Dobro jutro, dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Sve vas srdačno pozdravljam, uvjeren da nakon ove ljetne stanke smo napunili naše rezerve, naše baterije i da možemo sa većim entuzijazmom krenuti u 24. sjednicu kako to i moramo i zaključiti da bi to trebalo biti, zapravo posljednja sjednica Hrvatskog sabora u ovom 6. sazivu Hrvatskog sabora. Dakle, cijenjene gospođe i gospodo otvaram 24. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam još jedan put. Posebno pozdravljam predsjednicu Vlade Republike Hrvatske gospođu Jadranku Kosor, … [[Pljesak.]] potpredsjednike i ostale nazočne članove Vlade Republike Hrvatske. … [[Pljesak.]] Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje Hrvatskog sabora koje prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika Hrvatskoga sabora započinje 15. rujna, a završava 15. prosinca. Ovo će zasjedanje završiti ranije zbog toga što imamo izbore i cijelu proceduru oko toga. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenje himne "Lijepa naša domovino". - Izvođenje himne "Lijepa naša domovino" – Gospođe i gospodo zastupnici, predsjednice i članovi Vlade pozivam vas da minutom šutnje odamo počast preminulim zastupnicima iz prošlog saziva gospodinu Zdenku Matošiću, Anti Jelaviću-Mitroviću, Ivanu Milasu i Ivi Škrabalu, svim palim hrvatskim braniteljima, svim civilnim žrtvama rata i svima palima za Hrvatsku. - Minuta šutnje. – Neka im je vječna hvala i slava. Slava im. Zapisnik 23. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnik? Ako nema primjedbi, utvrđujem da smo usvojili zapisnik 23. sjednice Sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U prijedlogu dnevnog reda pod točkom 2., a zatim od točke 4. do 10., od 12. do 14., 16., 17., te od 20. do 22. navedeni su zakoni koji se predlažu donošenje po hitnom postupku. To su: Prijedlog zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 875., točka 2. u prijedlogu dnevnog reda. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovini, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 869, pod točkom 4. prijedloga dnevnoga reda. Dakle, svi su po hitnom postupku da to ne čitam. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 871, pod točkom 5. prijedloga. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 872, pod točkom 6. prijedloga. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o mirovinskim osiguravajućim društvima i isplati mirovina na temelju individualne kapitalizirane štednje, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 874, točka 7. prijedloga, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 879 pod točkom 8. prijedloga dnevnog reda, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o dodatku na mirovine ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 880, točka 9. prijedloga, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o tržištu plina, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 881. pod točkom 10. prijedloga, Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o porezu na dohodak, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 870, točka 12. prijedloga dnevnog reda, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o medicinskoj oplodnji, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 873, točka 13. prijedloga, Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 876, točka 14. prijedloga dnevnog reda, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 877, točka 16. prijedloga dnevnog reda, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 878, točka 17. prijedloga dnevnog reda, Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti biljnih sorti, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 882, točka 20. prijedloga dnevnog reda, Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za Projekt implementacije integriranog sustava zemljišne administracije, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 883, točka 21. prijedloga dnevnog reda, Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o primjeni Statuta međunarodnog kaznenog suda i progona za kaznena djela protiv međunarodnog ratnog i humanitarnog prava, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 884, točka 22. prijedloga dnevnog reda. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona, pojedinih zakona? Nema. Naglašavam da se Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti biljnih sorti, sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 882, točka 20, usklađuje sa propisima Europske unije te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Prelazimo na glasovanje o hitnosti postupka o ostalim zakonima. Molim uključimo se radi provjere kvoruma da možemo glasovati. Rezultat. Ovdje se prijavilo 89 nazočnih zastupnica i zastupnika, dakle imamo kvorum za odlučivanje o dnevnom redu pa ćemo preći na odlučivanje. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, P.Z. br. 875, točka 2? Ako nema, idemo na glasovanje s ovim prijedlogom. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Protiv hitnosti? Evo imamo jedan prijedlog da se ne prihvati hitni postupak kod donošenja ovog zakona. Ima li potrebe za obrazloženjem?
Pa normalno da ima. Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena predsjednice Vlade, članovi Vlade. Vlada je izvršno tijelo, Sabor je zakonodavno tijelo i ne vidim razloga da Vlada preuzima ovlasti zakonodavnog tijela kao što je Hrvatski sabor i to je glavna primjedba na ovaj zakon koji uopće ne treba ni stavljat na dnevni red niti ga donositi jer je to miješanje izvršne vlasti u zakonodavnu. Hvala lijepa.
Ovaj prijedlog Vlade je utemeljen na temelju zakona i o njemu ćemo odlučiti jer ne zasjeda Sabor i kad ne zasjeda a postoji potreba donošenja stanovitih odluka, rješenja. Evo uz ovaj prijedlog molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu za hitnost postupka kod donošenja ovoga zakona. Hitnost je prihvaćena većinom glasova, 83 glasa za, 3 suzdržana i 1 protiv. … [[Upadica se ne razumije.]] Proglasio sam da su 83 za i protiv je bio gospodin Grubišić koliko se sjećam. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa ako to… ali zbog čega [[Upadica Vinković: Molio bih službu da provjeri.]] Zbog čega niste pritisnuli protiv? Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovini, P.Z. br. 869, točka 4? Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu za hitnost postupka. Rezultat. Hitnost postupka je prihvaćena većinom glasova, 77 glasova za, 6 suzdržanih i 2 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima P.Z. br. 871 pod točkom 5 prijedloga dnevnoga reda? Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu hitnosti postupka. Prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 86 glasova za, 1 suzdržan i 1 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima u mirovinskom osiguranju, P.Z. br. 872. Pod točkom 6. Prijedloga? Ako nema molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka za ovu točku dnevnog reda. Prijedlog za hitnost postupka je prihvaćen većinom glasova, 79 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o mirovinskim osiguravajućim društvima i isplati mirovina na temelju individualne kapitalizirane štednje, P.Z. br. 874. Pod točkom 7. prijedloga? Nema. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Novi prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 77 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o mirovinskom osiguranju, P.Z. br. 879. točka 8. Prijedloga? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu za hitnost. Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 82 glasa. Ima li tko od zastupnika ili zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o dodatku na mirovine ostvarene prema Zakonu o mirovinskom osiguranju, P.Z. br. 880. točka 9. prijedloga? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti. Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 81 glasom. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o tržištu plina, P.Z. br. 881. točka 10. prijedloga? Ako nema uključimo se i glasujmo o prijedlogu za hitnost. Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 81 glasom. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, P.Z. br. 870. točka 12. prijedloga? Ako nema, molim uključimo se i glasujmo. Prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 79 glasova za, 1 suzdržan i 1 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o medicinskoj oplodnji, P.Z. br. 873. točka 13. prijedloga? Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu. Rezultat? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 80 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Crne Gore o policijskoj suradnji, P.Z. br. 876. točka 14. prijedloga? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu. Rezultat? Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 81 glas za, 2 suzdržana i 1 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o uskladištenju i skladišnici za žitarice i industrijsko bilje, P.Z.E. 877. točka 16.? Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu. Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 79 glasova. Ima li tko od zastupnika ili zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Ovršnog zakona, P.Z. br. 878. točka 17. prijedloga? Ako nema uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 80 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za projekt implementacije integriranog sustava zemljišne administracije, P.Z. br. 883. točka 21. prijedloga? Ako nema, molim uključimo se i glasujmo. Izvolite. Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 80 glasova za, jedan suzdržan i ništa protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o primjeni statuta međunarodnog kaznenog suda i progona za kaznena djela protiv međunarodnog ratnog i humanitarnog prava, P.Z. broj 884, točka 22. prijedloga. Ako nema, molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 80 glasova za, jedan suzdržan i jedan protiv. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo, te se taj dnevni red, sukladno članku 203. stavka 4. Poslovnika smatra usvojenim. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem, ako ste suglasni, a do sada je tako uvijek bilo, da ga ne čitam u cijelosti, nego mi dopustite da objavim da je utvrđeni dnevni red onakav kako sam ga predložio, koji ste dobili uz poziv za sjednicu. I dame i gospodo, sada ću predložiti na temelju članka 204. stavak 2. Poslovnika dopunu dnevnog reda 24. sjednice s 11 novih točaka, i to – 1. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o medicinskim proizvodima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 885. 2. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lijekovima, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 886. 3. Prijedlog Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 887. 4. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o u uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak,, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 888. 5. Prijedlog Zakona o ništetnosti određenih pravnih akata pravosudnih tijela bivše JNA, bivše SFRJ i Republike Srbije, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 889. 6. Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave, prvo čitanje, P.Z. br. 890. 7. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 891. 8. Konačni prijedlog Zakona o zakupu i kupoprodaji poslovnog prostora, treće čitanje, P.Z. br. 672. 9. Konačni prijedlog Zakona o djelatnosti socijalnog rada, drugo čitanje, P.Z. br. 752. 10. Konačni prijedlog Zakona o edukacijsko-rehabilitacijskoj djelatnosti, drugo čitanje, P.Z. br. 755. 11. Prijedlog Odluke o imenovanju predsjednika i članova Vijeća za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija. Predlagatelj: Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljeno je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o medicinskim proizvodima sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. broj 885, pod točkom 1. ovog prijedloga dopune dnevnog reda, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o lijekovima sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 886, točka 2. ovog prijedloga, i prijedlog Zakona o kvaliteti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 887, točka 3. dopune dnevnog reda usklađuju sa propisima EU te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Molim uključimo radi provjere kvoruma. Rezultat imamo li? Uključimo se. 81, vjerojatno imamo više, nisu se svi. 98 je izbrojeno. Imamo kvorum, možemo odlučivati. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora između Vlade RH i Vlade Republike Slovenije o uzajamnoj zaštiti klasificiranih podataka, P.Z. br. 888, točka 4. ove dopune prijedloga? Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka za ovu točku dnevnog reda. Rezultat? Ovaj prijedlog je prihvaćen. Imamo 82 za, 2 suzdržana i ništa protiv. Prelazimo dalje. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o ništetnosti određenih pravnih akata pravosudnih tijela bivše JNA, bivše SFRJ i Republike Srbije, P.Z. br. 889, točka 5.? Ako nema uključimo se i glasujmo o prijedlogu za hitnost ovog zakona. Rezultat? Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 83 za, 3 suzdržana i ništa protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu, P.Z. br. 891, točka 7. ovog dopunskog prijedloga? Ako nema molim uključimo se i glasujmo o hitnosti za ovu točku. Rezultat? Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 88 glasova za, 1 suzdržan i 1 protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 24. sjednice? Gospodin Nenad Stazić, izvolite.
Imam primjedbu na uvrštavanje zakona pod rednim brojem 6., to je prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave i to iz dva razloga. Prvo što se radi o besmislici. Besmisleno je da Vlada na kraju mandata upućuje Zakon o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave u prvo čitanje. Kad mislimo provesti drugo čitanje? A drugi razlog zbog čega se protiv jer upućivanje ovog prijedloga zakona Vlada se javno sramoti i izvrgava ruglu. A ja sam protiv toga. Zašto? Ovim zakonom središnja tijela državne uprave koja su preuzela poslove od strane pravnih osoba sa javnim ovlastima ovim zakonom se uređuje njihov djelokrug rada. Taksativno se nabraja što im je djelokrug rada. Međutim, Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost tako preuzima poslove nekadašnjeg Državnog zavoda za zaštitu od zračenja i Državnog zavoda za nuklearnu sigurnost. Međutim, ovaj zavod je osnovan 24. veljače 2010. godine, prije godinu i 7 mjeseci. Godinu i 7 mjeseci trebalo je Vladi da napiše za končić od 7 članaka. To predstavlja sramoćenje Vlade, izvrgavanje Vlade ruglu. Ako nije bila u stanju u godinu i 7 mjeseci predložiti ovaj zakonski prijedlog neka onda te poslove prepusti novoj Vladi.
Hvala. Imamo prijedlog da se ne uvrsti u dnevni red točka 6., a to je točka koja kaže prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave, P.Z. br. 890. Uključimo se i glasujmo o prijedlogu da se ne uvrsti ova točka u dnevni red. Prijedlog je da se ne uvrsti, znači tko želi da se uvrsti on će plus glasovati, a oni drugi će kako žele. Molim vas, glasujemo o prijedlogu amandmana zapravo gospodina Stazića koji kaže da on predlaže da se ne uvrsti ta točka u dnevni red. Onaj tko je za to da se ne uvrsti onda će glasovati za jer o tome se glasuje, da se ne uvrsti. Molim vas, ako još ima da ne gubimo vrijeme, tko je za to da se ne uvrsti ova točka u dnevni red po prijedlogu gospodina Nenada Stazića neka digne ruku. Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Dakle, ostali primjedbi nije bilo, prema tome sastavni su dio dnevnog reda koji je time utvrđen. Hvala vam lijepa.
Gospođe i gospodo zastupnici predložit ću dopunu dnevnog reda pa molim da se uključimo da utvrdimo kvorum. Gospodo i dame, molim vas uključite se. Nešto ne funkcionira, gospodine brojaču, koliko ima po vašoj evidenciji? 86. Imamo kvorum. Dakle, kao što sam rekao predložiti ću dopunu Dnevnog reda 24. Sjednice sa 10 novih točaka i jedan prijedlog deklaracije o nekim pitanjima suradnje pravosudnih tijela Republike Hrvatske i Republike Srbije. 1. Prijedlog deklaracije o nekim pitanjima suradnje pravosudnih tijela Republike Hrvatske i Republike Srbije 1. A)Prijedlog odluke o razrješenju članice upravnog vijeća Hrvatske regulatorne agencije b) Prijedlog odluka o imenovanju članova Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije 1. Prijedlog odluke o imenovanju zamjenika glavnog državnog revizora, Predlagatelj: Državni ured za reviziju 1. Prijedlog odluke o privremenom financiranju poslova, funkcija i programa državnih tijela i drugih proračunskih korisnika Državnog proračuna Republike Hrvatske u prvom tromjesečju 2012. Godine, prijedlog odluke o davanju suglasnosti na privremene financijske planove za prvo tromjesečje 2012. Godine: a) Hrvatskih voda a) Hrvatskih cesta a) Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka a) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost a) Agencije za upravljanje državnom imovinom 1. Konačni prijedlog zakona o odnosima Republike Hrvatske s hrvatima izvan Republike Hrvatske, drugo čitanje, P.Z. br. 857. 1. Konačni prijedlog kaznenog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. br. 866 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krvi i krvnim pripravcima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 892 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.br. 893 1. Prijedlog zakona o rokovima ispunjenja novčanih obveza, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 894 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o suradnji u zaštiti prijevoza novca i drugih vrijednosti, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 895 Prijedlog dopune dnevnog reda dodijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o krvi i krvnim pripravcima s konačnim prijedlogom zakona hitni postupak P.Z.E. br. 892 usklađuje se sa propisima Europske unije, te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju. Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka. Tko je za? Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 87 glasova za ovaj Zakon uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o rokovima ispunjenja novčanih obveza? Nema. Tko je za? Protiv? Sa 87 glasova jednoglasno i ovaj Zakon ide po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Slovenije o suradnji u zaštiti prijevoza novca i drugih vrijednosti. Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka? Protiv? Jednoglasno sa 86 glasova prihvaćena primjena hitnog postupka. Ima li primjedbi na uvrštenje preostalih točaka u dnevni red 24. Sjednice? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Dame i gospodo, za riječ se javio prije toga gospodin potpredsjednik Vladimir Šeks.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Želim izraziti žaljenje što sam isprovociran neprimjerenim reakcijama i ponašanjem zastupnika i zastupnica SDP-a na sjednici Mandatno-imunitetnog povjerenstva i sam neprimjereno reagirao. Ispričavam se svima koje sam povrijedio svojom reakcijom, onima koji se osjećaju povrijeđenim i hrvatskoj javnosti.
Hvala. Ja neću komentirati osim što ću reći da je dobro da ponekad ovako u žaru naših rasprava nešto reknemo pa se kasnije možda i ispričamo, to je ljudski. A sada gospodin zastupnik Milorad Pupovac, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. U ime Kluba zastupnika SDSS-a želim kazati nekoliko riječi povodom okolnosti u kojima danas djelujemo, a za koje vjerujem da ne bi trebale biti okolnosti u kojima ovaj Sabor završava svoje 6. zasjedanje. Mi u Hrvatskoj za sebe sigurno sa puno prava mislimo, često i kažemo da predstavljamo civilizirano i europsko društvo. U Saboru u proteklo vrijeme, ne samo prije 2 dana nego i u proteklih tjedana, počela se kumulirati atmosfera u kojoj se te vrijednosti za koje mi vjerujemo da ih dijelimo u društvu, a ne samo u Parlamentu ozbiljno ugrožavaju. U takvom takmičenju kolegice i kolege ja vas to ne moram posebno podsjećati od boksa do govorništva postoje pravila. I u boksu se zna koja vrsta udaraca je dopuštena. I u govorništvu, posebno u parlamentarizmu u skladu sa našim Ustavom i Poslovnikom se zna koja vrsta riječi, koja vrsta iskaza je dopuštena, a koja nije dopuštena. Mi smo to, slobodno mogu reći i sebe ću staviti kao dio toga iako vjerujem da nisam odašiljao tu vrstu poruka, ali dio sam ovoga Doma i ljudi nas gledaju neovisno o tome jesmo li akteri realni ili nismo. Iz toga razloga, da ne dužim gospodine predsjedniče i kolegice i kolege, klub SDSS-a smatra da je neophodno da predsjednik Sabora u skladu sa svojim ovlastima sazove što je moguće prije proširenu Sjednicu predsjedništva na koju bi bili pozvani predsjednici klubova da se dogovori oko toga na koji način, kako završiti ovu sjednicu Sabora tako da nitko nema štete, da ono što je potrebno da izglasamo izglasamo, a istovremeno ono što je najvažnije da mi kao Parlament i kao parlamentarci ne dajemo materijala za ono za što ne bismo trebali davati materijala nikome tko ionako ne drži previše do parlamentarizma. Ako još mi dajemo materijal sa svojim postupcima onda nema nikakve sumnje da se ne spremamo na izbore na način na koji bismo trebali se spremati. Klub Samostalne demokratske srpske stranke dok se taj sastanak ne održi i dok se taj dogovor ne postigne smatra svojom dužnošću da ne sudjeluje u radu Sabora. Mi ćemo učiniti sve da se taj dogovor postigne ali molimo da se steknu uvjeti za takav dogovor i da se postigne dogovor oko toga što, kako i kojim tempom privesti sjednicu Sabora kraju, ali na način koji će biti drugačiji nego ovaj kojim smo krenuli sada. Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Hvala gospodinu Miloradu Pupovcu. Ja ću u skladu sa Poslovnikom i ovlastima konzultirati klubove i sazvati proširenu sjednicu Predsjedništva a sa jednim ciljem i željom da doista ovo što je rekao gospodin Pupovac ovo zasjedanje završi tako da se donesu odgovarajuće odluke, odgovarajući zakoni, odgovarajuće mjere i na kraju da završimo ovo zasjedanje u rokovima koji mogu osigurati datum izbora u postupcima kandidiranja i svega onoga što se očekuje, da se izbori mogu održati 4. prosinca ove godine kako je to predložila Vlada Republike Hrvatske. Stoga i u skladu s ovim što je rekao gospodin Pupovac, a uvjeren sam da će tome doprinijeti i istup gospodina Vladimira Šeksa mi ćemo sjednicu Sabora nastaviti u srijedu u 9 i 30 sati sa točkom dnevnog reda Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj potpori, poljoprivredi i ruralnom razvoju. I sve ono što će uslijediti nakon sjednice proširenog Predsjedništva. Hvala vam i ugodan odmor. Molim vas lijepo gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda 24. sjednice sa 31 novom točkom. 1. A) Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje b) Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje 1. A) Prijedlog odluke o razrješenju dijela članova nacionalnog vijeća za znanost b)Prijedlog odluke o imenovanju dijela članova nacionalnog vijeća za znanost 1. Prijedlog odluke o imenovanju članice Upravnog vijeća Hrvatske izvještajne novinske agencije 1. Prijedlog odluke o razrješenju člana Državne komisije za kontrolu postupaka javne nabave 1. Prijedlog odluke za imenovanje članova Nacionalnog socijalnog vijeća predlagatelj: ministar zdravstva i socijalne skrbi 1. A) Prijedlog odluke o razrješenju pravobraniteljice za ravnopravnost spolova b) Prijedlog odluke o imenovanju pravobraniteljice za ravnopravnost spolova 1. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u mirovnim misijama Ujedinjenih naroda 1. Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. Siječnja do 30 lipnja 2011. Godine 1. Konačni prijedlog zakona o zaštiti zraka, drugo čitanje, p.z.e. Br. 852 1. Konačni prijedlog zakona o umjetničkom obrazovanju, drugo čitanje, p.z. Br. 868 1. Prijedloga zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje "Projekta integracije trgovine i transporta" u luci Ploče, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 896 1. Prijedlog zakona o strancima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z.e. Br. 897 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za "Projekt dovršetka koridora vc", s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 898 1. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o naknadi za pružanje usluga u pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 899 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektroničkoj trgovini, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z.e. Br. 900 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osobnih podataka, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z.e. Br. 901 1. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 902 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnom odvjetništvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 903 1. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o sudovima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 904 1. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Državnom sudbenom vijeću, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 905 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Regionalne konvencije o Pan-euro-mediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 906 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za "Projekt razvoja infrastrukture na otocima i priobalju", s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 907 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nadzoru državne granice, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z.e. Br. 908 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oružju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z.e. Br. 909 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za "Projekt nadogradnje hrvatskog sustava za upravljanje zračnim prometom (croatms) i uz to vezanih projekata", s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 910 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt „Financiranje vodno-komunalne infrastrukture“, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 912 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za Projekt zajam za kopnenu infrastrukturu (integralni razvoj lokalne zajednice), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 911 1. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 914 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskom državljanstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 913 1. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Talijanske Republike o prekograničnoj policijskoj suradnji, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, p.z. Br. 915 1. Izvješće o radu Nacionalnog vijeća za visoko obrazovanje u 2010. G. I strateški dokument mreža visokih učilišta i studijskih programa u Republici Hrvatskoj. Podnositelj: Nacionalno vijeće za visoko obrazovanje Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se Prijedlog Zakona o strancima s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 897, Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o elektroničkoj trgovini, P.Z.E. br. 900, točka 15., Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti osobnih podataka, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 901, točka 16. prijedloga dopune, Prijedlog zakona o izmjenama dopunama Zakona o nadzoru državne granice s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 908, točka 23., Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o oružju s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 909, točka 24. usklađuju s propisima EU, te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Molim uključimo se radi provjere kvoruma i odlučivanja. Rezultat? Kvorum imamo, 77 nazočnih. Pitam, ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje "Projekta integracije trgovine i transporta" u Luci Ploče, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 896, točka 11.? Ako nema tko je za prijedlog molim ručno da se uvrsti u dnevni red po hitnom postupku? Hvala. Ima li netko protiv? Nema. Ovaj zakon je uvršten po hitnom postupku. Tko je od zastupnica ili zastupnika za primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za "Projekt dovršetka koridora VC", s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 898, točka 13.? Ako nema molim dizanjem ruku potvrdimo hitnost postupka? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o prestanku važenja Zakona o naknadi za pružanje usluga u pokretnim elektroničkim komunikacijskim mrežama, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 899, točka 14.? Ako nema molim dizanjem ruku potvrdimo hitnost postupka? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno 77 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjeni Zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 902, točka 17.? Ako nema molim dizanjem ruku kod primjene hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona? Protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno 77 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 903, točka 18.? Ako nema molim dizanjem ruku potvrdimo hitnost postupka tko je za prijedlog ovog zakona? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. Jednoglasno 77 glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama Zakona o sudovima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 904, točka 19.? Ako nema molim dizanjem ruku tko je za primjenu hitnost postupka? Hvala. Protiv? Nema. Suzdržan? Nema. 77 za. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjeni i dopuni Zakona o Državnom sudbenom vijeću, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 905, točka 20. prijedloga? Nema. Tko je za ovu primjenu hitnog postupka molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema 77 za. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Regionalne konvencije o pan-euro-mediteranskim povlaštenim pravilima podrijetla, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 906, točka 21. prijedloga? Ako nema molim dizanjem ruku tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. 77 za jednoglasno. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za "Projekt razvoja infrastrukture na otocima i priobalju", s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 907, pod točkom 22.? Ako nema tko je za primjenu hitnog postupka molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Nitko. Znači 77 za jednoglasno. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvu između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za "Projekt nadogradnje hrvatskog sustava za upravljanje zračnim prometom (CROATMS) i uz to vezanih projekata", s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 910, pod točkom 25.? Ako nema molim dizanjem ruku izjasnimo se da li smo za hitni postupak? Da. Protiv? Hvala. Suzdržan? Nema. 77 za. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt "Financiranje vodno-komunalne infrastrukture", s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 912, pod točkom 26. prijedloga? Ako nema molim dizanjem ruku izjasnimo se da li smo za hitni postupak? Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. 77 za. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt "Zajam za kopnenu infrastrukturu" (integralni razvoj lokalne zajednice), s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 911, pod točkom 27.? Ako nema molim dizanjem ruku izjasnimo se da li smo za hitni postupak? Tko je za? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema. 77 za. Jednoglasno. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o blagdanima, spomendanima i neradnim danima u Republici Hrvatskoj, P.Z. br. 914, pod točkom 28. prijedloga? Ako nema molim dizanjem ruku da li smo za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Ništa. Suzdržanih nema. 77 jednoglasno za. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskom državljanstvu, P.Z. br. 913, pod točkom 29? Ako nema, molim izjašnjavanje dizanjem ruku. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Jednoglasno, 77. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Talijanske Republike o prekograničnoj policijskoj suradnji, P.Z. br. 915, prijedlog pod točkom 30? Ako nema, molim dizanjem ruku tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Nema. Suzdržani? Nema. Jednoglasno 77 glasova. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbe na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 24. sjednice? To je 1. točka a i b, 2. točka prijedloga dopune, 3. točka, 4. prijedlog Odluke o imenovanju članice upravnog vijeća, 5., od 1. do 10. i točke 31. prijedloga koji je ovdje podnesen za dopunu. Ima li netko primjedbi nekih, da ne čitam sve ovo ponovo, imate sve napisano. Nemate. Ako nema primjedbi o ovim točkama dopune na koji nema nikakvog prigovora, gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Sada idemo na tajno glasovanje. Prvo će se glasovati za predsjednika povjerenstva, pazite prvo glasanje za predsjednika povjerenstva. Molim vas nemojte se razići nakon glasovanja jer moramo objaviti rezultate i moramo glasovati za članove. Znači nemojmo se razići. Znači, prvo o predsjedniku pa o članovima. Određujem stanku od 20 minuta, to znači da se ovdje nađemo u 13,15 sati da bi objavili rezultate i drugi krug glasovanja ako slučajno prvi krug ne bude. Treba 77 glasova za taj prijedlog.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Moje pitanje će biti upućeno predsjednici Vlade Republike Hrvatske, iako bi po svojem karakteru moglo biti upućeno i svakom od nas koji sjedimo ovdje u Hrvatskom saboru, kao i našoj cjelokupnoj javnosti. Radi se o sljedećem. Mi ove godine smo proslavili, još uvijek proslavljamo 70 godina pobjede nad fašizmom. Isto tako i 70 godina komemoriranja žrtava na području Republike Hrvatske, posebno žrtava ustaškog režima Ante Pavelića. Ja koristim ovu priliku da podsjetim da je prije 70 godina, a reći ću i razlog zbog čega koristim tu priliku, u pitanju koje ću postaviti. 29. i 30.7. najprije, a potom 3.8.'41. godine s područja općine Topusko i s područja Kotara … [[Ne razumije se.]] koji se danas zove Gvozd od '95. po nekim procjenama nešto više od hiljadu 5 stotina ljudi, a po nekim drugim gotovo hiljadu ljudi srpske nacionalnosti što prisilno, što na prevaru obećanjem tobožnjega pokrsta dovedeno u Glinsku crkvu rođenja presvete Bogorodice i tamo ubijeno. Nakon rata umjesto crkve je podignut spomendom, '95. taj spomendom je preimenovan u hrvatski dom. 16 godina gotovo nikoga ne smeta što je to tako, što se časno ime hrvatskog naroda koristi za prikrivanje i pokrivanje strašnih žrtava ustaškog režima. Gospođo predsjednice, pozivam i vas i sve nas, ne samo da mi odgovorite, nego da učinimo da kad lokalna i županijska vlast nemaju snage da to urade, da mi uradimo, da se s takvom praksom kaljanja spomena na te žrtve i kaljanjem časnog hrvatskog imena prestane.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine zastupniče, slažem se s vama da naravno treba obilježavati sve ono što mora biti dio memorije prije svega hrvatskog naroda, ali i svih građanki i građana Republike Hrvatske. Hrvatska je to, kaže i u Ustavu u izvršnim osnovama utemeljena na antifašističkoj borbi i dakako na pobjedi u Domovinskom ratu. Ova je godina, vi ste evo nabrajali neke obljetnice, ovo je godina svakako i godina u kojoj obilježavamo i slavimo i 20. obljetnicu neovisne, slobodne, demokratske i europske Hrvatske. Ovo pitanje jest u nadležnosti lokalne uprave, odnosno grada Gline. Slažem se s vama da evo unatoč i uputama koje su išle koliko znam iz Ministarstva kulture prema gradu, odnosno prema županiji nije učinjeno ništa. I slažem se s vama jer smo i mi već o tome prethodno razgovarali da pokušamo s ove državne razine, dakle udruženi i izvršna i zakonodavna vlast, učiniti sve da bi se ta zgrada dostojno obilježila, ali isto tako da bi dakako svi oni koji imaju što za reći s povijesnoga aspekta dobili priliku upravo u Glini, upravo u Glini koja je evo teško stradala i tijekom Domovinskog rata i velikosrpske agresije. Tako da predlažem da organiziramo još jedan sastanak. Ja sam voljna pozvati i predstavnike grada i predstavnike županije na zajednički sastanak evo i s vama kako bismo vidjeli koje je moguće najbolje rečeno, koje je moguće rješenje. Hvala vam.
Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Htio bih ovdje istaći da naše poštovanje prema žrtvama kojima smo odali ovdje minutom šutnje svoj izraz slave, slavljenja nije dvojbeno. I molimo također da se prema žrtvama iz 2. svjetskog rata odnosimo sa istom vrstom pijeteta i zato prihvaćamo vaš poziv da se nađemo na tom sastanku i to riješimo.
Hvala. Postavit će pitanje gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Hvala vam lijepa. Gospođo Kosor, neki dan ste izjavili kako prijetimo da će svi oni koji imaju iskaznicu HDZ-a ostati bez posla. To jednostavno nije istina. Netko vas je očito obmanuo i tko bi rekao da se tako lako date obmanuti. Ali, Sindikat carine nije vas obmanjivao kad vas je sustavno obavještavao o svim nezakonitostima u Carini u vrijeme kada je tamo stolovao vaš rizničar Barišić. Pokušala sam vas dobronamjerno upozoriti i ja pitajući vas početkom godine na aktualnom prijepodnevu kada mislite smijeniti tog Barišića? Obrušili ste se tada na mene i branili Barišića iako ste znali za upozorenja sindikata, a znali ste i za sve drugo u vezi s Barišićem jer vas je o tome detaljno obavijestio vaš prethodnik Sanader. Mislite li da bi Barišiće trebalo smijeniti s njihovih funkcija bez obzira na to što su članovi HDZ-a?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Budući da zastupnica Ingrid Antičević-Marinović nije meni uputila pitanje kao predsjednici Vlade nego kao gospođi Kosor onda si dozvoljavam pravo da joj i odgovorim kao gospođa Kosor. Dakle, gospođo Antičević-Marinović vaš član, uvaženi član vaše stranke Slavko Linić je najavio u svom intervjuu otpuštanje 80%, ali je to isto tako potvrdio i vaš predsjednik i drugi članovi vaše partije da će svi oni koji ne samo da su članovi HDZ-a nego koji naprosto nisu za vas i nisu za vaše metode da će biti ne otpušteni nego izbačeni sa svih pozicija. Dapače, vaš evo uvaženi kolega u intervjuu najavljuje dolazak na vlast sa britvom u ruci. To još nismo imali u povijesti, i u povijesti demokracije za vidjeti da neki član neke stranke, pa bila to i partija, najavljuje dolazak na vlast i obračun sa neistomišljenicima sa britvom u ruci. To je dame i gospodo vrijeme prošlo. Mi se britava ni sjekira niti linčovanja niti zatvaranja kako se najavljuje u tom intervjuu, ali bogami ni prijekih sudova ne bojimo jer je Hrvatska demokratska i europska država, ona koja je završila pregovore, s uspjehom zatvorila Poglavlje 23. i prije svega na uspjehu ove Vlade u borbi protiv korupcije i borbi kriminala. I nećemo posustati dok svi lopovi ne dođu pred lice pravde. I nećete uspjeti u svojoj nakani da lopovi iz SDP-a ili HNS-a ili neke druge stranke vaše koalicije, „kukuriku koalicije“ ne stanu pred lice pravde jer neće proći ona koju je najavio Slavko Linić o tome da će dobro paziti, da ćete dobro paziti što radi Bajić, kako on kaže, što rade sudovi pa ćete prema tome procjenjivati tko će i u DORH-u ostati na svojoj poziciji, a tko neće. To vam proći neće jer je vrijeme komunizma davno prošlo.
Gospođa Ingrid Antičević-Marinović, izvolite.
Gospođo Kosor udovoljit ću vašoj zadnjoj želji premijerko Kosor [[Upadica: Ne, nije to moja želja, to je stvarnost.]] Zadnja obrana korumpiranih je širiti tezu da smo svi isti. Ali ono što se Hrvatskoj dogodilo za vrijeme vladavine nije samo vaša golema nesposobnost nego to što je imala i nikad u povijesti nije imala lažljiviju vlast.
Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Dubravka Šuica. Molim vas malo ako možemo ono omekšavati ove rasprave.
Gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade pitanje upućujem ministru Mlakaru. Prije godinu dana postavila sam vam pitanje o nezakonitim radnjama i nemaru Gradske uprave u Dubrovniku kojom vlada SDP, HNS, HSLS i HSU. Cijela javnost je upoznata sa „aferom Šipan“ koja je rezultirala USKOK-čkim optužnicama protiv HNS-ovog čelnika Dubrovnika Andra Vlahušića i njegovog koalicijskog partnera zbog zlouporabe položaja i ovlasti, ali to je stvar pravosuđa. Simptomatično je ipak da je i donedavni predsjednik mladeži SDP-a zaradio kaznenu prijavu, ali i optužnicu također zbog zlouporabe položaja i ovlasti. Čini se da su čelnici dubrovačkog SDP-a i HNS-a udruženo zaokupljeni radom na vlastitu dobrobit. Isti su u prošloj predizbornoj kampanji, a tako i dan danas lažnim kaznenim prijavama posebno naručenim člancima i drugim metodama obmanjivali dubrovačku i širu hrvatsku javnost. Jedini rezultat njihovog nerada je i činjenica da je Dubrovnik često zastupljen na stranicama crne kronike. A upravo su gospoda iz SDP-a i HNS-a veliki kritičari Vlade, a Vlada koja je samo gledala i na dubrovačkom području učinila više nego ijedna dosada, od izgradnje HE „Plat“, dovršenja prve i druge faze Luke Dubrovnik, do gradnje Zračne luke Dubrovnik, izgradnje bazena, arhiva i lukobrana na Koručuli, Sveučilišta u Dubrovniku itd., da ne spominjem terminal u Luci Ploče te izgradnju nasipa na Neretvi. Predsjednica Vlade je jučer također najavila i početak obnove Kupara, bivšeg vojnog odmarališta, što posebno pozdravljaju stanovnici Župe Dubrovačke i Dubrovnika. Evo, čitajući Program 21 nigdje ne vidim da se spominje Dubrovačko-neretvanska županija niti naši otoci. SDP i HNS učestalo izjavljuju kako nije potrebna gradnja Pelješkog mosta i kako je gradnja autoceste do Dubrovnika skupa i bespotrebna. No, vratimo se Dubrovniku i nemaru gradskih vlasti. Ministre Mlakar prije nepunu godinu ste proveli upravni nadzor nad radom gradske uprave u Dubrovniku, utvrdili brojne nepravilnosti što ste poduzeli, jesu li predviđene sankcije za neizvršenje inspekcijskog nalaza ministarstva uprave i kako stati na kraj samovolji lokalnih čelnika.
Hvala. Molim vas da u okviru ovog pitanja ne čekamo da crveno svjetlo stalno radi, nego kada počne raditi da završimo. Molim vas, ja to ne govorim samo gospođi Šuici nego svima koji će se javiti. Gospodin ministar Davorin Mlakar. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče, uvažena zastupnice. Istina je da ste vi prije godinu dana pitali za stanje u Dubrovniku, istina je također da smo mi već tada rekli da imamo brojne pritužbe građana Dubrovnika na rad osobito izvršne vlast u gradu Dubrovniku i točno je slijedom toga mi smo obavili i upravni i inspekcijski nadzor u studenom prošle godine, utvrdili niz nezakonitosti u radu izvršne vlasti, napominjem da se u prvom redu radi o izvršnoj vlasti i da smo dali i nalaz i mišljenje upravne inspekcije u upravnom nadzoru i inspekcijskom nadzoru što se treba učiniti da bi se to stanje promijenilo. Osobito teške povrede iz radnih odnosa koje se radi, koje su u nadležnosti ministarstva uprave upozorili smo izvršnu vlast u Dubrovniku da ima rok od 60 dana u kojem mora izmijeniti svoje unutarnje ustrojstvo i donijeti zakonita rješenja o rasporedu ljudi na radna mjesta zajedno sa koeficijentima za izračun plaća itd., da sada s detaljima ne opterećujem cijeli skup. Jedan dio primjedbi koje su izrečene upravnom nadzoru je usvojen i tijela opće uprave su izvršila ono što je bilo naznačeno dok je gradonačelnik bez da se očitovao uopće o inspekcijskom nadzoru de facto jedan dio naših primjedbi nije usvojio niti je po njima postupio niti se dapače ni očitovao o tome što je bilo naloženo inspekcijskim nadzorom da ima izvršiti zbog toga i ono što je nadležnost upravne inspekcije, upravna inspekcija je podnijela prekršajnu prijavu protiv gradonačelnika grada Dubrovnika, nalaz i prijava nalaza nalaze se u prekršajnom sudu u Dubrovniku i nalaze se u općinskom Državnom odvjetništvu grada Dubrovnika. Osim nalaza koji se tiče resora ministarstva uprave mi smo također upozorili druga ministarstva da postoje određene nepravilnosti koje nisu u našoj nadležnosti ali trebaju istražiti zato nadležna tijela, radi se i o raspolaganju nekretninama koji su dijelom u nadležnosti ministarstva pravosuđa i o gospodarenju sredstvima gradskog proračuna koje bi trebalo izvršiti u proračunskom nadzoru i utvrdit kako se tim sredstvima raspolagalo. Ovo su instrumenti što ste pitali što se može učiniti s nalazom upravne inspekcije i te mjere su poduzete, mi ne možemo odgovoriti na pitanja kako će brzo općinsko odvjetništvo ili prekršajni sud riješiti po našim prijavama ali prijave tamo postoje od proljeća ove godine. Dakle, to je dio posla koje je obavilo ministarstvo uprave, a vjerujem da će i druga tijela se očitovati o našim prekršajnim prijavama protiv Dubrovačke vlasti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa zastupnica Dubravka Šuica.
Gospodine ministre ja vam se zahvaljujem na odgovoru i veseli me da ministarstvo prati što se radi, međutim, kao gradska vijećnica u Gradskom vijeću grada Dubrovnika imam informacije da se ignoriraju nalazi ministarstva uprave a da se i opetuju takve situacije, dakle kao što ste sami rekli, nepoštivanje nalaza ministarstva uprave i vjerujem da je potreban još jedan nadzor ili malo jači nadzor nad radom gradske uprave kojom upravljaju HNS i SDP.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Moje pitanje je za premijerku. Vjerojatno se slažete sa mnom da je INA kompanija od vitalnog interesa za energetsku nezavisnost Republike Hrvatske, stoga vas pitam da li je istina da su predsjedništvo HDZ-a i HDZ-ova Vlada bez opravdanih razloga, jednoglasno donijeli odluku o prepuštanju upravljačkih prava INE kompaniji MOL. I konačno slažete li se sa mnom da je onaj tko našteti vitalnim, strateškim interesima domovine a u korist neke strane zemlje čini djelo veleizdaje?
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, vjerujem da ćete reagirati na ove zadnje riječi Željka Jovanovića. Što se uvoda u vaše pitanje tiče, ja se s vama Željko Jovanoviću ni u čemu ne slažem i ni u čemu se neću slagati jer je vaša retorika i vaš nastup u političkom životu toleriranje kriminala u vašim redovima, a ukazivanje samo na druge i to naravno vrlo često na neopravdan način za mene nepodnošljivo. Dakle, odgovarajući na vaše pitanje ja ću naravno spomenuti ove najnovije podatke o tome kako posluje na primjer grad Rijeka u kojem ste viđenija osoba, dakle upozoravali smo da je državna revizija upozorila i našla da se 149 milijuna kuna proračuna u gradu Rijeci kojim vlada SDP trošilo nenamjenski prošlih godina. Ali i prošle godine nalaz revizije pokazuje 34 milijuna opet nenamjenski, znači protuzakonito. Ali gospodin zastupnik Jovanović naravno na to nema odgovora niti smatra da je važno jer to kada radi SDP onda je to naravno apsolutno prihvatljivo, kao što je naravno za zastupnika Jovanovića prihvatljivo da primjerice već od trećeg mjeseca prošle godine čekamo na rezultate istrage oko Riječkih tržnica gdje postoji zaista osnovana sumnja o kriminalu. Što se tiče INA-e dakako da je vlada koju vodim učinila sve da bi prije svega INA vratila dug, dakle gotovo 2 milijarde kuna zahvaljujući naporima moje Vlade vratila, odnosno uplatila u državni proračun i na taj način smo riješili itekako važna pitanja i Hrvatskih cesta i Hrvatskih autocesta. Što se tiče istraga vezanih za različite, neću naravno budući da sam na čelu izvršne vlasti, moram itekako paziti za razliku od vas što govorim jer se još rade istrage, jer su postupci u tijeku, ali budite sigurni da sam ja osobno i svi moji kolege u HDZ-u itekako pomogli da se rasvijetle neke činjenice i ja sam sigurna da će istina brzo izaći na vidjelo. Ali isto tako da ćemo imati prilike puno puta objašnjavati javnosti i hrvatskim građankama i građanima tko je prodao INA-u za 25% plus 1 dionicu INA-e za 505 mi to kažemo sa crtom, dakle za 505 milijuna dolara, dakle ispod cijene i na koji način. I ja sam više nego sigurna i tome ću se osobno posvetiti kao što sam nedavno rekla da se rasvijetle sve činjenice i da konačno doznamo zašto ste prodali INA-u i zašto ste time među ostalim naravno financirali deficit u vrijeme kada nije bilo krize u vrijeme kada je BDP rastao za 5,4%, a vi ste rasprodali sve što se rasprodati da. I za to ćete također jednog dana, ja sam sigurna, morati odgovarati pred nadležnim institucijama.
Gospodin zastupnik Željko Jovanović, nakon čega ću komentirati pa ćete mi dozvoliti jedan minut, pola minute.
Naravno da nisam zadovoljan odgovorom, jer umjesto odgovora opet smo dobili lamentiranje o tome što bi trebao ja raditi u Rijeci, dakle posao Državnog odvjetništva, očito se to tako radi u HDZ-u. Gospođo Kosor protiv vašeg prethodnika koji vas je postavio za predsjednicu stranke i premijerku podignuta je optužnica jer je kao vaš prethodnih na obje funkcije primio 10 milijuna eura mita da INA-u predamo. No, on tu odluku nije donio sam. Za nju ste glasali i vi i cijelo predsjedništvo HDZ-a i cijela Vlada. Zar on nije bio na vrhu piramide koja je donijela tu odluku kojom su interesi vlastite zemlje prodani, … druge zemlje. Pa što ste vi onda svi zajedno? Drage kolegice i kolege, zar se tako čuva Hrvatska?
