dati priliku. Stvoriti im uvjete i pustiti ih da rade i zarađuju, isto onako kako su im to omogućile zemlje u koje odlaze. Digitalizacija javne uprave mora biti jedan od prioriteta Vlade, a ne nešto što se usput dogodi i djelomično provede zbog pandemija koronavirusa i potrebe da se smanje fizički kontakti. Dotaknut ću se i novaca iz EU jer je očito da Vlada temelji budući razvoj Hrvatske gotovo isključivo na 22 milijarde eura koje imamo prilike povući nadajući se da ćemo time opet izbjeći nužno potrebne i suštinske reforme hrvatskog gospodarstva. Te novce svakako moramo povući i utrošiti na najkvalitetniji i najučinkovitiji način, no o našoj uspješnosti u povlačenju novaca iz EU odnosno fondova EU dovoljno govori podatak da je Hrvatska pala na zadnje mjesto u EU po pitanju isplaćenog novca iz proračuna za razdoblje 2014.-'20.; krajnjim korisnicima projekata u Hrvatskoj je isplaćeno tek 39% od ukupno ugovorenih sredstava. U Finskoj su primjerice, krajnji korisnici primili 77% ugovorenih sredstava, u Irskoj 70%, itd. Očito da sustav povlačenja novaca iz EU fondova u Hrvatskoj ne funkcionira kako bi trebao pa je nejasno kako Vlada misli temeljiti gospodarski rast na tom novcu ako ga nismo u mogućnosti i sposobnosti privući niti 40%. Nevjerojatna je činjenica da u vrijeme krize kada na sve načine moramo poticati gospodarsku aktivnost smanjujemo proračun Ministarstvu gospodarstva za gotovo 430 milijuna kuna, a Ministarstvo obrane za duplo manje. Da se čovjek pita da li ćemo putem oružja riješiti ekonomsku i zdravstvenu krizu. Nažalost, ova Vlada nema dugoročnu viziju kako preokrenuti trendove, pokrenuti hrvatsku ekonomiju. Isto vrijedi i za sve druge bitne segmente države, zdravstvo, obrazovanje, socijalnu politiku. Nije provedena niti jedna ozbiljna reforma koja bi dugoročno značila određeni pomak i napredak i ako se tako nastavi, pitanje je vremena kada će sustav početi pucati po šavovima kao što trenutno puca u zdravstvu. Hvala.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj HNS-a i nezavisnih zastupnika u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Ermina Lekaj Prljaskaj. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane kolegice i kolege. Pretpostavljam da ćemo se svi složiti da je 2020. godina pred nas postavila izazove koji su bez presedana u suvremenoj povijesti. Pandemija covid-19, razorni potres koji je pogodio Zagreb i okolicu te dramatična radikalizacija hrvatskog društva koja je rezultirala oružanim napadom na institucije Hrvatske države čini kontekst koji moramo razumijevati ovogodišnje izvješće Vlade. Najvažniji izazov pred kojim se našla hrvatska Vlada bilo je kako pronaći formulu kojom bi se osigurala ravnoteža između zaštite i zdravlje građana i gospodarske i financijske stabilnosti države. Tim je pred hrvatsku Vladu postavljena svojevrsna uloga kriznog menadžmenta države koja ona uspješno obavlja. Ova Vlada uložila je 8,1 milijardu kuna u očuvanju radnih mjesta i time omogućila oporavak velikog dijela privatnog sektora, istovremeno je osigurala svima u državnom i javnom sektoru plaće i mirovine. Unatoč svim nepovoljnim okolnostima uspjeli smo osigurati relativno zadovoljavajuće rezultate i u turističkoj sezoni. Vlada je uspjela iz Europskog fonda solidarnosti osigurati financijska sredstva za obnovu Grada Zagreba, Zagrebačke i Krapinsko-zagorske županije i sanaciju šteta nastalih kao posljedica razornog potresa. U tu svrhu donijet je i poseban zakon kojim je postavljen normativni okvir za efikasnu obnovu. Osiguravajući europska sredstva ova Vlada se uspješno sučeljava s brojnim socijalnim, ekonomskim izazovima uza sva nastojanja da se očuva postojeća razina poslovnih aktivnosti te da se time prevenira ulazak u gospodarsku recesiju hrvatska Vlada se morala suočiti i s oružanim napadom na Trgu sv. Marka. Ovaj napad svojevrsni je klimaks kampanje neodgovornih pojedinaca koji svojim istupima radikaliziraju hrvatsku društvenu i političku scenu. Borba protiv govora mržnje i svih oblika netolerancije zajednički je zadatak svih nas i u tome moramo hrvatskoj Vladi pružiti punu podršku. Pred ovom Vladom kao i pred svima predstoje brojni izazovi gdje ima još više nego dovoljnog prostora da budemo efikasniji, kvalitetniji i učinkovitiji. Uslijed svega navedenog klub HNS-a i nezavisnih zastupnika prihvaća ovogodišnje izvješće Vlade RH obzirom da je ono realno, životno i optimalno što je Vlada u ovoj teškoj godini mogla napraviti. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj HSLS-a i Reformista, a govoriti će u ime kluba poštovani zastupnik Dario Hrebak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani i uvaženi predsjedniče hrvatske Vlade, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Evo i danas u raspravama većine klubova mogli smo čuti doista apokaliptična predviđanja iz redova oporbe o kolapsu hrvatskog gospodarstva, o kolapsu hrvatskog zdravstva, o kolapsu političkog sustava sve najgore što će se s Hrvatskom dogoditi u ovim izuzetnim i izazovnim vremenima. To je legitimno naravno od strane oporbe da upravo ima ovakav jedan politički narativ, naravno da ćemo mi to negirati, dio smo vladajuće većine, isto kao što je to legitimno bilo od oporbe da je najavljivala prije tri mjeseca da nismo trebali imati izbore kada smo ih imali, da ćemo imati na jesen 400.000 nezaposlenih, da ćemo imati tisuće mrtvih, da ćemo imati nespreman zdravstveni sustav, sijanje panike u vidu sloma gospodarstva, sloma državnog proračuna, propale turističke sezone, dakle sve je to legitimno. To je jedna komocija koju si oporba može priuštiti, to je jedan narativ koji su oni odlučili koristiti i mi to kao vladajuća većina shvaćamo, akceptiramo, ali isto tako imamo svoje pravo na gledanje situacije. Na kraju krajeva, hrvatski građani su uvijek ti koji procjenjuju tko je tu bio u pravu. Za izgovorenu riječ nikada nema odgovornosti osim na najvećem mogućem sudištu, a to su uvijek izbori. 100 dana je iza nas, drago mi je da se ova većina koja se sastoji od 76 zastupnika vladajuće većine, zastupnika HDZ-a, zastupnika liberala i zastupnika iz redova nacionalnih manjina da smo mi upravo ta brana, iako tanka većina da smo brana od svih nadirućih vrsta ekstremizama, populizama, a koja u ovim turbulentnim vremenima očito nailazi na plodno tlo. Međutim, isto tako u ovim turbulentnim vremenima moje je skromno mišljenje da se dobro upravlja državom. Nije to jednostavno, nije lako donositi odluke i sam znam kao osoba koja je odgovorna za područje određenog rada kako je to svaki dan se nositi s određenim pritiscima, sa svim onim problemima koje nisu samo na zdravstvenom planu nego i na gospodarskom, kulturološkom, sociološkom, na svim onim problemima koje naši građani osjećaju nije jednostavno donositi dobre i kvalitetne odluke. Mi smo kao vladajuća većina koja je tanka ali čvrsta i sigurna, jasno zacrtali smjer kojim želimo ići iz kuta liberala poruke koje su bile u Kninu, Varivodama, Gruborima su poruke koje ću ja sigurno podržavati, smjer koji ćemo sigurno podržavati, a složit će se svi pa čak i oporba da nije doista jednostavno bilo zadnjih 100 dana pod ovakvim pritiskom funkcionirati sa tankom, ali čvrstom vladajućom većinom, a imali smo takvo vatreno krštenje odmah. Dakle, nije ovo ista većina, nije ovo ista vladajuća većina i Vlada na kraju krajeva se sasvim promijenila, nisu to isti ministri, nije to sve isto kao što se pokušava nametnuti u ovoj današnjoj raspravi. Iako, apokaliptična predviđanja i dalje se Hrvatska po mom osobnom mišljenju dobro nosi s krizom, ja ću to pokušati opet iz svog liberalnog kuta dodatno svjedočiti. Dakle, mjere koje smo poduzeti, mjere su dobro pogođene, baš onako kao što mi osobno mirenjaci smatramo da je to dobro na pola puta između švedskog modela u koji se većina nas liberala zaklinje, ja osobno mislim da i on ima određenih svojih nedostataka, ali isto tako na pola puta prema onome što mislim da nije dobro i dobro da smo taj dio izbjegli, a to je ona panika, jedne panične reakcije i rekao bih radikalne mjere koje su vidljive danas u Češkoj, Španjolskoj, Irskoj ili Njemačkoj. Znate ja nekad slušajući određena izlaganja u ovoj visokoj, u ovom visokom domu, u ovoj sabornici imam osjećaj kao da smo mi neki otok, kao da korona postoji samo kod nas, kada slušam oporbene kritike, niste ovo, niste ono, trebate ovako, trebate onako, a socijalisti su u nekim zemljama isto tako na vlasti u EU u određenim zemljama. Isto tako i demokršćani, pa kada to pogledate sve više-manje su to isti potezi, pa tako su i naši potezi, naša vladajuća većina ovdje isti, a s druge strane dobijamo iz iste te oporbe gdje njihovi dakle pripadnici njihovih europskih stranaka slične stvari rade u njihovim zemljama. Ja osobno mislim da bi oporba u ovom trenutku trebala ići sa konstruktivnim prijedlozima ne samo sa kritiziranjem onoga što nije dobro, no možda previše o tome tražim. No, idemo malo o onome što je ispred nas, pustimo sada ove probleme, vjerujem da će premijer naći zajedno sa, sa svojim suradnicima u Vladi načina kako da držimo pod kontrolom i dalje ovu cjelokupnu složenu situaciju. Idemo malo prema onim što će se nama dogoditi u slijedećih nekoliko mjeseci ili godinu dana. Pred nama je naravno novi paket poreznog rasterećenja, svesrdno to kao klub podržavamo jer smo svjesni da će to koliko god teško bilo u proračunu koji će ipak dosta teško se napraviti, ali ćemo ga izglasati, neće biti lagano, dakle smatramo da će upravo to porezno rasterećenje dugoročno doprinijeti tome da se gospodarstvo puno lakše oporavi od svega onoga kroz što je prošlo. Proračun kao što sam i rekao biti će bitno sigurno smanjen s prihodovne strane pa čak i u slijedećoj godini iako tu smo dosta konzervativni po procjenama svi se naravno optimistično nadamo da će to ipak biti nešto malo bolje, ali ono što je dobro, dobro je da ćemo određenu gospodarsku aktivnost tog istog proračuna pokušati stimulirati, nadopuniti upravo onim o čemu govorim, a to je europskim novcem za oporavak i tu naravno osobno polažem veliku nadu u Nacionalni plan oporavka i otpornosti. U ovom trenutku o njemu malo znamo, čuli smo jučer i u izvješću predsjednika Vlade o svemu onom što je bilo i govora na, u Europskoj komisiji. Veliku nadu polažemo upravo u taj nacionalni plan, čuli smo da se resori spremaju upravo za njega. U prvom redu osobno smatram da se sad ta sredstva mogu i moraju iskoristiti za ono što smo i čuli od mnogih kolega, bilo iz oporbenih ili vladajućih redova da trebamo ulagati ogromna sredstva u digitalizaciju javnog sektora, to su projekti koji su spremni koji se vrlo brzo mogu primijeniti kako bismo podigli naravno kvalitetu javnog servisa jer će u konačnici to automatizmom dugoročno donijeti i k tome što svi govorimo, a nikako da do toga dođemo, a to je smanjenje naše državne birokracije. Naravno, ovdje moram istaknuti i ono posebno za što se zalažem u sklopu naše vladajuće koalicije, a to je zadovoljstvo da će, jučer razgovarajući sa ministrom Malenicom da će se uskoro naći na našim zastupničkim klupama i novi, nove izmjene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi gdje ćemo među ostalim naravno i dodatno, dodatno napraviti određene promjene kako bismo imali transparentno financiranje od strane načelnika, gradonačelnika i župana. Vidio sam određeni prijedlog zakona, u ovom trenutku sam zadovoljan, ali vjerujem da ćemo ga i popraviti upravo ovdje u ovom visokom domu ukoliko će to biti potrebno. Građani će konačno moći vidjeti na što se troši njihov novac, a mi ćemo naravno dobiti i mehanizam koji će biti jedan veliki korak u smislu prevencije i borbe protiv korupcije na lokalnoj razini. Još jednom naglašavam taj Nacionalni plan oporavka i otpornosti i nadam se da će nam premijer još dodatno taj dio pojasniti. Ja osobno smatram da se trebamo fokusirati na njega idućih mjeseci upravo isključivo zbog toga da pripremimo sve one projekte koji će u slijedećoj godini biti vrlo brzo dostupni za financiranje. Nekako imam dojam, osjećaj da će doći veliki priljev novca, a nisam još uvijek u ovom trenutku siguran jesmo li mi spremni uhvatiti se u koštac s tim, hoćemo li kao državna administracija pripremiti sve te projekte koji su spremni za financiranje već u slijedećoj godini jer kao što znadete većina tih projekata mora započeti sa financiranjem odnosno sa pokretanjem u, već u slijedećoj godini. Nadam se da ćemo isto tako taj plan, Nacionalni plan oporavka iskoristiti za ono što je jako bitno, a to je gradnja novih škola, ulaganje u obrazovanje, ulaganje u znanost. Gradnja novih škola naravno da će onda automatski omogućiti i uvođenje jednosmjenske nastave što će dignuti standard obrazovanja u Hrvatskoj što nam je doista u slijedećih 5 godina, mi smatramo da bi nam trebao biti prioritet. Svi mi znamo da ulaganje u znanost i obrazovanje će dugoročno donijeti nekoliko puta više dakle velike multi, multiplicirajući efekat na izgradnju novog modernog hrvatskog gospodarstva 21. stoljeća. Prvih 100 dana je iza nas, bili su izuzetno teški, ali gotovo sam siguran da će slijedećih 1000 dana biti još teže, no navikli smo na to otpočetka i u prošlom sazivu isto tako nije cjelokupno cijeli mandat nije baš prošao rekao bih glatko nego doista svakim danom su neki novi problemi iskakali, ali ono što je dobro, dobro da se s njima suočavamo i da unutar vladajuće većine imamo doista dobru komunikaciju i da na to reagiramo i dočekavamo takve upravo probleme spremni, ovakvim pristupom uključivosti, poreznim rasterećenjima i ono što je meni naj, najbitnije kao liberalu, zajedničkoj borbi protiv svih oblika mržnje i netolerancije. Gospodine predsjedniče vlade imat ćete našu podršku i glasat ćemo pozitivno za ovakvo izvješće. Hvala još jednom.
Prije nego što dan riječ ponovo predsjedniku vlade u završnom izlaganju imamo povredu Poslovnika, kolega Demetlika izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Ja bi, čl. 238. je povrijeđen. Naime, upozorio bi i zamolio bi kolegu Hrebaka da kad nabraja koalicijske partnere u vladajućoj većini, kad kaže liberali neka precizira koje su to liberalne stranke. Jer točno je da liberalnih stranaka ima u opoziciji kao što je IDS, GLAS i Pametno. Hvala.
