Kolega Grmoja, hvala vam, hvala vam lijepo, kolega Grmoja hvala vam lijepo promašili ste vrijeme, hvala vam lijepa. Ovaj o tome će biti rasprava ovdje, ovdje u ovoj dvorani svi ćete imati prigode, svi ćemo imati prigode o tome raspravljati. Bit će rasprava o tome ovdje. Prema tome ja ne vidim u čem je problem, moći ćete izložiti svoj stav koji ste sad imali vrlo kratko vrijeme da izložite, moći ćete ga na dugo i na široko izložiti, argumentirati itd., prema tome mi ćemo imati raspravu o tome jel. A ovo nije bila povreda Poslovnika pa vam moram dati opomenu zbog toga jel. Ovaj, dakle poštovani zastupnice i zastupnici na temelju Članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za pravosuđe predlaže Hrvatskom saboru provođenje objedinjene rasprava o točkama 1. i 2. dnevnog reda predviđenog za danas, to su: - Izvješće o radu probacijske službe za 2020. i - Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2020. godinu Jeste li suglasni da ih objedinimo? Jeste. Hvala. Nije, a pitanje ne, jedino da li ste suglasni ili ne? Da, izvolite, u tom slučaju izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Dozvolite da u ime ne samo Domovinskog pokreta nego pretpostavljam i svih zastupnica i zastupnica samo dam prijedlog da se budući da je objedinjena rasprava izlaganja klubova zastupnika dozvole u vremenskom trajanju od 15 minuta. Hvala.
Ja ne vidim tu nikakvog problema ako se i drugi kolege slažu i misle da je to potrebno. Osobno ne mislim da je potrebno, ali ako drugi kolege misle da je potrebno o tome tako nadugo i široko raspravljati. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa uobičavamo kad su točke takvog karaktera da zahtijevaju malo širu raspravu, ali ok. Evo ga, budući da, jeste li svi suglasni s time? Je, odlično, onda ćemo u ime klubova govoriti 15 minuta. Dakle, kako nema ovaj utvrđujem da ćemo slijedom ovoga što smo sada se složili provesti objedinjenu raspravu o navedenim točkama, a klubovi će govoriti kao što smo rekli 15 minuta. Podnositelj ovih izvješća je Vlada RH temeljem Članka 4. Zakona o probaciji i Članka 9. Zakona o izvršavanju kazne zakona. Raspravu je, zatvora, pardon. Raspravu je proveo Odbor za pravosuđe i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje, aha imamo zahtjev za stanku, poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem. U ime Kluba Za pravednu Hrvatsku tražim stanku u trajanju najmanje od 10 minuta iz razloga jer smatram da je danas jako važno reći da ovo izvješće je potpuno nepravilno i nije u skladu s propisima napravljeno, dakle manjkavo je. Prije svega ću se osvrnuti na dio kod zaposlenika, dakle kad zaposlenici kaznionica, zatvora, odgojnih zavoda i centara uprava za zatvorski sustav i probaciju njih nam u sustavu nedostaje čak 1000, o tome u ovom izvješću nećete naći puno, a to je izuzetno ozbiljan problem. S druge strane u izvješću o samoj probaciji nam nedostaju podaci o financiranju, dakle govori se o projektima, ali nemate nigdje izvješće o tome kako je novac trošen, nemate isto tako dio koji govori o udrugama koje su bile u suradnji sa uredom sa probacijom, dakle ne znamo na koji način su se te udruge birale, nema podataka o korištenju dakle na koji način su se uopće financirale, u kojim iznosima, nema podataka o izvorima financiranja projekata koje spominjete, dal su direktno kandidirale, dal je ured sa svojim projektima direktno kandidirao na europske fondove ili preko provedbenih naših nacionalnih tijela. Isto tako nedostaju podaci o radu i međuresornoj suradnji sa drugim tijelima, sa centrima za socijalnu skrb, sa zdravstvenim ustanovama, sa obrazovnim ustanovama i slično. Meni je takvo izvješće potpuno neprihvatljivo i smatram da sam bila dužna ponovno upozoriti na ovaj problem. Hvala.
Hvala lijepo. Naravno da ću odobrit stanku. Sukladno čl. 293.b. mi ćemo nastaviti sa radom, dakle kao što sam rekao želi li izvjestitelj, predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama je izvješće o radu i stanju kaznionica, zatvora, odgojnih zavoda i centara za 2020.g., kao i izvješće o radu probacijske službe za 2020.g.. Ono što mogu reći uvodno za obje, obja ova izvješća da je kao što znate 2020.g. bila izazovna godina za sve nas u Ministarstvu pravosuđa i uprave, pa tako i u zatvorskom sustavu i probacijskom sustavu, a vezano je za pandemiju covida-19. Mi smo u zatvorskom sustavu što je najvažnije za vas zastupnike HS održali stanje sigurnosti na najvišem stupnju, izvršavali povjerene nam zadaće koje nam omogućavaju ova dva zakona, a isto tako osigurali da se ova pandemija covida-19 ne širi toliko u zatvorskom sustavu jer moramo voditi računa da je više od 3000, skoro 4000 ljudi u sustavu, pa je trebalo taj sustav održati sigurnim i zdravim kako za osobe koje izdržavaju kaznu zatvora tako i za one naše zaposlenika koji su zaposleni u zatvorskome sustavu i mogu reći ovdje da smo se u 2020.g., kao i u godinama '21., pa i ovoj danas dobro nosili sa time. Što se tiče 2020.g. u ustrojstvenim jedinicama uprave za zatvorski sustav i probaciju boravilo je 11.607 zatvorenika. Kaznu zatvora koju izdržavaju punoljetne osobe kojima je izrečena kazna zatvora u kaznenom postupku 4.291 osoba, kaznu zatvora koju izdržavaju punoljetne osobe kojima je izrečena kazna zatvora u prekršajnom postupku 415 ili drugom sudskom postupku je kazna zatvora koja je zamijenjena, zamijenjena i izrečena novčana kazna 120, te prekršajno … [[Govornik se ne razumije]] 1554. Kaznu maloljetničkog zatvora 20 osoba, odgojna mjera upućivanja u odgojni zavod izrečena maloljetnim počiniteljima kaznenih djela 97, a mjere istražnog zatvora 5.110 osoba. Što se tiče istražnoga zatvora dosta se polemike vodi o tome, dakle ukupno oko 50 do 60% osoba koje izdržavaju kazne zatvora odnosi se na istražni zatvor. Istražni zatvor kao takav je u nadležnosti sudova odnosno suca izvršenja, pa Ministarstvo pravosuđa i uprave odnosno uprava za zatvorski sustav dakle nema ingerenciju o tome s obzirom na naš kapacitet u zatvorskom sustavu koliko će se osoba u datom trenutku naći u istražnom zatvoru, o tome odlučuje sud u postupcima koje provode suci istrage u različitim kaznenim postupcima. Dakle što se tiče izvješća pučke pravobraniteljice o stanju ljudskih prava i temeljnih sloboda osoba koje su u zatvorskom sustavu mi možemo reći da je s obzirom na naše kapacitete, trudimo se to povećati u ovim godinama odnosno u 2021. i ove koje danas, govorimo da se kapaciteti povećaju jer je istina da se u datom trenutku nađe veći broj zatvorenika u zatvorskom sustavu nego što su naši kapaciteti, ali o tome odlučuje dakle sud. Mi se trudimo da ta temeljna ljudska prava, zdravstveno stanje i sve ono što možemo osigurati ljudima koji se nađu u istražnom zatvoru budu na najvišem nivou poštivajući zakonske norme, međutim ono što bi bila nekakva europska norma oko 4 kvadrata po osobi, to u datom trenutku nije moguće ispuniti iako kažem zdravstveno stanje, sigurnosno stanje, sve je na nivou u kojima se to može dakle tolerirati. Što se tiče maloljetničkog zatvora tijekom 2020.g. na izvršavanju kazne maloljetničkog zatvora bilo je 19 zatvorenika i jedna zatvorenica. Kod maloljetnika prevladavaju kaznena djela protiv imovine to je 60%, kaznena djela protiv života i tijela 30%, te kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta 10%, najviše maloljetnika njih 45,45% ima izrečenu kaznu između jedne i 3.g.. Što se tiče maloljetnika u istražnom zatvoru tijekom 2020.g. u istražnom zatvoru boravilo je ukupno 45 maloljetnika i 6 maloljetnica. Najzastupljenija su kaznena djela protiv imovine, razbojništva, te krađe. Prosječno vrijeme boravka maloljetnika u istražnome zatvoru bilo je jedan mjesec i 24 dana. Odnos broja zatvorenika na jednog službenika pravosudne policije na dan 31. prosinca 2020.g. iznosi 2,30 zatvorenika na jednog službenika pravosudne policije, međutim uzmemo li u obzir prilikom izračuna odnosa samo na ona kaznena djela u kojima je ustrojen odjel osiguranja odnos je nešto povoljniji, a to je 2,2 zatvorenika na jednog službenika pravosudne policije. Dakle, mi smo svjesni što se tiče naših službenika da su potrebna popunjavanja s obzirom na broj zatvorenika. Mi smo tu negdje otprilike oko 70 novih osoba u sustavu pravosudne policije i trudimo se, dakle promijenili smo Zakon o izvršavanju kazne zatvora da se … policajca prije je bila dobna granica 25 godina to smo sada povisili na 30 godina. Što se tiče financijskog izvješća, prihodi iz nadležnog proračuna za financiranje redovne djelatnosti su 512 milijuna 344 tisuće kuna, vlastiti prihodi su 30 milijuna 061 tisuća kuna. Ono što morate znati da mi u zatvorskom sustavu provodimo različite tretmane za naše zatvorenike, jedan od tretmana je i ta tzv. radna terapija. Ovi naši vlastiti prihodi dosta zatvorenika u zatvorskom sustavu ima mogućnost ako želi raditi određene poslove, sukladno njihovim mogućnostima i onome što bi mogli raditi, oni su za taj posao plaćeni i to im se računa kao radna terapija unutar zatvorskog sustava. Zatvorski sustav ovo što mi uprihodujemo to su velika poljoprivredna imanja i proizvodi koje proizvodimo to se sve koristi za prehranu zatvorenika u našem zatvorskom sustavu zato u ovom izvješću vidite da je to prihod od 30 milijuna kuna. Što se tiče razlike između prihoda i rashoda to je 7 milijuna 406 tisuća kuna. Što se tiče Izvješća o radu probacijske službe dakle ovo je Izvješće o radu zatvora, kaznionica, odgojnih zavoda nadovezuje se probacijska služba. Probacijska služba je jedna od naj nama dosta važnih službi. Hrvatska probacijska služba danas ima važnu ulogu u okviru hrvatskog kaznenopravnog sustava, ostvaruje suradnju i postupa po zahtjevima državnih odvjetništava, sudova, sudaca izvršenja, kaznionica i zatvora osiguravajući potrebne informacije kod donošenja odluke izvršavajući sankcije mjere u zajednici. Mi imamo središnji ured u Zagrebu i 14 probacijskih ureda čime je omogućeno obavljanje probacijskih poslova za područje cijele države. Što se tiče zaprimljenih predmeta u 2020.g. 39,18% zaprimljenih predmeta odnosi se na izradu izvješća na zahtjev suca izvršenja, 23,76% predmeta odnosi se na rad opće dobro, 12,18% predmeta na uvjetni otpust, 12,84% predmeta na uvjetnu osudu sa zaštitnim nadzorom, 4,75% izvršavanje obveza po rješenju državnog odvjetnika, 3,12% izvršavanje djelomično uvjetne osude sa zaštitnim nadzorom posebnom obvezno sigurnosnom mjerom. Što se tiče probacijske službe imamo 104 zaposlena službenika, a od toga 12 službenika u središnjem uredu, 92 u probacijskim uredima, a u probacijskim uredima radi 14 voditelja probacijskih ureda. Što se tiče sati rada u 2020.g. ukupno je odrađeno 410.837 sati rada za opće dobro u bolnicama, Caritasu, društvima Hrvatskog crvenog križa, komunalnim poduzećima i u drugim institucijama s kojima probacijska služba ima ugovor. Kao što znate ova godina 2020. zbog epidemioloških razloga došlo je do promjene raskida nekih ugovora jel nismo mogli izvršavati u punom opsegu povjerene nam poslove probacijske službe. Hrvatska probacijska služba prošle godine proslavila je 10 godina svoga rada i možemo reći da je to jedna od najvažnijih institucija kada se radi o ovim sustavima gdje se osobe koje dolaze sa ovim blažim kaznama zatvora rehabilitiraju i odnosno vraćaju u normalan život u zajednicu s obzirom na djela koja su počinili. Što se tiče financijskih sredstava za normalno funkcioniranje probacijske službe tijekom 2020.g. utrošeno je ukupno 15 milijuna 355 tisuća 788 kuna od čega je najveći dio 14.600 kuna utrošen na plaće naših službenika. Dakle, predlažemo HS-u da izvješća o radu zatvorskog sustava i probacijske službe za 2020.g. prihvati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva poštovanog zastupnika Mažera. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče. Evo i sami ste rekli da što se tiče istražnih zatvora odnosno kapaciteta da sudac izvršenja i odluke suda su te koje odlučuju na neki način vezano za punjenje istražnih zatvora. S druge strane smo vidjeli da je trenutno u procesu javna nabava elektroničkih narukvica, ako sam dobro vidio negdje oko 200 komada, nadovezujem se na to vezano i za odredbe Kaznenoga zakona koje propisuju i izvršenje kazne u domu. S obzirom da imamo zakonske akte, podzakonske propise, a da na neki način se to ne primjenjuje, dakle da li možete reći nešto vezano za taj dio i da li postoji mogućnost da se na taj način možda oslobode kapaciteti? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Ministarstvo pravosuđa i uprave dakle to je točno, mi smo sad u postupku završetka javne nabave za prvi set od 200 narukvica za elektronički nadzor. Radi se prije svega kao što sam rekao u izvješću o velikom broju istražnih zatvorenika oko 60% u zatvorskom sustavu. Nije svaki istražni zatvor pogodan za izdržavanje u vlastitom domu, neka su kaznena djela takva da mora biti u istražnom zatvoru, međutim ima dosta toga što bi to moglo. Dakle, postoje određene zakonski propisi u Zakonu o kaznenom postupku, što se tiče istražnog zatvora potrebno je donijeti i onog izdržavanja kazne zatvora u vlastitom domu još neke propise. Mi smo sada u postupku završetka ove nabave i vjerujem da ćemo tijekom 2022.g. to imati. Što se tiče izdržavanja kazne zatvora baš u kući to ćemo donijeti propise tijekom ove godine, vjerujem da ćemo one odredbe Zakona o kaznenom postupku početi provoditi.
Poštovana zastupnica Nađ.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče. U izvješću ste naveli da je najveći porast pojedinačnih kaznenih djela u istražnom zatvoru kazneno djelo prijetnje i da je zapravo to skoro 22% porast, a u odnosu na 2019.g. 25%. Sad me zanima s obzirom na taj veliki postotak tog kaznenog djela u istražnom zatvoru dal ste analizirali ta kaznena djela zapravo tko prijeti, da li su to prijetnje novinarima, političarima ili neke druge prijetnje? Ako su novinarima onda smo u velikom problemu kao demografsko društvo.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Sad je to možda i vaš osobni zaključak. Što se tiče istražnoga zatvora i mjere koje se donose sukladno pozitivnim zakonskim propisima u kaznenopravnoj sferi vi znate da o tome ne odlučuje Ministarstvo pravosuđa i uprave nego odlučuje sud, dakle određivanje mjere istražnog zatvora u rukama je suca izvršenja kada se radi o različitim kaznenim djelima pa tako i o kaznenom djelu prijetnje. Dakle, mi ovo statistički vodimo o čemu se, koja su to kaznena djela za osobe koje se nađu u zatvorskom sustavu, ali procjena je suda da li treba u određenom konkretnome slučaju odrediti mjeru istražnoga zatvora. Dakle, ne mislim da se tu radi specifično o jednoj kategoriji ljudi kojima se prijetilo. To su razno različite osobe, različita kaznena djela u sferi javnoga života. Dakle, ne radi se tu samo o novinarima, toga ima svega.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče u svom izlaganju ste spomenuli, a i vidljivo je iz izvješća da je broj pravosudnih policajaca krajem 2020. godine bio 1.551 i da je stanje zadovoljavajuće s obzirom da na jednog službenika pravosudne policije dolaze 2,3 ili 2,2 zatvorenika ovisno o izračunu. A isto tako se kaže da je nepopunjeno gotovo 28% od sistematiziranih radnih mjesta i da postoje upražnjena radna mjesta što zaposlenicima otežava obavljanje njihovih redovnih poslova oko izvršavanja kazne zatvora. E sad koja su to onda radna mjesta na kojima ima najviše nedostajućih radnika, da li se ona mogu popuniti i da li je možda situacija sad bolja nego što je bila kada ste podnosili izvješće za 2020. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Tu se radi o najvećem broju nedostatka pravosudne policije u zatvorskom sustavu. Dakle, to su one osobe koje su u izravnom kontaktu sa zatvorenicima, osobama koje izdržavaju kaznu zatvora. Mi smo negdje godišnje na popunjavanju oko 70-ak osobe koje se zapošljavaju u zatvorski sustav pravosudne policije. Rekao sam da smo povisili onu dob životnu da to može biti 30 godina života. Nama je to dosta teško, dakle dosta se ljudi javni na natječaj međutim moraju ispuniti određene uvjete. Ono što je dobro i to danas mogu reći to se odnosi na 2022. godinu, sa mnom je ovdje ravnateljica Uprave za zatvorski sustav i probaciju, mi ponovno vraćamo onu srednju školu za pravosudnu policiju koju imamo u suradnji sa MUP-om. Nama je obveza i dužnost obrazovati nove kadrove, mlade ljude da uđu u zatvorski sustav. Isto kao i hrvatska policija oni su, njima je povjerena posebna zadaća da se dakle brinu o ljudima koji se nađu s ove strane zakona ali ipak da nakon toga normalni izađu u normalan život. Dakle, radimo na tome što više možemo.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Državni tajniče, vidimo da je problem i probacijskim uredima, a ono što je u Hrvatskoj problem mislim da je u Varaždinskoj županiji itekako veliki problem odnosno i alarm mogu čak reći u Varaždinskoj i Međimurskoj županiji, a probacijski ured u Varaždinu jedan je od ureda sa najvećim brojem osuđenika o kojima brinu tek 4 službenika. Iz izvještaja vidimo da je zaprimljeno 391 ovoga predmet što ispada na 4 službenika 97 predmeta, a prosjek u Hrvatskoj je 57 predmeta po zaposleniku, pa vas lijepo molim u čemu je problem. Ja znam da je problem da nije lako naći zaposlenike jer to je itekako težak posao jer si i na terenu, a i ovisi o tvojem mišljenju da li ćeš biti oslobođen ili ćeš biti produljen u zatvoru pa vas pitam u čemu je problem. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena zastupnice to vam je povezani sustav kao i ovo što sam odgovorio maloprije zastupnici. Dakle, mi se trudimo da taj broj ljudi, naših zaposlenika povećamo iz godine u godinu prateći broj predmeta. Vi znate da smo mi ograničeni ukupnim financijskim sredstvima koji se odnose na zatvorski odnosno zatvorski sustav i probaciju i općenito na Ministarstvo pravosuđa i uprave. Dakle, pokušavamo uvesti u sustav što više ljudi međutim to se radi na godišnjoj razini. Stanje se u odnosu na 2020. godinu do danas dosta toga promijenilo. Ja mogu reći da probacijska služba ima i određena sredstva koja dobivamo iz naše međunarodne suradnje i projekata. Najviše iz Norveškog financijskog mehanizma. Puno smo toga napravili, svjesni smo da treba zapošljavati ljude, ali evo kažem to je povezani sustav koji se odnosi i na zatvorski sustav i na probaciju i danas je stanje puno bolje nego što je to u ovom izvješću za 2020.
Poštovani zastupnik Kirin.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani tajniče, probacija je postupak nadzora nad ponašanjem osoba koje su u riziku nakon izricanja neke kaznene mjere ili izlaska iz institucija zatvorenog tipa, dakle probacija je uvjetovana i nadzirana sloboda počinitelja kaznenog djela. Koliki je postotak onih koji ponavljaju krivična djela, recidivista, kako to prevenirati? Da li nakon ponavljanja krivičnog djela istog ili drugog povećati kaznu?
Poštovani državni tajnik.
… [[Govornik se ne razumije.]] poštovani zastupniče što ste rekli i u službama nadzora i sudu kada osoba dobije priliku da ide na uvjetni otpust, prijevremeni uvjetni otpust o čemu odlučuje sud, dakle te osobe nisu puštene tako da rade što hoće, one su pod nadzorom, ako dakle odstupe od pravila koje se odnose na ovo što ste rekli one se vraćaju ponovo u zatvor. Nije to veliki broj ljudi koji su recidivisti međutim njih ima. Dakle, sustav u kojemu mi svi radimo je kao i život. Dakle, različiti ljudi ulaze unutra. Nije svaki zatvor jednaki zatvor, nije svaki zatvorenik isti zatvorenik, a nije ni svaka osoba koja ulazi u probacijski sustav ista osoba. Dakle, mi se trudimo da u onom generalnom sustavu osobe rehabilitiramo, da shvate što su učinili da se vrate normalni u život. Međutim, imate i određeni manji postotak ljudi koji su cijeli niz godina u zatvorskom sustavu i mogu reći slobodno žive u tom sustavu. Tako da je to neko pravilo nažalost, ali evo naša je dužnost da provodimo zaštitu interesa RH i trudimo se da osobe preodgojimo, međutim to nekad nije moguće.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem poštovani državni tajniče. Dakle, Zakonom o socijalnoj skrbi određene su zapreke za rad u djelatnosti socijalne skrbi. Temeljem istih određeno je kako u socijalnoj skrbi rad ne može obavljati osoba koja je prije toga pravomoćno osuđena za ona taksativno navedena kaznena djela koja su predviđena u samom kaznenom zakonu, a u isto vrijeme upravo te osobe nam određuju rad za opće dobro i to u domovima za starije i nemoćne, pa onda u bolnicama, u centrima za odgoj i obrazovanje. Kako to da nam je to prihvatljivo? Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, ne znam baš da te osobe odrađuju rad za opće dobro na takav način kao što ste vi rekli. Dakle, kad se određuje rad za opće dobro nije to tako paušalno i napamet, dakle tu postoje posebne službe, i povjerenstva koji odlučuju kakve osobe mogu ići kada se odredi rad za opće dobro, gdje se odrađuje rad za opće dobro. Nije to samo tako da se sa popisa dakle netko šalje. Dosta se toga provjerava i tu su stručne službe koje vode brigu o tome kako se to provodi. Dakle, vi znate da izvršna vlast nema baš utjecaj na to. To je odluka suda kada se radi o takvoj kazni, a naši službenici u probacijskoj službi dakle vode brigu o tome gdje osoba može ići i gdje mora ići. A morate znati da ta neovisnost pravosudne vlasti i suda u odlučivanju nije u rukama izvršne vlasti, nego sudbene vlasti.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto.
U Hrvatskoj imamo na tisuće vrijednih, sposobnih i obrazovanih osoba koje su ili nezaposlene ili su neadekvatno angažirane te nemaju kompromitiranu prošlost. Njih vaše ministarstvo ne treba. Vi ipak izvlačite ljude iz mirovine koji imaju jugo batinašku prošlost kao na primjer izvjesni Jure Žulj, čovjek koji je uslijed afere 2014. godine morao napustiti vaše ministarstvo. Ali je 2021. reaktiviran iz mirovine i vraćen u Ministarstvo pravosuđa i to baš u Službu za zatvorski sustav. Taj Žulj naravno nema reference iz Danske ili Austrije, nego iz jugokomunističkog zatvorskog režima. Kad uzmemo u obzir da je vaš državni tajnik Juro Martinović naučio pravo u sustavu JNA postavlja se pitanje koji su to vaši kriteriji kako bi netko 2022. godine mogao biti čimbenik u hrvatskom pravosuđu koje hrvatski građene irelevantne europske institucije smatraju glavnim krivcem za sve hrvatske probleme. Je li preduvjet za rat u pravosudnom sustavu da je osoba radila u UDBA-i, KOS-u, Securitateu, HGB-u ili Staziju. Zašto angažirate kompromitirane umirovljenike, a ne obrazovane profesionalce u radno sposobnoj životnoj dobi?
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Što vama reći? Kad bismo mi gledali tko je sve rođen u bivšoj Jugoslaviji, u bivšoj Jugi, tko je koju školu završio, gdje je došao mi bismo imali problem. Ne ja sam sa sobom, nego mi skupa sa svima. Mi u zatvorskom sustavu imamo i velike stručnjake. Ovo što vi spominjete neka konkretna imena ja ne bih to komentirao. Ja smatram da ljudi koji rade u zatvorskom sustavu, kaznionicama, odgojnim zavodima, probacijskoj službi su zaslužili puno više od kritike u vrijeme kad se vi vraćate, kad ja koji tu stojim, ravnateljica nema veze s vezom nikakve. Mislim da trebamo ljude koji rade težak posao, preodgajaju osobe koje prekrše zakon pohvaliti, a sad vi ste jednu osobu od 12100 zaposlenika u Ministarstvu pravosuđa i uprave našli na meti zbog vaših političkih svjetonazora, ne zbog toga da ste pročitali ovo izvješće uopće.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto je digla povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno u Poslovniku?
Povrijeđen je članak 238. ali i članak koji ukazuje na to da Hrvatski sabor mora tako funkcionirati, da hrvatska Vlada odgovara Hrvatskom saboru, a vi to sada ne radite. Vi omalovažavate i hrvatske građane govoreći da ja izvlačim dva primjera jer imam samo jednu minutu govorite o mojim političkim stavovima i o tome tko je kada i gdje rođen. O tome ja nisam govorila. Govorim o tome da je hrvatsko pravosuđe rak rana hrvatskog društva, a vi o tom pravosuđu generirate JNA pravnike i ljude iz totalitarnih sustava. I za to se možete sramiti.
Dobro. To je na žalost bila replika i na žalost isto tako morate dobiti opomenu. Poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa poštovani državni tajniče. Vratila bih se malo na popunjenost radnih mjesta. Činjenica da prema ovom izvješću 2020. nedostaje 1000 ljudi. Kolegica je pitala koji su to profili. Vi ste spomenuli da nedostaje pravosudne policije, stoga ne možete onda unutra pisati da je broj zaposlenika zadovoljavajući. Pa vas molim da dopunite koji još profili zaposlenika fale, kako je recimo situacija u zatvorskoj bolnici što se tiče medicinskih djelatnika, kakve su plaće, kakva je popunjenost. I ako još stignete koji su standardi u drugim zemljama glede broja zatvorenika na zatvorenike pravosudne policije. Tu je kod nas 2,3 naprama 1. Kako je u drugim zemljama? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice naravno da su standardi drugačiji s obzirom na veličinu države, na broj stanovništva. Mi smo otprilike u zatvorskom sustavu rekao sam između 11 i 12000 ljudi koji završavaju u zatvorskom sustavu tijekom jedne godine. Najviše nam nedostaje pravosudne policije, različitih osoba koji rade u tretmanima. Što se tiče zatvorske bolnice, zatvorska bolnica nam je specifična bolnica. Ona bi više trebala biti što se kaže bolnica psihijatrijskog karaktera. Tamo dolaze ljudi sa takvim problemima. Mi smo tu razinu zatvorske bolnice svake godine dignuli malo više nego što je bilo u prethodnim godinama. Vidjeli ste kad smo imali onu raspravu, da zatvorsku bolnicu povezujemo sa ovim sustavom Ministarstva zdravstva za CEZIH. Dakle, trudimo se zapošljavati, osobe koje popunjavaju sustav zatvorske bolnice. Jer ono što je nama problem to je plaće u zatvorskoj bolnici u odnosu na ostale bolnice su dosta manje. Sad želimo to izjednačiti. Nama liječnici slabo dolaze. To nam je problem. Sad pokušavamo, dakle dići na razinu i ostalih da se ipak to malo popuni.
Hvala. Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala predsjedavajući. Poštovani gospodine Salapić, evo jedan mali citat, kasnije ćemo čuti cijelo djelo. Zatvorski sam čuvar nakon dodatka na staž i bonus od 30% na uvjete rada sa svim beneficijama i prekovremenim satima prosječno svakoga mjeseca primim plaću 6 i pol tisuća kuna. Moje je pitanje prošle godine, krajem prošle godine bili ste na jednom sastanku na kojem se raspravljalo o nedostatku kadrova i o starosnoj dobi zaposlenika u zatvorskom sustavu, popunjenost radnih mjesta u istom tom sustavu je nešto malo manja od 72%. Pa evo da vas pitam o temi koja je vrlo aktualna kada, odnosno što se radi da bi se prava pravosudnih policajaca izjednačila sa policijom koja je pod Ministarstvom unutrašnjih poslova, jer znate da je to za pravosudnu policiju jedna vrlo bitna tema. Hvala u njihovo ime na odgovor.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijep. Mi uvaženi zastupniče kontinuirano radimo na poboljšavanju prava naših službenika i zaposlenika u zatvorskom sustavu posebice pravosudne policije jer je istina da su ti ljudi u najtežoj situaciji u tom sustavu u izravnom kontaktu sa različitim tipovima ljudi koji služe kazne zatvora. Mi imamo dosta dobru suradnju sa sindikatima pravosudne policije, njih je više, to nije taj samo jedan nego ih ima i tri. Plaće su u prosjeku takve kad uzmete dežurstva to je malo više. Dakle, ono što je naš cilj u budućnosti da pravosudnu policiju zatvorskog sustava i pravosudnu policiju za osiguranje pravosudnih tijela ujednačiti u jednu i kontinuirano radimo na tome da se te plaće ljudima u sustavu povećavaju sukladno našim financijskim mogućnostima. Toga će biti, ne možemo preko noći, ali evo vjerujem da su vrata za suradnju i razgovor otvorena i tim ljudima je stvarno najteže i potrudit ćemo se da bude to bolje.
Poštovani zastupnik Katičić.
Poštovani predsjedavajući i državni tajniče, poštovani kolegice i kolege. Evo drago mi je da se vodi objedinjena rasprava po ove dvije točke izvješća kako o stanju o rada kaznionica tako i o radu probacijske službe za koje mislim da je s obzirom na pandemijske uvjete koji su se dešavali jasno i nedvojbeno ukazuju na onu realnost kako se dešava u hrvatskom društvu. Međutim, želim napomenuti jednu vrlo bitnu stvar, a to je da probacijska služba između ostalog ima za cilj i određeni razvoj lokalnih zajednica i znam da su raspoređene diljem Hrvatske, međutim molimo bi vas da pojasnite malo ako je moguće da li postoji određena dinamika daljnjeg razvoja tih probacijskih služba diljem Hrvatske i odnosno i onaj dio koji se tiče popunjenosti sistematiziranih radnih mjesta kako u kaznionicama i drugim ustanovama koje vode brigu o zatvorenicima. Hvala vam lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Kao što sam rekao i u replikama prije naša je obaveza dakle i želja i potreban da taj sustav godišnje popunjavamo u cjelini što je više moguće s obzirom na broj sistematiziranih radnih mjesta. Rekao sam oko 70 ljudi otprilike godišnje dođe novih u sustav, nešto ih ode u mirovinu. Mi smo sada donijeli određeni pravilnik gdje ljude koji imaju pravo na tu mirovinu puštamo uz određene zakonske dakle jedno je starosna jedno je mirovina po posebnim uvjetima da popunjavamo ljude, ljude u sustav tzv. pomlađivanje sustava. A što se tiče probacijskih ureda vodimo brigu o tome da oni budu zastupljeni stvarno teritorijalno, to nam je važno. Imali smo problema u ovoj godini o kojoj sad raspravljamo 2020., pa i '21. djelomično jel neke stvari nismo mogli izvršavati s obzirom na pandemiju koronavirusa, sad je to bolje i vjerujem evo da svi zajedno i ovdje je ravnateljica sa mnom, vodimo brigu o tome da to bude dostupno na cijelom teritoriju RH, a to je jako važno i mislim da, mislim da je to okej sve.
Poštovani zastupnik Sačić.
Pa evo iz izvješća smo opet vidjeli da pojedinim počiniteljima teških kaznenih djela se izriče rad za opće dobro, probacijska služba u tome sudjeluje itd., međutim šokantno je da se taj rad za opće dobro zapravo u 2020. izrekao od strane suda u čak 14 slučajeva za počinitelje teških kaznenih djela ogavnih protiv spolne slobode i iskorištavanja djeteta, protiv obitelji, braka, mladeži, protiv javnog reda, protiv života i tijela 69 slučajeva. Znači ovaj kaznena politika naša je preblaga, tu nema spora, al dajte mi recite da li to, kako to sve skupa utječe na recidivizam, ako možete u kratkim crtama, u kakvom stupnju su ti povrati i da li se kriminalci uspiju resocijalizirat u nekoj mjeri, ko ostaje u onom crnom dnu i kako s njima postupate?
Poštovani državni tajnik.
Ha, uvaženi zastupniče to kao da ste me pitali da ja vama kažem ko je član banke i koliko dugo će bit član neke bande. To vam je od čovjeka do čovjeka, dakle što se tiče kazne koja određuje se za rad za opće dobro koje ste spomenuli o tome odlučuje sud, o tome ne odlučujemo mi, niti probacija, niti zatvorski sustav. Kad čovjek uđe unutra na ovaj ili onaj način, dal ide na uvjetnu osudu il u zatvorski sustav to vam je posebni tim stručnjaka prije svega od psihologa, zdravstvenog osoblja koji je svaku osobu proučio, svaki čovjek koji uđe u sustav ima, ima svojeg što bismo rekli dosje, po njemu se prati kad je ušao, kako je ušao, što sve treba učiniti, kako će sve učiniti, koje su mu preferencije i možemo li šta od tog čovjeka napraviti. Nažalost, recidivista uvijek ima, oni nisu u velikom broju, u tom ne možemo sudjelovat, osoba dobije pravo na, na vikend, pa napravi nered. Nismo mi krivi što je on u tom trenutku poludio, dakle od čovjeka do čovjeka.
Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani g. državni tajniče, u više navrata su kolegice i kolege se osvrnule na broj pravosudnih policajaca jer očito nam se čini ta brojka dosta zabrinjavajuća. Ono što još više zabrinjavajuće je to da je to kontinuirani broj već nekoliko godina iz izvještaja se vidi, za pretpostaviti da nije samo u pitanju ove 3.g. nego je i prije toga. Vi ste spomenuli da se radi na tom dizanju granice sa 25 na 30, ali to se nije dogodilo, pa bi vas molila za hrvatsku javnost što konkretno, konkretno kanite učiniti kako bi se povećao broj pravosudnih policajaca sa 70%, pa ajde da idemo na 80 mislim uputno bi bilo 100% lijepo bi vas molila i da uzmete u obzir od kolege Dretara isto tako u odgovoru pitanje plaća i visine plaća tih naših zatvorskih policajaca. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Uzeo sam u obzir repliku g. Dretara i odgovorio sam njemu. Što se tiče ovoga ne znam kak ste sad zaključili da smo mi napravili grešku sa ovih 25.g. na 30.g. da to ne funkcionira, pa danas govorimo o izvješću za 2020.g., a danas smo u 2022., funkcionira to. Imali smo natječaj, imamo zainteresirane ljude koji se javljaju na natječaj, taj sustav se popunjava na način da ljudi ispune uvjete kad se jave na natječaj. Dakle bilo bi jako idealno i dobro kad bismo mi mogli 100% oni koji se jave sve ih primiti, dakle mi isto filtriramo sustav. Vi znate da pravosudni policajac uz sve ove tegobe koje je i g. Dretar govorio specifičan posao i sve, čovjek kad uđe u sustav nisu svi med i mlijeko, mi imamo problema isto, razumijete. To su ljudi koji su u izravnom kontaktu sa najtežim oblicima kriminalnog miljea, neki su apsolutno posvećeni svom poslu, neki su manje posvećeni svom poslu i vodimo računa kad su natječaji pomlađujemo sustav kakvi nam ljudi ulaze unutra, to je isto jako važno.
Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem. Državni tajniče Salapić, dosada evo govorilo se o tom manjku ljudi koji rade u sustavu, međutim pitanje je i problema zatvora. U poglavlju o premještaju zatvorenika govori se o tome kako su kaznionice u Glini i zatvoru u Sisku nakon potresa su stradali i zatvorenici su premješteni u druge ustanove. Osobno sam kao i moje kolegice i kolege imao priliku raditi po načelu kultura u zajednici i obilaziti od Lepoglave preko Odgojnog zavoda u Turopolju, Lipovicu mogu reći da su tamo uvjeti vrlo, vrlo skromni. Kakve su šanse da se obnovi kvalitetno zatvor u Glini i što je sa zatvorom u Imotskom u kojem se godinama pričalo?
Poštovani državni tajnik.
Što se tiče situacije nakon potresa uvaženi zastupniče, mogu reći eto hvala Bogu uspjeli u tom trenutku sačuvati i sigurnost ljudi i zdravlje i spasiti sve ljude koji su bili u tom trenutku tamo što zatvorenike što naše djelatnike. Što se tiče zatvora u Glini onu zgradu koja je pogođena potresom u dvorištu ćemo srušiti i napraviti novu, dakle to je u postupku. Što se tiče drugih kapaciteta mi smo trenutno u završetku popunjavanja kapaciteta u Požegi na 150 novih mjesta i u Lipovici na oko 100-njak mjesta. Svjesni smo situacije dakle radimo i na tome da se novac iz europskih sredstva iz NPOO-a uloži na proširenje kapaciteta zatvora u Zagrebu koji je najopterećeniji zatvor. Dakle, to je naš kontinuirani zadatak i posao ne ide to preko noći to su velika sredstva i vjerujem da ćemo s ovim povećanjem kapaciteta i nekim alternativnim mjerama što smanjiti broj ljudi izravno u zatvorskom sustavu što poboljšati kapacitete koje sam sad maloprije rekao ovdje okolo posebno Gline i Siska.
Poštovani zastupnik Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Evo već smo u prethodnim replikama u dva, tri navrata govorili o recidivizmu i zasigurno je to tema koja često puta izaziva veliku pozornost u javnosti. Mene zanima sama suradnja sa institucijama, udrugama, fakultetima sukladnih usmjerenja zasigurno je pridonijela da možete reći i ovdje ste naglasili u više navrata također da nije toliko veliki broj recidivista. Mislim da bi bilo dobro da kroz apliciranja na razne programe i dalje se nastavi još intenzivnija suradnja sa ovim tijelima. I jedno pitanje me zanima, što sa osobama koje nažalost cijeli svoj radni vijek provedu u zatvorskom sustavu, što njih kasnije očekuje jer nemaju pravo na mirovinu, jel su oni isključivo socijalni slučajevi? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. I sami ste dali djelomično odgovor na ovo zadnje, nije to veliki broj ljudi koji su stalno u zatvorskom sustavu. Nažalost ima i toga u nekom malom postotku, ali na to ne utječemo mi nego kolikogod se trudite oko nekih ljudi ne možete napraviti ništa. Ja nisam stigao sve reći, tu su brojni međunarodni projekti, brojne suradnje sa različitim ministarstvima, udrugama što se tiče te resocijalizacije čovjeka i povratka nakon zatvora u normalni život. Nisu svi zatvorenici teški kriminalci, tu imate ljude koji su imali prometne nezgode sa smrtnom posljedicom, imate ljude koji su počinili određena djela iz nehaja, to je različiti tip ljudi. Ono što je naš interes da mi osiguramo one sigurnosne, zdravstvene, financijske i ostale uvjete. Ovi naši stručnjaci koji rade u sustavu kojima se slažem da treba povećati plaće kao i medicinsko osoblje kao i psiholozi su na tom zadatku da te ljude pokušaju vratiti u normalni život. To je nekad teško, no u većini slučajeva kada se radi o normalnim ljudima to je moguće učiniti i mi se evo iz godine u godinu trudimo, imamo stvarno jako dobru suradnju sa tijelima izvan zatvorskog sustava.
Hvala. Poštovana zastupnica Bedeković.
Hvala vam lijepa. Poštovani državni tajniče. Ako pogledamo podatke koji govore o vrsti i broju kaznenih djela u predmetima uvjetne odnosno djelomično uvjetne osude sa zaštitnim nadzorom ili posebnom obvezom ili pak sigurnosnom mjerom onda možemo vidjeti da od ukupnog broja kaznenih djela koji čini 68 od toga 362 kaznena djela otpadaju na kaznena djela protiv braka u obitelji i djece što čini više od 53% ukupno jel. E sad, ja vjerujem da je to posljedica izmjene Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji i Kaznenog zakona u kome smo ovaj HS je zapravo nasilje u obitelji kvalificirao kao kazneno djelo, ali isto tako vidimo da uz uvjetnu i djelomično uvjetnu osudu osim zaštitnog nadzora sud može izreći jednu ili više sigurnosnih mjera odnosno posebnih obveza. Možete li reći koje su najčešće sigurnosne mjere ili posebne obveze u slučajevima nasilja u obitelji propisane, podnesene određene?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Sami ste sad djelomično kad ste čitali statističko izvješće rekli o čemu se tu radi. Dakle o tim sigurnosnim mjerama odlučuje naravno sud. Što se tiče tih kaznenih djela mi smo to taj zakonodavni okvir učinili puno boljim i čvršćim nego što smo imali do sada i sami ste bili u tom sustavu, nažalost taj porast obiteljskog nasilja je dosta veliki i ova pandemija koronavirusa u godinama koje su iza nas je učinila svoje. Dakle, trudimo se da taj sustav dobro pratimo, nije samo to ingerencija Ministarstva pravosuđa i uprave i zakona o kojima smo ovdje raspravljali nego je to ingerencija sudova i policije. Mislim da je velik iskorak napravljen u tome u zaštitu takvih slučajeva i u tome da su i policija i sud sa puno više obzira i pažnje nego što je to bilo prije gledaju na ovakva kaznena djela. Dakle, zaštita je puno veća kako obitelji tako i djece i vjerujem da smo taj čvrsti zakonodavni okvir doveli u situaciju da takve ljude štitimo maksimalno moguće.
Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Navodimo ovdje da imamo 1371 ugovorenih pravnih osoba kod kojih se može izvršavati rad za opće dobro i da li je to dovoljno, da li imamo problema sa upućivanjem na rad za opće dobro? Naime, zašto to govorim? Zato šta u institucije, u ustanove tijela javne ovlasti imaju zaista veliku odgovornost kada se upute u takav ugovorni odnos i za materijalne resurse, ali isto tako pogotovo u zdravstvenim i socijalnim institucijama za osobe kojima skrbe. Imam iskustva vlastitog da sam vodila računa da to budu evo najčešće saobraćajni prekršaji da zaštitim svoje korisnice ipak da surađujemo u tome. Dakle, moje je pitanje, da li imamo dobru dovoljnu suradnju i općenito radi probacijske službe općenito [[Upadica Reiner: Hvala.]] jednu dobru međuresornu suradnju?
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, imamo među dobru, dobu međuresornu suradnju, bilo je nešto problema u ovim godinama zbog pandemije korona virusa neki se ugovori nažalost nisu mogli izvršavati, neke se stvari mijenjaju, dakle nisu sve institucije koje dobiju rad za opće dobro jednako … [[Govornik se ne razumije.]] dakle postoji tu i određenih potreba da se mijenja, međutim mi smo zadovoljni s ukupnim stanjem i brojem subjekata s kojima imamo ugovore, pratimo to konstantno. Dakle, tu se radi o posebnoj službi koja to prati, a isto tako vodimo brigu o tome da osoba kada ide rad za opće dobro, da to nije samo priča koja se pojavljuje medijski, eto dobio rad za opće dobro pa nikom ništa, da se to prati, ako osoba prekrši rad za opće dobro, ako slučajno pravni subjekt to prekrši ili omogućava određene povlastice osobi koja ide za rad za opće dobro to je kazna jednima i drugima. Ova se osoba vraća u zatvor, a s ovim raskidamo ugovor i poduzimamo određene korake dalje. Mislim ima tu svega i svačega, ali u globali 98% je to dobro.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče na početku vašeg izvještaja napisana je misija Uprave za zatvorski sustav i probaciju u kojoj se između ostalog navodi da treba biti čovječno postupanje i poštovanje dostojanstva osobe koja se nalazi na izvršavanju kazne zatvora ili izvršavanju odgojne mjere upućivanja u odgojni zavod kroz jasno postavljene ciljeve, sigurno radno okruženje, motivirano osoblje i suradnju s lokalnom zajednicom i organizacijom civilnog društva. U izvješću je naveden velik broj podataka koji nam pokazuje stanje vezano uz zatvorenike. Što je sa dijelom kroz jasno postavljene ciljeve, sigurno radno okruženje i motivirano osoblje? Svojim ste zaposlenicima posvetili svega 3 stranice u ovom izvješću iz kojih se ne može vidjeti jesu li oni motivirani, imaju li sigurno radno okruženje i kakve su im plaće. Smatrate li da su vaši zaposlenici stvarno motivirani i da su sigurni?
Poštovani državni tajnik.
Ja smatram da su naši zatvorenici, naši zaposlenici sigurni. Prije svega vi znate da je općenito sustav plaća u državnoj službi pa tako mogu reći i u Ministarstvu pravosuđa i uprave u skladu sa mogućnostima prije svega državnog proračuna. Mi se vodimo brigu o tome da našim djelatnicima osiguramo sve ono što je po zakonu naša obveza. Naravno da bi te plaće trebale biti svima više. Ne mogu samo reći da mi imamo kvalitetne djelatnike u probacijskoj službi i u zatvorskom sustavu, zaposlenici zatvorskog sustava imaju dodatak na plaću od 20% svi. Dakle, imaju veće plaće nego ostali zaposlenici Ministarstva pravosuđa i uprave. Recimo jedan pravosudan policajac sa svojim dežurama i ako radi u smjenama i to može dogurati do 10.000 kuna. Dakle, nije to samo okvirno prosječna plaća koji kao što se tiče probacijske službe nismo mi stigli dojam da imamo demotivirane ljude, ali svakako je motivacija obveza svih nas, pa i mene i naših djelatnika i službenika i dužnosnika je da radimo na tome da tim ljudima osiguramo veće plaće. Ne možemo reći da je sjajno i dobro, mogu samo reći da može biti bolje. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo državni tajniče, možete se vratiti na mjesto, a želi li predstavnik izvjestitelja odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prva će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Vesna Nađ. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, pred nama je Izvješće o radu probacijske službe i Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2020. godinu. Nama se uporno serviraju izvješća koja nisu od prethodne godine i ta praksa bi trebala prestati jer nema nikakvog suvislog razloga da se ne poštuje Članka 4. stavak 14. Zakona o probaciji npr. koji propisuje da o radu probacijske službe Vlada RH izvješćuje Hrvatski sabor jedanput godišnje, a najkasnije do 31. ožujka za prethodnu godinu. Vlada je ovo izvješće za probaciju za 2020. dostavila Hrvatskom saboru 2. rujna 2021. godine. Toliko o tome koliko vlada poštuje zakone koje sama predlaže. Zakon o probaciji popisuje da su probacijski poslovi od posebnog interesa za RH, a obavljaju se radi zaštite društvene zajednice od počinitelja kaznenog djela, njegovog, njegove resocijalizacije i reintegracije u zajednicu utjecajem na rizične čimbenike koji su povezani s činjenjem kaznenog djela. U izvješću se navodi da je probacijska služba u protekloj godini na izvršavanje zaprimila ukupno 3.497 novih predmeta, a završila 3.624 predmeta. Osobe uključene u probaciju odradile su ukupno 410.837 sati rada za opće dobro. Tijekom 2020. godine na raspolaganju je bila 1.371 pravna osoba u kojima se moglo izvršavati rad za opće dobro. Ovo isticanje brojčanih podataka je dakako dobro i ukazuje da veliki napor probacijske službe, ali nas bi kao saborske zastupnike, a i širu javnost zanimalo kakvi su trendovi, jesu li upravo takve probacijske mjere utjecale pozitivno na ostvarivanje svrhe probacije koja je kako je navedeno resocijalizacija i reintegracija u zajednicu utjecajem na rizične čimbenike koji su povezani sa činjenjem kaznenog djela. Uvijek kada pročitamo neki brojčani podatak moramo se pitati zašto je to tako i što možemo učiniti da ostvarimo punu svrhu i cilj probacije. Nedostaje analiza provedenih mjera i njihovih učinaka i komparacija učinaka sa prethodnim godinama. Također nemamo zaključne napomene kojima bi se navelo prijedlozi za unaprjeđenje onih postupaka probacijske službe koji nisu dali željene rezultate. 2020. godina obilježena je pandemijom Covida-19 i potresom koji je pogodio Grad Zagreb, a u kojem je teško oštećen prostor u kojem je do tada bio smješten probacijski ured u Zagrebu, na Tomislavovom trgu 17 u Zagrebu. Dobro je da se uspio pronaći zamjenski prostor za potrebe potresom uništenog probacijskog ureda u Zagrebu 1 koji je privremeno preseljen u poslovni ured Zagrepčanke u Zagrebu i da je osiguran novi prostor za potrebe probacija u Požegi u vlasništvu RH. Dobro je da državni proračun probacijske poslove možemo, da uz državni proračun probacijske poslove možemo financirati i kroz projekte kao što je jačanje zaštite ljudskih prava i javne sigurnosti kroz unapređenje kapaciteta probacijske službe koji se financira iz Norveškog financijskog mehanizma 2014.- 2021. Navodi se kako Hrvatska probacijska služba podjednako naglasak stavlja na socijalnu integraciju i počinitelja kaznenog djela i na zaštitu zajednice. Od 2826 osoba za koje su prikupljeni podaci o ranijoj kažnjavanosti 26,22% bilo je ranije osuđeno u kaznenom postupku 22,0% ih je bilo ranije pod nadzorom probacijske službe. Nije to mali postotak recidivista i trebalo bi iznaći načina da se taj broj smanji poduzimajući određene mjere u okviru probacijske službe, jesu li to edukativne, radno okupacijske, psihološke ili dr. mjere treba osmisliti probacijska služba. Iako bi nekad kad vidimo okrutnost prema žrtvama kod počinjenja kaznenih djela osobito prema djeci i ostalim ranjivim skupinama najradije posegnuli za istim odgovorom prema počinitelju, moramo se sjetiti da smo u čl. 3. Zakona o izvršenju kazne zatvora propisali da je glavna svrha izvršenja kazne zatvora uz čovječno postupanje i poštovanje dostojanstva osobe koja se nalazi na izvršenju kazne zatvora, njegovo osposobljavanje za život na slobodi u skladu sa zakonom i društvenim pravilima čime se pridonosi zaštiti društvene zajednice. Izrada izvješća za suca izvršenja je najzastupljeniji probacijski posao i čini ukupno 39,18% svih zaprimljenih predmeta u 2020., od ukupnog broja 1370 izvješća za suca izvršenja 84,7% vezano uz postotak odobravanja uvjeta otpusta, a 15,2 vezano je uz postupak odobravanja prekida izvršenja kazne zatvora. Izvješća za kaznionicu zatvor u 96,4% slučaja vezana su za odobrenja pogodnosti. Kad govorimo o uvjetnom otpustu javnost obično negativno reagira na odobravanje uvjetnog otpusta i odobravanje pogodnosti kod onih zatvorenika koji su počinili kazneno djelo koje je zbog svoje okrutnosti prema žrtvi uzdrmalo javnost kao što je to slučaj Daruvarac. 3,5 godine nakon stravičnog zločina koji je potresao Zadar i Hrvatsku slučaj Daruvarac došao je ponovo pred svjetlo javnosti iako je primarno osuđen na pet godina, presuda je preinačena na četiri, a potrebno je 3,5 godine, sada je po isteku treće godine boravka u Kaznionici u Glini zbog dobrog ponašanja i garantiranog posla pušten na uvjetni otpust. Bilo bi dobro da nam državni tajnik objasni o čemu se tu zapravo radi jer se nagađa da je sporna pravosudna policajka koja je vezana rodbinskim vezama u upravi za zatvorski sustav „sredila“ i Druvarcu odlične ocjene na temelju kojih je dobio i suglasnost za uvjetni otpust od strane Uprave kaznionice u Glini. Ako su to samo zlonamjerna nagađanja jer je ona i dalje zaposlena kao pravosudna policajka treba to jasno reći, no bilo bi dobro da se sumnja na nepotizam ne nadvije i na probacijsku službu. Kad govorimo o radu za opće dobro najveći je broj predmeta rada za opće dobro zaprimili su Probacijski ured u Zagrebu, Zagreb 1, odnosno Probacijski ured Varaždin, pa Probacijski ured u Sisku 6,9%. Tijekom 2020.g. osuđenici su izvršavali rad za opće dobro u bolnicama, ustanovama za psihički bolesne osobe, domovima za starije i nemoćne, centrima za odgoj i obrazovanje, centrima za rehabilitaciju, gradskim i općinskim društvima Crvenog križa, Caritasu, školama, vrtićima, muzejima, knjižnicama itd. Bilo bi zanimljivo doznati koje su to radne vještine i sposobnosti počinitelja kaznenih djela bivših političara i lokalnih dužnosnika na temelju kojim im se određuje određeni rad za opće dobro i koje su to pretežito poslovi osim guljenja krumpira koje smo mogli koje su mogli obavljati kao što je to slučaj kod g. Čobankovića. Pohvalno je da je kroz 2020.g probacijska služba proširila suradnju na još 34 nove pravne osobe kojima se može izvršavati rad za opće dobro. U 2020.g. završen je 1071 predmet rada za opće dobro, od toga uspješno je završeno 76 predmeta dok je 15,7 predmeta rada za opće dobro zamijenjeno kaznom zatvora. Zašto je zamijenjeno kaznom zatvora nije navedeno, a bilo bi zanimljivo znati. Dobro je da Služba za elektronički nadzor počela s natječajima za najam opreme za elektronički nadzor kako bi mogli nadzirati sukladno čl. 169. Zakona o izvršenju kazne zatvora i Pravilnika o uvjetnom otpustu elektronički nadzor kad se donese način provođenja elektroničkog nadzora za vrijeme izvršavanja uvjetnog otpusta uz koji je izrečena posebna obveza zabrane napuštanja doma u određenom razdoblju tijekom dana. Jasna je potreba za kontinuiranom edukacijom probacijskih službenika i u svakom slučaju podržavamo jačanje profesionalnih kompetencija kroz kontinuirane edukacije probacijskih službenika. Kad govorimo o Izvješću o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2020. treba ponovo naglasiti da je pučka pravobraniteljica u svojem izvješću za 2020. navela da iako godinama ukazuje na potrebu jačanja učinkovitosti pravnih sredstava zatvorenici su joj se učestalo obraćali zbog neodgovarajućeg postupanja po pritužbama koje podnose Središnjem uredu uprave za zatvorski sustav i probaciju. Navela je kako su njihovi odgovori šablonizirani, a u nekim predmetima je utvrdila da sadržaj dvije potpuno jednake rečenice kako nisu pronađene nepravilnosti koje bi upućivale na kršenje prava. Također su joj se zatvorenici obraćali sa navodima da im drugi zatvorenici prijete te da su izloženi fizičkom, psihičkom i seksualnom nasilju. Nerijetko se radi o posebno ranjivim skupinama poput pripadnika nacionalnih manjina, najčešće romske zajednice, osobito osoba s intelektualnim teškoćama ili onih koje nazivaju drukerima. Osim epidemije zatvorski se sustav suočio i s potresima dok je u potresu koji je u ožujku pogodio Zagreb oštećena samo zgrada zatvorske bolnice na kojoj je nastala manja materijalna šteta, razorni potres na području Sisačko-moslavačke županije značajno je oštetio zatvor u Sisku i Kaznionicu u Glini. Zbog pandemije covida-19 u većini kaznenih tijela zatvorenici bez obzira na status većinu vremena provodili su u svojim sobama bez zajedničkih grupnih aktivnosti. Dodatni problem kaznionice u Glini je i nedostatak službenika unatoč privremenom premještaju dijela službenika iz zatvora u Sisku tako primjerice tretmanske skupine koje iznose 40-45 zatvorenika što onemogućava bilo kakav timski rad. Na dan 31. prosinca 2020.g. u kaznionicama, zatvorima, odgojnim zavodima i centrima ukupno je 3.558 sistematiziranih radnih mjesta, a popunjeno je 2.558, što je popunjenost od 71,89%, što je nezadovoljavajuće. Pravosudni policajci su posebna priča, u sustavu ih je ukupno 1.560, a nedostaje ih 20%. Na dan 31.12.2020. 2,2 zatvorenika je na jednog pravosudnog policajca, što je također nezadovoljavajući postotak. Stoga treba voditi računa o planiranju i zapošljavanja novih službenika pravosudne policije, a posebno uzimajući u obzir činjenicu potrebnog vremena za njihovo osposobljavanje za samostalno obavljanje poslova i službenih zadaća. Plaće se kreću od 5 i 5 i pol tisuća za srednju spremu, s višom od 6,5 do 7,5, s visokom 10 tisuća kuna, naravno spominju se tu i dodaci i prekovremeni rad. U svakom slučaju kod slijedećeg plana prijema predlažemo da popunjenost pravosudnih policajaca bude optimalna kako bi mogli izvršavati svoje zadaće bez dodatnog opterećenja na psihofizičko zdravlje jel je bez obzira na dodatke na plaću taj rad ostavlja traga na psihofizičkom zdravlju. S obzirom da nedostatak adekvatne podrške nakon otpusta iz zatvora predstavlja jedan od najznačajnijih rizičnih čimbenika za kriminalni povrat uprava za zatvorski sustav i probaciju je tijekom 2020. intenzivirala suradnju s nadležnim institucijama i organizacijama civilnog društva u organizaciji postpenalnog prihvata i pružanja pomoći nakon otpusta što je vrlo dobra praksa i treba je što više intenzivirati. Konačno, Klub zastupnika Socijaldemokrata podržat će oba ova izvješća. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku govorit će sada poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Dakle prema definiciji probacija je uvjetovana i nadzirana sloboda počinitelja kaznenog djela tijekom koje službenici probacije provode postupke usmjerene na resocijalizaciju osuđenika, smanjenje rizika od počinjenja novog kaznenog djela, te zaštitu društvene zajednice. Iz ove definicije jasno je vidljiva djelatnost probacijske službe, a to je rad s počiniteljima kaznenih djela koji svoju sankciju ili njen preostali dio izvršavaju na slobodi, rad za opće dobro, zatim uvjetni otpust, različite alternativne sankcije, uvjetna sloboda samo su neki od pojmova koji se u RH vežu uz riječ probacija. One na svojevrstan način opisuju samo dio onoga čime se probacija bavi, ali probacija je puno širi i puno sveobuhvatniji pojam od navedenih. Upravo stoga brine me spoznaja da je ovo izvješće složeno na samo 26 stranica uključujući sve grafikone, tabele, slikovne prikaze kojih u izvješću ne manjka. Razvoj društva međunarodne integracije i dosadašnja iskustva u kažnjavanju zatvorom doveli su do potrebe preispitivanja ispunjenja svrhe kazne zatvora. Prikupljeni podaci o stopi recidiva bili su porazni za svaki pravosudni sustav koji je takvo ispitivanje proveo. Prenapučenost zatvora i kaznionica, penalni populizam, istovremeno porast broja počinjenih kaznenih djela već dugo tvore začarani krug u kojemu se vrti društvo, pravosuđe i kažnjenici. Nemali broj stručnjaka slaže se s tezom da su zatvori svojevrsni kriminalni fakulteti, te kao takvi uopće ne služe svojoj svrsi, a kazna zatvora samo produbljuje socijalni i psihološki jaz između zatvorenika i društva odnosno okoline. Nesposobnost prilagodbe bivšeg zatvorenika i nebriga društva za rehabilitaciju i resocijalizaciju u skladu s opće prihvaćenim normama generirali su i znatan porast kriminalnog recidiva. Kad se tome pribroji i ekonomska neisplativost zatvorske kazne kao glavnog oblika kažnjavanja postavlja se pitanje može li društvo reagirati nekim novim izvaninstitucionalnim modalitetima kažnjavanja i u kojim slučajevima. Da bi ovo izvješće bilo prihvatljivo nedostaje mu puno toga, prvenstveno mu nedostaje analitika u dijelu koji je propisan pravilnikom o načinu obavljanja probacijskih poslova, dakle objavljenom u Narodnim novinama br. 68/19 za dio koji se odnosi na članke od 8 do 30 i to za izvršavanje obveza po rješenju državnog odvjetnika, zatim za izvršavanje zaštitnog nadzora, zatim za izvršavanje posebnih obveza, nedostaju mu podaci o tome kakva su iskustva s mjerama probacija ili barem osvrt o tome, je li mjera uspješna, je li se krši i slično, ni toga nema u izvješću. A kada govorimo o radu za opće dobro, rad za opće dobro izriče se od strane suda kao zamjena za kaznu zatvora u trajanju do jedne godine ili zamjena za novčanu kaznu ili kao obveza koju državni odvjetnik može izreći okrivljeniku ukoliko je uvjetno odgodio ili odustao od kaznenog progona. Tijekom 2020.g. osuđenici su izvršavali rad za opće dobro u bolnicama, u ustanovama za psihički bolesne osobe, u domovima za starije i nemoćne, u centrima za odgoj i obrazovanje, u centrima za rehabilitaciju, u gradskim i općinskim društvima Hrvatskog crvenog križa, Caritasu, školama, vrtićima, muzejima, knjižnicama, društvima i udrugama koje se bave zaštitom životinja, raznim humanitarnim udrugama, DVD-ima i JVP-ovima, sportskim klubovima, poduzećima koja se bave komunalnim djelatnostima, tijelima javne vlasti itd. i ovdje mi se otvara velik broj nedoumica, primjerice da li je popis pravnih osoba javno dostupan, provodi li ured za probaciju nadzor nad spomenutim pravnim osobama, možda postoji posebna služba ili možda u okviru mjere, nema analitike po starosti i spolu osuđenika, te vrsti kaznenog djela. Smatram izuzetno bitnim podsjetiti i na zapreke za rad u djelatnosti socijalne skrbi koje sam spomenula u replici državnom tajniku, a smatram ih izuzetno važnim za ovu temu, dakle one su definirane Člankom 261. Zakona o socijalnoj skrbi, dakle ne može se primiti u radni odnos kao radnik u djelatnosti socijalne skrbi niti za poslove u djelatnosti socijalne skrbi može obavljati osoba koja je pravomoćno osuđena za neko od kaznenih djela protiv čovječnosti i ljudskog dostojanstva, zatim kaznenih djela protiv života i tijela, kaznenih djela protiv ljudskih prava i temeljnih sloboda, kaznenih djela protiv radnih odnosa i socijalnog osiguranja, kaznenih djela protiv osobne slobode, kaznih djela protiv časti i ugleda, protiv spolne slobode, protiv spolnog zlostavljanja iskorištavanja djeteta, kaznenih djela protiv braka, obitelji i djece, kaznenih djela protiv zdravlja ljudi, kaznenih djela protiv imovine, protiv gospodarstva, kaznenih djela krivotvorenja, kaznenih djela protiv službene dužnosti, kaznenih djela protiv javnog reda odnosno kaznenih djela protiv RH sve taksativno navedeno Kaznenim zakonom. Zatim, osoba koja je pravomoćno osuđena za neko od kaznenih djela protiv života i tijela, dakle kaznenih djela protiv slobode i prava čovjeka i građanina, kaznenih djela protiv RH, kaznenih djela protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom, kaznenih djela protiv spolne slobode i spolnog ćudoređa, kaznenih djela protiv časti i ugleda, kaznenih djela protiv braka, obitelji i mladeži, kaznenih djela protiv imovine, kaznenih djela protiv zdravlja ljudi, kaznenih djela protiv sigurnosti platnog prometa i poslovanja, kaznenih djela protiv vjerodostojnosti isprava, protiv javnog reda, protiv službene dužnosti isto tako sve navedeno Kaznenim zakonom i osoba kojoj je pravomoćno izrečena prekršajno pravna sankcija za nasilje u obitelji, isto tako osoba protiv koje se vodi postupak pred nadležnim sudom za kazneno djelo spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta iz Kaznenog zakona. Sve navedeno su zapreke za rad u djelatnosti socijalne skrbi koje je odredio sam zakonodavac, ali ako se radi o izvršavanju mjere rad za opće dobro onda sve nabrojane zapreke zanemarujemo i one padaju u vodu kao da niti ne postoje. U izvješću nema podataka o starosti i spolu osuđenika koji obavljaju poslove za opće dobro. Zatim postoji li uopće korelacija između dobi osuđenika koji obavljaju poslove za opće dobro i vrsta kaznenog djela. Nema analitike po starosti i spolu osuđenika za mjeru trajanje uvjetnog otpusta. Nema analitike o starostu i spolu osuđenika za sigurnosne mjere. Nema podataka o tome je li se provodio unutarnji nadzor, iz izvješća nije razvidno ni tko provodi vanjski nadzor nad Uredom za probaciju niti da li se dakle uopće provodio unutarnji nadzor nad uredom. Zatim u financijskim izvješćima odnosno u financijskom dijelu ovog izvješća nema iznosa koji su primile udruge koje su surađivale sa Uredom za probaciju. Nema podataka o tome na koji je način uopće došlo do izbora tih udruga. Nema podataka o korištenju sredstava iz EU fondova. Nema podataka o međuresornoj suradnji sa drugim tijelima, centrima za socijalnu skrb, zdravstvenim ustanovama, obrazovnim ustanovama i slično. To mi nije jasno. A kada govorimo o Izvješću o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2020. godinu kako sam već navela u obrazlaganju zahtjeva za stankom dakle Poglavlje 3 koje se odnosi na zaposlenike kaznionica, zatvora, odgojnih zavoda i centra Uprave za zatvorski sustav i probaciju govori o tome da je na dan 31. prosinca 2020. godine u kaznionicama, zatvorima, odgojnim zavodima i centrima ukupno 3.558 sistematiziranih radnih mjesta, a popunjeno je samo 2.558 što je popunjenost od svega 71,89% ili točno 1.000 zaposlenika nedostaje u cijelom sustavu. Iz tabelarnog prikaza ukupnog broja izvršitelja sistematiziranih i popunjenih radnih mjesta prema ustrojstvenim jedinicama na dan 31.12.2020. razvidno je da u ustrojstvenoj jedinici osiguranja nedostaje 437, u ustrojstvenoj jedinici tretman 107, ustrojstvenoj jedinici rad i strukovna izobrazba zatvorenika odnosno maloljetnika 152 službenika odnosno namještenika. Ove spomenute ustrojstvene jedinice smatram najvažnijima u radu kaznionica i tematskih ustanova. Slijedom ovih statističkih pokazatelja možemo zaključiti da u najvažnijim jedinicama nedostaje 696 službenika odnosno namještenika što je čak 69,6% od ukupnog broja nepopunjenih radnih mjesta. Veoma je znakovito i interesantno da su u Upravi za zatvorski sustav radna mjesta upravitelja i pomoćnika, dakle rukovodeća radna mjesta skoru u potpunosti popunjena. Nedostaje samo jedan. Očito se za ova radna mjesta lako nađu stručne osobe. Naravno da ovaj veliki broj nedostataka stručni kadrova koji je svakako potreban za normalno funkcioniranje tematskih ustanova ima za posljedicu i veliki pojačan angažman cjelokupne zaposlene kadrovske strukture kako bi se zadani posao obavio kvalitetno, na vrijeme i u cijelosti. Svakako zbog ovakvog svakodnevnog pojačanog angažmana službenika odnosno namještenika dolazi do premora u nekim slučajevima obavljanja posla na šablonski način te većeg rizika i mogućnost eventualnih grešaka u radu. U izvješću iako ovo nije novi problem nije navedeno što se treba poduzeti da se smanji broj ovako velikog nedostatka stručnih zaposlenika. Jasno da nas zanima što vlada pouzima u smislu popunjavanja određenih radnih mjesta sukladno važećoj sistematizaciji i zašto do sada ispada da ništa konkretno nije poduzeto. Koliko vremena odnosno godina uopće postoji ovakva situacija, dakle mislim na veliki broj nepopunjenih radnih mjesta sukladno trenutnoj sistematizaciji. Kadrovska politika u ovim ustanovama ili ne postoji ili se provodi veoma loše ne dajući joj se određeni potreban značaj ili je možda namjerno tako. Ne znam, ne mogu pojmiti da u jednom sustavu i to veoma važnom kao što je ovaj nedostaje oko 28% stručnog kadra. To jasno ukazuje na činjenicu da se ovaj problem prelijeva iz godine u godinu, a da predlagatelj ne čini ništa ili skoro ništa kako bi se ovaj problem ili barem ublažio ili naravno u potpunosti riješio. U svezi s prethodno navedenim mišljenja sam da stanje sigurnosti nikako ne može biti ocijenjeno ocjenom dobar kao što to je vidljivo iz zaključka jer ovako velik broj nedostataka kadrova zasigurno u velikoj mjeri utječe na stanje sigurnosti. Iz izvješća je vidljivo da su službenici odnosno namještenici kojih je svakako nedostatan broj u globalu ipak odredili posao, da su uložili velik trud, međutim ovakav sustav zaslužuje jer ovdje se ipak radi s ljudima u potpunosti normalan, kontinuiran smiren rad bez ikakvih potrebnih napetosti ili eventualnih šablona u postupanju i dr. ovo je potrebno kako bi se moglo ostvariti zadovoljavajuće stanje sigurnosti. Zahvaljujem.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Najljepša hvala poštovani g. predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Kako ja uvijek volim da se s ove govornice čuje glas ljudi koji dolaze iz sustava o kojem pričamo evo jednog pisma, objavljeno je u jednom hrvatskom tjedniku prije nekoliko godina, ali u kontaktu sam sa ljudima iz struke i kažu da se ustvari gotovo ništa promijenilo nije. Dakle, pismo počinje ovako „Zatvorski sam čuvar i radim taj posao punih 30 godina, napredovao sam do šefa odjela, zatvorenici me zovu komandirom. Odjelom upravljam sam, šef sam 70-orici zatvorenika, nekad ih je bilo i više od 250. Mi smo kičma zatvora, plaćeni smo najmanje i nismo cijenjeni. Nakon dodatka na staž i bonusa od 30% na uvjete rada sa svim beneficijama i prekovremenim satima prosječno svakoga mjeseca primim 6,5 tisuća kuna radeći najteži posao u zatvorskom sustavu. Svaki dan u kontaktu sa zatvorenicima, vrata ćelija na odjelu otvaram ako treba 10-ak, 20-ak puta dnevno. Ulazim samo u uniformi sa palicom ponekad sa paper sprejom, pištolj nositi ne smijem. Nemamo radiovezu, nemamo bežične telefone ako počnu problemi možemo samo vikati, lupati i nadati se da će pojačanje stići na vrijeme. Ono što unosimo u ćeliju je naš autoritet i to je naša najveća snaga. Treba ga graditi od prvog kontakta sa svakim tko dođe na odjel. Već smo naučili tko je kome najgori, pedofile mrze svi, drukere ne vole, političare i direktore ganjaju i žele im se prikrpati, seksualnim prijestupnicima govorim da o svojim djelima u sobi ne pričaju, kažem im što ih čeka, ponekad maltretiranje, ponekad premlaćivanje. Starije i bolesne moramo izdvojiti u nepušačke sobe ako ima mjesta, ako nema čekaju svoj red. Sobe su malene i skučene građene su za maksimalno trojicu zatvorenika. Ne mogu svi istovremeno jesti za stolom, neki to rade na krevetima, neki puše, drugi su na toaletu, jedni uz druge. U ćelijama je vruće, ljeti je pakao. Zbog toga im dopuštamo da improviziraju pa od crijeva i selotejpa naprave priručne tuševe i peru se nad čučavcima. Službeno na tuširanje imaju pravo jednom ili dva puta tjedno uz raspored po sobama.