Budući da je ovo pitanje i odgovor zaslužuje intervenciju predsjedničkog stola, dozvolite mi da nešto reknem u vezi toga. Jeli odredbe hrvatskog Ustava, načela hrvatskog Ustava, norme hrvatskog Ustav samo ukras demokracije ili su one stvarno norme i stvarno načela hrvatskog Ustava? Ako su načela i norme hrvatskog Ustava, onda ovdje ne sjedi ni jedan jedini sudac koji je već zaključio tko je kriv, koliko se milijuna dobilo ili nije dobilo itd., to je broj 1. Drugo, pitanje kvalifikacije veleizdaje, također slažete se ako smo demokratska zemlja zaslužuje ili uvjetovano je dokaznim postupkom i pravomoćnosti odgovarajućih presuda i rješenja. Nemojte preuzimati, po stoti puta ovdje kažem ulogu istražitelja, državnog odvjetnika i suca još proglasiti što nijedan sudac ne napravi bar u ovom prvom postupku kao da je to već pravomoćno izvršivo. Nemojmo se s time baviti. Upadamo u jedan prostor koji nije u skladu s Ustavom. Sve te tvrdnje na temelju pisanja, na temelju rekla-kazala, na temelju ovog ili onog, nisu u skladu sa zakonima i hrvatskim Ustavom. I ja zbog toga molim povodom ovog pitanja da se izbjegava ovo o čemu sam govorio i da ovo zasjedanje Sabora i ovo Aktualno prijepodne zaključimo u skladu sa zakonom i Ustavom i Poslovnikom kojeg smo se dužni pridržavati. Ja se ispričavam, ali mislim da nijedna odredba hrvatskog Ustava nije demokratski ukras jer presumpcija nevinosti postoji u hrvatskom Ustavu i kao načelo i kao norma. Hvala lijepa. Idemo dalje. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Daniel Srb. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pitanje želim uputiti gospođi predsjednici Vlade Republika Hrvatske, a ono glasi, zbog čega Vlada inzistira na zakonskoj zabrani eksploatacije šljunka i pijeska iz hrvatskih rijeka, kada je upravo stoga došlo do uvoza pijeska i šljunka iz susjednih zemalja, više stotina ljudi ostalo je bez posla, a upravo iz susjedne zemlje iz istih tih rijeka, pa i članice EU eksploatiraju šljunak i pijesak?
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Pa poštovani gospodine zastupniče, mi smo naravno predlagali zakone za koje smo smatrali da mogu pomoći oporavku hrvatskog gospodarstva. Ako imate konkretne primjedbe, prijedloge, naravno ove podatke koje ste upravo iznijeli u svome pitanju, ja vas molim da mi to dostavite ako je moguće i sada, dakle sa konkretnim primjerima i spremna sam isto tako organizirati sastanak sa kim god hoćete, naravno u kojem ćete sudjelovati i vi, kako bismo razmotrili i trebali onda neke odredbe u zakonu mijenjati. Evo, ja vas molim ako imate i sada te podatke da mi dostavite. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Daniel Srb. Izvolite.
Prije svega hvala lijepo na dobroj volji da se ovaj problem razriješi. On je za Hrvatsku iznimno velik jer nije u pitanju samo sudbina stotina radnih mjesta, nego i neodržavanje plovnih putova. A činjenica je da se danas nalazimo u takvoj situaciji da i kada država plaća održavanje plovnog puta, pijesak se vadi, vozi na brodovima do Dunava, istresa u Dunav, da bi se potom kupio u Srbiji po višestruko većoj cijeni. Naravno postoji opasnost i da zbog nanosa šljunka i pijeska pojave se poplave prije svega u Metkoviću i okolici Zagreba. Ja sam uputio jedan zakonski prijedlog izmjena Zakona o vodama koji bi to razriješio, ali apeliram još jednom da se ovaj problem što je prije moguće riješi kako ne bi bilo velikih posljedica. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo dalje sa pitanjima. Postavit će pitanje gospođa zastupnica Nada Čavlović Smiljanec. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem premijerki Jadranki Kosor. Nakon predstavljanja Programa 21. Kukuriku koalicije, počeli ste ponovno plašiti ljude i govoriti kako ćemo po dolasku na vlast smanjiti mirovine. Naravno da to nije istina. Ali vi biste morali govoriti umirovljenicima zbog čega im je za vrijeme vaše Vlade mirovina pala u odnosu na prosječnu plaću sa 48% na 49%. Hvala.
Hvala. Gospođa premijerka Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa, gospođo zastupnice. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ja ću dakako odgovoriti vrlo precizno i jasno. Naime, ja mislim da biste vi isto tako morali u ime svoje Socijaldemokratske partije odgovoriti npr. građanima budući da je predizborno vrijeme pa ovu sabornicu koristiti za vlastitu promidžbu. Naravno, usprkos najavama šefa vaše stranke da vi nećete vodit prljavu kampanju, mislim da je današnje aktualno prijepodne pravi dokaz kakvu kampanju vodite. Dakle vi biste morali objasniti građanima, pogotovo umirovljenicima, zašto ste vi rekli da duga nema i da dug nećete vraćati. I dakle unatoč odluci Ustavnog suda još 1998. godine mi smo dakako naravno poštovali odluku suda, počeli smo vraćati dug umirovljenicima i evo za vašu informaciju 8 milijardi i 500 milijuna kuna smo do sada vratili. Ove godine u listopadu mi ćemo isplatiti novu ratu duga od 820 milijuna kuna, sljedeće godine isplatit ćemo također novu ratu duga od 820 milijuna kuna i 2013. isplatit ćemo dodatnih 118 milijuna kuna i tako ćemo završiti taj velik i važan posao. Dug umirovljenicima, dug onima koji su zaista osobito zaslužni za mnogo onoga što danas imamo, prema tome naša briga oko umirovljenika je stvarna i jasna. Dakako da boreći se sa poteškoćama i boreći se sa različitim izazovima u vrijeme krize da smo morali donositi i odluke o zamrzavanju, odnosno odluke i o zamrzavanju proračuna kao što znate, odnosno rashoda proračuna za koje dakako ponovo vi niste htjeli glasati. Isto tako donijeli smo neke izmjene, vrlo skoro izmjene nekih zakona koje će omogućiti evo i isplatu iznosa od 120 milijuna kuna za jedan dio umirovljenika više od 800 tisuća budući da se radi o dobiti u Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje. Prema tome, i taj će iznos dobiti biti podijeljen sa hrvatskim umirovljenicima. Međutim, vidi se isto tako kad govorite o mirovinama, mora li upravo u ovo vrijeme kampanje koju evo vodite i u sabornici objasniti primjerice hrvatskim ratnim vojnim invalidima prve skupine, 100%-tnim invalidima prve skupine kojima je vaša Vlada 2001. smanjila prava za 60%. To su ljudi koji se bez tuđe pomoći ne mogu kretati, ali ni popiti čašu vode ili pojesti neki obrok. To je ono što biste vi i radi se o umirovljenicima, oni primaju i mirovine kao hrvatski ratni vojni invalidi prve skupine, ponavljam, 100%-tni kojima ste smanjili prava za 60% i sada je vrijeme da na ta pitanja vi odgovorite gospođo zastupnice.
Hvala. Gospođa zastupnica Nada Čavlović Smiljanec, izvolite.
Hvala lijepa. Ja nisam zadovoljna sa vašim odgovorom, a kad već govorite o tome da je SDP stvorio dugove i da je dužan umirovljenicima ja moram reći da to nije istina, da upravo vi i vaša HDZ-ova Vlada je stvorila dugove i ona je dužna umirovljenicima, a ne ono što ste vi izrekli. I reći ću još nešto, činjenica je da su mirovine pale prije svega zbog neusklađivanja sa rastom prosječne plaće, ali još više zbog lošeg stanja u gospodarstvu za koje ste vi prvenstveno odgovorni. Posljedice vašeg nečinjenja plaćaju građani, a najviše upravo umirovljenici. Ovih 150 kuna koje ste sada dali penzionerima nisu vaša milostinja nego njihovo pravo. Hvala lijepa.
Postavit će pitanje gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Gospođo predsjednice hrvatske Vlade, uvažene članice i članovi Vlade. Postavit ću pitanje ministru unutarnjih poslova gospodinu Tomislavu Karamarku. Posljednjim izmjenama Ustava Republike Hrvatske ukinuta je zastara protuzakonitih radnji iz razdoblja privatizacije što je najveći broj građana Republike Hrvatske prihvatio s odobravanjem. Možda je ovdje jedna zgodna prilika da provjerimo da li ove ustavne promjene i žive i funkcioniraju u životu Hrvatske. Evo jedan zgodan primjer upravo za provjeru ovih ustavnih promjena. Prije više mjeseci izašla je knjiga autora Krešimira Kovača pod naslovom "Uspon Radimira Čačića '90.-tih". U njoj su detaljno prikazati svi protuzakoniti postupci gospodina Čačića u privatizaciji tvrtke "Koning", isto tako protuzakoniti postupci su očiti i provjerljivi. A kako je krenulo, počelo je s procjenom tvrtke u kojoj je iskazana neusporedivo manja cijena od realne te u koju nisu ušla tadašnja potraživanja tvrtke. Nakon privatizacije gospodin Čačić osniva već 1992. godine četiri tvrtke kćeri, a kasnije još ni manje ni više nego desetak povezanih tvrtki. Cilj je jasan, osnivanje tih tvrtki je prenešanje poslovnih gubitaka i zamagljivanje poslovanja naravno koje je prema ovim navodima u knjizi protuzakonito. Prezadužena tvrtka "Koning" otpuštala je zaposlenike, ostavljala dugove na sve strane i oštetila državu Republiku Hrvatsku za stotine milijuna kuna. Prema nizu detalja iz knjige može se pretpostaviti namjerno protuzakonito stjecanje osobne koristi. Pa iz knjige je jasno vidljivo da je čak gospodin Čačić prouzročio stečaj težak 324 milijuna kuna, uključujući nikad vraćen dug prema državi od 51 milijun kuna. Poštovani gospodine ministre, da li vam je poznato je li pokrenuta istraga na temelju ovih javno obznanjenih podataka?
Hvala. Gospodin ministar Tomislav Karamarko, izvolite.
Hvala lijepa. Dame i gospodo. Naravno, gospodine cijenjeni zastupniče, da i Policija i Državno odvjetništvo uzimaju u obzir sve javne dostupne informacije koje upućuju na sumnju da je moguće počinio netko kazneno djelo, tako i u ovom slučaju naravno neće biti izuzetaka. Moram reći da je Policija o sadržaju ove knjige koju imate u rukama obavijestila Državno odvjetništvo i možemo dakle reći da su istražne radnje započete. Hvala.
Gospodin Huška, izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru, zadovoljan sam i nadam se da ćemo na sljedećem aktualnom dopodnevu imati konkretan odgovor upravo od vas kao ministra Policije što je stvarno napravljeno u ovom postupku. A svim građanima Hrvatske preporučam da prije izbora pročitaju ovu knjigu kako bi znali za koga glasaju ako se eventualno dvoume da li glasati za HNS, da li glasat za tog dičnog člana kukuriku koalicije kako ne bi nakon izbora ova knjiga postala u eventualnom slučaju nekakve pobjede koalicije kukuriku vodič za uspješne poduzetnike.
… /Buka u dvorani. Molim vas, ostanimo na razini pitanja. Nismo kao što rekoh ni istraga ni sud, ni itd. pa prema tome prepustimo to njima. Sada će postaviti pitanje gospođa zastupnica Sunčana Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovana gospođo predsjednice, članice i članovi Vlade. Pitanje ću postaviti predsjednici Vlade gospođi Jadranki Kosor. Europski političari, primjerice gospođa Reading, gospodin Barosso, kancelarka Merkel i drugi u posljednje dvije godine ponavljaju gotovo istu konstataciju – nepravilnosti više ne stanuju u HDZ-u. Premijerka Kosor stvorila je preduvjete i političku klimu za dosljednu borbu protiv kriminala i korupcije. Više nitko nije politički zaštićen. To trebaju svi imati na umu. Birači mogu biti sigurni da Vlada koju će voditi Jadranka Kosor neće biti podložna korupciji niti će tolerirati takve pojave. Gospođo predsjednice ovo su poznate činjenice. Međutim, ono što mene zanima kako je vama bilo primjerice svim ovim uglednim europskim političarima odgovarati na pitanja, na primjer kako to da za većinu tih zakona nije glasovala opozicija u Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Hvala. Premijerka gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospođo zastupnice, budući da sam naravno u protekle dvije godine vodeći bezbrojne razgovore sa gotovo svim, sada mogu reći sa svim dužnosnicima Europske komisije, odnosno sa premijerima zemalja Europske unije dakako da sam svugdje i uvijek nastupala kao hrvatska premijerka koja zastupa interes svih građanki i građana Republike Hrvatske, a onda dakako i svih stranaka u Republici Hrvatskoj. Jer to je naravno nešto što je demokratski, što se u demokratskom svijetu jedino prepoznaje. Moram vam reći da nisam nikada spominjala činjenicu da oporbene stranke pogotovo SDP ne želi glasovati za zakone koji su europski, a pogotovo za zakone koji su mjerila za otvaranje ili zatvaranje poglavlja zato što mi je to bilo naprosto neugodno i ne bih naravno o svojoj zemlji i svim evo i strankama sve najbolje kad sam u inozemstvu, zato što mislim da bi teško razumjeli da neka stranka koja želi biti europska kao što je to evo SDP na primjer ili HNS ne želi glasovati za Zakon o sprječavanju interesa. I dapače da opstruira provođenje toga zakona ako znamo da je taj zakon mjerilo za zatvaranje poglavlja 23. Ali to je čak i manje važno, nego je važno da nas naravno Europska komisija i dalje prati zemlje članice u provedbi onoga što smo mi napravili na papiru da bismo zatvorili poglavlja i da bismo završili pregovore i prate kako to provodimo u život. Dakle, vrlo brzo ćemo evo vidjeti, jer to Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa treba konačno utemeljiti, formirati i ono treba početi raditi. I ne vidim razloga osim da nekim političarima nije u interesu da sva imovina koju imaju, sve ono što imaju na računima bilo gdje, pa i u inozemstvu. Čujemo da ima raznih računa i u inozemstvu i da ih je bilo, da dođe kako ja to kažem na sunce i da vidimo tko što ima i je li je to svatko od političara koji će bilo koju dužnost obnašati u budućnosti u hrvatskoj pokaže zaista sve i brodove. Vidimo da evo, smo sada čuli i nedavno da je gospodin Čačić kojemu je počelo suđenje u Mađarskoj na primjer tamo nije rekao da ima brod, a igrom slučaja se dogodilo nesrećom evo to zaista žalim da je izazvao uz sve prometne nesreće na cestama i jednu pomorsku nesreću i da nije prijavio ljude koji su bili na brodu, a morao je. Prema tome, o tome se radi. To želimo. To želi taj Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Sve što imate, sve što imamo, sve što imam pokažimo. Ako to Povjerenstvo bude željelo o bilo kome od nama u buduće raspravljati neka raspravlja. Neka dođe zaista provjeriti ponavljam sve naše račune i svu našu imovinu. To je europsko ponašanje. Nisam dakako govorila niti o činjenici da evo oporbene stranke nisu htjele poduprijeti Arbitražni sporazum. Doduše ne sve, da je SDP bio žestoko protiv da se riješi pitanje koje je značilo deblokadu hrvatskih pregovora. Dakle, gospođo zastupnice zaključno. O tome iz nelagode nisam nikada govorila u inozemstvu, ali zato imam pravo glasno govoriti u Hrvatskoj. [[Pljesak.]] Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa Sunčana Glavak, izvolite.
Hvala lijepa gospođo predsjednice, vi niste ali neki u Hrvatskoj jesu govorili nešto loše o našoj zemlji ali to je nešto drugo. Neki će očito u Hrvatskom saboru imati prigodu za popravni, tako to ide, pa ćemo vidjeti hoće li istinski pokazati da imaju snage i želje kao što to ima HDZ ispravno se boriti protiv korupcije i kriminala. Međutim, ono što je činjenica i želim još jednom naglasiti nismo svi isti kada je riječ o borbi protiv korupcije i kriminala. HDZ je glasao za te zakone, a SDP nije. I to je činjenica. Hvala lijepa.
Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, uvažena predsjednice, uvažena ministrice, gospodo ministri. Pitanje postavljam ministru unutarnjih poslova gospodinu Karamarku. Gospodine ministre, pitanje postavljam prije svega zbog interesa hrvatske javnosti, ali i zbog interesa europske javnosti, jer sutra ćemo postati članica Europske unije. Tako danas štitimo hrvatsko pravo i pravosuđe, sutra štitimo zajedničko pravo Europske unije. Naime, ovih dana u medijskim izvješćima oko slučaja gospodina Čačića, oko sudskog postupka u Mađaraskoj na žalost sa posljedicom smrtnog slučaja dvoje nesretnih ljudi gospodin Čačić davajući iskaz pred mađarskim sudom, govoreći o svojim primanjima, rekao je da ima primanja manja od 1000 eura jer je očito znao da ne mora prijaviti i dobit od svojih tvrtki čiji je on vlasnik. U svome iskazu mađarskome sudu gospodin Čačić je rekao da je vlasnik 3 nekretnine, 1 manjeg automobila, a iz medija saznajemo da je gospodin Čačić vlasnik imovine oko 60 milijuna eura. Isto tako, saznajemo da je gospodin Čačić uspio uspješno razbiti i svoju jahtu nedavno u jednoj hrvatskoj uvali time ugrožavajući i pomorsku sigurnost čime isto tako vidimo da nije prijavio ni vlasništvo svoje jahte. Pa ja vas molim gospodine ministre zbog interesa hrvatske javnosti, a i zbog povjerenja naših građana u pravosuđe da mi odgovorite je li na temelju ovakvog jednog javnog očito lažnoga iskaza moguće pokrenuti kazneni postupak protiv gospodina Čačića čime štitimo ne samo interese Hrvatske, nego i europskog pravosuđa. Hvala lijepo.
Ministar Karamarko, izvolite.
Hvala lijepo dame i gospodo. Dakle, moramo reći da se u konkretnom slučaju ne radi o kaznenoj odgovornosti jer za to kazneno djelo davanja lažnog iskaza u postupku pred sudom mogu odgovarati recimo svjedoci, vještaci, prevoditelj itd. Gospodin Čačić ima status okrivljenika i u tom slučaju se to ne odnosi na njega. Međutim, mišljenja sam i mislim da se slažemo da se radi prije svega o moralnom pitanju.
Gospodin Salapić. Izvolite.
Gospodine ministre, hvala vam lijepo. Prije svega sramotno je da se u ovoj državi, netko tko se kandidira za, iz oporbe za zamjenika premijera, skriva iza svoje funkcije, gospodin Čačić je javno dokazao da je sposoban dovesti Hrvatsku u bankrot i svoju županiju. Hrvatska javnost mora znati iza čega se takvi političari kriju, i moramo stati u zaštitu prije svega i zakona, ali i morala, jer moralno je ako je netko odgovoran, ako netko laže svome sudu, ako netko laže međunarodnome sudu, da se to kazni, da takva osoba nema što raditi na listama i nema što raditi u Hrvatskom saboru. To je interes hrvatskoga naroda, hrvatske države danas ovdje, a sutra u Europskoj uniji. Hvala lijepo.
Gospođa zastupnica Zdenka Čuhnil će postaviti pitanje.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem predsjednici Vlade Republike Hrvatske gospođi Jadranki Kosor. Hrvatski sabor je 2000. godine gotovo jednoglasno donio izmjene Ustavnog Zakona o pravima nacionalnih manjina, a kasnije i Zakon o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, uskladivši ga s Ustavom, članak 15. stavak 3. koji posebno citiram: "Zakonom se može pored općeg biračkog prava pripadnicima nacionalnih manjina osigurati posebno pravo da biraju svoje zastupnike u Hrvatski sabor." Time se konačno stvorio izborni model pozitivne diskriminacije pri čemu nacionalne manjine, konzumirajući posebno pravo ne gube opće biračko pravo. Ustavni sud Republike Hrvatske protivno Ustavnom Zakonu o provedbi Ustava koji izričito propisuje da se Zakon o izboru zastupnika u Hrvatski sabor može mijenjati najkasnije godinu dana prije održavanja parlamentarnih izbora, 4 mjeseca prije izbora mijenja Ustavni Zakon o pravima nacionalnih manjina i izborni zakon. Na taj način diskriminira birače nacionalnih manjina, ali i sam Sabor, jer preuzima ovlasti Sabora. Pitam uvaženu predsjednicu kako će na parlamentarnim izborima glasovati pripadnici nacionalnih manjina? Hoće li predložiti vraćanje zakona u hitnu proceduru, ili ćemo svi dozvoliti da Ustavni sud postane zakonodavac i bude iznad Ustava Republike Hrvatske, a ne zaštiti ustavnosti i zakonitosti, što mu je temeljna uloga?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospođo zastupnice. Teško mi pitanje postavljate, s obzirom naravno na ustavne odredbe o ovlastima Ustavnoga suda. Slažem se s vama u konstataciji koju smo nastojali mi u vladajućoj koaliciji, kojoj pripadate, poštivati dakle da pravila za izbore ne mijenjamo godinu dana prije izbora. Vi dobro znate da smo mi bili pripremili i zakon koji bi s druge strane poštovao odluku, odnosno preporuku bolje rečeno Ustavnoga suda npr. o izbornim jedinicama, međutim zbog ogromne vike u javnosti, pogotovo iz oporbenih redova mi smo od toga odustali, makar bismo donošenjem toga zakona poštivali preporuku Ustavnoga suda. Tako da što se tiče odluke Ustavnog suda moja pozicija čelnice izvršne vlasti je takva da zapravo ne bih smjela niti komentirati odluku Ustavnog suda, nego samo reći da ćemo odluku Ustavnog suda, odnosno da odluke moramo poštovati. Međutim, jer prema sukladno obrazloženju dakle Ustavnoga suda prava, dostignuta prava manjina neće se narušavati kako se tumači i u obrazloženju, i da su i ovom odlukom zajamčene i osigurana zastupljenost pripadnika nacionalnih manjina u Hrvatskome saboru. Po svemu sudeći morat ćemo primijeniti dosadašnju, odnosno važeću praksu, odnosno važeći zakon. Ali preporučam gospođo zastupnice da tu vrstu rasprave i te prijedloge usmjerite, ja mislim da još uvijek ima vremena na nadležni Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora, i da se tu razmotri evo i vrlo konkretno vaše pitanje, odnosno nekoliko pitanja koja su sadržana zapravo u onom što ste postavili kao pitanje meni, odnosno Vladi Republike Hrvatske.
Hvala. Gospođa Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Hvala lijepa uvažena predsjednice. Međutim niti zastupnici manjina, niti manjine mogu biti zadovoljne time da Ustavni sud kaže da neće biti time povrijeđena manjinska prava. Ako se nekome uzima opće biračko pravo, onda je zasigurno povrijeđeno njegovo pravo, i pokušaj Sabora da to ispravi zaista je bio u skladu sa Ustavom i ne daje pravo čak niti Ustavnom sudu da to mijenja. Prema tome, mislim da i vi i zasigurno odbor ste u situaciji da ponovo to vratimo u Sabor, i da uskladimo naše zakone sa normalno Ustavom, kao što smo to u prvom dijelu i učinili. Hvala lijepa.
Hvala. Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Daniel Mondekar. Izvolite.
Hvala puno poštovani predsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici, poštovani predstavnici Vlade, poštovana predsjednico Vlade, pitanje upućujem vama. Kada je kukuriku koalicija predstavila svoj program, dakle plan 21, vi ste rekli da ga niste pročitali, ali da je prepisan. Dakle to je činjenica. I sad nama se tu čini da vas je netko pogrešno informirao. Naime okosnicu našeg programa čine sve one mjere i sva ona rješenja koja je HDZ uporno godinama odbijao prihvatiti u Vladi i ovdje u Saboru. Pa tako, predlagali smo mjere protiv nelikvidnosti odbili ste, pa smo predlagali porezno rasterećenje plaća radnika i to ste odbili, pa smo predlagali ograničenje bankarskih kamata i to je odbijeno, pa smo predlagali ukidanje parafiskalnih nameta, ulaganje u gospodarski razvoj smo predlagali, predlagali smo veće naknade za nezaposlene, besplatno studiranje, i na kraju oštre kazne za neisplatu plaća. Vi ste redom to na Vladi i ovdje u Saboru sve odbacili. Dakle pitanje, kako je onda moguće da netko ima program prepisan od HDZ-a kada taj program njegovu okosnicu čine sve ove mjere koje ste vi redom odbacili? Hvala.
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Pa naravno, gospodine zastupniče, niste dobro čuli, ili niste dobro razumjeli što sam ja rekla nakon što je kukuriku koalicija predstavila svoj program, pa vas molim da evo pođete na internetske stranice, pa da pogledate što sam točno rekla. Ali ovo što pitate naravno o tome zašto mi nismo ovo ili ono. Sve što ste nabrojali mi jesmo. Dakle mi smo poduzeli mjere i u borbi protiv nelikvidnosti, govorite o parafiskalnim nametima, pa to je upravo tragikomično gospodine zastupniče da kao zastupnik ne znate da je ova Vlada prva u povijesti Hrvatske smanjila parafiskalne namete do 25%. To je zaista skandalozno da to ne znate. Ali ja sam voljna vam evo pokazati dokumente koji jasno navode precizno koji su to i za koliko postotaka smanjeni i što to i na koji način pridonosi oporavku gospodarstva i tako pomaže gospodarstvenicima. Spominjete studiranje, pa vi ne znate, gospodine zastupniče, da smo mi vrlo jasno rekli i to provodimo, dakle svi oni koji studiraju redovito, koji su dobri studenti naravno da imaju besplatno školovanje, odnosno besplatno studiranje. A što se tiče borbe protiv nelikvidnosti pa morali biste znati da je jedna od prvih mjera, jedan od prvih poteza ove Vlade koju vodim je bilo uređivanje javnih poduzeća. Pa je tako HEP 2009. krajem godine dugovao milijardu i 800 milijuna kuna, gospodine zastupniče morali biste to znati, sa zahtjevom za poskupljenje struje za do 30%, morali biste to znati. A kao što znate HEP danas ne duguje ni lipe ni kune i dapače struja kao što znate nije 2 godine poskupjela ni lipe. I to je potpora gospodarstvu. Zamislite da je struja poskupjela 30% kako bi se to reflektiralo na gospodarstvo. Prema tome, a što se tiče vaših prijedloga u Sabora, evo vrlo kratko. Dakle, naravno da ih mi nismo mogli prihvatiti jer su oni kad smo samo površno izračunali tražili i dodatnih do 30 milijardi kuna iz državnoga proračuna. Prema tome, to je apsolutno deplasirano jer smo se mi odredili za smanjivanje rashoda, proveli smo to, donijeli smo odluku i vladajuća većina je glasala za zamrzavanje rashoda, vi ste bili protiv gospodine zastupniče što znači da ste tražili da rashodi bujaju. Mi smo predložili Zakon o fiskalnoj odgovornosti, vladajuća koalicija ga je donijela, vi ste bili protiv jer vi ne želite fiskalnu odgovornost gospodine zastupniče jer to bi onda značilo da vaš gradonačelnik u Rijeci koji je potrošio 149 milijuna nenamjenski protuzakonito pa 34 milijuna protuzakonito da bi morao odgovarati i da bi morao naravno dati ostavku jer to kaže Zakon o fiskalnoj odgovornosti. I to je odgovor vama gospodine zastupniče, čitajte, uputite se i morate nešto znati, a ja vam preporučam da pročitate program HDZ-a bit će sve puno jasnije.
Hvala. Gospodin Mondekar, izvolite.
Hvala puno. Gospođo Kosor bilo bi novaca za sve mjere da nisu kroz zadnjih 8 godina onako brutalno pokradene. A najbolja slika vašeg programa, ja ću ga rado pročitati, ali zaista ste jako zakasnili, najbolja slika osam godina vlasti HDZ-a je dakle pad BDP-a, pa rast nezaposlenosti, pa rast nelikvidnosti, pa rast duga, pa pad standarda i opet ponovit ću jedna golema opća krađa državnog novca. Hvala vam puno.
Pitanje će postaviti gospodin Damir Kajin, izvolite.
Iako bi gospodine predsjedniče predložio da se ovaj aktualni sat prekine jer ovo je počelo ličiti ponašanju u sudnici, ali nema veze. No, može se na meni prekinuti, ali vrijeme ispočetka. 2002. godine bio sam protiv prodaje onih 25% plus 1 dionice INA-e. Onda 2007., 2008., 2009., onda sam opet bio protiv nastavka privatizacije INA-e. Govorio sam zašto prodavati jedan državni brend, zašto prodavati jednu tvrtku koja je iznijela rat, ok stvorila je prodajom nafte Republici Srpskoj, Mladiću i neke tajkune, ali pustimo sada to. Glasat ću i za ovaj zakon kojega predlažete, da se INA zadrži u nacionalnim recimo to tako rukama, iako tim akrobacijama u nekoj drugoj prilici i ne vjerujem. Neću pitati zašto ste ustupili onih 7% dionica braniteljskog fonda za koje se znalo da će dospjeti u ruke MOL-a,nego ću pitati zašto se danas prodaje Croatia osiguranje? I zašto činimo ono isto što smo nekad činili sa INA-om? Fondovi posjeduju 19,74% Croatia osiguranja, ustupamo im 29%. To je 48,74%. Ja se bojim da se namješta Croatia osiguranje, na papiriću ću vam kasnije napisati kome, jednoj tajkunskoj, monopolističkoj tvrtci u Hrvatskoj koja će tu Croatiu osiguranje, taj paket dionica mirovinskih fondova koji su nota bene privatno vlasništvo preuzeti po izborima. Znači, umjesto da štitimo nakon INA-e, Croatia osiguranje koje ima 130 godina gotovo tu dugu povijesnu tradiciju koja se razvijala ne znam i prije one prve Jugoslavije i između i nakon druge Jugoslavije itd. Da li netko može jamčiti da Croatia osiguranje sutradan neće biti predmet preuzimanja? Jer mislim da nema većeg strateškog interesa od spasa onoga što je u pravom smislu te riječi nacionalno srebro jer smo puno toga i ovdje i tamo u ovih 20 godina upropastili što su generacije prije toga stvarale.
Prošlo je vrijeme postavljanja pitanja. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče pa prije svega bih htjela ja, makar to nije predviđeno Poslovnikom, izraziti svoje zadovoljstvo što vrijedilo je čekati i vrijedilo je biti uporan i raditi da dočekam da vi kažete da ćete neki koji će moja Vlada predložiti prihvatiti. To je zaista … [[Upadica se ne razumije.]] To je zaista vrijedilo napora, truda, svega je vrijedilo neka sam to dočekala. Hvala vam lijepa, to je zaista veliko.
Dozvoljeno je hvaljenje.
To je zaista veliko priznanje i evo kažem treba samo biti uporan i raditi i rezultati dolaze pa i najljući neprijatelj mora priznati da se radi o dobrom. Ali, oko ovoga što pitate. Dakle, drago mi je da ste spomenuli da ste bili protiv prodaje INA-e 2003. godine kad se prodalo 25 plus 1 dionica INA-e i zapravo kad se odlučilo o sudbini INA-e za mali novac, ponavljam 505 milijuna dolara, kako bi se financirao deficit. U to vrijeme, podsjećam, rast BDP-a je bio 5,4, međutim deficit je bio isto takav pa je naravno pitanje kako je to bilo moguće jer nije bilo svjetske gospodarske krize i financijske krize. Što se tiče ovih dionica Croatia osiguranja o kojima pitate pa mi ih nismo prodali kao što znate, mi smo ih prenijeli. To je jedna činjenica. Drugo, država ostaje u pretežitom vlasništvu, znači 51% i to je druga činjenica. I treća važna činjenica je da smo te dionice prenijeli kako bismo pronašli naravno način povrata duga ove rate ove godine od 820 milijuna kuna. Ja sam sigurna, gospodine zastupniče, budući da je s vama u „Kukuriku koaliciji“ gospodin Hrelja, evo umirovljenik jel' na čelu te stranke umirovljenika, da bi vas on jako grdo pogledao da kažete da se dug ne vraća, makar naravno javno govori nešto drugo. A što se tiče 7% dionica INA u braniteljskom fondu moram vam reći važnu činjenicu, a to je, koju ne znate očito, a to je da je odluku o tome da se proda tih 7% dionica INA-e donio Upravni odbor fonda u čijem pretežitom članstvu su hrvatski branitelji i da je donio tu odluku na prijedlog društva za upravljanje, jer je fond morao neprekidno imati sredstva za isplatu udjela Hrvatskih branitelja koji bi to željeli, ali biste kada ste tako upućeni morali znati da ja tada ministrica nisam glasala za tu odluku. I ja jedina kao članica upravnog odbora tu odluku upravnog odbora fonda Hrvatskih branitelja o prodaji dionica nisam poduprla i to biste morali znati već kada se bavite istraživanjem i već kada ste u ulozi kao vaši kolege iz kukuriku koalicije u ulozi istražitelja i egzekutora to biste morali znati. Ali ne znam zašto ne pitate sada u ovom vašem pitanju što mislite na primjer o prodaji HEP-a koji je najavio uvaženi zastupnik Linić također u svom programatskom intervjuu u kojem iskreno, i tu moram to zaista zahvaliti, iskreno govori što će kukuriku, odnosno što bi a neće napraviti da dođe na vlast, to je prodaja nacionalnog bogatstva. A to je u ovom programu koje isto tako predlažem da pročitate, da nema rasprodaje nacionalnog bogatstva. Ni šuma, ni voda, ni HEP-a ni svega onoga što znači energetsku sigurnost u budućnosti. A na pohvalama zaista zahvaljujem.
Hvala. Gospodin zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Prvo sve da, neprijatelj ne, oponent da, konačno svi ćemo se mi sutra morati pogledati u oči i na ovaj i na onaj način jer po ovoj zemlji ćemo valjda nastaviti hodati. Nije bitno kakva će sudbina biti ali tu ćemo naprosto se kretati i susretati. Jasno da dug treba vratiti umirovljenicima, ne iz Croatia osiguranja, ne prodajom HEP-a, ne prodajom JANAF-a itd., zašto ne bi osigurali radničko preuzimanje Croatia osiguranja jer je to jedna zasigurno od najvrednijih, govorim o Croatia osiguranju tvrtki u vlasništvu svih građana Republike Hrvatske u cjelini, sa rekoh 130-godišnjom tradicijom, u Istri radi negdje oko 200 ljudi, u Rijeci 200 ljudi, u Hrvatskoj radi više tisuća ljudi pozitivno posluje. To nije INA da je imala prije dvije godine, jednu, dvije milijarda kuna gubitaka jasno da ne mislim da su nam je mađari trebali spašavati vis a vis same te činjenice, mislim da će se ovdje dogoditi nešto da će oni koji imaju sve u ovoj Hrvatskoj, koji 90. Nisu imali ništa preuzeti ovo u Croatia osiguranju. Hvala.
Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, svoje pitanje postavljam ministru pravosuđa gospodinu Bošnjakoviću. Gospodine ministre, predstavnici umirovljenika su me zamolili da vam postavim pitanje u svezi jednog postupka kojeg su oni pokrenuli protiv Radimira Čačića a koji radi zastare nije dovršen. Naime, Čačić i njegova tvrtka Coning su počekom 90-tih godina dobili cjelokupan iznos za izgradnju doma umirovljenika u Dubrovniku u iznosu od 20 milijuna njemačkih maraka. Izvršeno je poslova u visini 1/5 toga posla, radova u visini 4 milijuna njemačkih maraka i gle čuda ostatak novca za neizvršene radove u iznosu od 16 milijuna njemačkih maraka nije nikada vraćen pravdajući se ratnim zbivanjima. Na žalost, isti scenarij dogodio se i u Zadru kod izgradnje srednjoškolskog centra 1991. Opet pravdajući se radnim zbivanjima. Pitanje postavlja, obzirom da postupak nije dovršen zbog zastare, hoće li državno odvjetništvo nakon usvajanja izmjena Ustava pokrenuti opet ovaj postupak jer očigledno da je riječ o profiterstvu u vrijeme rata, hoće li ga nastaviti ili je potrebno pokrenuti kazneni postupak da to ponovno naprave umirovljeničke udruge ili možda nakon ovog današnjeg pitanja može državno odvjetništvo samo po sili zakona postupiti.
Hvala. Ministar gospodin Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo gospodine zastupniče. Točno je Hrvatski sabor je donio izmjene Ustava, temeljem izmjena Ustava mi smo donijeli konkretan zakon o nezastarijevanju kaznenih djela ratnog profiterstva i kaznenih djela vezano za pretvorbu i privatizaciju. U tom zakonu točno smo taksativno pobrojali kaznena djela koja u zakonom ispunjene uvjete imaju obilježje ratnog profiterstva, u ta kaznena djela spadaju dakako i nesavjesno poslovanje, spada i zlouporaba ovlasti u gospodarstvu, spada i prevara, ali pod uvjetom da je netko iskoristio ratno stanje i u tom ratnom stanju počinio kazneno djelo i došao do nepripadne značajne imovinske koristi. Dakle, odgovor na vaše konkretno pitanje, otklonili smo one uvjete da zastara može spriječiti procesuiranje ovakvih kaznenih djela, i stoga zakonske su mogućnosti da ovakva kaznena djela, koja su prijavljena koja su bila su u zastari da Državno odvjetništvo po tim prijavama postupa. Ja duboko vjerujem da oni koji su koristili ratno stanje i stekli u ratnom stanju ovakvu imovinsku korist nemaju razloga za mirni san, jer Hrvatska država, naše pravosuđe sasvim sigurno će ovakve slučajeve procesuirati i vjerujem sankcionirati, o konkretnome ne mogu govoriti, naravno imamo odredbe zakona o kaznenom postupku gdje ja ne mogu govoriti o imenima i prezimenima, iako kada danas gledamo medije, vidimo da u medijima vrlo često se informacije pojavljuju ali duboko vjerujem da državno odvjetništvo u suradnji sa ostalim tijelima će vidjeti tko ovakve tajne iz istražnih i drugih postupaka plasira u medije. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin matušić izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre odgovor je vrlo precizan je jasno je da se postoje svi uvjeti da bi se ovaj postupak nastavio i da bi se pravda zadovoljila. Žalost je da mi danas u Hrvatskom saboru moramo razgovarati o Radimiru Čačiću danas u više navrata očigledno, jer političar sa ovakvom prtljagom u Europskoj uniji ne bi opstao ni jedan dan. Međutim, očito HNS nije spreman primijeniti Europske standarde, nije spreman primijeniti standarde koje m i u hrvatskoj demokratskoj zajednici primjenjujemo, nisu ih spremni primijeniti njihovi koalicijski partneri, oni se ponašaju, da se ne uvrijede, slikovito ću se izraziti, kao ona tri majmunčića sa Kineskog reljefa, jedan zatvara oči, drugi začepljuje uši, a drugi zatvara usta.
Za ovu uporedbu se gospodin zastupnik ispričao je li? Gospođa Đurđa Adlešić će postaviti sljedeće pitanje. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, pitanje želim postaviti predsjednici Hrvatske vlade gospođi Jadranki Kosor vezano uz projekt koji je važan za Bjelovar, važan za našu županiju ali važan je za brojne druge županije otkud dolaze studenti koji studiraju na četiri studija u gradu Bjelovaru ili učenici strukovnih i srednjih škola, znači više od 5,5 tisuća mladih ljudi koji nemaju adekvatan smještaj u gradu Bjelovaru. Naime, podsjetit ću da je na sjednici Hrvatske vlade u Bjelovaru obećana nakon predstavljenog projekta izgradnja učeničko-studentskog doma. Osim što je prihvaćen tada taj projekt, projekt je ušao i u proračun za ovu godinu. Grad Bjelovar je od tada iz svojih sredstava izdvojio oko 7,5 milijuna kuna, raspisan je natječaj za izvoditelja radova, međutim dogodilo se ono što se često događa, a to je pojavila se žalba na odabranog izvođača. Naravno, s obzirom da je izborna godina ovakva atmosfera uvijek se javljaju i oni ponešto manje dobronamjerni koji kažu da je ovo jedna od prevara hrvatske Vlade prema biračima u našoj županiji, da od izgradnje tog doma neće biti ništa zbog toga što komisija do sada nije odgovorila na žalbu. Ja se iskreno nadam i vjerujem da taj prigovor ne stoji, da nije točan, da ćemo dobiti izgradnju obećanog doma u koji smo i sami uložili dovoljno, ali me zanima postoji li mogućnost da ovakav potreban, nužan i obećan projekt izgubimo? Hvala lijepo.
Hvala. Premijerka Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo zastupnice. Vaše pitanje je zanimljivo iz nekoliko razloga. Prije svega naravno da je ovo važan projekt, da Vlada stoji iza njega, da smo mi potpisali i sporazum o sufinanciranju gdje će kroz Vladu, kroz nadležno ministarstvo uložiti 75% sredstava. I naravno da u Vladi nitko ne bi potpisivao nešto iza čega dakako ne stoji, jer smatramo da je to više nego opravdano budući da se radi o građevini koja je projektirana za 240 učenika. Međutim, ovdje se radi to dakako ne govorim vama, nego onima koji prigovaraju koji imaju uvijek nešto za reći. Radi se o klasičnom primjeru kako bi se mnogi naizgled borili za uređenu pravnu državu, ali kada to dođe do njih onda se ne bi više borili, odnosno mnogi bi se više borili za transparentnu javnu nabavu, ali kada im se to ne sviđa ona naravno ta bi javna nabava mogla biti i nešto manje transparentna. Naime, radi se o tome da su uložene dvije žalbe i da o tome odlučuje komisija koja kao što znate nije u nadležnosti Vlade, i to je isto tako nešto što smatram da ćemo u sljedećem razdoblju, znači mi u idućem mandatu morati mijenjati, jer je činjenica ja je se usudim vrlo jasno i glasno reći, da mnogi projekti stoje zbog toga što se ne rješavaju ili se rješavaju sporo u komisiji i onda se stječe dojam da postoji nešto što se radi zapeli smo. Dakle, odlučili smo se sa potpuno transparentu javnu nabavu, osnivali smo Ured za javnu nabavu, objedinjenu javnu nabavu i sve sada ide kroz taj ured. Međutim, kada se ulože žalbe pitanje je dakako i tu uopće neću špekulirati, ulažu li se katkada žalbe naprosto da bi se cijeli projekt minirao, to nije moje da sudim, ali sada smo tu gdje jesmo. Dakle, dok povjerenstvo ne odluči što je s tim žalbama i dok ne odluče u konačnici o sudbini natječaja, dotle dakako da Vlada ne može ništa. Ali ja vas više nego uvjeravam jer je sporazum potpisan, prema tome iza toga stoji Vlada i čim povjerenstvo odluči, čim se dogodi situacija da se može ići dalje, sasvim je sigurno da se odmah treba potpisati i daljnji sporazum odnosno donijeti daljnje odluke kako bi se zaista izgradnja započela. Prema tome, što se Vlade tiče budite mirni, Vlada iza projekte stoji.
Hvala. Gospođa Đurđa Adlešič. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa zapravo je ovo posljednje najvažniji dio odgovora koji sam htjela čuti, da projekt ide dalje. Naravno da moramo poštivati proceduru, naravno da moramo poštivati zakone koje smo sami donijeli, ali je bitno da se od projekta ne odustaje u ovom periodu kada smo naravno opravdano prihvaćali brisanje mnogih drugih projekata. Hvala lijepo i zadovoljna sam.
Hvala lijepo. I imamo jednu kratku obavijest. Gospodin predsjednik Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu sazvao je Odbor za danas u 14 sati u sobi 133, 1. kat. Idemo dalje sa postavljanjem pitanja. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Ante Kulušić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, svoje pitanje upućujem gospodinu ministru Mlakaru. Ovih dana svjedoci smo brojnih rasprava o financiranju rada SDP-a, odnosno financiranje stranaka preko inozemnih računa. Ovih je dana predsjednik Hrvatskog helsinškog odbora preko HRT-a obznanio da u jednoj banci u Grazu postoji tajni SDP-ov račun s kojega se financiraju aktivnosti te političke stranke. Poštovani gospodine ministre, može li se politička stranka financirati odnosno imati račune izvan Republika Hrvatske, jer to u bilo kojem razdoblju od samostalnosti Republika Hrvatske bilo moguće?