Kolega Demetlika, ovo je ovakva opomena, to znadete i sami, ovo nema veze sa povredom Poslovnika i samo vam mogu opomenu dat, a te probleme rješavajte na pres konferencijama ili u dogovoru s g. Hrebakom, ali ovo zaista nema nikakve veze sa povredom Poslovnika. Sada ćemo ići na završno izlaganje predsjednika vlade Andreja Plenkovića. Molim vas predsjedniče za završno obraćanje, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Zahvaljujem na vašim izlaganjima i na komentarima slijedom jutros podnesenoga izvješća o radu vlade. Pokuštat ću ovih 20-tak minuta osvrnuti se na nekoliko tema koje su predstavnici pojedinih klubova spomenuli ili pak nastojali uputiti određene kritike radu vlade u protekloj godini i u ovih prvih 100 dana, proteklom mandatu, pa u konačnici u vezi ovoga što planiramo raditi u budućnosti. Prvo, oko naših aktivnosti glede korona krize. Vi ćete se sjetiti da smo u siječnju kao vlada još 8. siječnja prepoznali problem koji se razvijao u kineskom Wuhanu, 8. siječnja. Tada smo unutar vlade prvi put počeli o tome razgovarat. 28. siječnja kada sam razriješio dotadašnjeg ministra zdravstva g. Kujundžića i predložio HS ministra Beroša, oporba se smijala, rivikulizirala je pitanje Covid-19, to su činjenice, puno prije nego što je g. Zekanović čiji je trade mark etiketiranje suradnje HDZ-a, manjinskih stranaka i liberalnih stranaka kao srpsko-hrvatske trgovačke koalicije, puno prije nego što je on shvatio da korona virus nije isto što i korona pivo. To je vrlo važno za imati na umu. Što se tiče naših aktivnosti i ovih vapaja g. Grbina, gđe. Benčić, g. Tomaševića i drugih oko plana programa. Ja ne znam da li vi pratite sjednice vlade? Od 6. veljače, 6. veljače hrvatska vlada na svakoj svojoj sjednici raspravlja i sluša izvješće ministra zdravstva i ministra unutarnjih poslova i potpredsjednika vlade o tjednom stanju u vezi korona krize, tjednom stanju na otvorenim sjednicama, javno, transparentno, vrlo jasno što radi stožer, koje su se mjere poduzele, kakva je situacija sa epidemijom. Da recimo to ne znam, da nisam predsjednik vlade ili pak da dobro ne vidim i ne čujem mislio bi da oporba živi negdje u Latinskoj Americi, pa nisu pratili što radi hrvatska vlast u vezi Covid-19. Obmane javnosti poput volonterskog premještanja sestara iz jednog KBC-a u drugi koje ste gđo. Benčić, čini mi se, vi inače rekli. Dakle, vi želite ostaviti dojam hrvatskoj javnosti koji bi trebao otprilike značiti slijedeće da ministar zdravstva ne zna koliko ima respiratora u kojoj zdravstvenoj ustanovi, da ministar zdravstva ne zna da li je na pojedinom od tih respiratora trenutno pacijent koji je tretiran zbog neke druge bolesti, koliko je pacijenata na respiratorima zbog Covid-19, koliko je respiratora slobodna i koliko respiratora možda ne radi iz nekog tehničkog razloga. Dakle, vi želite ostaviti vašim nastupom dojam da ministar zdravstva to ne zna. Zna do jednog, ima konkretan raspored, to sam rekao u javnosti, ovo govorim vama da ne obmanjujete javnost da Ministarstvo zdravstva zna što je pul respirator ako je na raspolaganju i u koordinaciji sa ravnateljima bolnica vrlo spremno, spretno može distribuirati pojedini aparat tamo gdje treba. Jučer u Varaždin ili do sada niz respiratora koji su završili u KB Dubrava. To javnost mora znati, dakle nema improvizacije, ima samo pokušaj obmane onih kojima je žao da nisu pobijedili na izborima 5. srpnja, to je cijela bit, dakle cijeli vapaj, cijeli vapaj i vas i g. Grbina se svodi na to, a činjenice su suprotne. Optužbe prema vladi da nemamo strategiju protiv korone, da nemamo strategiju možda za iznalaženje zdravstvene opreme. Tu je bio g. Bartulica koji je rekao da mi valjda imamo sklonosti prema komunističkoj Kini zbog toga što eto u tom trenutku nigdje drugo nismo mogli nać zdravstvenu opremu, dakle to je rekao predstavnik Domovinskog pokreta, inače poznat kao savjetnika bivšeg SDP-ovog predsjednika republike Josipovića, to je g. Bartulica koji sada govori u ime stranke g. Škore. Taj isti g. Bartulica valjda misli da bismo mi tada propustili kupiti maske i zaštitnu opremu recimo u Hrvatskoj, Sloveniji, Austriji, Francuskoj, Njemačkoj ili SAD-u, ne bi se sjetili, ne znamo dignut telefon, ne znamo poslati narudžbu. Ali dragi g. Bartulica, nema, nije bilo u tom trenutku, nijedna zemlja nije prodavala zaštitnu opremu ili je nije imala ili je čuvala za sebe. Zaštitna oprema u tim količinama se na svijetu proizvodila jedino u Kini i zahvaljujući valjda našim dobrim odnosima sa komunističkom Kinom, mi smo uspjeli hrvatskim liječnicima, sestrama, radnicima u domovima za starije, policiji, civilnoj zaštiti osigurati opremu na vrijeme, transparentno po kvalitetnoj cijeni samo zato što smo dobri sa komunističkom Kinom, tako kaže savjetnik bivši gospodina Josipovića. To su činjenice, to može moj prijatelj iz osnovne škole gospodin Dretar potvrditi. Što se tiče vaših optužbi o korupciji koja se prije svega svodi sa pokušajem oporbe ponovno prepisivanja istog scenarija, dakle istog scenarija kao i 2016. do 2020. U prošlom mandatu glavna ambicija je bila srušit ministra znanosti i obrazovanja zbog jedne fus note u jednom članku u jednom časopisu, to je bila prva udarna igla opozicije u Hrvatskoj u prošlom mandatu, mandatu kojeg smo odradili do kraja koji je ekonomski toliko bolji po svim podacima koje sam kazao nego u vremenu SDP-ovog mandata da bi otprilike mogli o tome napisati još 10 izvješća od sat vremena. Sad vi krećete ponovo, najavljujete inicijativu za nepovjerenje ministru Ćoriću koliko razabirem i ministru Berošu interpelaciju, tu je naročito bio vokalan gospodin savjetnik predsjednika Josipovića o CEMP-u Krš-Pađene. Pa dajte recite onda eksplicitno o čemu se radi, recite u čijoj vladi je dan prije promjene tarife 31.12.2013. nekome dana povlaštena cijena? Je li možda u mojoj Vladi ili je gospođo iz Nove Gradiške to bilo u vladi Zorana Milanovića? Mislim na gospođu Ahmetović, recite to, to ne piše u interpelaciji. Dakle, vi idete interpelacijom prema Vladi ovoj danas za ono što je meritum stvari iz 2013., ajmo izgovoriti to do kraja da to javnost čuje. Što se tiče gospođo Orešković koja je izgovorila toliko toga u biti da i ne zavređuje komentar, ne zavređuje komentar jer to nisu argumenti, to je etiketiranje, to je bacanje blata na Vladu, na mene osobno na način koji je ispod moje razine. Što se tiče gospođe Mrak Taritaš, zdravstvo, potres, pravosuđe, korupcija. Što se tiče potresa, dakle ne samo da je zakon dobar, ne samo da smo imali dva čitanja, ne samo da smo ga usvojili konsenzusom, ne samo da smo napravili kvalitetan sporazum sa dvije županije i gradom o Fondu za obnovu grada, da smo donijeli kvalitetan program mjera o kojem ja danas od stručne javnosti koja je bila izrazito podijeljena svih ovih mjeseci ne čujem riječ prigovora. Ne bune se arhitekti, ne bune se građevinari, ne bune se konzervatori, strojari, ne bune se dimnjačari, niko se ne buni. Program mjera je tu, ali gospođi Mrak Taritaš taj program mjera je valjda donesen da se Zagreb ne obnovi, to je valjda poanta. Poanta je da smo slušali kritike vas mjesecima kako mi ne radimo na zakonu, ne želimo pomoći građanima, a sav smještaj privremeni za građane platila je Vlada u Studentskom domu za Cvjetno naselje, sav, smještaj za najam stanova isto je platila Vlada. Zabatni zidovi, liftovi, osnovni popravci, krovovi platila je Vlada, kondenzacijski bojleri platila je Vlada. 683 milijuna eura našla je Vlada od Europske komisije, 200 milijuna dolara od Svjetske banke našla je Vlada, nije našao nitko iz oporbe, čak niste ni kao stranke nešto se tu pokazali da ste donirali, nešto malo na kraju su donirali gradski vijećnici u Skupštini Grada Zagreba o kojoj najčešće konfabuliraju ovdje ranije gospodin Maras, a sada neki drugi. To je sve valjda krivo. O ekonomiji nemamo strategiju i nemamo viziju. Dakle, nema strategiju Vlada koja u krizi najvećoj u zadnjih 100 godina uspjela osigurati radna mjesta i plaće u privatnom sektoru, ta vlada nema strategiju, nema viziju gospodin Miletić, nema vizije, nema vizije, nema onih 400.000 nezaposlenih o kojima je govorio prethodnih gospodina Grbina. Tih 400.000 trenutno nisu na HZZ-u, oni rade. Rade u državnom dijelu, u javnom dijelu, u privatnom dijelu. Zašto rade? Pa zato što je neko ko se skriva donio odluku da da ljudima u privatnom sektoru plaću, da da plaću za 630.000 ljudi skrivajući se iza stožera, da 107.000 hrvatskih poduzetnika može premostiti krizu. To smo radili skrivajući se negdje ispod stola, da nas vi ne vidite kao i na otvorenim sjednicama Vlade, nije nas nigdje bilo. Mi smo se isto tako skrivali kada smo skrivećki razgovarali sa Christine Lagarde dogovorili swap lines i omogućili da jednim jedinim malim priopćenjem čak ne Vlade nego HNB-a nestane pritisak na tečaj kune, nema ga, nestao, ovako malo priopćenje. Svi naši mediji koji se bave ekonomijom i poslovnim svijetom stali, nema više, tema nestala, samo jedan mali foncall je trebao, … [[Govornik se ne razumije.]] jedan foncall kao i premijer Lee isto jedan razgovor samo da znamo to koliko se mi skrivamo. Mi smo se isto tako skrivali kad smo pravodobno našli sredstva na domaćim financijskim tržištima da popunimo proračunsku rupu zbog manjka prihoda u proračunu po dobrim kamatama uz aktivnu ulogu HNB-a, uz dobar dogovor s mirovinskim fondovima. Isto smo se tako skrivali kada smo pravodobno izašli na međunarodna financijska tržišta i našli izrazito povoljnu kamatu za zaduženja koja su nam bila u ovom trenutku bitna i još smo se skrivali u razgovorima sa Agencijama za kreditni rejting jer smo skrivećki ostali na investicijskom kreditnom rejtingu. Pa smo isto tako skrivajući se ušli u Europski tečajni mehanizam 2 pet dana nakon pobjede na izborima, to smo sve mi radili skrivećki bježeći od odgovornosti. Ne znamo di su nam bolnice, ko sestrama kaže da idu iz jedne bolnice u drugu, ko liječnicima kaže specijalizantima idite iz ove bolnice u drugu, to mi sve radimo skrivećki tajno negdje u nekom klubu. Mi u biti to radimo u klubu. Dobro? U klubu. Ja kažem ajde dođite idemo u klub, pa ćemo mi o tome malo u klubu. Dobro? Toliko o temi skrivanja. Dakle, tema radikalizacije, tema očitog neprihvaćanja jednog dijela političkih stranaka prema kojima treba graditi sanitarni kordon jer 25.g. nakon Domovinskog rata, nakon oslobađajućih operacija Oluja i Bljesak, 22.g. nakon mirne reintegracije hrvatskoga Podunavlja nisu u stanju prihvatiti da je hrvatska stečevina našeg ustavnog poretka 8 manjinskih zastupnika od kojih su 3 srpska zastupnika i koji su u koaliciji sa svim hrvatskim vladama zadnjih 14.g. u nizu. Dakle, onima istima kojima je danas nepodnošljivo gledat da postoji potpredsjednik vlade iz SDSS-a to isto nije bilo sporno 2007. do 2011., tada to nije bio problem, a tad smo bili malo bliže ratnom vremenu, malo bliže. Danas je to problem. I danas zato stranke koje su išle u ovu izbornu kampanju, tu sad mislim na MOST i na Domovinski pokret, stranke koje su imale agendu ucjenjivati HDZ 2020. kao što je to radio MOST 2015., dakle jedina agenda je bila ucjenjivački kapacitet. Na tu foru ste dobili i izabrali Milanovića za predsjednika, to vam je bila jedina agenda bez obzira što smo išli u istu školu, ne, moraš to znat ti si moj frend iz osnovne škole dragi g. Dretar, to je bila jedina agenda. Agenda je bila da ne bude izabrana Kolinda Grabar Kitarović i vi ste tu uspjeli, pa ste htjeli to ponovit ponovo, pa niste uspjeli, pa ste sad malo ljuti, malo ste nervozni. Kao što je SDP nervozan što mora 8.g. bit u oporbi tako ste i vi nervozni, jeste, jeste, jeste. I to nije dobro zato što vašom političkom retorikom, korištenjem vaših medijskih outleta dio onih koji su s vama huškaju i šire mržnju, šire mržnju. I nije isto slušati govor mržnje na internetu, čitat ga u nekom tjedniku koji ima naziv recimo hrvatski ili slušat na nekoj lokalnoj televiziji i gledati kako se mržnja transformira u pokušaju ubojstva hrvatskog policajca kroz teroristički čin na Banskim dvorima ovdje, to nije isto. Tu je ta razlika, tu smo prešli granicu, tu smo prešli granicu, to je bit i nećemo stat o tome govorit, o tome nećemo stat govorit. To nije sigurno uzrokovala komunistička Kina. Ja mislim da nije tu bio taj vanjski utjecaj. Bitno je da o tome vodimo računa. Što se tiče politike migracija, imamo ponovno zazivanje stavljanja HV-a na hrvatske granice. Tu temu smo nekoliko puta otvorili kao i teme Marakeša, teme Istambulske konvencije i tzv. krađu referenduma. Što se tiče hrvatske granice nju štite hrvatski policajci, štite ju učinkovito, štite je na način da idemo prema šengenskom prostoru, štite je sukladno hrvatskim zakonima. Kada, ako i u nekakvim okolnostima dođe do potrebe da se angažira HV, o tome će odlučivati oni koji su za to nadležni, a ne neki vapaji u medijima ili ovdje za govornicom. Što se tiče teze o krađi referenduma, predsjednik kluba Bačić vam je objasnio što se dogodilo, a zaista je nevjerojatno da toliko sada dugo od jasno utvrđenih činjenica da nije bilo dovoljno potpisa tezu o nekoj krađi plasirate dalje. Ta teza o krađi, to vama govorim g. Miletić iz MOST-a, ima jedino za cilj da ponovno huška ljude protiv vlade i protiv HDZ-a. Zbog čega? Zbog toga što ovaj ovdje SDP koji je cijeli mandat propustio da ratificira Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti obitelji i žena od nasilja jer nisu imali što, novaca, nisu imali vremena, nisu imali hrabrosti, … [[Govornik se ne razumije]] ratificiran da bi pojačao obranu od fenomena nasilja u obitelji i nasilja nad ženama ovdje cijeli mandat nego su čekali da dođe HDZ i da kaže da mi ćemo to ratificirat zato što smo protiv nasilja. Vi ste isto sigurno protiv nasilja. Kao i ne znam koliki broj vlada i zemalja u Europi i to demokršćanskih vlada koji nemaju problem s tim tekstom. I gle čuda nakon tolko vremena na snazi te konvencije nema zombija, nema zombija, nema, nema, ja ne vidim zombije, ako vi nađete zombije vi mi javite, nema ih. Moramo podsjetit javnost evo ministrica bivša Murganić se smije, zombija nema, nema ih. Jel tako da ih nema gospođo Borić? E, to je dobro. Uglavnom mi ćemo raditi svoj posao kao što smo ga radili do sada. Zadnja poruka kad sam vas pozvao nakon izbora, još nismo bili formirali vladu, na dijalog, svi ste odbili. Bilo vas je valjda sram doći u Vladu, a sad vapite za dijalogom. Hvala vam. [[Pljesak.]]