“ U zatvorima nema dovoljno pravosudnih policajaca, to smo već spomenuli ovdje i kroz niz replika, popunjenost zatvora je uglavnom zatvorskog sustava 150%, a radnika 72%. dakle, u zatvorima nema dovoljno pravosudnih policajaca. Nastavljam dalje sa pismom „Kao šef odjela radim sam od 7-15 nakon toga pišem izvješća. Ujutro budimo zatvorenike nakon toga sijedi doručak, dvorišta su puna cijeli dan, stalno se rotiraju u svoje grupe jer svi imaju pravo na dva sata šetnje dnevno. U našoj zatvorskoj ustanovi nemamo računala“, zamislite ovaj podatak 2022.g. „imamo ploče na zidu na kojima su imena zatvorenika napisana na malim kartončićima. To se nije promijenilo od '80.-tih. Tijekom dana u sobe dolaze liječnici koji ih pregledavaju i daju zatvorenicima terapije. Oko 70% njih prima neki oblik terapije, svakome pregledu moramo prisustvovati. Mnogi su na najtežim terapijama, neki i na heptanonima. Ne znaš imaju li koju zaraznu bolest ili ne. Nismo umreženi sa liječnicima, a ako nam oni to privatno ne kažu mi ne možemo znati je li koji od bolesnika zarazno bolestan“, oprostite od zatvorenika. „Šefove odjela u današnje vrijeme baš se puno i ne pita. Zatvorenike raspoređuju ljudi iz odjela tretmana, oni odlučuju tko će biti redar na odjelu iako mi njime možda nismo zadovoljni. U sobama raspored rade zatvorenici sami, oni najjači, oni najutjecajniji. Problemi sa zatvorenikom neka se daju predvidjeti“, dakle ponekad ljudi koji rade unutra u zatvorskom sustavu moraju biti i psihijatri i psiholozi. „Kad ti neko danima govori za pet dana idem van, čekam odluku suda pa se vrati ogorčen jer se to nije dogodilo vidi se da je pred točkom pucanja. Takvog čovjeka treba pozvati na razgovor, smiriti ga, pričati s njime, ne možete mu puno obećati, ali treba ga saslušati, zaštititi od njega samog. Zatvori su pretrpani, samo u Remetincu donedavno je bilo više od 700 zatvorenika.“ Za kolegice i kolege koji će možda krenuti tim putem da znate tajkuni i političari nemaju svoje samice nego su u četvero krevetnim sobama, evo ako se neko ikad tamo smjesti da zna što ga očekuje. „Najveći je problem sa crnim tržištem lijekova, oko 70% zatvorenika prima terapiju, a mnogi se pretvaraju da ju uzimaju pa to kasnije prodaju. Noći su najgore kada sve utihne mnogi od njih ostaju sami pa si žele nauditi. Uzme žilete koje smiju imati u britvicama, izrežu se, legnu u krevet, pokriju dekom i čekaju jutro do kojega mogu i iskrvariti. Iako ophodnje idu u rizične sobe svakih 20 minuta neki se stignu kontrolirati tek jednom možda dvaput na noć. Nećete vjerovati najbolje je raditi sa ubojicama naročito onima koji su to učinili po prvi puta, ne stvaraju probleme, znaju što su napravili. Nisu kriminalci u širem smislu. Najteže je raditi sa mladima. I ovdje trebaš biti i psihijatar i liječnik i roditelj i prijatelj. Zatvorenicima nikad ne valja. Maltretiranja su počesta. Ljudi se žale da im uzimaju meso s tanjura, vrijeđaju ili tuku. Pazimo s kim se zatvorenici tuđiraju, izdvajamo ih kod liječnika. Ponekad u sobama maltretiraju jedni druge. Uvjeti su loši, a plaće male. Nemamo opremu, u starim smo uniformama, nove nisu došle iako su obećane. Premalo nas je! Jedan aspekt života pravosudnog policajca koji radi u zatvorskom sustavu o kojem možda ne razmišljamo. Oni moraju izaći sa svog radnog mjesta, moraju otići negdje na kavu, moraju otići u tržnicu, moraju otići u trgovinu, moraju otići u kino, a na kraju njih ocjenjuje ulica. Njima na cesti prilaze bivši zatvorenici i po njihovom ponašanju oni mogu znati kakvi su bili, jer priče se šire iz kaznionice u kaznionicu, pa onda dalje natrag u slobodu. Treba imati mirnu savjest kaže završno taj čovjek i mi znamo pogriješiti, ali tu smo da olakšamo. Robija je ionako najteža robijašima. Nakon svih ovih godina a ponavljam gospodin je 30 godina zatvorski čuvar. Već sam umoran, ali u mirovinu ne mogu jer me nema tko zamijeniti. Dodano na ovo pismo još samo nekoliko redaka iz stava Sindikata pravosudnih policajaca Hrvatske. Pričamo o 2021. Očigledno sindikat može dosta ažurnije to urediti, nego nadležno mu ministarstvo, gdje evo danas pričamo o 2020. bez zamjere. Godina koju ćemo pamtiti najviše i kao drugu pandemije covida je 2021. Godina je završila na način da su službenici zatvora u Zagrebu uz podršku službenika zatvorske bolnice nezadovoljni uvođenjem potvrda o cijepljenju svoje nezadovoljstvo, diskriminaciji prema onima koji moraju imati potvrde u odnosu na one koji ne moraju a sudjeluju u sudskim postupcima mirnim okupljanjem ispred zatvora u Zagrebu izrazili svoje nezadovoljstvo. Svatko ima pravo na svoje mišljenje, slobodu ali i pravo na rad. U 2021. čuli smo mnogobrojna obećanja o konačnom donošenju Zakona o pravosudnoj policiji, nabavci n ovih vozila, novoj uredbi o zvanjima gdje bi se povećao broj zvanja u srednjoj stručnoj spremi. Neka bi se zvanja dodala, a zvanje mlađi pravosudni policajac ukinuo. Bilo je i obećanja da će se do kraja prošle godine točno znati što će biti sa zatvorom u Sisku i njezinim zaposlenicima. Ti ljudi evo vrlo blizu polovice 2022. još uvijek razmišljaju i planiraju svoju budućnost i budućnost svojih obitelji. Čujemo priče da ide izrada novih znački, novih dijelova odora, nabavka službenih pasa i aktiviranje interventne ekipe kroz novi pravilnik, pa je ovdje stvarno dobro pitanje koliko to financijski iznosi, koliko opterećuje i ovako mali iznos namijenjen u proračunu za zatvorski sustav u ovoj godini. Čemu, stvarno čemu izmjena izgleda službenih znački i izrada novih? Jesu li se ta sredstva mogla planirati za nešto drugo? Naravno da jesu. Nekada se pričalo i težilo skandinavskom načinu rada zatvorskog sustava. Ništa od toga na žalost nije ostvareno osim velikih troškova putovanja čelnika istog tog zatvorskog sustava. Više bi se reklo da je zatvorski sustav blizu južno američkom modelu, pretrpanost ustanova, mobiteli i droga za prodaju unutar ustanova i sve ono što je naravno strogo zabranjeno. Čelnici Uprave za zatvorski sustav zatvaraju i oči i uši na sve što im se piše i upozorava na to što se događa i što bi se moglo dogoditi unutar zatvorskog sustava. Naravno možda govorimo o izdvojenim slučajevima, ali oni se do sada nisu događali i nikako ne bi ni smjeli, a kamoli mogli ili morali postati normalni. Nitko ne odgovara za ništa osim ako se ne pronađu krivci u pravosudnoj policiji. U svim medijima u prošloj godini osim broja zaraženih i umrlih virusom stalno su bile vijesti o incidentima, ustanovama zatvorskog sustava. Ni u jednom sustavu u Hrvatskoj na žalost ne piše se toliko više i lošije kao u zatvorskom sustavu što su činjenice. Ne možemo pobjeći od procjene da je to sve ipak rezultat nezainteresiranosti, neznanja osoba koje vode ovaj sustav. U ovoj godini i u godinama koje su pred nama nešto će se morati mijenjati. Ovakav način odnosa čelnika zatvorskog sustava prema svemu što je negativno i što se trenutno događa u pojedinim ustanovama rezultat je njihove inertnosti i može rezultirati samo težim i opasnijim incidentima. I nešto vrlo aktualno od siječnja ove godine vezano je naravno uz rast cijena života, pa tako i rast cijena goriva. Jesu li službenici zakinutu? Jesu naravno u onom starom Kolektivnom ugovoru za državne službenike i namještenike piše ako se najviša maloprodajna cijena motornog benzina Eurosuper prema podacima Ministarstva gospodarstva promijeni za više od 15% od dana stupanja na snagu ugovora, naknada troškova itd. itd. po kilometru uvećat će se za iznos povećanja cijene benzina. Da, naravno znamo kolektivnog ugovora više nema. Prava državnih službenika regulirana su vladinom jednostranom odlukom i isključivo ovise o odluci i volji Vlade. Povećanje troškova prijevoza za posao kao i druga materijalna prava definirana su isključivo kolektivnim ugovorom, dakle trenutno niti jednim jedinim zakonom a Vlada diktira tok i vrijeme pregovora. I čisto završno za kraj i moja osobna prijateljica radi kao pravosudna policajka u Zagorju i posao ju nosi od Varaždina, Zlatara preko Lepoglave bilo gdje da je potrebna. I to na žalost za puno, puno manju plaću od onih na početku mojega govora spomenutih 6 i pol tisuća kuna. Zaključno. Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržat će oba ova izvješća, ali još jednom želim naglasiti vrijeme je da RH, Vlada RH shvate i pravedno nagrade sav trud i odgovornost pravosudnih policajaca, pravosudnih policajki i barem kroz adekvatnu mjesečnu plaću priznaju i nagrade iz za sve što rade. Hvala lijepa.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, ravnateljice Uprave za zatvorski sustav i probaciju odmah da kaže stav Klub HDZ-a podržat će oba ova izvješća, Izvješće o stanju i radu kaznionica i zatvora i Izvješće o radu probacijske službe. Kao prvo želim izreći pohvalu, mislim da oba ova izvješća su dobro napravljena, sadrže cijeli, cijeli niz podataka iz kojih se može vidjeti zapravo kako sam sustav funkcionira. Naravno uvijek može bolje, meni možda bi bilo ovaj zanimljivije i bolje da imamo ponešto komparativnih podataka iz nekih država članica EU tako da se možemo dimenzionirati u odnosu na nekakvu takvu sliku. Ali ono što bi se moglo reći ako gledamo naša izvješća unazad nekoliko godina, ja mislim da mi te brojke unazad nekoliko godina imamo dosta slične. Koliko vidim da godišnje zapravo procirkulira kroz cijeli sustav oko 11, 11 i po tisuća više ljudi više ili manje. Tu imaju oni dakle pravi zatvorenici koji izdržavaju kazne zatvora preko 6 mjeseci pa dalje, imao ih oko 40% nešto više ili manje. Ona imamo cijeli niz ljudi koji su zapravo u istražnom zatvoru pa također prolaze kroz sustav i vidimo zapravo da su te brojke uvjetno rečeno vrlo slične kao što jesu. Ja bih rekao u odnosu na sve ovo svakako da postoje veliki izazovi koji su pred zatvorskim sustavom i koji, koji zapravo bi bilo dobro svake godine napraviti nekakav iskorak naprijed i to bi bilo dobro da se u izvješću malo potencira šta je napravljeno godina u odnosu na godinu ranije tako da steknemo dojam da to ne stoji na mjestu nego da to zapravo ide naprijed. Sve ovo treba promatrati kao dio jedne šire slike koja se zove funkcioniranje cijelog državnog aparata. Mislim nema kako bi rekao, ni jedan racionalan razlog da mi ne kažemo ako imamo sistematizirano 3.000 i ne znam koliko službeničkih mjesta, a mi imamo 2 i pol, tisuću manje da bi trebali doći do, do ovog punog broja, ali opet ako pogledamo širu sliku u koje god ministarstvo da uđemo, u koju god državnu instituciju uđemo vidjet ćemo zapravo da pravilnik o sistematizaciji gotovo u svakome ima puno više sistematiziranih mjesta nego što ih je popunjeno. Ovo što je sistematizirano bi bila vjerojatno nekakva idealna slika, a ovo što je popunjeno je nekakva zapravo slika realnih mogućnosti i objektivnih koje u tom trenutku imamo. Da li bi plaće trebale biti u sustavu veće? Naravno da bi, naravno da bi. Međutim, i to je dio zapravo priče koju proračun može podnijeti. Ja se sjećam prije par godina bio je razgovor između sindikata pravosudne policije, pa onda poslije toga razgovor sa sudskim savjetnicima i zapravo kad smo to analizirali i mjerili onda smo vidjeli da te plaće mlađih pravosudnih policajaca i sudskih savjetnika su vrlo slične. Malo više sudski savjetnici, a pogledaju spremu. Dakle, sudski savjetnik isto radi jedan iznimno složen i težak posao, vodi sudske postupke, provodi procese, odlučuje o sudbinama ljudi, mora imati završen pravni fakultet, mora imat položen državni, pravosudni ispit. Ovdje je situacija ipak stepenicu niže, dovoljna je srednja škola, dovoljne su edukacije. Tako da sve ove stvari, zaista sve to treba biti i bolje i snažnije i veće međutim stvar je mogućnosti, prostora. Imamo cijeli niz kaznionica, imamo cijeli niz zatvora u RH, imamo još ove druge ustanove i ti zatvori i te kaznionice imaju svoju povijest dugotrajnu. Sad smo se našli u ovom izvještajnom razdoblju sa prirodnom katastrofom potresa jel koja je bila i vidjeli smo da smo suočeni sa problemom Gline i Siska koji su zapravo na pola sata udaljeni jedni od drugih i da je tu došlo oko 140 zatvorenika koji su razmješteni drugim i to je zapravo bila dobra reakcija, brza reakcija i s te strane zaista tu nemamo šta zapravo za reći. Ono što mislim da također treba u idućim razdobljima, to treba i navesti, svake godine se rade iskoraci i poboljšavaju se uvjeti života zatvorenika u našem sustavu. Postoji, postoji razlika recimo u Glini znamo da postoji jedan novi dio koji je uređen prije 10-ak godina i koji zaista ima dobre uvjete, međutim s druge strane postoje u drugim kaznionicama i zatvorima postoje zapravo uvjeti koji lošiji i koje treba unaprjeđivati. S te strane, znam da se ovaj radi na tome iz godine u godinu i sve to treba jasno i navesti je li. U Lepoglavi je prije nekoliko godina napravljen je jedan energetski pothvat, zapravo nova kotlovnica koja je i koštala i koja je donijela određene uštede i to treba uvijek navodit da se to, da se to vidi. Ovdje je bilo riječi jel naš sustav bliže skandinavskom ili južnoameričkom. Ja ću reći ovako kada u javnosti kažete zatvorski sustav postoji nekakva slika koja se gradi možda na nekakvim ovako ili romanima ili onome što gledamo u nekim filmovima pa si ljudi možda zamišljaju kako je to jedan sustav gdje je dominantno maltretiranje ljudi, torture ili tako nešto. Ne, to definitivno nije tako. Uvjeti svakako mogu biti bolji, ali mi moramo znat da naši zatvorenici u cijelom sustavu, što postoje sjajni podaci, imaju cijeli niz programa koje oni polaze, ima zapravo jako puno edukacija, jako puno tretmana, oni imaju mogućnost i školovat se, oni imaju mogućnost i radit unutar sustava i stjecat nova znanja jer zapravo konačno primarni i prvi cilj cijelog našeg sustava jeste resocijalizacija tih ljudi i zapravo osposobljavanje tih ljudi nakon izdržane kazne kada se vrate tako da kažemo u realni život da tome mogu na neki način se uklopit, već slijedeći dan da to bude sve normalno, e to pruža naš zatvorski sustav. Kakvih tu ima tortura ili ovoga ili onoga isto imaju dobri podaci, tu se točno vidi koliko je bilo tjelesnih napada u 2020.g. 8, koliko su puta naši službenici morali primijenit sredstva prisile 64 u 2022., u 2020.g., dakle na 11.000 ljudi koji su prošli kroz sustav bilo je zapravo 64 primjene sredstava prisile jer se neko nije ponašao u skladu sa pravilima, od pokušaja bjegova, bilo je dva pokušaja bijega. Bolna točka su samoubojstva i smrt. Kad se kaže smrt u zatvorskom sustavu odmah se to povezuje i neko misli da je to neko nekoga tamo ubio, međutim radi se vrlo često o situacijama da ljudi koji dolaze u zatvorski sustav dolaze sa teškim bolestima i u pravilu je to zapravo najvećom, najvećom, ogromnom dijelu slučajeva oni umiru od bolesti koju su donijeli sa sobom, sa kojom su došli. Zatvorski sustav ima i u kaznionicama i u zatvorima ima ambulante i kad pogledamo isto na tih 11.000 ljudi koji su procirkulirali mi smo u 2020.g. imali 71.000, imali smo 71.000 općih pregleda u tim zdravstvenim ustanovama. Sve ono što se ne može pružit u okviru ambulante ili zatvorske bolnice odlazi van, odlazi u ove druge ustanove, tako da kažem civilnog društva koje to mogu pružiti. U svakom slučaju mislim da je jedan od izazova, brojke su dosta visoke vezane za relativno vezane za ovisnike o opojnim drogama i ovisnike o alkoholu. Možda tu treba malo pojačati broj radionica, tretmana, obratit veću pozornost jel to je nešto što zapravo se može i širiti. Također ovo je posljedica vjerojatno nedostatka broja službenika, tjelesni sukobi između samih zatvorenika, njih je bilo u promatranom razdoblju 229, što neko će reć da je puno, neko će reć da je malo, ali treba svakako radit da toga bude što manje jer promatrana brojka je 11.000 i nešto više dakle ljudi koji su kroz sustav procirkulirali. Što se tiče zatvorskog sustava, dakle još jednom ću zaključiti i reć da bolji uvjeti u sustavu jesu jedan od izazova i svake godine treba na njima radit. Kad kažem bolji uvjeti mislim da i stanje znači okoliš u kojem oni jesu i čelije u kojima oni ovaj žive i provode to vrijeme trebaju svakako bit u boljem stanju, negdje su u zadovoljavajućem, postoje kategorije, veći broj službenika također, veće plaće također, jasno i veći broj tretmana iako i ove tretmane koje imamo je zapravo vidi se široka je lepeza tih tretmana i tu se vidi i dosta dobra komunikacija sa udrugama civilnog društva jer one su jako važne zapravo u provođenju svega toga i jača i snažnija borba protiv ovisnosti o drogama i alkoholu. I posebno me veseli jedna činjenica, a to je onaj program sa UNICEF-om znači gdje zatvorenici koji su roditelji imaju mogućnost komunicirat sa svojom djecom ne samo fizički tamo u ovome nego i digitalnim putem, dakle putem videolinka čime se otvara mogućnost češćeg komuniciranja i na neki način to je u svakom slučaju dobro došlo i taj, taj tip komunikacije treba njegovat s tim da ne može on zamijenit onaj fizički, ali uređivat prostore gdje će djeca doć i bit sa svojim ovaj roditeljem to je itekako itekako važno, nastavit naravno daljnju digitalizaciju. Puno se govorilo o elektroničkom nadzoru i na tome treba radit, znam da to podržava norveški ovaj fond. To je jedan specifičan oblik nadzora koji je u svijetu poznat i mi trebamo nastavit jel to je jedan proces, nije to lako niti, nije to lako niti ovaj ugradit. Manje-više ovo su sve stvari koje su vezane za zatvorski sustav, bilo bi ovaj jako važno reć nešto i o probaciji. Probacija je kod nas relativno nova institucija, ona živi 10-tak godina, ali probacija se sada raširila u tih 10.g.. Mi imamo 14 područnih ureda, mislim da su zadnja dva u Vukovaru i u Gospiću otvorena i probacija je danas više nezamisliva ne samo vezano za izvršavanje kazne zatvora nego i na funkcioniranje sudova i državnih odvjetništava gdje zapravo stručni ljudi iz probacije rade određene analize na kojima se temelje i prijedlozi sigurnosnih mjera i izbor i određivanje vrste kazne u kaznenom postupku. Tamo je 100-tinjak ljudi zaposleno vrlo što se tiče stručnog profila mislim da je to zadovoljavajuće, a naravno da treba raditi i dalje na poboljšanju i jačanju te službe sa kojom ja mislim da se možemo i međunarodnim okvirima itekako pohvalit jer ovaj što se probacije tiče ja mislim da je, da smo mi kao, kao društvo da imamo jednu od boljih probacija uopće u svijetu. Tako da još jednom ovaj pohvale za ovo izvješće koje zaista sadrži pregršt podataka od broja minuta koliko je bilo telefoniranja, od broja posjeta, od broja pregleda u bolnicama, dakle ima jako jako puno toga, ali za ubuduće malo pokušajte napravit neke komparativne podatke unutar ovaj nekih par razvijenijih zemalja EU i na koncu isto komparativno u odnosu šta je napravljeno godina za godinu. Ono što mislim na svemu ovome treba raditi jer je to dio jednog sustava jednog procesa koji ima svoj put i treba ga uvijek gledat u jednoj široj slici jer ne postoji, kako bih rekao, ovo izvan sustava državne uprave jer i te plaće koje su tamo određene one slijede zapravo i koeficijente i plaće koje su unutar cijele države, pa i broj zaposlenika koji se može u odnosu na pravilnik zaposlit jeste također unutar svih ostalih dijelova sustava. Stoga evo mi ćemo naravno kao što su već i drugi klubovi rekli podržati oba ova izvješća i vidjet ćemo izvješće za 2021. ja vjerujem da su i tu brojke slične kao što su i ovdje, s tim da imamo u '21. zapravo primjenu zakona koji je donijet i koji je novi vezan za izvršavanje kazne zatvora. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Ivana Kekin. Izvolite.
Hvala vam. Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče, pomoćnici, zastupnici. Ja bi se pridružila većini klubova i rekla za početak da je izvješće stvarno dobro i vrlo, vrlo da nam je dalo puno podataka i da je dobro strukturirano i jedno i drugo. Ono što se da primijetit je da je i ovo kao i mnoga druga izvješća o kojima ovdje razgovaramo s obzirom na 2020. poprilično fokusirano i vezano uz samu pandemiju što nije čudo. Mislim pandemija je svakako imala značajan utjecaj i na rad tih ustanova i kaznionica i zatvora i zavoda. No ipak bi primijetila da kao i u nekim drugim izvješćima se ovdje pod krinkom zapravo pandemije da se sakrilo niz problema koji se zapravo vuku već godinama i koji su mogli bi reći strukturalni problemi tog dijela i koji su se vukli prije 2020. i trebalo bi se o njima početi baviti. Dovoljno je napomenuti da je od 150 predmeta koji su vezani uz sam zatvorski sustav koje je Ured pučke pravobraniteljice pokrenuo tijekom 2020. svega njih 26 bilo vezano uz neka ograničenja vezano uz pandemiju, a svi ostali predmeti su vezani ponavljam uz one probleme koji nam se vuku već dugi niz godina, dakle uz neodgovarajući nedostupnu zdravstvenu zaštitu uz nekakva postupanja službenika, uz među zatvoreničko nasilje, uz neodgovarajuće uvjete smještaja itd. Kad govorimo o zdravstvenoj zaštiti vidim da je i kolega Bošnjaković to spominjao, tu je recimo izvješće baš malo ipak manjkavo i šturo rekli bi. Taj se aspekt spominje nekako načelno i više-manje se zapravo kaže da se zatvorenicima i maloljetnicima osigurava liječenje iz domene kakvo ima bilo tko tko ima obavezno zdravstveno osiguranje, da će se to osigurati u ambulantama kaznenih tijela i zavoda ili u najbližim ustanovama, a da će se specijalistički pregledi i bolničko liječenje obavljati u zatvorskoj bolnici. E sada, mislim također navodite broje i između ostalog izvješće kaže da se najveći broj oboljenja osoba lišenih slobode odnosi na psihijatrijske bolesti što možemo razumjeti, a onda recimo kad pogledate zatvorsku bolnicu ovdje nažalost nema nikog od kolega psihijatara kojih inače imamo u saboru, u zatvorskoj bolnici imate 90 psihijatrijskih kreveta akutnih, imate jednog zaposlenog stalnog psihijatra i dva na pola radnog vremena, dakle jednog i pol psihijatra na 90 akutnih kreveta. Mislim ja kao netko tko je radio u bolnici to je nemoguće, kolega Reeiner će to potvrdit, mislim tako se ne može pružiti adekvatna skrb i to onda čini uvjete rada za to zdravstveno osoblje isto tako nemogućima. I ja znam da se tamo traže psihijatri godinama i tamo nitko ne želi ić radit, dakle sad ovo dvoje koje rade na pola radnog vremena su umirovljenici koji tamo malo krpaju mirovine, ali to je ono začarani krug. Dakle, imamo neadekvatne uvjete, imamo devastirano osoblje i onda nemamo odgovarajuću skrb i to vuče jedno drugo. Dakle, u izvješću pučke pravobraniteljice koje sam čitala piše da su se zatvorenici žalili učestalo na to da ne uspijevaju doći do specijalističkih pregleda, da dapače da ne uspijevaju doći niti do informacije da li su naručeni, koliko će čekati itd. i ono što je zabrinjavajuće i ok, sigurno je dijelom vezano i uz pandemiju, ali možda bi na to trebalo obratit pažnju da imaju jako otežanu komunikaciju sa izabranim liječnicima obiteljske medicine i sa stomatolozima. Dakle, to je ponavljam, svi su imali otežano 2020. tu vrstu komunikacije, no to bi se trebalo pripaziti ubuduće u svakom slučaju. Ok, dakle, to je sad što se tiče zdravstvenog sustava mimo pandemije. Drugo, također stižu pritužbe na račun smještaja, mislim da u pandemijskim okvirima je to još više došlo do izražaja, dakle da su ponekad ti prostori prenapučeni, da sanitarni čvorovi nisu dovoljno dostupni to je naravno nije adekvatno niti u kontekstu dostojanstva ljudskog bića, ali u pandemijskim uvjetima nije ni zdravstveno adekvatno. S druge strane iz ovog što sam čitala vidi se da je zatvorski sustav adekvatno reagirao na pandemiju, da je reagirao pravodobno, da je vrlo dugo odolijevao zapravo prodoru virusa, da kad je virus i prodro da je se uspješno nosio s time, što je svakako pohvalno. Isto tako pohvaljujem da se omogućilo zatvorenicima da nakon što su uvedene zabrane posjeta da imaju produljene telefonske pozive i da je omogućen i da su video posjete. Ono što nije dobro da su telefonski produljeni pozivi i dalje išli na račun kao financijsko opterećenje samim zatvorenicima, a znamo da su cijene tih telefonskih poziva više od tržišnih, a pri tom zatvorenici nisu imali jednaku mogućnost rada kao do tada vis a vis pandemije. Također kroz samu 2020. bilo je dosta pritužbi na neodgovarajuće postupanje. To su pritužbe koje se podnose Središnjem uredu uprave za zatvorski sustav i probaciju, no zapravo odgovori koji su stizali od tog središnjeg ureda su vrlo često bili šablonizirani odnosno na većinu pritužba dobio se jedan te isti odgovor od dvije rečenice u kojem se kaže da nisu pronađene nikakve nepravilnosti. Dakle, to je suprotno onom što zapravo ured pučke pravobraniteljice traži već godinama a to je da se svaka pritužba individualno razmotri i da se onda prema tome postupa. Na ovaj način mislim da nećemo postići zapravo neki pomak u tom smislu. Također mislim da je zabrinjavajuće da se i dalje zapravo jednakim tempom pučkoj pravobraniteljici zatvorenici žale na među zatvoreničko nasilje odnosno mislim da je to jedno od ključnih stvari koju bi trebalo popravljat, dakle ona je dobivala jednaki, ured je dobivao jednaki broj pritužbi na nasilje svake vrste i fizičko i seksualno i psihičko i to osobito od osobito ranjivih skupina, dakle od recimo romske skupine, od skupine osoba sa intelektualnim teškoćama, dakle to zapravo samo svjedoči o tome da ne postoji strategija i da ne postoji ono što je još bitnije ne postoji prevencija, dakle ne postoje preventivni mehanizmi kojima bismo zapravo utjecali na to da zatvorenici mogu izdržavati kaznu zatvora na siguran i dostojanstven način. Mi bi voljeli dakle da u budućim izvještajima zapravo ima više informacija oko samog nasilja među zatvorenicima. Recimo u ovom izvješću se navodi da je bilo smrti u zatvorima, ali osim što smo saznali da nijedan, nijedan slučaj nije bio posljedica samoubojstva, što je svakako dobro, ne znamo ništa o tome kako je došlo do drugih smrtnih slučajeva. Ono što bi, što isto mislim da je vrijedno za istaknuti u izvješću je spremnost zapravo sustava da surađuje s organizacijama civilnog društva, to su neki od najvrjednijih projekata od „Rešetke nisu prepreka“ na dalje, to je, to je zaista, to su sjajne stvari. Žao nam je da to malo se oslabilo zbog pandemije, ali vjerujemo da će, da je, da je već oživjelo odnosno da će oživjeti u budućnosti ta suradnja dodatno. Mnogi su ovdje govorili i o zahtjevnim uvjetima u kojima rade čuvari. Mi iz zeleno-lijevog bloka doista držimo da, da čuvari nisu samo čuvari nego da su oni ključan resurs koji je, koji može doprinjeti i zapravo potaknuti rehabilitaciju i resocijalizaciju samih izvršioca kazni i s te strane bi zapravo ih trebalo značajno više gratificirati jer kao i sa zdravstvenim osobljem u tom sustavu upravo manjak i izostanak te gratifikacije počinje stvarat taj začarani krug da ih ima sve manje, da su onda uvjeti sve teži, da ih se onda sve manje opet javlja u taj sustav itd.. Dapače koliko sam razumjela nedavno smo i zakon mijenjali da bi povisili tu dobnu granicu upravo zato što ih nažalost nema dovoljno jel. I za sam kraj istaknula bi rečenicu u izvješću koja je mislim vrlo vrlo važna, a to je da obzirom na spol u zatvorskom sustavu dominiraju muški zatvorenici 94,27% je muškaraca u odnosu na žene dakle kojih ima svega 5,72%. Dakle, to je podatak koji ne može kristalnije govoriti o tome kako problem nasilja, problem delikvencije, problem kaznenih prekršaja ima svoj, svoje rodno utemeljenje, dakle on ima korijen u rodnom i u tom smislu zaista je važno da tu uvjetovanost matične službe konačno počnu prepoznavati i da se problemi rehabilitacije zapravo usmjere i kroz rodnu perspektivu. Evo, nadam se da ćemo o tome više čitat u idućem izvješću. Hvala vam.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovani zastupnik Mišel Jakšić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici dobar dan i lijep pozdrav svima. U ime Kluba SDP-a ono što moramo podvući je da ovo nije sigurno tema na kojoj i vlast i bilo kakva rasprava može pobrati aplauze i sigurno je da je ovo tema od koje bi masa ljudi najrađe bježala u svojim ne samo raspravama nego i u svojim razmišljanjima. Ono što je definitivno da dodatno tu činjenicu bolda sav onaj stav i sav onaj osjećaj koji postoji prema našem pravosuđu i prema brojnim sudskim procesima, sudskim odlukama, a onda kad to dođe do rada probacijske službe ili kaznionice što danas imamo kao objedinjenu raspravu definitivno je da nije lajt tema kako bi se to nazvalo u nekom političkom žargonu. Ono što želimo naglasiti u samom početku je da tehnički i izvedbeno su sva izvješća odrađena korektno, može se naći puno podataka, može se čak i napraviti određene komparacije iako bismo svakako voljeli da u nekim budućim izvješćima imamo više određenih usporedbi kako stojimo s EU i koji su koraci poduzimani iz godine u godinu, a ne da nam dolaze izvješća nešto da raspravljamo, nešto odglasamo i onda više ne podvlačimo crtu što se napravilo i zašto se napravilo, ali isto tako bismo voljeli imati ponešto više pokazatelja što se događa sa određenim i neuralgičnim točkama i određenim problemima koji se u samom sustavu su ili pojavljivali ili se s vremena na vrijeme i pojavljuju. Kad govorimo o tome naravno da izvješće obuhvaćaju pandemijsko vrijeme i sigurno je da kao i u brojnim drugim poljima se i u tom području puno toga mijenjalo i radilo na jedan drugačiji način. Neke stvari su možda zbog korone bile i olakšane unutar samog sustava, no ono što je ostalo je da je bilo podosta pritužbi i od strane pravosudnih policajaca i svih drugih ljudi koji sudjeluju u radu našeg zatvorskog sustava, kao što je bilo i određenih pritužbi koje smo dobivali na Odbor za pravosuđe od samih zatvorenica i samih zatvorenika koji su u nekoliko dopisa objašnjavali zašto misle da im se krše određena prava koja bi oni trebali imati bez obzira na trenutni društveni status koji imaju. Okej, korona je fala Bogu u nekom tom obliku lockdownova ostala iza nas, danas idemo prema nekim novim raspravama i prema nekim novim planovima i sigurno je da bismo voljeli da u narednim godinama možemo vidjeti uz koji to europski zatvorski sustav se Hrvatska želi svrstati, koji su to modeli koje želimo razvijati u RH i na koji način će taj sustav funkcionirati u tim nekim budućim vremenima. Dakle, što mislimo raditi sa infrastrukturnim problemima iako da priznajemo da su određeni popravci ipak napravljeni, kada nećemo imati pritužbe o samom stanju u kaznionicama, što ćemo napraviti sa situacijama koje su se pojavljivale od ubojstava do šverca droge, do šverca mobitela i drugih nedozvoljenih stvari. Jer osim pojedinih medijskih hajki nismo čuli da se tu napravio neki institucionalni novi iskorak i da se napravilo nešto da nam se to više ne događa. I kako mislimo jačati cjelokupni taj sustav i za reintegraciju resocijalizaciju svih onih koji se nađu u problemima sa zakonom i nađu se na udaru pravne države, ali i na pojačani način štititi građane ove zemlje od onih koji na žalost imaju kazne za počinjenje teških kaznenih djela. To nije nešto što se može raščistiti i riješiti, pa i napraviti boljim raspravama od izvješća do izvješća. Sigurno je da nam za to treba puno šira i puno dublja analiza što to imamo danas i što to mislimo da treba raditi u budućim vremenima. Sigurno je da tu puno toga može reći i oporba. Naravno od pozicije se to očekuje automatizmom, ali sigurno da i u Hrvatskoj ima jako puno stručnih ljudi koji bi mogli napraviti jednu snažnu inventuru postojećeg stanja sa kvalitetnim prijedlozima kako napraviti čim više sa onim što imamo, pa i vidjeti kako možemo pojačati određena financijska ulaganja kroz naše proračunske stavke u pravo za taj sustav. Jer ono što se vidi i u ovom izvješću da još uvijek nismo ni popunili sve ono što imamo sistematizirano u tom sustavu. Znamo i sami da često dobivamo i kao saborski zastupnici i kao Odbor za pravosuđe i pritužbe pravosudnih policajaca i zatvorskih čuvara na njihova materijalna prava, na sve njihove materijalne uvjete, na njihove uvjete rada. I ono što moramo iskreno reći da se tu nismo baš nešto previše pomaknuli bez obzira što su te pritužbe konstantne. Ono što imamo prilike čuti i u današnjim raspravama, vidjeti u izvješćima, ali i čuti kad stignu određene pritužbe da je isto pitanje kolika je stručna kapacitiranost da se provede sve ono što je potrebno i sa aspekta medicinske i psiho socijalne i svake druge pomoći koja je potrebna tim ljudima i to je definitivno nešto na čemu mislim da svi zajedno u narednim vremenima ćemo trebati raditi puno više. Ovo je ozbiljna tema, pričamo o ozbiljnom i vrlo važnom sustavu za funkcioniranje jedne moderne, demokratske države u kojoj bi svi željeli da se poštuje vladavina prava. I sigurno je da bez obzira na sve one iskorake koji se rade ponešto ih je pojačano u tim koracima ulaskom u EU, da bi svi zajedno trebali i kroz ideju i kroz raspravu i kroz analizu stanja, ali onda nakon toga i kroz proračunska izdvajanja dati od sebe puno više nego što smo davali do sada. Hvala vam lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Hrvatskih suverenista, a govorit će poštovani zastupnik Željko Sačić. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege državni tajniče, suradnici, hrvatska javnosti. Evo opet imamo priliku analizirati izvješća koja smo dobili o radu probacijske službe i o stanju u našim kaznionicama, zatvorima, izvršenju kaznenih sankcija. Ono što svakako kao klub Hrvatskih suverenista možemo odmah istaknuti da nam nije drago da izvješće o radu tih naših službi, važnih službi raspravljamo 2022. a ono se odnosi na 2020. Ali eto recimo da je naše Tajništvo Sabora to tako odredilo. Cijela situacija oko izvršenja ove složene zadaće našeg društva zapravo ovisi o odlukama naših sudbenih tijela, tako da se i svako Izvješće o radu naših probacijskih službi i izvršenju kazni zatvora i svih kaznenih sankcija mora dovesti u red na općoj razini sa kaznenom politikom koju pak kako sam rekao određuju naši sudovi, a ukupno je mišljenje u Hrvatskoj, a tako su sad i podaci kad analiziramo rad Državnog odvjetništva u Republici Hrvatskoj, pa i sudova što imamo prilike svake godine u ovoj sabornici imati na našim klupama, onda možemo doći do zaključka da je naša kaznena politika vrlo blaga i da se na jedan prilično liberalan način želi ukazati, postići svrha kažnjavanja koja je definirana Ustavom i posebnim zakonima, da se prekršitelji, najteži prekršitelji i počinitelji najtežih kaznenih djela zapravo najblažim mjerama pokušavaju reintegrirati, resocijalizirati, popravit kako bi rekli i odvojit od svog kriminalnog života i da opet postanu produktivni članovi, odgovorni članovi našeg društva. U kojoj mjeri je to učinkovito teško je ovog trenutka reći kada imamo određene statističke podatke da nam je na žalost broj recidivista i povratnika osobito u mlađoj populaciji prekršitelji kaznenih djela u kontinuiranom porastu. To je znak da treba promijeniti određen pristup, a to nije lako. Tu se trebaju uključiti čitava znanstveno-stručna javnost, visoko kvalificirani stručnjaci, ciljani koji itekako dobro prate stanje i učinke takvih mjera izvan Hrvatske na europskom tlu kako smo vidjeli tamo u Skandinaviji. Što se to postiže na području Amerike, pa i drugdje. I onda konačno zauzeti smjer kakav bi pristup bio najbolji da se taj naš počinitelj kaznenog djela na kojeg utiče mnoštvo faktora u datom trenutku ne odluči za kršenje zakona nego da riješi svoje životne probleme na jedan civiliziran način i kako to društvo hrvatsko od njega očekuje. Teško je to reći, možemo samo idealizirati i nadat se da ćemo doći u trenutak da takvih ljudi koji ne vide put, koji dođu pred zid bude sve manje, ali zauvijek će ih biti. I ovo društvo naše se može u posljednje vrijeme nakon što smo pretrpjeli velika razaranja u Domovinskom ratu, nakon što smo prošli, vidjeli smo i potresna razaranja i Covid krizu, možemo okvirno reći da se nosimo sa tim problemom kao društvena zajednica na jedan civiliziran opće prihvatljiv način, da smo u velikoj mjeri prihvatili sva ta visoka dostignuća penološke znanosti i iskustva drugih visoko razvijenih zemalja, da naš zatvorski sustav koji se sastoji od kaznionica, od zatvora od odgojno popravnih ovaj ustanova za maloljetnike, ponajprije za žene funkcionira u posljednje vrijeme, posljednjih godinu, dvije, tri na jedan način koji drži stvari iznad vode. A šta to znači? To znači da sa minimalnim ulaganjem od tek 55 miliona kuna koje godišnje izdvajamo za funkcioniranje čitavog sustava mi na neki način držimo pod kontrolom oko 3.500 zatvorenika, kažnjenika od čega samo na leđima 2.550 ljudi zaposlenih u tom sustavu kao pravosudnih policajaca uvjetno rečeno sudskih stražara čitav taj teret nose na svojim leđima uz ovaj nadgradni dio visoko stručnih ovaj osoba, službi i probacija i onih u sustavu, sustavu izvršenja kaznenih sankcija na razini ministarstva, ali najveći teret leži na leđima tih 2.500 ljudi, a ovo društvo je predvidjelo da ih bude 3.500 znači čak 1.000 ljudi tih nedostaje da bi odrađivali svoju zadaću onako kako se to pred njih stavlja. A visoki su standardi, riješeni su ti standardi i zakonskim propisima, međunarodnim standardima jer temeljni, temeljni princip izdržavanja kazne zatvora u Hrvatskoj jeste da se poštiva ljudsko dostojanstvo osobe koja je zapravo u sustavu oduzimanja slobode, zakonitom sustavu oduzimanja slobode. Naravno imali smo prilike čuti jedno dramatično pismo, izlaganje od naših kolega Dretara koji je uopće ne sumnjam dao jedan iskren i jedan rekao bih doista alarmantan prikaz života i rada jednog zatvorskog čuvara, jednog pravosudnog policajca. U tom zatvoru, u bilo kojem zatvoru u kojem nedostaje, nedostaju ljudi da bez pretjeranog onog neočekivanog stresa i rizika obavljaju svoje poslove i zadaće, a da funkcije ostvare. Nažalost mi danas nismo u takvoj poziciji i to je, to je ovaj veliki nedostatak ovog Ministarstva pravosuđa. Vi tu niste učinili kroz posljednjih godinu, dvije dovoljno da prvo educirate, da animirate prije svega, motivirate jedan broj ljudi da uđu u taj sustav radno pravni i da ih educirate, da ih zadržite u tom sustavu za obavljanje jednog teškog posla jer to nije samo posao, to je na kraju krajeva određena, pa određena životna misija, kao što je i životna misija za policajca, kao što je životna misija za učitelja. Tako je na neki specifičan način ovo stresna i iznimno teška životna misija biti pravosudni policajac i to cijeli život koji obavlja svoj težak posao sa ljudima koji su prekršili zakon i kojima to nije teško i među njima treba se svakodnevno se kretat, a istodobno doći svojoj kući, svojoj obitelji i obavljat sve druge zadaće koje svaki od nas civilizirano treba i kulturno i odgovorno obavljati. Tu niste učinili ono što treba i to je vaša zadaća da ako treba morate naći načina kako da privučete te ljude u sustav jer oni direktno utječu i na recidivizam i na resocijalizaciju, reintegraciju tih ljudi. Zapravo oni su svakodnevno s tim prekršiteljima zakona i najtežim slučajevima i od njih ovisi, to je zapravo zadnja linija obrane, to je ono što hrvatsko društvo svi želimo da se sve dobro završi, da se završi sa što manje ovaj kršenja zakona, da se završi svaki, svaki sukob konflikt društveni na jedan civilizirani način, ali alat koji imamo na ruci, u ruci osim zatvaranja i rešetaka su ljudi koji svakodnevno trebaju osim službi stručnih, ali koji svakodnevno trebaju tim prekršiteljima osobito ovim mlađe životne dobi dati do znanja da nije svijet stao i da se oni mogu i moraju i trebaju popraviti uvjetno rečeno. Ako nemamo tih ljudi, takvih dobri, takvih anđela u tom svijetu onda su šanse za recidivizam puno veće. Dakle, a to vam govori da se nešto loše događa u broju nasilnih delikata od 2017., 2018., 2019. i 2020., on vam se kontinuirano povećava. Znači ne povećava se slučajno broj nasilja u našim kaznionicama i zatvorima. Na njega također utječe mnogo faktora, a jedan od njih je nedovoljan broj naših pravosudnih policajaca da rade i da budu tu kao arbitri i da sprječavaju, preveniraju takve sukobe međusobno. Dakle, mi smo na načelnoj razini stvari pravno dobro postavili i naša pravna arhitektura bi trebala garantirati da svatko tko uđe kad je registriran, kažnjen, osuđen, kad uđe u taj naš zatvorski sustav, da bi trebao u jednom civiliziranom i kontroliranom procesu izvršenja svoje kazne nakon vremena koji mu je sudac odredio izaći van kao čovjek koji je sposoban za socijalan život. Naravno mi bogu hvala nemamo posljednjih godina nikakve primjedbe ni od strane EU, Europske komisije ali i međunarodnih institucija koje se bave praćenjem takvih vrsta nasilja u zatvoru. Znači mi smo davno otišli od bilo kakvog procesa tortura, zlouporaba nasilja represivne nepotrebne represije u zatvorskom sustavu i to je jako dobro, to je pozitivno to je vrijednost, a opet vrijednost koja leži na leđima naše pravosudne policije u najvećoj mjeri, a onda i sustava nadzora koji ne dozvoljava da naši policajci zloupotrebljavaju svoj položaj i na taj način još više stvaraju konflikte, odnosno povređuju ljudska prava i slobode osuđenim osobama. No, također tu treba istaknuti da u nekim istražnim zatvorima, znači mjestima gdje se izvršavaju ti nalozi sudova u kaznenim postupcima nemamo dovoljno prostora, prije svega tom našem istražnom zatvoru Remetincu tu su veliki problemi, to se mora. Imamo mogućnost da se to riješi. Zakon vam daje mogućnost. To kontinuirano morate raditi na tome da se rastereti taj sustav, jer u konačnici od tih 3900 kreveta uvjetno rečeno za zatvorenike koje sad kao društvo imamo spremne za one kojima sud odredi lišenje, odnosno liši slobode tek je 2500 čini mi se popunjeno ovog trenutka zatvorenika. Prema tome, nema potrebe bez obzira i na potres stotinu ljudi smo iz Gline i stotinu iz Siska preselili. Morate učiniti jedno humanije okružje, civiliziraniji način izvršenja teškog vremena prekršiteljima potencijalnim, okrivljenicima odnosno optuženicima koji čekaju svoje suđenje u Remetincu jer tamo su najstrožiji zatvori. Tamo kada uzmemo u obzir presumpciju nevinosti tamo imamo ljude koji su potencijalno nevini a trpe jako velika ograničenja vlastitih prava i sloboda i onda im treba ovo društvo izaći u susret i učiniti ono što je nužno da ne pate ni oni ni njihove obitelji više od onoga što se uopće može očekivati. Sve u svemu, želim da popravite ova kadrovska insuficijencije, ove kadrovske deficite, a da nastavite sa humanim radom i tretmanom naših zatvorenika, kažnjenika, da ih čuvate. Osigurali smo im sva prava po međunarodnim i europskim propisima i u skladu [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepa.]] sa našim Ustavom i da im bude život što lakši i da se [[Upadica Reiner: Hvala.]] okrenu miru i odgovornosti u slobodi.
Hvala vam lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Centra i Glasa govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama su Izvješća za 2020. godinu. 2020. godina je ona jedna neobična godina, godina koju je Hrvatsku zadesila corona, odnosno covid kao što i cijeli svijet. Ali ono što smo još imali ovako dodatno nesreću, a to su bili potresi i to se kroz izvješće vidi da su ti potresi zaista onemogućili na određeni način i dvije lokacije, dakle Sisak i Petrinja, odnosno što i nije neobično da se je to tamo na takav način kaznionica u Glini i zatvor u Sisku nije ni neobično da se to tamo tako i desilo. Ali ono što bih ja voljela kroz ovo izvješća reći sljedeće: „Bilo koje izvješće ja gledam u onom formalnom dijelu i onom sadržajnom, suštinskom dijelu. U formalnom dijelu ja ne mogu prigovorit, ja mogu reći da je to jedno korektno izvješće koje ima sasvim dovoljno podataka. S tim podacima se može dobro baratati. Postoji jedna metodologija izvješća tako da se mogu izvješća uspoređivati sa godinama prije. Ali ono što bi nam trebalo biti interesantno je ovaj sadržajni dio. I ja bih nešto malo naglasila ovaj sadržajni dio. Kad bilo tko spomene zatvor ili bilo što ja sam sigurna da uvijek nama na pameti su one slike iz pojedinih američkih filmova i zatvora u Americi. I ono što moramo znati kod nas tako nije i to hvala dragom Bogu da nije. Jer kad gledamo sva ona nasilja koja jesu, kad vidimo da je u jednom trenutku u Americi pred jedno desetak godina krenula izgradnja zatvora kroz projekt privatnog javnog partnerstva bez obzira kako se to zvalo, dakle to se ne može kod njih zvati tako, nego su privatnici gradili zatvore pa su onda u dilu sa pojedinim sucima to vrlo otvoreno i jasno se može reći, jer za to postoje pokazatelji i podaci, suci su sudili ono što treba ili ne treba da bi netko punili zatvore. I ono što zaista moramo znati da situacija u Hrvatskoj nije takva, ali situacija u Hrvatskoj u zatvorima i vezano uopće uz rad pojedinih službi treba gledati u kontekstu naših zakona i zakoni kako su se mijenjali i činjenice koje smo imali. Uvijek postoji ona jedna uzrečica da je trava u susjednom dvorištu zelenija. Tako i mi sa ove govornice i ja vam jednako tako tom zovu sirena teko kad odolim, a to je da probate reći da je u nekim drugim zemljama to bolje uređeno, da neke druge zemlje imaju to bolje. Kad je riječ o zatvorskom sustavu onda volimo reći kako je to obavljeno odnosno kako je to u Skandinaviji. Ali da bi u Hrvatskoj bilo kao u Skandinaviji mi bi trebali biti Skandinavci a to nismo. Mi smo to što jesmo i u odnosu na to trebamo gledati sustav koji imamo. Ono što brojke pokazuje je slijedeće i ono na što hoću u prvom dijelu ovog izlaganja ukazati je slijedeće, a to je mali broj zaposlenih. Dakle, na jednog zatvorenika prema podacima je negdje iznad dva, dva i tri, dva četiri ovisno što gleda zaposlenih u zdravstvenom sustavu i pokazuje se da pravilnici, sistematizacija imaju potrebe za jednom, dakle za jednim brojem i realno stanje je da treba biti više zaposlenih, a nema dovoljno. I sad tu kolegice i kolege dolazimo u jednu drugu situaciju. Nema nikog iz naših redova ili iz medija koji neće u javnom prostoru reći koliko je puno zaposlenih u javnim sustavima, koliko je puno zaposlenih u javnoj upravi, da se tamo ljudi kontinuirano zapošljavaju, da je pa onda uspoređujemo kad je koliko, a onda kad dobijete ovakvo jedno izvješće, iz ovog jednog izvješća vi vidite da onaj tko je u sustavu kaže ljudi moji u sustavu je premalo i mi jednako tako i kolege koji su prije mene govorili, govorili s različitih aspekta, kaže nemamo dovoljno ljudi da bi sustav funkcionirao. I to je činjenica. E sad, gdje je istina? Istina je uvijek, ja ovaj uvijek nekako mislim da je istina u sredini. S jedne strane znate možda punite neki sustav koji ne treba i u kojem imate, nema toliko, a s druge strane onaj sustav koji bi trebalo zapravo imati ljude koji mogu to ovaj odrađivati taj posao imate premalo. U zatvorskom sustavu je taj jedan osjetljivi odnos između nekog tko je zatvoren i onog koji ga tamo živi s njim. Dakle, taj koji je, koji, dio koji je dakle čuvari, sve one ostale službe one žive s tim ljudima. Oni moraju i voditi računa o nekakvim drugim stvarima i to ta jedna osjetljivost svega toga i ja sadržajno ova izvješća čitam kroz to. Sadržajno iz ovih izvješća želim dobiti podatke i ja ih dakle, ti podaci su tu to se pokazuje, imamo sve s čim možemo baratati, ali onda kad idemo u izmjenu nekih zakona to trebamo voditi računa o tome. Dakle, mi u zatvorima imamo 3.919 mjesta, to je podatak koji je iz ovog i podatak koji je kontinuiran. Suštinsko je pitanje da li ćemo mi svoje zakone posložiti na način da smo puno više za nekakve uopće za otvoreni tip, za tome kad za nekakva manja djela da nose narukvice ili želimo imati više mjesta u zatvorima. To je ključno pitanje na koje mi iz ovog izvješća i svega toga trebamo odgovoriti jer ako si to odgovorimo pa kažemo da Hrvatska treba imati, ali to nije vezano samo uz ovo to je vezano i uz svo zakonodavstvo jer iz tog zakonodavstva onda i način na koji se pojedina djela odnosimo prema pojedinim djelima doći ćemo do broja ljudi u zatvoru ili imamo nekakav drugi model. Dakle, sve je sustav spojenih posuda. Vi ne možete ovo gledati zasebno bez da gledate sve ono ostalo. Dakle, kao što zaposlenike ne možete gledati, ne možete gledati samo oni koji su zatvorski čuvari, trebate gledati i socijalne radnike, trebate gledati i liječnike trebate gledati i ne znam psihijatre, trebate gledati i sve ostale jer svi oni zapravo čine taj jedan mini sustav. Dakle, pred par godina, možda to ima 10-ak godina se je odlučilo graditi zatvor u Šibeniku, čak se je, čak je bila i lokacija i bila je ideja da se povuku određena sredstva iz EU za to sve zajedno jer je tad, tad je zapravo su zaista se pokazalo da je ovaj broj mjesta u zatvorima premali. Ja s ove govornice zaista ne želim ni u jednom trenutku biti sudac i reći da, broj mjesta koja imamo u zatvorima je premalo, morat ćemo tu nešto napraviti i pojačati broj mjesta, ali ne želim ni reći broj mjesta je dovoljan je on ovisi o nekim drugim stvarima. Ovisi kako ćemo posložiti svoje zakonodavstvo, kako ćemo kažnjavati za određena djela jer ako ćemo i kažnjavati da idu zaista u zatvoreni sustav onda sam sigurna da je to premalo, a ako ne onda će to biti dovoljno. Ono što je važno, važno je onaj dio koji mene uvijek zanima to je ovaj edukacijsko, edukacijski programi, suradnja sa civilnim društvima. Dakle, kad govorite o 2020. godini, kad govorite uopće o kontekstu, sjetite se, dakle 2020. je nekako meni kad razmišljam o njoj prošla kao da je nije ni bilo, živjeli smo u nekakvim uvjetima i ja sam sigurna da je i zatvorski sustav živio u nekakvim drugačijim uvjetima i ono što sam očekivala išla sam baš posebno pogledati onaj broj samoubojstava. Ja sam nekako očekivala da je možda 2020. jer tu posljedicu dakle mi ćemo vidjeti kroz nekakve brojke i ostalo, ali broj samoubojstava odnosno nije uopće ako se ne varam nije ni bilo prema tome je to se pokazalo da ta 2020., odnosno da ono što se s koronom dešavalo izvan zatvorskog sustava u zatvorskom sustavu nije bilo. Uvijek mi je zanimljivo iz tih izvješća gledam koji je broj bio bjegova. Dakle, kad se je bježalo iz pojedinih kaznionica ili odgojnih zavoda ili u onom nekakvom transportu i to je negdje na razini 2019., dakle nema kod nas tu onih nekakvih tema na kojima bi se da se javim, vratim na one američke filmove radili američki filmovi. Postoji još jedna stvar koju mislim da u izvješću dalje trebamo dobiti i što se otvara problem. Dakle, ono što kad malo gledate svu dokumentaciju, ono što svi ukazuju, ukazuju o tome da nisu adekvatni uvjeti za zatvore koji govore, postoje oni standardni o broju kvadrata odnosno on se računa u kubicima prema jednom zatvoreniku. Naši zatvorenici kad tuže pred institucijama EU dobivaju, dakle nakon zatvorenog, zatvorenici koji su odluči ići pred određenim sudovima EU oni te sporove dobivaju i dobivaju određene naknade. Ja bih voljela da u jednom, nekom drugom izvješću odnosno izvješću kad bude da imamo malo i taj dio koji je vezan uz standarde, vezan standardi koji jesu, koji su to na razini nekakvih prosjeka, gdje smo tu mi, koliko je bilo tužbi koje su naši zatvorenici kad su naravno izašli van podnijeli tužbe, kako je to završilo i što tu radimo i činimo. Zaključno riječ je o jednom izvješću koje je korektno, izvješću u kojem imate dovoljno podataka. Ovaj dio posebno navodim jer taj dio bi u izvješću svakako trebalo biti gdje smo, što smo u cijelom tom kontekstu. I iz ovog izvješća zapravo uvijek treba čitati i to posebno naglašavam ovo izvješće treba gledati u kontekstu i svih drugih zakona jer onda sve druge zakone mi moramo slagati prema zemlji kakvu želimo biti. I uvijek ja to čitam na taj način, da li želimo biti zemlja koja će imati više mjesta u zatvorima ili ćemo biti, ili želimo biti zemlja gdje za određena djela za koje i procijeni da netko je to napravo, osuđen i sve ostalo se daje mogućnost nekakvog otvorenijeg tipa i nekakvog druge stvari. U pred jedno 20-ak godina su uvijek, se, razlikovalo se je o onim slučajevima koji su bili posljedica saobraćajnih nesreća pa su onda oni bili u nekim otvorenijim tipovima, ali to je zapravo jedna politika. Politika jedne zemlje odnosa prema pravosuđu i odnosa prema cijelom sustavu i iz toga čitamo i treba i čitati i ova izvješća. Hvala lijepo.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govorit poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Sasvim je jasno i to su sve kolega istaknule u njihovom rasprava da je potrebno puno više ulaganja i u naš zatvorski sustav i u probacijsku službu, da i sami kapaciteti, a naravno i ljudi koji tamo rade zaslužuju i bolje uvjete, dakle i rada i poslovanja i na to nemam što dodati. Državni tajnik je u svom ovom uvodnom izlaganju Salapić rekao da jednostavno se ne može utjecati na samo pravosuđe i mi ne možemo znati u svakom trenutku koliki će biti pritisak i na istražne zatvore i na zatvorski sustav, ali se trebamo pripremati. I ja bih evo s ovog mjesta poručio državnom tajniku da pokuša utjecati i na samog ministra i na vladu da se osiguraju veća financijska sredstava i za znači zatvorski sustav jer kako stvari stoje pritisak na zatvorski sustav će biti sve veći i veći. To pokazuju i ove afere dakle gdje sve veći broj vladinih dužnosnika dolazi na udar znači neovisnih tijela, ali i Ureda europskog javnog tužitelja. Imamo situaciju sada gdje zapravo se nastoji dekriminalizacija vlade predstaviti kao rekonstrukcija vlade. Znači ne radi se o nikakvoj rekonstrukciji vlade, radi se o micanju iz vlade onih koji su pod teretom istraga neovisnih tijela. Ja se s ovog mjesta želim zahvaliti svim zastupnicima koji su pokazali istinski oporbeni stav. Znači evo tu su predstavnici Kluba Socijaldemokrata, tu je predstavnik Kluba Domovinskog pokreta i evo želim evo izvijestiti s ovog mjesta i javnost i medije i građane da je prikupljen 31 potpis za opoziv 3 vladina dužnosnika. To je potpredsjednik vlade Milošević, to je ministra gospodarstva Čorić i ministar rada znači mirovinskog sustava Aladrović. Ovakvim potezom [[Upadica: Kolega Grmoja, vratimo se na temu.]] ne, ne govorim o tome dakle o pritisku na zatvorski sustav. Znači ovakvim, ovakvim potezom, pa uhićen vam je ministar Horvat bio je u pritvoru dakle a govorimo o tome kako nemamo dovoljno dakle ni kapaciteta, ni mjesta, niti smo spremni, a taj će priljev biti sve veći i veći posebno kada preuzmemo odgovornost za ovu zemlju, kada institucije postanu u postupnosti slobodne, kada im damo potpunu slobodu da sve ono što je bilo kriminalno istraže, da revidiraju sve ugovore, sva zapošljavanja, sve potpore, tada će taj ovaj potpredsjedniče pritisak rasti. Ja želim evo i pomoći ovaj vladi da osigura sredstva za to što će se dogoditi. Da nas to sve ne iznenadi kao što je premijera Plenkovića iznenadilo uhićenje ministra Horvata. Dakle, mi smo sa ovim potezom zapravo onemogućili da Plenković priča o nekakvoj rekonstrukciji vlade, da to odradi u miru, da to predstavi kao jačanje i osnaživanje nego da dođe ovdje ili ako provede rekonstrukciju prije da vlada se barem u roku od 7 dana se mora očitovati o tom našem zahtjevu. Evo to je sve što imam reći, više sredstava dakle za naš zatvorski sustav, bolje plaće za sve ljude koji su zaposleni u tom zatvorskom sustavu jer to sigurno nije lagan posao. Slušao sam kolegu Dretara koji je o tome govorio i zapravo i pročitao jedno pismo, dakle o tome tako da u tom smislu sigurno je tu potrebno puno više ulaganja, ulaganje u kapacitete i u ljude koji su tamo zaposleni. Evo hvala.
Poštovani zastupnik Dretar ima repliku.
Lijepo hvala predsjedavajući. Poštovani zastupniče Grmoja, eto danas smo tijekom ove rasprave došli do nekih konkretnih pokazatelja. 150% je osoba u sustavu odnosno kako ih god zvali štićenika, zatvorenika, odnosno onih koji su pod odgojnim ili kakvim već mjerama. Dakle, jedan i pol puta više nego što ih treba biti, a zaposlenih je 72%. Dakle, malo više od četvrtine ih nedostaje. Pa evo jedne zanimljive ideje, pa možda da čujem i vaš komentar. U svrhu proširenja kapaciteta zatvorskog sustava da li možemo razmišljati o eventualnoj gradnji novih zatvorskih ili kakvih već objekata kroz proces, odnosno kroz princip javno-privatnog partnerstva. Izvolite.
Prije nego što odgovorite poštovana zastupnica Budinski digla je povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Povreda 238. Kolega Grmoja povrijedili ste članak 238. jer gledajte, prvo niste govorili o temi, a drugo rekonstrukciju Vlade ne radite vi, nego će raditi premijer Vlade koji je dobio mandat od građana da može to odraditi. Hvala lijepo.
Ja sam kolegi Grmoji to i rekao i on se vratio na temu, prema tome ja sam to obavio. Dobro. Kolega Grmoja, izvolite.
Pa nisam siguran da bi takav model baš bio prihvatljiv, jer postoji mogućnost da oni koji bi sudjelovali ako bi se radilo o ovoj Vladi koja bi provodila taj nekakav model javno privatnog partnerstva nisam siguran da svi oni koji bi bili uključeni u provođenje projekta ne bi napunili te kapacitete koji bi se izgradili putem tog javno-privatnog partnerstva. Tako da nisam siguran da bismo time riješili ove probleme.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, evo isključit ću priliku da skrenem pozornost kolegici da na žalost trenutno rekonstrukciju Vlade rade organi gonjenja i pravosudni sustav, a ne premijer. Ali dobro, sad je to po strani. Vjerojatno ste proučili proračun i vidjeli ste da je zapravo u proračunu rezervirano manje sredstava za sustav probacije i zatvorski sustav. I postavlja se pitanje da li uopće postoji dovoljno novaca ukoliko se popune sva radna mjesta i ukoliko se žele podići plaće tim zaposlenicima, da li je to uopće ostvarivo sa ovim sredstvima koja su trenutno na raspolaganju?
Poštovani zastupnik Grmoja.
Pa jasno sam rekao da naravno da samo smanjenje sredstava pokazuje da Vlada zapravo ne vodi jednu politiku, stratešku dakle da prati trenutno stanje u tom sustavu a posebno, dakle ako imamo činjenicu da Vlada čini, evo barem govori da čini, da ubrza nekako i pravosudne postupke i da nam procesi traju predugo. Ako se stvarno ostvari ono što Vlada najavljuje da će postupci trajati kraće to će nužno dovesti do većeg punjenja tih kapaciteta i logično je da se osiguraju za to veća sredstva. A naravno da ovo što je rekla kolegica, kaže premijer provodi rekonstrukciju. Kakav premijer provodi rekonstrukciju? Dakle, poštovana kolegice uhićen vam je ministar Horvat. USKOK i DORH vam vodi postupke [[Upadica Reiner: Kolega Grmoja ne možete odgovarati kolegici!]] protiv vladinih dužnosnika tako da je jasno tko vodi rekonstrukciju Vlade.
Kolega Grmoja ne možete odgovarati kolegici, nego možete odgovarati kolegi Paviću. Jel'? Hvala vam lijepa [[Upadica Grmoja: Hvala vama.]] Sad će govoriti poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto, izvolite.
Dame i gospodo, ovo izvješće na žalost ne daje stvarnu sliku stanja u hrvatskim zatvorima. Ono skriva deficite zatvorskog sustava koje djeluje protivno standardima demokratskih i uređenih država te ne ispunjava svrhu svoga postojanja i poslanja. Kaznionice su kao što im ime kaže ustanove u kojima osuđenik izvršava kaznu za svoje protuzakonite prijestupe, te mu je oduzeta sloboda. Tijekom izvršavanja kazne zatvorski sustav ima zadaću dotičnu osobu resocijalizirati kako bi po završetku završavanja kazne ona ponovno postala pozitivni pripadnik društva u kojemu živi. Stoga jasno treba naglasiti da su zatvori ustanove za preodgoj, ali nisu mučionice. Zatvorenici ne smiju biti maltretirani, ni getoizirani jer je to put u ponavljanje prijestupa što je štetno za samu osobu kao i za društvo u cjelini. Prije nešto manje od 10 godina sutkinja Međunarodnog suda za ljudska prava u Strasbourgu profesorica Angelika Nussberger tumačila je razlike djelovanja sudstva i represivnog aparata u funkcionalnim demokracijama i onim državama za koje se smatra da imaju demokratske deficite. Te 2013. govorila je kako se primjerice zahtjevi Državnog odvjetništva u Rusiji od strane sudova usvajaju u više od 90% slučajeva, dok je u državama poput Njemačke, Finske itd. taj postupak često i ispod 50%. Poruka je jasna pravosudni sustav djeluje strogo po zakonu što jamči građanske slobode i sigurnost građana u pravni poredak, a državna vlast ima okvire u kojima mora djelovati. U tom kontekstu govorila je i o zatvorskom sustavu, o neprihvatljivim uvjetima za osuđenike u zatvorima u Rusiji, te pristojnim i dostojanstvenim uvjetima u spomenutim državama Njemačkoj, Finskoj itd. Jer gubitak Slobode jest najveća kazna za svakog čovjeka ali pristojne, civilizirane države poštuju svakog čovjeka i njegovo ljudsko dostojanstvo pa tako i osuđenika. Hrvatski zatvorski sustav djeluje pak po zastarjelom jugo modelu kojeg spomenuta profesorica naziva demokratski deficitarnim. Ljudi pak koji vode taj zatvorski sustav u Ministarstvu pravosuđa Jure Martinović i Jure Žulj kao stari jugo kadrovi ne poznaju demokratske standarde, ni ljudska prava. Naime, obraćaju mi se obitelji osuđenika primjerice iz kaznionice Lipovica koji mi kažu da zatvorenicima ne dopuštaju da imaju svetu misu čak ni na Božić, a čuvari u zatvoru ponašaju se neprikladno i agresivno baš prema tim obiteljima kada posjećuju svoje najbliže u navedenom zatvoru. Lipovica je inače zatvor otvorenog tipa, te nema nikakove potrebe za agresivnim i nepristojnim šikaniranjem ni zatvorenika, ni njihovih posjetitelja, ali brutalnost koju osjećaju obični zatvorenici ne osjećaju privilegirani moćnici. Svi se sjećamo statusa koji je u Hrvatskoj uživao udbaški ubojica Josip Perković. On je imamo tretman društvenog uglednika. Kad ga je policija privodila prilikom izručenja Njemačkoj nisu mu stavljene ni lisice, a navedeni udbaški nasilnik šepurio se kao da ide na izlet. U Munchenu pak tog Perkovića dočekali su njemački policajci s fantomskim kapama na glava i dugim cijevima te su Perkovića tretirali kao teroristu jer organizacija nečijeg ubojstva svakoj razumnoj osobi jest čin terorizma. Ovdje konstatiram da su udbaške ubojice u Hrvatskoj ugledne osobe, a te iste osobe u jednoj Njemačkoj tretiraju kao teroristi. Drugo slučaj jest slučaj Radimira Čačića inače sin Milana Čačića jugokomunističkog tužitelja koji je procesuirao hrvatske studente nakon MASPOK-a. Taj Čačić odnosno tog Čačića koji je osuđen u Mađarskoj, ali je izvršavao kaznu u Hrvatskoj novinarske su kamere nalazile primjerice u Istri kako igra golf. Ponovno dokaz kako se na udbaše i njihovu djecu zakoni ne primjenjuju, ali kao što ne udbaše zakoni ne primjenjuju tako se prema hrvatskim braniteljima primjerice rigorozno primjenjuju. Sjetimo se generala Đure Brodarca čovjeka sa srčanim tegobama njega su pravosudne vlasti strpale na temperaturi od 40 stupnjeva u ćeliju sa 7 zatvorenika. General Brodarac je uslijed te torture dobio infarkt i umro. Hrvatska država ne treba totalitarne kaznionice već moderne i efikasne zatvorske ustanove koje posrnule ljude vraća na pravi put. I zato sam protiv ovoga izvješća jer nije dao pravo sliku niti je ponudio rješenja za budućnost. Hrvatska treba investirati u postojeće zatvore kako bi oni bili podnošljivi za zatvorenike. Isto tako Hrvatska mora sagraditi i nove zatvore jer će nedostajati kapaciteta kada uskoro dođe vrijeme polaganja računa. Ovoga, onoga trenutka kada se u Hrvatskoj počnu primjenjivati zakoni i kada ne bude nedodirljivih dobar dio današnje vladajuće političko pravosudne medijske hobotnice zasigurno će biti u zatvoru, a tada će Hrvatska krenuti krupnim i brzim koracima u bolju budućnosti.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Davora Dretara. Izvolite.