Hvala. Gospodin ministar Davorin Mlakar. Izvolite.
Uvaženi gospodine zastupniče, vi govorite o informacijama koje su se zadnjih dana pojavile u medijima, i ono što smo mi mogli provjeriti to je ono što će biti sadržaj odgovora na vaše prvo pitanje, ne. Nikada nije bilo moguće da politička stranka u RH ima račune u inozemstvu. U ovom konkretnom slučaju koji se dogodio prema ovim podacima koje imamo od '95. godine, bio je na snazi Zakon o političkim strankama koje također osiguravao transparentnost financiranja političkih stranaka koje su svoje račune morale davati i na uvid Hrvatskom saboru u slučaju da su stekli protupravno sredstva za financiranje svoga rada. Ta sredstva su postajala prihod državnog proračuna. Bila je čak zapriječena sankcija da bi u idućoj godini gubili pravo na financiranje iz onog dijela sredstava državnog proračuna koja su namijenjena financiranju rada političkih stranaka. SDP je '95. godine obavio transakciju prodaje nekretnine koju je dobio u vlasništvo pretpostavljamo kao slijednik Saveza komunista Hrvatske, ali je kupovina za taj dio vlasništvo na nekretnini isplaćena SDP-u na računu u Grazu prema ovom što postoji kao informacija iz toga ugovora. To ni tada, a ni danas nije bilo moguće i naravno da otvara pitanje onda načina financiranja političkih stranaka, bez obzira da li se radilo o izbornim promidžbama ili redovnom radu političke stranke, jer onda ni obveza izvješćivanja Državnog ureda za reviziju ili Hrvatskog sabora vjerojatno ako se nije znalo za postojanje računa, nije bila provedena. Taj je inače otvaranje takvog računa bilo protivno i Zakonu o deviznom poslovanju koji je u to vrijeme bio na snazi i jedino uz dozvolu Hrvatske narodne banke određenim pravnim subjektima bilo je moguće otvarati uopće račune u inozemstvu.
Gospodin Kulušić. Izvolite.
Hvala gospodine ministre, zadovoljan sam vašim odgovorom. Neka pravna država radi svoj posao. Mislim da je ovo samo jedan od računa odnosno samo jedan od saznanja, a koliko je još onih za koje javnost ne zna kao i onih iz stranih država, iz Libije i iz drugih to ćemo tek saznati. Izgleda da je zasad samo jedan račun kukuriknuo. Hvala.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Moje pitanje je za gospođu predsjednicu Vlade. Gospođo predsjednice, na što ste točno mislili kad ste rekli da postoji opasnost od crvene Hrvatske? Hvala.
Gospođa predsjednica Vlade, izvolite.
Evo na ovo sam mislila, prijetnje s britvom, gospodine zastupniče, na to sam mislila, na prijetnje koje nam upućujete i gdje se vaša Socijaldemokratska partija postavlja kao istražitelj, kao sudac i kao egzekutor. I zbog toga što ne poštujete institucije pravne države i zbog toga što vaši kolege najavljuju u svojim intervjuima koji su programatski da će itekako paziti sa prstom podignutim što radi Bajić i što rade sudovi. To je apsolutno skandalozno ponašanje, da vi iz vaše Socijaldemokratske partije prijetite državnom odvjetniku, da prijetite Državnom odvjetništvu, da prijetite USKOK-u što naravno i u ovom programatskom intervjuu sa britvom najavljuje vaš kolega dakle prijetite da će svatko u zakonodavnoj i izvršnoj odnosno u pravosudnoj, odnosno u vlasti koja odlučuje o tome je li netko kriv ili nije i gdje se konačno dovodi do sve punine ona ustavna odluka, odnosno ustavna odredba i ustavna vrednota da je svatko nevin dok mu se pravomoćnom sudskom presudom ne dokaže. Vi derogirate, to je crvena Hrvatska jer smo te metode vidjeli i hrvatski narod ga je vidio dobro ali nažalost i okusio u davnim vremenima komunizma. I ove prijetnje zapravo govore o tome da vi namjeravate ukinuti, zabraniti Hrvatsku demokratsku zajednicu a pretpostavljam nakon toga ovi s britvom sve nas potjerati na Goli otok, a to je dame i gospodo i gospodine zastupniče, to je crvena Hrvatska u kakvoj smo živjeli i kakva je zauvijek nestala. I ne možete nam prijetiti vi i stranke koje 25. lipnja 1991. godine kad je Hrvatski sabor donosio ustavnu odnosno odluku o samostalnosti Republike Hrvatske kad ste izašli iz sabornice i za tu odluku niste htjeli glasovati. Mi smo se zaista kroz sve institucije borili, sa svim usponima i padovima, za demokratsku i za europsku Hrvatsku. Ova Vlada na čelu s HDZ-om završila je pregovore i ne bi završila da sva ta postignuća nismo ugradili u stvarni život. Prema tome, to sam mislila gospodine zastupniče, ta crvena Hrvatska kakvu mnogi vaši prijatelji, drugovi sanjaju neće se ostvariti jer je ovo demokratska zemlja… [[Pljesak.]] i jer je Hrvatska demokratska zajednica koja je stvarala državu potrebna Hrvatskoj iako vaš drug sa britvom kaže da HDZ ne treba Hrvatskoj. To proći neće i zato pozivam sve naše članove i sve zastupnike da se zaista zalažu za demokratska pravila i ovdje u sabornici, ali i izvan nje, a posebno u DORH-u, USKOK-u i posebno a sudovima. Sucima nitko neće više prijetiti i sucima nitko neće određivati kako će suditi, odnosno da se sudi onima koji su zdesna, a i da se ni krivo ne smije pogledati onima koji su na ljevici. To proći više neće. [[Pljesak.]]
Gospodin zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Gospođo predsjednice Vlade, takve Hrvatske sa pravosuđem kakvo je sada, a kakvo vi mislite da će biti ne morate se bojati, to je prvo. Drugo, puno su više štete Hrvatskoj nanijeli drugovi vaši s torbama nego neki koje ste spomenuli s britvama. I treće, ako mislite kad već spominjete bivši sustav ili davna komunistička vremena najprije želim reći da sve što se dogodilo protiv ljudskih prava, protiv prava čovjeka i posebno ratni zločini ne zastarijevaju i moraju biti kažnjeni kad god se dogodilo i od koga god se dogodilo pa i za vrijeme komunizma. Ali ono što moramo prestat govorit je to da oni koji su bili u komunističkoj partiji počnu upozoravat na crvenu opasnost, oni koji su bili članovi 3. partijske konferencije Radio Zagreba kao vi gospođo Kosor da govorite o crvenoj opasnosti. … /Buka u dvorani./… I onda bi valjda tu crvenu opasnost treba o predstavljati ja koji nikad nisam bio u partiji i veliki broj mojih kolega, to bi mi trebali predstavljati. Naše inače…
Hvala lijepa.
Dopustite gospodine predsjedniče još jednu rečenicu. Jedina crvena opasnost u Hrvatskoj je crveno na tekućim računima naših građana koji loše žive, a ovo ostalo je samo puka predizborna retorika i demagogija. Zahvaljujem.
Hvala, hvala. Hvala lijepa. Dobro je da su rasprave živopisne, ali neka budu u skladu sa Poslovnikom. Molim gospođu zastupnicu Nadicu Jelaš, izvolite.
Hvala, predsjedniče Hrvatskoga sabora. Predsjednice Vlade. Prije četiri godine, dakle uoči parlamentarnih izbora 2007. Ivo Sanader, vaš prethodnik i tada predsjednik HDZ-a obilazio je Hrvatsku sa svojim ministrima i pritom je davao mnogobrojna obećanja i polagao mnogobrojne kamene temeljce. Ja ću se ovom prilikom prisjetiti samo nekih: Centra za osobe s posebnim potrebama u Zadru, Zadarska poliklinika, Park šuma Musapstan kod Zadra, most na Dravi u Petrijevcima kod Osijeka, trg u Belom Manastiru, južna osječka obilaznica, kanal Dunav-Sava. Budući da se u većini tih prilika, dakle prilikom polaganja kamena temeljaca sa Sanaderom bili i vi kao njegova desna ruka i zamjenica, recite nam sada ovdje u Saboru, ali i hrvatskim građanima, što je od tih projekata za koje ste postavljali kamene temeljce do sada, dakle nakon četiri godine mandat je pri kraju, dakle što je do sada okončano i stavljeno u funkciju.
Gospođa predsjednica Vlade, izvolite.
A ne mogu vam sve to nabrajati jer će me predsjednik Sabora prekinuti, što ću onda. A spomenuli ste obilaznicu oko Osijeka, evo pa gradi se koliko ja znam, gradi se i to žestoko gradi se evo i zadnja dionica koridora 5c. Spomenuli ste most na Dravi, ja ne znam imate li vi iste informacije kao ja, ali gradi se punom snagom. To vam je gospođo zastupnice investicija koja iznosi negdje oko milijardu i 200 milijardu kuna i gdje je dakako zaposleno mnogo ljudi koji da tu investiciju nismo započeli i da nismo našli snage ne bi radili. Mnoge druge investicije koje smo pokrenuli, dakako su realizirane i u proteklim godinama. Ali ja danas ako mogu reći polažem vama račun za ove dvije godine otkako ja vodim Vladu Republike Hrvatske pa vam mogu nabrojati projekte evo od pruge Koprivnica – Križevci koji je isto tako jedan veliki i važan projekt koji smo predstavili u našem programu. Ono što vam da ne nabrajam sve, od straha da me predsjednik ne prekine jer da uđem u crveno, ja ću reći da se u ovom trenutku gospođo zastupnice 20 milijardi, 20 milijardi projekata jest u realizaciji. Mogu vas izvijestiti da će se evo za nekoliko dana završiti natječaj za Zračnu luku Zagreb. Znači, može se ići dalje s tim projektom. Ali isto tako na vašu radost da smo evo sa vašim koalicijskim partnerom gospodinom Jakovčićem potpisali veliki i važan projekt Brijuni Rivijera i da je taj natječaj međunarodni već objavljen i da već ima jako puno zainteresiranih. To vas sigurno jako veseli, jer se radi o 2000 novih radnih mjesta koji će taj projekt omogućiti i osigurati ne samo važnih za Istru, Istarsku županiju nego cijelu Hrvatsku. Uskoro ću ponovo u Istru na otvaranje još jedne dionice autoceste. Nedavno sam otvorila evo važnu dionicu na, vezanu dakle Ravča – Vrgorac. Ali isto tako nastavili smo dalje za razliku od vas koji se ne znate dogovoriti. Mi jasno kažemo i to u našem programu piše gradimo autocestu do Dubrovnika. Gradi se evo, radi se i na Pelješkome mostu ako imate vremena pođite dolje pa malo pogledajte. Dakle, radimo autocestu do Dubrovnika a iz vaše koalicije jedni govore da se gradi da se ne gradi oko Pelješkog mosta. Vaš predsjednik kaže da će se graditi. I kad je shvatio da to baš nije dobro za kako ću objasniti gospodinu Vlahušiću. Ali onda vaši tamo dolje kažu isti taj dan vaši iz SDP-a kažu da se neće graditi, nego da će osigurati dovoljno trajekata. Tako da oko projekata biste se zaista morali dogovorili. Međutim, projekte koje smo najavili idu dalje. Ponavljam veliki projekti koje smo pokrenuli se rade, ali mnogi moram reći su završeni. I zato ja i idem po Hrvatskoj jer to je moja dužnost biti među ljudima, među građanima, slušati što govore. I naravno otvarati projekte koje je ova Vlada završila. To nam isto ne možete zabraniti. [[Pljesak.]]
Hvala. Gospođa Nadica Jelaš. Izvolite.
Predsjednice Vlade, ja sam vam postavila zaista konkretno pitanje. Pitala sam za konkretne projekte. Međutim, vi odgovarate na način koji je poznat – tako da zapravo ne kažete ništa. Zato ću ja kazati vama. Dakle, Centar za osobe sa posebnim potrebama u Zadru nije dovršen. Zadarska poliklinika na kojoj su radovi zapravo obustavljeni navodno istražuje Državno odvjetništvo. U Park šumu Musapstan nitko nije nikada ni kročio. Ali zato vi u maniri vašega prethodnika, dakle onog čija ste nasljednica, ponovno polažete te iste kamene temeljce u Petrijevcima. Ponovno obećavate izgradnju južne osječke zaobilaznice, ponovno najavljujete kanal Dunav – Sava s tim da ni ovoga puta nisu u državnom proračunu osigurana sredstva. Dakle, sve je to jedna loša repriza već jednom viđenog filma koji se zove prazna, lažna i neodgovorna obećanja.
Pitanje će sljedeći postaviti gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Pa evo proteklih godina, a posebno evo i zadnjih mjeseci prije raspuštanja često smo govorili s obzirom na ova vremena o neisplaćivanju plaća radnicima. Taj broj se kreće vidjeli smo oko 10000 kuna. Oporba je to spominjala, 70, 80000, licitiranje je valjda bilo i predlagala za one koji ne isplaćuju plaće valjda srednjovjekovno mučilište. Ali eto u četvrtom mjesecu ove godine jedan mali članak me ovako zainteresirao gdje piše da su radnici Čačićevog Coninga dobili plaće za 11. mjesec. Dakle, sa 5 mjeseci zakašnjenja. I valjda je onda priča utihnula malo. S obzirom da nisu dobili plaće, nisu isplaćivani ni doprinosi, pa evo molim ministricu Dalić da mi odgovori što se poduzima da se ovakovim firmama naplate doprinosi a pogotovo ako gazda tih firmi živi život koji evo sigurno nije sukladan čak ni bogatašima u Hrvatskoj.
Gospođa ministrica Martina Dalić. Izvolite.
Poštovani zastupniče Markovinović, sigurno je jasno da Vlada niti na koji način nije spremna tolerirati neredovite isplate plaća, doprinosa ili isto tako i drugih državnih davanja. Iako ja ne mogu s obzirom na poreznu tajnu govoriti o pojedinačnom poreznom obvezniku, ono što sigurno mogu reći mogu vas izvijestiti o brojnim aktivnostima koje poduzimamo kako bi se ova pojavila gdje je i ima svela na minimum. U tome kontekstu koristimo sve instrumente koji stoje na raspolaganjima Poreznoj upravi, Financijskoj policiji isto kao i REGOS-u. Stoga je u prvih 8 mjeseci Porezna uprava u kontekstu prekršajnog djelovanja više od 57% svih prekršajnih prijava Porezne uprave tzv. optužnih prijedloga bilo je upravo zbog neisplata doprinosa. Isto tako, podneseno je 139 kaznenih prijava za razna kaznena djela u području poreza što je 30% više nego lani. A isto tako i u ovome Domu upravo je u procesu prijedlog novog Kaznenog zakona koji će neisplatu plaća i doprinosa definirati i kao kazneno djelo i u tome kontekstu i još jače pridonijeti razrješavanju i smanjivanju ovog problema. Međutim, ono što smatram da je isto tako važno, važno jest istaknuti i našu izvrsnu suradnju sa socijalnim partnerima u okviru Gospodarskog socijalnog vijeća po ovoj problematici. Stoga sindikati u proteklom razdoblju jesu također signalizirali i indicirali koje su to tvrtke u kojima se neredovito isplaćuju plaće pomažući na taj način Poreznoj upravi da djeluje prema onima prema kojima treba. A isto tako želila bih vas izvijestiti isto kao i sve zastupnike da postoji i besplatan telefon 0800-1001 na koji se mogu javiti svi oni koji su moguće izloženi ovakovom postupanju svojih poslodavaca, pa čak naravno i ako se radi o osobama koje se bave javnim poslom ako imaju tvrtke, kao što je gospodin Čačić, i onda po takovim također prijavama i pritužbama porezna uprava će promptno postupati. Rezultat svih ovih aktivnosti jest kontinuirano smanjivanje pojave neredovite isplate plaća i uplate doprinosa tijekom ove godine i vjerujem da će se taj trend i nastaviti. Hvala vam lijepo.
Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala. Pa evo pozdravljam evo i najavu da će se donijeti zakon koji će pooštriti upravo sankcije protiv takovih poduzetnika, a moram reći da zapravo svakom radniku koji ne dobiva plaću ugrožena egzistencija i zato sigurno to treba napraviti čim prije. Ali evo ovo je jedinstven slučaj Radimira Čačića koji umjesto, zbog onog sveg što radi, što je napravio, kod kojeg je jači nagon za bogaćenje nego moralni čin, mislim da ne trebamo se čuditi jer onda kad je bio ministar, kad je mogao dodjeljivati poslove svojim firmama bez natječaja, bez građevinskih dozvola, kad je Coning izvanredno stajao, dakle pokušat će to još jedanput mažući ljudima oči o nekakvoj pravdi, o velikom gospodarstvu, o preporodu hrvatskog gospodarstva i slično. Pa vjerujem ipak da se to neće dogoditi. Hvala.
Postavit će pitanje gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Evo u proteklih nekoliko mjeseci slušali smo i izjave i govore i predsjednice Vlade i ministra turizma o uspješnosti i tijeku turističke sezone, i jasno očekivanjima koja nam turistička sezona može donijeti, no te informacije koje smo slušali često puta su bile negirane u nekim medijima ili od nekih pojedinaca, kao da su se ti pojedinci preplašili i pozitivnih vijesti i pozitivnih informacija, odnosno određenih uspjeha ove Vlade. Stoga koristim priliku i evo upućujem pitanje ministru turizma da li su stigli i prvi službeni rezultati o turističkoj sezoni, odnosno da nas upozna sa pokazateljima vezano za upravo, vezano uz uspjehe te naše evo već skoro protekle turističke sezone, ili turističke sezone koja je još uvijek u tijeku.
Hvala. Gospodin ministar Damir Bajs. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, štovani saborski zastupniče. U pripremi ove 2011. godine naravno Vlada je sačinila akcijski plan u kojem je pripremila preko 30-ak mjera, jer su bile raznolike od ukidanja viznog režima, pa do trošenja gotovo 250 milijuna kuna u promidžbu, ali i u poveznicu sa partnerima. Rezultat je tu, mi smo sigurni da ove 2011. godine ćemo imati milijun turista više nego kada je kriza počela 2009. godine. Međutim vi me pitate naravno i ono što je drugo pitanje, kakav je financijski učinak. Ja ću reći da imamo … [[Govornik se ne razumije.]] statistiku za drugi kvartal u kojem je jasno naznačeno da najveći porast prihoda u uslugama je vezan uz hotele, agencijske usluge, i uz turizam općenito. Naravno ti podaci su još utoliko bitniji stoga što u drugom kvartalu je Hrvatska imala pozitivan porast društvenog nacionalnog dohotka, a taj porast koji je pozitivan državni zavod veže posebice uz dakle rast u turizmu. Mi se nadamo da će u konačnici i ova postsezona, ali i naravno podaci iz glavne sezone potvrditi ove dobre rezultate koje već imamo za prvih 6 mjeseci. Što se tiče dakle toga pričekat ćemo i HNB, ali ako bi bilo ovako kako je do sada ne možemo se žaliti.
Hvala. Gospodin Stanko Grčić.
Hvala ministru na datim informacijama, zadovoljan sam odgovorom i vjerujem da će ove informacije otkloniti sumnju koja je često puta prisutna bila u uspjehe Ministarstva turizma, i uspjehe u popularizaciji hrvatskog turizma. Moram izraziti zadovoljstvo sa određenim mjerama i postupcima poduzetim od strane Ministarstva turizma, posebno vezanim na popularizaciji i podizanju kontinentalnog turizma, stoga vjerujem evo da ćete i dalje nastaviti upravo djelovati u ovome smislu jačanja hrvatskog turizma. Hvala.
Hvala. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, svoje pitanje postavit ću gospođi premijerki hrvatske Vlade. Evo kraj je HDZ-ovog mandata, izbori su pred nama, i vrijeme je na svođenje računa. Jedan od najboljih pokazatelja svake Vlade je za koliko je u njenom mandatu smanjena nezaposlenost. Evo konkretno vas pitam i molim konkretan odgovor kako bi hrvatski građani na izborima mogli lakše odlučiti. Koliko je bilo stanje nezaposlenosti na početku vašeg mandata, a kolika je ta nezaposlenost danas?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor.
Hvala lijepa. Gospodine zastupniče, pa evo vjerujem da ste vidjeli rezultate vezane za kolovoz, da vas vesele, dakle da je u kolovozu zaposleno gotovo 40% više nego u kolovozu 2011., 40% više ljudi nego u kolovozu 2010. i sigurna sam da vas to čini zadovoljnim. Dakle, a isto tako evo prošli mjesec je smanjen broj nezaposlenih za 2 tisuće 250 osoba, i to je manje u odnosu na srpanj 2011. To vas sigurno isto veseli. Mi smo dakako poduzeli mnoge mjere za smanjivanje nezaposlenosti i kroz Hrvatski zavod za zapošljavanje, ali svakako i jačajući hrvatsko gospodarstvo, pa vas sigurno vesele i podaci o evo rastu BDP-a, ali o rastu o trgovine za 15,5% u srpnju, isto tako ovi dobri podaci u turizmu, ali i podaci o rastu BDP-a za 0,8% industrijske proizvodnje gotovo 2% i robne razmjene, odnosno izvoza kao što znate više od 5%. Prema tome to su sve pokazatelji koji govore da ako nastavimo ovako ustrajno raditi, da će i zapošljavanje biti povećano. Svakako, budući da me pitate na kraju ovoga dvogodišnjeg mandata kao premijerku, onda si dozvoljavam podsjetiti na činjenicu da je Vlada koju je vodio SDP 2003. na kraju svoga mandata imala nezaposlenost veću od 320 tisuća, u trenutku kad nije bilo svjetske gospodarske krize, u trenutku kad je BDP rastao 5,4%, ali ste napuhali deficit na 5,4% i isto tako prodali u svom mandatu sve što se prodati dalo od HT-a evo do 25% plus 1 dionicu INA-e, da ne govorim o bankama koje su se, hotela koji su se prodavali prijateljima itd., itd. Dakle, rasprodali ste bogatstvo i završili mandat sa 320 tisuća nezaposlenosti iako nije bilo krize niti u Hrvatskoj jer to je pokazivao rast BDP-a, niti u svijetu. Pa biste gospodine zastupniče kad postavljate pitanja meni morali u ovo vrijeme postavljati i pitanje vodstvu svoje stranke.
Hvala. Gospodin zastupnik Mario Habek, izvolite.
Gospođo Kosor za vrijeme vašeg mandata nezaposlenost raste čak i u jeku turističke sezone što je dosad nezabilježeno u hrvatskoj povijesti. Uvijek je za vrijeme turističke sezone broj nezaposlenih, odnosno zaposlenih barem privremeno rastao. Samo je vama uspjelo poći za rukom da broj za nezaposlenost raste i ljeti. To zaista treba znati i to je zaista odlična realizacija programa gospodarskog oporavka. I tako danas imamo 300 tisuća nezaposlenih upravo zahvaljujući vašoj sposobnosti. Vjerujemo da će građani tu vašu sposobnost nagraditi na sljedećim izborima.
Hvala. Dame i gospodo zastupnici upravo smo 20 prijavljenih za postavljanje pitanja, to je točno polovica, znači još ima 20. Pa o tome vodimo računa jer je sada skoro evo dvadeset do dvanaest. Nastavit ćemo. Gospođa Nevenka Majdenić će postaviti pitanje.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pitanje upućujem predsjednici Vlade RH gospođi Jadranki Kosor. Poštovana predsjednice vi i Hrvatska vlada neprestano ste izloženi brutalnim napadima i uvredama od strane SDP-a, HDSSB-a i HNS-a, a u obmanjivanju javnosti i neistina poput onih da višestruko polažete kamene temeljce i slično posebno prednjače zastupnici SDP-a i HDSSB-a. Moje pitanje je slijedeće, poštovana predsjednice Vlade molim vas da Sabor i hrvatsku javnost izvijestite koliko je Vlada Republike Hrvatske na području Osječko-baranjske županije samo u posljednjih godinu dana otvorila gospodarskih projekata, u kojoj vrijednosti, počevši od infrastrukturnih do ulaganja u poslovne gospodarske zone.
Hvala. Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospođo zastupnice. Dakako da mene niti čude ti napadi evo udruženih u mržnji rekla bih evo i HDSSB-a i SDP-a zato što je to očito dio programa tih stranaka za parlamentarne izbore, ali konkretno na vaše pitanje naravno ću odgovoriti budući da smatram da je iznimno važno u Hrvatskoj za postizanje jednoga pozitivnoga ozračja u kojem bismo mogli dostići trenutak kad ćemo se dogovoriti oko barem tri, dva, jednoga ključnog projekta za Hrvatsku za koju će glasati i koju će poduprijeti sve stranke. Dakle, važno je govoriti istinu. I evo, ja se pridružujem tim nastojanjima pa kad pitate o projektima u Osječko-baranjskoj županiji, dakle u 2010. za vodoopskrbu više od 20 milijuna kuna, u 2011. više od 12 milijuna kuna, za zaštitu voda u 2009. više od 39 milijuna kuna, ove godine više od 77 milijuna kuna. U zaštiti od štetnog djelovanja voda, dakle prošle godine više od 124 milijuna kuna, a ove godine 114 milijuna kuna. Za navodnjavanje više prošle godine od 2 milijuna 690 tisuća, a ove godine 3,5 milijuna kuna. Kao što vidite zapravo na mnogim stavkama se povećavaju sredstva u 2011. u odnosu na 2010. godinu. Svakako tu treba spomenuti i projekt koji smo evo započeli, izgradnja zaobilaznice, ali i most na Dravi da ne ponavljam, vrijednost te investicije je evo oko milijardu i 200 milijuna kuna. Što će dakako značiti itekako i za prometnu povezanost, ali i za potporu gospodarstvu. Što se tiče evo ukupna ulaganja za provedbu projekata vezanih za sredstva proračuna, znači vezano za projekte unutarnjih voda, dakle to su ulaganja u 2010. 23 i u 2011. 51, skoro 52 milijuna kuna. Međutim, kroz Ministarstvo evo gospodarstva isto tako što se tiče potpora više od 47 milijuna kuna potpora do kraja rujna ove godine, odnosno 26. rujna ove godine. Od 2004. do 2011. više od 642 milijuna kuna. Ali, isto tako možemo govoriti i o potporama gospodarskim zonama. Znači, sufinancirano je 8 poduzetničkih zona. U to je uloženo gotovo 4 milijuna kuna. Što se tiče potpora evo u industriji mogu vam reći, znači potpora održanju konkurentnosti tekstila. Dakle, više od milijun kuna kroz operativni program potpora proizvodnje kemikalija 572 tisuće i još nešto, gotovo 580 tisuća. Operativni program poticanja konkurentnosti i inovativnosti 46 milijuna kuna ukupno, znači to su neki zbirni. I da ne nabrajam dakle projekte i u energetici vezano evo za prije svega PLINACRO, dakle na području ove županije oko 71 milijun kuna. Isto tako imamo vrlo jasne pokazatelje o inozemnim izravnim ulaganjima. Tako da zaista ne govore istinu oni koji neću dalje nabrajati jer ima toga puno, mogu vam to sve priložiti da možete koristiti u razgovorima s građankama i građanima Osječko-baranjske županije. Ali, svakako zaista smo puno snage uložili ponavljam i u teškim gospodarskim prilikama kako bismo i u prošloj i u ovoj godini ulagali u Osječko-baranjsku županiju i zaista pokazali na djelu ono što je jedan od stupova i rada ove Vlade, dakle jednako ulaganje u sve krajeve Hrvatske bez obzira na to tko je na vlasti u kojoj županiji i u kojem gradu. Povući ću paralelu iz evo podsjetit ću na Rijeku gdje sam bila evo rado viđen gost često u svom mandatu premijerke gdje smo u samo u ove 2 godine dame i gospodo uložili u ovu županiju gdje je na vlasti SDP i u grad gdje je na vlasti SDP koji među ostalim troši nenamjenska sredstva gradskog proračuna, mi smo kao Vlada uložili 4,5 milijarde kuna u projekte samo u toj županiji. Hvala vam lijepa.
Evo, gospođa će Nevenka Majdenić sada pa imamo jednu povredu Poslovnika, izvolite.
Zahvaljujem predsjednice na konkretnom odgovoru, na sredstvima koja su uložena u Slavoniju i Baranju i ovo je pravi odgovor, pravi dokaz kako vi i vlada ulažete u Slavoniju i Baranju. I mislim da je to onaj odgovor na ona zlonamjerna pričanja oporbenih političara iz Slavonije da vlada ne vodi računa o Slavoncima i Baranjcima. Meni je osobno žao da kada vi otvarate neki objekat, kada postavljate kamen temeljac, što saborski zastupnici i zastupnice Slavonije i Baranje odmah sazivaju tiskovne konferencije govore protiv toga, a činjenica je da svaki otvoreni projekat, svaki postavljeni kamen temeljac znači da će se tu graditi i raditi i da će se zapošljavati novi ljudi, a to bi nam trebalo biti svima u interesu, to je ono što ste govorili o jednom pozitivnom ozračju. A ja vam gospođo predsjednice vlade u ime svih slavonaca i slavonki koji prepoznaju vaš trud i napor i sve što činite za Slavoniju i Baranju iskreno u njihovo ime i svoje zahvaljujem.
Hvala. Imamo jednu povredu poslovnika, gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, povrijeđen je članak 214. Naime, tim člankom dajete opomenu zastupniku, ovaj put dajete opomenu predsjednici Vlade, ja uvijek jer je bila za vrijeme gospodina Sanadera potpredsjednica, ovdje stoji da omalovažava ili vrijeđa druge zastupnike, ovaj put je uvrijedila HDSSB jer je rekla da je udružen u mržnji sa SDP-om. Dakle HDSSB se neće udružiti posebno ne radi mržnje niti je naš program mržnja, niti sa SDP-om nego ćemo se udružiti s narodom, i to će biti koalicija s narodom za bolji život u Slavoniji. A što se tiče ovih velikih investicija u Slavoniji, stavit ću naočale da bolje vidim te kamene temeljce. Mislim da ste vi malo više bolesni.
Vrlo kritičke i … kvalifikacije su ovdje izrečene na mnoge stranke, uključujući HDZ, SDP, HNS i vas, nema razloga da prenježni budemo kada se radi o kvalifikacijama stranaka. Idemo dalje, sada ću dati riječ gospođi zastupnici Biserki Vranić za postaviti pitanje.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moje pitanje upućeno je gospođi predsjednici Vlade gospođi Kosor. Naime, jučer ste izjavili da će kukuriku koalicija svojim dolaskom na vlast otpustiti preko 80% državnih i javnih službenika, to naravno nije točno ali me na neki način potaknulo na pitanje da postavim, zapravo pitanje o registru državnih i javnih službenika. Naime, to ste već obećali dolaskom na vlast a ministar Mlakar je najavio ostavku ukoliko taj registar ne bude gotovo do mjeseca travnja ove godine. Molim vas odgovor na ovo pitanje.
Molim vas možete li ponoviti pitanje, slabo se čulo.
Moje pitanje upućeno je premijerki Kosor, naime, čuli smo jučer kako se optužuje da će kukuriku koalicija svojim dolaskom na vlast smanjiti 80% državnih i javnih službenika. To naravno nije točno ali me to potaknulo da postavim pitanje što je sa registrom državnih i javnih službenika. Naime, obećalo se da će taj registar biti gotov do mjeseca travnja ove godine i ministar Mlakar je također najavio ostavku ukoliko to ne bude izvršeno. Hvala.
Hvala. Premijerka Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospođo zastupnice, dakako da biste vi puno precizniji odgovor mogli dobiti da ste to pitanje postavili ministru Mlakaru, jer dakako Vlada je sastavljena od ministara pa onda je ministar Mlakar kojeg zapravo pitate a pitate mene, naravno da ću vam ja odgovoriti. Ali ću početi s onim vašim početkom, naravno da je točno to što je najavljeno što su vaši uvaženi ljudi, članovi vodstva vaše stranke najavili u medijima, a predsjednik vaše stranke nije to demantirao nikada, da će se otpustiti 80% ljudi dapače u različitim intervjuima vodećih SDP-ovaca i dalje se govori da oni koji samo mirišu na HDZ, oni koji samo mirišu na nešto što je desnije od SDP-a da će letjeti i da će perja biti posvuda. A zašto mi u to vjerujemo što ste vi iz Socijaldemokratske partije najavili, zašto što smo to vrijeme proživjeli i ja vas molim da se podsjetite vaše vlasti u Hrvatskoj, kada ste ne samo da ste posmjenivali sve što se posmijenjivati dalo, kada ste otpustili više od 3 tisuće policajaca, kada ste naravno raskinuli kolektivne ugovore, kada su državni službenici ti isti kojima se sada najavljuje da će letjeti, kada su tužili državu i onda smo mi milijardu i pol kuna morali naći iz državnog proračuna isplatiti, kada su vas tužili branitelji kojima niste poštivali prava pa smo također više od milijarde na ime tužbi morali isplatiti. Naravno posmjenjivali sve od upravnih odbora vrtića do upravnih odbora ergela primjerice u Đakovu, sve što je bilo HDZ ili bolje rečeno što nije bilo SDP je letjelo na cestu. Prema tome, budući da smo to vrijeme preživjeli, preživjeli smo, a mi naravno vjerujemo vašim istaknutim članovima koji najavljuju da će svi biti smijenjeni, koji najavljuju čistke, i koji najavljuju ponašanje koje smo vidjeli prije puno godina u Hrvatskoj, ali to naravno neće proći. Što se tiče konkretnog pitanja taj posao je završen pa predlažem da vam gospodin ministar Mlakar i pisanim putem odgovori, a ako nećete da vam odgovara on onda ću vam odgovoriti ja a on će pripremiti u svom Ministarstvu detaljno obrazložen odgovor. Hvala vam lijepa i još bih dodala da naravno mi državnim službenicima i u svom programu koji smo jučer najavili nećemo dodatno smanjivati plaće jer smo boreći se s krizom gospođo zastupnice morali to učiniti 2009. Godine a vi ste tada bili protiv, kao što ste bili protiv bilo kakvih odluka koje su trebale stabilizirati državne financije, dapače bili ste protiv izmjena zakona o mirovinskom osiguranju, ali bili ste protiv zamrzavanja proračuna i bili ste protiv zakona o fiskalnoj odgovornosti. Vaše viđenje hrvatske je jasno u tih nekoliko primjera ali ja sam sigurna da Hrvatske građanke i građani dobro pamte i da će donijeti odlične odluke za cijelu Hrvatsku, a to znači da će se složiti sa nama da treba čuvati Hrvatsku.
Prije nego još jedna povreda Poslovnika gospođa Vranić. Izvolite.
Naravno nisam zadovoljna odgovorom. On je očekivani. Zašto je vama postavljeno pitanje? Zato što ministri uglavnom rade ono što vi od njih očekujete, a ako ne rade eventualno svoj posao, to rade po dogovoru. Ne vjerujem da je izbor ministra Mlakara da on ne radi registar, znači, a vi kao najodgovornija osoba u Vladi bi to trebali znati i trebali bi ako to javnosti dajete do znanja i obećajte da to i izvršavate. Koalicija se neće baviti nikakvim otpuštanjem ili nekakvim revanšizmom, jer u ovoj državi ima puno pametnijeg posla nego će tražiti rad, red i disciplinu i odgovornost svakoga ponaosob. A da bi se to moglo učiniti moramo znati stvarno stanje stvari brojčano, stručno i ono drugo. Tako da ovo je svejedno i dalje kao i obično mazanje očiju javnosti i davanje odnosno skupljanje jeftinih političkih poena. Hvala.
Hvala. Imamo još jednu povredu Poslovnika, gospodin Zoran Vinković.
Ponovno, članak 214. omalovažava gospođa predsjednica druge zastupnike, ja ne mogu kazati sve, jer neki tu vjerojatno i ne razumiju o čemu gospođa predsjednica priča, nego se klanjaju, ali to je već njihov problem. Ne vidim nikakvog razloga da se ovdje spominjala ergela, jer gospođo predsjednice upravo je vaša Vlada donijela odluka o ukidanju pravne osobnosti Đakovačke ergele. Ja se nadam da ćete sutra na sjednici hrvatske Vlade donijeti odluku o vraćanju pravne osobnosti Đakovačke ergele koja je utemeljena 1506. godine. Vi ste upravo spomenuli … /Govornik isključen./ …
Hvala. Upravo ste povrijedili Poslovnik i to članak također 214. Gospodine zastupniče, vi ste povrijedili Poslovnik, članak 214. na kojega se pozivate stavak 4. koji kaže: "Javi se za povredu poslovnika ili ispravak netočnog navoda, a započne govoriti o drugoj temi za koju nije dobio riječ". Molim vas nemojte to koristiti, nema nikakvog smisla gubiti oko toga vrijeme. Nije povrijeđen Poslovnik, a pridružit ću se jednoj konstataciji možda malo naknadno. Naime, od kada je ovdje sjedim za ove 4 godine nepune, nikada nije bio ovakav rekord postavljanja pitanja jednoj osobi i to predsjednici Vlade. Postavljeno joj je 25 ili će biti postavljeno 25 pitanja, što iznosi 62,5% svih pitanja, a svima onim drugima 37,5%, pa onda bi možda bilo bolje ministrima kada se radi o nekim specijalnim pitanjima pa će dobiti možda detaljniji odgovor. Ako žele naravno zastupnici, oni traže detaljnije odgovore. Idemo dalje, pa će postaviti pitanje gospodin zastupnik Luka Denona.
Gospodine predsjedniče, moje je pitanje za gospođu premijerku. Prije postavljanja pitanja, vidjeli ste malo sam izašao van pa sam moje relativno čite ruke oprao. Probao sam i pitanje da ne bude prljavo, da se gospođa premijerka ne uzbudi, pa evo vjerujem da sam uspio nekako još … U svibnju mjesecu gospođo premijerko 2011. godine, vaša Vlada i vi donijeli ste uredbu kojom se zabranjuje, naravno ne bez razloga takvu uredbu, zabranjuje dodatna isplata po djelu honorara i po ugovoru o djelu novaca djelatnicima ministarstava. A već u lipnju ove godine, isplaćeno je 411 tisuća kuna djelatnicima Ministarstva zdravstva i socijalne skrbi. Riječ je između ostaloga i o glasnogovornici ministra Milinovića i tajnici državnog tajnika gospodina Jurkovića. Budući da se vi i vaša Vlada stalno pozivate na štednju, red i poštivanje donesenih odluka, molim vas da meni ali i građanima ove zemlje odgovorite, kako vam mogu vjerovati kada sami kršite odluke koje ste donijeli?
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Dobro da ste oprali ruke gospodine zastupniče, vjerojatno od svih riječkih poslova s kojima ste došli danas u sabornicu, pa ste oprali ruke i od ovoga što cijelo prijepodne govorim i podsjećam, ali nema me tko čuti. Dakle, 149 milijuna kuna u Rijeci potrošili ste nenamjenski, to je rekla Državna revizija, to ne govorim ja. Ja imam pravo ovo je slobodna zemlja to citirati. Dakle, 34 evo po najnovijem izvješću ponovo i od toga ste oprali ruke kao naravno i od slučaja Tržnica i od svega ostalog da što niste uredili i što smatrate normalnim samo zbog toga što ste zastupnik i dužnosnik SDP-a. A što se tiče ovoga, da naravno, mi provodimo jer smo tu odluku donijeli o zabrani zapošljavanja, dodatnog zapošljavanja u državnoj upravi. Mi smo donijeli program gospodarskog oporavka, donijeli smo program o zapošljavanju dva za jedan i taj program je sada dio programa HDZ-a. a što se tiče ovog specifičnog pitanja, dakako da kao predsjednica Vlade i to vi dobro razumijete ne mogu znati o svakom zaposlenom u svakom ministarstvu. To bi čak i moje mogućnosti nadišlo, jer velike su kao što znate i znam da priznajete, ali i to bi nadišlo zato što ne govorite o konkretnoj osobi a ne govorite i o konkretnom ministarstvu na taj način da pitate konkretnog ministra. Ali evo kao predsjednik i ministar mi govori da se radi o slučaju prije donošenja odluke Vlade. Međutim, dakako da ću vam pisanim putem vrlo detaljno odgovoriti na konkretno pitanje. A što se tiče onoga što je bio program Vlade, on se gospodine zastupniče apsolutno ostvario. Dakle, zabranili smo novo zapošljavanje, zabranili smo kupovanje automobila, osim tamo gdje se radi o lizingu pa dolazi do zamjena, ali isto tako mi smo morali donijeti odluke o nekim zapošljavanjima koji su vezani za završetak pregovora i za poslove koji su pred nama kako bismo 1. srpnja 2013. postali članica EU. I sve podatke o svemu tome vam vrlo detaljno u lipu i kunu možemo podastrijeti. A donijeli smo kao što znate i zamrznuti proračun odnosno zamrznute rashode po odluci vladajuće većine, gdje smo u startu taj proračun smanjili za 20% zbog svih mjera koje smo provodili pa i ove o zapošljavanju u proteklim godinama, ali smo u tako zamrznute rashode za koje vi gospodine zastupniče niste imali hrabrosti podići ruku, ali ste imali hrabrosti podići ruku za 149 milijuna kuna nenamjenski potrošenih sredstava u gradu Rijeci i mi smo se u tako zaleđene rashode utopili nove 4 milijarde rashoda za izbore, za mirovine i za sve one ostale za referendum što moramo kao odgovorna Vlada. Gospodine zastupniče, nadam se da ćemo se uskoro vidjeti u Rijeci i da ćete evo i prije tog susreta dobro oprati ruke.
Hvala. Gospodin zastupnik Luka Denona, izvolite.
Lijepo, ali gledajte ja vas nisam pitao o proračunu Grada Rijeke, nisam pitao o tržnicama budući da vi sami kažete da je to stvar pravosuđa pa da to ne bi trebali komentirati. Moje pitanje je bilo o minornih 411 tisuća kuna, ne o 10 milijuna eura, samo taksativno navedeno. Dakle pitanje je bilo o vjerodostojnosti Vlade i vas osobno kada donesete neku odluku ili uredbu kako se ona poštuje. Mene su naučili da u politici vrijedi povjerenje i vjerodostojnost, a sad se postavlja pitanje koliko građani uopće mogu vjerovati nekom političaru ili stranci. Bojim se da ste vi svojim ovakvim ponašanjem, nepoštivanjem vlastitih odluka potrošili svako povjerenje građana. I da, naravno, čuvajmo Hrvatsku. Vjerujem da vi isto tako kao i ja znate da nisam čuo da postoji neka velika ugroza od strane susjeda, od strane Europske unije ali vjerujem da će građani prepoznati da postoji ugroza od nevjerodostojnih političara i da će to na izborima znati honorirati.