Imamo tri povrede Poslovnika. Zahvaljujem predsjedniku Vlade. Idemo redom, prvi je na redu zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade vidim da pratite moj Facebook pa onda malo odskrolajte do 5. veljače gdje sam prvi u saboru govorio o opasnosti korone epidemije dok su vaši HDZ-ovci bili malo drugačijeg stava pa čak i vi osobno. Ja se s vama neću rugati i ismijavati vas kako to radi npr. predsjednik države i govoriti o kroasanima, ali niste frajer, čak niste bili ni frajer ni onaj put kad ste trčali za Grmojom ovdje po saboru, toliko o toleranciji i …/nerazumljivo/…
Kolega Zekanović ovo nije bila povreda Poslovnika, ovo je bilo ne znam što i dobivate opomenu. Sada je na redu, samo malo, sada je na redu kolegica Orešković. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Povrijeđen je Članak 238. alineja 5., riječima da sam etiketirala i nabacivala blato na vas i na vašu Vladu omalovažili ste me kao zastupnicu. Stvar je u tome da vi zapravo na ono što sam izgovorila nemate nikakve argumente. To što imate eutanazirani DORH ne znači da mi koji znamo čitati ne znamo šta piše u Članku 23., 24. Zakona o Vladi, a ja ću vas samo još pitati što će se dogoditi kada Ivica Todorić ozloglašen kakav je …
Kolegice Orešković, dobivate opomenu, izvolite sjesti.
… dobije tužbu protiv republike …
Dobivate opomenu ovo nije povreda Poslovnika ovo je bila isto tako neka vrsta replike. Sada je na redu kolegica Ahmetović, isto tako povreda Poslovnika.
Predsjedniče sabora, premijer je povrijedio Članak 238. stavak 5. omalovažavajući i vrijeđajući zastupnike, premijeru vi ste ovdje gost, a zastupnici imaju pravo postavljati pitanja. Ne trebate nam docirati, inače ja nisam iz Nove Gradiške nego iz Omišlja gdje je LNG terminal u koji se ne usudite još uvijek doći i objasniti stanovnicima zašto im je on potreban. Hvala lijepa.
Kolegice Ahmetović, ja ne znam kakva je vaša praksa sa gostima, ali ovdje je gost koji je došao bio tretiran od pojedinih domaćina vrlo ružno. Pa mene su doma učili da budem ljubazan prema gostu, a i logično je da gost ako ga domaćin uvredi uzvrati istom mjerom. A još jedna stvar, predsjednik Vlade isto tako je domaćin jer je izabran isto tako u Hrvatski sabor, ali budući je pobijedio otišao je u Vladu. Tako da imate puno, imate puno ovaj rupa u tome što ste kazali, a osim toga to isto nije bila povreda Poslovnika. Kolega Dretar, izvolite.
Eto onda da poželimo našem gostu dobrodošlicu u hrvatski parlament, ovaj vi ste gospodine Jandrokoviću već godinama odličan domaćin bio to gospodin Plenković ili netko drugi, tako da o vašoj kvaliteti, 238. hvala, 238. dozvolite da ipak ukažem bez ikakve potrebe za povišenim tonovima na ipak svojevrsno omalovažavanje zastupnice i zastupnika Domovinskog pokreta jer nitko od nas ne radikalizira hrvatsku javnost. Ono što ste primijetili, ono što ste [[Upadica: Zahvaljujem vam kolega Dretar.]] pokušali proizvesti je bilo reakcija, a ne radikaliziranje [[Upadica: Kolega Dretar.]] dozvolite. Hvala lijepa.
Meni je vrlo neobično, dakle čuo sam vrlo grube riječi upućene predsjedniku Vlade, pojedinim ministrima, riječi koje su bile svakako uvredljive i koje nisu bile primjerene, nismo reagirali, niti ja, niti ostali predsjedavajući. E sad vi koji ste te riječi, ne osobno vi, ali vaši kolege, upućivali prema Vladi sada bi, vi očekujete od mene da ja zbog istih razloga zbog kojih vama nisam dao opomenu da opominjem Vladu i da dajem povredu Poslovnika. To jednostavno tako ne ide. Malo ste tankoćutni, malo morate prihvatiti oštrinu debate i ono što radite sami vratit će vam se to je logično i jasno. Kolega Bulj izvolite.
Hvala lijepo. Premijer je povrijedio Članak 238., dobro nam došao premijer, drago mi je prije svega da se uvijek sjeti MOST-a i da ima nekakvu tihu patnju prema MOST-u ali je činjenica da je premijer uza sve što je napravio i što je govorio zaista grobar referendumskih inicijativa. I on je jedan od onih koji je demokraciju spuštao na najnižu razinu od '90.-te do danas. To je činjenica, to je u ime naroda.
Kolega Bulj znadete da ste zaslužili opomenu. Dobivate opomenu. Kolega Miletić molim vas da se sjednete. Sada je na redu kolega Pavić, izvolite povreda Poslovnika.
Hvala lijepa. Kolega Zekanović je povrijedio Članak 238. nazivajući i vrijeđajući i premijera i saborske zastupnike i potpredsjednika Vlade, ne smeta mu kad je on bio na listi HDZ-a da je bio u koaliciji i sa manjinskim zastupnicima, to mu ne smeta, ovo što je i potpredsjednik Vlade bio u Kninu to je Dan pobjede i domovinske zahvalnosti, ali smo odali pijetet svim žrtvama i evo čestitam i premijeru i njemu na toj hrabrosti.
Kolega Pavić, ovo isto tako nije bila povreda Poslovnika već replika i vi ste zaslužili opomenu. Kolegica Vesna Bedeković, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Povrijeđen je Članak dvjesto …
Izvolite kolegice Bedeković.
Hvala lijepa predsjedniče. Smatram da je povrijeđen Članak 238. stavak 6. Poslovnika pri čemu velik broj zastupnika svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u saboru, dižući glas, neprimjerenim riječima, neprimjerenim izrazima vrijeđa ne samo predsjednika Vlade koji podnosi izvješće o 100 dana uspješnih ove Vlade, koriste neprimjerene izraze poput izraza grobari…
Zahvaljujem kolegice Bedeković.
Hvala lijepa.
Dobili su zbog toga, zbog toga su dobili povrede Poslovnika odnosno opomene. Sada je na redu kolegica Benčić. Izvolite.
Povreda Poslovnika čl. 238., alineja 5. dok je premijer ovdje vrijeđao konkretno mene i moje kolege iz zeleno-lijevog bloka zbog predloženih mjera za unapređenje upravljanja covid krizom, istovremeno je 6 liječničkih organizacija izdalo isto tako zahtjev za identičnim mjerama koje su im potrebne da bi mogli nastaviti raditi i da bi preživio ovaj sustav. Da li ćete i njima reći da ne znaju o čemu pričaju, da li ćete i njima reći da imate sve pod kontrolom i da su oni u krivu, a vi ste u pravu? Hoćete jel?
Kolegice Benčić isteklo je vrijeme, dobivate opomenu jer ste napravili isto što i svi drugi, ovo je bila replika. I ne mislim da je predsjednik Vlade rekao bilo što grublje nego što je bilo upućeno njemu. Dakle, kada govorite da je on nekoga uvrijedio i vi ste uvrijedili njega i ne samo njega nego i brojne predstavnike Vlade, brojne kolegice i kolege i oni nisu reagirali, vi sada reagirate, to je malo licemjerno. Nikoga ja ne uzimam u zaštitu dajem svima opomene, ali mi je smiješno da vi koji vrlo grubo govorite, vrlo grubo govorite, često ste na rubu uvrede ne dobivate opomenu, a onda tražite da druge opominju kada vam vrate na isti način, nije korektno. Izvolite kolega Zekanović.
Drago mi je da ima ove vatre u našem predsjedniku Vlade i da je malo rasplamsao raspravu u HS-u, samo naprijed predsjedniče.
Dobro. I kolega Bulj. „Zucker kommt zuletzt“. Izvolite.
Pa evo kolegica Bedeković je prekršila čl. 238. jer ne znam zbog čega ovoliko cvilite, plačete kada se premijeru nešto reče. Pa znate sve što je premijer rekao meni na primjer, hoću vam nabrojiti, hoću vam nabrojiti? Nema veze što sam hrvatski branitelj, da sam u HDZ-u to ne bi smio reć jel on dijeli branitelje koji su u HDZ-u, bez obzira što sam ja osnivao tu stranku, to je bez obzira. Ali ja sam zanj bio čoban, panj sve sam bio … /Govornici govore u isto vrijeme./ … šta nisi bio tada u rovu … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Kolega Bulj sjednite. Nitko nije cvilio iznosili su svoja mišljenja. Vi ste tražili povrede Poslovnika, tražili su kolege iz vladajuće većine i ovim smo sada došli do kraja rasprava po ovoj točci je završena i ja ju zaključujem, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Prelazimo na drugu točku dnevnog reda, a to je: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja, prvo čitanje, P.Z.E. br. 43 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Predstavnik predlagatelja dat će dodatno obrazloženje, to je kolega Žarko Katić državni tajnik u MUP-u. Izvolite.
Poštovani državni tajniče izvolite. Ja vas molim kolege i kolegice tko želi ostati u dvorani neka ostane, tko želi otići neka otiđe, hajmo nastaviti s radom.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče HS-a. Zastupnice i zastupnici sve vas srdačno pozdravljam.
Molim vas smirimo se malo sjednimo na svoja mjesta da državni tajnik može reći u ime predlagača. Izvolite gospodine državni tajniče.
Hvala lijepo još jednom. Sve vas srdačno pozdravljam. Dopustite mi da u ime Vlade RH obrazložim Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima te proizvodnji i prometu oružja. Zakonom o eksplozivnim tvarima i proizvodnji prometu oružja koji je donijet 2017. godine uređeno je područje proizvodnje, prometa, skladištenja, prijevoza, istraživanja, ispitivanja, ocjenjivanja sukladnosti i uporabe eksplozivnih tvari te proizvodnje, prometa, prijevoza, obilježavanja, označavanja i onesposobljavanja te maloprodaje pirotehničkih sredstava i oružja. Konačnim prijedlogom zakona koji se nalazi pred vama prije svega se predlaže izmijeniti radi usklađivanja sa dvije nove direktive o oružju i to Provedbenom direktivom 2019/68 od 16. siječnja 2019. godine o potvrđivanju tehničkih specifikacija za označavanje vatrenog oružja i njegovih bitnih dijelova u skladu sa Direktivom Vijeća o nadzoru nabave i posjedovanja oružja kojima je propisana veličina fonta slova i vrsta pisma kojima oružje može biti označeno te način označavanja nemetalnih materijala bitnih dijelova oružja ugradnjom metalne pločice te Provedbenom direktivom Komisije od 16. siječnja 2019. o utvrđivanje tehničkih specifikacija oružja za uzbunjivanje i signalizaciju kojom je propisana obveza državama članicama da osiguraju da oružje odnosno naprave koje je osmišljeno za uzbunjivanje, signalizaciju ili spašavanje života podliježe probirima radi utvrđivanja njihove usklađenost s tehničkim specifikacijama utvrđenim u prilogu dotične direktive odnosno da se takovo oružje ne bi moglo prepraviti u vatreno oružje. Radi usklađivanja sa ovom direktivom potrebno je odrediti nadležno tijelo koje će kontrolirati usklađenost takvog oružja s tehničkim specifikacijama i propisati obvezu razmjene informacije o rezultatima provjere s drugim državama članicama EU. Potrebno je stoga imenovati nacionalnu kontaktnu točku za razmjenu takvih informacija, a ovim konačnim prijedlogom zakona propisano je da će MUP obavljati provjeru usklađenosti te će biti nacionalna kontaktna točka za razmjenu rezultata, provjera sa drugim državama članicama. Postupak provjere i tehničke specifikacije detaljnije će biti propisani pravilnikom koji je potrebno donijeti u roku od 30 dana od stupanja na snagu ovoga zakona. Nadalje, radi preciznijeg usklađenja s odredbama direktive odnosno ove dvije direktive koje se prenose u zakon izmijenjena su ranije i propisana značenja pojedinih pojmova, te su dodana značenja novih pojmova koji se koriste u ovome zakonu kao što su „isprava o oružju“, „naprave“, „nezakonita proizvodnja“, „nezakonita trgovina“, „muzej“, „posrednik“, „ugovor na daljinu“ i neki drugi važni pojmovi iz ovog područja odnosno ovoga zakona. Jednako tako u međuvremenu je došlo do velikog pritiska javnosti da se kroz izmjenu ovoga zakona potpuno zabrani prodaja, nabava, posjedovanje i uporaba petardi i redenika iz kategorije F2. Prema odredbama Direktive o pirotehničkim sredstvima, ta su sredstva, dakle svrstana u 2 kategorije, kategoriju F2 i F3, a odredbama trenutno važećeg zakona donijetog 2017.g. već je zabranjena prodaja, nabava i uporaba petardi i redenika iz kategorije F3, dakle sada se predlaže dodatno zabraniti uporabu za kategoriju F2. U protekle 2.g. zbog, dakle zabrane uporabe kategorije F3 znatno je manji broj ozlijeđenih građana uslijed uporabe pirotehničkih sredstava. Uporabom petardi, a osobito redenika koji se sastoje od niza povezanih petardi, prema podacima koje raspolaže MUP stradavaju najčešće osobe mlađe od 18.g. koje, kojima je prema odredbama trenutno važećeg zakona zabranjeno prodavati i upotrebljavati pirotehnička sredstva kategorije i F2 i F3, to znači da im očito prodaju i daju na uporabu stariji, često vjerojatno roditelji ili bliži susjedi i slično. Uz to pored petardi i redenika, dakle u tu kategoriju spadaju i druge vrste pirotehničkih sredstava za zabavu koje su manje opasne i manje postoji opasnost od ozljeđivanja kao što su razne vrste raketa odnosno vatrometa. Međutim, iako je prodaja pirotehničkih sredstava dozvoljena samo punoljetnim osobama u razdoblju od 15. prosinca do 1. siječnja, a uporaba samo od 27. prosinca do 1. siječnja, brojne su prijave uznemirenih građana o zlouporabi petardi i redenika od maloljetnih osoba kojih unatoč izričitoj zabrani upotrebljavaju i izvan propisanog vremenskog razdoblja i na mjestima i u vrijeme kada je, kada su zakonom zabranjeni. Obzirom na navedeno Vlada RH u cilju zaštite života i zdravlja ljudi, s posebnim naglaskom na zaštitu zdravlja i života djece, ali i imovine i životinja, na prijedlog pravobraniteljice za djecu, te uz suglasnost drugih državnih tijela i potporu šire javnosti, pored već navedene zabrane petarde i redenika iz kategorije F3 građanima konačnim prijedlogom zakona predlaže i zabranu petardi i redenika iz kategorije F2, dakle svih. Obzirom da se pirotehnička sredstva naručuju u pravilu u prvom dijelu godine, te su naručene količine u ovo vrijeme sad već i plaćene i uvezene, a izgledno je da će se predmetni zakon, da će stupiti na snagu u razdoblju kada je građanima inače dozvoljena nabava pirotehničkih sredstava, te uvažavajući zahtjeve udruga poduzetnika za prolongiranjem roka primjene odredbi o zabrani pirotehničkih sredstava, oni navode i tešku financijsku situaciju koja je i dijelom uzrokovana i epidemijom korona virusa, u ovom prijedlogu, u konačnom prijedlogu zakona stipulirano je da će odredbe koje se odnose na zabranu petardi i redenika iz kategorije F2 da će stupiti na snagu 2. siječnja 2021.g., dakle neće se odnositi na ovu, ajmo tako nazvati, pirotehničku sezonu. Naime, važećim zakonom zabranjena je prodaja svih pirotehničkih sredstava kategorije F2 i F3 građanima u razdoblju od 2. siječnja pa do 15.12. U razdoblju od 2. siječnja do 26. 12. zabranjena je uporaba pirotehničkih sredstava, nije kupoprodaja. Oko, dakle zakon je inače bio na e-savjetovanju sa zainteresiranom javnošću 30 dana u razdoblju od 8. siječnja do 7. veljače 2020.g. i u tom razdoblju zaprimljen je ukupno 791 komentar na taj nacrt prijedloga zakona, od čega se preko 750 komentara odnosilo na zabranu petardi i redenika kategorije F2 s najvećim brojem komentara, a najvećem broju komentara dana je potpora njihovoj zabrani. Manjem brojem komentara koji su bili uglavnom upućeni od trgovaca pirotehničkim sredstvima nije dana podrška predloženim zabranama, pa je s tim u vezi putem strukovne udruge pirotehničara, pirotehničke udruge za prodaju pirotehničkih sredstava održan je i sastanak sa uvoznicima i prodavateljima i objašnjena su im razlozi nakane zabrane i omogućavanje da ovu godinu im se dopusti prodaja odnosno da zakon u tom dijelu stupi na snagu 2. siječnja 2021.g. I dopustite na koncu da kažem nekoliko riječi o stradavanju od pirotehnike, to je uvijek potrebno iznova naglašavati. U ovoj sezoni od 15.12.2017. do 8. siječnja '18. ozlijeđeno je bilo 16 osoba, od čega 5-ero djece mlađe od 14.g. Godinu iza toga ozlijeđene su 23 osobe, od čega je 6 djece mlađe od 14 godina te 8 maloljetnika u dobi od 14 do 18, a u protekloj, proteklom razdoblju krajem prošle i početkom ove godine ozlijeđeno je 14 osoba od čega 2 maloljetnika i to teže, a 6 djece i 1 maloljetnik lakše. Dakle, prateći razvoj svijesti zajednice i o dobrobiti životinja i smanjenju broja smrtno stradalih i ozlijeđenih životinja te njihovom strahu od pucnjave u tom razdoblju i reakcije na eksplozivna sredstava i petarde Udruga prijatelji životinja je MUP-u predala peticiju sa 60.000 potpisa za zabranu pirotehničkih sredstava kategorije F2 i F3 iako je dakle F3 već ranije zabranjena. Slijedom svega ovdje izrečenog predloženim izmjenama i dopuna zakona u pravni poredak RH preuzet će se navedene provedbene direktive te stvoriti preduvjeti za poboljšanje postojećih odredbi zakona i uočene i otkloniti uočene pogreške i nedostaci u trenutno važećim odredbama. Za provedbu zakona nije potrebna, nije potrebno osigurati dodatna sredstva u proračunu RH, a dakle samo donošenje predlažemo u što skorijem roku. Hvala vam lijepo.