Da, hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Pa da možemo se nastaviti ovdje na riječi uvažene zastupnice Vidović Krišto i parafrazirati somelijersku izreku, političari su kao i vino bolji su ako malo odleže, je li tako. Ja ću se u ovih 5 minuta pozabaviti ovim izvješćem iz perspektiva koje možda i nismo dovoljno naglasili. Recimo u ovom izvješću ima nekoliko izuzetno zanimljivih stranica vezanih uz zatvorenike s invaliditetom, pa ću eto samo malo citirati nekoliko rečenica iz izvješća pa ih onda prokomentirati. Dakle, osobe sa invaliditetom uključuju one koji imaju dugotrajna tjelesna, mentalna, intelektualna ili osjetilna oštećenja koja u međudjelovanju s različitim preprekama mogu sprječavati njihovo puno i učinkovito sudjelovanje u društvu na ravnopravnoj osnovi s drugima. Na dan 31. prosinca 2020. što je ujedno razumije se i završni dan ovog izvješća, u kaznionicama i zatvorima boravilo je 6 osoba s teškim tjelesnim invaliditetom odnosno osoba pokretnih uz pomoć invalidskih kolica, 29 osoba ograničeno pokretnih pomoću štake ili drugog pomagala. To smo već vidjeli mnogo puta kada ih dovode na sud štaka je naročito ovima iz spektra političkih zatvorenika gotovo neizostavno pomagalo. Tu je i 16 osoba sa oštećenim sluhom, jedna osoba s oštećenim vidom koja koristi bijeli štap, 7 je osoba sa višestrukim oštećenjima dok su 3 osobe bile djelomično lišene poslovne sposobnosti. Tijekom 2020. u kaznionicama i zatvorima boravilo je 8 osoba s teškim tjelesnim invaliditetom itd., itd., brojke su stvarno zabrinjavajuće i velike naročito iz perspektive kada razmislimo da je nazovimo ih to i fizički potpuno zdravim ili mentalno potpuno zdravim ljudima teško je razumije se biti unutar zatvorskog i popravnog sustava, možemo onda zamisliti kako je invalidima pa je još bitnije da se stvarno kvaliteta i smještaja i mogućnost smještaja, kapacitet sustava, kvaliteta svih oni koji su unutar tog sustava zaposleni i dodatno unaprijedi ne bi li eto i osobama s invaliditetom koje su unutar tog sustava ipak život bio lakši. Osobito zabrinjavajući su i podaci o ovisnicima o drogama. Gotovo u pravilu ovisnost o drogama je izravno povezana s činjenjem kaznenih djela. Stopa recidivizma u ovoj skupini naravno viša je nego u općoj zatvoreničkoj populaciji. Tijekom 2020. u zatvorskom sustavu boravilo je ukupno 1.219 zatvorenika i maloljetnika ovisnika i drogama, što čini nešto malo više od 10% ukupne, preciznije 10,5% ukupne zatvoreničke populacije. Kada govorimo samo o osobama koje su se nalazile na izdržavanju kazne zatvora tijekom godine ovisnika o drogama bilo je 617 te su u ovoj potkategoriji zatvorenika činili udio od 14,38%. Na dan 31. prosinca 2020. kaznu maloljetničkog zatvora ili odgojnu mjeru upućivanja u odgojni zavod izražavale su 62 osobe od čega su kod njih 18 odnosno 29% utvrđeni određeni načini ovisnosti o drogama tj. problemi uzrokovani uporabom droga. Pokazatelji su jasni, dakle kod punoljetnih osoba unutar sustava postoci se kreću otprilike između 11 i 13% dok su kod maloljetničke populacije oni bliži brojci 30, 29,03% što nam jasno govori odnosno uči nas maloljetnici su skloni uživanju i prekomjernoj ili bilo kakvoj uporabi droga odnosno opijata pa samim time naravno i kaznenim ili bilo kakvim drugim djelima koji ih mogu dovesti u zatvorski odnosno popravni sustav te tu još treba napomenuti izuzetnu potrebu za edukaciju mladih, rad sa mladim ljudima gdje još jednom kao Domovinski pokret moramo ponoviti obitelj, obitelj, obitelj od tuda uglavnom polazi sve. Nešto o samoj strukturi opremanju kaznenih tijela i o naravno proračunskim stavkama reći ću i u završnom izlaganju budući da mi je evo ovdje vrijeme izašlo. Hvala vam lijepa na vašoj pozornosti.
Imamo jednu repliku, ostanite ovdje. Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče. Dobro je da ste skrenuli pozornost na zatvorenike koji su ovisni o drogama i vjerujem da ste u pripremi za današnja izlaganja bili i u kontaktu sa zaposlenicima u zatvorima, pa bi vas molio prvo vaš stav, da li smatrate da bi ti ovisnici trebali biti smješteni u posebne ustanove i kakvo je mišljenje zaposlenika koji su s vama razgovarali?
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam na pitanju uvaženi zastupniče Pavić. Kada govorimo o smještaju ovisnika o drogama u bilo kojem to intenzitetu bilo u zasebne ustanove, osobno nisam za, ipak pretpostavljam da bi se radilo o getoiziranju i tu sasvim sigurno treba jedna puno, puno šira studija i puno stručnijih ljudi od mene. Mislim da na ovaj način im se ipak osigurava određena inkluzija, a onda opet naravno ovisi opet o svemu ovome što se ipak na kraju krajeva zove novac odnosno sredstva kojima se mogu takvim ljudima pružiti i adekvatna medicinska pa onda psihosocijalna i bilo kakva druga skrb koja im je potrebna. Iskustva te moje drage prijateljice koja radi na području Zagorja, dvije noći je dežurna na Istražnom sudu u Varaždinu, pa onda juri ujutro raditi na sudu u Zlatar i tako sve za 5,5 tisuća kuna, mislim da ovo što sam sad u ovih jednu rečenicu rekao sasvim dovoljno govori kakva su njezina iskustva.
Hvala. Sad će govoriti poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče s pomoćnicom, poštovane kolegice i kolege. U svojoj raspravi više ću se osvrnuti na Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda u RH. Samo u 2020.g. kroz zatvorski sustav prošlo je 11.607 osoba i taj je broj zadnjih nekoliko godina znao biti i preko 12.000. Krajem 2020.g. u zatvorskom sustavu znači kaznionicama, zatvorima i svim ostalim bilo je 2.558 zaposlenih, znači preko 14.000 korisnika i zaposlenika se nalazi u zatvorskom sustavu. Znači radi se o velikom i značajnom sustavu koji je 2020.g. raspolagao s gotovo 550 milijuna prihoda od kojih je 93,3% iz državnog proračuna. Visoka je to cijena koju plaćaju građani RH i stoga nam je u interesu sa imamo kvalitetan zatvorski sustav koji će osobama na izdržavanju kazne omogućiti humani i koristan boravak te osposobljavanje za život na slobodi u skladu sa zakonom i društvenim normama u što manji broj ponovljenih kaznenih i ostalih djela. Zato je svakako važna suradnja zatvorskog i probacijskog sustava, ali i stručan i profesionalan rad sa zatvorenicima tijekom izdržavanja kazne kao i omogućavanje osnovnog i strukovnog obrazovanja, ali i rada tijekom izdržavanja kazne. Radno je angažirano oko 26% zatvorenika koji obavljaju različite poslove i za to su i plaćeni, a značajno je da velik dio prehrambenih proizvoda zatvorenici sami proizvedu. Navest ću primjer zatvora u Gospiću koji ima i elemente kaznionice jer ima ustrojen Odjel za izdržavanje dugotrajnih kazni. Znači u sklopu zatvora u Gospiću zatvorenici u izdvojenim zatvorskim jedinicama, budući je glavna zgrada u centru grada, uzgajaju ovce, koze i svinje te značajne količine krumpira kojima opskrbljuju čitav zatvorski sustav, ali se dio prodaje i na tržištu i ostvaruje prihod. Upravo zato je na razini čitavog zatvorskog sustava oko 30 milijuna kuna su prihodi od vlastite djelatnosti. Sustav je to koji počiva na kombinaciji tehničke opremljenosti u svrhu omogućavanja uvjeta za siguran i human boravak zatvorenika, ali i zatvorskih službenika koji moraju i dokazali su da to mogu brzo i spremno reagirati na neočekivane promjene i povećani opseg posla. 2020.g. bila je iznimna izazovna za zatvorski sustav i po pitanju koronavirusa budući se radi o dugotrajnom boravku u zatvorenim prostorima pojedini zatvorski objekti su postali neupotrebljivi zbog potresa pa su zatvorenici preseljeni u druge objekte. Neki zatvori kao što je zatvor u Gospiću imali su dodatne izazove vezane uz migrantsku krizu koji su se nastavili još iz 2019.g. što je značilo veći priljev zatvorenika iz drugih država, bilo onih koji pokušavaju nelegalno prelaziti granicu, bio onih koji im u tome pomažu, a nerijetko su strani državljani. Radi se o osobama iz različitih zemalja s naglašenim jezičnim, kulturološkim, vjerskim i drugim razlikama značajan je to i sigurnosni rizik za zatvorski sustav jer tu ima i osoba s kriminalnom prošlošću, a otežana je i razmjena podataka s istima s pojedinim zemljama. U ovakvim situacijama u zatvorske objekte ulaze i pripadnici suprotstavljenih skupina i naroda što je potrebno prepoznati i spriječiti radikalizaciju i sukobe u zatvorima. Povećava se i trošak za cjelokupan zdravstveni sustav jer strani državljani koji bježe iz svojih zemalja uglavnom nemaju zdravstveno osiguranje, a potrebni su im liječnički pregledi, terapije i sl. Upravo je zato zatvor u Gospiću zajedno s ostalim pripadnicima pravosudnog sustava primjer stručnog, predanog i savjesnog rada u tako teškim situacijama i mogu im se s ponosom zahvaliti i pohvaliti ih na uspješno odrađenom i još uvijek nezavršenom poslu koji im je nametnula i migrantska kriza u kombinacijom s pandemijom koronavirusa. Prostora za poboljšanje uvjeta u zatvorskom sustavu ima, dugo se nije značajnije ulagalo i nadam se da će se u idućim financijskim perspektivama osigurati sredstva za unaprjeđenje uvjeta u zatvorima i za zatvorenike, ali i za službenike u sustavu jer radi se o zahtjevnim radnim mjestima i teškim uvjetima rada koji uključuju naporan psihofizički angažman u obavljanju poslova, radi se znači sa zatvorenicima različitih karakteristika, dobnih skupina, navika, ponašanja, te s počiniteljima različitih kaznenih i drugih djela smještenih pod istim krovom, što svakako utječe na opterećenje radnika. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo više replika vjerovali ili ne, prva je poštovanog zastupnika Mažara.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovana kolegice Pocrnić Radošević, evo sami ste u svojoj raspravi spomenuli Kaznionicu u Gospiću koja je jedna svakako od najstrožijih i najčuvanijih u RH, ali je isto tako po nekoliko segmenata i zanimljiva. Rekli ste da glavna zgrada se nalazi u centru grada u centru Gospića, da postoji zatvoreni dio vezano za izvršavanje dugotrajnih kazni, ali postoji i otvoreni taj poluslobodni dio gdje zatvorenici u biti privređuju, bave se poljoprivredom, bave se stočarstvom, svakako time se radi i na njihovoj resocijalizaciji, ali isto tako oni za taj svoj rad dobivaju i plaću dakle svaki mjesec otprilike oko 1.000 kuna i mislim da je to specifično možda i u današnjoj raspravi kako od kaznionice u centru grada se dođe do onoga da ta kaznionica sama o sebi skrbi, ali i o građanima oko nje.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala na replici kolega Mažar. Evo upravo ste vi već par puta spomenuli kaznionicu, to je ono što bi mi u Ličkoj županiji svakako željeli da zatvor u Gospiću postane kaznionica jer on trenutno ima status zatvora, iako odrađuje sve poslove ima elemente kaznionice jer ima poseban odjel za zatvorenike koji izdržavaju dugotrajne kazne zatvora. Isto tako ima i objekte izvan Gospića, jedan je udaljen oko 30-tak kilometara, jedan 3-4 kilometra gdje se nalaze ta poljoprivredna imanja na kojima zatvorenici rade i zarađuju si i određenu plaću, sad ovisi koji iznos ko zaradi, to u ovom slučaju ne znam i svakako da je zatvor u Gospiću dobar primjer kako, kako radnici, kako zatvorenici korisno provode svoje vrijeme, resocijaliziraju se i zadržavaju radne navike i na taj način su svakako spremniji u povratak u stvarni svijet. Hvala.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana kolegice, iz izvještaja vidimo da u zatvorskom sustavu i probacijskim uredima je bilo ukupno u 2020. 11.607 zatvorenika, od toga je bilo 1.276 stranih. I sami ste u svojoj ovoga raspravi izlagali da oni imaju određene potrebe i probleme, pa vas ja pitam da li je to dodatno opterećenje za naš sustav? Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala poštovana kolegice Budinski. Da spomenula sam i u zadnjih godina naglašen priljev stranih državljana u hrvatske zatvore. To se naročito odnosi na zatvore koji su bliži pograničnim područjima, jedan od njih je svakako i zatvor u Gospiću, s time nije opterećen samo zatvor, opterećen je i državno odvjetništvo, opterećen je i sud i onda oni svi zajedničkim radom pokušavaju što bezbolnije i što brže odraditi poslove vezane uz strane državljane, a i svakako da im je teže s tim da u Gospiću niti nema županijski sud, pa ih dosta mora ići u Karlovac što dodatno stvara i troškove prijevoza i angažmana radne snage, ali oni su to jako, jako dobro napravili i svakako da je sa stranim zatvorenicima puno teže zbog vjerskih, kulturnih, jezičnih i svih ostalih barijera koje se moraju savladati, ali evo ide se dobro u tom smjeru.
Poštovani zastupnik Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice, evo iz izvješća je vidljivo da značajan postotak ljudi koji su uključeni u probaciju je evo izraženo 37%, a 63 osobe također uključene u probaciju je u dobi između 23 i 45.g., znači ljudi itekako aktivnog životnog razdoblja i zasigurno da je ovo jedna situacija i djelatnost gdje se mora općenito cijelo društvo uključiti jer nije cilj društva nekakva prioritet, kazna ili osveta već promjena, promjena samog pojedinca i njegova ponašanja. Zato evo mislim da je pohvalno što se druge i udruge civilnog društva, ustanove, obrazovani, obrazovne institucije kao i odgojne institucije uključuju, a isto tako mislim da je još potrebno dodatno se prijavljivati na europske fondove, posebno iz socijalnog fonda.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Da hvala kolega Brčić, da svjesni smo da, da nije poanta u samom izvršenju kazne, ona se mora izvršiti za počinjena djela, ali tu boravak na izvršenju kazne bi trebao značiti neki, donesti neki nove, neku novu možda i energiju i zamah u živote zatvorenika koji će se naučit nekim novim obrascima ponašanja, promijeniti one stare, oni koji nisu završili nikakvu školu da im se omogući obrazovanje, uglavnom to bude strukovno obrazovanje, da im se omogući rad, da stječu i radne navike i zato je upravo bitna i suradnja i probacijske službe i zatvorskog sustava koji zajednički i pripremaju zatvorenike za izlazak van iz zatvora i nakon čega oni odlaze, budu pod paskom je li probacijske službe zajedno sa udrugama civilnog društva [[Upadica: Hvala]] i za sve to…
Hvala. Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, evo malo ste nam opisali kakva je situacija sa zatvorom u Gospiću, koje su mogućnosti da dovoljno privređuju, ima primjera i drugih zatvora i kaznionica u Hrvatskoj i to je sve okej, međutim složit ćemo se da su loši uvjeti za zatvorenike, ali isto tako i naporni uvjeti rada za zaposlenike, nedostaje ih itd.. U svakom slučaju treba istaknuti da je veliki broj zatvorenika koji se žale na vrlo loše i higijenske uvjete i smještajne uvjete, da borave u wc-ima bez vrata i da su oni koji su osuđeni na blaže kazne često smješteni sa onim osuđenicima za teška kaznena djela i u to bi svakako resorno ministarstvo moralo voditi računa o tome tim više što će rasti broj onih koji će vjerojatno i tužiti RH. Naišla sam na takve slučajeve gdje su nemali troškovi plaćeni takvim zatvorenicima koji su tužili RH, pa imate i primjere recimo gdje se zatvorenici smještaju u najbližu [[Upadica: Hvala.]] ustanovu gdje su lošiji uvjeti. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala. Kolegice Marić, da mislim da je u izvješću nemam ga sad pred sobom, ali da sam vidjela da su se neki od zatvorenika žalili na uvjete smještaja i da su te tužbe odbačene, te žalbe odbačene. Ja mislim da ih nije bilo puno, svega nekoliko, tako da zaista ne znam, ne mogu reći kakvi su uvjeti u zatvoru jer nisam bila, ali svakako znam da je Gospić, zatvor u Gospiću recimo zatvor koji se nalazi u zgradi koja je izrađena još u doba Austrougarske znači u pretprošlom stoljeću i da ne vjerujem da tu mogu biti neki posebni, posebni uvjeti i da im je i dosta tijesno i da i svakako bi trebalo proširivati kapacitete kako zbog osiguranja boljih uvjeta zatvorenicima tako i zbog uvjeta rada zaposlenicima koji tamo provode značajan dio radnog vremena u zatvorenim prostorima, ali i za boravak i za posjete djece koja dolaze roditeljima u posjetu i slično. Prostora za poboljšanje svakako ima.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena kolegice 2020. godina je bila izazovna za sve pa tako i za zatvorski sustav. To je bila godina praćena Covidom-19, ali i razornim potresima, ali osvrnut ću se na jedan dio u vašoj raspravi, a tiče se o radu zatvorenika. A u izvješću možemo vidjeti da je u izvještajnom razdoblju naravno gledano na mjesec prosječno bilo angažirano 884 zatvorenika što je oko 26% radno angažiranih zatvorenika. Organiziran je kroz radionice, a velik dio toga zatvorenici sami proizvode što ste napomenuli i kroz Gospić odnosno zatvorski sustav u Gospiću. Jednako tako kaznionica u Požegi ovaj možemo vidjeti po prihodima koji su ovdje u ovaj u ovom izvješću koje imamo radi jednako tako dobar posao, ali evo vratit ću na sistematizaciju radnih mjesta, o kojoj ste govorili [[Upadica: Hvala lijepa, poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.]] koliko ulaganje u kadrove može unaprijediti sustav.
Hvala, hvala vam lijepa. Izvolite.
Hvala kolegice Maksimčuk, pitanje je ostalo visiti u zraku, ali mislim da ste htjeli pitati koliko ulaganje u zatvorski sustav može pomoći na kraju i resocijalizaciji i korisnije provedenom vremenu zatvorenika u zatvoru. Svakako da je to dobro i zato sam i spomenula u svojoj raspravi da oko 26% zatvorenika sudjeluje u različitim vrstama poslova u zatvoru. To su oni poslovi za koje su oni sposobni i koje znaju raditi izvana ili za koje su stekli stručna znanja u zatvorskom sustavu. Evo Gospić je zaista dobar primjer za to, oni se uglavnom bave poljoprivredom, ali su pružali i neke obrtničke usluge, ali to svakako ovisi i o strukturi zatvorenika jer naravno da je tu fluktuacija i da se izmjenjuju i da nemate uvijek majstore za neke stvari pa sad i o tome ovisi kojom djelatnosti će se baviti.
Hvala vam lijepo. Sada će govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Poštovani tajniče, kroz svoju raspravu ću vam pokušati objasniti kao i onima koji nas prate zašto sam vam postavio pitanje o motiviranosti i sigurnosti vaših zaposlenika. Između ostalih podataka o zaposlenicima navodi se podatak o sistematizaciji i popunjenosti tih sistematiziranih radnih mjesta, a iz tih se podataka vidi da trenutno u Upravi za zatvorski sustav radi 2.558 zaposlenika, a imamo ih sistematizirano 3.558. To znači da je popunjenost tih radnih mjesta nešto manja od 72% odnosno da je nešto malo viša od 28 radnih, ovoga posto radnih mjesta nepopunjeno. I sami ste naveli da u svim odjelima, kaznionicama, zatvora, odgojnih zavoda i centara postoje upražnjena sistematizirana radna mjesta što zaposlenicima otežava obavljanja poslova izdržavanja kazne zatvora. U izvješću možemo vidjeti između ostalih podataka i podatke o suradnji sa sindikatima gdje se navodi da u zatvorskom sustavu djeluje 8 sindikata sa ukupno 2.076 članova iz čega proizlazi da se više od 81% zaposlenika organiziralo kroz sindikate odnosno da su članovi sindikata. Ovoliko veliki postotak zaposlenika koji su članovi sindikata može navoditi na razne zaključke, ali budući da nisam vršio nikakve ankete zaposlenika niti sam imao kontakte sa sindikatima ne želim ih donositi na prečac. Međutim, ono što vam kao predsjednik Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo mogu reći, ono što vas mogu zamoliti, ono na što mogu apelirati je da se zaposlenicima u sustavu posveti veća odnosno posebna pozornost te da se kao odgovorne osobe potrudite da skrenete pažnju svojim nadređenima i Vladi RH na probleme u sustavu i da ih se počne rješavati što je prije moguće. Nemojte zaboraviti koliko važne, koliko teške i koliko odgovorne poslove svakodnevno obavljaju vaši zaposlenici te da ste im dužni osigurati kao što ste sami naveli u misiji jasno postavljene ciljeve, sigurno radno mjesto odnosno sigurno radno okruženje te da budu motivirani. E sad, da vam objasnim zbog čega čitav taj uvod kroz jedan mali pregled što se dešava u vašem sustavu samo za jedno radno mjesto. Kao što znate između ostalog u svom sustavu imate i izobrazbu zatvorenika i maloljetnika. Poznato vam je da se zatvorenike potiče na završavanje započete izobrazbe u cilju kvalitetnije reintegracije u društvenu zajednicu te da se izobrazba zatvorenika realizira u suradnji sa vanjskim obrazovnim ustanovama, ali se isto tako za određena zanima organizira osposobljavanje u kaznionicama i zatvorima. Ovo osposobljavanje rade strukovni učitelji koji imaju koeficijent 0,92. Što to znači? To znači da bi oni bez dodatka od 25% dobivali minimalac odnosno minimalnu plaću jer im je plaća sa dodatkom 5.200 kuna, što je daleko ispod prosjeka struke. I sad se stavite recimo u cipele jednog informatičara koji radi u zatvoru čije se plaće van vašeg sustava kreću od oko 7 do 8 tisuća kuna i ona tamo njegova plaća 5.200 kuna. Za sada im beneficirani staž iznosi plus 4 mjeseca, a po novom pravilniku bi bio samo dva mjeseca dok količina poslova ostaje ista ili veća. I ono što je najvažnije, nemojte zaboraviti da se rad i dalje održava sa zatvorenicima u neposrednoj opasnosti, strukovni učitelji nemaju položen ispit samoobrane, a rade često sa zatvorenicima bez nadzora u neposrednoj blizini opasnih alata i oruđa. Vjerujem da vam je jasno da samo motivirani zaposlenici mogu svoje zadatke obavljati na opće zadovoljstvo. Prema sadašnjem stanju u sustavu zaposlenici obavljaju dobivene zadatke i svoj posao ne zbog toga što ih je poslodavac ili rukovodioc motivirao, sada se zadaci ispunjuju zbog entuzijazma zaposlenika i zbog kvalitete suradnje zaposlenika sa neposrednim rukovodiocima. To se mora promijeniti što je prije moguće i to zbog razloga koji su svima vama i ministru i odgovornima za zatvorski sustav u upravi za zatvorski sustav i probaciju jako dobro poznati. Stoga još jednom apeliram, hitno se pobrinite da popravite uvjete rada u kojima rade vaši zaposlenici prije nego što se desi neki … [[Govornik se ne razumije]] događaj koji će sve vaše napore i napore vaših zaposlenika baciti u drugi plan. Hvala.
I na vaše izlaganje imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, naveli ste niz bitnih stvari i bitnih problema koji postoje u sustavu vezano uz broj zaposlenika, nadam se da je državni tajnik čuo apel. Tu bi posebno istakla nevjerojatnu činjenicu što nam je kolegica Kekin rekla kakav je broj kreveta u zatvorskoj bolnici i koliko zapravo ima zaposlenika, znači ne samo liječnika, tu je i problem i sa bolničarima, medicinskim tehničarom i medicinskim sestrama, ali meni je čisto nevjerojatno koliko zapravo treba resornom ministarstvu i vladi da shvate da je krajnje vrijeme da se poboljšaju uvjeti rada, da se ti zaposlenici kako ste i sami rekli motiviraju i sam državni tajnik mi je u replici odgovorio da plaće su male recimo za ove zdravstvene djelatnike i nastoji ih povećati, pa što ih nisu povećali prije, znači ne samo za medicinare nego i za ostale djelatnike. Kakav je vaš komentar i u krajnjoj liniji i savjet državnim, državnom tajniku kad će se pokrenuti jel da se poboljšaju uvjeti? Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Da, dobro je da ste skrenuli pozornost i na medicinsko osoblje. Naime, kad sam govorio o tome bilo bi možda korektnije da sam rekao da su sve civilne osobe koje su u službi u sustavu u jako nepovoljnom položaju, pa tako onda i medicinski radnici koji su evo izloženi razno raznim utjecajima sa strane. Nažalost, tu su i naši zaposlenici koji trebaju i psihofizičku pomoć, koji ovoga imaju problema, neću sve nabrajati što smo sve čuli i kako je sve to izgledalo kad smo se pripremali za ovu raspravu, osim toga ja sam i radio jednu snimku stanja zatvorskog sustava prije 5, 6, 7.g. i onda sam prošao gotovo sve kaznionice u Hrvatskoj i znam na što sam naišao, a stanje se nije promijenilo. Ono što me, što me zapravo razočaralo to je da je u cijelom tom izvješću zaposlenicima posvećeno samo ono šturo, šturih 3 stranice u kojima se zapravo ne vidi ništa kakvo je pravo stanje sa zaposlenicima.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Pavić, dakle vi ste u svojoj raspravi, glavninu rasprave vodili na temu tzv. civilnog osoblja koji rade u zatvorskom sustavu i tu se postavlja glavna, glavno pitanje, koji je motiv nekog da se uopće javi na natječaj i ide radit jer je riječ zaista o specifičnim uvjetima da bi bili potpuno jasni vi ste rekli o tome da bi oni trebali proći nekakav tečaj ili samoobranu ili ovako nešto, ali manimo to na stranu. Dakle, uvijek je pitanje šta hoćemo, da li hoćemo imati zdravstveni, zatvorski sustav takav u kojem imamo zatvorenike i neko ko tu vodi računa da ga čuva ili hoćemo napraviti nadogradnju, dakle obrazovanje, priprema za nekakve socijalizacije, priprema kad ide iz zatvor, zapravo tema da se on više nikad ne vrati, za to treba biti zaista čitava plejada svih drugih zanimanja, a koji je motiv?
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić.
Bez, bez svih ovih čimbenika koje ste vi naveli nema povratka zatvorenika u društvo, jednostavno nema, nema tu socijalizacije, on mora završiti školu, imate velik broj zatvorenika koji nemaju završenu osnovnu školu bez obzira dal se radi o maloljetnicima ili o starijim osobama. Imate veliki broj zatvorenika koji nemaju završenu srednju školu i ti zatvorenici koji završavaju srednju školu, koji se posebno ovoga osposobljavaju za neka zanimanja oni su ti koji su zapravo problematični zbog toga što sa njima rade civilne osobe sa, u situaciji u kojoj zapravo jesu, a to znači da nisu završili tečaj samoobrane, što niti ne trebaju. Zašto ne trebaju? Zbog toga što bi trebalo postojati osoba koja bi ih čuvala jer tamo mora postojati osiguranje, međutim vidimo i sami nedostaje ih 1000 i onda imamo problem, imamo problem da pucamo po svim šavovima.
Hvala. Poštovana zastupnica Nađ.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Paviću, dakle na dan 31.12.2020. bilo je popunjeno samo 71,89% sa ovaj zaposlenicima u kaznionicama, zatvorima i odgojnim ustanovama. Ja se sjećam kad sam bila u Ministarstvu branitelja da su, da je bila velika pomama zapravo za zaposlenjem u kaznionici u Glini da je to bilo vrlo poželjno zaposlenje i da su tražili potencijalni budući djelatnici potvrde o statusu branitelja misleći da će im to pomoći kod budućih zaposlenja. Šta se zapravo desilo da je sad to postalo odiozno i nepoželjno zaposlenje u kaznionicama i zatvorima? Što vi mislite o tome?
Poštovani zastupnik Pavić.
Znamo da je priliko preraspodjele zaposlenika u državnoj upravi jedan veliki broj zaposlenika pogotovo iz Carinske uprave otišao raditi u zatvorski sustav zato jer su uvjeti bili dobri. Međutim, desilo se zanemarivanje tog sustava. Plaće su ostale iste, nisu rasle, uvjeti koji su vezani za uniforme, za automobile, za sam sustav su zapravo se toliko srozali u odnosu na ostale institucije da je to nešto nevjerojatno. Na žalost tog nema u dokumentaciji, a moramo biti svjesni da taj sustav bez obzira na sve moguće standarde koje ćemo mi zadovoljiti, bez obzira na kvadrate koje ćemo imati po zatvoreniku neće moći funkcionirati bez zaposlenika. A danas zaposlenici, odnosno eventualni novi zaposlenici više nisu zainteresirani da dolaze raditi u kaznionice.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući. Uvaženi zastupniče Pavić još malo podataka iz izvješća. Prosječni trošak po zatvoreniku u kunama 2016. godine ukupni 49 kuna 83 lipe, 2020. 50 kuna 62 lipe što je porast u petogodišnjem periodu od 1,6% a ovo izvješće je za 2020. Dolazi nam u stvari već je ovdje inflacija, spektakularni rast cijene energenata koji trebamo tek doživjeti. Vidjet ćemo i već vidimo što se događa sa rastom cijena prehrambenih proizvoda, pa možda jedna vaša prognoza kako li će tek izgledati izvješće koje ćemo slušati na ovome mjestu iduće godine? Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Jedan naš kolega je rekao da su prognoze nezahvalne i da ih ne bi htio davati, ali mislim da svi znamo ukoliko se ne desi jedan veliki pomak da ćemo imati veliki problem u tom sustavu. Rekli ste i sami. Znači trošak se povećava za 3 kune. Ako gledamo kolika je bila inflacija, inflacija na nivou godine veća od dvije, tri kune. Prema tome, što radimo? U koju ulicu vodimo taj sustav? U kojem smjeru vodimo taj sustav? Što ćemo napraviti od tog sustava? Tko će nam raditi u tom sustavu? Tamo više ne želi nitko raditi. Ljudi jednostavno odlaze, traže mogućnost da se presele u druge institucije. Međutim, evo trenutna je situacija takva i zato sam i apelirao na gospodina tajnika i suradnicu gospođu koja je zadužena za taj sustav u ministarstvu da se poduzme nešto i da se reagira i prema Vladi i prema predsjedniku Vlade.
Hvala. Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem poštovani kolega. Mnogo se danas govorilo o nedostatku pravosudnih policajaca, dakle sistematizirano ih je tri i pol tisuće, realno zaposleno dvije i pol tisuće. Govorilo se mnogo o njihovim niskim plaćama, o neadekvatnoj brizi sustava za pravosudne policajce. Ali ja bih vas molila da prokomentirate isto jedan važan aspekt a to je, ta činjenica i taj premali broj pravosudnih policajaca. Kako se to reflektira i odnosi prema životu i radu zatvorenika od kojih očekujemo preodgoj, od kojih očekujemo uključivanje ponovno u zajednicu. Kako se to odnosi na njihova ljudska prava ako žive u sustavu i moraju biti u sustavu u kojem naprosto nedostaje pravosudnih policajaca. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Pavić.
Pitanje je stvarno na mjestu. Ono što smo uspjeli doznati iz tog sustava kroz razgovore koje smo vodili proteklih nekoliko tjedana, radi se o tome da zapravo pravosudni policajci koji su u službi zapravo se više trude i više pate i moraju raditi više poslova. Moraju raditi i poslove za koje nisu zaduženi i na način kako ga ne bi smjeli obavljati. Ako ste slušali izlaganje gospodina Dretara, uvaženog zastupnika Dretara ispričavam se Davore, ako ste slušali njegovo izlaganje onda je on baš pričao o tome što se dešava i kako pravosudna policija trenutno radi u zatvorima. Doduše mislim da je to pismo bilo upućeno prije nekoliko godina, ali situacija trenutno u našim kaznionicama, u našim zatvorima još gora nego što je bilo tada. I vjerujem da će i tajnik i gospođa koja je zadužena za taj sustav iz ministarstva stvarno poduzeti nešto da se to popravi, da se to promijeni u pozitivnom smjeru.