Hvala lijepo. Idemo dalje. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Pitanje postavljam premijerki Jadranki Kosor. Poštovana gospođo premijerko, nakon objave optužnice višeg suda iz Beograda iz srpnja 2011. godine protiv hrvatskih branitelja Grada Vukovara najavili ste oštre reakcije protiv svih pokušaja revizije Domovinskog rata. Nažalost ovi pokušaji revizije su učestali i ne dolaze samo izvan već i iz Republike Hrvatske. Gospođo premijerko, da li su vam poznate sljedeće činjenice: da spomenuta srbijanska optužnica postrojbe ZNG-a i MUP-a tijekom '91. godine tretira kao paravojne formacije a da to isto tvrdi i hrvatski sud u svojoj presudi hrvatskom generalu Branimiru Glavašu utvrđujući sve hrvatske vojne postrojbe do 8. listopada '91. kao nelegalne formacije. Znate li da su u srbijanskoj optužnici hrvatski branitelji Grada Vukovara terete "zbog pucanja po jedinicama JNA", a da hrvatski sud u presudi Branimiru Glavašu izrijekom konstatira da su do 8. listopada '91. jedine regularne vojne postrojbe na području Hrvatske bile upravo jedinice JNA. Znate li da srbijanska optužnica negira postojanje agresije Srbije i JNA na Hrvatsku, a da Vrhovni sud Republike Hrvatske u svojoj presudi Branimiru Glavašu iz lipnja 2010. izrijekom utvrđuje: "kako je tek od 8. listopada '91. svakoj drugoj državi i svakoj stranoj vojsci bilo jasno da vršeći ratne operacije na području Republike Hrvatske vrši agresiju na Republiku Hrvatsku". Znate li da srbijanska optužnica ratna zbivanja tijekom '91. na području Republike Hrvatske tretira kao oružanu pobunu radi rušenja ustavnopravnog poretka SFRJ, a da Vrhovni sud Hrvatske ta ista ratna zbivanja na području Republike Hrvatske tretira kao "oružane sukobe koji nisu imali međunarodni karakter", dakle kao građanski rat a ne kao agresiju na Republiku Hrvatsku. Razlike u tezama između srbijanske optužnice i presude hrvatskog suda nema. Jedina razlika je u tome što su one iz Beograda pisane ekavicom i ćirilicom, a ove iz Zagreba ijekavicom i latinicom. Na kraju, pitanje za vas gospođo premijerko jest kada je po vašem stavu započela agresija na Republiku Hrvatsku, prije 8. listopada 1991. godine ili tek nakon toga dana te što mislite učiniti kako biste zaštitili Domovinski rat i hrvatske branitelje ne samo od srbijanskih pravosudnih tijela već i od spomenutih stravičnih konstatacija najviših hrvatskih pravosudnih institucija. Jer i jedno i drugo su najgrublji pokušaj i revizije Domovinskog rata i ugroza samih temelja hrvatske neovisnosti i državnosti. Hvala lijepa.
Hvala. Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, budući da ste mi postavljali niz pitanja dozvolite da svoj odgovor također počnem sa pitanjem. Ono je pitanje i vama, ali je načelno pitanje. Naime, znate li vi da u Hrvatskoj prema hrvatskom Ustavu postoje tri stupa vlasti, dakle zakonodavna, izvršna i sudbena i da se izvršna vlast dakako ne može prtljati ni na koji način u sudbenu vlast i da ne može čak ni komentirati presude pa onda ni presude Vrhovnoga suda. To je temeljno demokratsko načelo, to su vrednote i hrvatskoga Ustava i ustava odnosno temeljnih dokumenata svih demokratskih zemalja. I ono što izvršna vlast mora i što ova Vlada čini jest jačati neovisnost pravosudnih institucija da donose odluke bez političkih pritisaka i da donose odluke dakako u skladu sa Ustavom i sa zakonima. Što se tiče pitanja vezanih za optužnice koje su došle ponovno iz Srbije moram reći da sam ja za njih saznala neki dan, dakle onog trenutka kad su one postale javne, kad su javno obznanjene. I kao što znate tada sam najavila donošenja posebnoga zakona i već danas ćemo se nakon aktualnog prijepodneva mi sastati u Vladi, članovi i članice Vlade i predložiti Hrvatskom saboru donošenje zakona pojednostavljeno rečeno kojim se proglašavaju ništetnima svi akti bivše Jugoslavenske armije i isto tako bivše države, ali se zakon referira i na zakon koji je Srbija donijela 2003. godine. Ja se s vama slažem u jednome, a to je da zaista ne smijemo dozvoliti da se revidira hrvatska povijest jer je Hrvatska bila žrtva krvave agresije, krvave velikosrpske agresije i ideologije Slobodana Miloševića i da zaista moramo učiniti sve da taj krvolok kojem smo mi i čiju smo ideologiju mi u Hrvatskoj zaista slomili zube i omogućili otvaranje demokratskih procesa i u susjedstvu da zaista ta ideologija bude do kraja i apsolutno poražena. Hrvatski branitelji su najzaslužniji za slobodnu Hrvatsku, to je činjenica jer su se na poziv prvog hrvatskog predsjednika bez razmišljanja odlučili, odazvali, branili, oslobađali Hrvatsku i nitko tu činjenicu ne može izbrisati niti iz memorije hrvatskoga naroda niti iz hrvatske povijesti. I mi zajedno bismo morali naći uvijek više snage i više snage da se zajednički okupimo u toj borbi koja kao što vidimo još uvijek traje. Međutim, činjenica da smo završili pregovore i da 1. srpnja 2013. Hrvatska postaje članica, 28. članica Europske unije i hrvatski jezik 24. službeni jezik Europske unije jest isto tako povijesna činjenica i ja bih završetak tih pregovora i nazvala posljednjom bitkom oluje. Hvala vam.
Gospodin zastupnik Dinko Burić, izvolite.
Zahvaljujem. Nisam zadovoljan vašim odgovorom, a reći ću vam i zašto. Ja sam vas pitao o vašem stavu da li je agresija počela prije 8. listopada, a ne da komentirate pravosudne odluke. Međutim, poznato je kad ste se već spomenuli Ustava da je prema članku 4. Stavku 1. Ustava državna vlast ustrojena na načelu trodiobe vlasti. Ali jednako tako prema idućem stavku istog članka utvrđeno je da načelo diobe vlasti uključuje oblike međusobne suradnje i uzajamne provjere nositelja vlasti propisane Ustavom i zakonom. Stoga je ne zadirući u neovisnost sudbene vlasti obveza i izvršne i zakonodavne vlasti provjeravati što ta ista sudbena vlast radi, a osobito kada je u pitanju poštivanje odluka ostalih nositelja. Gospođo predsjednice Vlade, obveza je Vlade reagirati ne samo na pokušaj revizije Domovinskog rata koji dolazi izvana, nego i iz Hrvatske. Nitko pa ni suci nemaju pravo dovoditi u pitanje Domovinski rat i temelje Hrvatske države. Vaša najava donošenja Zakona o ništavnosti svih akata bivše države koji ste najavili da će uskoro ići možda već i idući tjedan moram priznati da nije dovoljno. Nije dovoljno gospođo premijerko reagirati samo onda kad budu napadnuti pojedini visoko pozicionirani dužnosnici HDZ-a već uvijek i onda kada bilo tko, bilo kada i bilo odakle progoni istinske hrvatske branitelje. Vaša najava donošenja ovog Zakona samo je parafraza slogana sa nedavno održanog sabora HDZ-a „Čuvajmo Hrvatsku“. Ovaj put pod sloganom „Čuvajmo Šeksa“, a onaj koji će u hrvatskoj povijesti ostati upamćen ne kao heroj Domovinskog rata, nego kao … [[Govornik isključen, ne čuje se.]] identificirati, uhititi, transferirati i koji je herojima Domovinskog rata pakirao i montirao pojedinačne presude nije vrijedan toga [[Upadica predsjednik: Molim vas!]] Toga su vrijedni istinski hrvatski branitelji i heroji Domovinskog rata, a ne Vladimir Šeks.
Daleko ste prešli vaše pravo! Hvala. Dosta. I ovdje ne treba dalje širiti zapravo pitanje. Postavili ste pitanje i dobili ste odgovor. Molim lijepo! Na redu je gospođa zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče Sabora, poštovana predsjednice Vlade, gospođo ministrice i ministri. Pa evo danas slušamo o vjerodostojnosti i načinu Vlade i vladavine SDP-a i to u Rijeci, Dubrovniku. Zaboravili smo danas čuti nešto o Vukovaru i maloj općini Zlataru. Ali najbolji način je primjer grada Zagreba i tu se vidi u stvarnosti njihova vjerodostojna provedba svog programa što znači kako će oni i kako i na koji način kreativno i sistemski pune svoje stranačke blagajne kroz malverzacije i krađe već punih 11 godina. Radi se naime o „Zagrebačkom holdingu“, pa tako u posljednje vrijeme čitamo u tiskovinama o malverzacijama u koje su upletene podružnice i to „Zagreb parking“, „Čistoća“, „Gradske ljekarne“, „Gradska groblja“, „Zrinjevac“, „Zagrebačke ceste“ i „Autobusni kolodvor“, a sada najnovije „Plinara“ i „Vodoopskrba“. Ukupna stvarna šteta „Zagrebačkog holdinga“ procijenjena je na minimalno 50 milijuna kuna. Državni proračun zbog tog neplaćanja PDV oštećen je za približno 10 milijuna kuna, pa molim vas vidite što se sa 10 milijuna kuna u državnom proračunu moglo učiniti. A poštovani gospodine ministre Karamarko vama ću postaviti pitanje da li se temeljem ovim natpisa pokrenute bilo kakve istrage bez obzira što direktor Holdinga izjavljuje u medijima da postoji neka mogućnost kako je 30 milijuna kuna nenamjerno ukradeno.
Hvala. Odgovor gospodin Tomislav Karamarko, ministar. Izvolite.
Hvala vam lijepa na pitanju. Evo ja sam na žalost gospodo osuđen na ove kratke odgovore, pa ću i sada tako odgovoriti ali vrlo konkretno. Dakle, i Državno odvjetništvo i policija prate sve što se zbiva oko Zagrebačkog holdinga tako da vas mogu izvijestiti da smo doista ovih dana i otpočeli po ovom pitanju, dakle izvidne radnje za koje smatram da će biti vrlo brzo i realizirane. Hvala.
Gospođo zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine ministre. S vašim odgovorom ću biti zadovoljna doista kad se pokrenu postupci i kad se sve otkrije. Jer vidite, ova koalicija se stvarno smatra kreativnom. Na jedan način govore da 30 milijuna nenamjerno kradu, a onda njihov drug Jovanović kaže u jednoj emisiji na HTV-u kad se govori o ovih 180 milijuna u Rijeci da su oni u stvarnosti spašavali taj novac, a kad su njegova drugarica i drug ljetovali prošle godine na Brijunima za 7 kuna onda je to nazvao da je to u stvarnosti nespretno ljetovanje. Pa gledajte, vidimo kako je to sve u stvarnosti nespretno, kako je to spašeno i kako je to nenamjerno ukradeno. Ali to najviše vide građani i građanke ove Hrvatske i zato neće dati glas vama, nego će čuvati Hrvatsku i dat će glas HDZ-u.
Hvala. Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Hvala vam poštovani predsjedniče. Pitanje upućujem predsjednici Vlade gospođi Jadranki Kosor. Već smo u nekoliko navrata upozoravali kako su u Hrvatskoj popisi birača nesređeni, netočni i podložni izbornim manipulacijama. Vi ste na to odmahivali rukom, optuživali nas da ne govorimo istinu, a … [[Govornica se ne razumije.]] najavljivali kako će se to srediti do izbora. Sada kada su objavljeni rezultati popisa stanovništva postalo je očito da smo bili u pravu. Hrvatska ima gotovo jednak broj birača broju stanovnika kao da nema maloljetnih osoba. U nekim izbornim jedinicama čak ima više upisanih birača nego što ima živih stanovnika. Moje je pitanje zbog čega to niste ispravili i zbog čega niste ništa poduzeli?
Hvala. Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. O itekako smo puno napravili, puno smo radili u onom velikom projektu uređivanja Hrvatske kao doista pravne države. Ne znam kako vam je to promaknulo. Dakle, puno vrijednog, važnog posla od uređivanja pravosuđa, od jačanja pravosudnih institucija za koje vi smatrate da bi bilo idealno da slušaju naredbe iz vaše stranke. Ali dakle, zaista smo puno napravili. I što se tiče konačnog uređivanja i donošenja propisa i oko izbornih jedinica, dakle u skladu sa odlukom Ustavnoga suda i sa preporukom Ustavnoga suda protiv koje ste vi iskočili iz sve snage i učinili sve da smo mi onda morali reći o.k., dobro, mi ćemo od toga odustati. Ali vam mogu sada svečano obećati sve to ćemo znači i novo uređenje izbornih jedinica i svega ostaloga što je vezano za izbore učiniti u sljedećem mandatu. Dakle, Vlada na čelu sa Hrvatskom demokratskom zajednicom. Ali bi bilo dobro gospođo zastupnice budući da ste aktivni u gradu Zagrebu u skladu s ovim što je malo prije i pitano, budući da ste se i osobno ispričali građanima i građankama Zagreba za sve nepodopštine koje su učinjene u vrijeme 10, 11 godina vladavine SDP-a glavnim gradom Republike Hrvatske da se dosljedno isto tako držite te svoje isprike, i da pokušate kod ljudi koji danas odlučuju u gradu, kod ljudi koji su iz SDP-a učiniti sve da se urede ove prestrašne stvari i u Holdingu, ali i drugdje, i da prestane zapošljavanje podobnih, dakle članova SDP-a i njihovih obitelji, i da prestane nenamjensko i protuzakonito trošenje novaca. I dajte već jedanput molim vas kad postavljate pitanja koja su važna za građane, dajte jedanput sredite ovaj kaos sa upisima u vrtiće i ovaj kaos sa plaćanjem vrtića. Pa to postaje zaista nepodnošljivo. Moj ured je zatrpan molbama građana da se nešto učini. Pa dajte učinite nešto u gradu Zagrebu da prestane cirkus nad cirkusima, jer ako ne znate urediti vrtiće i upise i da djeca idu mirno u vrtiće i da njihovi roditelji mirno dolaze po njih i dovode ih u vrtić, i odvode iz vrtića, a što drugo biste mogli. Pa kako vi namjeravate po svojim planovima voditi državu. Uredite vrtiće gospođo zastupnice.
Gospođa zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Gospođo premijerko, opet se bavite nevještim spiniranjem, umjesto da odgovarate na naša pitanja konkretna. A što se tiče najave da ćete to napraviti u sljedećem mandatu, kako vam je krenulo trebalo bi vam barem 100 godina za takvo nešto. Dakle jednostavnim zbrajanjem i oduzimanjem ispada da je u Hrvatskoj, ne računajući tu hrvatske državljane iz inozemstva 440 tisuća birača više nego punoljetnih stanovnika, 10% biračkog tijela je fiktivno. Ukoliko ovo nije dovoljan dokaz da namjeravate manipulirati izborima, zaista ne znamo što je.
Hvala. Idemo dalje. Postavit će pitanje gospođa zastupnica Tatjana-Šimac Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Postavljam pitanje gospođi Kosor, odnosno gospođi premijerki Jadranki Kosor. Gospođo Kosor, vi osobno i članovi HDZ-a vrlo često se trudite zaplašiti građane neistinama, neistinama o tome kako se odnosi kukuriku koalicija prema zloupotrebi droga. Pitam vas. Kako se odnosi koalicija, kukuriku koalicija prema zloupotrebi droga. Pitam vas, znate li vi uopće što poručujemo u vezi te problematike, što poručuje kukuriku koalicija u vezi droga? Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa premijerka. Izvolite.
A gledajte, ja ne znam zašto bi ja morala govoriti o vašem programu. Pa ja ću govoriti o svom progrmau, programu Hrvatske demokratske zajednice. Znači mi smo protiv dekriminalizacije posjedovanja droge, protiv smo onoga što vi zastupate da se može imati joint, da se može imati droga za vlastite potrebe, jer time zapravo dajete poruku da svaki diler koga se uhvati na cesti može reći ovo je za moje potrebe, a gledajte imam pola kile, a to mi treba jel. To je dakle poruka koju vi šaljete i koju ste slali. Uostalom vaš predsjednik stranke je priznao koliko se sjećam u jednom intervjuu da je kušao drogu. Gospođo zastupnice, ja nisam. Možemo poći svi zajedno na test. To je odgovor. A što se tiče HDZ-a nema dekriminalizacije posjedovanja droge, ali ima borbe za svakog mladog čovjeka koji je upao u svijet droge. Borit ćemo se apsolutno svim sredstvima, u to možete biti sigurni. Na kraju mi smo proveli mnoge projekte osposobljavanja, liječenja za mlade ljude koji su na žalost upali u svijet droge, ali nećemo dopustiti poruke koje se šalju da posjedovanje, kako mnogi vaši prijatelji kažu posjedovanje malih količina lake droge je se može tolerirati. Ne. Svaka droga je opasnost, pitajte kojeg god hoćete roditelja bez obzira na političku pripadnost, neki to neće reći javno, ali tajno sigurno ne. Prema tome, gospođo zastupnice budite sigurni dekriminalizacija posjedovanja droge u Hrvatskoj neće biti.
Gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo. Gospođo Kosor, naš stav je jasan. U pravu ste svaka droga je zlo, i upravo zbog toga što držimo normalno da je svaka droga zlo moramo se boriti sa svima, ali na jedan vrlo ozbiljan način. Prema tome treba jasno razlikovati što je agresor od žrtve. Kad pogledate konzumente droge to su žrtve, prema tome oni trebaju pomoć. Agresori proizvode, oni dilaju, oni se bogate na leđima upravo onakvih žrtava, na leđima slabosti i nesreći. I ako policija, odnosno sudstvo iscrpljuje se na hvatanju i kažnjavanju konzumenata sigurno da nema vremena, ima manje vremena i manje volje za baviti se upravo onima najgorima agresorima proizvođačima, dilerima. Upravo zbog toga gospođo Kosor, i vi svi iz HDZ-a koji interpretirate naš stav krivo, upravo zbog toga mi predlažemo posjedovanje manjih količina lakih droga za vlastite potrebe jer kažnjivo djelo, ali gospodo u sferi prekršaja a kazneno odgovaraju proizvođači i trgovci drogom, i za njih nikakva kazna nije previsoka. To je razlika gospodo. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice hrvatske Vlade, gospođo i gospodo ministri, kolegice i kolege. U posljednje vrijeme dogodile su se dvije teške prometne nesreće, a u svakoj od njih smrtno je stradalo po dvoje ljudi. Jednu je uzrokovao poznati poduzetnik koji je imao iza sebe već nekoliko teških prometnih nesreća. Zbog toga je proveo neko vrijeme u pritvoru, a izrečena mu je i mjera zabrane upravljanja motornim vozilima kako bi se zaštitilo ostale sudionike od opasnosti. Drugu nesreću izazvao je predsjednik Hrvatske narodne stranke Radimir Čačić. Taj je čovjek također poznat po četiri teške prometne nesreće na kopnu, prije one u kojoj su poginule dvije osobe u Mađarskoj. Nakon te nesreće sa tragičnim posljedicama, počinio je još jednu prometnu nesreću na moru i jednu na kopnu. Pa ipak iako je izrazito opasan za okolinu nije uhićen, čak ni nakon treće nesreće, niti mu je koliko javnost zna oduzeta vozačka dozvola, niti dozvola za plovidbu. Pitanje moje postavljam gospodinu ministru pravosuđa Draženu Bošnjakoviću. Gospodine ministre, može li hrvatska država zaštititi svoje građane od ovakovih agresivnih vozača koji ponavljano sudjeluju i uzrokuju teške prometne nesreće, pa i one sa smrtnim ishodima? Ako može, zašto mjere zaštite hrvatskih građana na Radimiru Čačiću nisu primijenjene?
Gospodin ministar Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine zastupniče, naravno da Hrvatska može zaštititi svoje građane od vozača koji ovakvim činima uzrokuju ovakve teške nesreće. Mi u kaznenom zakonodavstvu imamo predviđene sigurnosne mjere ako netko bude osuđen za kazneno djelo vezano za promet gdje nastanu ovako teške posljedice, naši sudovi izriču sigurnosne mjere oduzimanja vozačkih dozvola. U pripremi je i novi Kazneni zakon koji će vrlo brzo doći ovdje i u drugom čitanju gdje smo još pooštrili i još prijetimo većim kaznama zatvora nego što su one to danas. Uvodimo jedno novo kazneno djelo, a to je djelo obijesne vožnje. To znači gdje ne mora niti doći do nekakve posljedice i ovako teške pogibije nego je dovoljno zapravo da bi se iscrpilo … [[Govornik se ne razumije.]] djela potrebno je da dođe do one vožnje koja je daleko, daleko iznad ili protivna Zakonu o sigurnosti vožnje. Što se tiče ovog dijela o kojem ste govorili činjenica je da je ovdje došlo do djela u susjednoj državi u Mađarskoj, da je nadležan za vođenje ovog postupka mađarski sud. Vidite i sami da se postupak vodi, a naravno prejudicirati odluku suda ne možemo.
Hvala. Gospodin Đakić, izvolite.
Zahvaljujem se na odgovoru i svim uputama koje ste izrekli gospodine ministre, no međutim htio bih dodatno postaviti vam pitanje pa u pismenom očitovanju. Da li je gospodinu Čačiću oduzeta vozačka dozvola za upravljanje motornim vozilima i da li je gospodinu Čačiću oduzeta dozvola za upravljanje plovilom? Što bi bilo nužno i potrebito. Ako jeste u redu, ako nije zašto nije i tko je to od sudaca ili državnih organa učinio da nije na njega primijenjena ista mjera zakona kao i prema svima drugima?
Hvala. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Ranko Ostojić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana gospođa Jadranka Kosor predsjednice i moje Vlade, ja vas molim da kad već želite britvom rezati istinu to radite sa dokazima tako da kad uzimate intervju nađite jednu rečenicu u kojoj stoji ono što je konstrukcija na naslovnici. To uradite ne radi mene, nego to uradite radi svih onih građana u RH koje ne trebate plašiti takvim rečenicama. A moje pitanje za vas je vrlo precizno, a to znači da li ste bili na sjednici Predsjedništva HDZ-a kad je donesena odluka o prepuštanju upravljačkih prava INA-e MOL-u? Ali, molim kratak odgovor da ili ne.
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor, izvolite.
Pa to je evo gospodine zastupniče pravi primjer kako vi mislite da možete vladati Hrvatskom. Niste vi istražitelj, niste vi Mladen Bajić, niste vi Dinko Cvitan da meni u sabornici kao predsjednici Vlade i izvršne vlasti postavljate pitanja koja se tiču istrage. Ali ću vam ja odgovoriti, ja sam bila na svim sjednicama Predsjedništva HDZ-a i takva odluka oko koje je podignuta optužnica nije donesena. Ali to pitanje nisam zapravo uopće dužna vama, odnosno na to pitanje odgovarati, zato što ponavljam vi niste, i nikako da si to utuvite u glavu, vi niste istražitelj, vi niste ništa osim saborski zastupnik. Bili ste šef policije pa ću ja vama postaviti pitanje kako je bilo moguće, dobila sam evo ovih dana dokumente od ljudi koji su tada radili, da se tada u vrijeme dok ste vi bili šef policije nenamjenski potrošilo, odnosno bez natječaja 28 milijuna kuna? Gospodine zastupniče odgovorite na to pitanje. Ali isto tako da je jedan uvaženi član vaše stranke ili suprug vaše gospođe zastupnice tada kao djelatnik Ministarstva pravomoćno osuđen na Hrvatskom sudu zato što je zloupotrijebio položaj i što je pokrao državu. Prema tome, gospodine zastupniče, nećete se igrati suca, nećete se igrati istražitelja, zašto, a niti DORH-a, niti USKOK-a, niti policije jer niste sada djelatnik policije. Zašto? Zato što to pravna država ne dozvoljava. Zato što je pravna država rekla to će činiti USKOK, to će činiti DORH. Ako je itko podupro USKOK i ako je itko podupro DORH to je bila Hrvatska demokratska zajednica, a vi ste poručili Mladenu Bajiću: „Pazi Bajiću što radiš, jer će te to koštati“, i poručili ste u svom intervjuu, kažete da vam kažem jednu rečenicu, vama s britvom koji se prijetite Hrvatskoj i HDZ-u, na pitanje novinara o Riječkim tržnicama kažete: „To je pravi primjer politizacije.“ Dakle, kad se postavlja pitanje o kriminalu u Riječkim tržnicama, dakle mi ne znamo je li bilo, mi tražimo da Državno odvjetništvo kaže što je tu na stvari na temelju istrage policije, vi kažete odmah to je politizacija i šaljete jasnu poruku javnosti – tko dirne SDP ako bi SDP došao na vlast, a neće jer te vaše metode zapravo vrlo jasno pokazuju građanima što je vaša namjera, ako bi se to dogodilo dakle sve bi, kao što vi kažete u intervjuu pozatvarali, to nam poručujete gospodine Ostojiću, a na to nemate pravo. Ovo je, ponavljam, demokratska država. Hrvatski branitelji su se borili za demokratsku državu i pravnu državu u punom smislu te riječi gdje je nitko iz bilo kakve i koje partije neće suditi bilo kojem pojedincu nego će to raditi sudovi na temelju istraga Državnog odvjetništva, sudovi koji su potpuno neovisni i potpuno slobodni. I ponavljam, a i tada, a i sada po Ustavu svatko je nedužan dok mu se pravomoćnom sudskom presudom to ne dokaže. Vas ne smeta, ja u skladu s tim, vas ne smeta što vam je gospodin Ferenčak, uvaženi član HNS-a zamjenik čelnika vašeg štaba za borbu za vlast. Čovjek koji se jasno okoristio što je rekao naravno i sud u prvostupanjskoj presudi, ali vi ga postavljate za jednog od glavnih šefova da vam vodi kampanju. Gospodine Ostojiću pravila demokratska moraju vrijediti i za HDZ i za HNS i za SDP i za sve stranke u Hrvatskoj jer samo tako gospodine zastupniče mi možemo naprijed. S ovim vašim metodama koje s britvom najavljujete nećemo nikamo. I građani će to prepoznati.
Gospodin zastupnik Ranko Ostojić, izvolite.
Gospođo predsjednice Vlade ja sam zadovoljan vašim odgovorom. Naime, počet ću od kraja, pošto ste vi imali priliku jako dugo govoriti nadam se da meni neće biti uskraćeno isto tako vrijeme. Prije svega da ste se malo raspitali onda bi znali tko je gospodina Ferenčaka prijavio, ali držat ću se one vaše rečenice malo prije ću se držat vaše rečenice, a to je da treba sačekati pravomoćnost i da tek tada za nekoga možete reći da je kriminalac. Ono što je moja poruka, a možete je pročitati jer vi imate ispred sebe tu intervju, tamo piše nije na politici da sudi, na politici je da ukazuje na političku odgovornost. To je moja poruka iz intervjua i poruka je isto tako da ni vi ni nitko drugi ne može odlučivati o tome na čija će se vrata kucati niti govoriti Državnom odvjetništvu što treba raditi. To je ono što je moja poruka, pročitajte. A što se tiče INA-e gospodine predsjedniče, pošto je ovo ipak situacija u kojoj mi saborski zastupnici postavljamo pitanja Vladi, a doživjeli smo danas da gospođa premijerka meni postavlja pitanja, onda dopustite da ja se vratim nazad na onaj dio koji je bio vezan uz odgovor. Znači, crveno očito važi u ovome domu samo za one koji govore, što se vas tiče, oko upravljačkih prava i donošenja odluka, drago mi je da ste rekli i upravo tu treba poštovati ono što u optužnici piše. Isto tako , odnosno da nije istina ono što piše, upravo neovisno.
Prešli ste pravo dobrano koje imate, molim vas lijepo, dobili ste odgovor, ako tražite pismeni možete dobiti i pismeni, ali molim vas završimo s time. Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Ivan Bagarić će postaviti pitanje.
Gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice, dame i gospodo. Svoje pitanje postavio bih gospodinu Karamarku, ministru unutarnjih poslova a započeo bih jednim citatom našeg kolege i humaniste dr. Langa koji je kazao da je završetkom 2. Svjetskog rata pobijeđeno zlo, ali kod nas nije pobijedilo dobro. Naime, zlo komunizma za sobom je ostavilo 100 tisuće žrtava nedužnih civila, žena i djece deportacije i zatvora, mučenje i druge oblike ratnih i poratnih zločina protiv čovječnosti, u to svakako spada i progon i istjerivanje, živimo s uvjerenjem da polovina Hrvatske živi u iseljeništvu, dobrim dijelom zbog toga. Do sada nitko nije odgovarao za te zločine, institucije ove države moraju postupati sukladno svojim nadležnostima, zbog odgovornosti i poštivanja svih žrtava komunizma i njihovih obitelji ali i zbog odgovornosti prema našoj djeci i budućnosti. Također sve ovo je sukladno Europskim i Hrvatskim deklaracijama o osudi zločina počinjenih tijekom totalitarnog komunističkog poretka u Republici Hrvatskoj. Gospodine ministre u ime Vlade republike Hrvatske najavili ste istrage vezane za ove zločine. Zanima me i zanima Hrvatsku javnost što ste učinili u vezi s tim. Hvala lijepo.
Hvala gospodin ministar Tomislav Karamarko.
Hvala lijepa dame i gospodo. Da, najavio sam prije nekoliko mjeseci upravo pojačavanje aktivnosti u ovoj sferi. Dakle, zločini o kojima pričate su doista strašni, govorimo o zločinima koji su načinjeni od 9. Svibnja 45. Od pada kapitulacije Njemačke do stvaranja suvremene, do stvaranja demokratske Hrvatske države. Na području današnje Republike Hrvatske policija ima evidentiranih 731 jamu punjenu Hrvatskim leševima, u Sloveniji je to nekih 650 jama, u Bosni i Hercegovini evidentiranih 120, koliko u Srbiji i Makedoniji to je pitanje. Mislim da je i problem u ovom da se do sada pokazivala jedna izrazita neosjetljivost za rješavanje ovog pitanja, i da je upravo ovo ministarstvo i ova Vlada a dokaz da iz redova Hrvatske demokratske zajednice jedino dobivam pitanja koja ukazuju na interes za ovaj problem doista govori o toj neosjetljivosti koja je neshvatljiva. Mi smo počeli i istrage i obrade, radimo ih veliki broj, mogu reći da smo do sada imali preko 1300 obavijesnih razgovora sa ljudima, svjedocima. Ono što je problem po meni to je nedostatak konsenzusa političke volje da se to rješava. Ne može samo jedna stranka inzistirati na tome, što se tiče konkretne situacije, u ovom momentu dovršavamo dva važna predmeta koji su u samoj završnoj fazi u realizaciji za koju mislim da će biti vrlo skoro i mislim da će to biti početak i mislim da će to biti probijanje leda jer naprosto mi moramo poštivati rezoluciju Europske unije, moramo poštivati saborsku deklaraciju iz 2006. Godine, a u konačnici rekao bih otkopavanjem tih jama koje su zakopane, zavijene nekakvom šutnjom mislim da ćemo zakopati naše podijele koje su evidentne u društvu.
Gospodin Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine ministre na vašem odgovoru, zahvaljujem se na vašem interesu, zahvaljujem se vladi Republike Hrvatske koja je pokrenula ovo pitanje, ja bih samo konstatirao usprkos svim onima koji prikrivaju, niječu ove monstruozne zločine što je također zločin, imajte snage, nastavite, Hrvatska javnost sigurno prati ovo pitanje, prati što radi institucije Hrvatske države u svezi s ovim, Hrvatska crkva u Hrvata također ovo prati pitanje i Hrvati koji žive izvan Hrvatske jer se njih itekako tiču ova pitanja i sami su žrtve vrlo često bili komunističkog sustava. Imajte snage i ustrajte na tome protivno svim onima koji niječu ovo veliko nedjelo na žalost među kojima su oni koji rade u institucijama Hrvatske države, a jedan od njih na žalost vršio je visoku dužnost predsjednika države Hrvatske. Hvala lijepa.
Imamo sada, ispričavam se gospodinu Ostojiću jer smo završili ovo pitanje i odgovor. Evo, ima povredu Poslovnika. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče povrijeđen je članak 182. Poslovnika Hrvatskog sabora. Naime, u odgovoru na postavljena pitanja trajanje je predviđeno 2 minuta a kada je posebno složeno onda na 4 minute. S obzirom da odgovor da ili ne zaista po meni nije toliko složen mislim da mi je uskraćeno pravo da odgovorim na ove stvari ali ja ne inzistiram dalje i da ne dužim ovu sjednicu, ja ću samo zamoliti sada mijenjam ovu stvar a to je da dobijem pisani odgovor na moje pitanje.
Ovdje se može produžiti na četiri, ali što se tiče pitanja izjašnjavanja o pitanju ne može se produžiti nego traje dvije ili jednu minutu. Na redu je postaviti pitanje gospodin zastupnik Zlatko Koračević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Moje pitanje je upućeno gospođi Jadranki Kosor. Naime, HDZ-ova većina u upravnom odboru fonda branitelja koji je postavljala Vlada Republike Hrvatske u ono vrijeme isporučila MOL-u 7% dionica INA-e i samo da ispravim jedan netočan navod gospođe Kosor danas, kada je izjavila da je glasala protiv, naime imamo informaciju pisanu da na tiskovnoj konferenciji donesena, izjava dana da je na tiskovnoj konferenciji donesena jednoglasna odluka. Nadalje, predsjedništvo HDZ-a i vlada HDZ-a izmjenama dioničkog ugovora omogućila su MOL-u veća upravljačka prava nego to omogućava njihova vlasnička prava. Doduše nemamo još uvijek odgovor gdje je novac kao naknada za ta upravljačka prava, međutim to je pitanje korupcije i pravosudnog postupka ali je i pitanje morala. Tijekom današnje sjednice Sabora, zastupnici Kluba HDZ-a uputili su cijeli niz pitanja sa cijelim nizom neistina, što je također pitanje morala. Naime, poznato je da je na zahtjev zastupnika Hrvatskog sabora Državno odvjetništvo pisanim putem odgovorili svim zastupnicima u Hrvatskom saboru da za Radimira Čačića nije pronađen nikakav temelj za podizanje optužnice ili sumnje na kazneno djelo. Vi ste nedavno najavili u najavi da idete sa promjenom Zakona privatizacije INA-e s ciljem sprečavanja pokušaja MOL-a da stekne većinski paket INA-e. Istovremeno na prijedlog kolege iz SDP-a još prije 10 mjeseci isti zakon potpisali ste mišljenje je Vlade da se protivite takvom prijedlogu sa čitavim nizom argumenata zašto i zbog čega. I moje pitanje vama kao imenovanoj predsjednici HDZ-a i predsjednici Vlade Republika Hrvatske koja je vaša osobna uloga u procesu isporuke INA-e MOL-u a posebno u ovom moralnom kontekstu kao vaša osobna odgovornost?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor.
Gospodine zastupniče, sjajno da vi govorite o moralnoj odgovornosti, zastupnik koji dolazi iz stranke koja ne smatra da pitanje moralne odgovornosti treba postaviti predsjedniku svoje stranke HNS-a koji kao što znate ima ogromne probleme osobne prirode, ali i probleme koji se tiču pravosuđa, ne hrvatskoga u ovom trenutku nego mađarskoga. I vi meni govorite o moralnoj odgovornosti, a nemate hrabrosti pitati svoga predsjednika kako netko tko je netko tko je suočen sa tako ogromnim problemima može učestalo svakodnevno prijetiti Hrvatskoj da će on biti to nešto u Vladi i da će on nadzirati i kontrolirati većinu ministarstava i da će udarati tempo Hrvatskoj, a nema hrabrosti s mjesta predsjednika stranke u trenutku kada je suočen sa ogromnim moralnim ali i kaznenim pitanjem. Prema tome, molim vas da mi o moralnosti ovom prigodom ne držite predavanja. Što se tiče INA-e i bilo kakve odgovornosti, mislim da vam moram nažalost ponoviti barem onaj dio onoga što sam rekla malo prije nekolicini zastupnika SDP-a ali očito da je to prodrlo i u HNS. Dakle, vi ne razumijete da traju istrage koje ne vodite ni vi i … prvo niti bilo koja druga stranka u Hrvatskoj nego vode tijela koja su za to nadležna. Što se tiče odgovornosti za INA-u, pa kako imate hrabrosti pitati za odgovornost za INA-u vi koji ste bili u Vladi koja je provela INA-u i to moram reći sada iz ove perspektive za beznačajan novac. I pitanje je svih pitanja, a sigurna sam da će doći dan kada ćemo doći do odgovora na to pitanje, zašto, zašto i kako i tko je bio iza toga, a tada kao što znate u Vladi je bio predsjednik vaše stranke gospodin Čačić. Prema tome, pitanje o odgovornosti za prodaju INA-e ste uputili na krivu adresu. A što se tiče najnovije optužnice, dakako da sam ja rekla ako postoji osnovana sumnja, ako Državno odvjetništvo podigne optužnicu protiv nekoga onda postoji sumnja da je neki posao učinjen na koruptivnom kaznenom djelu odnosno na korupciji, dakako da je ovdje za Vladu učiniti sve da se bilo kakvi daljnji postupci prodaje zaustave dok ne vidimo što će sud reći. Ali i to i dalje ne ulazi u vaš prostor da sud mora reći, a onda ćemo vidjeti jednog dana ako sud presudi da je zaista bilo mita, onda naravno će vjerojatno Državno odvjetništvo ponovno gospodine zastupniče krenuti sa zakonom za proglašenje toga posla možda ništetnim. Ali to je u rukama Državnog odvjetništva. Ono što mi možemo kao Vlada činiti jest da u ovom trenutku zaštitimo interese Hrvatske. I to ćemo učiniti. I mi ne kažemo u zakonu kako sada vi kažete, da ćemo spriječiti bilo koga, nego mi kažemo i mi ćemo reći i to je naša intencija naravno u skladu sa dogovorom sa Europskom komisijom, da nitko osim RH ne bude vlasnik više od 49%. Ne znam zašto vi spominjete MOL kao što i gospodin Čačić na jednoj konferenciji Kukuriku koalicije odmah rekao da sam ja MOL, a nitko ga nije o MOL-u nije ni pitao. Dakle, MOL je naravno mađarska kompanije. A što se tiče prodaje 7% dionica INA-e Fonda hrvatskih branitelja, lijepo sam vam rekla, a ne želite čuti činjenice, jer mislite da ste isto tako istražitelj i sudac, da je upravni odbor fonda donio tu odluku i zaista je nepodnošljivo ovo što govorite da je HDZ-ova braniteljska većina u upravnom odboru fonda donosila. Zar vi zaista mislite da možete na ovaj način vrijeđati hrvatskih branitelje? Jedan od istaknutih je npr. Đuro Dečak general Hrvatske vojske koji je tamo sjedio u upravnom odboru i vi kažete da je to HDZ-ova većina koja je odlučivala o toj prodaji, a ja za tu odluku gospodine zastupniče nisam glasala, naprosto zbog toga što sam smatrala da to pravo odlučiti o tome kakva će biti sudbina tih dionica imaju pravo hrvatski branitelji jer su to dionice hrvatskih branitelja koje isto tako HDZ-ova vlada prenijela u Fond hrvatskih branitelja, za razliku od vas koji ste prodavali INA-u, a braniteljima niste dali nijednu lipu, a kamoli 7% dionica. I to je prava istina.
Hvala. Gospodin Zlatko KOračević. Izvolite.
Hvala lijepo. Normalno, nisam zadovoljan s odgovorom, jer sve što smo čuli bilo je daleko od odgovora na moje pitanje pa zato tražim pisani odgovor. A kada govorimo o moralu ovdje imamo izvješće iz tiskovne iz 2008. godine, vaša izjava, "Napravljene su šire konzultacije i to je naša jednoglasna odluka upravnom odbora fonda", jednoglasno. Ovdje i to se lako provjeri. Prema tome, kada govorimo o moralu. A kada idemo uspoređivati moral činjenica da nam je bivši predsjednik Vlade u zatvoru, bivši potpredsjednik osuđen i pod istragom, ministar u Vladi osuđen.
To niti što dokazuje, niti što demantira. Idemo dalje. Postavit će pitanje gospodin zastupnik Stipo Gabrić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana predsjednice hrvatske Vlade i gospodo ministri. Ja sam moj mandat kratki počeo prije 4 godine sa jednim pitanjem, a ono se odnosilo cijena mandarina istom ministru kojem ću danas postaviti jedno drugo pitanje i zahvaljujući tom ministru, gospodinu Pankretiću, iza njega gospodinu Čobankoviću, sada obojici potpredsjednica hrvatske Vlade i hrvatskoj Vladi na čelu sa gospođom Jadrankom Kosor. Dolina Neretve i moji rekli bi Zagorci selaci ili seljaci, poljoprivrednici su za ove četiri godine svoju cijenu mandarine podigli sa 2,20 kune na 3 kune odnosno Neretva je dobila cca negdje ako ćemo u kunama negdje 150 milijuna kuna, ako ćemo u eurima nešto više od 20 milijuna eura i jedno veliko hvala hrvatskoj Vladi. I mislim da bi bilo danas pametnije da smo proveli jedan lijepi dan u prirodi, danas je berba puna, mandarine se draže, nego da smo postavljali mnoga, mnoga sumnjiva i nemoralna pitanja. Moje pitanje se odnosi danas, postavit ću ga potpredsjedniku hrvatske Vlade i ministru regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva. S obzirom kad je kriza najprije pogodila Sjedinjene Američke Države pa se prenijela u Europu pa došla u našu malu ali prelijepu zemlju, jedni od onih kojeg je najviše kriza pogodila to je bila drvna industrija jer bez lijepe stolice se može, bez lijepog stola se može, bez ormara se može ali bez papice se ne može. Šta je hrvatska Vlada i resorno ministarstvo učinilo da u toj jednoj značajnoj grani koja je značajna u prerađivačkoj industriji, koja jako puno izvozi, šta je napravila da im pomogne i koje je mjere poduzela u proteklo vrijeme.
Hvala. Gospodin potpredsjednik Božidar Pankretić.
Hvala lijepa uvaženom zastupniku Gabriću. Pa evo kao što ste i sami rekli, kao što je hrvatska Vlada pomogla što se tiče mandarina ali što se tiče i ukupno poljoprivrede dakako da i u ovom slučaju hrvatska Vlada nije stajala skrštenih ruku i od samih početaka kada je dakako kriza prvo udarila našu drvnu industriju i to iz jasnog razloga što je drvna industrija veliki izvoznik, gotovo 75% proizvodnje se izvozi i oni su bili prvi koji su osjetili što se događa na vanjskim tržištima. Pomogli smo direktnim mjerama, pomogli smo i preko državnog poduzeća "Hrvatske šume" koje su mnogima olakšale i dakako rok plaćanja ali i određene rabate da bi preživjeli i da bi mogli danas konstatirat vrlo konkretno određene podatke. Kada uspoređujemo primjerice prvih sedam mjeseci 2011. godine sa prvih sedam mjeseci 2010. godine onda možemo reći izvoz je porastao za 11%. Kada gledamo vanjskotrgovinsku bilancu onda je ona porasla za 25%. Vrlo konkretne stvari koje vjerujem dakako su rezultat direktne pomoći. Reći ću vam ove godine pri kraju smo, završili smo također sa operativnim programom, 65 milijuna kuna bespovratnih sredstava došlo je na 147 subjekata u drvnoj industriji. Napomenut ću da gotovo 90% od toga je za nove investicije, za nove tehnologije, za zaštitu okoliša. Kada pogledamo samo to gotovo je ukupna investicija koju rade tih 147 subjekata gotovo preko 400 milijuna kuna. Mislim da ovi podaci dovoljno govore da maksimalno pomažemo ali i da to ima određenih efekata. Možda neki ne znaju, iskoristit ću ovu priliku, možda se premalo govori o pozitivnim stvarima, a naročito evo spominjemo drvnu industriju. Hrvatska ima jednog od najvećih proizvođača stolaca u Europi. Tvrtka, neću ju reklamirat ovdje ali da se zna, tvrtka koja je u prošloj godini proizvela milijun 150 tisuća stolaca. Ovoga trenutka na francuskom tržištu najprodavanija sjedeća garnitura je iz Hrvatske od hrvatskih proizvođača. Mislim da je ovo dakako za pozitivan primjer, a mislim da je u tome maksimalno učestvovala i Vlada Republike Hrvatske. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Stipo Gabrić.
Zahvaljujem na odgovoru i ja ipak pozivam sve skupa jednog dana kad bude lijepo vrijeme jer ovih sljedećih 20-tak dana Sabora će biti samo prepucavanje s lijeva na desno i s desna na lijevo, da dođemo svi lijepo u dolinu Neretve. Grad Metković je siromašan ali skupit ćemo, uvijek su gosti dobrodošli, da se lijepo počastimo i da jedan dan provedemo u prirodi u berbi mandarina koje su u izvozu jedno 90%. Hvala lijepa.