Hvala imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Ante Bačića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, ako je istina, tj. ako su točni ovi podaci koji evo i udruga pirotehnička strukovna koju ste vi spomenuli iznijela mislim preko Hrvatske udruge poslodavaca da je ovo industrija teška nekakvih 150 miliona kuna godišnje, zanima me upravo na tim sastancima jedan od glavnih njihovih aduta što ja mislim da je definitivno MUP treba skrenut pozornost na to, ako imamo industriju tešku 150 milijuna kuna godišnje velika je bojazan upravo crnog tržišta. Tako da zanima me sa strane ministarstva jesu li se već napravile nekakve analize ili pripreme da se spriječi možda ovaj bujanje upravo crnog tržišta vezano za pirotehniku nakon svih ovih zabrana koje stupe na snagu.
Poštovani državni tajnik Katić.
Hvala vam lijepa. Ova sredstva koja se predlažu zabraniti u ukupnoj količini prodaje i ostvarenih sredstava čine neznatni dio. Kako nema smisla kupovati takva sredstva kojih ne možete upotrebljavati, a uporaba je prilično čujna jer je jako glasna, dakle vjerujemo da će njihova uporaba nakon potpune zabrane biti svedena na najmanju moguću mjeru i naravno da će se i oštro sankcionirati, a sa Državnim inspektoratom i drugim tijelima se inače kvalitetno postupa i radi i pokušava spriječiti nezakonita uporaba i stradavanje ljudi, djece i životinja.
Slijedeća je replika poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Državni tajniče, kolegice i kolege pa kada raspravljamo o oružju, donosimo propise vezane za oružje u biti mi donosimo odluke za one koji se drže reda, koji imaju sve legalno prijavljeno ili za držanje ili za nošenje. Ono što je na crnom tržištu to ne znamo. I ti koji se drže crnog tržišta doslovno rade što žele. Međutim, javio sam se za repliku zbog dopisa Strukovne pirotehničke udruge koja tvrdi da su brojni naši gospodarstvenici koji se bave trgovinom pirotehnike već naručili na svjetskom tržištu pirotehničke preparate. I sad oni tvrde da će imati velike gubite jer su naručili, možda jednim dijelom platili i traže jedno razumno prijelazno razdoblje. Pa me zanima da li je bio kakav razgovor s njima da se to stavi u neki okvir da mogu [[Upadica: Hvala.]] gospodarski to podnijeti.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine zastupniče iznio sam u prethodnom izlaganju da su s njima održani sastanci, odgovarano im je i pisanim putem i što je najvažnije dali smo taj dodatni rok. Dakle, ono što je naručeno i plaćeno u ovoj godini i što je pretpostavljamo kanilo se potrošiti u ovoj sezoni kažem pod navodnicima kad se upotrebljavaju ti proizvodi, to im je i omogućeno. Dakle, zakon će stupiti na snagu u ovim odredbama iza tog roka, znači naj, naj 2. siječnja, dakle slobodno će moći potrošiti sredstva koja su uvezli u ovoj godini. Inače ta su sredstva dozvoljena prodavati u specijaliziranim prodavaonicama pirotehničkih sredstava kojih ima ukupno 581 sa dopuštenjem MUP-a, dakle poprilično možete svugdje vidjeti te natpise i u prodavaonicama oružja i streljiva kojih ima 133. Dakle, ukupno u 714 prodavaonica je moguće prodavati pirotehnička sredstva, naravno dozvoljena.
Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Šimičevića.
Evo zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče vi ste rekli da je vrijeme distribucije pirotehnike određeno, međutim mi smo svjedoci da to nije baš tako i da se to može naći u trgovini prije nego stupe ovi datumi na snagu. Mene zanima što zakonodavac može poduzeti da se to spriječi odnosno koje mjere možete poduzeti da bi se zaštitili oni najslabiji, a to su naša djeca. Hvala lijepa.
Poštovani državni tajnik.
Poštovani gospodine zastupniče, naravno MUP odnosno Hrvatska policija u suradnji s Državnim inspektoratom i po potrebi drugim inspekcija i službama obilazi prodavaonice koje imaju dopuštenje za prodaju, ali i naravno ostale dućane koji bi eventualno nezakonito prodavali i ukoliko primijete da se ta sredstva prodaju prije roka, dakle prije 15.-tog prosinca i kasnije 1. siječnja daju optužne prijedloge i druge predviđene sankcije. Dakle, svake godine sve manje takovih sredstava se prodaje, sve je manje stradalih, ali još uvijek imamo stradale pogotovo djecu koja dovoljno ne razumiju opasnost od uporabe pirotehničkih sredstava i naša je nakana da ovim izmjenama i dopunama spriječimo. A druga sredstva koja ne proizvode toliko buke ili nisu toliko opasna će se moći i dalje upotrebljavati.
Hvala lijepo. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne, Prelazimo na raspravu, pa će prvi govoriti u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Dobar dan i hvala lijepa poštovanom potpredsjedniku sabora i poštovanom državnom tajniku, kolegice i kolege i vama lijepi pozdrav. Eto da prođemo malo i kroz ovu drugu točku dnevnoga reda. U ime Domovinskog pokreta, eto možda jedna malo šira slika svega ovoga. Nalazimo se u teškim vremenima, svjedočimo užasnim terorističkim napadima u Francuskoj i u Austriji, a i sami smo nedavno ovdje u našoj neposrednoj blizini na Trgu sv. Marka vidjeli i osjetili što se dogodi kada oružje dođe u ruke psihički nestabilnih osoba, pa nam je svima jasno da i ovaj zakon odnosno prijedlog izmjena i dopuna ovog zakona stvaraju ono što nam stvarno treba, jedan dobar zakon koji će se brinuti o našoj sigurnosti jer to nam je čini mi se važnije nego ikada. Samo da se vratim na nekoliko trenutaka na jedan članak koji je nedavno preciznije prošle godine objavljen u jednim hrvatskih dnevnim novinama u kojem je novinar uspio za samo 48 sati na crnome tržištu doći do automatske puške popularno zvanog kalašnjikova i to za tek nekoliko stotina EUR-a. Dakle, svima nam je jasno da je takvo oružje oružje koje se još uvijek nalazi na ulicama odnosno u kućama izuzetno velika sigurnosna prijetnja. Dozvolite da vas još jednom podsjetim i na Damira Novaka, ne znam sjeća li se itko Damira Novaka, opernog pjevača HNK koji je na samu Staru Godinu 2000. pogođen metkom iz pješadijskog, pješačkog, ispričavam se, naoružanja dok je šetao ispred svoje kuće i nažalost napustio nas je samo 7 dana poslije, počinitelj naravno nikada nije pronađen. Velike količine oružja i streljiva i dan danas se u Hrvatskoj nalaze u vlasništvu mnogih osoba, neke od njih sklone su naravno i to oružje upotrijebiti na crnom tržištu ostvarujući tako zaradu, koristeći ga i za kriminalne činove. Zato još jednom u ime Domovinskog pokreta i vjerujem svih razumnih osoba ove zemlje apeliram na sve te osobe da oružje i streljivo koje nelegalno posjeduju u što kraćem roku vrate u najbližu policijsku postaju jer eto postojeći zakoni omogućavaju im da to učine anonimno i bez ikakvih administrativnih prepreka ili kazni. Nelegalno oružje moramo ukloniti iz našega društva i zato i pozivam nadležne institucije da pojačaju medijsku vidljivost kampanja kao što su one „zbogom oružje“ ili kasnije nazvano „manje oružja manje tragedije“ i da se pri tom ne štede financijska sredstva jer cijena ljudskoga života ne može se izraziti novcem. Jednako tako Domovinski pokret zalaže se i za još snažniju kontrolu osoba koje legalno posjeduju oružje, zalažemo se za češće, strože i detaljnije liječničke preglede, te naravno konstantni nadzor nad skladištenjem i čuvanjem vatrenog oružja i naprava namijenjenih u bilo koje svrhe. Što se tiče eksplozivnih tvari, one se koriste u mnogim segmentima gospodarstva, pa čak i običan laik poput mene zna da su potrebna u rudarstvu, u građevinskoj industriji i cestogradnji. Ovim izmjenama i dopunama zakona, koliko smo primijetili, dodatno se osigurava njihova proizvodnja, dostupnost, te sustavi kontrole, nabavke i skladištenja takvih tvari. Jednako kao i za oružje i Domovinski pokret se zalaže za izuzetno strogu kontrolu tržišta eksplozivnih tvari, nadzor legalnog tržišta i borbu protiv nelegalnog. I sami znamo koliko nas zabrinjavaju novinski članci o povremenim podmetanjima eksplozivnih naprava pod automobile ili u lokale ili kuće i jasno nam je da takvi činovi stvaraju iznimnu nelagodu i osjećaj nesigurnosti kod hrvatskih građana. Da se malo osvrnem i na ovu prošlu raspravu ovdje, a opet i kroz prizmu ovog prijedloga zakona. Kao stranka koja je nedavno prozvana strankom koja radikalizira stanje u društvu i potiče osobe na terorističke akte, njezini zastupnici i zastupnice prozvani radikalima, skoro pa teroristima koje treba odvojiti tzv. sanitarnim kordonom, a možemo pretpostaviti i zabraniti, ipak slobodni smo zaključiti da je stanje u državi teško. Niti vladajućoj koaliciji nije lako, ali izmiče kontroli i optuživati nekog drugog da radikalizira stvarnost u stvari je istinska i prava radikalizacija hrvatskih građana. Nitko iz Domovinskog pokreta ne zaziva nasilan način rješavanja društvenih problema, baš nasuprot. Poznate su nam strahote rata iz kojeg smo izašli pobjednički i nikome i nikada ne želimo da se isto ponovi. Hrvatsko društvo vapi za korjenitim promjenama, ali na razuman demokratski način bez sigurnosnih ugroza i posebno bez stranački dirigiranih istraga oporbenih zastupnika, stvaranja imaginarnih sanitarnih kordona za koje možemo samo sa užasom pretpostaviti što bi mogli značili i u koja bi nas vremena mogli vratiti. Kada smo eto već i kod zadnjeg dijela ovog zakonskog prijedloga odnosno prijedloga izmjena spomenimo da se nalazimo u studenom i unatoč teškoj gospodarskoj situaciji i korona krizi uskoro će doći doba za slavlje. No, željeli bi zamoliti da to slavlje prođe bez pucnjave, bez rafala u zrak i po mogućnosti bez petardi odnosno uz njihovo razumno korištenje. Ovim izmjenama predviđaju se zabrane prodaje petardi i redenika građanima za osnovne potrebe u određenim kategorijama, a ostala dozvoljena pirotehnička sredstva dozvoljeno je prodavati građanima starijim od 18.g. u periodu od 15. prosinca do 1. siječnja. Nažalost, svake smo godine svjedoci ozljeda koje najčešće naši mladi sugrađani doživljavaju rukovanjem, neispravnim rukovanjem pirotehničkim sredstvima, najčešće naravno i ta pirotehnička sredstva dolaze sa crnog tržišta. Brojke su stvarno strašne kada zamišljamo da se radi o djeci mlađoj ponekada i od 14 godina, 15 ili 16. Radi se o ozljedama šake, prstiju na rukama, organima vida i sluha koji ozbiljno tim mladim ljudima umanjuju sposobnost kvalitetnog sudjelovanja u društvu i životu. Dakle, Domovinski pokret zalaže se za još strožu kontrolu tržišta, a na onom crnom, što mi je, evo, drago da su i zastupnici HDZ-a postavili pitanje, treba stvarno uložiti sredstva i omogućiti policiji zakonski okvir da na kvalitetan način sprovede ukidanje crnoga tržišta i naravno, adekvatno kažnjavanje svih onih koji na njemu namjeravaju ostvariti zaradu. Korištenje petardi dovodi do teških ozljeda, plaši ljude, zagađuje zrak, stvara neželjenu buku i onečišćuje okoliš. Ne smijemo zaboraviti, iako oni nisu ovdje sa nama u Hrvatskom saboru, to su naši kućni ljubimci i životinje koje nerijetko završe ozlijeđene, smrtno stradaju pokušavajući se skloniti od eksplozija ili ih pak pogodi zatajenje srca. Spomenuli smo ovdje i jedan dio zainteresirane javnosti, a to su i udruge, odnosno poduzetnici koji se bave trgovinom pirotehničkim sredstvima. Spominjali smo, evo, ovdje i možda produženje zakonskog roka za implementaciju ovog zakona, da im omogućimo, naravno, da isprazne svoja skladišta i da u ovim teškim vremenima pogođenima Covidom, eto, barem, ostvare nekakvu zaradu. Uglavnom Domovinski pokret podržat će ove izmjene i dopune zakona, ali ćemo kroz amandmane zatražiti da se skrati rok prodaje dozvoljenih pirotehničkih sredstava kategorije F2 i F3 te naravno njihovo korištenje jer smatramo da bi to trebalo ograničiti isključivo na 2, maksimalno 3 dana, tamo negdje pri kraju jedne i početkom 2. godine. Dakle, da vam zaključno kažem, iako su možda i dio naše tradicije, porijeklom sam iz Hrvatskog zagorja gdje se često naši dragi Zagorci okupe u kuburaška društva i onda se vole uz dim baruta dobro proveseliti, ali ipak apelirao bih, i u ime Domovinskog pokreta i u ime svih nas ovdje i podsjetio, pucnjave i eksplozija nisu zabava. Trajna invalidnost strašna je posljedica. Neka ovog Božića, ove Nove godine i svih ostalih koji nam dolaze na ulicama i trgovima Hrvatske vlada mir. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći klub zastupnika je onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Vilim Matula, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Mi u Klubu zastupnika zeleno-lijevog bloka svakako podržavamo kontrolu prometa oružjem, eksplozivnim tvarima, drženju oružja i u ovom slučaju, u ovim izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima i prometu oružja imamo neke prijedlog u tom smjeru. Dakle u čl. 3 kojim se mijenja čl. 3 zakona dodaje se točka 13.b koja definira nezakonito trgovanje i sada tu stoji da je nezakonito trgovanje nabava, prodaja, isporuka, prijevoz ili transfer oružja, dok mi predlažemo da se još doda i riječ najam, posuđivanje. Uvjereni smo da to jednako tako može smanjiti potrebu ljudi da drže kod kuće, a pogotovo oni koji su ili pozvani, ne znam, u lov ili negdje i koji inače nemaju tu potrebu, ne vidim razloga da bi baš morali nabavljati ili ići tražiti dozvolu za oružje. Uvjeren sam da za mnoge prilike bi bio taj najam ili jednostavno posuđivanje, rješenje. Ista stvar se predlaže da se doda u točki 31. spomenutog zakona gdje se definiraju djelatnosti ili poslovanja posrednika u trgovini oružjem koji može pregovarati ili ugovarati transakcije za kupnju ili prodaju, ali mi predlažemo i za najam. E sada čl. 4 koji se odnosi na čl. 5 zakona. Tu se zapravo govori o privatizaciji osposobljavanja za rad s eksplozivima i za rad sa korištenjem oružja. Mi nikako ne vidimo da je dobro da odjednom to iz državnog i iz javnog sektora dajemo privatnicima da privatnici postaju oni koji će druge osposobljavati za rad sa eksplozivnim sredstvima, za rad sa oružjem. Razumijemo da postoje te privatne zaštitarske firme i sve, međutim, ne vidim zašto to ne bi ostalo u rukama javnog sektora da samo on daje certifikat i da samo on daje osposobljavanje za rad eksplozivnim sredstvima, kao i za rad sa korištenjem oružja. Sljedeći naš prijedlog je ono što nas brine u smislu onoga što u čl. 7 koji zapravo mijenja zapravo čl. 12 treba izbaciti rok na koji pravna osoba ili obrt dobiva odobrenje za obavljanje poslova ocjenjivanja sukladnosti eksplozivnih tvari. Znači predlaže se da se taj rok izbaci iz zakona. Mi ne vidimo zbog čega, mi predlažemo da se vrati rok na maksimalno 4 godine jer to odobrenje vezano za rad s eksplozivnim sredstvima i sa oružjem, svakako bi moralo imati nekakav određeni rok, 4 godine primjene rok i za tako ozbiljan i odgovoran i opasan posao, ne vidim zbog čega država ne bi tražila da se te ljude svake 4 godine nanovo pregleda i certificira. Sumnjiva prodaja ili sumnjive transakcije u čl. 14. koji regulira dopunu čl. 31. uvodi se dužnost da pravnu osobu i obrti u svakoj prodaji streljiva koja im se čini sumnjiva, obavijeste MUP. To se čini normalno, ali zašto se daje rok od samo 15 dana? Odnosno, od čak 15 dana, to hoću reći, da to učine? Ako čovjek koji je stručnjak i prodaje oružje i tu opremu i zaključi da je nešto sumnjivo i sada on sa svojim šefom, mi to stvarno ne razumijemo, zbog čega je to 15 dana, kad vi to bilo za očekivati, pogotovo za ove situacije koje se mogu dogoditi, da to bude odmah. Znam da na crnom tržištu se ... [[Govornik se ne razumije.]] ali ako već zakon prepoznaje da je, da mogu biti sumnjive transakcije, ovaj, ne vidimo zbog čega to ne bi bilo u roku od 24 sata. Troškovi onesposobljavanja vatrenog oružja na teret državnog proračuna, po nama. Ako su se ljudi odlučili, pogotovo sa ovakvom tragedijom koja se dogodila na Markovom trgu, ako se čovjek napokon odluči da neće imati u bunkeru arsenal oružja i sve ono što je neprijavljeno i ima potrebu to dati na onesposobljavanje, e sada mi njemu naplaćujemo onesposobljavanje. Mislimo da to, dapače, a da treba tu država to stimulirati i da treba itekako sudjelovati i platiti to onesposobljavanje. Zanimljivo je da čl. 49 st. 1 govori da oružje ili streljivo oduzeto u pravnom u upravnom postupku, njihov vlasnik može prodati ili pokloniti pravnim osobama, obrtima ili građanima. To isto držimo da se takvo oružje mora uništiti ono koje, jer to je dodatna kazna za onoga tko je nezakonito koristio oružje, a ne da se njemu daje mogućnost da on to pokloni ili da ili čak da prodaje osobama, obrtima ili građanima. Sada još ostaje ovo pitanje stručnosti i zdravstvene sposobnosti. U čl. 25. kojim se mijenja čl. 62., vi uvodite novi stavak 1. gdje ste izostavili potrebu da osobe koje obavljaju prodaju u odobrenim prodavaonicama, da one moraju biti stručno osposobljene i što je vrlo važno, zdravstveno sposobne. Nije nam jasno zašto se taj uvjet izbacio iz zakona i tražimo da se svakako vrati, pogotovo zdravstvena, psihička, zdravlja je itekako važno, ali u svakom drugom smislu ne vidimo zbog čega ne bi imao tu potvrdu da je stručno osposobljen i da je zdravstveno sposoban. Što se tiče pirotehnike, također, podržavamo smanjivanje, također, podržavamo da se prodaja, umjesto ovo od 15.12. i za ove oblike ovih slabijih oblika tih petardi i ... [[Govornik se ne razumije.]] odnosno to sada više niti nisu nego još slabija sredstva, svejedno, to se prodaje ove godine će još očito ostati tako, od 15.12., mi predlažemo da to bude od 27., a da se sama pucnjava i za te slabije, pogotovo i radi djece samih i radi ranjavanja i radi kućnih ljubimaca, radi svega, da se pucnjava stvarno svede, razumijemo običaje i zbog svega toga, dopuštamo isto tako da pucnjava bude stvarno od 31.12. do 1.1. Eto, to bi bili prijedlozi ... [[Govornik nije uključen.]] zeleno-lijevog bloka. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Matko Kuzmanić.
Hvala uvaženi potpredsjedniče, državni tajniče, kolege zastupnici. Naime, ovaj prijedlog ima svoje dobre i svoje loše stvari. Osobno sam vlasnik udomljenog psa i imam, imao sam susjeda, klinca koji je nažalost stradao od petardi i ova priča sa zabranom petardi je nešto što izuzetno pohvaljujem jer koliko znam, godišnje u svijetu, otprilike 10 tisuća kućnih ljubimaca strada samo zbog petardi i zbog svih tih trauma koje dožive zbog toga. Ali, isto tako, član sam i nekoliko streljačkih udruženja, pa vam moram reći da se s ovim zakonom ovdje provlači neke stvari koje nikako ne idu na ruku ni na našim gospodarstvenicima ni našim trgovcima ni ljudima koji su legalni posjednici oružja. Naime, svi znamo za ove nemile događaje koji su se dogodili evo, nažalost i u Beču prije par dana i na Markovom trgu ovdje prije 15-tak, 20 dana i jednu stvar koju mislim da svi moramo znati, a to je da 98% slučajeva incidenata sa vatrenim oružjem se dešava sa ilegalnim vatrenim oružjem. Znači samo 2% incidenata, u što spadaju i policija i zaštitari, kad bi se oni izvukli iz toga i ne znam, primopredaja njihovih smjena, to bi čak palo na 0,5% incidenata, tako da svi incidenti koji se dešavaju, upravo se dešavaju zbog zloupotrebe na crnom tržištu, nelegalnog vatrenog oružja koje još uvijek kod nas posjeduju građani, što nama daje, mi u Klubu SDP-a smatramo da trebamo učiniti sve da što više oružja sa ilegalnog crnog tržišta se povuče u, putem projekata MUP-a u državu i da se građani jednostavno riješi toga. Jer nije dovoljno očito samo uputiti apel građanima da vrate oružje, možda ćemo morati ići korak dalje i naći neka sredstva u proračunu da otkupimo to nelegalno oružje, da ponudimo građanima kunu za metak, 1500 kuna za komad vatrenog oružja, pa će možda te brojke biti bolje. Siguran sam da za to možemo naći sredstva jer jedan ljudski život vrijedi puno više nego 10 milijuna kuna ili 20 milijuna kuna koliko bi nas u konačnici to moglo koštati. Ono što moramo ovdje primijetiti da se osim tih izmjena koje su pozitivne u ovom zakonu rade neke izmjene koje su po meni stvarno nelogične, a sad ću vam prvo pročitati direktivu Vijeća EU o nadzoru nabave i posjedovanja oružja koje je temelj onoga za što ću vam reći, koju ste vi, moram reći, loše prepisali i loše primijenili u ovome. A ona u čl. 6. kaže: „Za zaštitu ključne infrastrukture trgovačkog brodovlja, konvoja visoke vrijednosti i osjetljivih prostora, kao i za potrebe nacionalne obrane, te u obrazovne, kulturne i istraživačke i povijesne svrhe ne dovodeći u pitanje st. 1. nadležna tijela mogu iznimno i na propisno obrazložen način u pojedinačnim slučajevima izdati odobrenja za vatreno oružje i bitne dijelove i streljivo razvrstano u kategoriju A kada to nije u suprotnosti sa javnom sigurnošću i javnim redom.“ Znači radi se o tvrtkama koje su kod nas ovlaštene za trgovinu i prodaju vatrenog oružja. „Države članice trgovcima oružja i posrednicima mogu odobriti da u okviru svoje profesionalne djelatnosti nabavljaju, proizvode, onesposobljavaju, popravljaju, dobavljaju, transferiraju i posjeduju vatreno oružje, bitne dijelove i streljivo razvrstano u kategoriju A, a podložno strogim sigurnosnim uvjetima.“ Naime, to se išlo u smjeru samo s jednom stvari, a to je i da jedna od osnovnih postavki ovog zakona bi trebala biti da se omogući lakše poslovanje ovlaštenim pravnim osobama, a ne da im se u ovako složenim uvjetima još više zagorčaju životi. Problemi oružja kategorije A su ti da ne postoji način na koji ovlašteni trgovac može kupiti oružje iste kategorije, dati ga na preinaku da to bude paradno akustičko oružje, te prodati po zakonu dozvoljenoj skupini korisnika tj. filmsko oružje, a istovremeno se takvo oružje uvozi i koristi za snimanje filmova iako je protuzakonito. Zatim, proizvodnja i ispitivanje dodataka oružju, spremnici, članci, redenike, baterijske svjetiljke, laseri, rukohvati, nogice, nosači ciljnika, tko će to oružje uvesti, prodati proizvođaču ili konstrukcijskoj tvrtki? Dakle, tvrtkama koje nisu proizvođači oružja, a kako bi mogli ispitati svoje proizvode. Npr. da li danas neko u Hrvatskoj može proizvoditi pancirne prsluke? Ne može. Da li danas neko, odnosno može li ih, ne može ispitivati zato što je zabranjena njegovoj firmi korištenje pancirnog streljiva koje je zabranjeno Zakonom o posjedovanju oružja. Isto tako da li može neka tvrtka danas u Hrvatskoj proizvoditi za banke i za, ne znam, veleposlanstva i ko već koristi zaštitne, zaštitne ove kabine i to? Ne može jer je zabranjeno korištenje takvog i takvog oružja. Da li tvrtka HS Produkt može sutra po ovome imati oružje s kojim može ispitati streljivo da, da bi njihovo oružje bilo u funkciji da bi ga mogli prodavati, da ne kažemo, ne znam, tvrtkama koje proizvode kacige i sličnu zaštitnu opremu. Znači, one su s ovim najviše ugrožene, a također i naši trgovci. Znači kako proizvesti kompenzator, a koji nije oružje i kako ga ispitati za vojne potrebe ili izvoz, na koji način? Kako to državni tajniče vi nama možete objasniti? „Zakonodavac dozvoljava oružje kategorije A tvrtkama koje su registrirane“ i to čl. 6. st. 5., 24. st. 1., 35, da bi to sve po čl. 25. prijedloga izmjena čl. 62, zabranila. Znači, mi prvo nešto dozvolimo, pa nakon toga zabranimo. A onda ako usvojimo ovaj zakon mi ćemo velik broj naših privatnih vlasnika oružja dovest u sukob sa zakonom, a kako? Evo ovako, u čl. 25. kaže: „Prodaja na malo i posjedovanje vatrenog oružja iz kategorije A posebnog propisa, njegovih bitnih dijelova i njemu pripadajućih spremnika nije dozvoljeno.“ Naime, danas se za isto oružje koriste spremnici za neko oružje koje spada u kategoriju A i nije dozvoljeno i u nekoj kategoriji B i C dozvoljeno građanima. Na koji način ćete vi ako zabranite spremnike, vi ste automatski u Hrvatskoj, ne znam, 100 000 ljudi doveli u prekršaj, na koji način to možete ispravit? Znači, zakon ne može biti na štetu naših poduzetnika i ne može bit na štetu naših građana i da ne kažem ovdje da u zakonu ste propisali C.I.P.-ovanje svakog oružja, što je, što je, što je obaveza ako neko uvozi oružje iz SAD-a ili negdje i želi ga prodati u državama članicama EU, C.I.P.-ovanje je obavezno. Al ako neka naša tvrtka to isto oružje uvozi i prodaje ga npr. u Albaniju koja ne podliježe C.I.P.-u, zbog čega njemu stvarati dodatan trošak i on samim tim nije konkurentan u toj međunarodnoj trgovini? A isti poduzetnik iz Slovenije, isti poduzetnik iz Austrije, isti poduzetnik iz Njemačke ne mora to napraviti. Znači, loše prepisujemo direktive i prepisujemo ih na štetu naših trgovaca. Isto, ne znam zašto klimate glavom, ali mislim da je ovo točno jel upravo to piše u ovome što ste vi ovdje, što ste vi nama ovdje danas dali na usvajanje. O filmskom oružju sam rekao, znači ne postoji način na koji se to u Hrvatskoj može prepraviti i najveći prekršitelji bi bili, znate ko, Jadran film, MUP i MORH jel oni su u posjedu takvog oružja koje sada spada u kategoriju A, a radi se o oružju koje je automatsko, ali ne ispaljuje projektile nego isključivo ćorke ili ispaljuje, ne ispaljuje nikakve opasne tvari, znači koriste isključivo za filmske i za nekakve, ne znam, scenske nastupe, kazalište i slično. Još što sam htio naglasiti, a to je da, da to sam vam napomenuo, to je vatreno oružje koje se proizvodi u RH u svrhu prodaje kupcima izvan područja RH u zemlje koje ne priznaju ispitivanje i obilježavanje … [[Govornik se ne razumije]] vatrenog oružja sukladno regulativi C.I.P.