Sad će pojedinačno raspravljati poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. U ovom izvješću koje je samo po sebi već besmisleno jer raspravljamo o izvješću 2020. No, to znamo da je već ustaljena i loša praksa vladajućih da se kontinuirano kasni sa izvještajima raznih javnih institucija ili sustava. Imali smo da se podsjetimo izglasavanje plana aktivnosti za prošlu godinu, pa i to je bio vrhunac apsurda. I jasno je ukazalo da će se s tom lošom praksom kašnjenja izvještaja i neometano nastaviti. Naravno svima je jasno da se s tolikim kašnjenjem gubi osnovni smisao a to je da se u raspravi daju smjernice za poboljšanje rada sustava ili pojedinih institucija. Dakle, u ovom zakašnjelom izvještaju to smo već puno puta ponovili, očito je jako važno ako svi to ponavljamo navedeno je da imamo 71,89% popunjenosti pravosudnih policajaca. To je već samo po sebi ponovit ću ne znam koji put zabrinjavajuće, jer manjak tzv. čuvara sigurno djeluje što smo isto govorili i na kvalitetu rada sa zatvorenicima u kaznionicama i u zatvorima kao i na status ljudskih prava i njihovih uvjeta života i rada, dakle samih zatvorenika. No, ono što nema nikakvih informacija to je što je s nadzorom rada pravosudnih policajaca? Mi ne sumnjamo da velika većina svoj težak i odgovoran posao radi časno i odgovorno. No, postoje i pojedinci i pojedinke koji krše pravila i zakone i pogoduju zatvorenicima pretpostavlja se za protuuslugu. Zadnji takav primjer je slučaj DAruvarac, dakle slučaj brutalnog premlaćivanja 18-godišnje djevojke u Zadru, počinitelj je zbog tog je zbog dobrog ponašanja pušten na uvjetnu slobodu nakon samo nešto više od tri godine zatvora i nije dobio ni zabranu približavanja. U jednom odgovoru na repliku državni tajnik je danas rekao da je to pitanje pravosuđa. No, nije to baš sve tako. Naime, uprave kaznionica i zatvora daju mišljenje, a bez pozitivnog mišljenja nije moguće dobiti prijevremeni uvjetni otpust na slobodu. Konkretno, u zahtjevu za uvjetnim otpustom stoji kako je zatvorenik D.K. kaznu počeo izdržavati s ocjenom zadovoljava te je uzornim ponašanjem i vladanjem stekao jednu od najvećih ocjena uspješan. Navedeno je kako je poštovao kućni red i zatvorska pravila, pokazao visok stupanj odgovornosti te se konkretno odnosio, korektno pardon odnosio prema službenim osobama i prema ostalim zatvorenicima s kojima je dijelio smještaj. Međutim, u medijima je objavljeno da je unutar zatvorskog sustava ipak dakle unutar sustava postoje određeni prijepori oko njegovog odsluženja kazne i dobivanja suglasnosti za uvjetni otpust o čemu svemu su upoznati u nadležnom ministarstvu i samom vrhu Uprave za zatvorski sustav. U nizu predstavki i pritužbi koje su podnošene i tijekom 2020. sporno je postupanje pravosudne policajke koja je u obiteljskim vezama s osobom na rukovodećem položaju u Upravi za zatvorski sustav. Policajka je bila na radnim mjestima u nekoliko zatvora i kaznionica unutar sustava, ali je problem što se u svakoj pojedinoj zbližavala s osobama lišenim slobode. Zbog svog privatnog odnosa s osobama iz kriminalnog miljea u njezinom profesionalnom postupanju unatrag nekoliko godina zabilježen je niz nepravilnosti i nelegalnosti. O tome su sve rukovodeće razine unutar zatvorskog sustava upozoravali upravo njezini kolege, ali sve što se učinilo bilo je njezino premještanje u drugu ustanovu unutar sustava, tako kažu mediji. U ovim izvještajima nema spomena o takvim slučajevima, što ne znači da pojedinačnih slučajeva nema. Nema niti spomena o kontroli rada pravosudnih policajaca. Slučaj pravosudne policajke koja po pisanju medija ima člana obitelji iz same Uprave za zatvorski sustav govori o ozbiljnim kršenjima pravilima i zakona. No najopasnije je da je na slobodu u ovom konkretnom slučaju pušten čovjek koji je svoje odlične ocjene lako moguće dobio korupcijom i pogodovanjem i k tome nije dobio zabranu približavanja žrtvi. I što sad? Tko će biti odgovoran ako dođe do kršenja uvjetnog otpusta i dođe do odmazde prema žrtvi? I što je sa žrtvom koja je čitala o tome po medijima i sad živi u strahu da će je Daruvarac ponovo napasti? Dakle, smatramo da bi se trebalo onemogućiti [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] ponavljanje slučaja policajke s članom obitelji iz Uprave za zatvorski sustav.
Imamo replike, poštovane zastupnice Mrak Taritaš najprije. Izvolite [[Upadica: Hvala. Aha pardon.]]
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovana kolegice Raukar Gamulin. Zapravo ja sam htjela vas nešto drugo pitati, ali ne mogu se sad otet dojmu, a da ipak još do kraja razvijete misao odnosno ono što ste htjeli reći o ovom slučaju koji je u posljednje vrijeme slučaj Daruvarac koji je u posljednje vrijeme punio medije i u medijima se je otvorio i otvorio se je taj problem. Dakle, ono što bi trebao biti interes sustava da to tako ne bude, dakle interes koji bi trebao biti da iz medija dakle jer ovo sve ako je to pojedinačan slučaj sve ok, što ako nije. Dakle, interes sustava uvijek treba biti takav da što manje bude tih pojedinačnih slučajeva i takvo zataškavanje ili stavljanje stvari pod tepih, kad stavite previše popiknete se i padnete na vlastiti nos što je prema tome i u ovakvom jednom izvješću treba se na to ja sam sigurna referirati, imati i oni koji podnose izvješće o tome trebaju govoriti i reći što su napravili.
Poštovana zastupnica RAukar Gamulin.
Zahvaljujem. Hvala vam poštovana kolegice na pitanju ili na komentaru. Da, ovo što se tiče ove konkretne policijske dakle pravosudne policajke po medijima to je jedna situacija koja traje godinama i sigurno je trajala i 2020.g. Prema tome, takve vrste prekršaja, takve vrste ajmo reć iskakanja, ja ne želim i ne mogu tvrditi da je to većinsko ponašanje, nitko od nas to ne može reć, ja se zaista nadam i da nije, ali je činjenica da postoji i da bi na takve stvari trebalo ne samo upozoravati u ovim izvješćima nego poduzeti mnogo, mnogo oštrije sankcije kako bi se posljedice takvih ponašanja spriječile jer posljedice su vrlo ozbiljne. Mi ne znamo šta će se dogoditi sada i imamo pravo sumnjati na moguće ugrožavanje žrtve.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Raukar Gamulin. Dakle, iz podataka koje sadržava ovo izvješće o radu probacijske službe iščitavamo kako je za veliki broj kaznenih djela koja uopće nisu benigna djela izricala se mjera rada za opće dobro, primjerice za kazneno djelo protiv života i tijela, pa onda kazneno djelo protiv braka, obitelji, djece ili recimo kazneno djelo spolnog zlostavljanja, iskorištavanja djeteta i sl. i dakle u velikom broju slučajeva što se mene tiče, šaljemo li onda kao društvo dobru poruku ako smo u stanju osobi koja je u mogućnosti uopće zlostavljati spolno dijete odredimo kaznu odnosno mjeru nekoliko sati opće korisnog društvenog rada. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica RAukar Gamulin.
Zahvaljujem. Dakle, naravno ovo što ste me pitali poštovana kolegice je pitanje pravosuđa, pravosuđa koje je rak rana ovoga društva, pravosuđa koje ne funkcionira nažalost i zbog kojeg ovog društvo nikako da krene naprijed. Postoje mnoge stvari koje možemo zamjeriti pravosuđu, ali da, slažem se s vama, najgore i najodvratnije je nekažnjavanje zasluženo i dovoljno onih koji su učinili bilo što djeci. Nemam snage ni ponovit ono što ste vi rekli. I doista rad od nekoliko sati ono nekakve pomoći u nekakvoj civilnoj udruzi je zaista sramota za ovo društvo i za hrvatsko pravosuđe.
Sad idemo na završna izlaganja, najprije Klub zastupnika Socijaldemokrata, a govorit će poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite [[Upadica iz klupe: Slobodni govori ne idu?]] Kad završi ova točka, imamo još 3 govornika, pa kad završimo točku.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani tajniče, ja ću i dalje nastaviti braniti zaposlenike u vašem sustavu i samo ću skrenuti pozornost da smo imali ovdje jedno izlaganje iz redova saborske većine gdje je pisalo odnosno bilo rečeno da se napreduje, da se ide naprijed, ali vaši podaci pokazuju da se ne ide naprijed u sustav, pogotovo se ne ide naprijed sa brojem zaposlenika. Ako pogledate podatke koji su u izvješću onda ćete vidjeti da u tom izvješću piše da 2020.g. imate najmanji broj zaposlenika unatrag 6.g., od 2016. do 2020. imate najmanji broj zaposlenika u 2020.g.. Umjesto da smo u tom smjeru išli u pozitivnom smjeru umjesto da smo napredovali mi smo zapravo nazadovali i dovodimo sustav u opasnost, dovodimo ljude u opasnost, dovodimo u nepovoljan položaj i zatvorenike i zaposlenike. Nadalje, skrenuo bih pozornost da su planirana sredstva za probaciju i zatvorski sustav u proračunu manja. Evo postavljam pitanje vama i vašoj suradnici, jeste li pokušali premijeru, jeste li pokušali ministru skrenuti pozornost da ta sredstva nisu dostatna, jeste li pokušali reći da imate premali broj zaposlenih, da taj broj zaposlenih trenutno ne može na pravi način obavljati svoj posao? To nam je zadatak da skrenemo pozornost na to da i zatvorenici koji bi se trebali danas sutra ponovo integrirati u društvo, koji bi trebali … [[Govornik se ne razumije]] počet socijalizaciju i oni koji ih prate, koji ih čuvaju da mogu normalno funkcionirati. Netko je ovdje govorio o standardima, ma što će nam standardi, što će nam kvadrati po zatvoreniku ukoliko nećemo imati zaposlenike koji će obavljati poslove? Bez tih zaposlenika nema posla, nema zatvorskog sustava, nema kaznionica. Prema tome, apeliram, molim vas poduzmite nešto da se krene u pozitivnom smjeru, da se povećaju plaće, da se promjene radni uvjeti odnosno poboljšaju radni uvjeti i da se radi na onome što je potrebno za naše zaposlenike. Skrenit ću vam samo pozornost evo krenimo od uniformi. Mi te ljude zaposlenike gotovo pa svakodnevno srećemo po gradu jer dovode zatvorenike na sud i vidimo kako su odjeveni, vidimo u kakvim se automobilima voze, a da ne govorim o tome da ponekad jako često oni sami moraju voditi računa o tim automobilima iako im to nije posao. Zašto? Zato što nema osoba koje bi trebale taj posao odraditi. Imali smo tu pitanje od kolegice Marić vezano za medicinsko osoblje. Ne znam da li znate, ako ne znate evo ja ću vam reći. Da li znate da zamjenske terapije dijele stražari, da zamjenske terapije ne dijeli medicinsko osoblje zato što medicinskog osoblja nema dovoljno i onda se čudimo kad dolazi do predoziranja, a ponekad i do smrti. Prema tome, morate djelovati u tom smjeru da se ti uvjeti promijene. Ne znam da li ćete uspjeti privući nove ljude u taj sustav ako je plaća, početna plaća za pripravnika 3.600 kuna, za 5.g. staža ima čovjek plaću 5.300 kuna i sa 25.g. staža 6.500 kuna, eto to je trenutno situacija u tom sustavu. Vi ste naveli jedan primjer da zaposlenici imaju plaću i do 10.000 kuna, možda imaju, ali oni ljudi koji su čuvari bez nekakvih beneficija dodatnih, bez nekog položaja imaju plaće koje sam sad ovdje izdiktirao, to možete provjeriti, to nije, to nije teško provjeriti. Skrenuo sam već pozornost i na automobile, skrenuo sam pozornost na, na uniforme, zato vas ponovo molim, molim vas da skrenete pozornost i ministru da li trenutnom ili novom koji dolazi ili ovome ako ovaj ostaje i predsjedniku vlade i samoj vladi da se mora u tom sustavu nešto djelovati jer bez novih kvalitetnih dobrih ljudi u tom sustavu nema opstanka. Hvala lijepa.
Završno će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Najljepša hvala poštovani predsjedavajući. Evo na kraju ove današnje rasprave poštovani g. državni tajniče, poštovana gđa. suradnice, kolegice i kolege, sve što se da zaključiti stane na ovaj mali komadić papira, a to su dva stava Domovinskog pokreta. Dakle, molimo, tražimo, zahtijevamo, kako god želite i u bilo kojoj formi izjednačiti prava pravosudnih policajaca i policajki sa policijom odnosno svim službama koja su pod ingerencijom MUP-a. Drugo, pri prvom slijedećem rebalansu proračuna Klub zastupnika Domovinskog pokreta zatražit će povećanje proračunskih sredstava za osobne dohotke tj. povećanje istih i za povećanje broja zaposlenih pravosudnih policajaca i policajki, a sve parlamentarne stranke pozivam na konsenzus jer radi se o za naše hrvatsko društvo i iznimno važnim ljudima koji rade težak i nevjerojatno odgovoran posao. Hvala.
Završno će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Anita Pocrnić-Radošević, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice, kolegice i kolege. Danas smo raspravljali o dva godišnja izvješća za 2020. godinu – Izvješće o stanju kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda u Republici Hrvatskoj, te Izvješće o radu probacijske službe. Izvršavanje probacijskih poslova u nadležnosti je probacijske službe koju čini Središnji ured za probaciju i 14 probacijskih ureda na području Republike Hrvatske koji pokrivaju sjedišta jedne ili više županija, odnosno područja županijskih sudova. Zaposlena su 104 djelatnika od čega 92 u probacijskim uredima. Na dan 31.12.2020. godine svaki probacijski službenik kojih je ukupno 63 imaju u radu prosječno 57 predmeta. Probacijska služba zaprimila je tijekom 2020. godine 3497 novih predmeta, a krajem godine u radu su imali 3557 predmeta. Osobe uključene u probaciju odradile su 410837 sati rada za opće dobro za što im je na raspolaganju bila 1371 pravna osoba. Probacijski poslovi označeni su kao poslovi od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, a obavljaju se s ciljem zaštite društvene zajednice od počinitelja kaznenog djela, njihove resocijalizacije i reintegracije u zajednicu. Probacijski uredi nadziru izvršavanje obveza prema rješenju državnog odvjetnika, organiziraju i nadziru rad za opće dobro, nadziru uvjetno otpuštene osuđenike. Isto tako, probacijski poslovi obavljaju se pri odlučivanju o kaznenom progonu, izboru vrste kazni i izvršavanju kazni izrečenih počiniteljima. Prilikom odlučivanja o uvjetnom otpustu i kod odobravanja pogodnosti izlaska također se traži izvješće Probacijske službe kao i za čitav niz drugih aktivnosti pravosudnog sustava. Zaista se radi o velikom rasponu poslova gdje je bitan ljudski faktor, pa je dobro što su tijekom 2020. godine realizirane edukacije za probacijske službenike. Također je započeo i trogodišnji projekt kao i još dva projekta iz Europskog socijalnog fonda što bi trebalo doprinijeti jačanju kompetencija i stjecanju novih znanja i vještina probacijskih službenika. Drugo izvješće odnosi se na zatvorski sustav koji je puno obilniji po broju izvršitelja i broju korisnika. Tijekom 2020. godine kroz zatvorski sustav prošlo je 11607 zatvorenika različitih formalno-pravnih statusa što je za gotovo 8% manje u odnosu na 2019. godinu dok je broj zatvorenika na zadnji dan 2020. godine u odnosu na prethodnu godinu bio manji za dva zatvorenika. U zatvorskom sustavu dominiraju muški zatvorenici sa 94% što je u skladu sa trendovima iz proteklih godina. Sve poslove uz izdržavanje kazne zatvorenika u kaznionicama, zavodima, odgojnim zavodima i centrima obavljalo je 258 zaposlenih osoba od sistematizacijom predviđenih 3558 što predstavlja popunjenost od 72%. Nadamo se da će se do sljedećeg izvješća popunjenost povećati što će omogućiti kvalitetniji rad zaposlenicima, ali i brigu o zatvorenicima. 2020. godina je bila posebno zahtjevna po pitanju prevencije i zaštite od corona virusa budući se zatvorenici i zaposlenici zatvorskog sustava većinu vremena nalaze u zatvorenim prostorima, stoga su uspješno provođenje sve preporučene mjere i aktivnosti kako bi sustav mogao pravilno funkcionirati. Jedan dio zatvorskih objekata je zbog potresa na Banovini postao neupotrebljiv, pa su zatvorenici premješteni u druga tijela što je svakako bio dodatan napor, trošak i opterećenje za zaposlenike koji rade ionako stresan, psihofizički stresan i naporan svakodnevni posao, a izvanredne okolnosti ga još više otežavaju. Stoga je svakako potrebno ulagati dodatni napor u razvoj ljudskih potencijala kao i prostornih i tehničkih kapaciteta u čitavom zatvorskom sustavu. Slijedom izrečenog klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati predmetna izvješća za 2020. godinu. Hvala.
Time zaključujem raspravu o ovim točkama. O njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo sad napraviti jednu tehničku stanku od 5 minuta, dakle do 13,20 i onda ćemo ići na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika. STANKA U 13,15 SATI. Kolega Grmoja, hvala vam, hvala vam lijepo, kolega Grmoja hvala vam lijepo promašili ste vrijeme, hvala vam lijepa. Ovaj o tome će biti rasprava ovdje, ovdje u ovoj dvorani svi ćete imati prigode, svi ćemo imati prigode o tome raspravljati. Bit će rasprava o tome ovdje. Prema tome ja ne vidim u čem je problem, moći ćete izložiti svoj stav koji ste sad imali vrlo kratko vrijeme da izložite, moći ćete ga na dugo i na široko izložiti, argumentirati itd., prema tome mi ćemo imati raspravu o tome jel. A ovo nije bila povreda Poslovnika pa vam moram dati opomenu zbog toga jel. Ovaj, dakle poštovani zastupnice i zastupnici na temelju Članka 247. Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za pravosuđe predlaže Hrvatskom saboru provođenje objedinjene rasprava o točkama 1. i 2. dnevnog reda predviđenog za danas, to su: - Izvješće o radu probacijske službe za 2020. i - Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2020. godinu Jeste li suglasni da ih objedinimo? Jeste. Hvala. Nije, a pitanje ne, jedino da li ste suglasni ili ne? Da, izvolite, u tom slučaju izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Dozvolite da u ime ne samo Domovinskog pokreta nego pretpostavljam i svih zastupnica i zastupnica samo dam prijedlog da se budući da je objedinjena rasprava izlaganja klubova zastupnika dozvole u vremenskom trajanju od 15 minuta. Hvala.
Ja ne vidim tu nikakvog problema ako se i drugi kolege slažu i misle da je to potrebno. Osobno ne mislim da je potrebno, ali ako drugi kolege misle da je potrebno o tome tako nadugo i široko raspravljati. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa uobičavamo kad su točke takvog karaktera da zahtijevaju malo širu raspravu, ali ok. Evo ga, budući da, jeste li svi suglasni s time? Je, odlično, onda ćemo u ime klubova govoriti 15 minuta. Dakle, kako nema ovaj utvrđujem da ćemo slijedom ovoga što smo sada se složili provesti objedinjenu raspravu o navedenim točkama, a klubovi će govoriti kao što smo rekli 15 minuta. Podnositelj ovih izvješća je Vlada RH temeljem Članka 4. Zakona o probaciji i Članka 9. Zakona o izvršavanju kazne zakona. Raspravu je, zatvora, pardon. Raspravu je proveo Odbor za pravosuđe i Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina. Želi li predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje, aha imamo zahtjev za stanku, poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Zahvaljujem. U ime Kluba Za pravednu Hrvatsku tražim stanku u trajanju najmanje od 10 minuta iz razloga jer smatram da je danas jako važno reći da ovo izvješće je potpuno nepravilno i nije u skladu s propisima napravljeno, dakle manjkavo je. Prije svega ću se osvrnuti na dio kod zaposlenika, dakle kad zaposlenici kaznionica, zatvora, odgojnih zavoda i centara uprava za zatvorski sustav i probaciju njih nam u sustavu nedostaje čak 1000, o tome u ovom izvješću nećete naći puno, a to je izuzetno ozbiljan problem. S druge strane u izvješću o samoj probaciji nam nedostaju podaci o financiranju, dakle govori se o projektima, ali nemate nigdje izvješće o tome kako je novac trošen, nemate isto tako dio koji govori o udrugama koje su bile u suradnji sa uredom sa probacijom, dakle ne znamo na koji način su se te udruge birale, nema podataka o korištenju dakle na koji način su se uopće financirale, u kojim iznosima, nema podataka o izvorima financiranja projekata koje spominjete, dal su direktno kandidirale, dal je ured sa svojim projektima direktno kandidirao na europske fondove ili preko provedbenih naših nacionalnih tijela. Isto tako nedostaju podaci o radu i međuresornoj suradnji sa drugim tijelima, sa centrima za socijalnu skrb, sa zdravstvenim ustanovama, sa obrazovnim ustanovama i slično. Meni je takvo izvješće potpuno neprihvatljivo i smatram da sam bila dužna ponovno upozoriti na ovaj problem. Hvala.
Hvala lijepo. Naravno da ću odobrit stanku. Sukladno čl. 293.b. mi ćemo nastaviti sa radom, dakle kao što sam rekao želi li izvjestitelj, predstavnik podnositelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Pred vama je izvješće o radu i stanju kaznionica, zatvora, odgojnih zavoda i centara za 2020.g., kao i izvješće o radu probacijske službe za 2020.g.. Ono što mogu reći uvodno za obje, obja ova izvješća da je kao što znate 2020.g. bila izazovna godina za sve nas u Ministarstvu pravosuđa i uprave, pa tako i u zatvorskom sustavu i probacijskom sustavu, a vezano je za pandemiju covida-19. Mi smo u zatvorskom sustavu što je najvažnije za vas zastupnike HS održali stanje sigurnosti na najvišem stupnju, izvršavali povjerene nam zadaće koje nam omogućavaju ova dva zakona, a isto tako osigurali da se ova pandemija covida-19 ne širi toliko u zatvorskom sustavu jer moramo voditi računa da je više od 3000, skoro 4000 ljudi u sustavu, pa je trebalo taj sustav održati sigurnim i zdravim kako za osobe koje izdržavaju kaznu zatvora tako i za one naše zaposlenika koji su zaposleni u zatvorskome sustavu i mogu reći ovdje da smo se u 2020.g., kao i u godinama '21., pa i ovoj danas dobro nosili sa time. Što se tiče 2020.g. u ustrojstvenim jedinicama uprave za zatvorski sustav i probaciju boravilo je 11.607 zatvorenika. Kaznu zatvora koju izdržavaju punoljetne osobe kojima je izrečena kazna zatvora u kaznenom postupku 4.291 osoba, kaznu zatvora koju izdržavaju punoljetne osobe kojima je izrečena kazna zatvora u prekršajnom postupku 415 ili drugom sudskom postupku je kazna zatvora koja je zamijenjena, zamijenjena i izrečena novčana kazna 120, te prekršajno … [[Govornik se ne razumije]] 1554. Kaznu maloljetničkog zatvora 20 osoba, odgojna mjera upućivanja u odgojni zavod izrečena maloljetnim počiniteljima kaznenih djela 97, a mjere istražnog zatvora 5.110 osoba. Što se tiče istražnoga zatvora dosta se polemike vodi o tome, dakle ukupno oko 50 do 60% osoba koje izdržavaju kazne zatvora odnosi se na istražni zatvor. Istražni zatvor kao takav je u nadležnosti sudova odnosno suca izvršenja, pa Ministarstvo pravosuđa i uprave odnosno uprava za zatvorski sustav dakle nema ingerenciju o tome s obzirom na naš kapacitet u zatvorskom sustavu koliko će se osoba u datom trenutku naći u istražnom zatvoru, o tome odlučuje sud u postupcima koje provode suci istrage u različitim kaznenim postupcima. Dakle što se tiče izvješća pučke pravobraniteljice o stanju ljudskih prava i temeljnih sloboda osoba koje su u zatvorskom sustavu mi možemo reći da je s obzirom na naše kapacitete, trudimo se to povećati u ovim godinama odnosno u 2021. i ove koje danas, govorimo da se kapaciteti povećaju jer je istina da se u datom trenutku nađe veći broj zatvorenika u zatvorskom sustavu nego što su naši kapaciteti, ali o tome odlučuje dakle sud. Mi se trudimo da ta temeljna ljudska prava, zdravstveno stanje i sve ono što možemo osigurati ljudima koji se nađu u istražnom zatvoru budu na najvišem nivou poštivajući zakonske norme, međutim ono što bi bila nekakva europska norma oko 4 kvadrata po osobi, to u datom trenutku nije moguće ispuniti iako kažem zdravstveno stanje, sigurnosno stanje, sve je na nivou u kojima se to može dakle tolerirati. Što se tiče maloljetničkog zatvora tijekom 2020.g. na izvršavanju kazne maloljetničkog zatvora bilo je 19 zatvorenika i jedna zatvorenica. Kod maloljetnika prevladavaju kaznena djela protiv imovine to je 60%, kaznena djela protiv života i tijela 30%, te kaznena djela spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta 10%, najviše maloljetnika njih 45,45% ima izrečenu kaznu između jedne i 3.g.. Što se tiče maloljetnika u istražnom zatvoru tijekom 2020.g. u istražnom zatvoru boravilo je ukupno 45 maloljetnika i 6 maloljetnica. Najzastupljenija su kaznena djela protiv imovine, razbojništva, te krađe. Prosječno vrijeme boravka maloljetnika u istražnome zatvoru bilo je jedan mjesec i 24 dana. Odnos broja zatvorenika na jednog službenika pravosudne policije na dan 31. prosinca 2020.g. iznosi 2,30 zatvorenika na jednog službenika pravosudne policije, međutim uzmemo li u obzir prilikom izračuna odnosa samo na ona kaznena djela u kojima je ustrojen odjel osiguranja odnos je nešto povoljniji, a to je 2,2 zatvorenika na jednog službenika pravosudne policije. Dakle, mi smo svjesni što se tiče naših službenika da su potrebna popunjavanja s obzirom na broj zatvorenika. Mi smo tu negdje otprilike oko 70 novih osoba u sustavu pravosudne policije i trudimo se, dakle promijenili smo Zakon o izvršavanju kazne zatvora da se … policajca prije je bila dobna granica 25 godina to smo sada povisili na 30 godina. Što se tiče financijskog izvješća, prihodi iz nadležnog proračuna za financiranje redovne djelatnosti su 512 milijuna 344 tisuće kuna, vlastiti prihodi su 30 milijuna 061 tisuća kuna. Ono što morate znati da mi u zatvorskom sustavu provodimo različite tretmane za naše zatvorenike, jedan od tretmana je i ta tzv. radna terapija. Ovi naši vlastiti prihodi dosta zatvorenika u zatvorskom sustavu ima mogućnost ako želi raditi određene poslove, sukladno njihovim mogućnostima i onome što bi mogli raditi, oni su za taj posao plaćeni i to im se računa kao radna terapija unutar zatvorskog sustava. Zatvorski sustav ovo što mi uprihodujemo to su velika poljoprivredna imanja i proizvodi koje proizvodimo to se sve koristi za prehranu zatvorenika u našem zatvorskom sustavu zato u ovom izvješću vidite da je to prihod od 30 milijuna kuna. Što se tiče razlike između prihoda i rashoda to je 7 milijuna 406 tisuća kuna. Što se tiče Izvješća o radu probacijske službe dakle ovo je Izvješće o radu zatvora, kaznionica, odgojnih zavoda nadovezuje se probacijska služba. Probacijska služba je jedna od naj nama dosta važnih službi. Hrvatska probacijska služba danas ima važnu ulogu u okviru hrvatskog kaznenopravnog sustava, ostvaruje suradnju i postupa po zahtjevima državnih odvjetništava, sudova, sudaca izvršenja, kaznionica i zatvora osiguravajući potrebne informacije kod donošenja odluke izvršavajući sankcije mjere u zajednici. Mi imamo središnji ured u Zagrebu i 14 probacijskih ureda čime je omogućeno obavljanje probacijskih poslova za područje cijele države. Što se tiče zaprimljenih predmeta u 2020.g. 39,18% zaprimljenih predmeta odnosi se na izradu izvješća na zahtjev suca izvršenja, 23,76% predmeta odnosi se na rad opće dobro, 12,18% predmeta na uvjetni otpust, 12,84% predmeta na uvjetnu osudu sa zaštitnim nadzorom, 4,75% izvršavanje obveza po rješenju državnog odvjetnika, 3,12% izvršavanje djelomično uvjetne osude sa zaštitnim nadzorom posebnom obvezno sigurnosnom mjerom. Što se tiče probacijske službe imamo 104 zaposlena službenika, a od toga 12 službenika u središnjem uredu, 92 u probacijskim uredima, a u probacijskim uredima radi 14 voditelja probacijskih ureda. Što se tiče sati rada u 2020.g. ukupno je odrađeno 410.837 sati rada za opće dobro u bolnicama, Caritasu, društvima Hrvatskog crvenog križa, komunalnim poduzećima i u drugim institucijama s kojima probacijska služba ima ugovor. Kao što znate ova godina 2020. zbog epidemioloških razloga došlo je do promjene raskida nekih ugovora jel nismo mogli izvršavati u punom opsegu povjerene nam poslove probacijske službe. Hrvatska probacijska služba prošle godine proslavila je 10 godina svoga rada i možemo reći da je to jedna od najvažnijih institucija kada se radi o ovim sustavima gdje se osobe koje dolaze sa ovim blažim kaznama zatvora rehabilitiraju i odnosno vraćaju u normalan život u zajednicu s obzirom na djela koja su počinili. Što se tiče financijskih sredstava za normalno funkcioniranje probacijske službe tijekom 2020.g. utrošeno je ukupno 15 milijuna 355 tisuća 788 kuna od čega je najveći dio 14.600 kuna utrošen na plaće naših službenika. Dakle, predlažemo HS-u da izvješća o radu zatvorskog sustava i probacijske službe za 2020.g. prihvati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva poštovanog zastupnika Mažera. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Uvaženi državni tajniče. Evo i sami ste rekli da što se tiče istražnih zatvora odnosno kapaciteta da sudac izvršenja i odluke suda su te koje odlučuju na neki način vezano za punjenje istražnih zatvora. S druge strane smo vidjeli da je trenutno u procesu javna nabava elektroničkih narukvica, ako sam dobro vidio negdje oko 200 komada, nadovezujem se na to vezano i za odredbe Kaznenoga zakona koje propisuju i izvršenje kazne u domu. S obzirom da imamo zakonske akte, podzakonske propise, a da na neki način se to ne primjenjuje, dakle da li možete reći nešto vezano za taj dio i da li postoji mogućnost da se na taj način možda oslobode kapaciteti? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Ministarstvo pravosuđa i uprave dakle to je točno, mi smo sad u postupku završetka javne nabave za prvi set od 200 narukvica za elektronički nadzor. Radi se prije svega kao što sam rekao u izvješću o velikom broju istražnih zatvorenika oko 60% u zatvorskom sustavu. Nije svaki istražni zatvor pogodan za izdržavanje u vlastitom domu, neka su kaznena djela takva da mora biti u istražnom zatvoru, međutim ima dosta toga što bi to moglo. Dakle, postoje određene zakonski propisi u Zakonu o kaznenom postupku, što se tiče istražnog zatvora potrebno je donijeti i onog izdržavanja kazne zatvora u vlastitom domu još neke propise. Mi smo sada u postupku završetka ove nabave i vjerujem da ćemo tijekom 2022.g. to imati. Što se tiče izdržavanja kazne zatvora baš u kući to ćemo donijeti propise tijekom ove godine, vjerujem da ćemo one odredbe Zakona o kaznenom postupku početi provoditi.
Poštovana zastupnica Nađ.
Zahvaljujem potpredsjedniče HS-a. Poštovani državni tajniče. U izvješću ste naveli da je najveći porast pojedinačnih kaznenih djela u istražnom zatvoru kazneno djelo prijetnje i da je zapravo to skoro 22% porast, a u odnosu na 2019.g. 25%. Sad me zanima s obzirom na taj veliki postotak tog kaznenog djela u istražnom zatvoru dal ste analizirali ta kaznena djela zapravo tko prijeti, da li su to prijetnje novinarima, političarima ili neke druge prijetnje? Ako su novinarima onda smo u velikom problemu kao demografsko društvo.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Sad je to možda i vaš osobni zaključak. Što se tiče istražnoga zatvora i mjere koje se donose sukladno pozitivnim zakonskim propisima u kaznenopravnoj sferi vi znate da o tome ne odlučuje Ministarstvo pravosuđa i uprave nego odlučuje sud, dakle određivanje mjere istražnog zatvora u rukama je suca izvršenja kada se radi o različitim kaznenim djelima pa tako i o kaznenom djelu prijetnje. Dakle, mi ovo statistički vodimo o čemu se, koja su to kaznena djela za osobe koje se nađu u zatvorskom sustavu, ali procjena je suda da li treba u određenom konkretnome slučaju odrediti mjeru istražnoga zatvora. Dakle, ne mislim da se tu radi specifično o jednoj kategoriji ljudi kojima se prijetilo. To su razno različite osobe, različita kaznena djela u sferi javnoga života. Dakle, ne radi se tu samo o novinarima, toga ima svega.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče u svom izlaganju ste spomenuli, a i vidljivo je iz izvješća da je broj pravosudnih policajaca krajem 2020. godine bio 1.551 i da je stanje zadovoljavajuće s obzirom da na jednog službenika pravosudne policije dolaze 2,3 ili 2,2 zatvorenika ovisno o izračunu. A isto tako se kaže da je nepopunjeno gotovo 28% od sistematiziranih radnih mjesta i da postoje upražnjena radna mjesta što zaposlenicima otežava obavljanje njihovih redovnih poslova oko izvršavanja kazne zatvora. E sad koja su to onda radna mjesta na kojima ima najviše nedostajućih radnika, da li se ona mogu popuniti i da li je možda situacija sad bolja nego što je bila kada ste podnosili izvješće za 2020. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa uvažena zastupnice. Tu se radi o najvećem broju nedostatka pravosudne policije u zatvorskom sustavu. Dakle, to su one osobe koje su u izravnom kontaktu sa zatvorenicima, osobama koje izdržavaju kaznu zatvora. Mi smo negdje godišnje na popunjavanju oko 70-ak osobe koje se zapošljavaju u zatvorski sustav pravosudne policije. Rekao sam da smo povisili onu dob životnu da to može biti 30 godina života. Nama je to dosta teško, dakle dosta se ljudi javni na natječaj međutim moraju ispuniti određene uvjete. Ono što je dobro i to danas mogu reći to se odnosi na 2022. godinu, sa mnom je ovdje ravnateljica Uprave za zatvorski sustav i probaciju, mi ponovno vraćamo onu srednju školu za pravosudnu policiju koju imamo u suradnji sa MUP-om. Nama je obveza i dužnost obrazovati nove kadrove, mlade ljude da uđu u zatvorski sustav. Isto kao i hrvatska policija oni su, njima je povjerena posebna zadaća da se dakle brinu o ljudima koji se nađu s ove strane zakona ali ipak da nakon toga normalni izađu u normalan život. Dakle, radimo na tome što više možemo.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Državni tajniče, vidimo da je problem i probacijskim uredima, a ono što je u Hrvatskoj problem mislim da je u Varaždinskoj županiji itekako veliki problem odnosno i alarm mogu čak reći u Varaždinskoj i Međimurskoj županiji, a probacijski ured u Varaždinu jedan je od ureda sa najvećim brojem osuđenika o kojima brinu tek 4 službenika. Iz izvještaja vidimo da je zaprimljeno 391 ovoga predmet što ispada na 4 službenika 97 predmeta, a prosjek u Hrvatskoj je 57 predmeta po zaposleniku, pa vas lijepo molim u čemu je problem. Ja znam da je problem da nije lako naći zaposlenike jer to je itekako težak posao jer si i na terenu, a i ovisi o tvojem mišljenju da li ćeš biti oslobođen ili ćeš biti produljen u zatvoru pa vas pitam u čemu je problem. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena zastupnice to vam je povezani sustav kao i ovo što sam odgovorio maloprije zastupnici. Dakle, mi se trudimo da taj broj ljudi, naših zaposlenika povećamo iz godine u godinu prateći broj predmeta. Vi znate da smo mi ograničeni ukupnim financijskim sredstvima koji se odnose na zatvorski odnosno zatvorski sustav i probaciju i općenito na Ministarstvo pravosuđa i uprave. Dakle, pokušavamo uvesti u sustav što više ljudi međutim to se radi na godišnjoj razini. Stanje se u odnosu na 2020. godinu do danas dosta toga promijenilo. Ja mogu reći da probacijska služba ima i određena sredstva koja dobivamo iz naše međunarodne suradnje i projekata. Najviše iz Norveškog financijskog mehanizma. Puno smo toga napravili, svjesni smo da treba zapošljavati ljude, ali evo kažem to je povezani sustav koji se odnosi i na zatvorski sustav i na probaciju i danas je stanje puno bolje nego što je to u ovom izvješću za 2020.