Postavit će pitanje gospodin zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Svoje zastupničko pitanje postavljam ministru gospodarstva, rada i poduzetništva, gospodinu Đuri Popijaču. Poštovani gospodine ministre, umirovljenici su se 1. siječnja 2009. godine nakon stupanja na snagu Izmjena zakona o doprinosima ponadali da će moći nešto zaraditi za golu egzistenciju jer je tim zakonskim izmjenama prestala obveza da se za povremene poslove umirovljenika plaćaju doprinosi pa je i angažman umirovljenika postao atraktivan i za poslodavce. Međutim, u praksi o primjeni tog zakona danas odlučuje isključivo inspekcija rada koja uglavnom kažnjava poslodavce koji privremeno zapošljavaju umirovljenike, iako neplaćanjem doprinosa ne krše postojeći zakon. Tako primjerice i male agencije koje su angažirale umirovljenike na povremenim poslovima anketiranja ili distribucije promotivnog materijala bivaju kažnjene sa po 30 tisuća kuna kazne za angažman svakog umirovljenika. Možete li mi objasniti tko u Hrvatskoj i kako odlučuje o radu umirovljenika i kako je moguće da je mišljenje Inspekcije rada važnije od zakona koji je donio Hrvatski sabor. Dakle moje pitanje glasi: mogu li umirovljenici u Hrvatskoj raditi na povremenim poslovima bez plaćanja doprinosa ili ne mogu. Ako sam dobro razumio, vaša stranka u svom predizbornom programu ponovno obećava više posla za umirovljenike iako je to i jedno priznanje da osim forme niste napravili ništa da se to provede u stvarnosti nego ste dapače onemogućili primjenu zakona.
Gospodin ministar Đuro Popijač.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, naravno 1. siječnja kao što ste to točno rekli stupio je na snagu Zakon o doprinosima koji je omogućio rad umirovljenika na onim poslovima i u onom vremenu koje nema obilježje radnog odnosa. Dakle, to je vezano i to je komplementarno sa Zakonom o radu koji definira naravno puno šire područje. Isto tako je tim zakonom jasno i definirano naravno što se odnosi na oslobađanje, odnosno na plaćanje doprinosa i poreza. To je sve ugrađeno i to je naravno donijela ova Vlada. Što se tiče mogućnosti da postoji zloupotreba naravno ako bilo tko je neopravdano od strane inspektora ili inspekcijskog nadzora tretiran, neopravdano po njegovom mišljenju platio kaznu naravno da može u sljedećem postupku tražiti i odgovarajuća druga rješenja. No međutim, ja se ne bih složio to što ste vi naveli da ova Vlada ne vodi računa o statusu umirovljenika. Dakle, već je ovdje spominjano. 850 milijuna kuna ove godine povrata umirovljenicima. 145 kuna za određene kategorije umirovljenika do iznosa 3200 kuna. Vi ovih dana ćete raspravljati u Saboru o 4 zakonska prijedloga koji ozbiljno popravljaju određene nelogičnosti koje su do sada bile u mirovinskom sustavu i sve ono što je tokom ove dvije godine i regulirano i donošeno u svrhu poboljšanja statusa umirovljenika. Da napomenem, unatoč teškoj gospodarskoj financijskoj krizi u svijetu, naravno koja je imala posljedice i kod nas niti jedan dan umirovljenici nisu bili zakinuti za isplatu svojih mirovina, niti se je ni u prava niti u iznose mirovine diralo. Stoga evo, spomenuli ste i ono što je u programu predviđeno. Mi ćemo i dalje nastaviti sa brigom o umirovljenicima, a pronalazit ćemo i rješenja za kvalitetno uključivanje umirovljenika i na tržište rada u okviru kako će to biti moguće. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Pa uvaženi gospodine ministre, jako sam zadovoljan što ste mi odgovorili na pitanje koje ja nisam postavio i izrekli jednu neistinu jer Zakonom o doprinosima nije precizno utvrđeno koji su poslovi na kojima povremeno mogu raditi umirovljenici bez plaćanja doprinosa. Ali u praksi imamo jednu situaciju da kad država plaća i angažira građane bez obzira jesu li umirovljenici i radnici onda može neto isplata na tekuće račune bez ugovora. Popisivači su svi dobili neto iznose na tekuće račune bez ikakvih ugovora, bez poreza, bez doprinosa. Kad to radi poslodavac i angažira umirovljenika onda se nađe 1001. prepreka, a bit će mi zadovoljstvo raspravljati o zakonima ovdje u Hrvatskom saboru i bilo bi mi drago da budete prisutni. Samo vas jedno molim. Ja sam ovdje zastupnik Hrvatske stranke umirovljenika i nitko nema pravo to ime mijenjati u svom govoru. I druga stvar. Rečeno je slušajte fonogram. Ja dobro slušam što se govori u Hrvatskom saboru i ako nisam ovdje onda preko televizije. I drugo, molim vas ne spominjite dug umirovljenicima jer ga niste spominjali ni na izborima 2003. Za vas u vašem izbornom programu nije postojao i riješen je samo zato što postoji Hrvatska stranka umirovljenika kao parlamentarna stranka.
Teško je shvatiti da se jedan zakon može donijeti sa 3 zastupnika. Na redu je gospodin zastupnik Nevio Šetić.
Evo zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana gospođo predsjednice hrvatske Vlade, gospođe ministri i ministrice. Moje pitanje uputit ću ministru unutrašnjih poslova gospodinu Tomislavu Karamarku. Naime, poznato je da SDP-ovi stranački dužnosnici često ističu i generaliziraju pojedine slučajeve zlouporaba u tuđim redovima, a prikrivaju kriminal u svojim redovima relativizirajući i tolerirajući te činjenice na svakojake kreativne načine što nije politički zrelo ni prihvatljivo, pa osobito štete u hrvatskoj demokraciji. Niz me građana u mojoj izbornoj jedinici Istri, Rijeci upozorilo i pitalo za slučaj predsjednika Županijskog odbora SDP-a Istarske županije čija je supruga bračna drugarica punila njegov tekući račun ukradenim novcem, a da on za to navodno nije znao. Gospodine ministre, građane zanima može li samo supruga odgovarati za krađu novca vatrogasne zajednice koji su očito skupa trošili?
Gospodin ministar Karamarko, izvolite.
Dame i gospodo, dakle vrlo konkretno. U ovom predmetu podnešena je kaznena prijava protiv jedne osobe. Da li su trošili zajedno i tko je šta znao itd. Imamo tvrdnju druge osobe da nije znala, dakle za otuđenje ovih sredstava. Ali mislim da je ovdje jako, jako naglašena ova moralna rekao bih, zapravo nemoralna sfera čitavog slučaja.
Gospodin zastupnik Nevio Šetić.
Zadovoljan sam sa vašim odgovorom jer doista danas korupcija se veže na svih i treba iskorijeniti iz hrvatskog društva i doista za dobrobit hrvatskog društva trebamo podizati visoke standarde osjetljivosti i u pravnom, ali i u moralnom smislu.
Hvala. Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja bih svoje pitanje uputila gospođi premijerki. Gospođo Kosor, izmjene Kaznenog zakona u kojima smo predlagali da se neisplata plaće tretira kao kazneno djelo predložili smo još u ožujku 2009. godine. Dakle, prije 2 i pol godine. Niste to prihvatili sve dok evo izbori nisu pokucali na vrata, a sve ove godine ljude koji su radili, a nisu primali plaće nitko nije pitao ni kako će platiti vodu, ni kako će platiti struju, niti knjige svojoj djeci. Dakle, budući da ste rekli da je kukuriku koalicija prepisala svoj program od vas moje pitanje glasi: Kako je moguće prepisati nešto čega nema? Kako je moguće prepisati nešto što uopće niste imali niti ste predlagali do danas ili da budem preciznija do jučer? Hvala.
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospođo zastupnice budući da pitate stranački, pa ću vam tako i odgovarati. Puno toga ste prepisali, ali naravno puno toga što ste prepisali ne možete ostvariti zato što ste to što možete ostvariti pokazali između 2001. i 2003. godine, i treba samo pažljivo osluškivati i gledati, čitati što se najavljuje od 80% ljudi koji će ostati bez posla u državnoj upravi, što najavljuje vaš program nadalje. No, kad me pitate oko neisplate plaća, odnosno onih poslodavaca koji ne isplaćuju plaće. Mi smo jasno rekli da najprije treba ustanoviti koliko je zaista ljudi na kojih se to odnosi, i kao što znate u odličnom dijalog sa našim socijalnim partnerima mi smo to i ustanovili, znači radi se o otprilike 18 tisuća ljudi, a vi ste tvrdili nešto potpuno drugo. I smo naravno to ugradili u odredbe našega Kaznenoga zakona, i dakako da će Kazneni zakon kad stupi na snagu biti više nego rigorozan prema onima koji, poslodavcima dakako koji ne isplaćuju plaće, odnosno koji ne izvršavaju svoju temeljnu obvezu. Tako da bih ja predložila da to pitanje, da postavite svom koalicijskom partneru koji kao što smo čuli danas i iz pitanja npr. zastupnika Hrvatske demokratske zajednice ne isplaćuju plaće danas svojim radnicima dakle to je tvrtka Coning dakle gdje se ne isplaćuju plaće i gdje plaće kasne 6, 7 mjeseci ali to pitanje naravno nemate očito hrabrosti i snage postaviti partnerima, pa onda doći do odgovora kako je moguće da netko tko ima tako veliku imovinu i brodove i automobile itd., itd. zapravo zakida svoje radnike i ne isplaćuje im ono što su krvavo zaradili. A s druge strane naravno, kad već otvaramo tu temu isplata, neisplata gospođo zastupnice bilo bi vrlo zanimljivo čuti od vas kako je to bilo moguće da vaš suprug ima u najmu prostor u vlasništvu grada Rijeke za koji nije plaćao sve što je trebao plaćati, i onda mu je grad Rijeka u kojem je na vlasti SDP oprostio sve te dugove zato što ste vi članica SDP-a. To bi gospođo zastupnice bilo važno pitanje i očekujemo odgovor na to pitanje kako je to moguće u gradu Rijeci u kojem je na vlasti Socijaldemokratska partija.
Gospođa zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Gospođo Kosor, ja sam ovdje da vas pitam a ne vi mene. Žao mi je što se vraćate u prošlost jer ona je prilično crna za vas gospođo Kosor, bilanca vaše dvije godine katastrofalna, samo 170 tisuća nezaposlenih u dvije zadnje godine. Danas ste vidno nervozni, ali ipak me nećete isprovocirati, već ću vam reći da je kukuriku koalicija predložila još i Zakon o radnim i socijalnim sudovima jer je to jedino rješenje za neisplatu plaća, ali i veću financijsku disciplinu, jer je nedopustivo da niti jedna financijska institucija ne reagira na kršenje radničkih prava. Predlažemo isto tako i rješenje za smanjivanje nelikvidnosti, jer je to najveći problem u hrvatskom gospodarstvu, a vi ni tu gospođo Kosor niste učinili ama baš ništa.
Postavit će pitanje gospodin zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa evo ja bih se pridružio pozivu kolege Gabrića Jambe da krenemo na izlet u prirodu, ali ja pozivam u svoju Podravinu gdje i naši poljoprivrednici imaju reći hvala za sve one napore koje je uložila Vlada u stvaranju konkurentne poljoprivrede. Ali idemo na pitanje koje ću uputiti ministru gospodarstva, rada i poduzetništva gospodinu Đuri Popijaču. Pliva je dakle bila svjetski poznata i uspješna farmaceutska kompanija, jedan od stupova hrvatskog gospodarstva. U njezinoj privatizaciji utvrđene su određene nepravilnosti … [[Govornik se ne razumije.]] godine. U tu godinu Pliva ulazi sa strateškim vlasništvom Republike Hrvatske u iznosu preko 20% dionica. To znači da se sa strateškim paketom dionica u svom vlasništvu Republika Hrvatska mogla sudjelovati i u donošenju važnih poslovnih odluka. Na žalost u razdoblju Račanove koalicijske Vlade od 2000. do 2003. godine Republika Hrvatska je izgubila vlasništvo strateškog paketa od 20%, 5% dionica a sa time je izgubila i mogućnost utjecaja na važne poslovne poteze koji su slijedili. Nedavnom izmjenom Ustava Republike Hrvatske ukinuto je zastarijevanje kriminala u privatizaciji, pa su stvoreni uvjeti i za ispitivanje načina prodaje strateškog paketa, prodaje Plive. Poznato je da javnost o toj prodaji nikada nije bila obaviještena, niti su mediji obavijestili javnost o odluci tadašnje Vlade o prodaji tog strateškog paketa dionica. Pitanje gospodine ministre je li vam kao resornom ministru poznato kakve rezultate je dala istraga u … [[Govornik se ne razumije.]] strateškog paketa Plive u državnom vlasništvu, te kako to prodavaju tadašnji akteri privatizacije prvenstveno potpredsjednik Vlade za gospodarstvo, a ne resorni ministri? Hvala.
Gospodin Đuro Popijač, ministar. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Hvala lijepa gospodine zastupniče. Dakle drugim riječima evo Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje točno prije 10 godina, dakle do 10.12.2001. godine bio je vlasnik 25,5% dionica Plive, i Hrvatski fond za privatizaciju je bio vlasnik 0,6% dionica Plive. 10.12. je 8,98% Plivinih dionica prebačeno u Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, koji je isti dan transferirano Plivi 7,94% dionica za tada procijenjenu cijenu o dionici o 413,60 kuna. Time je podmiren dug Plivi od oko 670 milijuna kuna i dug prema Zagrebačkoj banci od oko 80 milijuna kuna, i tim transakcijama je dakle, tim prijenosom dionica je država naravno, odnosno Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje pao ispod 25%. To je bila, to je bio dakle način na koji se i rješavao problem nelikvidnosti i duga Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje prema vjerovnicima. Naravno pitanje kako je moguće da i taj dug bude preko 700 milijuna kuna samo za Plivu, a vidimo na koji način je rješavano, ne samo očito u kontekstu Plive, jer i Pliva je tada ušla u popis svih onih tvrtki koje je u tom vremenu privatizirano, dakle INA 25% plus jedna dionica, Hrvatski telekom, hoteli u Dubrovniku itd. E sad kakav je dalje bio proces i postupak, u kojem je proces u pravosuđu, u kojoj je fazi to ćete morati pitati drugog resornog ministra. Hvala lijepa.
Gospodin Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem se gospodine ministre. Ispričavam se na onom lapsusu. Ali ja bih dodao da i naši rezervni ministri su jači od onih najboljih suprotne strane. Ali želim reći da je zasigurno ova informacija će doprinijeti obavješćivanju javnosti, jer interes veliki postoji, ako za institucije ima posla, onda vjerujem da će one imati mogućnost nesmetanog rada, ali ne na način u okolnostima galame i pritiska i vrijeđanja kao što se radi. A i govoriti mi smo socijalno osjetljivi, mi smo najbolji i, a oni su bili najbolji u ono vrijeme jer su imali rekordnu nezaposlenost 425 tisuća nezaposlenih. Negirali su dug umirovljenicima, smanjili su plaće medicinskim sestrama, uvođena je radna obveza liječnika, da ne govorim o onim najosjetljvijim kategorijama, dakle rodiljama, maloj djeci, hrvatskim ratnim vojnim invalidima. Dakle, rezalo se sve gdje se rezati moglo, a sad se još najavljuje britva. Što je previše, previše je. Hvala lijepo.
Pitanje će postaviti gospodin zastupnik Marin Jurjević, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pitanje je za premijerku, ja bih vas odmah zamolio da nekako osigurate da premijerka odgovori na moje pitanje pošto je pokazala danas izuzetnu znatiželju pa ona stalno pita umjesto da odgovara. Za dva mjeseca imat će mogućnost iz ovih klupa da pita koliko je god volja. Gospođo premijerko tvrdite kako ste upravo vi pokrenuli borbu protiv korupcije i da će se ta borba zaustaviti pobijedi li na izborima „Kukuriku koalicija“. Na stranu to što još znanstveno nije pa ni povijesno itd., utvrđeno tko je ustvari započeo borbu protiv korupcije vi ili vaš prethodnik Ivo Sanader koji je također to za sebe tvrdio ali ste ga u tom vremenu jako podržavali u toj tvrdnji, beskrajno ga hvalili pa čak ponekad i karikaturalno veličali. Dakle, poštovana gospođo premijerko na temelju čega vi zasnivate svoju potpuno apsurdnu tezu da će dolaskom „Kukuriku koalicije“ na vlast borba protiv korupcije prestati?
Hvala. Gospođa premijerka Kosor, izvolite.
Najprije ću vam odgovoriti na pitanje jer i to postavljate na temelju čega ja temeljim tvrdnju o borbi protiv korupcije HDZ-a? Na temelju rezultata gospodine zastupniče i na temelju činjenice da su 2009. pregovori za ulazak u EU bili blokirani, da smo učinili napor i da se deblokiraju i da smo otvorili i zatvorili sva preostala poglavlja uključujući i najteže koje je imala samo Hrvatska, Poglavlje 23. vezano za pravosuđe i temeljna prava. Prema tome, svi oni uvjeti, sva ona mjerila, svi oni zahtjevi za reformama koje su se tražili od Hrvatske mi smo napravili zahvaljujući Vladi koju vodi HDZ. Prema tome rezultati i u borbi protiv korupcije i u borbi protiv kriminala, ali isto tako u kažnjavanju ratnih zločina. I to je gospodine zastupniče činjenica koju vi ni na koji način ne možete osporiti. Zašto mi govorimo, i to je istina, da vi niste spremni i vaša stranka SDP nije spremna na borbu protiv korupcije do posljednjeg daha, govore činjenice. Upravo zbog nekoliko primjera koje smo ovdje naveli. Dakle, i knjiga koja govori o putu vašeg koalicijskog partnera i ovi primjeri iz Rijeke, mnogi primjeri pa evo i od gospođe zastupnice koja, čiji suprug normalno ne plaća najamninu gradu i normalno da to plati grad i to je vama sve normalno. I vama je dakako normalno da se ne rješavaju ovi slučajevi koji zapravo vise u zraku, o kojima se šapuće, ali evo vaši kolege iz klupa u svojim intervjuima kojima predstavljaju program „Kukuriku koalicije“ jasno govore o tome da borba protiv korupcije može prema svima osim prema vama. Jer se jasno navodi, pa evo još jedanput ću citirati gospodina Linića kojega vaš predsjednik stranke nikad nije demantirao, a koji kaže „Dobro ćemo paziti što radi Bajić, što rade sudovi i prema tome ćemo odlučiti hoćemo li ako dođemo na vlast smijeniti Glavnog državnog odvjetnika ili ga nećemo smijeniti.“ Napokon, gospodine zastupniče, kad je HDZ predlagao ponovno Mladena Bajića na čelo Državnog odvjetništva u trenutku kad su bili otvoreni mnogi problemi koji naravno se tiču i HDZ-a zbog čega ova moja stranka na koju sam ponosna nosi danas najveći teret vi tada apsolutno niste bili spremni na tu vrstu borbe i niste dali svoje povjerenje Mladenu Bajiću. I dapače sad mu upućujete poruke, a mi kojeg su istrage, dakle mi u HDZ-u kojega su istrage i sve ovo što smo učinili najviše dotaknuli zbog toga što smo bili iskreni i otvoreni u borbi protiv korupcije mi smo mu dali potporu. Prema tome, mogla bih nabrajati mnogo slučajeva, a i činjenica da vam je normalno da vam jedan od šefova stožera je osoba koja je oštetila Grad Zagreb da ništa ne činite u Holdingu, da ništa ne činite u Gradu Zagrebu, gomilaju se dugovi, svi govore o mnogim činjenicama koje su poznate zapravo širokoj javnosti, ali se ništa ne poduzima, zato što vi prijetite da se borba protiv korupcije može voditi samo protiv HDZ-ovaca, ali protiv članova SDP-a, HNS-a i dakako „Kukuriku koalicije“ ne. A ja kažem da ta borba ima smisla, dame i gospodo, jer sam sigurna da i na temelju te vjerodostojne borbe koju vodi HDZ ćemo mi dobiti povjerenje građana jer građani naravno nisu slijepi i nisu gluhi, dobro čuju što tko govori, ali dobro vide i pamte što je tko napravio. U vrijeme dok ste vi vladali Hrvatskom ne sjećam se da je bilo iskrene i otvorene borbe i da je ikada itko od vas protiv dužnosnika iz SDP-a za koje se poslije otkrilo, a bili su visokopozicionirani u određenim ministarstvima, spomenut ću MUP, da je ikada rekao ijednu riječ potvrde da ako je kriv treba odgovarati. Prema tome, gospodine zastupniče, prijetnje koje nam vrlo jasno i otvoreno to govorim, koje nam izričete kroz različite intervjue, prijetnje koje je izrekao i vaš šef stranke, prijetnje i neistine koje je izgovorio često puta govoreći kvalifikacijama o HDZ-u jasno nam daju za pravo da zaključimo SDP nije spreman za borbu protiv korupcije, HDZ je ne samo spreman nego je to i dokazao. I dokazao je danas, a dokazivat će i sljedeće 4 godine.
Gospodin zastupnik Marin Jurjević, izvolite.
Gospođo premijerko, toliko ste se razmahali rukama da vam je gestikulacija jača nego artikulacija. Vidite, stalno govorite kako treba kucati na vrata SDP-a, otpast će vam ruka, iza tih vrata nema kriminala. Možete kucati do sutra. Tako je. A kriminal vam je ispred nosa. I nećete uvjeriti građane da su svi političari isti na taj način što recimo ministar gospodin Karamarko diže lažne prijave, kaznene prijave protiv mojih kolega Tonina Picule, kolege Mršića pa to DORH normalno odbacuje. Kad SDP dođe, a hoće doći na vlast, onda ćemo drugačije reći stvari, neće se po političkom diktatu provoditi istrage, neće se po političkom diktatu dizati kaznene prijave, da, da gospođo Kosor, da riječ je o tome.
Hvala. U svakom slučaju izgleda da nas čeka sjajna i ružičasta budućnost. To je lijepo čuti da svak želi, samo neka to ne bude selektivno kao više-manje do sada. Hvala. Idemo dalje, postavit će pitanje gospodin zastupnik Milivoj Škvorc.
Poštovani predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Kada slušam ovo s lijeve strane i sve te optužbe i priču kako je netko pošten i kvalitetan ja bih podsjetio na jednu sredinu gdje su ti isti vladali do prošlih lokalnih izbora. Gdje je mala kukuriku koalicija bila na vlasti, pa ja moram spomenuti taj naš lijepi grad Zlatar koji je doživio ne lijepu situaciju ali pomalo se stvari mijenjaju na bolje. HNS-ov načelnik Zlatara zadužio je grad preko limita određenim zakonom, zbog velikih i nezakonitih dugova onemogućeno je normalno funkcioniranje gradske uprave kao i svih institucija koje o njoj ovise. Došlo je do situacije da se ne mogu platiti tete u vrtiću, da nije bilo javne rasvjete i mnogih naizgled malih stvari ali velikih kada gledamo što se tiče njihovih potreba. Dovedeno je do blokade financija u visini od tri proračuna gradska a to je otprilike 35 milijuna kuna.Poznato je da je protiv gradonačelnika pokrenut kazneni postupak koji je još u tijeku. Moje pitanje glasi, poštovana gospođo predsjednice vlade, poznato je da su gradske službe nakon odlaska HNS-ovog gradonačelnika i te vlasti profunkcionirale te da grad Zlatar polako izlazi iz financijske blokade i pomalo živi, molim vas da nam odgovorite zbog nas i zbog javnosti kako ste uspjeli i što se sve poduzimalo da se sanira velika šteta koja je nastala pod vodstvom HNS-ovog gradonačelnika i njegove ekipe. Hvala lijepo.
Premijerka Kosor.
Hvala lijepo gospodine zastupniče, pa dobro ste rekli, zaista mogu reći da u trenutku kada ste vi kako zastupnik i gospodin Jarnjak kao i mnogi drugi iz tog kraja došli na razgovor oko situacije koja je bila u Zlataru, ona je bila više nego tragična. Jer nije bilo ulične rasvjete i sjećam se tada da je gospodin gradonačelnik sadašnji spominjao da se boji jer nema čak ni rasvjete niti jedne žarulje u blizini banke ili pošte, da se boje razbojstava, da se ljudi boje noću kretati se gradom, i sve se to dogodilo uz sve one probleme od vrtića i dalje, ja ne mogu shvatiti da netko toliko uništi grad da doslovce nema za isplatu tri tete u vrtiću. Dakle, situacija je bila više nego strašna i mi smo kao Vlada uspjeli pomoći da se koliko toliko stabilizira situacija u tom trenutku i zahvaljujem gradonačelniku na naporima, na mudrosti koju je iskazao, situacija je bolja mi smo pomogli iz proračunske pričuve, tako je bilo teško da je Vlada morala iz proračunske pričuve pomagati ali i na druge načine kroz različita ministarstva. Gospodine zastupniče bitno je da je sada bolje, bitno je da se situacija popravlja. Činjenica jest kao što ste dobro rekli da je protiv bivšeg gradonačelnika iz HNS-a pokrenut postupak. Dakako, to je bilo na naslovnicama, nije bilo uopće na naslovnicama, bilo je u medijima kratko, jedan trenutak sve se ugasilo kao što znamo jer dakako vjerojatno ni mediji, jedan veliki dio medija ne smatra da to treba na nekakav poseban način pratiti. Vidjet ćemo kakva će biti presuda ali svakako ogromno zlo je učinjeno, ali što se nas u politici tiče pokazan je na gradu Zlataru model vladanja i model upravljanja. Dakle, bez ikakve odgovornosti ali Zlatar naravno nije jedini, pogledajte Varaždinsku županiju i čitavu situaciju u Varaždinskoj županiji, ali pogledajte ponovno i Rijeku gdje se nenamjenski, mirne duše troše sredstva bez da itko trepne, i bez da itko iz te političke opcije smatra da čini nešto loše. Ja mislim da svi naši napori i u pomaganju Zlatara da se digne na noge mogu pomoći da se promijeni način ponašanja onih koji dobiju priliku od građana da vode grad, a spomenut ću dakako i ovdje Zakon o fiskalnoj odgovornosti koji se sada odnosi i na gradonačelnika grada Zlatara i svakog drugog grada, svakog načelnika i svakog ministra za koji ponavljam još jedanput, a i to nikako da se probije u javnost opozicija i ovdje u Hrvatskom saboru, članovi i članice oporbe nisu htjeli dići ruku i nisu htjeli dati potporu, dakle zakonu o fiskalnoj odgovornosti koji se može svesti na jednu riječ a ona glasi odgovornost. I u slučaju grada Zlatara se radi o odgovornosti ali i puno gorim stvarima i pozdravljam sve građanke i građane grada Zlatara želim im sve najbolje i vjerujem da ćemo se uskoro vidjeti. Vjerujem da će biti prilike doći i porazgovarati o tome što Vlada u sljedeće četiri godine uložiti u napredak tog prelijepog našeg grada.
Hvala. Gospodin Milivoj Škvorc izvolite.
Pa moram izraziti zadovoljstvo odgovorom, zahvaljujem na svoj pomoći koja je dana Zlataru u ime svih građana Zlatara i u ime rukovodstva kojega moramo priznati da imamo jednu vrlo agilnu ekipu ovog trenutka koja će osigurati da Zlatar nadoknadi svoj onaj problem u proteklom periodu od 7, 8 godina, kada moram spomenuti da to vodstvo bivše pod vodstvom HNS-a nije zatražilo čak niti jedan program sufinanciranja od Vlade republike Hrvatske, došlo je do toga da oni jednostavno su bili blokirani i ovog trenutka očekujemo i neke stvari se realiziraju u ovo vrijeme i mislim da će to sve skupa pomoći uz vaš veliki angažman i podršku da Zlatarčani ugledaju bolju situaciju. A ponavljam poziv u Zlatar je dat i Zlatarčani vas očekuju.
Hvala. I kao pretposljednji će postaviti pitanje gospodin zastupnik Boris Kunst.
Poštovana gospođo predsjednice, gotovo svakodnevno ste izloženi pa evo i sada u Hrvatskom saboru nervoznim i sve agresivnijim kritikama koji su u službi kukuriku koalicije ili nekih umišljenih pijevaca koji sve manje pjevaju sve više grakću kao vrane. Kada je riječ o poštenju SDP-a govorimo, ja bih samo spomenuo zar nije dovoljno kada čelnik, a iz SDP-a dolazi Holdinga prizna da su građani Grada Zagreba pokradeni za 50 milijuna kuna od strane rukovodstva koje je postavio SDP. Ili kada čelnik SDP-a u Karlovcu ponovno odlazi u zatvor, itd. No, očito da u Kukuriku koaliciji i njenim pobornicima smeta što vi obilazite svaki pedalj hrvatske zemlje i što u izravnim kontaktima sa građanima uvjeravate ih i ulijevate im optimizam vezan uz gospodarski rast i bolje socijalno sutra. Smeta im što vam ne mogu osporiti ispunjena obećanja koja ste dali, a podsjetit ću samo na neka, a to je da ćemo do 6. Mjeseca završiti pregovore za ulazak Hrvatske u EU i to se ostvarilo. Zadržavanje razine radnih i socijalnih prava, zatim redovite isplate plaća i mirovine bez obzira na ovu svjetsku krizu koja potresa cijeli svijet, uveli ste i radne sudove što je bio san sindikata 20 godina, smanjili ste neporezna davanja, bruto društveni proizvod je iz minusa prerastao u plus, projekt Brijuni bi trebao biti ponos Hrvatske, bez obzira na niske udarce kojima svakodnevno svjedočimo niste popustili ovom stavu i o nultoj stopi tolerancije na korupciju. I mogao bih još mnogo toga navesti, no samo ću navesti još samo jedan primjer bitan možda za SDP, a to je da tijekom proteklih 8 mjeseci ove godine iz evidencije nezaposlenih je u svijet rada otišlo ukupno 132 tisuće 159 osoba, što je 30% više u odnosu na prošlu godinu ili na sezonskim poslovima da je zaposleno 33 tisuće ljudi što je 18% više nego prošle godine. I moje pitanje bi na kraju bilo, koliki utjecaj na rad i vas i vaše Vlade i daljnje aktivnosti ove Vlade imaju ovakva režiranja podmetanja iz redova političkih neistomišljenika i njima sklonih medija.
Gospođa premijerka Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine zastupniče. Pa uglavnom vrlo izravno ću odgovoriti. Uglavnom nije imala utjecaja zato što smo mi sve svoje zamisli proveli, obavili ogroman posao. Kao što znate da bismo riješili deblokadu, a to ste i sami spomenuli jel deblokadu pregovora krenuli u razgovore sa slovenskom Vladom i kada smo predložili Parlamentu arbitražni sporazum koji je nakon punih 18 godina trebao riješiti jedno neriješeno pitanje, deblokirati pregovore, onda je dakako opozicija bila žestoko protiv. Dapače, sjetite se i ovdje rasprava u Parlamentu gdje smo optuživani za izdaju i veleizdaju, ali isto tako gdje su i visoki dužnosnici EU, Europske komisije proglašavani malim miševima itd. koji bi trebali pobjeći u svoje rupe. Međutim, da nismo bili tako uporni i da nismo ipak znali da do cilja treba doći bez obzira na objede, bez obzira na ponižavanja, meni je jako žao što na kraju sada ovoga mandata mogu reći da je i moj … mandat ali i mandat mojih kolegica i kolega u ove dvije godine bio zapravo svakodnevno praćen sa jednom nevjerojatnom mržnjom sa strane oporbe. To mi je iznimno žao. Ne zbog sebe ili zbog nas u Vladi zato što smo mi to kao što vidite mogli podnijeti, nego zbog toga što mislim da smo mogli bez te mržnje, bez ponižavanja, bez često izricanja laži da smo mogli i više. Zašto to govorim? Evo spomenut ću Zakon o radu. Dakle, program gospodarskog oporavka koji provodimo je među ostalim predvidio izmjene Zakona o radu. To je iznimno važno, tu smo bili potpuno sami. Dapače, sjetite se da kada smo mi to predložili Parlamentu, krenuli su sindikalna akcija, na koju sindikati imaju pravo, ali prvi koji je skočio i potpisao te zahtjeve, da se Zakon o radu ne mijenja do daljnjeg zauvijek je bilo Zoran Milanović. Kada smo predlagali izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju koje su sve zemlje EU kamo ćemo ući zahvaljujući ovoj Vladi i vama u vladajućoj koaliciji, kada smo to predložili, naravno opozicija je za to rekla ne, ni govora, dapače, kada smo mi to izmijenili na tragu izmjena koje su radile sve europske zemlje da bi se više radilo, da bi se spašavali proračuni itd. onda je iz SDP-ovih redova išla poruka, kada mi dođemo mi ćemo to vratiti, što naravno niti je istina niti će se dogoditi ovo prvo, niti će se dogoditi ovo drugo. Prema tome, to je bilo bi puno lakše bilo bi jednostavnije da je postojala jedna konstruktivna oporba i da su se projekti kao što je ponovit ću opet Zakon o sprečavanju sukoba interesa mjerilo, dakle mjerilo uvjeta za zatvaranje poglavlja 23 bez čega se ne može da je to poduprla i opozicija. Bilo bi puno lakše uvoditi reda da smo dobili potporu makar za jedan zakon, a to je Zakon o fiskalnoj odgovornosti jer on traži odgovornost na svim razinama i odgovornost u svakom obliku. Dakle, to je nešto za što smo se zalagali. Puno sam dakako po cijeloj Hrvatskoj. Mislim da je svatko tko je makar na kratko pratio što sam radila proteklih godina kao članica Vlade zna da sam i uvijek puno radila, da sa kao potpredsjednica Vlade i ministrica bila svaki vikend negdje s ljudima, s braniteljima na projektima vlade i to činim i danas. I to me dakako nitko neće zabraniti, iako kao što vidite i takvih nastojanja ima. I tu mi je žao zbog dvostrukih mjerila, znate. Kada putujem ja ili kada putuju moji kolege onda se nama zbrajaju svaki dan kilometri, koliko to košta itd. reći ću naprosto zbog toga što su to činjenice. Kada putuje predsjednik države onda njemu nitko ne broji koliko je potrošio kilometara, benzina itd. predsjednik isto mora putovati. Predsjednik mora biti u Dubrovniku, mora biti u Osijeku, predsjednik se mora družiti s građanima. Evo u Dubrovniku sa gradonačelnikom i proslavio se rođendan i sve je to bilo zaista lijepo i dojmljivo, ali meni se dame i gospodo sve mjeri. To nije dobro, to nije dobro zato što se stvaraju dvostruka mjerila i uvodi neka praksa da jedni mogu sve, a drugi ne mogu ništa, pa čak ni raditi svoj posao. Evo gospodine zastupniče zaključno bih rekla, da i dalje putujem i dalje ću putovati, dakle to mi je posao, biti s ljudima, slušati što kažu, osluškivati i čuti, čuti što ljudi govore. A ono što u zadnje vrijeme govore po cijeloj Hrvatskoj govore meni, ali govore i nama ne bojte se i to mi je osobito važno. Hvala vam lijepa.
Nažalost pa i danas se ovdje pokazalo da ovi iluzionistima iz ove koalicije, ustvari kako ja nazivam koalicija za sprovode, svadbe i kukanje, a sad bi mogli reći … [[Ne razumije se.]] , nije im stalo do ozbiljnih rasprava o trenutnim gospodarskim i socijalnim temama nego već za blaćenje i napadanje HDZ-a i ove Vlade. No moram reći da ovi jajčari u kukuriku koaliciji očito ne nose zdrava jaja već nose mućke i zbog toga grakću ko gavrani a ne pjevaju ko pijevci.
I kao posljednja koja će postaviti pitanje na ovoj sjednici jeste gospođa zastupnica Vesna Buterin, izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođo predsjednice Vlade sa članicom i članovima Vlade. Svoje pitanje upućujem ministru uprave gospodinu Davorinu Mlakaru. Svjedoci smo nesmiljene i vrlo snažne borbe protiv korupcije u Hrvatskoj i pri tome premijerka uvijek naglašava da nedodirljivih nema i da nedodirljivih ne smije biti. Evo upravo maloprije gospodin Jurjević je rekao da iza vrata SDP-a nema kriminala i korupcije, a upravo ovo što ću ja sada navesti je jedan od primjera što se radi tamo gdje je SDP na vlasti. Dakle, u sklopu jedne od USKOK-ovih antikorupcijskih akcija bila je uhićena i ravnateljica Direkcije poslovnih prostora u Gradu Rijeci. Mediji su prenijeli da se radilo o slučaju namještanja natječaja poslovnih prostora podobnim osobama, određen joj je jednomjesečni pritvor a nakon što su ispitani svi svjedoci ona je puštena da se brani sa slobode. Dakle ravnateljica je osumnjičena za korupciju i namještanje natječaja poslovnim prostorima kojima rukovodi. Privedena je i provela je vrijeme u istražnom pritvoru zbog sprečavanja utjecaja na svjedoke. I što se dogodilo u Gradu Rijeci nakon što su ti svjedoci ispitani? Vjerovali ili ne, ne samo da je dotična ravnateljica vraćena na posao u Grad Rijeku nego je čak vraćena i na ravnateljstvo mjesto, ja bih rekla gotovo da je nastavila iz pritvora dodjeljivati poslovne prostore. Umjesto da ona bude suspendirana u Gradu Rijeci su suspendirali odluku o njezinoj suspenziji. Naravno da je svatko nevin dok mu se ne dokaže krivnja, ali ovdje se radi o jednom vrlo osjetljivom i specifičnom pitanju. Ovdje ispada kao da u Rijeci ipak ima nedodirljivih. Upravo zato gospodine ministre postavljam vam pitanje postoji li ikakva mogućnost da se ovakav princip nedodirljivih spriječi i u Rijeci ali i u svim ostalim gradovima ukoliko se ovakva situacija ponovi. Hvala.
Hvala. Gospodin Mlakar, izvolite.
Hvala vam lijepa. Ja ću probati se zadržat u onom dijelu odgovora gdje raspolažemo podacima o ovom konkretnom slučaju koji ste vi uvažena zastupnice naveli. Dakle točno je da se vodio postupak protiv osobe koja je ravnateljica Direkcije poslovnih objekata u Gradu Rijeci. Također je točno da je USKOK provodio istragu i da je USKOK pretpostavljam zbog osnovane sumnje na počinjenje kaznenih djela odredio pritvor koji je prestao vjerojatno s prestankom nekih od uvjeta, a to su ovaj utjecaj na svjedoke ili mogućnost ponovnog počinjenja djela. I sada dolazimo do trenutka gdje nastupa službeničko zakonodavstvo i ono što je propisano Zakonom o državnim službenicima u lokalnoj odnosno regionalnoj samoupravi. Evo ja ću si dozvolit slobodu reći da su odredbe tog zakona što se službenika tiče nešto blaže nego što su sada izmijenjene odredbe Zakona o državnim službenicima. Dakle, osim činjenice da na one nositelje dužnosti u lokalnoj samoupravi ono što se tiče ovog zakona možemo izvršit utjecaj to je da njihov radni odnos uredimo na temelju ovog zakona, a taj zakon o kojem sad govorim zakon o lokalnim službenicima, odnosno službenicima u lokalnoj i regionalnoj samoupravi kaže da osoba ne može biti udaljena iz službe odnosno da ne može biti doneseno rješenje o udaljenju iz službe, što ste vi vjerojatno implicirali i u svom pitanju, bez da je pokrenut kazneni postupak protiv takve osobe. I dapače, kao što je i ovaj slučaj koji ste naveli, bila su dva slična slučaja u Gradu Rijeci gdje su rukovoditelji tijela pokrenuli postupke i udaljili osobe iz službe ali ih je službenički sud vratio zbog činjenice da kazneni postupak još nije počeo. Kazneni postupak počinje potvrđivanjem optužnice i do tog trenutka te osobe ne mogu na zakoniti način biti udaljene iz službe. Pretpostavljam da je to razlog zašto je i ova u ovom konkretnom slučaju osoba vraćena na mjesto s kojeg je bila procesuirana. Ali vjerujte i uvjereni smo, bez obzira što ti postupci ponekad dugo traju, da ova procedura garantira državu vladavine prava, garantira zaštitu vaših službeničkih prava tako dugo dok se ne ispune zakonom propisani uvjeti da odgovarate u ovakvom slučaju za nešto što niste imali pravo raditi. Za razliku od Zakona o državnim službenicima gdje su koruptivna djela posebno navedena i zbog kojih vam po zakonu prestaje državna služba, takve odredbe još u zakonu o lokalnoj odnosno službenicima u lokalnoj samoupravi nema, ali vjerujem da ćemo sa sličnim rješenjem koje postoji za državne službenike predložiti i da se rješavaju radni odnosi u lokalnoj samoupravi. Dodatan problem je u tome što od kako su neposredno birani čelnici u lokalnoj samoupravi ovi instrumenti o kojima govorim vrijede što se tiče rada i ponašanja službenika na lokalnoj razini ali se ne mogu primijeniti protiv dužnosnika. Oni su odgovorni jedino svojim biračima i svake četiri godine svoj mandat testiraju na lokalnim izborima. Evo hvala vam lijepo.
Gospođa Buterin, izvolite.
Hvala lijepa gospodine ministre na vašem odgovoru. Naime, ja bih rekla da ta osoba još uvijek odlučuje dakle o onom djelokrugu zbog kojeg je i osumnjičena i ja bih rekla da je ovo još jedan primjer kako zapravo nismo svi isti u strankama kada je u pitanju borba protiv korupcije i kriminala, ali ovo je i primjer toga kako u nekim strankama, u ovom slučaju u SDP-u, borbi protiv kriminala i korupcije vrata su još uvijek vrlo, vrlo čvrsto zaključana. Osim toga ovih dana imamo i najave iz kukuriku koalicije da će ako bi osvojili vlast što naravno neće 80% državnih službenika biti podložno smjeni i otpuštanju. Oni najavljuju da će ostanak na rukovodećim položajima biti moguć samo za one državne službenike za koje oni tako procijene. Ja se ovom prilikom pitam nije li i ovo što sam upravo navela jedan od kriterija njihove procjene. Hvala.
hvala vam svima na strpljenju. Stvarno više od 4 sata sjedimo ovdje, skoro četiri i po, pa zbog toga evo dame i gospodo aktualno prijepodne je završeno a u 15,30 sati. Nastavak sjednice je u 15,30 sati sa točkom dnevnog reda Izvješće Mandatno-imunitetskog povjerenstva. Hvala.
Dame i gospodo, nastavljamo sjednicu. Na dnevnom redu je - 1. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Izvješće ste dobili poštom. Molim predsjednika povjerenstva, gospodina Damira Sesvečana da uzme riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Dakle prvo izvješće o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Vedrana Rožića zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 46. sjednici održanoj dana 28. srpnja 2011. godine zahtjev županijskog državnog odvjetništva u Splitu od 22. srpnja 2011. godine, upućen putem državnog odvjetništva Republike Hrvatske aktom od 26. srpnja 2011. godine predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Vedrana Rožića zastupnika u Hrvatskom saboru, zbog osnovane sumnje da je počinio kaznena djela zlouporabe položaja i ovlasti iz članka … [[Govornik se ne razumije.]] stavak 1., 3. i 4. Kaznenog zakona, te kaznena djela zlouporabe ovlasti u gospodarskom poslovanju iz članka 292. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona. Gospodin Vedran Rožić zastupnik je u 6. sazivu Hrvatskog sabora te na temelju članka 76. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Člankom 76. stavkom 5. Ustava Republike Hrvatske, člankom 27. Poslovnika Hrvatskog sabora propisano je da između sjednica Sabora odluku o navedenom donosi Mandatno-imunitetno povjerenstvo, s time što njegovu odluku mora naknadno potvrditi Hrvatski sabor na prvoj idućoj sjednici. Kako Hrvatski sabor je imao dakle ljetnu stanku u zasjedanju propisanu Ustavom Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na temelju članka 76. stavka 5. Ustava Republike Hrvatske i članka 27. stavka 1., a u svezi članka 104. stavak 1. alineja 2. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno sa 7 glasova za donijelo odluku: daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Vedrana Rožića po zahtjevu državnog odvjetništva u Splitu broj DOK89/00 od 22. srpnja 2011. godine, upućen putem državnog odvjetništva Republike Hrvatske aktom broj KRIDO1176/11 od 26. srpnja 2011. godine, zbog osnovane sumnje da je počinio kaznena djela zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1., 3. i 4. Kaznenog zakona, te kaznena djela zlouporabe ovlasti u gospodarskom poslovanju iz članka 292. stavak 1. i 2. Kaznenog zakona.