-a ne vidim potrebu za tim. Uglavnom, Klub SDP-a apsolutno podržava i naš je prijedlog da MUP krene s jednim kvalitetnim programom otkupa nelegalnog streljiva i nelegalnog oružja koje se nalazi u, u, u vlasništvu naših građana odnosno u nelegalnom posjedu i da na taj način vratimo sigurnost na naše ulice. Također podržavamo i ovu zabranu petardi i koja ne služi nažalost ničemu, ne znam kakve su tu tradicijske, to su ne znam, nekakve gluposti o kojima pričamo, znači samo se ozljeđuju djeca i, i ne znam stradavaju kućni ljubimci. A što se tiče same trgovine i ovog legalnog dijela, tu ljudi prolaze stroge kontrole i evo same statistike govore tome u prilog, znači svega 2% ukupnih incidenata uključujući i policiju i zaštitare i vojsku su incidenti sa legalnim oružjem. Znači 98% toga spada u nelegalno. Znači mi ovdje s ovim zakonom pričamo od onih 2% ljudi koji se u pravilu pridržavaju propisa i koji u pravilu se nalaze pred svim ovim barijerama koje, koje danas mi njima stavljamo na teret, a evo vidimo da druge članice EU i da one iste direktive na koje se mi pozivamo upravo kažu drugačije, pa vas molim da ove moje prijedloge uvažite, pa kad zakon dođe u drugo čitanje nadam se da ove stvari oko spremnika, oko C.I.P.-ovanja i oko nabavljanja ovog paradnog naoružanja da će to biti malo izmijenjeno jel to stvarno nema smisla. Eto hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Miroslav Tuđman, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Zakon o eksplozivnim tvarima, te proizvodnji i prometu oružja donesen je u kolovozu 2017., a ovaj Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona na neki način ima 3 grupe razloga i odnosne se samo na određene paragrafe odnosno članke ovoga zakona kojima zapravo po pravilima ponašanja u HS možemo samo raspravljati. Prva grupa razloga je da se ovim zakonom, zakonskim prijedlogom usklađuje sa, zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU, preuzimanjem provedbe Direktive Komisije EU o utvrđivanju tehničkih specifikacija za označivanje vatrenog oružja iz 2019., Direktive vijeća o nadzoru i nabavi i posjedovanju oružja, te provedbene Direktive Komisije EU o utvrđivanju tehničkih specifikacija oružja za uzbunjivanje i signalizaciju. Druga grupa razloga su pokazatelji o ozlijeđenim osobama zbog uporabe pirotehnike tijekom blagdana. Podaci su, kao što je već rečeno, '17. na '18.g. bilo je 16 ozlijeđenih osoba, '18. na '19. 23. Statistički gledano, prema statističkim podacima na oko milijun građana koji koriste ta pirotehnička sredstva ozlijeđeno je oko 20-tak osoba godišnje. Treća grupa razloga je nedorečenost postojećeg zakona jel kako se navodi prema odredbama čl. 62. važećeg zakona građanima je zabranjena nabava i uporaba petardi i redenika kategorije F3 tijekom cijele godine, a zbog manjkavosti odredbe nije bilo zabranjeno posjedovanje takvih pirotehničkih sredstava. Zbog toga nije bilo zakonske osnove za poduzimanje, za oduzimanje petardi i redenika te kategorije F3 koji su zatečeni u kršenju javnoga reda i mira. Ovdje jednom možemo napraviti jednu digresiju i pitati ko je odgovoran za tako, zbog neusklađenosti odnosno propusta da se nije kažnjavalo? Jedni će reći da je to kriv predlagatelj, drugi da je kriva vlada a s obzirom da zakon donosi HS onda mi trebamo reći da je odgovornost na hrvatskom, isto tako na HS. I stoga bi ja upozorio na ono o čemu ćemo razgovarati za 2 dana na, na to da, ne adekvatnu organizaciju rada HS jer mi nemamo težište rada na odborima nego na plenarnoj sjednici, a jedino na radnim tijelima se ovakve nedosljednosti sa temeljitim raspravama mogu uočiti, predložiti izmjene i, i dopune. Tako da mislim da je i ovo treba čitati kao jednu upozorenje o nama samima odnosno HS-u i njegovoj organizaciji. Ono što je dobro to je da je u prilogu prijedloga ovoga zakona dostavljena i izjava o njegovoj usklađenosti s pravnom stečevinom Hrvatske i unije, tako da se u toj izjavi vidi da su ove osnovne, osnovni članci ovdje što se u prijedlogu, čitamo ih pod brojevima 1, 2, 3 i 10, da je to zapravo ili u potpunosti ili djelomično preuzeto iz ovih direktiva zbog kojih se i pokreće ovaj, promjene ovoga zakona. Predložene, kako je rečeno, predložena zakonska rješenja imaju za cilj s jedne strane smanjiti broj ozlijeđenih osoba, a najviše je stradalo djece kao što smo čuli, ali i broj smrtno stradalih i ozlijeđenih životinja. U prilogu ovoga prijedloga zakona nad cca. 500 stranica dat je prijedlog, pregled primjedbi iz javne rasprave, mislim da je rečeno da ima negdje oko 700 ovih primjedbi. Većina je primjedbi vezana za čl. 25. i njegove implikacije u čl. 37. i 38. Čl. 25. glasi da podsjetim zabrana „zabranjena je prodaja petardi i redenika kategorije F2 i F3 građanima za osnovne, osobne potrebe, a ostala dozvoljena pirotehnička sredstva kategorije F1 i F3 dozvoljeno je prodavati građanima starijima od 18.g. u periodu od 15. prosinca do 1. siječnja“ itd. Najveći broj primjedbi u javnoj raspravi potječe od udruga i članova Udruga za zaštitu životinja koji pozdravljaju donošenje ovoga zakona. Većina primjedbi iz javne rasprave je prihvaćena. Međutim, postoje dvije grupe oprečnih stavova koje su, koje se protive ovome zakonu. Jedni smatraju da treba zabraniti prodaju i uporabu petardi tijekom cijele godine, strahuju za dobrobit svojih životinja, ali i za dobrobit ostalih kućnih ljubimaca i divljih životinja. Drugi pak smatraju da niz ljudi će ostati bez posla zbog ovoga zakona, da se pretjeruje zabranom uporabe petardi jer predložene mjere vode zabrani slavljenja proslave Nove Godine u konačnici, te da nije praksa u ostalim državama EU, pa se navodi Italija, Njemačka, Austrija, Nizozemska, državama koje nisu zabranile pirotehniku, a dopušteno im je i 3 dana pucanja, pa imaju 5 puta jače petarde nego što je to dozvoljeno ovim zakonom. Da bi se ove opreke na neki način našle pod jednim objektivnim nazivnikom, zajedničkim nazivnikom odnosno nazivnikom na koji se mogu razriješiti bez dodatnih sukobljavanja bilo bi dobro da u drugom čitanju predlagatelj da pregled kako je zakonski regulirana uporaba sporne pirotehnike u drugim članicama EU. Mislim da bi to samo pojačalo i ove moguće tenzije, pojačalo tumačenja, a moguće tenzije smanjilo. S druge pak strane moramo biti isto tako svjesni da tehnologije zastarijevaju i htjeli mi to priznati ili ne i ova pirotehnička sredstva su dio običaja, tradicije bez obzira na sve ove negativne posljedice, pa moramo biti spremni na to da i ova tehnologija zastarijeva i da moramo s jedne strane reducirati i smanjiti na najmanju moguću mjeru negativne posljedice, ali se objektivno postavlja pitanje što je to što će zamijeniti ove tehnologije odnosno ova sredstva kako bismo te blagdane koje sve kulture slave na neki način opet imali, obogatili i imali, imali ih u dobrim, u dobrom raspoloženju dočekali svaki početak Nove, Nove Godine. Da li je to stimuliranje proizvodnje ovih sredstava bez, bez buke ili neka druga sredstva, ne znam, ali to je, to je čini mi se jedan problem o kojem kao sabor koji raspravlja samo o zakonima, pogotovo u ovakvom smislu u restriktivnim zakonima kao što je ovaj. Premalo imamo mogućnosti, prostora, volje i želje da, da raspravimo koja su poželjna rješenja, koji su poželjni standardi kako bismo se na jedan civilizirani i kulturni način mogli ponašati tijekom ovih blagdana i što je to što ove, ovu, ovu, ove, pirotehnička ova sredstva može zamijeniti. Hvala.
Hvala lijepa. Sada ćemo prijeći na pojedinačnu raspravu. Međutim, prije toga ne mogu ne primijetiti da evo dva popodneva već predsjedam i sjećam se kako je strašno puno žući proliveno i strasti uloženo da se ukaže da se ograničava pravo zastupnicima da govore ako nisu u ovoj zgradi itd., niti jedna zastupnica i niti jedan zastupnik u ovom času nisu niti u jednoj drugoj dvorani, a i u ovoj dvorani nas ima otprilike polovica kolko nas ima, pa eto žao mi je radi toga i volio bih da nas ima više i da uistinu provodimo ono o čemu smo jako puno diskutirali jel? Kolega Matula izvolite, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Uvjeren sam da je povrijeđen Poslovnik jer je ovo put da sam ovdje, neprekidno sam tamo i mislim da je čl. 238. na ovaj način povrijeđen jer ja sam neprekidno tamo, ovo je jedini trenutak da sam ovdje i samo sam ovdje da bi odslušao raspravu do kraja jer sam u njemu sudjelovao.
To je, to je jako pohvalno, pa na vas se to očito ne odnosi jer činjenica jest da u ovom času nema apsolutno nikog ni u jednoj drugoj dvorani.
Samo želim reć da je to u ovom času i koristimo mogućnosti.
Sve u redu, sve u redu. Ovaj idemo na pojedinačnu raspravu, pa će prvi govoriti poštovani zastupnik Ante Bačić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče HS.
Izvolite kolega, vi nešto dobacujete iz klupe? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ne možete.
Nezadovoljstvo, proće. Kao što je ovo, otvorili smo raspravu, većinom smo se malo držali iako je pred nama izmjene i dopune Zakona o eksplozivnim tvarima, proizvodnji i prometu oružja, malo smo ovaj tu povezali sa jednim zakonom koji smo, mislim ima godinu dana, imali u prošlom sazivu ovdje o izmjenama i dopunama, a to je Zakon o oružju gdje ima neke malo i kontradikcije. Ali znam da evo i kad smo imali u raspravi Zakon o oružju bilo je upravo uvedene dodatne restrikcije i ovo što je evo i kolega prije mene i spominjao i vezano za zdravstveno stanje onoga koji posjeduje oružje i vezano za to što se događa s oružjem kada se preda, tako da bi tu trebalo samo malo usporedit i vidit jel postoji do drugog čitanja neke stvari koje se zovu zakon, a možda su konfliktne sa samim Zakonom o oružju. Sami državni tajnik, evo pozdrav i državnom tajniku, nas je upoznao sa direktivama radi kojih de facto i donosimo ove izmjene i dopune iako su, iako ovaj zakon uređuje područje i proizvodnje i prometa i prijevoza samoga skladištenja pirotehničkih sredstava i oružja, većinom je naglasak bio i što smo vidjeli kroz samu e-raspravu i samo savjetovanje vezano za zakon, većinom je bilo polemike oko pirotehnike i pirotehničkih sredstava, oko petardi, tako da je zanimljivo evo da na ovaj zakon je bilo prekoi, ja mislim 700 i nešto komentara koji su priloženi ministarstvu i na koje je ministarstvo odgovorilo i to pokazuje normalno i snagu određenih udruga kada im je neka tema bitna da se uključe i da daju svoje komentare i priloge i mislim da se dosta toga i usvojilo i da vidimo ovdje neki balans između i struke, između samih trgovaca upravo ovim sredstvima, ali normalno i udruga koje su se bunili na određene stvari. Što se tiče same provedbene direktive zakonom će se osigurati naravno da se naprave upravo sve ove provjere koje će vezano za tehničke specifikacije podlijegati sada kroz MUP koje će biti nadležno tijelo za provjeru. Spominjali smo normalno vezano za petarde F2 i F3 kategorije odnos prema maloljetnicima, odnos prema onima koji kupuju, zabrane koje će nastupiti od 1.2.2021.g. vezano za samu prodaju i nabavu, ali smo spominjali i, normalno bitno je naglasiti i samu statistiku stradavanja upravo od ovakvih eksplozivnih sredstava posebice petardi i koliko to utječe isključivo na, na populaciju koja de facto to ne može ni kupiti, ne može to ni nabaviti, a to su maloljetnici. Evo vidimo ovdje ova i od 13. i od 14.g., mlađi od 14.g. u prosjeku godišnje njih 20-tak upravo stradava od ovakvih sredstava. Sad da ne ulazim u same razrede F1, F2, F3 i ostale koji su vezano za ova sredstva, naglasio bi samo na kraju ono što sam i u samoj replici. Dobro je da je MUP se našlo upravo sa strukovnom udrugom i sa predstavnicima samih trgovaca pirotehničkih sredstva, vidimo tu jedan disbalans i normalno da svako od njih ima dobre argumente i šta se tiče strane same udruge i broja ozlijeđenih kada se usporede sa drugim načinom ozljeđivanja. Samo usporedba ovo što je ovi profesor prije mene spominjao da bi trebali napraviti analizu i prema drugim zemljama jel vidimo da i statistički, kako su oni iznijeli, da u niti jednoj zemlji Europe nije zabranjeno u potpunosti prodaja pirotehnike, čak bila ona nalazila se na području EU ili izvan nje i ona bitna stavka, a to je da ipak moramo naglasiti ma koliko god se odnosilo na to da će trgovci ipak imati određene poteškoće u 2021.g., ova industrija od 150 milijuna kuna, koja evo po ovim podacima koji su oni iznijeli, zapošljava do 1000 ljudi tako da moramo itekako pripaziti, posebice od strane MUP-a na crno tržište koje od 2021. bi moglo znatnije porasti. Hvala.
Hvala vam lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Matka Kuzmanića.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Drago mi je da je kolega Bačić primijetio ono što je i hvala mu na tome, a to je da je ovaj čl. 25. ovog zakona u direktnoj koliziji sa Zakonom o nabavi i posjedovanju oružja građana. I kao što je ovo tržište od 150 milijuna kuna koliko kažete za pirotehnička sredstva veliko, ovo tržište koje se bavi između ostalog i nabavom opreme i za MUP i za MORH je puno veće. Jer što se nama sad upravo s ovim dogodilo? Većina zastupstva svih tih tvrtki je otišla u Sloveniju i slovenske tvrtke danas mogu uredno poslovati sa našim i MUP-om i sa našim MORH-om, al nažalost naše hrvatske tvrtke su na ovaj način diskriminirane i upravo u tome interesu i stog razloga ja sam morao napomenuti ovo u najboljoj namjeri da se ovakve stvari nažalost zbog loših prepisivanja Europskih direktiva i pretjeranog normiranja određenih stvari kod nas dešavaju. Eto, hvala vam lijepa što ste to primijetili.
Poštovani zastupnik Bačić.