Poštovani zastupnik Kirin.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani tajniče, probacija je postupak nadzora nad ponašanjem osoba koje su u riziku nakon izricanja neke kaznene mjere ili izlaska iz institucija zatvorenog tipa, dakle probacija je uvjetovana i nadzirana sloboda počinitelja kaznenog djela. Koliki je postotak onih koji ponavljaju krivična djela, recidivista, kako to prevenirati? Da li nakon ponavljanja krivičnog djela istog ili drugog povećati kaznu?
Poštovani državni tajnik.
… [[Govornik se ne razumije.]] poštovani zastupniče što ste rekli i u službama nadzora i sudu kada osoba dobije priliku da ide na uvjetni otpust, prijevremeni uvjetni otpust o čemu odlučuje sud, dakle te osobe nisu puštene tako da rade što hoće, one su pod nadzorom, ako dakle odstupe od pravila koje se odnose na ovo što ste rekli one se vraćaju ponovo u zatvor. Nije to veliki broj ljudi koji su recidivisti međutim njih ima. Dakle, sustav u kojemu mi svi radimo je kao i život. Dakle, različiti ljudi ulaze unutra. Nije svaki zatvor jednaki zatvor, nije svaki zatvorenik isti zatvorenik, a nije ni svaka osoba koja ulazi u probacijski sustav ista osoba. Dakle, mi se trudimo da u onom generalnom sustavu osobe rehabilitiramo, da shvate što su učinili da se vrate normalni u život. Međutim, imate i određeni manji postotak ljudi koji su cijeli niz godina u zatvorskom sustavu i mogu reći slobodno žive u tom sustavu. Tako da je to neko pravilo nažalost, ali evo naša je dužnost da provodimo zaštitu interesa RH i trudimo se da osobe preodgojimo, međutim to nekad nije moguće.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem poštovani državni tajniče. Dakle, Zakonom o socijalnoj skrbi određene su zapreke za rad u djelatnosti socijalne skrbi. Temeljem istih određeno je kako u socijalnoj skrbi rad ne može obavljati osoba koja je prije toga pravomoćno osuđena za ona taksativno navedena kaznena djela koja su predviđena u samom kaznenom zakonu, a u isto vrijeme upravo te osobe nam određuju rad za opće dobro i to u domovima za starije i nemoćne, pa onda u bolnicama, u centrima za odgoj i obrazovanje. Kako to da nam je to prihvatljivo? Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, ne znam baš da te osobe odrađuju rad za opće dobro na takav način kao što ste vi rekli. Dakle, kad se određuje rad za opće dobro nije to tako paušalno i napamet, dakle tu postoje posebne službe, i povjerenstva koji odlučuju kakve osobe mogu ići kada se odredi rad za opće dobro, gdje se odrađuje rad za opće dobro. Nije to samo tako da se sa popisa dakle netko šalje. Dosta se toga provjerava i tu su stručne službe koje vode brigu o tome kako se to provodi. Dakle, vi znate da izvršna vlast nema baš utjecaj na to. To je odluka suda kada se radi o takvoj kazni, a naši službenici u probacijskoj službi dakle vode brigu o tome gdje osoba može ići i gdje mora ići. A morate znati da ta neovisnost pravosudne vlasti i suda u odlučivanju nije u rukama izvršne vlasti, nego sudbene vlasti.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto.
U Hrvatskoj imamo na tisuće vrijednih, sposobnih i obrazovanih osoba koje su ili nezaposlene ili su neadekvatno angažirane te nemaju kompromitiranu prošlost. Njih vaše ministarstvo ne treba. Vi ipak izvlačite ljude iz mirovine koji imaju jugo batinašku prošlost kao na primjer izvjesni Jure Žulj, čovjek koji je uslijed afere 2014. godine morao napustiti vaše ministarstvo. Ali je 2021. reaktiviran iz mirovine i vraćen u Ministarstvo pravosuđa i to baš u Službu za zatvorski sustav. Taj Žulj naravno nema reference iz Danske ili Austrije, nego iz jugokomunističkog zatvorskog režima. Kad uzmemo u obzir da je vaš državni tajnik Juro Martinović naučio pravo u sustavu JNA postavlja se pitanje koji su to vaši kriteriji kako bi netko 2022. godine mogao biti čimbenik u hrvatskom pravosuđu koje hrvatski građene irelevantne europske institucije smatraju glavnim krivcem za sve hrvatske probleme. Je li preduvjet za rat u pravosudnom sustavu da je osoba radila u UDBA-i, KOS-u, Securitateu, HGB-u ili Staziju. Zašto angažirate kompromitirane umirovljenike, a ne obrazovane profesionalce u radno sposobnoj životnoj dobi?
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Što vama reći? Kad bismo mi gledali tko je sve rođen u bivšoj Jugoslaviji, u bivšoj Jugi, tko je koju školu završio, gdje je došao mi bismo imali problem. Ne ja sam sa sobom, nego mi skupa sa svima. Mi u zatvorskom sustavu imamo i velike stručnjake. Ovo što vi spominjete neka konkretna imena ja ne bih to komentirao. Ja smatram da ljudi koji rade u zatvorskom sustavu, kaznionicama, odgojnim zavodima, probacijskoj službi su zaslužili puno više od kritike u vrijeme kad se vi vraćate, kad ja koji tu stojim, ravnateljica nema veze s vezom nikakve. Mislim da trebamo ljude koji rade težak posao, preodgajaju osobe koje prekrše zakon pohvaliti, a sad vi ste jednu osobu od 12100 zaposlenika u Ministarstvu pravosuđa i uprave našli na meti zbog vaših političkih svjetonazora, ne zbog toga da ste pročitali ovo izvješće uopće.
Poštovana zastupnica Vidović Krišto je digla povredu Poslovnika. Što je povrijeđeno u Poslovniku?
Povrijeđen je članak 238. ali i članak koji ukazuje na to da Hrvatski sabor mora tako funkcionirati, da hrvatska Vlada odgovara Hrvatskom saboru, a vi to sada ne radite. Vi omalovažavate i hrvatske građane govoreći da ja izvlačim dva primjera jer imam samo jednu minutu govorite o mojim političkim stavovima i o tome tko je kada i gdje rođen. O tome ja nisam govorila. Govorim o tome da je hrvatsko pravosuđe rak rana hrvatskog društva, a vi o tom pravosuđu generirate JNA pravnike i ljude iz totalitarnih sustava. I za to se možete sramiti.
Dobro. To je na žalost bila replika i na žalost isto tako morate dobiti opomenu. Poštovana zastupnica Andreja Marić.
Hvala lijepa poštovani državni tajniče. Vratila bih se malo na popunjenost radnih mjesta. Činjenica da prema ovom izvješću 2020. nedostaje 1000 ljudi. Kolegica je pitala koji su to profili. Vi ste spomenuli da nedostaje pravosudne policije, stoga ne možete onda unutra pisati da je broj zaposlenika zadovoljavajući. Pa vas molim da dopunite koji još profili zaposlenika fale, kako je recimo situacija u zatvorskoj bolnici što se tiče medicinskih djelatnika, kakve su plaće, kakva je popunjenost. I ako još stignete koji su standardi u drugim zemljama glede broja zatvorenika na zatvorenike pravosudne policije. Tu je kod nas 2,3 naprama 1. Kako je u drugim zemljama? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice naravno da su standardi drugačiji s obzirom na veličinu države, na broj stanovništva. Mi smo otprilike u zatvorskom sustavu rekao sam između 11 i 12000 ljudi koji završavaju u zatvorskom sustavu tijekom jedne godine. Najviše nam nedostaje pravosudne policije, različitih osoba koji rade u tretmanima. Što se tiče zatvorske bolnice, zatvorska bolnica nam je specifična bolnica. Ona bi više trebala biti što se kaže bolnica psihijatrijskog karaktera. Tamo dolaze ljudi sa takvim problemima. Mi smo tu razinu zatvorske bolnice svake godine dignuli malo više nego što je bilo u prethodnim godinama. Vidjeli ste kad smo imali onu raspravu, da zatvorsku bolnicu povezujemo sa ovim sustavom Ministarstva zdravstva za CEZIH. Dakle, trudimo se zapošljavati, osobe koje popunjavaju sustav zatvorske bolnice. Jer ono što je nama problem to je plaće u zatvorskoj bolnici u odnosu na ostale bolnice su dosta manje. Sad želimo to izjednačiti. Nama liječnici slabo dolaze. To nam je problem. Sad pokušavamo, dakle dići na razinu i ostalih da se ipak to malo popuni.
Hvala. Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala predsjedavajući. Poštovani gospodine Salapić, evo jedan mali citat, kasnije ćemo čuti cijelo djelo. Zatvorski sam čuvar nakon dodatka na staž i bonus od 30% na uvjete rada sa svim beneficijama i prekovremenim satima prosječno svakoga mjeseca primim plaću 6 i pol tisuća kuna. Moje je pitanje prošle godine, krajem prošle godine bili ste na jednom sastanku na kojem se raspravljalo o nedostatku kadrova i o starosnoj dobi zaposlenika u zatvorskom sustavu, popunjenost radnih mjesta u istom tom sustavu je nešto malo manja od 72%. Pa evo da vas pitam o temi koja je vrlo aktualna kada, odnosno što se radi da bi se prava pravosudnih policajaca izjednačila sa policijom koja je pod Ministarstvom unutrašnjih poslova, jer znate da je to za pravosudnu policiju jedna vrlo bitna tema. Hvala u njihovo ime na odgovor.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam lijep. Mi uvaženi zastupniče kontinuirano radimo na poboljšavanju prava naših službenika i zaposlenika u zatvorskom sustavu posebice pravosudne policije jer je istina da su ti ljudi u najtežoj situaciji u tom sustavu u izravnom kontaktu sa različitim tipovima ljudi koji služe kazne zatvora. Mi imamo dosta dobru suradnju sa sindikatima pravosudne policije, njih je više, to nije taj samo jedan nego ih ima i tri. Plaće su u prosjeku takve kad uzmete dežurstva to je malo više. Dakle, ono što je naš cilj u budućnosti da pravosudnu policiju zatvorskog sustava i pravosudnu policiju za osiguranje pravosudnih tijela ujednačiti u jednu i kontinuirano radimo na tome da se te plaće ljudima u sustavu povećavaju sukladno našim financijskim mogućnostima. Toga će biti, ne možemo preko noći, ali evo vjerujem da su vrata za suradnju i razgovor otvorena i tim ljudima je stvarno najteže i potrudit ćemo se da bude to bolje.
Poštovani zastupnik Katičić.
Poštovani predsjedavajući i državni tajniče, poštovani kolegice i kolege. Evo drago mi je da se vodi objedinjena rasprava po ove dvije točke izvješća kako o stanju o rada kaznionica tako i o radu probacijske službe za koje mislim da je s obzirom na pandemijske uvjete koji su se dešavali jasno i nedvojbeno ukazuju na onu realnost kako se dešava u hrvatskom društvu. Međutim, želim napomenuti jednu vrlo bitnu stvar, a to je da probacijska služba između ostalog ima za cilj i određeni razvoj lokalnih zajednica i znam da su raspoređene diljem Hrvatske, međutim molimo bi vas da pojasnite malo ako je moguće da li postoji određena dinamika daljnjeg razvoja tih probacijskih služba diljem Hrvatske i odnosno i onaj dio koji se tiče popunjenosti sistematiziranih radnih mjesta kako u kaznionicama i drugim ustanovama koje vode brigu o zatvorenicima. Hvala vam lijepo.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. Kao što sam rekao i u replikama prije naša je obaveza dakle i želja i potreban da taj sustav godišnje popunjavamo u cjelini što je više moguće s obzirom na broj sistematiziranih radnih mjesta. Rekao sam oko 70 ljudi otprilike godišnje dođe novih u sustav, nešto ih ode u mirovinu. Mi smo sada donijeli određeni pravilnik gdje ljude koji imaju pravo na tu mirovinu puštamo uz određene zakonske dakle jedno je starosna jedno je mirovina po posebnim uvjetima da popunjavamo ljude, ljude u sustav tzv. pomlađivanje sustava. A što se tiče probacijskih ureda vodimo brigu o tome da oni budu zastupljeni stvarno teritorijalno, to nam je važno. Imali smo problema u ovoj godini o kojoj sad raspravljamo 2020., pa i '21. djelomično jel neke stvari nismo mogli izvršavati s obzirom na pandemiju koronavirusa, sad je to bolje i vjerujem evo da svi zajedno i ovdje je ravnateljica sa mnom, vodimo brigu o tome da to bude dostupno na cijelom teritoriju RH, a to je jako važno i mislim da, mislim da je to okej sve.
Poštovani zastupnik Sačić.
Pa evo iz izvješća smo opet vidjeli da pojedinim počiniteljima teških kaznenih djela se izriče rad za opće dobro, probacijska služba u tome sudjeluje itd., međutim šokantno je da se taj rad za opće dobro zapravo u 2020. izrekao od strane suda u čak 14 slučajeva za počinitelje teških kaznenih djela ogavnih protiv spolne slobode i iskorištavanja djeteta, protiv obitelji, braka, mladeži, protiv javnog reda, protiv života i tijela 69 slučajeva. Znači ovaj kaznena politika naša je preblaga, tu nema spora, al dajte mi recite da li to, kako to sve skupa utječe na recidivizam, ako možete u kratkim crtama, u kakvom stupnju su ti povrati i da li se kriminalci uspiju resocijalizirat u nekoj mjeri, ko ostaje u onom crnom dnu i kako s njima postupate?
Poštovani državni tajnik.
Ha, uvaženi zastupniče to kao da ste me pitali da ja vama kažem ko je član banke i koliko dugo će bit član neke bande. To vam je od čovjeka do čovjeka, dakle što se tiče kazne koja određuje se za rad za opće dobro koje ste spomenuli o tome odlučuje sud, o tome ne odlučujemo mi, niti probacija, niti zatvorski sustav. Kad čovjek uđe unutra na ovaj ili onaj način, dal ide na uvjetnu osudu il u zatvorski sustav to vam je posebni tim stručnjaka prije svega od psihologa, zdravstvenog osoblja koji je svaku osobu proučio, svaki čovjek koji uđe u sustav ima, ima svojeg što bismo rekli dosje, po njemu se prati kad je ušao, kako je ušao, što sve treba učiniti, kako će sve učiniti, koje su mu preferencije i možemo li šta od tog čovjeka napraviti. Nažalost, recidivista uvijek ima, oni nisu u velikom broju, u tom ne možemo sudjelovat, osoba dobije pravo na, na vikend, pa napravi nered. Nismo mi krivi što je on u tom trenutku poludio, dakle od čovjeka do čovjeka.
Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem. Poštovani g. državni tajniče, u više navrata su kolegice i kolege se osvrnule na broj pravosudnih policajaca jer očito nam se čini ta brojka dosta zabrinjavajuća. Ono što još više zabrinjavajuće je to da je to kontinuirani broj već nekoliko godina iz izvještaja se vidi, za pretpostaviti da nije samo u pitanju ove 3.g. nego je i prije toga. Vi ste spomenuli da se radi na tom dizanju granice sa 25 na 30, ali to se nije dogodilo, pa bi vas molila za hrvatsku javnost što konkretno, konkretno kanite učiniti kako bi se povećao broj pravosudnih policajaca sa 70%, pa ajde da idemo na 80 mislim uputno bi bilo 100% lijepo bi vas molila i da uzmete u obzir od kolege Dretara isto tako u odgovoru pitanje plaća i visine plaća tih naših zatvorskih policajaca. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Uzeo sam u obzir repliku g. Dretara i odgovorio sam njemu. Što se tiče ovoga ne znam kak ste sad zaključili da smo mi napravili grešku sa ovih 25.g. na 30.g. da to ne funkcionira, pa danas govorimo o izvješću za 2020.g., a danas smo u 2022., funkcionira to. Imali smo natječaj, imamo zainteresirane ljude koji se javljaju na natječaj, taj sustav se popunjava na način da ljudi ispune uvjete kad se jave na natječaj. Dakle bilo bi jako idealno i dobro kad bismo mi mogli 100% oni koji se jave sve ih primiti, dakle mi isto filtriramo sustav. Vi znate da pravosudni policajac uz sve ove tegobe koje je i g. Dretar govorio specifičan posao i sve, čovjek kad uđe u sustav nisu svi med i mlijeko, mi imamo problema isto, razumijete. To su ljudi koji su u izravnom kontaktu sa najtežim oblicima kriminalnog miljea, neki su apsolutno posvećeni svom poslu, neki su manje posvećeni svom poslu i vodimo računa kad su natječaji pomlađujemo sustav kakvi nam ljudi ulaze unutra, to je isto jako važno.
Poštovani zastupnik Matula.
Zahvaljujem. Državni tajniče Salapić, dosada evo govorilo se o tom manjku ljudi koji rade u sustavu, međutim pitanje je i problema zatvora. U poglavlju o premještaju zatvorenika govori se o tome kako su kaznionice u Glini i zatvoru u Sisku nakon potresa su stradali i zatvorenici su premješteni u druge ustanove. Osobno sam kao i moje kolegice i kolege imao priliku raditi po načelu kultura u zajednici i obilaziti od Lepoglave preko Odgojnog zavoda u Turopolju, Lipovicu mogu reći da su tamo uvjeti vrlo, vrlo skromni. Kakve su šanse da se obnovi kvalitetno zatvor u Glini i što je sa zatvorom u Imotskom u kojem se godinama pričalo?
Poštovani državni tajnik.
Što se tiče situacije nakon potresa uvaženi zastupniče, mogu reći eto hvala Bogu uspjeli u tom trenutku sačuvati i sigurnost ljudi i zdravlje i spasiti sve ljude koji su bili u tom trenutku tamo što zatvorenike što naše djelatnike. Što se tiče zatvora u Glini onu zgradu koja je pogođena potresom u dvorištu ćemo srušiti i napraviti novu, dakle to je u postupku. Što se tiče drugih kapaciteta mi smo trenutno u završetku popunjavanja kapaciteta u Požegi na 150 novih mjesta i u Lipovici na oko 100-njak mjesta. Svjesni smo situacije dakle radimo i na tome da se novac iz europskih sredstva iz NPOO-a uloži na proširenje kapaciteta zatvora u Zagrebu koji je najopterećeniji zatvor. Dakle, to je naš kontinuirani zadatak i posao ne ide to preko noći to su velika sredstva i vjerujem da ćemo s ovim povećanjem kapaciteta i nekim alternativnim mjerama što smanjiti broj ljudi izravno u zatvorskom sustavu što poboljšati kapacitete koje sam sad maloprije rekao ovdje okolo posebno Gline i Siska.
Poštovani zastupnik Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Evo već smo u prethodnim replikama u dva, tri navrata govorili o recidivizmu i zasigurno je to tema koja često puta izaziva veliku pozornost u javnosti. Mene zanima sama suradnja sa institucijama, udrugama, fakultetima sukladnih usmjerenja zasigurno je pridonijela da možete reći i ovdje ste naglasili u više navrata također da nije toliko veliki broj recidivista. Mislim da bi bilo dobro da kroz apliciranja na razne programe i dalje se nastavi još intenzivnija suradnja sa ovim tijelima. I jedno pitanje me zanima, što sa osobama koje nažalost cijeli svoj radni vijek provedu u zatvorskom sustavu, što njih kasnije očekuje jer nemaju pravo na mirovinu, jel su oni isključivo socijalni slučajevi? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvaženi zastupniče. I sami ste dali djelomično odgovor na ovo zadnje, nije to veliki broj ljudi koji su stalno u zatvorskom sustavu. Nažalost ima i toga u nekom malom postotku, ali na to ne utječemo mi nego kolikogod se trudite oko nekih ljudi ne možete napraviti ništa. Ja nisam stigao sve reći, tu su brojni međunarodni projekti, brojne suradnje sa različitim ministarstvima, udrugama što se tiče te resocijalizacije čovjeka i povratka nakon zatvora u normalni život. Nisu svi zatvorenici teški kriminalci, tu imate ljude koji su imali prometne nezgode sa smrtnom posljedicom, imate ljude koji su počinili određena djela iz nehaja, to je različiti tip ljudi. Ono što je naš interes da mi osiguramo one sigurnosne, zdravstvene, financijske i ostale uvjete. Ovi naši stručnjaci koji rade u sustavu kojima se slažem da treba povećati plaće kao i medicinsko osoblje kao i psiholozi su na tom zadatku da te ljude pokušaju vratiti u normalni život. To je nekad teško, no u većini slučajeva kada se radi o normalnim ljudima to je moguće učiniti i mi se evo iz godine u godinu trudimo, imamo stvarno jako dobru suradnju sa tijelima izvan zatvorskog sustava.
Hvala. Poštovana zastupnica Bedeković.
Hvala vam lijepa. Poštovani državni tajniče. Ako pogledamo podatke koji govore o vrsti i broju kaznenih djela u predmetima uvjetne odnosno djelomično uvjetne osude sa zaštitnim nadzorom ili posebnom obvezom ili pak sigurnosnom mjerom onda možemo vidjeti da od ukupnog broja kaznenih djela koji čini 68 od toga 362 kaznena djela otpadaju na kaznena djela protiv braka u obitelji i djece što čini više od 53% ukupno jel. E sad, ja vjerujem da je to posljedica izmjene Zakona o zaštiti od nasilja u obitelji i Kaznenog zakona u kome smo ovaj HS je zapravo nasilje u obitelji kvalificirao kao kazneno djelo, ali isto tako vidimo da uz uvjetnu i djelomično uvjetnu osudu osim zaštitnog nadzora sud može izreći jednu ili više sigurnosnih mjera odnosno posebnih obveza. Možete li reći koje su najčešće sigurnosne mjere ili posebne obveze u slučajevima nasilja u obitelji propisane, podnesene određene?
Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Sami ste sad djelomično kad ste čitali statističko izvješće rekli o čemu se tu radi. Dakle o tim sigurnosnim mjerama odlučuje naravno sud. Što se tiče tih kaznenih djela mi smo to taj zakonodavni okvir učinili puno boljim i čvršćim nego što smo imali do sada i sami ste bili u tom sustavu, nažalost taj porast obiteljskog nasilja je dosta veliki i ova pandemija koronavirusa u godinama koje su iza nas je učinila svoje. Dakle, trudimo se da taj sustav dobro pratimo, nije samo to ingerencija Ministarstva pravosuđa i uprave i zakona o kojima smo ovdje raspravljali nego je to ingerencija sudova i policije. Mislim da je velik iskorak napravljen u tome u zaštitu takvih slučajeva i u tome da su i policija i sud sa puno više obzira i pažnje nego što je to bilo prije gledaju na ovakva kaznena djela. Dakle, zaštita je puno veća kako obitelji tako i djece i vjerujem da smo taj čvrsti zakonodavni okvir doveli u situaciju da takve ljude štitimo maksimalno moguće.
Poštovana zastupnica Murganić.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče. Navodimo ovdje da imamo 1371 ugovorenih pravnih osoba kod kojih se može izvršavati rad za opće dobro i da li je to dovoljno, da li imamo problema sa upućivanjem na rad za opće dobro? Naime, zašto to govorim? Zato šta u institucije, u ustanove tijela javne ovlasti imaju zaista veliku odgovornost kada se upute u takav ugovorni odnos i za materijalne resurse, ali isto tako pogotovo u zdravstvenim i socijalnim institucijama za osobe kojima skrbe. Imam iskustva vlastitog da sam vodila računa da to budu evo najčešće saobraćajni prekršaji da zaštitim svoje korisnice ipak da surađujemo u tome. Dakle, moje je pitanje, da li imamo dobru dovoljnu suradnju i općenito radi probacijske službe općenito [[Upadica Reiner: Hvala.]] jednu dobru međuresornu suradnju?
Hvala. Poštovani državni tajnik.
Hvala lijepo uvažena zastupnice, imamo među dobru, dobu međuresornu suradnju, bilo je nešto problema u ovim godinama zbog pandemije korona virusa neki se ugovori nažalost nisu mogli izvršavati, neke se stvari mijenjaju, dakle nisu sve institucije koje dobiju rad za opće dobro jednako … [[Govornik se ne razumije.]] dakle postoji tu i određenih potreba da se mijenja, međutim mi smo zadovoljni s ukupnim stanjem i brojem subjekata s kojima imamo ugovore, pratimo to konstantno. Dakle, tu se radi o posebnoj službi koja to prati, a isto tako vodimo brigu o tome da osoba kada ide rad za opće dobro, da to nije samo priča koja se pojavljuje medijski, eto dobio rad za opće dobro pa nikom ništa, da se to prati, ako osoba prekrši rad za opće dobro, ako slučajno pravni subjekt to prekrši ili omogućava određene povlastice osobi koja ide za rad za opće dobro to je kazna jednima i drugima. Ova se osoba vraća u zatvor, a s ovim raskidamo ugovor i poduzimamo određene korake dalje. Mislim ima tu svega i svačega, ali u globali 98% je to dobro.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče na početku vašeg izvještaja napisana je misija Uprave za zatvorski sustav i probaciju u kojoj se između ostalog navodi da treba biti čovječno postupanje i poštovanje dostojanstva osobe koja se nalazi na izvršavanju kazne zatvora ili izvršavanju odgojne mjere upućivanja u odgojni zavod kroz jasno postavljene ciljeve, sigurno radno okruženje, motivirano osoblje i suradnju s lokalnom zajednicom i organizacijom civilnog društva. U izvješću je naveden velik broj podataka koji nam pokazuje stanje vezano uz zatvorenike. Što je sa dijelom kroz jasno postavljene ciljeve, sigurno radno okruženje i motivirano osoblje? Svojim ste zaposlenicima posvetili svega 3 stranice u ovom izvješću iz kojih se ne može vidjeti jesu li oni motivirani, imaju li sigurno radno okruženje i kakve su im plaće. Smatrate li da su vaši zaposlenici stvarno motivirani i da su sigurni?
Poštovani državni tajnik.