Hvala. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Glasovat će se kada se steknu uvjeti. Prijeđite na sljedeće izvješće.
Dakle sljedeće izvješće je o zahtjevu za odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Ive Sanadera, zastupnika u Hrvatskom saboru. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 47. sjednici održanoj 5. rujna 2011. godine zahtjev državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 31. kolovoza 2011. godine upućen putem državnog odvjetništva Republike Hrvatske aktom od 31. kolovoza 2011. godine predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Ive Sanadera zastupnika u Hrvatskom saboru, zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo zlouporaba položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1. i 4. Kaznenog zakona, u svezi članka 7. stavka 1. i u svezi članka 5. točke 13. Zakona o nezastarijevanju kaznenih djela ratnog profiterska i kaznenih djela iz procesa pretvorbe i privatizacije. Gospodin Ivo Sanader zastupnik je u 6. sazivu Hrvatskog sabora, te na temelju članka 76. Ustava Republike Hrvatske i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Člankom 76. stavkom 5. Ustava Republike Hrvatske i člankom 27. Poslovnika Hrvatskog sabora propisano je da između sjednica Sabora odluku o zahtjevu za odobrenje za pokretanje kaznenog postupka donosi Mandatno-imunitetno povjerenstvo, s time što odluku mora naknadno potvrditi Hrvatski sabor na prvoj idućoj sjednici. Kako je Hrvatski sabor imao ljetnu stanku u zasjedanju propisanu Ustavom, Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na temelju članka 76. stavka 5. Ustava Republike Hrvatske i članka 27. stavka 1., a u svezi članka 104. stavka 1. alineje 2. Poslovnika Hrvatskog sabora, jednoglasno sa 8 glasova za donijelo odluku: daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Ive Sanadera po zahtjevu državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta broj KUS48/11 od 31. kolovoza 2011. godine upućen putem državnog odvjetništva Republike Hrvatske aktom broj KRIDO1334/11-1 od 31. kolovoza 2011. godine zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo zlouporabe položaja i ovlasti iz članka 337. stavak 1. i 4. Kaznenog zakona, u svezi članka 7. stavka 1. i članka 5. točke 13. Zakona o nezastarijevanju kaznenih djela ratnog profiterska i kaznenih djela iz procesa pretvorbe i privatizacije.
Hvala. Otvaram raspravu. Gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, predsjedniče odbora Mandatno-imunitetnog povjerenstva. U ovoj odluci stoji da se daje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Ive Sanadera po zahtjevu državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, broj taj i taj od 23. rujna 2011. godine, upućen putem državnog odvjetništva, također od 23. rujna 2011. godine zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo primanja mita iz članka 347. stavak 1. Kaznenog zakona. Mene kao zastupnika zanima koji je to postupak i koje je to primanje mita, obzirom da nekoliko afera.
Kolega Vinković, vi sada, sad će doći ovo sljedeće izvješće o kojem vi sad govorite.
Dobro, ovo mi nisu dali, ali evo vezano za ovo. Dakle zanima me.
Pa onda ćete, kad dođe ovo sljedeće, onda ćete.
A evo ja ću, koliko sam čuo da je ovo bilo za ratno profiterstvo, je li tako?
Pa, to je po zakonu.
Pustite vi meni da ja završim. Dakle, mene kao zastupnika obzirom da i ovdje nije navedeno o kojem djelu se radi, obzirom da se uz ime gospodina ili druga kapetana s malo vitra Ive Sanadera vežu mnogobrojne afere molio bih evo predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva da objasni točno o kojem djelu se radi i o kojem iznosu. Ja bih ga zamolio da odmah i odgovori na pitanje da li se zastupniku Sanaderu skida imunitet kao bivšem predsjedniku HDZ-a ili bivšem predsjedniku Hrvatske vlade, a mogu to dodatno i obrazložiti što znači da bivši predsjednik HDZ-a nije informirao cjelokupnu svoju stranku o tome što je radio dok je bio predsjednik HDZ-a ili da nije informirao i dao na glasanje određene odluke dok je bio bivši predsjednik Hrvatske vlade, a većina Hrvatske vlade danas u Hrvatskoj vladi. Tako da predlažem da evo skidanjem imuniteta Ivi Sanaderu skinemo imunitet i cjelokupnom HDZ-u, ali i cjelokupnoj Hrvatskoj vladi. A ja svoj imunitet dajem besplatno pa ne morate o njemu ni odlučivati.
To o skidanju imuniteta nekom drugom raspravlja se o skidanju imuniteta zastupniku Ivi Sanaderu. Drugih prijedloga nema. Vaša inicijativa nije ničim utemeljena. Ne možete, ali ovo je znate prelazi malo neke granice jel', da se raspravlja o imunitetu članova HDZ-a to malo prelazi neke granice. Nema riječi, nema riječi. Danas je jedan dan, jedan posebni dan pa valja o tom voditi računa. Ima li još netko za raspravu zainteresiran o ovoj temi? Zaključujem raspravu. Izvolite sljedeće.
Sljedeće izvješće također
Sad će vam dati predsjednik objašnjenje i u pogledu ovih upita.
Dobro, mogu odmah onda odgovoriti prvo. Dakle, Mandatno-imunitetno povjerenstvo ne ulazi u meritum stvari da bi moglo komentirati optužnicu ili bilo kakav drugi zahtjev Državnog odvjetništva. Prema tome, zato je i ovo izvješće koncipirano na ovaj način kako je koncipirano, ono se takvo podnosi već dugi niz godina. Dakle, od vjerojatno samostalnosti Hrvatske države. Prema tome, to je uobičajen način. Kada bismo govorili o kojem predmetu ono što vi tražite se radi i što je Državno odvjetništvo u optužnici napisalo onda bi ulazili u meritum stvari, a mi nismo niti sud niti istražna tijela nego smo Parlament koji jednostavno ovom odlukom omogućava nadležnim državnim tijelima, dakle Državnom odvjetništvu, da radi svoj postupak i dakle zastupnika izjednačava sa svim ostalim građanima, ništa drugo. Evo.
Hvala. Otvaram raspravu i povodom ovog trećeg izvješća.
Dakle, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 48. sjednici održanoj dana 26. rujna 2011. godine zahtjev Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 23. rujna 2011. godine upućen putem Državnog odvjetništva RH aktom od 23. rujna 2011. godine predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Ive Sanadera zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo primanja mita iz članka 347. stavka 1. Kaznenog zakona. Ivo Sanader zastupnik je u 6. Sazivu Hrvatskog sabora te na temelju članka 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Člankom 76. stavkom 5. Ustava RH i člankom 27. Poslovnika Hrvatskog sabora propisano je da između sjednica Sabora odluku o zahtjevu za odobrenje za pokretanje kaznenog postupka donosi Mandatno-imunitetno povjerenstvo s time što odluku mora naknadno potvrditi Hrvatski sabor na prvoj idućoj sjednici. Nakon provedene rasprave Mandatno-imunitetno povjerenstvo je na temelju članka 76. stavka 5. Ustava RH i članka 27. stavka 1., a u svezi članka 104. stavka 1. alineja 2. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno sa 6 glasova za donijelo odluku: „Daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Ive Sanadera po zahtjevu Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta brojka US-145/11 od 23. rujna 2011. godine upućen putem Državnog odvjetništva RH aktom broj KRI-DO-1447/11 od 23. rujna 2011. godine zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo primanja mita iz članka 347. stavka 1. Kaznenog zakona.
Hvala. Otvaram raspravu. Gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora kao zastupnik ja ću glasati za skidanje imuniteta, a smatram da zastupnici uopće ne trebaju imati imunitet no to je jedna druga priča. Ali ja opet nisam dobio odgovor na svoje pitanje. Zastupnik Sanader koliko znam se nalazi u jednoj ustanovi u kojoj je ograničeno kretanje, a zove se Remetinec. Ja tražim od predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva da jednostavno kaže, ne da pročita dakle sve ovo što je navelo Državno odvjetništvo ili Ured za suzbijanje korupcije nego ovo da je počinio kazneno djelo primanja mita na koga se to veže, na koju instituciju, od koga je dobio i za što je vezano. I ponavljam svoje pitanje koje je vrlo bitno, da li se skida imunitet bivšem predsjedniku HDZ-a ili se skida imunitet bivšem predsjedniku Hrvatske vlade? Jer cjelokupno ovo vrijeme i HDZ, a bogami i članovi Vlade se prave da nisu ništa znali i da za ništa nisu glasali. I zbog toga je vrlo bitno ovo pitanje. Da li je to skidanje imuniteta bivšem predsjedniku HDZ-a, na taj način u krajnjoj liniji možete amnestirati cjelokupni HDZ. Ja ne želim reći da pati od amnezije, ali ne možete s druge strane amnestirati Hrvatsku vladu sadašnju koja ne može patiti od amnezije, … [[Upadica se ne razumije.]] Ja bih vas molio da budete dovoljno kulturni, da budete gospodine iz Dubrovnika malo kulturniji ili da malo svirate gitaru. Dakle ili Hrvatske vlade koja ne može tvrditi da nije ništa znala jer većina ministara, evo još imate tu i kartice s njihovim imenima sjedila je u vladi kapetana Malo vitra Ive Sanadera kojem se gospodin zastupnik klanjao da ne kažem da nije radio neke druge stvari. Hvala vam lijepa.
Dobro, ja ću vam to odgovoriti na ovo pitanje, jer ovo je jasno i prejasno. Traži se skidanje imuniteta prema zastupniku Hrvatskog sabora Ivi Sanaderu, ne prema bivšem predsjedniku Vlade niti bivšem predsjedniku HDZ-a nego prema zastupniku. I to se traži od ovlaštenog tijela, je tražilo skidanje imuniteta isto kao što je ovlašteno tijelo tražilo skidanje imuniteta vama kada ste vi bili optuženi za jedno kazneno djelo. To se traži protiv zastupnika, to vam je odgovor na to pitanje. Gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Svaki put kada se govori o sličnim temama treba utvrditi da Sabor nije mjesto gdje se utvrđuje niti prejudicira ničija kaznena odgovornost. U kaznenom postupku Ivo Sanader optužen je kao osoba pojedinac, ne kao predsjednik Hrvatske demokratske zajednice, niti kao predsjednik Vlade i u kaznenom postupku Ivo Sanader odgovarat će kao pojedinac. Ono što jeste mjesto u saboru je polemizirati i utvrditi nečiju političku odgovornost. Pri čemu politička odgovornost ne mora značiti da postoji kaznena odgovornost. Politički je Ivo Sanader odgovoran kao bivši predsjednik Hrvatske vlade i bivši predsjednik Hrvatske demokratske zajednice i cijena političke odgovornosti te vlade i te stranke jeste da izgubi izbore. Kako i na koji način će biti politička odgovornost ili možda nagrada od birača odlučiti će birači na izborima. Na nama kao njihovim predstavnicima u Saboru je da upozoravamo na neke činjenice. U ovom konkretnom slučaju radi se o činjenicama iz privatizacije INA-e i to drugog ugovora između INA-e i MOL-a. O tome smo kao što vam je poznato raspravljali dosta dugo, imali smo Saborsko istražno povjerenstvo, to Povjerenstvo je donijelo dva mišljenja. Ono što piše u optužnici podudara se više s mišljenjem opozicije, nego sa mišljenjem vladajuće većine iako ćemo na neki način dati veću važnost mišljenju Državnog odvjetništva i USKOK-a kao neovisnog tijela a ne saborskim klubovima kao ipak pristranim institucijama onda ispada da smo politički mi iz opozicije bili više u pravu nego iz vladajuće koalicije, to je opet stvar političke utakmice i utvrđivanje nečije političke odgovornosti. Ono što želim reći da je vidljivo da se građanin Ivo Sanader u postupku brani tako da kaže da su neke odredbe ugovora proizašle iz prvog ugovora iz 2003. Godine između INA-e i MOL-a za vrijeme SDP-ove Vlade. To što se tako brani građanin Ivo Sanader to je njegovo pravo. Međutim, na taj način se politički još uvijek brani Hrvatska demokratska zajednica, to je također njihovo pravo a naša je dužnost da upozorimo na to da je krivo. Na strani 21. Optužnice u 2. I 3. Pasusu državno odvjetništvo je razmotrilo tu obranu Ive Sanadera i obeskrijepilo je dokazima koji upućuju na suprotno. Prema tome svi oni koji dalje se izvlače na privatizaciju INA u ovom slučaju iz 2003. Demantiraju Državno odvjetništvo i brane se na isti način kao Ivo Sanader, pa onda je red da u političkom smislu dijele njegovu sudbinu. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Kolega kao što ste ispravno primijetili ovdje se radi o osobnoj kaznenoj odgovornosti skidanju imuniteta za zastupnika građanina Ivu Sanadera, ne o političkoj i ne o moralnoj odgovornosti, sabornica nije za to mjesto. Hrvatska demokratska zajednica se politički odredila prema svom bivšem predsjedniku a pravosudna tijela će se odrediti u okviru svoga djelokruga. Zaključujem raspravu,
A sad idemo na odlučivanje o raspravljenim i zaključenim točkama dnevnoga reda. Imamo prvo Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Vedrana Rožića zastupnika u Hrvatskom saboru. Rasprava je zaključena. Članak 27. i 104. Poslovnika Hrvatskog sabora propisuje da o imunitetu zastupnika između sjednica Sabora odlučuje Mandatno-imunitetno povjerenstvo uz potvrdu … [[Govornik se ne razumije.]] na prvoj idućoj sjednici. Na temelju tih odredbi saborskog Poslovnika dajem na potvrđivanje odluku kojom se daje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Vedrana Rožića, zastupnika u Hrvatskom saboru po zahtjevu Državnog odvjetništva Split broj DOK8900 25. Srpnja 2011. Godine. Molim uključimo se i glasujmo. Tko je da se potvrdi odobrenje mandatno-imunitetnog povjerenstva? Rezultat. Potvrda Mandatno-imunitetnog povjerenstvo o potvrđivanju odluke je glasovalo 97 zastupnika, 2 su bila suzdržana i ništa je bilo protiv. Dalje izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Ive Sanadera zastupnika u Hrvatskom saboru. Rasprava je zaključena, članak 27 i 104. Poslovnika Hrvatskog sabora da o imunitetu zastupnika između sjednica Sabora odlučuje mandatno-imunitetno povjerenstvo uz potvrdu Sabora na prvoj idućoj sjednici. Na temelju tih odredbi Saborskog poslovnika dajem na potvrđivanje odluku kojom se daje odobrenje za pokretanja kaznenog postupka protiv Ive Sanadera zastupnika u Hrvatskom saboru. Molim izjasnimo se o odluci Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Hvala. Odobrenje Mandatno-imunitetnog povjerenstva je prihvaćeno sa 96 glasova za i 1 suzdržan i 1 protiv. Dalje, idemo Izvješće mandatno-imunitetnog povjerenstva za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Ive Sanadera zastupnika u Hrvatskom saboru a rasprava je zaključena, članak 27. I 104. Poslovnika Hrvatskog sabora propisuje da o imunitetu zastupnika između sjednica Sabora odlučuje Mandatno-imunitetno povjerenstvo uz potvrdu Sabora na prvoj idućoj sjednici. Na temelju tih odredbi Saborskog poslovnika daje na potvrđivanje odluku kojom se daje odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv Ive Sanadera zastupnika u Hrvatskom saboru. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu potvrđivanja odluke. Rezultat. Odluka je potvrđena jednoglasno sa 96 glasova. Prelazim na točku dnevnog reda – - Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Predsjednik Povjerenstva gospodin Sesvečan. Izvolite.
Pa mislim da nema potrebe da čitam sada izvješća, izvješća su zastupnici primili na klupe, dakle radi se o dva izvješća, samo ću reći jedno je o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Petra Mlinarića, a drugo je izvješće o davanju odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Željka Jovanovića. U oba slučaja radi se o kaznenom djelu klevete.
Hvala. Otvaram raspravu o oba izvješća, za gospodina Mlinarića i za gospodina Jovanovića. Ima li interesa za raspravu? Nema. Zaključujem raspravu. Odlučivat ćemo kad se steknu uvjeti. Zatim, Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, imamo odluku da se uskraćuje odobrenje za pokretanje postupka pred Općinskim sudom u Vukovaru u predmetu protiv zastupnika Petra Mlinarića po pravnoj tužbi tužitelja Željka Saba zbog kaznenog dijela klevete iz članka 200. stavak 2. Kaznenog zakona. Dakle, ovdje glasujemo o prihvaćanju izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Molim vas uključimo se i glasujmo jer, Memedi. Rezultat. 75 glasova za, 2 suzdržana i ništa protiv. Zatim, Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva u pokretanju kaznenog postupka protiv dr. Željka Jovanovića, zastupnika u Hrvatskom saboru. I ovdje je prijedlog, nije dobio potrebnu većinu da se skine imunitet, jer je bio 4 glasa za i 5 protiv. Sada glasujemo o Izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva da li ga prihvaćamo ili ne prihvaćamo. Berislave. Nije registrirano ništa. Molim? Nije. Sada je. Rezultat? Dakle, nije prihvaćeno izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, 65 glasova za, 3 suzdržana, a 9 za. Znači 69 protiv, 3 suzdržana i 9 za i odmah stavljam na glasovanje, zapravo već smo na neki način glasovali, ali tko je za to da se skine imunitet zastupniku Željku Jovanoviću. Molim glasujmo tko je za, tko je protiv, tko je suzdržan? Da se skine sada. Rezultat? Ova odluka da se skine imunitet gospodinu zastupniku je izglasana većinom glasova 67 za, 3 suzdržana i 7 protiv.
prelazimo na sljedeću točku 2. Prijedlog zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 875 Raspravu su proveli Odbori za zakonodavstvo, ustav, Poslovnik i politički sustav. Izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u ministarstvu uprave Pavle Matičić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici Hrvatskoga sabora. Prema Ustavu Republike Hrvatske, Hrvatski sabor može najviše na vrijeme od godinu dana ovlastiti Vladu Republike Hrvatske da uredbama uređuje određena pitanja iz njegova djelokruga osim onih koja se odnose na razradu ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave. 7. listopada 2011. Godine prestaje važiti Zakon o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbom uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora čime prestaje ovlast Vlade da u zakonodavnoj delegaciji svojim uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora sukladno Ustavu i navedenom zakonu. Stoga se predlaže donošenje novog Zakona o ovlastima Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora. Ovu ovlast Vlada Republike Hrvatske sukladno članku 1. Predloženog Zakona imala bi u razdoblju kada Hrvatski sabor prema Ustavu ne zasjeda a to je od 15. Prosinca 2011. Do 15. Siječnja 2012. I od 15. Srpnja 2012. Do 15. Rujna 2012. Godine. Također ovu ovlast prema članku 2. Predloženog Zakona Vlada bi imala i u razdoblju od dana raspuštanja ili isteka mandata Hrvatskog sabora pa sve do dana prvog zasjedanja novoizabranog Hrvatskog sabora. Kako sada stvari stoje ovu ovlast Vlada bi imala od dana raspuštanja Hrvatskog sabora a zatim u vrijeme kada Hrvatski sabor ne zasjeda. Nadalje, kako se vidi iz ovog Prijedloga zakona navedenu ovlast vlada je vrlo rijetko koristila tako da je donijela samo jednu uredbu temeljem ovog zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Odbori, zakonodavstvo, ustav, poslovnik i politički sustav? Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predlagatelju, predstavniče Vlade RH, kolegice i kolege zastupnici. Pa ovo je rekao bih skoro uobičajena tradicionalni način kako reagira Hrvatski sabor u skladu sa Ustavom i tu nema nekih novota. Dakle, Hrvatski sabor u skladu sa člankom 88. Važećeg ustava zaista može delegirati na Vladu RH da uredbama uređuje materiju iz djelokruga i nadležnosti Hrvatskog sabora. To nije sporno. Već dugi niz godina nije sporan ni ovaj prijedlog. Ali imam nekoliko ograničenja koje Vlada se pozvala i to je isto uredu. Dakle, ne može Vlada uredbama mijenjati ljudska prava i temeljne slobode, poziciju nacionalnih prava ili poziciju manjina, izborni sustav ne može mijenjati, ustrojstvo i djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave uz ograničenje da uredba još može trajati, ovo je sada važno, da uredba može trajati samo dok traje ovaj zakon. Dakle, ako je uredba donesena u 8. mjesecu, a 7.10. ističe rok ovog zakona koji je sada na snazi i uredba prestaje 7.10. i tu stvaramo sada probleme. Dakle, imamo sada jednu uredbu o cijeni plina odnosno o ovlaštenju Vlade da ona uređuje cijenu plina nekim subjektima. I to Vlada čini na način da mijenja zakon, a hijerarhija propisa se protivi tome da Vlada mijenja zakon i Ustav kaže da može urediti drugačije, a ne da mijenja zakon. Dakle, Vlada može da u roku od godinu dana drugačije urediti materiju koju smo joj dali po zakonskom ovlaštenju, a ne da mijenja zakon. Imamo potpunu pravnu nesigurnost, Vlada će promijeniti zakon i tu piše mijenja se odredba tog i toga člana zakona i ona izgleda potpuno logično, ali bi ona trebala trajati trajno dok traje i zakon. Ali bi bilo logično da uz ovu uredbu je došao i prijedlog za izmjenu zakona. Da, da, zato nije trebalo mijenjati zakon uredbom, nego je trebalo uredbom reći Vlada odlučuje da će plin tim i tim biti u njenoj nadležnosti i predložiti odmah zakon koji će vrijediti trajno i imati Vladi trajno ovlaštenje. "De lege ferenda", to znaju što to znači, prema tome tako je trebalo riješiti, a ne da Vlada u samo ne znam ni ja ili neću reći ništa, tradicionalno bez obzira koja je, uleti i kaže, ja mijenjam zakon i na taj način remeti hijerarhiju propisa, ali remeti i to da Sabor može donositi odluke koje mijenjaju zakon, dakle izmjena zakona je u nadležnosti Sabora. Još kada sam izašao vani mislim da je vrlo važno, ponovno spominjem hijerarhiju propisa. Vrlo je važno da se toga držimo. Zašto? Mi u zadnje vrijeme doduše u predizbornom okruženju i predizbornom raspoloženju da tako kažem, čujemo od čelnika pojedinih demokratskih institucija da će oni nešto učiniti ili će nekome naložiti. To je derogacija pravne države, pa bio to predsjednik Vlade ili saborski zastupnik. Mi i po našem Ustavu i po našem da tako kažem ustavnoj obvezi moramo razvijati pravnu državu i demokratski sustav, a pravna država podrazumijeva da demokratska tijela djeluju po vlastitoj inerciji, po nalogu zakona, dakle pravne države, a ne po nalogu višeg tijela, nižeg tijela pa makar to bila i predsjednica Vlade. Po načelu vladavine prava, pravna država djeluje. Zbog toga je vrlo važno kod ovih ovlaštenja da se držimo hijerarhije propisa, da se ne petljamo jedni među druge, jer to podrazumijeva demokratsku odgovornost svakog tijela da djeluje u skladu sa Ustavom i u skladu sa zakonom, a ne po naredbi ili po zahtjevu nekog višeg tijela ili neke više instance. Dakle, naravno podupiremo donošenje ovog zakona, prihvaćamo i izvješće o vladinoj uredbi o cijeni plina, ali važno je napomenuti da demokracija jeste samo cjelina, a ne kada djeluje jedan pa makar to bio i Sabor po nahođenju nego po vladavini prava. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Emil Tomljanović. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Pa na samom početku ću kazati da Klub zastupnika HDZ-a naravno podupire ovaj prijedlog zakona. Imali smo već prilike čuti dakle uobičajena praksa donošenja ovoga zakona, kako bi Sabor dao Vladi zakonodavno predstavničko tijelo izvršnoj vlasti da donosi uredbe sa zakonskom snagom i da pojedina specifična pitanja se na podlozi Ustava i ustavne odredbe može uređivati u onim vremenskim intervalima ili onda kada Hrvatski sabor ne zasjeda. Dakle, ustavna osnova ili podloga za donošenje ovog zakona je upravo citirani članak 88. hrvatskog Ustava koji doslovce kaže da Hrvatski sabor može najviše na vrijeme od godinu dana ovlastiti Vladu RH da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegovog djelovanja. Dakle, uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegovog djelokruga, osim onih koja se odnose na razradu ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalnih prava, izborni sustav, ustrojstvo i djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave. Isto tako vrlo je bitno napomenuti, a to isto tako odredba Ustava dakle stavka 2. i 3. dakle uredbe na temelju zakonske ovlasti ne mogu djelovati unatrag i da uredbe donesene na temelju zakonske ovlasti prestaju vrijediti istekom roka od godinu dana od dana dobivene ovlasti, ako Hrvatski sabor ne odluči drugačije. I evo ga, svake godine se otvaraju gotovo identična pitanja "sporna" pitanje, da li upravo Vlada RH temeljem zakonodavne delegacije može intervenirati, kada, u kojim situacijama, u kojoj mjeri ona to čini i da li je to sve skupa u skladu ili usklađeno sa odredbama Ustava i zakona. Nedvojbeno iz dosadašnje prakse, pa ne samo iz sadržaja nego iz broja i karaktera uredaba da apsolutno nema nikakvih ustavnih odstupanja odnosno da su te uredbe koje Vlada donosi u ovim vremenskim periodima usklađene ili da su utemeljene i na odredbama Ustava, članka 88. dakle koji regulira ustavnopravni institut zakonodavne delegacije ali i na zakonu kojeg donosimo evo u praksi Parlamenta svake godine kako bismo omogućili usudio bih se kazati nesmetani rad Vlade u onim situacijama kada Hrvatski sabor ne zasjeda, a kada je potrebno intervenirati taksativno navedene oblasti kada Vlada može i treba intervenirati kao što je to bilo i sa ovom uredbom, a čuli smo maloprije izlaganja uvaženog zastupnika gospodina Leke da se to dogodilo samo jedanput i kada se određivala granica cijeni plina. Isto tako treba napomenuti da je u saborsku proceduru ušao upravo i zakon, bez obzira na tu uredbu, dakle izmjene i dopune tog zakona koji će regulirati i zakonski tu materiju na onaj način kako je to Vlada intervenirala svojom uredbom za ono vrijeme kada Sabor nije zasjedao. Dakle, mislim da ćemo se svi skupa složiti da nema nikakvih niti ustavnih niti zakonskih zapreka da evo donesemo i ovaj zakon, dakle jedan sasvim sigurno specifičan zakon. Radi se o ustavnopravnom institutu zakonodavne delegacije čime ćemo omogućiti da po procjeni ako je to potrebno Vlada ovim specifičnim oblastima, dakle ne može u svim ali Ustavom je određeno člankom 88. u kojim i kada može intervenirati pa u krajnjoj liniji da ne dolazi do nekih poremećaja, pogotovo u gospodarstvu i kada Vlada procjeni da je to neophodno, korisno i dobro učiniti. Dakle, u ustavnopravnoj praksi svih modernih europskih zemalja to nije nikakva dakle osobitost ili posebna osobitost našeg Ustava, hrvatskog Ustava ili naših ustavnih odredbi, to se jednostavno uvriježilo i u ustavnopravnoj teoriji i u praksi funkcioniranja Parlamenta, izvršne vlasti odnosno Vlade koja je jedno dobro, korisno i pametno rješenje i svi dakle odnosi parlamenata i vlada funkcioniraju na takav način. Naravno da postoje ustavne ograde i zakonske ograde, taj se institut ne smije zloupotrebljavati, on se uvijek mora koristiti na način kako je to propisano Ustavom. I želio bih na kraju naglasiti da praksa kod nas ide upravo za tim, dakle odnos između Hrvatskog parlamenta i hrvatske Vlade da nije došlo do poremećaja odnosa Parlamenta, izvršne vlasti dakle Vlade,da se u svakoj situaciji poštivao i Ustav i zakon i to je bilo u proteklom vremenskom periodu, dakle možemo analizirati uredbu koja je donesena temeljem ovog zakona. A evo da se ne ponavljam, imamo i u saborskoj proceduri prijedlog izmjena i dopuna upravo tog zakona koji je izmijenjen u dijelu spomenute uredbe, a nije zgorega ili potrebno je napomenuti da ako u cijeloj godini, u cijelom tom promatranom i analiziranom razdoblju imamo samo jednu takvu uredbu da je ovo institut, dakle prijedlog zakona koji apsolutno treba prihvatiti, poduprijeti i jedan institut koji se na pravi način uvriježio u našoj ustavnopravnoj praksi i da je Vlada uvijek posezala za ovim instrumentom kada je ocijenila da je to potrebno, ali uvijek i to, na kraju ponavljam, naglašavam, uvijek u skladu sa Ustavom i zakonom. Zaključno, klub Hrvatske demokratske zajednice podupire ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Klub HNS-HSU podržat će ovaj prijedlog zakona. Ustavna osnova potpuno je jasna i tu nema ništa spornog. Ja bih samo želio podsjetiti da je klub HNS-HSU i prošle godine pozdravio Vladinu, ja bih to nazvao suzdržanost od donošenja uredbi, posebno većeg broja uredbi jer se u biti radi o jednoj izvanrednoj mjeri, jednoj mogućnosti koju treba samo izuzetno rijetko koristiti. I moramo evo izraziti zadovoljstvo da i ove godine možemo konstatirati da je Vlada to učinila samo jednom prilikom, da imamo samo jednu uredbu vezano uz sprečavanje povećanje cijene plina od strane distributera. I ono što je već rečeno i što bi mi željeli podvući je da Vlada nakon što donese uredbu treba nastojati to što prije pretočiti u trajno zakonsko rješenje. Mi imamo evo i prijedlog takvog zakona na stolu, pitanje je samo kada ćemo ga raspraviti i kada ćemo o njemu glasovati. Ono što bih međutim željeli reći, a što nije spomenuto u prethodne dvije rasprave je nešto na čemu već niz godina inzistiramo, a nikako da se u biti to tako i učini, a to je redoslijed s kojim u biti raspravljamo pojedine točke. Kolegice i kolege, zar ne bi bilo puno logičnije da smo imali najprije izvješće za proteklo razdoblje, da je to izvješće dobilo zeleno svjetlo i da smo onda produžili Vladi da radi na isti način jer smo bili zadovoljni dosadašnjim postupkom i radom. Ovako ćemo imati pod 25. točkom dnevnog reda izvješće, danas imamo novi zakonski prijedlog, prema tome čini mi se da smo malo pobrkali redoslijed s kojim smo mogli ići i trebali ići da bi jasno sve bilo pojedinim zastupnicima i građanima koji nas prate puno jasnije nego što će na ovaj način to biti. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Čini mi se da kao i prošle godine kada smo o istoj ovoj temi raspravljali, dakle o Prijedlogu zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora s konačnim prijedlogom zakona i čini mi se da je rasprava bila da ne kažem identična kao ova. I tada je upravo gospodin Leko govorio o tome da bi to trebalo zapravo trajno riješiti jednim zakonom jer je sasvim jasno da Hrvatski sabor pa prema Poslovniku ne radi od 15. srpnja do 15. rujna i od 15. prosinca do 15. siječnja. Dakle to je tri mjeseca, to je tri mjeseca ili 90 dana najmanje. Nadalje, između sjednica Hrvatskoga sabora u danima računato i onda kada bismo zbrojili, a naša statistika o tome može dati precizne podatke koliko je to Hrvatski sabor zasjedao i koliko je bilo dana između sjednica i ovo što je Poslovnikom Hrvatskoga sabora predviđeno, ove stanke ljetna da kažem i zimska ili kako hoćete božićno-novogodišnja u tom slučaju se može reći da je Vlada mogla uredbama uređivati ono što je po Ustavu, jasno ne kažem ja da je išta, dakle rađeno što nije sukladno Ustavu ali gotovo polovicu mandata od četiri godine, tj. dakle dvije godine, vremenski više od dvije godine uredbama uređivati određena pitanja iz prije svega domene gospodarstva i onog što sve ovdje piše što to može Vlada uređivati. Dakle, tekuću gospodarsku politiku i onda koristi ovlasti u vrijeme kada Hrvatski sabor ne zasjeda a to je kažem više od polovice mandata, sasvim sigurno. E pa sad ako mi svake godine, dakle lani je to bilo 7. Listopada. Dakle i ova uredba, odnosno prijedlog zakonski je bio izglasan do 7. Listopada da važi, da traje, pa sad opet. Opet ćemo na godinu opet morati istu ovu raspravu voditi, potrošiti određeno vrijeme ovoga Visokog doma i imati opet određene ovako prijedloge, rasprave umjesto da se to jedanput trajno, dakle nemam ništa protiv da se trajno, zakonom uredi ova stvar, da Vlada može uredbama uređivati sukladno Ustavu, dakle onu problematiku iz da kažem gospodarstva u vrijeme kada Sabor ne zasjeda. Zar je to tako teško da mi ovdje donesemo takav zakon koji će onda važiti da kažem trajno, nego svake godine idemo na ovakvu raspravu. Jasno da će i ovaj da kažem ovaj jedan tehnički zakon, nešto što se ne može i ne usvojiti pa će i Klub HDSSB-a dignuti za ovaj prijedlog zakona. Ali imamo i prijedlog da se ova materija riješi i jednim trajnim zakonom. Evo hvala lijepo.
Hvala. Jedan ispravak, gospođa zastupnica Ana Lovrin.
Pa kolega Grubišić je netočno rekao da prijedlog ovoga zakona znači da bi Vlada obzirom da sjednice Sabora fizički ne traju po tjedan dana u zasjedanjima itd., pa da bi Vlada onda mogla gotovo pola godine donositi uredbe temeljem ovoga zakona. Dakle, to jednostavno nije točno. Treba pročitati zakon koji kaže da Vlada ima ovlasti donositi uredbe u vrijeme kada prema Ustavu Republike Hrvatske Hrvatski sabor ne zasjeda, a to je od 15. Prosinca do 15. Siječnja i od 15. srpnja do 15. rujna svake godine sukladno hrvatskom Ustavu. Samo u tim razdobljima to kaže ovaj zakon.
Gospodin zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Predloženim zakonom za određeni vremenski tijek daju se ovlasti Vladi Republike Hrvatske da uredbama uređuje pitanja tekuće gospodarske politike iz djelokruga Hrvatskog sabora osim izmjena državnog proračuna i propisivanja poreza, te onih pitanja koja prema Ustavu Republike Hrvatske može uređivati samo Hrvatski sabor a koja se odnose na razradu Ustavom utvrđenih ljudskih prava i temeljnih sloboda, nacionalna prava, izborni sustav, ustrojstvo, djelokrug i način rada državnih tijela i lokalne samouprave u vremenu kada Hrvatski sabor ne zasjeda i to u razdoblju od 15. prosinca 2011. do 15. siječnja 2012. godine i od 15. srpnja 2012. godine do 15. rujna 2012. godine, te iznimno i u razdoblju od dana raspuštanja ili isteka mandata Hrvatskog sabora, pa do dana prvog zasjedanja novog izabranoga Hrvatskog sabora. Isto tako, predloženim zakonom, a kako bi se vremenski omogućilo da pitanja uređena uredbama donijetim temeljem važećeg zakona budu uređena zakonima predviđa se produženje roka njihova važenja ali ne dulje od 31. prosinca 2011. godine. Radi navedenog a imajući u vidu da se predloženim zakonom sprječava nastajanje pravne praznine i omogućuje Vladi Republike Hrvatske da i u buduće kada je to nužno donosi uredbe na temelju zakonskih ovlasti podržavam donošenje Zakona o ovlasti Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo ja ću naravno podržati ovaj zakon iz razloga što Hrvatski sabor time koristi svoju zakonsku ovlast da najviše na vrijeme od godinu dana ovlasti Vladu Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz njegova djelokruga. Neću ponavljati sve ostalo jer je to već rečeno točno u koje vrijeme. Dakle, isključivo onda kada je ustavna stanka u zasjedanju Hrvatskoga sabora, odnosno u vremenu od raspuštanja Hrvatskog sabora do konstituiranja. Dakle, onda kad Sabor ne zasjeda a kad je pojedina pitanja potrebno riješiti. Ne mogu se složit sa kolegom Grubišićem sa njegovim prijedlogom da bi to trebalo trajno riješiti, jer bi to jednostavno bilo neustavno obzirom da Ustav dopušta Hrvatskom saboru da najviše na vrijeme od godinu dana ovlasti Vladu da donosi, da uredbama uređuje pojedina pitanja. Jednako tako ne bih se složila ni sa kolegom Lekom koji je podržao ovaj Zakon koji se u svemu slaže sa prijenosom, delegacijama ovih ovlasti na Vladu, ali smatra da bi trebalo, uredbama ne bi trebalo intervenirati u zakon jer se onda narušava hijerarhija propisa. Naime, ovaj Zakon, a i Ustav tako kaže da se delegira, da Hrvatski sabor delegira svoju ovlast na Vladu, da uređuje pojedina pitanja uredbama kada Sabor ne zasjeda. Naravno ako uređuje neka pitanja iz gospodarskih odnosa koja nisu riješena nikako, a treba ih riješiti onda će ih riješiti na način da ne derogira zakone i ne intervenira u zakon. Međutim, pitanje je kako može drugačije nego da intervenira u zakon riješiti neko pitanje koje zakonom na neki način uređeno i treba ga urediti drugačije, u tom periodu na koji je Vlada ovlaštena, naravno s time da podnese izvješće Hrvatskom saboru, i da nakon toga ako želi da to pitanje trajno ostane tako riješeno predloži Hrvatskome saboru prijedlog zakona koji će Sabor onda donijeti u formi zakona, da bi osigurala trajno rješavanje toga pitanja na namjeravani način. Stoga mislim da je ovaj zakon u svemu, ovaj prijedlog dobar, da ispunjava upravo onu, da realizira onu ovlast koju je Ustav dao Hrvatskome saboru, i da na neki način ne dolazi do zastoja u uređenju pojedinih pitanja, naravno uz sva ova ustavna ograničenja koja smo čuli, i uz dodatna ograničenja koja se predlažu ovim zakonom, a to je donošenje proračuna i propisivanje novih poreza. Evo iz svih ovih razloga ja ću podržati predloženi zakon. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga hrvatskoga sabora. Bio je hitni postupak, P.Z. br. 875. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora. Molim uključimo se i glasujmo o ovom Prijedlogu zakona. Ovaj Konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova, 90 glasova za, 2 su suzdržana i ništa protiv.
Prelazimo na sljedeću točku – 3. Prijedlog Zakona o umjetničkom obrazovanju, prvo čitanje P.Z. br. 868 Predlagatelj je Vlada, prvo je čitanje. Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo, obrazovanje, znanost i kulturu i lokalnu i područnu samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa Želimir Janjić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Dopustite da vam kratko kažem o ovome prijedlogu zakona, zakonu koji namjeravamo provesti u dva čitanja. Dakle mi smo u ovih proteklih nekoliko godina donijeli sve potrebne zakone, počevši od Zakona o predškolskom odgoju i naobrazbi, Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, Zakona o strukovnom obrazovanju i Zakona o obrazovanju odraslih, naravno osnivajući i potrebne stručne ustanove, i jednu i drugu i treću agenciju, a onda i nacionalni centar. Jedini dio sustava koji je ostao, a da u cijelosti nije pokriven posebnim zakonom jeste Zakon o umjetničkom obrazovanju. Mi smo do sada imali zapravo samo pravilnik o odgoju, o umjetničkom obrazovanju u osnovnoj školi, i taj pravilnik je iz '93. godine i zapravo po njemu se odvijalo obrazovanje u našim umjetničkim školama. Stoga je dosta nedorečenosti u ovomu sustavu i dosta je teško postupati i samim inspektorima kada dolaze u nadzor u naše škole. Naravno da se tamo postupa onako kako struka kaže i da tu nema nikakvih odstupanja, ali to ipak treba negdje biti normirano i stoga ovim zapravo završavamo taj normativni okvir koji pokriva sve dijelove ovoga dijela sustava odgoja i obrazovanja od predškolskog odgoja do završno sa srednjoškolskim obrazovanjem. Sadašnje stanje kaže otprilike sljedeće da imamo 90 osnovnih i srednjih glazbenih škola i imamo 12 škola koje imaju programe likovne umjetnosti i dizajna. Ukupan broj učenika u našim glazbenim školama i osnovnim i srednjim je 19 tisuća i 789, a tisuću 687 je u likovnim i školama za dizajn. Dakle popriličan broj učenika. Spomenut ću i to da u osnovnim školama imamo negdje oko 17 tisuća učenika, a u srednjim školama nešto preko 2 tisuće učenika, razlog je u tomu što osnovno glazbeno obrazovanje recimo traje 6 godina, što tamo imamo i pripremni stupanj koji traje dvije godine, a u srednjim školama je u trajanju od 4 godine i stoga je ta populacija znatno manja. No pri izradi ovoga zakona koji priznajem da smo poprilično dugo radili nešto više od godinu dana, sudjelovali su naravno stručnjaci, i evo došli su do ovoga uratka, pa vas na početku odmah želim zamoliti da svi koji ćete sudjelovati u raspravi da iznesete svoje prijedloge i primjedbe, otvoreni smo za sve, naša je namjera napraviti dobar zakon, i da time kažemo da smo završili u ovome mandatu posao normiranja čitavoga sustava od predškolskoga do srednjoškolskoga obrazovanja. Ovim zakonom smo definirali sve uvjete za upis učenika, dakle želimo zapravo dosadašnjim nastavnim planom i programima, a budućim kurikulumima osigurati da to bude jednako za sve učenike, i ovdje govorimo zapravo o dva dijela takvoga kurikuluma, jedan dio bi bio jezgrovni, a drugi bi bio diferencirani u ovaj jezgrovni, dakle učenik će sam izabrati za koji će se predmet, za koji će se instrument opredijeliti, ali će uz to imati i teoriju, odnosno imat će solfeggio, a u onome diferenciranome dijelu ono što mu škola može ponuditi, i moram odmah reći da ćemo tu voditi računa posebice o nastavnome planu, radi toga što u ovome trenutku imamo to poprilično ambiciozno postavljeno, pa recimo u srednjim školama imamo čak 18 sati tjedno opterećenje za takve učenike koji pohađaju ovu nastavu, osim ove svoje izvorne škole, recimo u gimnaziji ima 32 ili možda 34 sata i kad dodate ovih 18 to je preko 50 sati. Naravno da je to stvar njegovoga izbora, ali u svakom slučaju, ovaj broj sati u nastavnome planu ćemo nastojati smanjiti upravo u onome diferenciranome dijelu i mislimo da će zapravo, da ćemo time pomoći i učenicima s jedne strane, a s druge strane i čitavome sustavu jer treba sve stručno pokriti, a stručnjaka u ovome području nemamo baš toliko koliko nam je potrebno. Nadalje postoje i neka ograničenja u prekovremenom radu, za razliku od prijašnjih vremena, pa smo onda u situaciji da nastavnici koji predaju djeci, posebice u dislociranim odjelima da jedan dio rade gratis jer žele djeci dati ono što djeca traže, a s druge strane toliki broj honorarnih sati im se jednostavno platiti ne može po zakonu. Evo osim toga definirana je ovdje i dobna granica za upis učenika, ali rekao bih poprilično fleksibilno, znači mi kada govorimo o upisu u osnovnu glazbenu školu govorimo o dobi u pravilu od 7 godina, pa to ide tamo sve do 24 godine, odnosno 22 godine kada govorimo o glazbeniku, pjevaču, odnosno glazbenici, pjevačici, to su jednostavno godine kada, koje moraju biti tako postavljene zbog mutiranja glasa, i zbog brojnih drugih razloga i to tako struka kaže, i toga se zapravo držimo. Međutim primijetili ste vjerojatno u članku koji to definira od, u 9 točaka, da u 9. točki kažemo da se može prihvatiti zapravo i iznimka, ali o tomu će stručna tijela škola u okviru prijemnoga ispita propitivati polaznike … [[Govornik se ne razumije.]] oni prijemni ispit naravno moraju imati darovitosti drugačije se ne mogu ispitati, i nema nekakve bojazni da će sada netko to isprofanirati i da će se pojaviti netko tko doista ne zaslužuje. Ali time zapravo otvaramo mogućnost nekomu tko ko zna iz kojih razloga nije mogao biti uključen dotada u redoviti sustav ove vrste umjetničkoga obrazovanja. Naravno, ovdje smo definirali i trajanje obrazovanja. Osnovno obrazovanje je 6 godina, srednje obrazovanje je 4 godine, govorim o glazbenim školama, ali kada govorim o plesnim školama onda je to 4-4 i dobna granica je nešto malo kasnije, znači u osnovnoj školi. I zapravo to na neki način ublažavamo time da postoji tzv. pripremni stupanj kada je riječ o plesnim školama 1 godina, odnosno glazbenim školama 2 godine. Naime, moguće je da neko dijete koje je darovito i koje se nalazi u takvom jednom programu da tko zna iz kojih razloga da li dal stanuje u nekom ruralnome dijelu, iz razloga nemogućnosti plaćanja troškova prijevoza itd. nije moglo biti uključeno onda otvaramo tu mogućnost da u ovom pripremnom dijelu svlada onaj dio koji je potreban da bi upisao recimo srednju glazbenu školu i mislimo da je to korektno radi toga što ga tamo u svakom slučaju čeka prijamni ispit i ako se radi o darovitome djetetu zašto ne bi realiziralo te svoje želje. Ovdje smo definirali i način financiranja i način osnivanja umjetničkih škola. Dakle, po uzoru na Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi. Dakle, što pripada državnome proračunu kao trošak, dakle plaće, svi doprinosi na plaće, sva prava iz kolektivnih ugovora itd., ali postoji jedan dio koji će pokrivati osnivač iz onoga decentraliziranoga dijela, ali postoji i jedan dio koji će pokrivati i sami korisnici, odnosno roditelji djece koji će uplaćivati određeni iznos. Ovdje nismo naveli, to je šaroliko, dakle ne znam od 150 kuna pa nadalje u zavisnosti o kojoj se školi radi, ali to ne bismo definirali zakonom nego zapravo svake godine ministar donosi odluku o upisu učenika i u toj odluci se onda utvrđuje zapravo nekakav najniži i moguće najviši iznos koji se može od samoga korisnika naplatiti. Dakle, željeli bismo da to bude stimulativno iako smo svjesni toga da je ovaj segment obrazovanja izrazito skup jer je nastava najčešće individualna i radi se zapravo o velikome broju angažiranih stručnjaka na ne tako veliki broj samih učenika. I na koncu dopustite samo da kažem, kada je riječ o kadrovima koje sam nekoliko puta dosada apostrofirao, da imamo određene stručnjake koji u RH zbog toga što nemamo svih akademija nemamo stručnjake svih profila koji bi mogli završiti najvišu moguću stručnu spremu i stoga dopuštamo da predavači mogu biti i oni koji su završili onu stručnu spremu koja je najviša u RH, a znamo da još uvijek nije dostatna. Prije svega to se odnosi na plesne škole, ali moram vam odmah reći da je prije 10-ak dana da su dva ministra kulture i obrazovanja potpisali jedan sporazum po kojem se prilazi izradi dva studijska programa upravo u ovome plesnome dijelu. I računamo da će se prvi studenti već iduće 2012./2013. godine moći upisati na ove studije. Ali svakako će trebati određeni broj godina da se oni i školuju, da dobijemo prve stručnjake, a dotada bi bilo rješenje ovakvo. Ja vas još jedanput molim da u raspravi budete vrlo konkretni jer ćemo mi već sutra preuzeti fonograme i raditi na izradi konačnoga prijedloga zakona, a polazimo zapravo od jedne postavke da bismo svi trebali biti zainteresirani za to jer je na Svjetskoj konferenciji o umjetničkom odgoju 2006. godine postavljeno jedno zgodno pitanje – postoji li umjetnički odgoj zbog maloga broja darovitih za pojedina umjetnička područja ili zapravo zbog svih nas? Vjerujem da svi dijelimo isto mišljenje da to jeste zbog svih nas i da kultura zapravo nije luksuz niti je privatna stvar nego je zapravo pravo svakoga od nas i zbog toga ovaj segment obrazovanja želimo normativno urediti kako najbolje umijemo. Hvala vam najljepša.