Evo hvala potpredsjedniče, hvala kolega Kuzmanić na ovoj replici. Normalno imamo do drugog čitanja prilike ispraviti možda neke nedostatke i nešto što će možda i sami Odbor za zakonodavstvo ovaj pregledati i vidjeti, ali mislim da nema tu nekih problema za našu industriju kada pogledamo i sami HS Produkat, kada pogledamo općenito za domaću vojnu industriju znamo da je i hrvatski vojnik, a evo i policajac, obučen što se tiče same odjeće od kaciga i oružja, sve hrvatskim proizvodom, tako da mislim da oni podliježu svim dozvolama što se tiče samoga testiranja. Mislim da tu nema neke kolizije, tu treba malo ovaj istražit, al mislim pošto imamo relativno jaku vojnu industriju ne vjerujem da, da, da tu postoje određeni problemi i da su sve ishodovane dozvole što se tiče strane MUP-a, ali evo slažem se ako postoje određene nelogičnosti evo koje ste i vi primijetili da evo i sam Odbor za zakonodavstvo, al vjerujem i ministarstvo pregleda i prije samog drugog čitanja. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Damira Habijana, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege saborski zastupnici. Evo ja ću se u svojoj ovoj pojedinačnoj raspravi osvrnuti, dakle na ovaj dio odredbi koje se odnose na zabranu nabave, posjedovanja i uporabe petardi i redenika kategorije F2 i F3. Dakle, postojećim zakonskim rješenjem osobama starijim od 18.g. dopuštena je prodaja petardi i redenika iz kategorije F2 od 15. prosinca do 1. siječnja, a njihova uporaba od 27. prosinca do 1. siječnja. Pirotehnička sredstva razvrstana su u nekoliko kategorija, tako imamo dakle ovaj razred jedan u koji se ubrajaju pirotehnička sredstva za vatromet namijenjena za uporabu unutar stambenih zgrada, te predstavljaju vrlo nizak rizik i imaju zanemarivu razinu buke. Kategorija dva, uvrštena su pirotehnička sredstva koja predstavljaju nizak rizik i nisku razinu buke, a namijenjena su za vanjsku uporabu, dok se u kategoriju tri uvrštavaju pirotehnička sredstva koja predstavljaju srednji rizik i namijenjena su isključivo za vanjsku uporabu. Ovim izmjenama uz postojeću zabranu i prodaju petardi i redenika iz kategorije F3 nadodat će se i petarde i redenici kategorije F2. Tako bi se zabranila prodaja, posjedovanje i uporaba navedenih pirotehničkih sredstava i to tijekom cijele godine uključujući i razdoblje Božića i Nove Godine. Stoga pozdravljam ovaj prijedlog izmjena i dopuna zakona jer svake godine u razdoblju upravo oko Božića i novogodišnjih praznika imamo brojne slučajeve ozljeđivanja maloljetnika zbog uporabe petardi i redenika, ali isto tako i brojna upozorenja vlasnika kućnih ljubimaca, prije svega pasa i mačaka koji zbog uporabe pirotehnike prolaze doista traumatična iskustva. Iako se pirotehnička sredstva koriste za uljepšavanje različitih svečanosti, slavlja, manifestacija, ista zasigurno predstavljaju veliku opasnost po zdravlje ljudi, ali isto tako i životinja. U vrijeme blagdana učestalo svjedočimo velikom broju ozljeda, najčešće maloljetnika koji stradavaju radi nestručnog rukovanja upravo pirotehnikom. Prema iskustvima zdravstvenih djelatnika uporabom pirotehničkih sredstava najčešće se javljaju ozljede poput amputacije prstiju, oštećenja rožnice, trajnog oštećenja vida, ali i bubnjića obzirom da zvukovi iznad 85 decibela mogu izazvat privremeni, pa i trajni gubitak sluha, a petarde viših kategorija mogu stvoriti buku veću i od 120 decibela. 1993.g. MUP započelo je s akcijom „Mir i dobro“, te njenim kontinuiranim provođenjem kako na pojačanim kontrolama ilegalne trgovine pirotehničkim sredstvima, pojačanim nadzorom u vrijeme blagdana, ali i provođenjem edukativnih akcija s manjim brojem ozljeda uslijed korištenja pirotehničkih sredstava. Međutim, ovdje je već bilo o tome riječ i od drugih kolega. I dalje svake godine u vrijeme blagdana čitamo o teškim ozljedama maloljetnika zadobivenih upravo korištenjem pirotehničkih sredstava. Tako evo u prosincu odnosno u razdoblju od 2017., od prosinca do siječnja 2018. MUP je zabilježio 16 ozlijeđenih osoba, od čega čak 5-ero djece mlađe od 14.g., dok je u razdoblju od prosinca 2018. do siječnja 2019. ozlijeđeno 23 osoba, od čega 6-ero djece. Osim učestalih ozljeda uzrokovanih nestručnim korištenjem pirotehnike posebice prodaje pirotehnike maloljetnim osobama, korištenje petardi i redenika u vrijeme blagdana uzrokuje velik problem psima i mačkama, te njihovim vlasnicima. Na navedeni problem iz godine u godinu ukazuju i iz brojnih azila za napuštene životinje, kao i udruge koje se bave zaštitom životinja. Naime, poznato je kako su psi i mačke razvili osjetilo sluha iznad onog od ljudi, te su zato puno osjetljiviji na glasne zvukove i buku. Upravo u vrijeme blagdana ekstremno raste prodaja sredstava za smirenje kućnih ljubimaca jer buka, ali i svjetlosni efekti koji su rezultat korištenja petardi i redenika mogu uzrokovat stresna stanja kod životinja, pa čak i zastoj srca. Također životinje iznenadnu buku percipiraju kao napad, međutim prilikom upotrebe pirotehničkih sredstva izvor napada za njih nije vidljiv zbog čega one bježe. Zato u navedenom periodu u godini postoji veliki broj prijava bijega pasa uslijed doživljenog šoka. Zbog svega navedenog pozdravljam ove predložene izmjene zakona i zaključno bi spomenuo kako su primjerice Irska i Italija potpuno zabranile pirotehniku, dok je Švedska omogućila korištenje i uporabu pirotehnike samo ovlaštenim osobama. Isto tako primjerice Republika Njemačka omogućava korištenje pirotehnike samo na Silvestarsku noć odnosno 1. siječnja. Siguran sam na kraju da će i ove izmjene zakona odnosno da ove izmjene ukazuju da naša zemlja ide u smjeru zaštite zdravlja naših građana, prije svega djece, ali isto tako i životinja. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Maria Kapulice, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pred nama su i raspravljamo o izmjenama i dopunama zakona koji uvažava jedinstven pristup EU u odnosu na stavljanje na raspolaganje tih sredstava, jedinstveni pristup nadzora tržišta i usklađenosti tehničkih specifikacija onoga što se stavlja na tržište. Ovdje su otvorena brojna pitanja uključujući i ono o dragovoljnoj predaji oružja, što je pitanje koje svakako potiče jedan ovakav zakon. I dok sam slušao taj prijedlog, vidio sam na stranicama MUP-a otvoreni poziv građanima da bez ikakvih sankcija predaju oružje. E sad je li smisleno da zakonski se reguliraju nagrade ili je to stvar koju može MORH u sklopu svojih akcija koje je i ranije imalo, uvesti, pa onda u nekom periodu procijeniti da bi to pogodovalo bržem i masovnijem predaji ilegalnog oružja, a to je pitanje koje bi trebalo vidjeti. Ovdje se dosta govorilo obzirom na snažan interes privatnih tvrtki koje se bave prodajom, pa i proizvodnjom pirotehničkih sredstava, a i izvozom, dakle, to je pitanje pirotehničkih sredstava. Naravno da treba voditi računa o privatnom sektoru, pogotovo u uvjetima u kojima danas jesmo, u uvjetima korona krize o kojima smo slušali i u izvješću predsjednika vlade o radu vlade i u raspravi brojnih saborskih zastupnika i kolko vidim predlagatelj je upravo vodeći o tome računa odgodio primjenu ovog članka. Nama se to čini da ga je odgodio praktički za mjesec dana. Međutim, kako uporaba tih sredstava koji se čl. 25. zabranjuju zapravo nije dopuštena nakon 2. siječnja, ta odgoda bi bila ista kao da piše 15.11. ili 15. prosinac 2021.g. Dakle, ne radi se ovdje samo o pirotehničkim sredstvima, ovdje se radi o brojnim pitanjima uključujući označavanje vatrenog oružja, pitanje njegovog onesposobljavanja i uništavanja nadzorom, nazoru nad prodajom oružja unutar i izvan RH, razmjeni informacija u tom smislu, problema prostornih, tehničkih, sigurnosnih zahtjeva za civilna strelišta, rad puškarskih tvrtki itd. Međutim, kada se radi o pirotehnici želim reći da onima koji se bave tim poslom ovaj ishod nije iznenađenje. Mi smo imali slične najave i uoči prošlogodišnje sezone upotrebe, uporabe tih sredstava i pokretanje peticije protiv takvih rješenja. Oni prate trendove na tržištu pirotehnike, kako u Hrvatskoj tako i u svijetu i taj im je trend dobro poznat. Udio petardi i po njihovim podacima, recimo na slovenskom tržištu je 3 puta manji nego udio petardi u RH, kod njih iznosi nekih 10%, a u Hrvatskoj 29%. I u pravu su oni i treba im dat za pravo koji kažu da obzirom na trend smanjivanja korištenja tih sredstava, da bi mi za određeno vrijeme postigli svrhu i bez ovakve izričite zabrane, samo bi u tom slučaju nam trebalo za postizanje takvog rezultata 15-tak godina, a mislim da ljudi koji zahtijevaju da se taj problem riješi, a baš nemaju toliko strpljenja jer trendovi su u zadnjih 20 godina sa 60% udjela petardi u pirotehničkim sredstvima koje se prodaju, pali na nekih 29%. Htio bih samo reći za kraj par riječi o opasnosti, na to se upozorava od pojave i eksplozije crnog tržišta zbog ovakvih zabrana. Dakle, sami proizvođači, hrvatski proizvođači, distributeri ovih sredstava kažu da crno tržište trenutno u Hrvatskoj praktički ne postoji. I dobro je upozorenje i korisno podsjećanje države na obvezu da to spriječi u uvjetima kada se ide sa jednom ovakvom mjerom. Ali argument da će se zbog primjene ovog zakona posljedično i pretpostavljenog rasta crnog tržišta, da se neće postići željeni efekt smanjenja pucanja i da će petarde koje će se pojaviti na tržištu biti još jače, a time i nesigurnije, ne stoji jer kada bismo tako sagledavali stvari, onda većina područja kojima zakonom uređujemo područje naših života bi ostali otvoreno i neuređeno. Ali stoji upozorenje strukovnih udruga da je potrebno voditi računa i spriječiti ilegalnu nabavu pirotehnike putem interneta što je ukazano kao velika opasnost i mogućnost, a [[Upadica: Hvala.]] sad nemamo vremena to elaborirat. Hvala.
Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Matka Kuzmanića, izvolite.
Uvaženi zastupniče Kapulica. Evo, drago mi je da ste primijetili ovaj dio što se tiče ilegalnog oružja, da je to praktički najveći problem koji je kod nas prisutan i bez obzira na te akcije koje MUP provodi, a provodi ih možda 10, 15, možda čak i 20 godina, da se građani mogu dobrovoljno prijaviti, da mogu vratiti to, očito ne daje dovoljno ploda da se, mi još uvijek imamo preveliku količinu tog ilegalnog oružja u opticaju koje nažalost može doći u ruke određenim kriminalnim skupinama i terorističkim organizacijama što je očito vidljivo u zadnjem vremenu i da jedan život spasimo sa tim, on ne vridi toliko novaca koliko ja sad smatram da je to, možda se radi o 10, 20 milijuna kuna koji se trebaju predvidjeti u proračunu na nekoj godišnjoj razini pa da vidimo kakav će to efekat bit, ali vjerujte mi, sigurno više bi građana možda to oružje vratilo da dobiju nekakvu takvu naknadu za to. Je li to kuna po metku ili ne znam, tako nešto, ali uglavnom, to je nešto što bi sigurno Vlada mogla povući neka sredstva iz EU da se takvi problemi riješe. To su problemi koje nažalost preko nas dođu u ... [[Govornik se ne razumije.]] što nikako nije dobro.
Hvala. Poštovani zastupnik Kapulica.
Pa vaša tvrdnja svakako stoji, u tom smislu sam i govorio o toj mogućnosti, iako ja u ovom trenutku vama vjerujem na riječ da je, ne znam, 98% slučajeva nedjela počinjeno upravo ilegalnim oružjem, ali evo, ne znam, može to potvrditi i predstavnik ministarstva. Treba očito je da obzirom na tempo te predaje oružja i našu pretpostavku koliko ga ima, jer mi ne znamo u ovom trenutku koliko toga ima, da je potrebno dodatno stimulirati građane da se odluče na takav čin. Evo, hvala.
Hvala lijepa. I zadnja pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Dalije Orešković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Inače ja nemam običaj javljati se za riječ reda radi, samo zato da popunim kvotu, javljam se onda kada smatram da imam nešto bitno za reći i trudim se to da to bude sažeto i kratko. Vezano uz ovaj zakon doista, njegove odredbe mislim da su korektno pripremljene, da i sam po sebi nije sporan. Pohvaljujem njegovu svrhu, a to je smanjivanje broja ozlijeđenih, kako kad se radi o ljudima, tako i kada se radi o životinjama. Dobro je da mi naše zakonodavstvo usklađujemo sa direktivama EU, mada bi mi bilo draže da ovaj Sabor stekne veću razinu samosvijesti pa da nam se zakonodavna aktivnost ne svodi u pretežitom dijelu na prepisivanje inicijativa i direktiva EU, nego da sami kreiramo vlastitu budućnost i da imamo neku svoju nit vodilju i viziju. No, nije to povod zbog kojeg sam se javila za raspravu. Dakle, svaki normativni akt na neki način tiče se i načina rada HS-a i načina na koji mi konzumiramo odredbe Poslovnika i na tu temu imam dvije bitne stvari za reći. Prije svega, uvaženi predsjedavatelju, ja bi vas zamolila da ne podcjenjujete oporbu. Voljela bih da se možda veći broj zastupnika HDZ-a rasporedi u ove prostorije koje su u fusnotama ove zgrade, pa da vidim koliko bi ih ostalo do krasnih večernjih sati sjediti tamo. To je jedno. Drugo, nemojte podcijeniti da se rad HS-a može pratiti iz čitavog niza prostorija. Pa samim time što ne sjedimo tamo gdje ste nas vi rasporedili ne znači da itekako pažljivo i pozorno pratimo što bilo tko od nas ima za reći. A ja ću se osvrnuti na nešto što je rekao g. Miroslav Tuđman zato što se zapravo s vama slažem. Rekli ste nešto što ja u nekoliko navrata govorim, što za ovom govornicom, što kroz radna matična tijela, a to je da bi saborski odbori i radna tijela trebali imati veću ulogu i težinu i da bi se na njima trebalo na malo detaljniji način raspraviti pojedine odredbe i bilo bi mi drago kada bi o svakom od tih odbora bio veći broj zastupnika koji su malo bolje upoznati sa konkretnom temom o kojoj se raspravlja. Nažalost evo HS teško, sporo usvaja takvu jednu praksu. A koji je konkretan povod zašto to kažem? Pa zato što ste vi u svojoj raspravi spomenuli jedan zanimljivi detalj, a to je da je na ovaj zakon stiglo 700 primjedbi koje su obrazložene na 500-tinjak stranica. Uistinu da, to se može pronaći na web stranicama, međutim, sporno je to što smo mi zastupnici u onim materijalima koji su stigli u naše klubove dobili Izvještaj o provedenom savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, ja sad ne znam jesmo li mi jedini klub koji je dobio ovakav primjerak ili ste takav primjerak ili ste takav primjerak dobili i svi ostali, ja ću ga pokazati, mogu ga kamere snimiti. Ovdje piše da je nacrt bio stavljen na, objavljen na portalu e-Savjetovanje i na web stranicama Ministarstva unutarnjih poslova. Savjetovanje je trajalo 15 dana, od 3. do 17. rujna. I kaže ovako, tijekom savjetovanja nisu zaprimljena očitovanja zainteresirane javnosti. U savjetovanju nije pristigao niti jedan jedini komentar. Možda se radi samo o propustu, propuste prihvaćam, može se dogoditi svakome, ali ovo na neki način pokazuje da nešto u načinu rada nije strukturirano kako treba, a ujedno evo, kao što sam rekla, ima i nas koji smo itekako na takve stvari pozorni i budni. I kad već govorimo o tome kako unaprijediti rad i način rada ovog Sabora kako bismo pokazali da doista u nekim temama nema podjele na desne i na lijeve i da doista želimo na najbolji mogući način štititi javni interes, neovisno o tome iz kojih političkih stanaka i kojih dijelova političkog spektra dolazimo, a čini mi se da evo, upravo ovo jedan takav zakon. Zato kažem, nisam ovdje govorila zato da bi na bilo koji način politizirala. Često se u obrazloženjima predlagatelja može pronaći ovakva ili slična rečenica. Predloženim izmjenama i dopunama zakona, sad možemo zakon, kako se već zove, mijenjati, otklanjaju se manjkavosti i nedostaci određenih odredbi uočenih tijekom njegove primjene. Međutim, nikada, ali doslovno nikada, evo, otkako sam u ovom Saboru, nisam vidjela da je predlagatelj u obrazloženju detaljno pojasnio koje su to konkretne poteškoće koje su u provedbi pojedinog zakona primijenjene. Pa evo, upućujem vas da ubuduće i o tome vodite računa [[Upadica: Hvala lijepa.]] dobro obrazloženje temelj je dobro skrojenog zakona. Hvala.
Imamo dvije replike. Prva je poštovanog zastupnika Habijana. Izvolite. Ostanite, ostanite, ako želite odgovoriti, naravno, izvolite.
Hvala lijepa. Vezano za stav, odnosno navod uvažene kolegice kako je raspored u ovom Saboru raspoređen na način, ako sam dobro shvatio da to ide na štetu oporbi, naime, to nije točno, dakle ovdje je, kao što znate, određeno je sukladno kvotama, 16 pripadnika HDZ-a ima pravo biti u sabornici, dakle s 46 je nas izvan ove sabornice, a činjenica što je najveći broj ovdje HDZ-ovaca samo govori o rezultati koji smo ostvarili na ovim izborima, to vam očito nešto teže pada. Dakle, alikvotno dakle svaka stranka je zastupljena upravo u ovoj sabornici, a isto tako izvan nje. Prema tome, mislim da nije točno da je oporba podzastupljena, kao što ste to naveli. Hvala lijepo.
Poštovana zastupnica Orešković.
Ili ne razumijete ili ne želite razumjeti, ja sam samo konstatirala da je iz stava predsjedavajućeg proizlazilo kao da oporbe nema, ima je, itekako, budna je i osluškuje, a to što se vi pozivate na rezultat, pa ponovit ću, 16,4% biračkog tijela odredilo je ovakav saziv i sastav HS-a, na vašem mjestu ja se ne bi toliko često na to pozivala i to pouzdala, kako vam se ne bi dogodilo da vas je u sljedećem sazivu neusporedivo manje.
Repliku ima i poštovani zastupnik Tuđman.
U vezi ovoga da niste imali cijeli ovaj dokument, u digitalnoj formi je dostupno na 500 i nešto strancima, to je stvar distribucije, odnosno ... [[Govornik se ne razumije.]] što se tiče pak rada Sabora, ako ste, ako želite stvarno ove promjene, onda imate sljedeći za 2 dana u sljedećoj raspravi možete predložiti kao oporba da umjesto svaki tjedan imamo plenarnu sjednicu, da svaki drugi tjedan imamo rad po odborima, tako da na plenarnoj sjednici samo se izjašnjavamo o rezultatima naših rasprava i ako vi to podržite, ja vjerujem da će i cijeli HDZ to zdušno podržati da se tako organizira rad HS-a, što ne samo zbog učinkovitosti, nego i zbog epidemioloških mjera itekako prihvatljivo i dobro primljeno.
Poštovana zastupnica Orešković.
Moj komentar je išao na Izvještaj kojeg je pripremila Vlada u kojem piše da tijekom savjetovanja nisu zaprimljena očitovanja zainteresirane javnosti, ne da ih nije bilo. Dakle riječ je o krivoj informaciji u dokumentu koji je dostavljen klubovima. No, što se tiče rada odbora, ja sam za to da se odbori organiziraju u dane kada nema plenarne sjednice, ali ne da i plenarnih sjednica manje i za to sam da se veća zakonodavna inicijativa upravo pokloni radu odbora i da tamo sjede ljudi koji će stvarno detaljnije razmotriti i analizirati svaku odredbu zakona, a ne da zapravo parlament bude samo glasačka mašinerija normativnih rješenja koja predlaže Vlada, dakle, Sabor je predstavničko tijelo naroda i trebao bi biti nositelj zakonodavne inicijative, to je možda gotovo pa heretička misao, s obzirom na uspostavljenu praksu koja traje već duži niz deseljeća, ali evo, to je nešto za što se ja zalažem.
Hvala. Hvala lijepa. Ovaj, sljedeća replika je ... [[Upadica se ne čuje.]] ne, odustao je, odustao je. Ovaj, sljedeća replika je poštovane zastupnice Marije Jelkovac.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovana kolegice, započeli ste svoju raspravu riječima da se obično javljate samo kad imate nešto konkretno i bitno za reći pa sam očekivala nešto zaista vrlo važno vezano na ovaj prijedlog zakona. U jednom momentu sam čak mislila dignuti povredu Poslovnika jer se uopće niste doticali prijedloga zakona, ali onda ste se ipak dotakli riječima da niste našli u obrazloženju prijedloga one, ona obrazloženja koja su dana u javnoj raspravi pa nisam stoga digla povredu Poslovnika, ali moram primijetiti da ste se ustvari u cijeloj svojoj raspravi doticali svega osim prijedloga ovog zakona, tako da mislim da baš niste ništa bitno o tome rekli, govorili ste općenito o rasporedu sjedenja, o načinu rada plenarne, odbora, ali u samom prijedlogu ništa bitno.
Poštovana zastupnice Orešković.
Dakle, koliko je velika šteta kada vladajući ne znaju prepoznati konstruktivnost oporbe, čak i kad se ona izričito naglasi. Rekla sam da same odredbe zakona nisu sporne i da je svaki zakon ujedno povod da se iskoristi kao prilika da se porazgovara, da se popriča o tome kakva je procedura donošenja zakona. I rekla sam što će biti kvalitetnija obrazloženja, što će biti kvalitetnija rasprava koja prethodi raspravi na plenarnoj sjednici kroz matične odbore, što će u tim odborima biti više ljudi koji se u pojedinu tematiku bolje razumiju od drugih, a ja ću dopustiti da se g. Tuđman bolje razumije u oružja nego što se u oružja razumijem ja, to ćemo mi kao parlament biti kvalitetnije tijelo i to će građani biti zadovoljniji s našim radom neovisno o tome tko u pojedinom trenutku čini parlamentarnu većinu. Što vas je gđo. Jelkovac o tome toliko zasmetalo?
Hvala lijepa. … [[Upadica iz klupe se ne razumije]]
Rekla sam da je dobar.
Sad će, molim vas, molim vas, ne, ne možemo tako…
Rekla sam da je dobar.
…ne iz klupe, a ni vi ne možete odgovarat na dobacivanje iz klupe, prema tome s time ćemo to završiti. Hvala vam lijepa i sada ću dati riječ u ime predlagatelja poštovanom državnom tajniku … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Ko je dignuo povredu, nisam vidio, a poštovani zastupnik Šimičević, izvolite. U čem je povrijeđen?
Zahvaljujem potpredsjedniče. Pa evo, kolegica je povrijedila čl. 238., zapravo u svom nastupu govorila je o svemu, a ne o temi koja je bila i između ostalog spominje 16% izborni rezultat. Dakle, izbori su bili legalni i legitimni, ako je HDZ i koalicija dobila 16, a kolegica je dobila 0,016 pa isto sjedi ovdje zajedno s nama u saborskim klupama. Hvala.
Kolega Šimičević, nemojmo s time, dajem vam opomenu, to nema nikakve veze sa cijelom pričom. Ovaj, a to da se kolegica nije većinom držala teme već je rekla i kolegica Jelkovec, prema tome molim vas, idemo prestati sa time jel? Kolega Bulj, jeste sigurni da oćete povredu Poslovnika?
Šta vi mislite? [[Upadica iz klupe: Još jednu opomenu]]
Izvolite.
Vi kažite. Hvala lijepo. Evo ja bi, tražio sam povredu Poslovnika, kolega je povrijedio čl. 238. govorio je o sjedenju u saboru što nije tema, a već ako to govorite ajmo najprije onda posložit ljude po preferencijalnim glasovima, narod je nas birao preferencijalno i znamo ko će sidit u ovoj sabornici, a ko sa strane. Naravno, i to je nepravedno, al govoriti o ovoj temi i sjeđenju i načinu u saboru, znači nema veze s ničim. Hvala lijepo. Hvala lijepo.
Dajem vam opomenu jer to nije bila povreda Poslovnika. Izvolite poštovani državni tajniče u ime predlagatelja.
Zahvaljujem vam na mogućnosti da se još kratko obratim. Zahvaljujem svim zastupnicama i zastupnicima koji su govorili o zakonu i koji su izrekli svoje, vjerujem u najvećem broju, konstruktivne primjedbe. Međutim, moram istaknuti da, jer je to više puta bilo spomenuto, da se ovim zakonom ne zabranjuje uporaba odnosno prodaja i uporaba pirotehničkih sredstava nego samo praktično jedne vrste, petarde su jedna od 10-tak, od više u stvari 10-taka pirotehničkih proizvoda koji se prodaju na našem tržištu i čija je prodaja dopuštena kao što su različite vrste prskalica, raketa, bokseva za vatromete tzv. rimskih svijeća, vulkana, setova sa raznim proizvodima iz ovih kategorija F1, F2, F3, dakle za zabavu, vatrometnih cijevi, vatrometnih kutija, kotača itd., tako da nema bojazni za gubitak radnih mjesta, a same petarde su uglavnom jeftinija sredstva pirotehnička koja često čak uz ove skuplje proizvode se daju gratis i na taj način djeca lakše do njih dolaze i događaju se nezgode koje svakako želimo spriječiti. Postoje, dakle nije osim ovog, ove prigodne za, uporabe pirotehnike za, o kojoj sad pretežito govorimo, za novogodišnje blagdane, ne zaboravljamo da postoji različite vrste pucanja i obilježavanja koje svakodnevno imamo u našoj zemlji, koje su dopuštene i regulirani ovim zakonom i drugim propisima. Najpoznatiji je nama i najbliži naravno Grički top koji svakog dana označuje podne u Zagrebu. Imamo sinjske mačkule, imamo … [[Govornik se ne razumije]] alke, imamo u Požegi top povodom dana sv. Grgura i na mnogim drugim mjestima da, da to ne spominjem, to je sve dopušteno, regulirano i uredno se upražnjava i čini dio naše nekakvog i kulture i prošlosti i često u turističkom smislu je primamljivo i zabilježeno. Također sve više se proslava radi uz uporabu pirotehnike, ali to je, danas je bolja, zanimljivija ova pirotehnika, dakle koja je svjetlosna, dakle više video, a manje audio, dakle manje agresivna na, na uši i to rade dakle i često JLS-ovi, naši gradovi i općine povodom obilježavanja dana općine ili nekih drugih događanja, turističke zajednice u turističkim regijama, pojedine tvrtke, pa i privatne, privatno obilježavanje je li zabave. Isto tako mnogi građani koriste, dakle oružje u rekreacijske svrhe kroz sport, streljaštvo i olimpijski sport u kojem je Hrvatska imala velikih uspjeha od svoje samostalnosti, ali ovim zakonom smo, to nisam istakao na početku, dodatno uredili pitanje civilnih strelišta, posebice smo regulirali privremena civilna strelišta. Dakle, na nekim mjestima gdje se na uredno, uredan i siguran način građani mogu baviti streljaštvom ili drugim vrstama uporebe, uporabe vatrenog oružja. Naravno, vatreno oružje i eksplozivi, i o tome je bilo ovdje govora, čine i značajnu gospodarsku djelatnost. Mi ne smijemo bez obzira na naš osobni odnos prema oružju ne smijemo zaboraviti, dakle da oružje treba vojska, policija, ne bismo željeli da naši policajci ne mogu uporabiti oružje kad trebaju sačuvati javni red i mir i živote, dakle oni ga moraju imati i znati ga kvalitetno i zakonito uporabiti. Imamo zaštitare koji dakle također obavljaju važnu djelatnost u našem društvu. Tako da sve to skupa uz eksplozive koji su, znamo svi da vas to ja ne učim, to znate, jedan od najvećih izuma u povijesti čovječanstva koji nam omogućava da u gospodarskim djelatnostima, izgradnji komunalne infrastrukture, cesta, željezničkih pruga, tunela, vijadukata, mostova, znatno olakšava rad, u kamenolomima itd. Dakle, mi u Hrvatskoj imamo tvrtke koje se bave i uspješno proizvodnjom oružja i eksplozivnih tvari i svakako ćemo dodatno ispitati ove primjedbe koje su ovdje iznijete, koje bi išle u cilju da onemoguće komparativnu konkurentnost ili da utječu na komparativnu konkurentnost hrvatskog gospodarstva. To svakako ne smije biti i ako je došlo do određenih pogreški u prijenosu direktiva to ćemo pozorno razmotriti i ispraviti ih. MUP provodi više akcija vezanih za povrat nelegalnog oružja, počelo se dakle sa „Zbogom oružje“ sada već niz godina poznata akcija „Manje oružja manje tragedija“. A kad baš govorimo o eksplozivu i eksplozivnim pirotehničkim tvarima i kraju godine onda je vjerojatno najpoznatija uopće akcija hrvatske policije je „Mir i dobro“ kojim se nastoji smanjiti nezakonita uporaba pirotehničkih sredstava i oružja i broj stradalih ljudi, djece i životinja. I tome će se MUP sa državnim inspektoratom i drugim službama posvetiti dostojno i ove kao i svake, svih ovih 30-tak proteklih godina. Zakon je bio u javnom savjetovanju, kao što sam i rekao, od 8. siječnja do 7. veljače 2020.g., ispričavam se ako je, ako je netko, ako je došlo do nekakve pogreške tom, u ovom trenutku ne mogu reći da je nešto drugo naznačeno. Ovaj zakon je baš pravi doprinos i razlog za institut javnog savjetovanja ili savjetovanja sa zainteresiranom javnošću jer baš na primjeru ovoga zakona dobili smo, kao što smo rekli, gotovo 8 stotina komentara i očito da je u pripremi ovog zakona zainteresirana javnost sudjelovala u dobroj mjeri i želimo da to bude i nadalje tako. Što se tiče obrazloženja zakona, on, ono mora biti naravno kvalitetno jer to bi bilo izrugivanje sa zakonodavnom procedurom kad ono takvo ne bi bilo, pa naravno i onih odredbi, košto je zastupnica Orešković rekla, gdje se pozivamo na popravljanje i bolje formuliranje postojećih članaka. Ali evo i u ovom zakonu gdje sam dodatno pogledao obrazloženje mislim da smo precizno naveli kojim člancima koje pojedine pojmove mijenjamo i zašto ih mijenjamo. Ako je potrebno to i više, to ćemo napraviti, ali dakle u ovom slučaju smo u 10-tak odredbi ovog zakona to u obrazloženju jasno, po nama jasno rekli. Evo, hvala vam lijepa na vašem doprinosu da ovaj zakon bude što bolji. Hvala.
Hvala. Ostanite ovdje imamo dvije, prekasno, dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Tuđmana, izvolite.
Poštovani državni tajniče, vi ste ovdje rekli da je zakon bio u javnoj raspravi, a od primjedba je bila da nije bilo obrazloženja na prijedloge u javnoj raspravi, što nije točno jer je na ovih 500 stranica uz svaki prijedlog u javnoj raspravi napisano što je prihvaćeno, što nije i zbog kojih razloga. Tako da ovdje treba javno reći, ovo što ste i sami naglasili, da je to primjer kako se vodi javna rasprava i kako se na nju odgovara odnosno reagira, a to što neko nije iz ovog ili onog razloga stigao to vidjeti to nije problem niti predlagatelja, niti nas koji smo to vidjeli.
Potpisujem svaku riječ zastupnika Tuđmana. Naše službe su uložile puno sati da to pročitaju i odgovore, ali evo to je, to je naš posao. Hvala.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Kad govorimo o eksplozivnim sredstvima vidimo, svi smo zabrinuti i ovim zakonom i za životinje i za stresove koje imaju i ljudi i moguće ozljede i posljedice, međutim baš MUP je pokazalo nebrigu o 354 km pod minama još iz Domovinskoga rata sada u RH, to je u 8 županija, 54 grada, procijenjeno priko 31000 nagaznih mina. Sad je u RH dok ste vi odstranili ljude koji razminiraju iz ministarstva i prepuštali ih nikome, sami, to su ljudi koji prosvjeduju. Znači, ja se slažem da prepisivamo uredbe i direktive, ali trenutno je u Hrvatskoj 354 km miniranog područja još iz Domovinskog rata, 31000 procijenjeno je mina. Koliko će to naštetiti ljudima, životinjama, 51 općina i 8 županija područje [[Upadica: Hvala]] toliko o brigi i to prepisivanje uredbi i direktiva. Hvala lijepo.
Poštovani državni tajnik, izvolite.
Minski sumnjiv, minski problem je svakako velik problem RH jer smo bili opterećeni sa velikim brojem minskih eksplozivnih sredstava. RH je u proteklih više od 2 i pol desetljeća uložila tu puno sredstava, truda znanja, osiguralo puno sredstava iz državnog proračuna, zadnjih 5-6.g. i puno sredstava iz Europskih fondova, broj, dakle minski sumnjiv prostor se znatno, znatno smanjio, sve naselja, okućnice, komunikacije, nasipi, ceste itd. su, željezničke pruge su željezničke pruge su razminirane, ali još ostala određena područja, šumska, dakle i poljoprivredna područja su razminirana, određena šumska i teško pristupačna područja, intenzivno se na tome radi i ukoliko budemo imali dovoljno sredstava, minski problem ćemo riješiti kao što smo i rekli do 2026. do ožujka. Hvala.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu o ovoj točci a o njoj ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti raditi sutra, u četvrtak u 10 sati, ponavljam u 10 sati i biti će prva točka Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu i projekcija za 2021. i 2022. godinu. Želim vam ugodno večer. SJEDNICA PREKINUTA U 17,34 SATI.