Hvala. Odbori? Zakonodavstvo? Obrazovanje, znanost i kulturu? Potpredsjednica odbora gospođa zastupnica Ivanka Roksandić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu na svojoj 47. sjednici održanoj 27. rujna ove godine raspravio je kao matično radno tijelo prijedlog ovoga zakona. Kako navodi predlagatelj glavna namjera prijedloga zakona je stvoriti zakonske pretpostavke za priznavanje umjetničkog obrazovanja kao jednako važnog sastavnog dijela odgojno-obrazovnog sustava RH. Prema predlagatelju implementacija Zakona o umjetničkom obrazovanju omogućit će izgradnju sustava umjetničkog obrazovanja na način da će se uz jednak pristup umjetničkom obrazovanju za sve unaprijediti intelektualni i stvaralački, estetski i socijalni razvoj učenika u skladu s njihovim sposobnostima, a što će pridonijeti stjecanju odgovarajućih kompetencija i kvalifikacija. Prijedlogom Zakona prema vrsti nastavnog plana i programa, odnosno curiculluma definiraju se i umjetnički programi kao glazbeni, plesni, likovni, dramski i drugi. Također, određuje se trajanje umjetničkog obrazovanja kao osnovno plesno obrazovanje koje se izvodi u 4-godišnjem trajanju, osnovno glazbeno koje se izvodi u 6-godišnjem te srednje umjetničko obrazovanje u 4-godišnjem trajanju. Pripremno plesno obrazovanje za srednju školu izvodi se prema curicullumu, odnosno nastavnom planu i programu u jednogodišnjem trajanju dok se pripremno glazbeno obrazovanje za srednje škole izvodi prema curicullumu, odnosno nastavnom planu i programu u trajanju od 2 godine. Također, predlaže se uređivanje načina, uvjeta i postupaka upisa učenika za cijeli sustav umjetničkog obrazovanja od upisa u prvi razred Osnovne umjetničke škole do upisa u prvi razred srednje škole kao i propisivanje statusa učenika Umjetničke škole. Prijedlog zakona sadrži i odredbe o načinu financiranja umjetničkih škola i programa kao i odredbe o načinu, uvjetima i postupku osnivanja i početku rada Umjetničke škole što će pridonijeti izradi Mreže umjetničkih programa. U raspravi su članovi odbora izrazili zadovoljstvo što će se donošenje Zakona o umjetničkom obrazovanju postati dio zakonodavnog okvira RH s obzirom na njegovu neupitnu važnost u odgojno-obrazovnom sustavu RH. Pohvalnim ocjenjuju uvođenje reda u način financiranja umjetničkih škola. S ciljem donošenja što kvalitetnijeg zakona članovi odbora iznijeli su i nekoliko prijedloga. Članovi odbora predlažu tako da se ovlasti školskog odbora normirane člankom 7. prijedloga treba radije propisati nastavničkom ili učiteljskom vijeću koje bi prema mišljenju članova odbora bilo stručnije u konkretnom postupanju. Također sugerirali su predlagatelju da izrada umjetničkog kurikuluma treba biti izdignuta na višu razinu kako bi se ista predstavljala trend opće kulture. Raspravljajući o programima umjetničkih srednjih škola mišljenja su da bi trebala postojati dva različita programa pri čemu bi prvi bio namijenjen učenicima kojima će umjetnost biti profesija te će ovdje steći prvu kvalifikaciju i pripremu za nastavak obrazovanja dok bi druga vrsta programa omogućavala učenicima da svoju umjetničku sklonost razvijaju i nakon osnovne škole iako ne u profesionalnom smislu. Članovi Odbora predložili su predlagatelju da prilikom izrade konačnog Prijedloga zakona razmisle o zakonskoj klauzuli koju bi roditelje skrbnike umjetnički iznimno darovitih učenika slabijeg imovinskog stanja oslobodili od participacije u upisnini. Nakon ovako provedene rasprave odbor je većinom glasova 6 za i 1 suzdržanim odlučio predložiti Hrvatskom saboru prihvaćanje prijedloga Zakona o umjetničkom obrazovanju.
Hvala. Odbor za područnu i lokalnu samoupravu? Otvaram raspravu. Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, pozdravljam državnog tajnika sa suradnicama, i odmah na početku želim reći da će Klub Hrvatske demokratske zajednice poduprijeti ovaj Prijedlog zakona koji konačno uvodi reda u ovo područje. Bez obzira što je kao što je to istaknuo državni tajnik se umjetničko školstvo oslanjalo na zakone koji su na snazi a tiču se osnovnog i srednjeg obrazovanja u Republici Hrvatskoj. Ono ipak nije reguliralo sve specifičnosti ove izuzetno važne djelatnosti. Dakle, umjetničkog obrazovanja u cijelosti, tako da su mnoge škole i glazbene i plesne, umjetničke, likovne itd., imale velikih problema u svom funkcioniranju. Stoga ovaj hvale vrijedan potez ministarstva doista treba pozdraviti i poduprijeti jer će on konačno sve specifičnosti regulirati kroz ovaj zakon odnosno kroz podzakonske akte koji će uslijediti za sva umjetnička područja neminovno nakon ovog Zakona što će dugoročno riješiti probleme s kojima se susreću djelatnici umjetničkih škola. Dakle, kao što je rečeno ovdje u uvodnom obrazloženju mogli ste vidjeti da Hrvatska ima dugu tradiciju institucionalnog školstva, preko 100 godina, neki gradovi u Republici Hrvatskoj s ponosom to ističu ali ja bih rekao da je jako loše za Hrvatsku u cjelini da ima samo 90 škola. Glazbenih škola, u Hrvatskoj ima preko 530 jedinica lokalne samouprave. Dakle, najveća većina tih jedinica lokalne samouprave, dakle tih općina i gradova, nema umjetničku školu, nema glazbenu ili plesnu školu, tim više kada uzmete u obzir da dobar dio glazbenih umjetničkih škola se nalazi konkretno u gradu Zagrebu pa to još umanjite za jedno 10-tak škola koje se nalaze u gradu Zagrebu pa ćete onda vidjeti poraznu činjenicu da u republici Hrvatskoj imate svega 80-tak gradova i općina u kojima imate glazbenu ili plesno školstvo. To je porazna činjenica za Hrvatsko društvo. Naravno, ona je naslijeđena iz jednog razdoblja u kojem je glazbena i plesno školstvo bilo posve zapostavljeno i bačeno na margine. Ja se sjećam, ja sam počeo kao profesor u glazbenoj školi, umjetničkoj školi Luke Sorkočevića, sredinom 80- tih godina i samo ću podsjetiti na jednu činjenicu. U to vrijeme su ravnatelji tih škola morali svaki mjesec pohoditi tzv. Sekretarijate za kulturu da bi izmolili svoje mjesečne plaće, da bi izmolili svoje mjesečne plaće, doslovno. I samo zamislite u kakvim uvjetima su ti ljudi radili, na svu sreću njihova ljubav prema umjetnosti ih je zadržala u tim institucijama, njihova ljubav prema umjetnosti je prenijela na mlade umjetnike, na mlade đake, prenijela im je ono što je bilo potrebno da bi ta crta umjetničkog obrazovanja u Hrvatskoj opstala. Na svu sreću evo dolaskom Hrvatske države mi smo uspjeli dosta toga izregulirati, postaviti na svoje mjesto i uspjeli smo doći do konačne faze donošenja po prvi puta, donošenja Zakona o umjetničkom obrazovanju što je doista hvale vrijedan potez ministarstva i mi smo u Odboru za znanost, obrazovanje i kulturu govorili o potrebi donošenja toga zakona i inicirali zapravo i s druge strane ja kao predsjednik Hrvatskog društva glazbenih plesnih pedagoga na čijem čelu sam već dugi niz godina se zahvaljujem ministarstvu, evo ovdje … u dvojnoj trojnoj ulozi, zahvaljujem ministarstvu na razumijevanju i sasvim sigurno da će ovaj Zakon pozdraviti sve institucije koje se bave umjetničkim obrazovanjem u Hrvatskoj. Zašto je umjetničko obrazovanje zapostavljeno bilo dugi niz desetljeća godina o tome bi trebalo svakako na drugim raspravama povesti računa, ali ono što ja želim reći da je značaj umjetničkog obrazovanja za društvo u cjelini od neprocjenjive važnosti. Kada je maloprije govorio kolega državni tajnik oko toga što se govorilo na ime konferencije o glazbi i umjetničkom obrazovanju, ja bih još dodao da je Vijeće Europe donijelo veliki niz dokumenata u kojem obvezuje na neki način države članice Vijeća Europe da omoguće bavljenje umjetnošću svakom djetetu. Da osiguraju da svako dijete koje prolazi kroz sustav obrazovanja da ima mogućnost umjetnošću, dakle ili da savlada neki instrument, ili da pjeva, ili da pleše, ili da se bavi likovnom umjetnošću itd. Dakle, to su brojni dokumenti Vijeća Europe koje na žalost mi u ovom trenutku sasvim sigurno ne možemo omogućiti svakom djetetu u Republici Hrvatskoj da se bavi umjetnošću zbog činjenice da nemamo organizirano školstvo u tim općinama i gradovima, ali to ne znači da se ne možemo potruditi u budućem razdoblju i tu vidim prije svega i odgovornost i županija i čelnika u županijama i onih koji su odgovorni za to područje obrazovanja da se na neki način podupre osnivanje ovih institucija tim više što te institucije ne zahtijevaju preveliko, jer osnovno umjetnička škola može nastati onog trenutka kada imate najmanje tri instrumenta, dakle tri profesora određenog instrumenta i jednog za predmet solfedža, vi već tada možete formirati osnovnoškolsku instituciju, glazbenu instituciju. Dakle, sa svega četvero, maksimalno petero zaposlenih vi možete imati jednu glazbenu instituciju koja će sasvim sigurno izmijeniti rekao bih ukupan krajolik u sredini u kojoj ona djeluje. Evo ja ću navesti samo jedan primjer nekih gradova koji imaju tradiciju glazbenih škola i bez koje bi bilo nezamislivo razgovarati o tim sredinama kao kulturnim sredinama, jer oslanjaju se isključivo na te institucije. Evo recimo jedan Imotski koji naravno ima i brojne druge kulturne aktivnosti, ali koji se izuzetno ponosi sa svojom glazbenom školom, čiji učenici na državnim natjecanjima osvajaju i prve nagrade, čiji orkestar, limena glazba se sastoji isključivo od učenika te glazbene škole koja prati sva protokolarna događanja u gradu Imotskom koji prati sve svečanosti, pa i one neugodne trenutke itd. dakle glazbom doista možemo obogatiti i oplemeniti svakodnevni život svakoga od nas. Da je tomu tako inicijative koje postoje u svijetu su izuzetno usmjerene upravo prema tome da se doista pokušavaju riješiti određeni društveni problemi kod adolescenata upravo putem umjetničkog obrazovanja. Jedan od najboljih primjera u svijetu je primjer iz Venezuele. U Venezueli je prije par godina pokrenut program projekat umjesto ulice, glazbeni instrument. U Venezueli na čijim ulicama djeca bila izložena drogi, nasilju, neodgojenom ponašanju itd., jednostavno su djecu doslovno pokupili s ulice i dali im instrumente u ruke, dali su im glazbene instrumente. Danas iz te iste Venezuele pod vodstvom jednog mladog dirigenta Gustavo Dudamela imate jedan reprezentativni svjetski orkestar mladih umjetnika, kojeg broji umjetnici negdje oko 200-njak, dakle jedan veliki orkestar filharmonijski orkestar koji nastupa u najprestižnijim dvoranama cijelog svijeta, koji nastupa u Musicferainu u Beču, koji nastupa u koncertnoj dvorani Berlinske filharmonije, koji nastupa u najprestižnijim dvoranama Londona, New Yorka, Pariza, Rima itd. To su djeca koja su bila na ulici i koja su izvučena s ulice zahvaljujući glazbi. Dakle, koliko ta glazba može djelovati na svakog čovjeka, ja mislim da je jasno iz ovog primjera. Ali reći ću i jedan primjer koji je i znanstveno potkrijepljen. Naime, svi znamo da je čovjek sastavljen najvećim dijelom i najvećim postotkom od vode. Nedavno je izašla jedna knjiga, vrlo zanimljiva jednog japanskog autora koja se zove "Istinska moć vode" koju preporučam toplo svima, a koja govori o tome kako glazba djeluje na vodu. Taj autor knjige je proveo istraživanje koji je znanstveno dokazivo i tretirao je vodu različitim skladbama, različitim autorima iz različitih razdoblja povijesti glazbe, pa tako i modernim skladbama. Među ostalim puštao je glazbu recimo Johana Sebastiana Bacha, Ludwiga van Beethovena, Mozarta itd. Onog trena kada je zamrznuo tu vodu po jednoj metodi brzog zamrzavanja moglo se vidjeti da su kristali te vode tako pravilno oblikovani i tako nevjerojatne ljepote uvijek različiti, zavisno od glazbe i zavisno od skladbe koja se puštala u toj prostoriji u kojoj je bila ta voda. Istovremeno kada su pustili glazbu koja nije umjetnička glazba, koju možemo nazvati kakofonom kojom smo nažalost svakodnevno izloženi kroz razne medije, ta voda uopće nije uspjela formirati kristale, dakle uopće nije bilo mogućnosti da se formiraju kristali. E sada možete zamisliti kada glazba tako djeluje na vodu u kontroliranim uvjetima, možete zamisliti kako glazba djeluje svakodnevno na nas ljude koji smo emocionalna bića i koja vrlo direktno osjećamo utjecaj glazbe. Zato evo dao sam jedan mali primjerak koji jako dobro oslikava kako glazba može djelovati na ljude. Naravno ona može djelovati i negativno, naravno da može djelovati negativno. Bio je jedan eksperiment koji je opisan u knjizi "Tajni život biljaka" gdje su biljke tretirane sa određenom vrstom glazbe. Kada im se puštala glazba Wolfganga Amadeusa Mozarta te biljke su rasle brže nego inače, isto također u kontroliranim uvjetima. Kada im se puštala neka glazba nekih skupina heavy metala te biljke su uginule. Dakle, sasvim je jasno da svaka vrsta glazbe djeluje na nas, samo je pitanje kako djeluje, pitanje je što slušamo. Najčešće smo izloženo petparačkoj glazbi umjetnosti koja se prikazuje da je umjetnost, a s umjetnošću nema nikakve veze. To je ono najčešće i najčešće se govori o umjetnicima koji nisu umjetnici. Ali to je drugi problem. to je problem medija, to je problem društva u cjelini itd. Dakle, da ne bih dalje duljio oko ovoga, ja mislim da mi možemo dati jedan poticaj našem ministarstvu. Evo ja u ime kluba usuđujem se predložiti Ministarstvu znanosti, obrazovanja i športa kao što imamo akciju "Sport za svako dijete" radi tjelesnog zdravlja, ja bih potaknuo ministarstvo da se pozabavi akcijom umjetnost, dakle glazba, ples, likovne umjetnosti i sve ostale umjetnosti za svako dijete radi mentalnog zdravlja hrvatskih građana, radi mentalnog zdravlja. Jer kada bi se ova glazba doista slušala onda ne bismo došli u situaciju da prije par minuta da se jedan od zastupnika sprda sa jednim instrumentom i vjerojatno sa strukom koja je vezana uz taj instrument. Ne bismo sasvim sigurno dolazili u takvu situaciju. I ne bismo dolazili u situaciju da doista ističemo da je ova vrsta obrazovanja bila na marginama društva i da se na neki način ne može zamisliti cjelokupno obrazovanje bez umjetničkog obrazovanja. Evo u tom smislu ja vas naravno kolege iz ministarstva pozivam da zajednički pokušamo osmisliti jednu akciju koja bi doista bila na dobrobit naše mladeži, a sasvim sigurno i svih nas jer na ovaj način otvara se mogućnost i obrazovanja odraslih koji sigurno će biti zainteresirani za programe u umjetničkim školama jer puno je ljudi koji žele savladati određene instrumente, koji se žele baviti umjetnošću u cjelini. Još jedanput podržavam u ime kluba ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Evo vidite, neki dan je u Varšavi održan jedan skup "Glazba i politika" na kome su izvedene skladbe našeg predsjednika Ive Josipovića, vrlo zanimljiva glazba. Treba ju poslušati. I večeras će to biti jedan koncert, na jednom koncertu će biti u Lisinskom, a posebno je značajna tamburaška glazba. Pa u tom tonu onda u ime kluba HDSSB-a gospodin zastupnik Zoran Vinković. Sad će on počet sa onim inati se Slavonijo.
Ima i pjesma šokac, ono virujem samo u Boga i bojim se samo Boga i hrvatskog pravosuđa. Ali evo da ne bi ovo bilo sanjarenje šumanovo, obzirom da dolazim iz grada koji na svu sreću ima zasad samo Osnovnu glazbenu školu koja djeluje u sklopu Osnovne škole "Ivan Goran Kovačić", a cjelokupna ova djelatnost umjetničkog obrazovanja kako i stoji u ovom obrazloženju, obavljala se dosad u skladu sa Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi gdje je propisano da škola, dakle i osnovna i srednja može izvoditi umjetničko obrazovanje u skladu s ovim zakonom ako posebnim propisima nije drukčije određeno i odlučeno. Klub HDSSB-a će i predložiti, evo i pohvaliti donošenje ovog Zakona o umjetničkom obrazovanju, ali isto tako i predložiti, obzirom da je tu državni tajnik, obzirom da sam ja i prije puta u Zagreb razgovarao sa Društvom pedagoga tehničke kulture Slavonije i Baranje, dakle ne samo Grada Đakova ili Osječko-baranjske županije, predložit da se jedan ovakav sličan zakon donese i o tehničkom odgoju obzirom da to prvenstveno traži i europski sustav školstva odnosno samo povećanje broja tih sati no vratit ću se ovdje na umjetničko obrazovanje. Ne znam kako je utjecala glazba predsjednika Josipovića, ali evo ja ću podsjetiti samo da su to govorili i za Beatlese. Sad ostaje nam vidjeti u budućnosti da li će ta glazba doživjeti takav uspjeh kao što su to imali Lennon i McCartney koji također danas predstavljaju jednu vrstu klasike i vjerujem da biljke uz njih bolje uspijevaju. No govoreći prije svega o ovom zakonu ja želim u ime kluba istaknuti nekoliko primjedbi na sam zakon, a to je da osnivači tih umjetničkih škola osnovnih i srednjih mogu biti Republika Hrvatska, jedinica područne regionalne samouprave, jedinica lokalne samouprave te druge pravne ili fizičke osobe. Smatram da bi ovdje u samim osnivačima trebali biti i sadašnji osnivači tih umjetničkih škola, a to su osnovne ili srednje škole koje u svom sastavu imaju glazbenu školu. Ne ulazeći u same pedagoške standarde, ali evo i kao gradonačelnik jednog grada koji je nebrojeno puta pomagao ne samo ovoj osnovnoj glazbenoj školi nego i cjelokupnom školstvu iako samo školstvo nije u nadležnosti Grada Đakova, posebnu pozornost i u ime kluba HDSSB-a ću obratiti na financiranje umjetničkih škola, bez obzira radilo se o glazbenim, plesnim, likovnim, nego dakle sve skupa umjetničkoj školi, posebno na ovu stranu 13, ovaj članak 23. stavak 3. u kojem stoji da se u proračunima jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave osiguravaju sredstva za materijalne troškove umjetničkih škola i to za materijalne i financijske rashode škola koje obuhvaćaju rashode za materijal, dijelove i usluge tekućeg i investicijskog održavanja, rashode za izgradnju, dogradnju, rekonstrukciju školskog prostora te opremanje školskih ustanova prema standardima, normativima koje propisuje ministar, a u skladu s državnim pedagoškim standardima, javnu djelatnost, naknadu za prijevoz na posao i s posla radnicima srednjoškolskih ustanova, poboljšanje uvjeta rada škole. Smatramo da se upravo ovaj dio kao i ove šire javne potrebe umjetničkom obrazovanju moraju riješiti upravo kroz decentralizirana sredstva i to kroz onih 33% koji idu iz poreza na dohodak, odnosno od tih 33% 21% za decentralizirane funkcije i onih 12% iz poreza na dohodak koji se odnose na fondove izravnanja. U ovom trenutku na snazi je u Republici Hrvatskoj porezni sustav koji predstavlja čistu centralizaciju jer od svih poreznih primanja i svih poreza država ubire negdje oko 92%, 92% sredstava se slijeva u državni proračun, svega 8% ide prema svim jedinicama lokalne samouprave, prema svim općinama, prema svim gradovima i prema svim županijama, uključujući i Grad Zagreb i tih 8% bez obzira na dobru intenciju ovoga zakona nisu dovoljni da jedinice lokalne i regionalne samouprave preuzmu na sebe praktično financiranje, ali isto tako i funkcioniranje svih umjetničkih škola na području Republike Hrvatske. To je osnovna zamjerka HDSSB-a ovome zakonu, ali isto tako i zamjerka hrvatskoj Vladi koja evo četiri godine ili osam godina nije ništa učinila na pitanju decentralizacije, prije svega fiskalne decentralizacije Hrvatske nego je upravo povećavajući jedan dio poreza na dohodak koji ide prema jedinicama lokalne samouprave preuzela cjelokupni porez, porez na dobit koji je do tada pretežno išao gradu Zagrebu jer su sjedišta velikih tvrtki bila u gradu Zagrebu. Dakle, ono što da bi zaživjeli ovakvi zakoni, pa i zakon o umjetničkom obrazovanju neophodno je provesti decentralizaciju Hrvatske, fiskalnu decentralizaciju kako bi eventualno i u Đakovu postojalo i nekoliko profesora tamburice kako bi se tamo mogle oformiti iako ih sada ima desetak vrlo eminentnih tamburaških sastava i orkestara. Ali kako bi tamo mogle i u budućnosti funkcionirati neke nove „Slavonske lole“ ili „Dukati“ ili „Zvona“ ili ne znam da se netko ne naljuti, ali nema prijenosa pa me neće čuti. Džentlmeni su malo dalje, oni su iz Osijeka, nisu iz Đakova. To najbolje zna, nema Ronka sa dvjema požeškim festivalima. Zna vrlo dobro da u finalu bude od njih 16 dvanaest sastava iz Đakova. Dakle, namjera i mislim da to i Vlada Republike Hrvatske mora shvatiti da u ovom prvom koraku decentralizacije mora promijeniti taj odnos bar na 70, 30 evo ovaj put u korist države. Ali upravo sa ovih 30% i kroz porez na dohodak i porez na dobit, kroz porez na promet nekretnina upravo jedinice lokalne samouprave će moći obavljati i obnašati i preuzeti na sebe jednu odgovornost da skrbe o umjetničkim školama. Što se tiče samog sudjelovanja iznosa participacije za roditelje ovdje bez lažne demagogije i ovo što je Odbor za školstvo donio da samo roditelji, odnosno djeca sa slabijim imovnim stanjem trebaju biti oslobođena plaćanja te participacije smatram da treba donijeti odluku da je ta participacija treba biti sastavni dio odluke jedinice lokalne samouprave koja će ili preuzeti tu participaciju i plaćanje za svu djecu ili moj je prijedlog da to svakako nikako ne plaća ministarstvo. Jer bojim se da bi mogli proći kao i sa onim besplatnim prijevozom učenika za učenika srednjih škola. I na kraju evo, nadam se da je ovo jedan mali korak ka izgubljenoj zemlji koja se zvala hrvatska znanja. Državni tajni je bio tada državni tajnik, jedino se ministar promijenio.
Hvala. Nekoliko ispravaka. Prvi Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Vinković je u svom zauzimanju za umjetničko obrazovanje u Đakovu iznio niz netočnih navoda od kojih ću pokušati ispraviti nekoliko. Kolega Vinkoviću, ne mogu ispraviti da bi se mjerili Vladi Republike Hrvatske morate puno više znati o području o kojem govorite. Rekli ste, citiram: „Među osnivačima trebali bi biti i škole u čijem sastavu danas djeluju glazbena obrazovanja.“ Kolega Vinkoviću kao gradonačelnik morali biste znati da je i u osnovnim školama netko osnivač od onih koji je tu propisan. I drugo, kad govorite o decentraliziranim sredstvima, pa zar ne znate da se i sada dio potreba umjetničkih škola financira iz decentraliziranih sredstava koje dobiju gradovi, odnosno županije na koje su prenijete te funkcije.
Dobro. Volio bih čuti da vidim tu povredu Poslovnika. … [[Upadica Vinković, ne čuje se.]] A što je povrijeđeno? … [[Upadica Vinković, ne čuje se.]] Ma dajte! Kakvo omalovažavanje? [[Upadica Vinković: Pa zastupnica kaže da bih ja trebao znati, a znam.]] Pa nije to omalovažavanje [[Upadica Vinković: Znam vrlo dobro da se danas to financira iz decentraliziranih sredstava.]] Ma kolega, vi … … [[Upadica Vinković, ne čuje se.]] Dobro. Ali nije vam to povreda Poslovnika. Ako zastupnik zastupnici ili obrnuto ako kaže da nešto ne zna dobro to nije omalovažavanje, znate. To je tako, kao ocjena jedna, jedan vrijednosni sud. Ne mora se nitko vrijeđati kad mu se netko kaže da nešto slabije zna, manje zna ili da uopće ne zna. Ma da, jasno. I gospođa zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Vinković ja ću na žalost isto morati krenuti o tome da ono što ste govorili o financiranju osnovnih, srednjih pa i ovih umjetničkih škola nije točno. Moram vam napomenuti, ukazati da i danas umjetničke škole, a dobro je da je ovaj Zakon to točno definirao. Poslije u svojoj raspravi reći ću vam zašto se financiraju isto tako iz decentraliziranih sredstava upravo preko jedinica lokalne samouprave ili područne, regionalne samouprave. Jer morate znati da svi ovi materijalni rashodi za škole osim plaća, onome što spada u naknade uz plaće se osiguravaju kroz decentralizirana sredstva. Pitajte to u vašim osnovnim, srednjim školama, pa i u glazbenoj školi vašoj koja je ako sam dobro razumjela unutar osnovne škole.
Evo sada repliku pod maskom povrede Poslovnika.
Ovdje je prekoračeno vrijeme. Ne znam sad točno koji je članak. Ali evo pozvat ću se na članak 214. …
Taj nesretni članak 214. je doista nesretan.
Ma danas sam našao taj, a rekao sam vam da mi je Poslovnik završio prvo u Zenici, sad ne znam je li u Mostaru.
Pa ima ovaj kolega kraj vas desno.
On priprema za Remetinec. Evo ovako, ja samo ja bih molio uvaženu zastupnicu da pročita i slažem se s njom da je do sad bio takav način financiranja i da su se gotovo 90% tih glazbenih škola ili umjetničkih škola financirala upravo iz ovih decentraliziranih sredstava. Prijedlogom ovog zakona i ako se ovo usvoji to više tako neće biti, nego će se plaće i naknade će se osigurati u državnom proračunu. Materijalna prava ugovorena kolektivnim ugovorima, naknadu za prijevoz na posao i s posla radnicima škola, stručno osposobljavanje i usavršavanje, vanjsko vrednovanje, provođenje državne mature, licenciranje učitelja, nastavnika, stručnih suradnika, ravnatelja.
Dobro, sad je već previše to.
Dopustite. Izvođenje jednog obrazovnog programa na osnovnoškolskoj razini.
Dobro. Ajd pa ćete sada.
U proračunu, evo pročitajte financiranje članak 23.
Dobro. Dobro.
Ovo je prijedlog zakona.
Dobro.
I čitava moja rasprava se vodila tome da država preuzme i ovo što je namijenila proračunima jedinica lokalne i regionalne samouprave.
Dobro, kolega Vinković.
I opremu i prostor i sve ono što.
Pa nemojmo sada od Markova konaka. A ovo molim vas nemojte, ja sam vidio kako je kolegu do vas malo počelo tresti kad ste spomenuli.
Kad vas nije, e onda.
Kad vas nije, e onda.
A Srbi vam spremaju. To je nova agresija na Hrvatsku.
Je, je.
Dok oni, a neki se prave da to neće biti.
Ovo što prema meni.
E sad si sam dajem opomenu evo.
To smo mi zaključili u Đakovu neki dan zajedno. I gospodin zastupnik Ivan Šuker, ispravak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Vinković, netočno ste rekli koliko sredstava završi u jedinicama lokalne samouprave. Ako pogledate državni proračun, onda ćete vidjeti da sva sredstva, sav prihod od poreza na dohodak na ovaj ili onaj način završi u jedinicama lokalne samouprave. Preko 300 jedinica lokalne samouprave se nalazi na području od posebne državne skrbi, i ako se sjetite 2003. ljeta, sve te jedinice lokalne samouprave su bile blokirane zbog povrata poreza na dohodak, od 2004. povrat poreza na dohodak ide iz državnog proračuna. Druga stvar, Fond za izravnanje koji osigurava jednak standard praktički za sve u Hrvatskoj što se tiče školstva daje mogućnost između ostalog za financiranje niza aktivnosti, a ovo vam je predloženo vjerojatno iz razloga da se neki ne bi sutra pravdali da ne idu sa primjenom ovog zakona zbog toga što nemaju osiguranih sredstava. Pa bolje je krenuti sa sredstvima iz ministarstva, a onda ih sutra decentralizirati. A ako već govorite o decentraliziranim sredstvima, onda treba govoriti o decentraliziranim pravima, trebate pogledati koliki vam je postotak naplate komunalne naknade i ostalih prihoda, onda ćete vidjeti gdje leži problem jedinica lokalne samouprave.
Eto povreda Poslovnika, slab sam prema vama kolega, slab sam, ali nemojte samo, pod jednim uvjetom da ne spominjete kolegu Drmića i Remetinec, molim vas.
Neće on ići. Sve je zauzeto.
Neće on tamo, neće on nikuda ići, … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]] [[Govornik se ne razumije.]] tog tipa, on neće ići.
Pa dobro ja ću odgovoriti kolegi zastupniku da je iznio, da je povrijedio Poslovnik, pa čak i Ustav Republike Hrvatske, ali toliko.
Kolega nemamo pločicu povreda Ustava.
O lokalnoj samoupravi, ja ne znam doduše kako je u Velikoj Gorici, niti ulazim u to, ali znam vrlo dobro čemu može služiti komunalna naknada, čemu može služiti, ne može komunalna naknada financirati ovo, no na stranu toga. Da je bolja naplata komunalne naknade itd., onda bi jedinice lokalne samouprave, ali da ne ulazim u tu priču. Ja govorim da je činjenica stvarna, a govori se o decentralizaciji, ta činjenica 52% poreza na dohodak, to vi vrlo dobro znate jer ste i donijeli takvu odluku ide jedinici lokalne samouprave, da tu najbolje prolazi i dalje Zagreb, eventualno veliki gradovi, da 33% ide na decentralizirane funkcije 21 plus 12, i da 15% ide prema … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Eto ga, hvala. Dobro. … [[Upadica se ne razumije.]] Ljudi moji, to nije stvar financiranja, pustimo to sada. Pustimo to sada. … [[Upadica se ne razumije.]] Nemojte me, nemojte, pa ne smijem toliko ja kršiti Poslovnik. Ne smijem toliko debelo kršiti Poslovnik. Iako je zadnja sjednica baš toliko debelo. … [[Upadica se ne razumije.]] Ajde dobro, ajmo sada Klub zastupnika SDP-a gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Imao sam, vidio sam, ali nešto mi. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, sad kad je već dama tu, onda ne bih htio da.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodine državni tajniče. Ajmo mi nazad na ovaj Zakon o umjetničkom obrazovanju. Klub SDP-a će podržati donošenje ovog zakona u prvom čitanju, i doista slažemo se sa dobrim dijelom navoda iz ocjene stanja koji se nalazi u obrazloženju ovog prijedloga zakona, kao i oko toga da je doista potrebno donijeti ovaj jedan specifičan zakon. Vezano uz to imamo s time samo jedan mali problem, nije velik ali ćemo ga svejedno spomenuti, naime vrijeme kada zapravo donosimo zakon. Gospodine državni tajniče, vi dobro znate a znaju to i ostale kolegice i kolege iz Odbora za obrazovanje ovdje iz Hrvatskog sabora, mi smo prije godinu i po dana, ako ne i više donijeli jednoglasno zaključak da je potrebno donijeti Zakon o umjetničkom obrazovanju, nadali smo se da će to biti nešto i ranije, čak je i javna rasprava u ovom zakonu zaključena 16. travnja ove godine i doista ne vidimo nekakvog opravdanog razloga zašto se s ovim zakonom dolazi evo na posljednju sjednicu Sabora u ovom mandatu, tim više što se radi o zakonu koji po prvi put u Hrvatskoj uređuje jedno područje koje do sada nije bilo riješeno. U raspravu ću istaći neke konkretne primjedbe koje imamo mi iz SDP-a iz naprosto iz želje da, pogotovo i potrebe da se one usvoje do drugog čitanja, i izražavajući nadu da će ipak možda i u ovoj sjednici doći do tog drugog čitanja koje će prihvatiti sve konstruktivne i stručne primjedbe koje su bile iznesene u ovoj raspravi. Druga načelna primjedba koju imamo i koju bismo voljeli da se usvoji do drugog čitanja je iako se zakon zove nominalno o umjetničkom obrazovanju, on kolegice i kolege, predstavnici ministarstva govori prvenstveno o plesnim i o glazbenim školama. Umjetničko obrazovanje je puno više od plesnih i glazbenih škola, u nekim područjima umjetnosti nemamo sada škole, što ne znači da ne treba stvarati uvjete kako bi ih imali, a neke škole primjerice ne znam klesarstvo koje je sada na Braču, koje se vodi kao obrtnička škola zaslužuje tu promjenu da tako kažem u umjetničku školu, dakle zakon negdje treba govoriti i o drugim vrstama umjetničkog obrazovanja, a ne se isključivo svesti o plesnim i o glazbenim školama, što je negdje u ovom zakonu i posve direktno navedeno da se odnosi isključivo na jedno i na drugo. Sada bih izrekla nekoliko konkretnih, mislim konkretne primjedbe po samim člancima, naprosto da u ovom dijelu usvajanja zakona na posljednjoj sjednici budemo i možda brži i operativniji. Članak 1. govori da javne ustanove koje obavljaju djelatnost umjetničkog obrazovanja su umjetničke škole i druge javne ustanove. Ja pitam, i nas zanima koje su to zapravo druge javne ustanove. Do sada su programi umjetničkih škola i umjetničke škole mogle biti u sklopu pučkih otvorenih učilišta. Prijelazne odredbe ovog zakona predviđaju da se one moraju ukinuti u roku od dvije godine. Dakle, ne mislimo da je to loš koncept, ali ako se one unutar pučkih otvorenih učilišta što je jedan plus da tako kažem na dostupnost umjetničkog obrazovanja ukidaju onda zakon treba govoriti o tome da je umjetničko obrazovanje samo u školama. Ako može biti u školama i u drugim javnim ustanovama onda pak tamo u prijelaznim odredbama ne smije stajati da se one ukidaju s pučkih otvorenih učilišta. Članak 5., gospodine državni tajniče, predstavnici ministarstva ponovno problemi terminološke naravi koji se bojim da su posljedica dubokog nerazumijevanja pojma curiculluma i toga što on zapravo u školstvu znači. U stavku 1. članka 5. govorite o nacionalnom okvirnom curicullumu. Nacionalni okvirni curicullum kao službeni dokument ne postoji niti može i smije postojati unutar sustava odgoja i obrazovanja kao dokument temeljem kojeg se planiraju i donose školski curicullumi. Ja vas molim da se držite definicije iz Zakona o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi jer tamo piše nešto ali posve drugo. Drugo, izjednačavanje curiculluma i nastavnog plana i programa je nešto što je struci posve neprihvatljivo. Kurikularno planiranje i planiranje temeljem plana nastavnog plana i programa su dva gotovo podjednako legitimna načina programiranja u obrazovanju, ali ne može biti i jedno i drugo. Ili je jedno ili je drugo. Vi to imate u svakom stavku članka 5-og. I doista vas molimo, upozoravamo i o tome govorimo nekoliko puta godišnje kod svakog zakona koji se tiče obrazovanja i moram priznati meni je već pomalo neugodno o tome upozoravati ministarstvo, ali to su naprosto greške koje se ne smiju događati. Dakle, doista terminološki raščistiti to i pojmove zvati pravim imenima što oni zaista i jesu. U stavku 9. članka 5. piše: “Srednjim umjetničkim obrazovanjem učenik stječe znanje i sposobnosti za rad i nastavak obrazovanja.“ Apsolutno točno, apsolutno potrebno uz jedno malo ali – u plesnom obrazovanju u Hrvatskoj nemate vertikalu na tercijarnoj razini. I nije dovoljno u zakonu donijeti samo propis to je uvjet za nastavak obrazovanja nego ministarstvo treba učiniti mnogo više ne bili potaknulo ustanove iz područja visokog obrazovanja da se ta vertikala razvija i dalje. Članak 6. stavak 1. da vam opet sad ne objašnjavam sve ovo oko curiculluma o jezgrenim, diferenciranim, to ste spetljali, ali potpuno i ja se bojim kada bi neki studenti išli na ispit sa ovakvim definicijama ne bi ono položili onu bazičnu didaktiku, ali o tom potom. Kontradikcije u formulacijama, pojmovno potpuno nered. To doista sredite jer inače bez toga nećemo moći podržati zakon. To je doista abeceda. Članak 7. – to je ovaj primjer gdje govorite isključivo o glazbenim i plesnim školama. Što je s likovnim školama? Što je u perspektivi s nekakvim dramskim školama koje nemamo? Dakle, treba se odnositi ili na sve umjetničke škole ili radite onda posebno dramske, odnosno plesne i glazbene i ove neke druge. Mi smo u SDP-u mišljenja da možda da razmislite o tome da se dob upisa u školu ne ograničava na ovih recimo 7 godina. Istina vi ostavljate otvorenu mogućnost u 9-om stavku da se iznimno uz suglasnost školskog odbora iako mislim da je to prvenstveno bi trebala biti suglasnost nastavničkog i učiteljskog vijeća, a ne školskog odbora koji ima jednu drugu funkciju unutar škole da se može odobriti upis i mlađem djetetu itd. No međutim, ovaj dio umjetničkog obrazovanja mora biti podređen djetetu, njegovoj talentiranosti ili darovitosti kod neke druge djece i bit maksimalno fleksibilno postavljen i mi smo tu možda za malo jedan radikalniji da tako kažem pristup koji bi uvažavao doista da svatko unutar tog umjetničkog obrazovanja može postići maksimum onoga što želi ne razmišljajući previše o tome koliko ima godina života. Članak 8. stavak 1., stavak 3. pardon, ispričavam se, jednog temeljnog predmeta, nije predmeta nego programa. Dakle, očito se mislilo o programima, a ne o predmetima. Članak 15. – postupci i elementi vrednovanja učenika. Opet stavak 1. - vrednovanje ocjenjuje se u skladu s važećim curicullumom i nastavnim planom i programom. Ili je curicullum ili je plan i program. Ne može i jedno i drugo. Imamo sistemsko pitanje da tako kažem vezano uz članke 17., 18., 19., 20. i 21. Ovdje se u pravilu prepisuje Zakon o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi, odredbe vezane uz normu, stručna tijela škole, dokumentacije, pedagošku dokumentaciju, osnivanje škola. Članak 21. – da ima statut, što se statutom određuje. Dakle, ovaj Zakon o umjetničkom obrazovanju je lex specialis u odnosu na ovaj o osnovnom i srednjem obrazovanju. Ako potpuno prenosimo iz jednog zakona u drugi mislim to je doista nepotrebno. Ovaj zakon treba ići u specifičnosti koje se tamo u onom zakonu ne spominju jer poznavajući ja nas ili bolje rečeno prijedloge koji dolaze iz ministarstva u jednom zakonu će pisati jedno, a u drugom drugo, onda će ljudi imati problema na terenu koji zapravo zakon poštivati i što činiti. Dakle, razmislite o tome da se izbacite članke od 17. do 21., odnosno da ih u drugoj varijanti sažmete isključivo na stvari koje su specifične i razlikovne u umjetničkim školama u odnosu na ove opće osnovne i srednje škole. Slično uz jedan mali dodatak vrijedi i za članak 23. i odredbe o financiranju. Tu želim u ime SDP-a vrlo jasno reći, ukoliko je načelo umjetničkog obrazovanja da je ono jednako dostupno svima onda ne može participacija i financiranje roditelja biti uvjet za pohađanje osnovne ili srednje glazbene škole. Sredstva za financiranje javnih potreba u umjetničkom obrazovanju osiguravaju se pa je nekoliko alineja, predzadnja – participacijom roditelja, odnosno skrbnika. Naravno da je propisano da će ministar odrediti kolika je ta razina participacije, ali ako dijete može izabrati ići samo u osnovnu glazbenu školu ne u ovu opću ili srednju, obrnuto, naš Ustav koji govori o dostupnosti jednoga i drugoga i obvezatnosti na koncu konca ne može se vezivati uz novčanu participaciju roditelja. Takvo ponašanje u visokom obrazovanju nas je dovelo do cijelog nereda u sustavu visokog obrazovanja i do danas opet štrajkova studenata na fakultetima. Dakle, ako je participacija onda nije jednako dostupno svima jer oni koji novaca nemaju ne mogu ići u glazbenu školu, ako je načelo jednake dostupnosti svima onda participacije roditelja nema. Nema trećeg ili puta između. Usput budi rečeno članak 6. tog stavka 23. spominje članak 9. i stavak 3. koji govori o toj cijeni obrazovanja, odnosno participacije roditelja, a članak 9. ima samo dva stavka, treći ne postoji tako da ne možemo ni vidjeti na što se on zapravo na neki način odnosi. Ali, molimo vas da razmislite o tome i to će biti dosta važno negdje u našoj odluci u drugom čitanju oko ovog zakona je dakle priča jednake dostupnosti i njezine veze s participacijom. Ako roditelj plaća onda nije jednako dostupno svima i to naravno nije dobro. Članak 26. i stavak 3. već sam rekla o plesnim i glazbenim školama koje djeluju u okviru pučkih otvorenih učilišta to je nešto što doista trebate razjasniti i što doista trebate raščistiti. Ja se slažem što je gospodin Matušić govorio neka manja mjesta, za neke manje sredine da treba poticati tu mrežu i umjetničkih programa koji ne moraju nužno biti vezani uz instituciju škole kao ustanove, koje mogu biti vezano uz nešto drugo, tu bi možda čak se prije opredijelili za ovu fleksibilniju varijantu na uštrb sadržaja i dostupnosti programa prema djeci i mladima nego na same formalne uvjete osnivanja umjetničkih škola. I na kraju samo gospodine državni tajniče, kolegice i kolege, dvije napomene. Pedagoški standardi za osnovne i srednje školstvo opet govori isključivo o plesnim i glazbenim programima, ne govore o nikakvoj drugoj vrsti umjetničkih programa kao što se u jednom svom dijelu pozivaju na posebne propise koji trebaju regulirati umjetničko obrazovanje a odnosi se na osnivanje školske ustanove koliko djece i odjela mora biti za školsku ustanovu, dakle, nama treba jedna nadopuna pedagoških standarda vezano uz umjetničke škole ili nekakvi posebno standardi vezano samo na umjetničke škole. Ovaj Zakon se odnosi isključivo na umjetničke škole, na plesne škole, glazbene škole, no međutim, mi iz SDP-a voljeli bismo na kraju reći da obrazovanje umjetnosti obrazovanje o glazbi, o kazalištu, obrazovanje o slikarstvu, o svim oblicima umjetnosti nije i ne smije biti elitističko i nije i ne smije biti svedeno isključivo na ove posebne umjetničke škole. Tragična je situacija da je danas s nama u osnovnim i srednjim školama te umjetnosti su svedene u satnici na jedan jedini sat tjedno. Mala djeca, 7, 8 godina a to je ono o čemu je kolega Matušić govorio gdje se stječe, to je jedna bazična umjetnička pismenost, ako ju tako možemo nazvati zapravo nemaju kada i gdje steći. Ova djeca koja će ići u umjetničke škole to su koja su se već istakla kao darovita ili talentirana ili imaju posebne nekakve sklonosti. Nama većina populacije ostaje potpuno mimo dosega umjetničkog obrazovanja i ako želimo učiniti dobro za umjetničko obrazovanje to je promijeniti satnicu ovih umjetnosti u osnovnim ali i u srednjim školama. Umjetničko obrazovanje na žalost, ponavljam, kod nas prečesto je elitističko ali ne smije biti. Zahvaljujem.
Hvala. Jedan ispravak gospodin zastupnik Frano Matušić.
Samo bih ispravio dio u kojem je kolegica govorila oko jednake dostupnosti, pa ipak pomiješala je neke stvari, naime, osnovno glazbeno školstvo ne može zamijeniti osnovnu školu. Dakle, tu se ne radi o jednakim kategorijama i jednostavno ne može se uspoređivati, zato je bitno to razlučiti. A što se tiče participacije ona u suštini nije nikakav uvjet za umjetničke škole, ona se odnosi isključivo na poboljšanje nastave, o tome ćemo kasnije govoriti, i zapravo za opremanje tih umjetničkih škola. U čemu su skupe umjetničke škole? Skupe su upravo u instrumentariju, jedan instrument, jedan glasovir za umjetničku školu ako hoćete vrhunski on košta 100 tisuća eura ako želite najbolje za našu djecu, a imate škola gdje imate 50-tak nastavnika glasovira gdje svaki treba najmanje jedan takav instrument onda vam je jasno o kakvim se troškovima radi i obnavljanje tog instrumentarija to doista je skupo ali apsolutno dragocjeno.
A pošto je jedna dobra tambura? Bubnjevi. A činele? Klub zastupnika HNS HSU gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicama, kolegice i kolege. Ja ću biti znatno kraći od prethodnika jer mislim da su rečene važne stvari i ja ću podvući ono s čime se slažemo i neću se ponavljati. Klub HNS HSU podržat će ovaj Prijedlog zakona u prvom čitanju i krenuo bih možda o onoga što je kolega Matušić rekao u svom izlaganju. Ovim se zakonom konačno uvodi red u ovo područje, podvlačim riječ konačno. Naime, postavlja se kolegice i kolege pitanje, vezano za ono što nismo čuli zašto se zakon koji se odnosi na preko 100 škola nije izradio ranije, zašto se Zakon koji se odnosi na 1000 i 1000 učenika nije donio ranije. Zašto se zakon za koga i čije primjenu nije potrebna ni jedna kuna dodatnih sredstava nije donio ranije. Ovaj Zakon ima samo devet stranica, od čega se slažem se potpuno dio teksta prepisuje iz drugih zakona. Dakle, ako to reduciramo onda smo na tri, četiri, pet stranica teksta. A čekali smo rujan 2011. Godine. Hrvatska je zemlja koja treba da živi od kulturnog turizma, od glazbe, od likovnih djelatnosti, od plesa i trebamo upravo poticati i ovo područje snažno poticati. MI to na žalost nismo bili u stanju niti prepoznati niti bilo što učiniti do danas. Ja ne znam koliko ljudi u ministarstvu prati područje umjetničkog obrazovanja, ne znam kako su ti ljudi obrazovani i koliko im se dozvoljava da se usavršavaju u svom području, ali čini mi se da ovo jeste neprihvatljivo. Zahvaljujem se kolegici Lugarić koja je vrlo korektno i precizno i opširno iznijela one najosnovnije prigovore koje imamo i mi na ovaj zakon posebno nas iznenađuje nepoznavanje razlike između kurikuluma, plana programa itd., što je ne znam što bih rekao, bolje da ništa ne kažem vezano uz to. Ali na žalost tako je kako. Mi se slažemo da je u ovom području bilo niz nedostataka, mislim da ste u ocjeni stanja to gospodine državni tajniče to korektno iznijeli i objektivno prikazali to stanje i jasno ste naveli što se želi ovim prijedlogom zakona mijenjati. Ja se nadam da ćemo ja ne znam da li ćete stići u dva, tri tjedna ponovno doći na ovu sjednicu Sabora s konačnim prijedlogom zakona, ja se nadam da je to moguće ali jako mi je žao da radimo na ovakav način da na zadnjoj sjednici, evo ovog 6. Saziva dolazimo sa ovakvim jednim značajnim zakonom, velim u najširem smislu značajnim zakonom i za učenike i za njihove roditelje za naše društvo, za naše gospodarstvo, za naš turizam prije svega, to je nešto s čime se uopće ne možemo složiti u našem klubu i žao nam je da tako radimo. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Ja ću podržati zasigurno donošenje ovog zakona, jer sam i kao članica Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu kao i moji kolege u nekoliko navrata neću reći inzistirala, ali predlagala donošenje ovakvog zakona jer u čitavom nizu propisa koje je ova Vlada provela pa i u zadnjem donošenju kada smo donosili Zakon o strukovnom obrazovanju i kada smo govorili o onih 14 novih obrazovnih sektora, rekli smo da jedan pripada umjetnosti, ali da zasigurno ovo umjetničko obrazovanje je jedno specifično obrazovanje i da njega treba odvojiti zasebnim zakonom. Žao mi je jedino što je kolegica Lugarić sada u ime klub iznosila zaista dobre prijedloge ali te prijedloge nije iznosila na matičnom odboru. Mi smo o nekim prijedlozima raspravljali na matičnom odboru, nažalost oporba nije došla na matični odbor pa nije ni čula odgovore vas kao predlagatelja iz ministarstva o nekim primjedbama koje smo i mi imali i koje smo ovdje utvrdili. Svakako da je ovo specifično obrazovanje, ono ima za cilj da učenicima s posebnim sposobnostima i sklonostima omogući stjecanje znanja i kod samog ovoga donošenja prijedloga to smo se usuglasili i na našem matičnom odboru, možda bi trebalo odvojiti nastavne programe za one učenike koji misle to obrazovanje toliko daleko voditi da im to postane zanimanje, da im to postane nečim čime će se baviti u budućnosti i zaista one učenike koji jednostavno žele stvoriti jednu opću kulturu. Možda bi to bilo kod predlaganja kurikuluma kojeg za sada nemamo pa vjerujem da zato stalno spominjete riječ odnosno nastavni plan i program, što ste i objasnili na ovom odboru. Moram reći da smo upravo predložili i ja sam isto primijetila da kod onog dijela zakona u kojem govorite o upisnoj dobi, možda bi u onom članku 7. stavku 9. trebalo dati nadležnost stručnim tijelima škole, a to znači učiteljskom odnosno nastavnom vijeću da ono odlučuje tko još osim onih koji su navedeni po upisnoj dobi imaju pravo upisati umjetničku školu može to učiniti, jer smatramo da je to pitanje struke a ne školskog odbora, dakle odbora koji na neki način radi i upravlja školom, dakle to stručno vijeće. Neću ponavljati ono što je već rečeno zato ću maksimalno skratiti svoju raspravu, ali moram se osvrnuti na jedno posebno područje, a to je područje osnivanja škole odnosno financiranja škole, a reći ću vam i zašto. Dobro je da je to u ovom zakonu točno navedeno tko može biti osnivač škole i kakve su obveze osnivača škole u pogledu financiranja. Reći ću vam zašto. Iz prakse prije petnaestak godina osnivali smo Glazbenu školu u Novskoj. Vjerujte kao početnici radila sam tada u Županijskom uredu za društvene djelatnosti i nismo ni ministarstvo ni mi mogli u propisima postojećim tada znati tko će biti osnivač i tko će što financirati. Naime, počeli smo s osnovnim glazbenim obrazovanjem, ali smo ubrzo morali to pretvoriti u srednjoškolsko glazbeno obrazovanje jer se pojavio veliki broj učenika koji su putovali u Slavonski Brod koji su putovali i u Zagreb i u Sisak, jer je tada Sisak bila jedina glazbena škola, srednja škola na to obrazovanje. Otvaranjem osnovne glazbene škole kao zasebne glazbene škole stvorilo se uvjet da imamo i srednjoškolsko obrazovanje. I tu je onda bilo podijeljeno osnivač glazbene škole osnovne i onaj tko je potaknuo osnivanje bio je grad Novska, ovo je preuzela županija odnosno kroz decentralizirane funkcije je financiralo ministarstvo. Žao mi je što nema kolege Vinkovića da to objasnim zašto je dobro što ste ovdje točno naveli tko i što financira. Pitanje je osnivača. Isto je dobro što ovdje glazbenu školu mogu osnovati i RH i jedinice lokalne samouprave i uprave i neke treće fizičke pravne osobe i isto je dobro što zadržavate, a to je na tragu onoga što je kolega Matušić govorio pa i kolegica Lugarić, pa i kolega Dorić da trebamo širiti uopće umjetničko obrazovanje i dostupno mora biti svima u RH. Ja ću govoriti o mojoj županiji i onome u Sunji i onome u NOvskoj i onome u Sisku i u manjim mjestima. A to je moguće ako uz osnovnu postojeću osnovnu školu, osnujete i neki razred osnovne škole. Zašto ću podržati ovo da pučka otvorena učilišta, oni me neće pozdraviti i vjerujem da će se buniti, zašto nije možda zaista dobra, a vi to vjerujem da ste na neki način kroz praksu uvidjeli da i pučka otvorena učilišta imaju u svom sastavu glazbene odjele ne školu, zato što se manje ljudi, zaista se ti ljudi koji rade u pučkim otvorenim učilištima koji imaju drugi interes manje se bave ovim glazbenim školama. Kvalitetnija vam je nastava i organizacija ako glazbena škola koja ima matično mjesto u jednom većem mjestu ima svoja izdvojena odjeljenja u manjim mjestima i to je da ćemo napokon regulirati. A regulirati ćemo i zbog financiranja. Tu ću se vratiti i na participaciju jer upravo participaciju su i to veliku dizala pučka otvorena učilišta. Oni su skupljali tu veliku, oni to zovu školarinom za glazbene i umjetničke škole. Evo, zasigurno treba podržati ovaj zakon. Mislim da je dobro, ne moramo se svi složiti s istim, da je i ono što je regulirano temeljnim Zakonom o odgoju i obrazovanju u osnovnoj i srednjoj školi bude ipak prepisano ovdje. Jer kada danas-sutra ljudi koji će kontrolirati, koji će morati provoditi upravnu kontrolu i stručnu kontrolu nad radom umjetničkih škola, znat će da se moraju prije svega vezati uz svoj zakon, a to je Zakon o umjetničkom obrazovanju. Jer ovdje je dolazilo zaista do nekih nelogičnosti i te nelogičnosti dovodile su često, drage kolegice i kolege, u praksi do velikih nereda. Zato zaista pozdravljam donošenje ovog zakona, uz one prijedloge što smo državni tajniče iznijeli u raspravi na odboru molim da se u drugom čitanju uvaže.
Hvala. Tri replike. Prva poštovana zastupnica Đurđica Sumrak, izvolite.
Hvala vam, gospodine predsjedavajući. Kolegice Roksandić, u svakom slučaju podržat ću vaše izlaganje i naravno donošenje ovog zakona. Htjela sam naime reći da evo kaže se da su djeca dar Božji, a djeca koja imaju talent za umjetnost to su doista poseban dar Božji i samo roditelji koji imaju takvu djecu znaju što znači kad dijete ide u duplu školu voditi i na kraju je ta sreća kad čuješ kako dijete svira prekrasno instrument ili pjeva ili pleše, jednako tako i slika i glumi ili je redatelj. Ono što sam ja htjela jednako tako reći i podržati naime inicijativu mladih glazbenika, a to su glazbenici koji sviraju jazz glazbu. Mahom su to glazbenici koji diplomiraju na našoj akademiji ili će diplomirati. Nažalost jazz odjela kod nas na akademiji nema pa naša djeca odlaze izvan Hrvatske, plaćaju skupo konzervatorije. Ono što nas raduje neobično je to da su oni toliko talentirani pa onda im se i te cijene na neki način snižavaju, ali naravno žive negdje gdje se mora plaćati stan. Pa evo moja je jedna inicijativa i zamolba ako se u sklopu toga može na neki način potaknuti da glazbena akademija, muzička tu inicijativu i mladih podrži za osnivanje jazz odjela i da se naravno nova akademija čim prije završi jer će biti puno više mjesta. Hvala vam lijepa.
Hvala. Odgovor na repliku.
Hoću odgovorit kolegici da ću vas podržati u tome, reći ću vam i zašto. U manjim mjestima i u nekim mjestima i kod nas u Sisku postoji tzv. jazz akademija. To su privatne škole, inicijative koje su vrlo razvijene i mogu vam reći izrazito dobro s velikim brojem polaznika, mladih ljudi koji sviraju jazz. Podržavam kolegice Sumrak i potičem sve nas, a prije svega ministarstvo da na neki način uputi i glazbenoj akademiji, Muzičkoj akademiji u Zagrebu otvaranje i ovog odjela. Mislim da je i to akademija koja jednom već mora, ja sam to u raspravi oko Zakona o visokom obrazovanju isticala, otvorit se prema nekim modernim tokovima obrazovanja, nekim novim odjelima. To je akademija koja još nema ni znanstveni studij, koja nema ni doktorski studij, a mislim da je krajnje vrijeme da jedna vrlo, vrlo poznata i dobra glazbena akademija u ovom dijelu Europe zasigurno otvori i jedne ove nove odjela i da ćemo mi to podržati.
I gospodin zastupnik Frano Matušić, replika.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolegice Roksandić vi ste otvorili jedno pitanje koje je izuzetno značajno za funkcioniranje umjetničkih škola, prvenstveno glazbenih škola, a to je pitanje vertikale. Kad ste govorili o osnovnim i srednjim glazbenim školama i zapravo činjenici da nakon osnovne škole jednostavno djeca koja žele nastaviti moraju ići u srednju školu, srednju glazbenu školu, a to im nije jednostavno moguće zato što u svojim sredinama nemaju tu vertikalu školstva, a sve zbog činjenice da zapravo imamo vrlo mali broj i srednjih škola koje su u pravilu nalaze isključivo u centrima. županijskim centrima, sjedištima županija. U pravilu. U pravilu čak mislim da nisu možda čak ni u svakoj. To bi sad trebao provjerit, ali nisam 100% siguran. U svakom slučaju dijete koje u jednoj maloj općinici završi osnovnu glazbenu školu njemu ništa drugo ne preostaje nego da se preseli živjeti u neku drugu sredinu veću u kojoj postoji srednja glazbena škola što je naravno u tom uzrastu puno teže nego kasnije kad se odlučuju za visoke škole, nakon srednje škole, kad se osamostaljuju u životu. Puno je teže dakle nakon osnovne škole poći u neku veću sredinu, u neku drugu sredinu i radi tog motiva i zato imamo zapravo na neki način manji broj učenika u srednjoj školi, ne zbog interesa nego jednostavno zbog ove tehničke činjenice. I doista kad govorimo o umjetničkom obrazovanju onda treba imati uvijek na pameti vertikalu tog obrazovanja koje je potrebno uspostaviti i u tom smislu evo mislim da je potrebno razmišljati dugoročno i tamo gdje postoje uvjeti i otvarati i srednje umjetničke škole koje bi bile nastavak zapravo ovog djelovanja osnovnoškolskog koje je dosta široko u odnosu na srednje, ali koje treba nadopuniti sa tom vertikalom.
Odgovor na repliku.
Kolega Matušić, ja se zaista slažem s vama. Ja sam u svojoj raspravi htjela upravo naglasiti i bila mi je ideja naglasiti tu vertikalnu prohodnost, ali i poteškoće do kojih nailaze učenici u manjim mjestima gdje nema srednje glazbene škole. Slažem se s vama, govorila sam vrlo često o glazbenoj školi, no međutim postoji čitav niz drugih škola umjetničkih, prije svega plesna škola. Kolegica Lugarić je rekla postoji jedan problem u tim plesnim školama da nema nastavka obrazovanja i to je jedan veliki, poslije srednjeg vi dalje ne možete, ostajete na srednjem obrazovanju. No međutim iz barem onoga što smo saznali na Odboru za obrazovanje, državni tajnik je rekao, vjerujem da će on sada i u svom odgovoru svima nama reći da je Ministarstvo kulture i Ministarstvo obrazovanja i znanosti isto tako potpisalo jedan Sporazum o Plesnoj akademiji koja će se financirati i provoditi zajedničkim snagama dva ministarstva da bismo upravo dobili taj jedan viši stupanj obrazovanja i da bi plesna umjetnost dobila mogućnost većeg stupnja obrazovanja, a svakako onda i onih koji će provoditi to obrazovanje povratno u srednjim odnosno osnovnim plesnim školama. Slažem se s vama, treba omogućiti a intencija ovog zakona jest da se omogući obrazovanje na svim razinama po vertikali.
I gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić, replika.
Hvala lijepo. Kolegice Roksandić, potakli ste me na ovu repliku upravo iznoseći problem osnivanja odnosno nedostatka srednjoškolskog, na razini srednjih škola umjetničkog obrazovanja u manjim sredinama. Kolegice Roksandić, ja mislim da bi vaš Sisak ni moj Slavonski Brod u našoj Hrvatskoj nisu manje sredine. Ali evo Slavonski Brod, grad Slavonski Brod je imao isti takav jedan problem. Osnovna glazbena škola sa više od 50 godina tradicije u kojoj su se školovali i izrazito daroviti mladi ljudi koji su umjetničko obrazovanje morali nastavljati u većim centrima, dakle u Zagrebu ili Osijeku su naprosto vapili i zahtijevali da se u Slavonskome Brodu napravi vertikala umjetničkog obrazovanja i da se osnovna glazbena škola transformira uz veliku pomoć i suradnju sa Ministarstvom obrazovanja, znanosti i športa Brodsko-posavska županija kao osnivač srednjih škola i grad Slavonski Brod koji ima osnivačka prava nad Osnovnom glazbenom školom su osnovali Glazbenu školu Slavonski Brod i na taj način omogućili i ovu vertikalu o kojoj je govorio kolega Matušić. Ali jednako tako i nabavku instrumenata koji su, nema kolege Vinkovića nabavljeni iz decentraliziranih sredstava. Naime, pomoć županije u osnivanju umjetničkog obrazovanja u srednjoj školi i na taj način stekli uvjete kolegice Roksandić da i ja podržim u ovome zakonu da osnovne škole koje su ipak imaju bolju i širu mrežu na području županija da one budu nositelji umjetničkih programa. Dakle, da ne osnivamo institucije, nego da tamo gdje ima prostora, gdje ima interesa omogućimo djeci i mladima umjetničko obrazovanje. I zbog toga je za svaku pohvalu i suradnja dva resorna ministarstva, Ministarstva kulture i Ministarstva obrazovanja da zajednički financiraju i pomognu razvoj umjetničkog obrazovanja u Republici Hrvatskoj.
A postoji rog, glazbeni instrument rog? Odgovor na repliku.
Hvala, vrlo kratko. Pa kolegice Bilić Vardić niste me dobro razumjeli. govoreći nisam mislila da je ni Brod, ni Slavonski Brod, ni Sisak koji su vrlo slični gradovi male sredine. Ja sam spominjala jedan drugi manji grad, a to je Novska gdje su počeli učenici iz Broda ići jer tada još nije bilo glazbene škole u Brodu, pa sam rekla da je to dobra zaista dobar program, da je to dobro da i ostali gradovi osnivaju glazbene škole. Evo samo toliko, a Sisak ima jako dugotrajnu i dobru, izuzetno dobru glazbenu školu iz kojeg je mnoštvo vrlo dobrih i vrlo kvalitetnih glazbenika izniklo.
Gospođa zastupnica Tatjana Šimac Bonačić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, državni tajniče sa suradnicama, kolegice i kolege. Pa uključivanje djece, odnosno učenika u ovakve umjetničke procese razvija u svakom od njih, u svakom pojedincu razvija i smisao za stvaralaštvo i smisao za inicijativu. Isto tako potiče se i kognitivni razvoj. Tijekom samih nastupa koji su sastavni dio njihovog školovanja sigurno da se stvara i samopouzdanje, odnosno takva se djeca oslobađaju od treme i sigurno lakše kroče u život. Ja bih rekla zapravo da većina djece, pa skoro i sva sigurno posjeduje svatko po nekakav kreativni potencijal. Ovaj zakon o kojem mi danas govorimo odnosi se na više od 22 skoro tisuće učenika što nije malo i upravo i zbog toga podržavam ovaj zakon. Jer do sada kao što je već navedeno ova djelatnost se bazira na Zakonu o odgoju i obrazovanju u osnovnim i srednjim školama, odnosno o pravilnicima koji su govorili i o normama i o uvjetima. Ali nisu bili definirani. Mnoge stvari nisu bile definirane. I uvjeti postupaka kod upisa, dobne granice niti nekakve mogućnosti prelaska. To nije bilo definirano. I upravo zbog toga još jedanput kažem da podržavam donošenje ovakvog zakona koji regulira umjetničko obrazovanje, odnosno koje propisuje posebnost umjetničkog obrazovanja kao dijela jedinstvenog sustava. Moja kolegica ispred SDP-a iznijela primjedbe po člancima. Ja ću se osvrnuti samo na par njih. Evo reći ću na članak 2. koji govori da je umjetničko obrazovanje dostupno svakom pod jednakim uvjetima itd. Međutim, rekla bih naravno da je prebivalište jest faktor ograničavanja. Jer kako smo čuli imamo svega nekoliko, oko 90 škola. Prema tome, šteta u ruralnim područjima i manjim sredinama nemamo. Prema tome, ipak je tu prebivalište jedan od ograničavajućih faktora. Zatim bih se osvrnula na članak 13. koji kaže stavak 1. u slučaju prekida školovanja učenik može nastaviti započeto obrazovanje u istom razredu najkasnije u sljedećoj školskoj godini. A stavak 2. kaže u nastavku obrazovanja odlučuje školski odbor škole u kojoj učenik želi nastaviti obrazovanje. Ne bih se složila s tim. Ovdje se radi o kompetenciji ipak stručnih tijela. Da li će to biti nastavno vijeće ili nešto, a ne školski odbor. I isto tako bih predložila da u slučaju prekida školovanja učenik, da ipak obzirom da su to paralelne škole uz osnovnoškolsko obrazovanje, da su to druga škola može biti nekakvih uvjeta da je to malo. Prema tome, predložila bih da to bude duže od sljedeće školske godine. Zatim bih se osvrnula na financiranje, članak 23. gdje se govori o participaciji roditelja, skrbnika, učenika. To je kao što smo čuli dosta šaroliko. Bilo je prijedloga da to bude bez plaćanja za određenu kategoriju djece. Ja bih ipak bila složila se s onima koji su predlagali da to lokalna samouprava odredi preko svojih mjera socijalnog itd. da zapravo ostavimo to njima, a inače postoji sada, ja mislim da drugo dijete plaća manje. Tako sam bar ja kao majka plaćala u glazbenoj školi drogom djetetu manji iznos. I isto tako točka 6. koja kaže, stavak 6., pardon. Školski odbor uz suglasnost osnivača donosi odluku o iznosu participacije roditelja itd., naravno tu se ne slažem jer školski odbor mislim da, ne znam da li je to kompetencija školskog odbora ili opet nekakve struke. Vratila bih se još na članak 7. stavak 9. koji podržavam, koji govori zapravo cijeli članak o upisima, a članak 9. kaže se da iznimno na temelju pokazane iznimne darovitosti uz suglasnost školskog odbora, ali ne školskog odbora nego stručnog tijela, može se dopustiti upis u pripremni program srednje škole, odnosno prvi razred, itd., itd. Jer se sjećam kad sam i ja išla u glazbenu školu da je bila grupa odraslih, tada smo ih mi zvali grupa odraslih koji su danas isto tako vrsni glazbenici. Prema tome mislim da je ovo dobro, samo da tu kompetenciju, zapravo tu odluku se ipak treba dati stručnim. Evo ili imamo primjer naše gospođe Šeparović koja je znači kao odrasla osoba završila i akademiju. Znači mislim da tu dobna granica za glazbu mislim da ne bi trebala biti izražena. Sad bih se još samo kratko osvrnula na, kad smo slušali maloprije kolegu zastupnika Matušića mislim da, i pričao je o tome kako zapravo glazba djeluje na organizam, kako djeluje koja glazba, koja vrsta glazbe djeluje na organizam stvarajući kristale, odnosno strukturu, moram ovdje izreći da je skladnije i strukturiranije slušati danas govor gospodina kad govori o glazbi, znači nekad je dovoljno i govoriti o glazbi da bi zapravo osjetili to i sigurno da možemo stvarati na taj način kristale, a ne kad govori o politici nekada kako zna govoriti. Zašto to kažem? Pa evo i u svome govoru ste izgovorili zapravo da u prošlim vremenima, da je nekako ta glazbeno obrazovanje bilo na marginama. Ja moram reći primjer da sam išla mislim 60-ih ili 70-ih godina u glazbenu školu, i da je nas tada u razredu bio veći broj koji smo išli paralelno u dvije škole, nego … [[Govornica se ne razumije.]] kad su moja djeca išla u srednju školu. Prema tome mislim da nije to točno da je u prošlim vremenima to glazbeno obrazovanje bilo, odnosno umjetničko bilo negdje na marginama. Ali isto tako se slažem da je ovo dugo se radilo na tome i da je konačno se uvodi red u umjetničko obrazovanje, ostaje naravno sada kao što smo čuli problem kadra koji će se tijekom vremena razvijati i naravno osiguravanje sredstava jer umjetničke škole su vrlo skupe, naravno da je ovo vrlo važno područje obrazovanja i podržavam. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa nisam imao namjeru, dosta je korektna rasprava, ali moram reagirati na ovaj istup kolegice. A prvo kad sam govorio o marginama onda sam govorio o financiranju, govorio sam o financiranju, rekao sam da su ravnatelji umjetničkih škola tada molili svaki mjesec da bi dobili plaću. Molili. Dakle tih glazbenih škola koje su tada bile doista na marginama jel. Drago mi je da vam je bilo lijepo slušati kad sam govorio o glazbi, a da ne volite slušati kad govorim o politici, ali čujte to su naša politička opredjeljenja. Ali sad ste me povukli za jezik, zato što ću vam sada nešto reći što nisam imao namjeru. A kad ste već spomenuli prošla vremena, onda ću vam spomenuti jednu situaciju iz 70-ih godina kad sam ja išao u osnovnu, odnosno već sada u čini mi se prvi srednje u glazbenoj školi u Dubrovniku, u … [[Govornik se ne razumije.]] i imali smo jedan nastup u jednom gradu u susjedstvu Dubrovnika, da ne spominjem ime tog nesretnog grada. I tamo je na rasporedu koncerta koji su izvodila djeca glazbene škole iz Dubrovnika bila Haendelova "Aleluja" iz oratorija. Nakon toga nastupa svi sudionici tog koncerta, profesori iz škole i direktor su morali ići na komitet i opravdati se zašto se izvodila Haendelova "Aleluja" na koncertu, na tom koncertu u tom gradu. Tko je dopustio da se na rasporedu koncerta nađe Haendelova "Aleluja". I onda nešto govoriti o bivšem sustavu koji nije dopuštao da se najljepša djela umjetničke glazbe, najvrhunskija djela umjetničke glazbe misal u H-molu Johanna Sebastiana Bacha, ili Beethovenova misa, ili tako dalje, da se, dakle koji na neki način nije dopuštao da se ta djela čak izvode, čak do tih apsurdnosti je išao taj sustav, do takvih apsurda. Ako ne vjerujete imate žive kolege dolje u Dubrovniku koje jako dobro poznate, ja ću vam reći imena pa ih možete pitati što se dogodilo nakon toga koncerta, tko je sve morao ići na komitet obrazlagati zašto je na rasporedu bila Haendelova "Aleluja".
A dobro, a zašto je bila?
Bila je zbog umjetničke vrijednosti djela, jer je to jedno od najvrhunskijih umjetničkih djela, Haendelova "Aleluja" je danas se sluša svako malo na nekom koncertu itd.
Je li to nije onako kao otvor' ženo kapiju. Frane otvor' ženo kapiju i kako ide dalje jel. Aleluja. Završni osvrt, državni tajnik Želimir Janjić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Pa dopustite kratko, ja ću krenuti poštovane zastupnice i zastupnici od ovoga zadnjega kada govorite o broju učenika koji su bili uključeni, naravno da u pripremi svega ovoga imamo puno papira i puno podataka jer smo doista na tomu puno radili, pa ću odgovoriti i cijenjenom zastupniku Doriću na onu njegovu opservaciju zašto je to toliko trajalo. Dakle školske godine 1984., '85. nismo ukupno, govorit ću samo o glazbenim školama, radi toga što su ovi drugi segmenti slabije razvijeni bili prije, gotovo ih nikako nije bilo, a sada nešto ima i razvijamo i vertikalu. Dakle bilo je ukupno 2 tisuće 669 učenika u Republici Hrvatskoj '84., '85. školske godine. 15 godina kasnije '99, 2000. godine bilo je 13 tisuća i 622 učenika, a 10 godina nakon toga, dakle prošle školske godine 2009., 2010. 19 tisuća i 787 … [[Govornik se ne razumije.]] što sam spomenuo maloprije. Dakle evo ako hoćete usporediti ta razdoblja, taj broj učenika u našim, u ovome slučaju glazbenim školama, je usuđujem se reći poprilično rastao. I to je nešto čime se mi doista ponosimo. To nije slučajno, to nije slučajno. Ja ću vas podsjetiti, u ovih nekoliko godina mi smo uz pomoć osnivača osnovali nekoliko srednjih glazbenih škola gdje ih nije bilo. Pa kada je maloprije kolegica Suzana Bilić Vardić govorila o Brodsko-posavskoj županiji, ma naravno nisu imali srednje glazbene škole, bila je samo osnovna glazbena škola. I osnovana je, njihova djeca su išla i u Osijek i u Zagreb i u Požegu, ali evo prije 3 godina osnovana je i srednja glazbena škola. Sada ne moraju putovati i naravno da ćemo očekivati da će se veći broj učenika uključivati ne samo u srednju školu nego i u osnovne škole jer imaju gdje nastaviti. Ili kad govorimo o osnutku novih gdje smo vodili računa o toj vertikali pa jednako tako u Krapinsko-zagorskoj županiji nije bilo, sada imamo srednju glazbenu školu, jednu vrlo kvalitetnu srednju glazbenu školu i naravno da u toj županiji isto tako možemo očekivati da će se uključivati veći broj učenika koji su daroviti. Ali, nije bilo niti u onoj županiji iz koje ja dolazim, nije bilo ni u Vukovarsko-srijemskoj županiji pa smo prije nekih 5 godina osnovali srednju glazbenu školu u Vinkovcima. Nadam se da neće biti i jedina. I naša djeca su putovala u druge centre. Tako da kada govorimo o toj vertikali naravno da vodimo računa o tome onoliko koliko možemo i pokrivamo onaj dio koji nije bio pokriven. Sada hvala Bogu u čitavom prostoru RH imamo zadovoljavajuće pokrivenu tu vertikalu, osim visokog obrazovanja, ali evo sada smo počeli raditi zapravo i na tom dijelu. I znate, kada smo pripremali ovaj zakon pa mi smo između ostalih angažirali i dekana Muzičke akademije u Zagrebu koji to sve puno bolje od nas zna. A poštovani kolega Dorić je stavio primjedbu na to zašto to nije bilo prije, odnosno kojim kapacitetima mi raspolažemo. Pa ja ću iako ga nema vi ćete mu vjerojatno prenijeti, a ja kad ga vidim, mi u ministarstvu imamo jednoga jedinoga savjetnika za glazbene škole. Dakle, ne za glazbene nego za sve umjetničke škole, jednog jedinoga savjetnika. U Agenciji za odgoj i obrazovanje jednog jedinoga savjetnika za sve umjetničke škole. Nema više, ne možemo više niti zaposliti, takva je uredba, takav je ustroj. Stoga računamo na sve stručnjake koji su po našim ustanovama i hvala im najljepša s ove govornice što nam nesebično u ovomu svemu pomažu. A kada govorimo o tim poslovima pa naravno da bismo voljeli i prije ovaj normativni okvir zaokružiti i donijeti Zakon o umjetničkom obrazovanju, ali nismo htjeli nigdje prigovora da smo nešto napravili preko koljena i da nismo napravili onako kako je trebalo. Javna rasprava je podugo trajala, po svršetku koncem travnja mjeseca ove godine te javne rasprave naravno da smo morali dati svojim pravnicima da pravno uobliče onako kako najbolje umiju, a nakon toga provesti svu onu proceduru od GSV-a preko svih ministarstava koja trebaju dati svoja mišljenja, preko koordinacije Vlade RH i na Vladu, a vi ste to dobili na klupe, ustvari ne na klupe nego je objavljeno na web stranicama Vlada RH 21. srpnja ove godine tako da ste nadam se imali dovoljno vremena ovo sve skupa pogledati. A ako hoćete kada je riječ o tim poslovima koje smo mogli i prije obaviti, ja ću vas podsjetiti samo na onaj dio koji se odnosi na sustav srednjega obrazovanja u ovih nekoliko godina koje su iza nas i s kojima zaključujemo i naš i vaš mandat ovdje i ja se usuđujem reći da smo napravili dobar posao jer bez vas mi u ministarstvu naravno da to ne bismo napravili. Pa dopustite, dakle uz zakonsku regulativu, uz Zakon o strukovnom obrazovanju koji je donesen ovdje u redovitoj proceduri gdje ste dali puno dobrih prijedloga i nadam se da smo napravili dobar zakon, dakle donijeli smo taj zakon jednako tako u redovitoj proceduri Zakon o obrazovanju odraslih i evo došli smo do ovoga zakona. Ali, ne zaboravite da smo osnovali nekoliko stručnih ustanova koje su podrška čitavom sustavu obrazovanja, govorim o srednjem školstvu zasada, Nacionalni centar za vanjsko vrednovanje obrazovanja, Agencija za strukovno obrazovanje odraslih, Agencija za mobilnost; da smo proveli državnu maturu koju smo pripremali popriličan broj godina i svi se naravno angažirali oko toga, nije bilo dovoljno da se angažiramo mi samo u ministarstvu nego zapravo brojni stručnjaci iz naših škola s naših visokih učilišta. Trenutno, par godina radimo na IPA projektima, imali ste prilike pročitati u novinama da kada je riječ o IPA projektima koji su locirani u Upravu za srednje obrazovanje dakle da je naše povlačenje sredstava ovih europskih sredstava 99% dajte pokažite jedan segment gdje su bili toliko uspješni. Da ne govorim o novim curicullumima,dakle od prije nekoliko godina CNC operatera, brodograditelja, dentalnog asistenta koji je ušao sada u sustav, medicinske sestre opće njege što smo napravili u skladu sa direktivom i to je zapravo prvo zanimanje koje će moći naći svoje mjesto u Europi i kandidirati tamo za radna mjesta. Elektronički upis na visoko obrazovanje koji su ne samo transparentnim učinili sve nego pojednostavili ovaj kompletan proces, pojeftinili za sve pristupnike, odnosno za njihove roditelje i usuđuje se sada već stvorili povjerenje u takav jedan sustav. A ono što smo sada nastavili zapravo u tom dijelu jer se želimo u ovome dijelu sustavu srednjega obrazovanja posebice prilagoditi novim tehnologijama, dakle uz ovakav upis, uz E-maticu koju imamo idemo sa pilot projektom koji je već započeo, to vam je poznato iz medija zasada u tri škole elektroničkoga dnevnika. Promijenili smo zakon skupa s vama gdje smo oslobodili nekakvih 20-ak milijuna kuna na bazi jedne godine i otvorili mogućnost da osnivači tim sredstvima koja im nećemo uzeti nego će ostati decentralizirana da mogu ići u ovakve projekte kao što sam sada spomenuo E-dnevnik. I naravno sve zaključujemo 2012./2013. godine sa elektroničkim upisima u srednje škole gdje ćemo opet sustav učiniti i transparentnijim i efikasnijim i puno jefitnijim svim roditeljima koji su upisujući svoje dijete u prvi razred srednje škole morali doći jedanput sa dokumentima da se prijave, drugi puta da vide kakvi su na rang listi i treći puta da upišu svoje dijete. Ako je to udaljenost 50-ak km onda možete izračunati koliko to košta. Dakle, u svim dijelovima ja se usuđujem reći da smo učinili puno. I na kraju molim vas samo o financiranju gospođo Bonačić, budimo realni. Ja prihvaćam da odredimo nekakvu pravu mjeru, ali dopustite ovo je jedna vrsta obrazovanja i dobro je da ju podržavamo i ona je za nas skupa i nije nam žao novaca, puno profesora treba platiti, puno opreme treba uzeti, ali ne zaboravite da je obvezno osnovno obrazovanje. To je učenicima u cijelosti plaćeno, a ovaj drugi dio što je njihov interes nije obveza dopustite da mora biti nekakva vrsta participacije jer se mi nigdje nismo Ustavom ili bilo gdje obvezali da ćemo ovakvu vrstu obrazovanja proglasiti obveznim i otvoriti na neki način potpuno besplatnim. Ja se usuđujem reći da ovo što plaćamo iz državnog proračuna i iz proračuna osnivača da je to jako veliki iznos koji pokriva 88 ili 89% svih troškova a taj maleni trošak mora biti nekakva odgovornost i roditelja koji svoje dijete šalje jer želi razviti njegove darovitosti a mi u tome svesrdno pomažemo. Stoga, u toj formulaciji kada je riječ o financiranju nadam se da ćemo se naći negdje u nekakvom kompromisu koji će pošteno odrediti koliko to sve skupa košta. Naravno na kraju hvala vam najljepša svima što ste dali prilog ovoj raspravi, mi ćemo pogledati fonogram, uzet ćemo ga već sutra i nastojat ćemo što prije izraditi konačni prijedlog zakona, a nadam se da ćete nam vi u ovome zaokruživanju normativnog okvira pomoći da ovo još jedno čitanje provedemo do konca zasjedanja ove sjednice Sabora i da možemo reći da smo napravili veliki posao u ovome sustavu obrazovanja. I na koncu ja sam govorio o vertikali, govorio sam o onome što nemamo, dakle nama je u ovome trenutku podsjeća me gospođa Sumrak u ovome trenutku mi imamo to pokriveno kada je riječ o glazbenom obrazovanju, o ovim ostalim dijelovima ne ali u svakome slučaju voditi ćemo računa o tomu, takve škole istina bog samo osnovne u ovom trenutku imamo, ali kao privatne, nitko do sada nije iskazao interes ali ćemo u svakom slučaju potaknuti i nastojati da to dobije svoju vertikalu u budućnosti, bilo bi neozbiljno govoriti koliko nam vremena za to treba. Hvala vam najljepša.
Hvala. I jedan ispravak gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Na rubu ispravka, više je dopuna zato što znam, gospodin državni tajnik je rekao da je ponosan na povećanje broja učenika, ali nije samo na povećanje broja učenika ja to znam, nego i na povećanje broja nastavničkog kadra, jer zadnjih nekoliko godina zaposleno je preko 250 novih nastavnika, profesora u umjetničkim školama, čemu u ime glazbenih i plesnih škola zahvaljujem ministarstvu i državnom tajniku i njegovim suradnicima.
Po kojoj odredbi glazbenog poslovnika ide ova odredba. Zaključujem raspravu, prekidam sjednicu, nastavak sutra u 9 i 30 sa Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovini s Konačnim prijedlogom zakona i onda onaj set mirovinskih zakona.
Prelazimo na Prijedlog zakona o umjetničkom obrazovanju, bilo je prvo čitanje, PZ br. 868. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prvo, prihvaća se Prijedlog zakona o umjetničkom obrazovanju. Drugo, sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi dostaviti će se predlagatelju radi pripreme Konačnog prijedloga zakona. Molim uključite se i glasujmo o predloženom Zaključku. Ovaj Prijedlog zaključka je prihvaćen većinom glasova 95 glasova za, 3 suzdržana i ništa protiv. Dobro jutro, gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavit ćemo sa radom 24. sjednice sa točkom dnevnog reda koja je najavljena, a to je: 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovini, s Konačnim prijedlogom Zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 869 Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, odbor za gospodarstvo, Odbor za rad i socijalno partnerstvu i Odbor za lokalnu i područnu samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospodin Ruđer Friganović, državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.