Ja smatram da su naši zatvorenici, naši zaposlenici sigurni. Prije svega vi znate da je općenito sustav plaća u državnoj službi pa tako mogu reći i u Ministarstvu pravosuđa i uprave u skladu sa mogućnostima prije svega državnog proračuna. Mi se vodimo brigu o tome da našim djelatnicima osiguramo sve ono što je po zakonu naša obveza. Naravno da bi te plaće trebale biti svima više. Ne mogu samo reći da mi imamo kvalitetne djelatnike u probacijskoj službi i u zatvorskom sustavu, zaposlenici zatvorskog sustava imaju dodatak na plaću od 20% svi. Dakle, imaju veće plaće nego ostali zaposlenici Ministarstva pravosuđa i uprave. Recimo jedan pravosudan policajac sa svojim dežurama i ako radi u smjenama i to može dogurati do 10.000 kuna. Dakle, nije to samo okvirno prosječna plaća koji kao što se tiče probacijske službe nismo mi stigli dojam da imamo demotivirane ljude, ali svakako je motivacija obveza svih nas, pa i mene i naših djelatnika i službenika i dužnosnika je da radimo na tome da tim ljudima osiguramo veće plaće. Ne možemo reći da je sjajno i dobro, mogu samo reći da može biti bolje. Evo, hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo državni tajniče, možete se vratiti na mjesto, a želi li predstavnik izvjestitelja odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu i prva će u ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata govoriti poštovana zastupnica Vesna Nađ. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, pred nama je Izvješće o radu probacijske službe i Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2020. godinu. Nama se uporno serviraju izvješća koja nisu od prethodne godine i ta praksa bi trebala prestati jer nema nikakvog suvislog razloga da se ne poštuje Članka 4. stavak 14. Zakona o probaciji npr. koji propisuje da o radu probacijske službe Vlada RH izvješćuje Hrvatski sabor jedanput godišnje, a najkasnije do 31. ožujka za prethodnu godinu. Vlada je ovo izvješće za probaciju za 2020. dostavila Hrvatskom saboru 2. rujna 2021. godine. Toliko o tome koliko vlada poštuje zakone koje sama predlaže. Zakon o probaciji popisuje da su probacijski poslovi od posebnog interesa za RH, a obavljaju se radi zaštite društvene zajednice od počinitelja kaznenog djela, njegovog, njegove resocijalizacije i reintegracije u zajednicu utjecajem na rizične čimbenike koji su povezani s činjenjem kaznenog djela. U izvješću se navodi da je probacijska služba u protekloj godini na izvršavanje zaprimila ukupno 3.497 novih predmeta, a završila 3.624 predmeta. Osobe uključene u probaciju odradile su ukupno 410.837 sati rada za opće dobro. Tijekom 2020. godine na raspolaganju je bila 1.371 pravna osoba u kojima se moglo izvršavati rad za opće dobro. Ovo isticanje brojčanih podataka je dakako dobro i ukazuje da veliki napor probacijske službe, ali nas bi kao saborske zastupnike, a i širu javnost zanimalo kakvi su trendovi, jesu li upravo takve probacijske mjere utjecale pozitivno na ostvarivanje svrhe probacije koja je kako je navedeno resocijalizacija i reintegracija u zajednicu utjecajem na rizične čimbenike koji su povezani sa činjenjem kaznenog djela. Uvijek kada pročitamo neki brojčani podatak moramo se pitati zašto je to tako i što možemo učiniti da ostvarimo punu svrhu i cilj probacije. Nedostaje analiza provedenih mjera i njihovih učinaka i komparacija učinaka sa prethodnim godinama. Također nemamo zaključne napomene kojima bi se navelo prijedlozi za unaprjeđenje onih postupaka probacijske službe koji nisu dali željene rezultate. 2020. godina obilježena je pandemijom Covida-19 i potresom koji je pogodio Grad Zagreb, a u kojem je teško oštećen prostor u kojem je do tada bio smješten probacijski ured u Zagrebu, na Tomislavovom trgu 17 u Zagrebu. Dobro je da se uspio pronaći zamjenski prostor za potrebe potresom uništenog probacijskog ureda u Zagrebu 1 koji je privremeno preseljen u poslovni ured Zagrepčanke u Zagrebu i da je osiguran novi prostor za potrebe probacija u Požegi u vlasništvu RH. Dobro je da državni proračun probacijske poslove možemo, da uz državni proračun probacijske poslove možemo financirati i kroz projekte kao što je jačanje zaštite ljudskih prava i javne sigurnosti kroz unapređenje kapaciteta probacijske službe koji se financira iz Norveškog financijskog mehanizma 2014.- 2021. Navodi se kako Hrvatska probacijska služba podjednako naglasak stavlja na socijalnu integraciju i počinitelja kaznenog djela i na zaštitu zajednice. Od 2826 osoba za koje su prikupljeni podaci o ranijoj kažnjavanosti 26,22% bilo je ranije osuđeno u kaznenom postupku 22,0% ih je bilo ranije pod nadzorom probacijske službe. Nije to mali postotak recidivista i trebalo bi iznaći načina da se taj broj smanji poduzimajući određene mjere u okviru probacijske službe, jesu li to edukativne, radno okupacijske, psihološke ili dr. mjere treba osmisliti probacijska služba. Iako bi nekad kad vidimo okrutnost prema žrtvama kod počinjenja kaznenih djela osobito prema djeci i ostalim ranjivim skupinama najradije posegnuli za istim odgovorom prema počinitelju, moramo se sjetiti da smo u čl. 3. Zakona o izvršenju kazne zatvora propisali da je glavna svrha izvršenja kazne zatvora uz čovječno postupanje i poštovanje dostojanstva osobe koja se nalazi na izvršenju kazne zatvora, njegovo osposobljavanje za život na slobodi u skladu sa zakonom i društvenim pravilima čime se pridonosi zaštiti društvene zajednice. Izrada izvješća za suca izvršenja je najzastupljeniji probacijski posao i čini ukupno 39,18% svih zaprimljenih predmeta u 2020., od ukupnog broja 1370 izvješća za suca izvršenja 84,7% vezano uz postotak odobravanja uvjeta otpusta, a 15,2 vezano je uz postupak odobravanja prekida izvršenja kazne zatvora. Izvješća za kaznionicu zatvor u 96,4% slučaja vezana su za odobrenja pogodnosti. Kad govorimo o uvjetnom otpustu javnost obično negativno reagira na odobravanje uvjetnog otpusta i odobravanje pogodnosti kod onih zatvorenika koji su počinili kazneno djelo koje je zbog svoje okrutnosti prema žrtvi uzdrmalo javnost kao što je to slučaj Daruvarac. 3,5 godine nakon stravičnog zločina koji je potresao Zadar i Hrvatsku slučaj Daruvarac došao je ponovo pred svjetlo javnosti iako je primarno osuđen na pet godina, presuda je preinačena na četiri, a potrebno je 3,5 godine, sada je po isteku treće godine boravka u Kaznionici u Glini zbog dobrog ponašanja i garantiranog posla pušten na uvjetni otpust. Bilo bi dobro da nam državni tajnik objasni o čemu se tu zapravo radi jer se nagađa da je sporna pravosudna policajka koja je vezana rodbinskim vezama u upravi za zatvorski sustav „sredila“ i Druvarcu odlične ocjene na temelju kojih je dobio i suglasnost za uvjetni otpust od strane Uprave kaznionice u Glini. Ako su to samo zlonamjerna nagađanja jer je ona i dalje zaposlena kao pravosudna policajka treba to jasno reći, no bilo bi dobro da se sumnja na nepotizam ne nadvije i na probacijsku službu. Kad govorimo o radu za opće dobro najveći je broj predmeta rada za opće dobro zaprimili su Probacijski ured u Zagrebu, Zagreb 1, odnosno Probacijski ured Varaždin, pa Probacijski ured u Sisku 6,9%. Tijekom 2020.g. osuđenici su izvršavali rad za opće dobro u bolnicama, ustanovama za psihički bolesne osobe, domovima za starije i nemoćne, centrima za odgoj i obrazovanje, centrima za rehabilitaciju, gradskim i općinskim društvima Crvenog križa, Caritasu, školama, vrtićima, muzejima, knjižnicama itd. Bilo bi zanimljivo doznati koje su to radne vještine i sposobnosti počinitelja kaznenih djela bivših političara i lokalnih dužnosnika na temelju kojim im se određuje određeni rad za opće dobro i koje su to pretežito poslovi osim guljenja krumpira koje smo mogli koje su mogli obavljati kao što je to slučaj kod g. Čobankovića. Pohvalno je da je kroz 2020.g probacijska služba proširila suradnju na još 34 nove pravne osobe kojima se može izvršavati rad za opće dobro. U 2020.g. završen je 1071 predmet rada za opće dobro, od toga uspješno je završeno 76 predmeta dok je 15,7 predmeta rada za opće dobro zamijenjeno kaznom zatvora. Zašto je zamijenjeno kaznom zatvora nije navedeno, a bilo bi zanimljivo znati. Dobro je da Služba za elektronički nadzor počela s natječajima za najam opreme za elektronički nadzor kako bi mogli nadzirati sukladno čl. 169. Zakona o izvršenju kazne zatvora i Pravilnika o uvjetnom otpustu elektronički nadzor kad se donese način provođenja elektroničkog nadzora za vrijeme izvršavanja uvjetnog otpusta uz koji je izrečena posebna obveza zabrane napuštanja doma u određenom razdoblju tijekom dana. Jasna je potreba za kontinuiranom edukacijom probacijskih službenika i u svakom slučaju podržavamo jačanje profesionalnih kompetencija kroz kontinuirane edukacije probacijskih službenika. Kad govorimo o Izvješću o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2020. treba ponovo naglasiti da je pučka pravobraniteljica u svojem izvješću za 2020. navela da iako godinama ukazuje na potrebu jačanja učinkovitosti pravnih sredstava zatvorenici su joj se učestalo obraćali zbog neodgovarajućeg postupanja po pritužbama koje podnose Središnjem uredu uprave za zatvorski sustav i probaciju. Navela je kako su njihovi odgovori šablonizirani, a u nekim predmetima je utvrdila da sadržaj dvije potpuno jednake rečenice kako nisu pronađene nepravilnosti koje bi upućivale na kršenje prava. Također su joj se zatvorenici obraćali sa navodima da im drugi zatvorenici prijete te da su izloženi fizičkom, psihičkom i seksualnom nasilju. Nerijetko se radi o posebno ranjivim skupinama poput pripadnika nacionalnih manjina, najčešće romske zajednice, osobito osoba s intelektualnim teškoćama ili onih koje nazivaju drukerima. Osim epidemije zatvorski se sustav suočio i s potresima dok je u potresu koji je u ožujku pogodio Zagreb oštećena samo zgrada zatvorske bolnice na kojoj je nastala manja materijalna šteta, razorni potres na području Sisačko-moslavačke županije značajno je oštetio zatvor u Sisku i Kaznionicu u Glini. Zbog pandemije covida-19 u većini kaznenih tijela zatvorenici bez obzira na status većinu vremena provodili su u svojim sobama bez zajedničkih grupnih aktivnosti. Dodatni problem kaznionice u Glini je i nedostatak službenika unatoč privremenom premještaju dijela službenika iz zatvora u Sisku tako primjerice tretmanske skupine koje iznose 40-45 zatvorenika što onemogućava bilo kakav timski rad. Na dan 31. prosinca 2020.g. u kaznionicama, zatvorima, odgojnim zavodima i centrima ukupno je 3.558 sistematiziranih radnih mjesta, a popunjeno je 2.558, što je popunjenost od 71,89%, što je nezadovoljavajuće. Pravosudni policajci su posebna priča, u sustavu ih je ukupno 1.560, a nedostaje ih 20%. Na dan 31.12.2020. 2,2 zatvorenika je na jednog pravosudnog policajca, što je također nezadovoljavajući postotak. Stoga treba voditi računa o planiranju i zapošljavanja novih službenika pravosudne policije, a posebno uzimajući u obzir činjenicu potrebnog vremena za njihovo osposobljavanje za samostalno obavljanje poslova i službenih zadaća. Plaće se kreću od 5 i 5 i pol tisuća za srednju spremu, s višom od 6,5 do 7,5, s visokom 10 tisuća kuna, naravno spominju se tu i dodaci i prekovremeni rad. U svakom slučaju kod slijedećeg plana prijema predlažemo da popunjenost pravosudnih policajaca bude optimalna kako bi mogli izvršavati svoje zadaće bez dodatnog opterećenja na psihofizičko zdravlje jel je bez obzira na dodatke na plaću taj rad ostavlja traga na psihofizičkom zdravlju. S obzirom da nedostatak adekvatne podrške nakon otpusta iz zatvora predstavlja jedan od najznačajnijih rizičnih čimbenika za kriminalni povrat uprava za zatvorski sustav i probaciju je tijekom 2020. intenzivirala suradnju s nadležnim institucijama i organizacijama civilnog društva u organizaciji postpenalnog prihvata i pružanja pomoći nakon otpusta što je vrlo dobra praksa i treba je što više intenzivirati. Konačno, Klub zastupnika Socijaldemokrata podržat će oba ova izvješća. Hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku govorit će sada poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Dakle prema definiciji probacija je uvjetovana i nadzirana sloboda počinitelja kaznenog djela tijekom koje službenici probacije provode postupke usmjerene na resocijalizaciju osuđenika, smanjenje rizika od počinjenja novog kaznenog djela, te zaštitu društvene zajednice. Iz ove definicije jasno je vidljiva djelatnost probacijske službe, a to je rad s počiniteljima kaznenih djela koji svoju sankciju ili njen preostali dio izvršavaju na slobodi, rad za opće dobro, zatim uvjetni otpust, različite alternativne sankcije, uvjetna sloboda samo su neki od pojmova koji se u RH vežu uz riječ probacija. One na svojevrstan način opisuju samo dio onoga čime se probacija bavi, ali probacija je puno širi i puno sveobuhvatniji pojam od navedenih. Upravo stoga brine me spoznaja da je ovo izvješće složeno na samo 26 stranica uključujući sve grafikone, tabele, slikovne prikaze kojih u izvješću ne manjka. Razvoj društva međunarodne integracije i dosadašnja iskustva u kažnjavanju zatvorom doveli su do potrebe preispitivanja ispunjenja svrhe kazne zatvora. Prikupljeni podaci o stopi recidiva bili su porazni za svaki pravosudni sustav koji je takvo ispitivanje proveo. Prenapučenost zatvora i kaznionica, penalni populizam, istovremeno porast broja počinjenih kaznenih djela već dugo tvore začarani krug u kojemu se vrti društvo, pravosuđe i kažnjenici. Nemali broj stručnjaka slaže se s tezom da su zatvori svojevrsni kriminalni fakulteti, te kao takvi uopće ne služe svojoj svrsi, a kazna zatvora samo produbljuje socijalni i psihološki jaz između zatvorenika i društva odnosno okoline. Nesposobnost prilagodbe bivšeg zatvorenika i nebriga društva za rehabilitaciju i resocijalizaciju u skladu s opće prihvaćenim normama generirali su i znatan porast kriminalnog recidiva. Kad se tome pribroji i ekonomska neisplativost zatvorske kazne kao glavnog oblika kažnjavanja postavlja se pitanje može li društvo reagirati nekim novim izvaninstitucionalnim modalitetima kažnjavanja i u kojim slučajevima. Da bi ovo izvješće bilo prihvatljivo nedostaje mu puno toga, prvenstveno mu nedostaje analitika u dijelu koji je propisan pravilnikom o načinu obavljanja probacijskih poslova, dakle objavljenom u Narodnim novinama br. 68/19 za dio koji se odnosi na članke od 8 do 30 i to za izvršavanje obveza po rješenju državnog odvjetnika, zatim za izvršavanje zaštitnog nadzora, zatim za izvršavanje posebnih obveza, nedostaju mu podaci o tome kakva su iskustva s mjerama probacija ili barem osvrt o tome, je li mjera uspješna, je li se krši i slično, ni toga nema u izvješću. A kada govorimo o radu za opće dobro, rad za opće dobro izriče se od strane suda kao zamjena za kaznu zatvora u trajanju do jedne godine ili zamjena za novčanu kaznu ili kao obveza koju državni odvjetnik može izreći okrivljeniku ukoliko je uvjetno odgodio ili odustao od kaznenog progona. Tijekom 2020.g. osuđenici su izvršavali rad za opće dobro u bolnicama, u ustanovama za psihički bolesne osobe, u domovima za starije i nemoćne, u centrima za odgoj i obrazovanje, u centrima za rehabilitaciju, u gradskim i općinskim društvima Hrvatskog crvenog križa, Caritasu, školama, vrtićima, muzejima, knjižnicama, društvima i udrugama koje se bave zaštitom životinja, raznim humanitarnim udrugama, DVD-ima i JVP-ovima, sportskim klubovima, poduzećima koja se bave komunalnim djelatnostima, tijelima javne vlasti itd. i ovdje mi se otvara velik broj nedoumica, primjerice da li je popis pravnih osoba javno dostupan, provodi li ured za probaciju nadzor nad spomenutim pravnim osobama, možda postoji posebna služba ili možda u okviru mjere, nema analitike po starosti i spolu osuđenika, te vrsti kaznenog djela. Smatram izuzetno bitnim podsjetiti i na zapreke za rad u djelatnosti socijalne skrbi koje sam spomenula u replici državnom tajniku, a smatram ih izuzetno važnim za ovu temu, dakle one su definirane Člankom 261. Zakona o socijalnoj skrbi, dakle ne može se primiti u radni odnos kao radnik u djelatnosti socijalne skrbi niti za poslove u djelatnosti socijalne skrbi može obavljati osoba koja je pravomoćno osuđena za neko od kaznenih djela protiv čovječnosti i ljudskog dostojanstva, zatim kaznenih djela protiv života i tijela, kaznenih djela protiv ljudskih prava i temeljnih sloboda, kaznenih djela protiv radnih odnosa i socijalnog osiguranja, kaznenih djela protiv osobne slobode, kaznih djela protiv časti i ugleda, protiv spolne slobode, protiv spolnog zlostavljanja iskorištavanja djeteta, kaznenih djela protiv braka, obitelji i djece, kaznenih djela protiv zdravlja ljudi, kaznenih djela protiv imovine, protiv gospodarstva, kaznenih djela krivotvorenja, kaznenih djela protiv službene dužnosti, kaznenih djela protiv javnog reda odnosno kaznenih djela protiv RH sve taksativno navedeno Kaznenim zakonom. Zatim, osoba koja je pravomoćno osuđena za neko od kaznenih djela protiv života i tijela, dakle kaznenih djela protiv slobode i prava čovjeka i građanina, kaznenih djela protiv RH, kaznenih djela protiv vrijednosti zaštićenih međunarodnim pravom, kaznenih djela protiv spolne slobode i spolnog ćudoređa, kaznenih djela protiv časti i ugleda, kaznenih djela protiv braka, obitelji i mladeži, kaznenih djela protiv imovine, kaznenih djela protiv zdravlja ljudi, kaznenih djela protiv sigurnosti platnog prometa i poslovanja, kaznenih djela protiv vjerodostojnosti isprava, protiv javnog reda, protiv službene dužnosti isto tako sve navedeno Kaznenim zakonom i osoba kojoj je pravomoćno izrečena prekršajno pravna sankcija za nasilje u obitelji, isto tako osoba protiv koje se vodi postupak pred nadležnim sudom za kazneno djelo spolnog zlostavljanja i iskorištavanja djeteta iz Kaznenog zakona. Sve navedeno su zapreke za rad u djelatnosti socijalne skrbi koje je odredio sam zakonodavac, ali ako se radi o izvršavanju mjere rad za opće dobro onda sve nabrojane zapreke zanemarujemo i one padaju u vodu kao da niti ne postoje. U izvješću nema podataka o starosti i spolu osuđenika koji obavljaju poslove za opće dobro. Zatim postoji li uopće korelacija između dobi osuđenika koji obavljaju poslove za opće dobro i vrsta kaznenog djela. Nema analitike po starosti i spolu osuđenika za mjeru trajanje uvjetnog otpusta. Nema analitike o starostu i spolu osuđenika za sigurnosne mjere. Nema podataka o tome je li se provodio unutarnji nadzor, iz izvješća nije razvidno ni tko provodi vanjski nadzor nad Uredom za probaciju niti da li se dakle uopće provodio unutarnji nadzor nad uredom. Zatim u financijskim izvješćima odnosno u financijskom dijelu ovog izvješća nema iznosa koji su primile udruge koje su surađivale sa Uredom za probaciju. Nema podataka o tome na koji je način uopće došlo do izbora tih udruga. Nema podataka o korištenju sredstava iz EU fondova. Nema podataka o međuresornoj suradnji sa drugim tijelima, centrima za socijalnu skrb, zdravstvenim ustanovama, obrazovnim ustanovama i slično. To mi nije jasno. A kada govorimo o Izvješću o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda za 2020. godinu kako sam već navela u obrazlaganju zahtjeva za stankom dakle Poglavlje 3 koje se odnosi na zaposlenike kaznionica, zatvora, odgojnih zavoda i centra Uprave za zatvorski sustav i probaciju govori o tome da je na dan 31. prosinca 2020. godine u kaznionicama, zatvorima, odgojnim zavodima i centrima ukupno 3.558 sistematiziranih radnih mjesta, a popunjeno je samo 2.558 što je popunjenost od svega 71,89% ili točno 1.000 zaposlenika nedostaje u cijelom sustavu. Iz tabelarnog prikaza ukupnog broja izvršitelja sistematiziranih i popunjenih radnih mjesta prema ustrojstvenim jedinicama na dan 31.12.2020. razvidno je da u ustrojstvenoj jedinici osiguranja nedostaje 437, u ustrojstvenoj jedinici tretman 107, ustrojstvenoj jedinici rad i strukovna izobrazba zatvorenika odnosno maloljetnika 152 službenika odnosno namještenika. Ove spomenute ustrojstvene jedinice smatram najvažnijima u radu kaznionica i tematskih ustanova. Slijedom ovih statističkih pokazatelja možemo zaključiti da u najvažnijim jedinicama nedostaje 696 službenika odnosno namještenika što je čak 69,6% od ukupnog broja nepopunjenih radnih mjesta. Veoma je znakovito i interesantno da su u Upravi za zatvorski sustav radna mjesta upravitelja i pomoćnika, dakle rukovodeća radna mjesta skoru u potpunosti popunjena. Nedostaje samo jedan. Očito se za ova radna mjesta lako nađu stručne osobe. Naravno da ovaj veliki broj nedostataka stručni kadrova koji je svakako potreban za normalno funkcioniranje tematskih ustanova ima za posljedicu i veliki pojačan angažman cjelokupne zaposlene kadrovske strukture kako bi se zadani posao obavio kvalitetno, na vrijeme i u cijelosti. Svakako zbog ovakvog svakodnevnog pojačanog angažmana službenika odnosno namještenika dolazi do premora u nekim slučajevima obavljanja posla na šablonski način te većeg rizika i mogućnost eventualnih grešaka u radu. U izvješću iako ovo nije novi problem nije navedeno što se treba poduzeti da se smanji broj ovako velikog nedostatka stručnih zaposlenika. Jasno da nas zanima što vlada pouzima u smislu popunjavanja određenih radnih mjesta sukladno važećoj sistematizaciji i zašto do sada ispada da ništa konkretno nije poduzeto. Koliko vremena odnosno godina uopće postoji ovakva situacija, dakle mislim na veliki broj nepopunjenih radnih mjesta sukladno trenutnoj sistematizaciji. Kadrovska politika u ovim ustanovama ili ne postoji ili se provodi veoma loše ne dajući joj se određeni potreban značaj ili je možda namjerno tako. Ne znam, ne mogu pojmiti da u jednom sustavu i to veoma važnom kao što je ovaj nedostaje oko 28% stručnog kadra. To jasno ukazuje na činjenicu da se ovaj problem prelijeva iz godine u godinu, a da predlagatelj ne čini ništa ili skoro ništa kako bi se ovaj problem ili barem ublažio ili naravno u potpunosti riješio. U svezi s prethodno navedenim mišljenja sam da stanje sigurnosti nikako ne može biti ocijenjeno ocjenom dobar kao što to je vidljivo iz zaključka jer ovako velik broj nedostataka kadrova zasigurno u velikoj mjeri utječe na stanje sigurnosti. Iz izvješća je vidljivo da su službenici odnosno namještenici kojih je svakako nedostatan broj u globalu ipak odredili posao, da su uložili velik trud, međutim ovakav sustav zaslužuje jer ovdje se ipak radi s ljudima u potpunosti normalan, kontinuiran smiren rad bez ikakvih potrebnih napetosti ili eventualnih šablona u postupanju i dr. ovo je potrebno kako bi se moglo ostvariti zadovoljavajuće stanje sigurnosti. Zahvaljujem.
Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Domovinskog pokreta, a govorit će poštovani zastupnik Davor Dretar. Izvolite.
Najljepša hvala poštovani g. predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Kako ja uvijek volim da se s ove govornice čuje glas ljudi koji dolaze iz sustava o kojem pričamo evo jednog pisma, objavljeno je u jednom hrvatskom tjedniku prije nekoliko godina, ali u kontaktu sam sa ljudima iz struke i kažu da se ustvari gotovo ništa promijenilo nije. Dakle, pismo počinje ovako „Zatvorski sam čuvar i radim taj posao punih 30 godina, napredovao sam do šefa odjela, zatvorenici me zovu komandirom. Odjelom upravljam sam, šef sam 70-orici zatvorenika, nekad ih je bilo i više od 250. Mi smo kičma zatvora, plaćeni smo najmanje i nismo cijenjeni. Nakon dodatka na staž i bonusa od 30% na uvjete rada sa svim beneficijama i prekovremenim satima prosječno svakoga mjeseca primim 6,5 tisuća kuna radeći najteži posao u zatvorskom sustavu. Svaki dan u kontaktu sa zatvorenicima, vrata ćelija na odjelu otvaram ako treba 10-ak, 20-ak puta dnevno. Ulazim samo u uniformi sa palicom ponekad sa paper sprejom, pištolj nositi ne smijem. Nemamo radiovezu, nemamo bežične telefone ako počnu problemi možemo samo vikati, lupati i nadati se da će pojačanje stići na vrijeme. Ono što unosimo u ćeliju je naš autoritet i to je naša najveća snaga. Treba ga graditi od prvog kontakta sa svakim tko dođe na odjel. Već smo naučili tko je kome najgori, pedofile mrze svi, drukere ne vole, političare i direktore ganjaju i žele im se prikrpati, seksualnim prijestupnicima govorim da o svojim djelima u sobi ne pričaju, kažem im što ih čeka, ponekad maltretiranje, ponekad premlaćivanje. Starije i bolesne moramo izdvojiti u nepušačke sobe ako ima mjesta, ako nema čekaju svoj red. Sobe su malene i skučene građene su za maksimalno trojicu zatvorenika. Ne mogu svi istovremeno jesti za stolom, neki to rade na krevetima, neki puše, drugi su na toaletu, jedni uz druge. U ćelijama je vruće, ljeti je pakao. Zbog toga im dopuštamo da improviziraju pa od crijeva i selotejpa naprave priručne tuševe i peru se nad čučavcima. Službeno na tuširanje imaju pravo jednom ili dva puta tjedno uz raspored po sobama.“ U zatvorima nema dovoljno pravosudnih policajaca, to smo već spomenuli ovdje i kroz niz replika, popunjenost zatvora je uglavnom zatvorskog sustava 150%, a radnika 72%. dakle, u zatvorima nema dovoljno pravosudnih policajaca. Nastavljam dalje sa pismom „Kao šef odjela radim sam od 7-15 nakon toga pišem izvješća. Ujutro budimo zatvorenike nakon toga sijedi doručak, dvorišta su puna cijeli dan, stalno se rotiraju u svoje grupe jer svi imaju pravo na dva sata šetnje dnevno. U našoj zatvorskoj ustanovi nemamo računala“, zamislite ovaj podatak 2022.g. „imamo ploče na zidu na kojima su imena zatvorenika napisana na malim kartončićima. To se nije promijenilo od '80.-tih. Tijekom dana u sobe dolaze liječnici koji ih pregledavaju i daju zatvorenicima terapije. Oko 70% njih prima neki oblik terapije, svakome pregledu moramo prisustvovati. Mnogi su na najtežim terapijama, neki i na heptanonima. Ne znaš imaju li koju zaraznu bolest ili ne. Nismo umreženi sa liječnicima, a ako nam oni to privatno ne kažu mi ne možemo znati je li koji od bolesnika zarazno bolestan“, oprostite od zatvorenika. „Šefove odjela u današnje vrijeme baš se puno i ne pita. Zatvorenike raspoređuju ljudi iz odjela tretmana, oni odlučuju tko će biti redar na odjelu iako mi njime možda nismo zadovoljni. U sobama raspored rade zatvorenici sami, oni najjači, oni najutjecajniji. Problemi sa zatvorenikom neka se daju predvidjeti“, dakle ponekad ljudi koji rade unutra u zatvorskom sustavu moraju biti i psihijatri i psiholozi. „Kad ti neko danima govori za pet dana idem van, čekam odluku suda pa se vrati ogorčen jer se to nije dogodilo vidi se da je pred točkom pucanja. Takvog čovjeka treba pozvati na razgovor, smiriti ga, pričati s njime, ne možete mu puno obećati, ali treba ga saslušati, zaštititi od njega samog. Zatvori su pretrpani, samo u Remetincu donedavno je bilo više od 700 zatvorenika.“ Za kolegice i kolege koji će možda krenuti tim putem da znate tajkuni i političari nemaju svoje samice nego su u četvero krevetnim sobama, evo ako se neko ikad tamo smjesti da zna što ga očekuje. „Najveći je problem sa crnim tržištem lijekova, oko 70% zatvorenika prima terapiju, a mnogi se pretvaraju da ju uzimaju pa to kasnije prodaju. Noći su najgore kada sve utihne mnogi od njih ostaju sami pa si žele nauditi. Uzme žilete koje smiju imati u britvicama, izrežu se, legnu u krevet, pokriju dekom i čekaju jutro do kojega mogu i iskrvariti. Iako ophodnje idu u rizične sobe svakih 20 minuta neki se stignu kontrolirati tek jednom možda dvaput na noć. Nećete vjerovati najbolje je raditi sa ubojicama naročito onima koji su to učinili po prvi puta, ne stvaraju probleme, znaju što su napravili. Nisu kriminalci u širem smislu. Najteže je raditi sa mladima. I ovdje trebaš biti i psihijatar i liječnik i roditelj i prijatelj. Zatvorenicima nikad ne valja. Maltretiranja su počesta. Ljudi se žale da im uzimaju meso s tanjura, vrijeđaju ili tuku. Pazimo s kim se zatvorenici tuđiraju, izdvajamo ih kod liječnika. Ponekad u sobama maltretiraju jedni druge. Uvjeti su loši, a plaće male. Nemamo opremu, u starim smo uniformama, nove nisu došle iako su obećane. Premalo nas je! Jedan aspekt života pravosudnog policajca koji radi u zatvorskom sustavu o kojem možda ne razmišljamo. Oni moraju izaći sa svog radnog mjesta, moraju otići negdje na kavu, moraju otići u tržnicu, moraju otići u trgovinu, moraju otići u kino, a na kraju njih ocjenjuje ulica. Njima na cesti prilaze bivši zatvorenici i po njihovom ponašanju oni mogu znati kakvi su bili, jer priče se šire iz kaznionice u kaznionicu, pa onda dalje natrag u slobodu. Treba imati mirnu savjest kaže završno taj čovjek i mi znamo pogriješiti, ali tu smo da olakšamo. Robija je ionako najteža robijašima. Nakon svih ovih godina a ponavljam gospodin je 30 godina zatvorski čuvar. Već sam umoran, ali u mirovinu ne mogu jer me nema tko zamijeniti. Dodano na ovo pismo još samo nekoliko redaka iz stava Sindikata pravosudnih policajaca Hrvatske. Pričamo o 2021. Očigledno sindikat može dosta ažurnije to urediti, nego nadležno mu ministarstvo, gdje evo danas pričamo o 2020. bez zamjere. Godina koju ćemo pamtiti najviše i kao drugu pandemije covida je 2021. Godina je završila na način da su službenici zatvora u Zagrebu uz podršku službenika zatvorske bolnice nezadovoljni uvođenjem potvrda o cijepljenju svoje nezadovoljstvo, diskriminaciji prema onima koji moraju imati potvrde u odnosu na one koji ne moraju a sudjeluju u sudskim postupcima mirnim okupljanjem ispred zatvora u Zagrebu izrazili svoje nezadovoljstvo. Svatko ima pravo na svoje mišljenje, slobodu ali i pravo na rad. U 2021. čuli smo mnogobrojna obećanja o konačnom donošenju Zakona o pravosudnoj policiji, nabavci n ovih vozila, novoj uredbi o zvanjima gdje bi se povećao broj zvanja u srednjoj stručnoj spremi. Neka bi se zvanja dodala, a zvanje mlađi pravosudni policajac ukinuo. Bilo je i obećanja da će se do kraja prošle godine točno znati što će biti sa zatvorom u Sisku i njezinim zaposlenicima. Ti ljudi evo vrlo blizu polovice 2022. još uvijek razmišljaju i planiraju svoju budućnost i budućnost svojih obitelji. Čujemo priče da ide izrada novih znački, novih dijelova odora, nabavka službenih pasa i aktiviranje interventne ekipe kroz novi pravilnik, pa je ovdje stvarno dobro pitanje koliko to financijski iznosi, koliko opterećuje i ovako mali iznos namijenjen u proračunu za zatvorski sustav u ovoj godini. Čemu, stvarno čemu izmjena izgleda službenih znački i izrada novih? Jesu li se ta sredstva mogla planirati za nešto drugo? Naravno da jesu. Nekada se pričalo i težilo skandinavskom načinu rada zatvorskog sustava. Ništa od toga na žalost nije ostvareno osim velikih troškova putovanja čelnika istog tog zatvorskog sustava. Više bi se reklo da je zatvorski sustav blizu južno američkom modelu, pretrpanost ustanova, mobiteli i droga za prodaju unutar ustanova i sve ono što je naravno strogo zabranjeno. Čelnici Uprave za zatvorski sustav zatvaraju i oči i uši na sve što im se piše i upozorava na to što se događa i što bi se moglo dogoditi unutar zatvorskog sustava. Naravno možda govorimo o izdvojenim slučajevima, ali oni se do sada nisu događali i nikako ne bi ni smjeli, a kamoli mogli ili morali postati normalni. Nitko ne odgovara za ništa osim ako se ne pronađu krivci u pravosudnoj policiji. U svim medijima u prošloj godini osim broja zaraženih i umrlih virusom stalno su bile vijesti o incidentima, ustanovama zatvorskog sustava. Ni u jednom sustavu u Hrvatskoj na žalost ne piše se toliko više i lošije kao u zatvorskom sustavu što su činjenice. Ne možemo pobjeći od procjene da je to sve ipak rezultat nezainteresiranosti, neznanja osoba koje vode ovaj sustav. U ovoj godini i u godinama koje su pred nama nešto će se morati mijenjati. Ovakav način odnosa čelnika zatvorskog sustava prema svemu što je negativno i što se trenutno događa u pojedinim ustanovama rezultat je njihove inertnosti i može rezultirati samo težim i opasnijim incidentima. I nešto vrlo aktualno od siječnja ove godine vezano je naravno uz rast cijena života, pa tako i rast cijena goriva. Jesu li službenici zakinutu? Jesu naravno u onom starom Kolektivnom ugovoru za državne službenike i namještenike piše ako se najviša maloprodajna cijena motornog benzina Eurosuper prema podacima Ministarstva gospodarstva promijeni za više od 15% od dana stupanja na snagu ugovora, naknada troškova itd. itd. po kilometru uvećat će se za iznos povećanja cijene benzina. Da, naravno znamo kolektivnog ugovora više nema. Prava državnih službenika regulirana su vladinom jednostranom odlukom i isključivo ovise o odluci i volji Vlade. Povećanje troškova prijevoza za posao kao i druga materijalna prava definirana su isključivo kolektivnim ugovorom, dakle trenutno niti jednim jedinim zakonom a Vlada diktira tok i vrijeme pregovora. I čisto završno za kraj i moja osobna prijateljica radi kao pravosudna policajka u Zagorju i posao ju nosi od Varaždina, Zlatara preko Lepoglave bilo gdje da je potrebna. I to na žalost za puno, puno manju plaću od onih na početku mojega govora spomenutih 6 i pol tisuća kuna. Zaključno. Klub zastupnika Domovinskog pokreta podržat će oba ova izvješća, ali još jednom želim naglasiti vrijeme je da RH, Vlada RH shvate i pravedno nagrade sav trud i odgovornost pravosudnih policajaca, pravosudnih policajki i barem kroz adekvatnu mjesečnu plaću priznaju i nagrade iz za sve što rade. Hvala lijepa.
Slijedeći klub zastupnika bit će onaj HDZ-a, a govorit će poštovani zastupnik Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče, ravnateljice Uprave za zatvorski sustav i probaciju odmah da kaže stav Klub HDZ-a podržat će oba ova izvješća, Izvješće o stanju i radu kaznionica i zatvora i Izvješće o radu probacijske službe. Kao prvo želim izreći pohvalu, mislim da oba ova izvješća su dobro napravljena, sadrže cijeli, cijeli niz podataka iz kojih se može vidjeti zapravo kako sam sustav funkcionira. Naravno uvijek može bolje, meni možda bi bilo ovaj zanimljivije i bolje da imamo ponešto komparativnih podataka iz nekih država članica EU tako da se možemo dimenzionirati u odnosu na nekakvu takvu sliku. Ali ono što bi se moglo reći ako gledamo naša izvješća unazad nekoliko godina, ja mislim da mi te brojke unazad nekoliko godina imamo dosta slične. Koliko vidim da godišnje zapravo procirkulira kroz cijeli sustav oko 11, 11 i po tisuća više ljudi više ili manje. Tu imaju oni dakle pravi zatvorenici koji izdržavaju kazne zatvora preko 6 mjeseci pa dalje, imao ih oko 40% nešto više ili manje. Ona imamo cijeli niz ljudi koji su zapravo u istražnom zatvoru pa također prolaze kroz sustav i vidimo zapravo da su te brojke uvjetno rečeno vrlo slične kao što jesu. Ja bih rekao u odnosu na sve ovo svakako da postoje veliki izazovi koji su pred zatvorskim sustavom i koji, koji zapravo bi bilo dobro svake godine napraviti nekakav iskorak naprijed i to bi bilo dobro da se u izvješću malo potencira šta je napravljeno godina u odnosu na godinu ranije tako da steknemo dojam da to ne stoji na mjestu nego da to zapravo ide naprijed. Sve ovo treba promatrati kao dio jedne šire slike koja se zove funkcioniranje cijelog državnog aparata. Mislim nema kako bi rekao, ni jedan racionalan razlog da mi ne kažemo ako imamo sistematizirano 3.000 i ne znam koliko službeničkih mjesta, a mi imamo 2 i pol, tisuću manje da bi trebali doći do, do ovog punog broja, ali opet ako pogledamo širu sliku u koje god ministarstvo da uđemo, u koju god državnu instituciju uđemo vidjet ćemo zapravo da pravilnik o sistematizaciji gotovo u svakome ima puno više sistematiziranih mjesta nego što ih je popunjeno. Ovo što je sistematizirano bi bila vjerojatno nekakva idealna slika, a ovo što je popunjeno je nekakva zapravo slika realnih mogućnosti i objektivnih koje u tom trenutku imamo. Da li bi plaće trebale biti u sustavu veće? Naravno da bi, naravno da bi. Međutim, i to je dio zapravo priče koju proračun može podnijeti. Ja se sjećam prije par godina bio je razgovor između sindikata pravosudne policije, pa onda poslije toga razgovor sa sudskim savjetnicima i zapravo kad smo to analizirali i mjerili onda smo vidjeli da te plaće mlađih pravosudnih policajaca i sudskih savjetnika su vrlo slične. Malo više sudski savjetnici, a pogledaju spremu. Dakle, sudski savjetnik isto radi jedan iznimno složen i težak posao, vodi sudske postupke, provodi procese, odlučuje o sudbinama ljudi, mora imati završen pravni fakultet, mora imat položen državni, pravosudni ispit. Ovdje je situacija ipak stepenicu niže, dovoljna je srednja škola, dovoljne su edukacije. Tako da sve ove stvari, zaista sve to treba biti i bolje i snažnije i veće međutim stvar je mogućnosti, prostora. Imamo cijeli niz kaznionica, imamo cijeli niz zatvora u RH, imamo još ove druge ustanove i ti zatvori i te kaznionice imaju svoju povijest dugotrajnu. Sad smo se našli u ovom izvještajnom razdoblju sa prirodnom katastrofom potresa jel koja je bila i vidjeli smo da smo suočeni sa problemom Gline i Siska koji su zapravo na pola sata udaljeni jedni od drugih i da je tu došlo oko 140 zatvorenika koji su razmješteni drugim i to je zapravo bila dobra reakcija, brza reakcija i s te strane zaista tu nemamo šta zapravo za reći. Ono što mislim da također treba u idućim razdobljima, to treba i navesti, svake godine se rade iskoraci i poboljšavaju se uvjeti života zatvorenika u našem sustavu. Postoji, postoji razlika recimo u Glini znamo da postoji jedan novi dio koji je uređen prije 10-ak godina i koji zaista ima dobre uvjete, međutim s druge strane postoje u drugim kaznionicama i zatvorima postoje zapravo uvjeti koji lošiji i koje treba unaprjeđivati. S te strane, znam da se ovaj radi na tome iz godine u godinu i sve to treba jasno i navesti je li. U Lepoglavi je prije nekoliko godina napravljen je jedan energetski pothvat, zapravo nova kotlovnica koja je i koštala i koja je donijela određene uštede i to treba uvijek navodit da se to, da se to vidi. Ovdje je bilo riječi jel naš sustav bliže skandinavskom ili južnoameričkom. Ja ću reći ovako kada u javnosti kažete zatvorski sustav postoji nekakva slika koja se gradi možda na nekakvim ovako ili romanima ili onome što gledamo u nekim filmovima pa si ljudi možda zamišljaju kako je to jedan sustav gdje je dominantno maltretiranje ljudi, torture ili tako nešto. Ne, to definitivno nije tako. Uvjeti svakako mogu biti bolji, ali mi moramo znat da naši zatvorenici u cijelom sustavu, što postoje sjajni podaci, imaju cijeli niz programa koje oni polaze, ima zapravo jako puno edukacija, jako puno tretmana, oni imaju mogućnost i školovat se, oni imaju mogućnost i radit unutar sustava i stjecat nova znanja jer zapravo konačno primarni i prvi cilj cijelog našeg sustava jeste resocijalizacija tih ljudi i zapravo osposobljavanje tih ljudi nakon izdržane kazne kada se vrate tako da kažemo u realni život da tome mogu na neki način se uklopit, već slijedeći dan da to bude sve normalno, e to pruža naš zatvorski sustav. Kakvih tu ima tortura ili ovoga ili onoga isto imaju dobri podaci, tu se točno vidi koliko je bilo tjelesnih napada u 2020.g. 8, koliko su puta naši službenici morali primijenit sredstva prisile 64 u 2022., u 2020.g., dakle na 11.000 ljudi koji su prošli kroz sustav bilo je zapravo 64 primjene sredstava prisile jer se neko nije ponašao u skladu sa pravilima, od pokušaja bjegova, bilo je dva pokušaja bijega. Bolna točka su samoubojstva i smrt. Kad se kaže smrt u zatvorskom sustavu odmah se to povezuje i neko misli da je to neko nekoga tamo ubio, međutim radi se vrlo često o situacijama da ljudi koji dolaze u zatvorski sustav dolaze sa teškim bolestima i u pravilu je to zapravo najvećom, najvećom, ogromnom dijelu slučajeva oni umiru od bolesti koju su donijeli sa sobom, sa kojom su došli. Zatvorski sustav ima i u kaznionicama i u zatvorima ima ambulante i kad pogledamo isto na tih 11.000 ljudi koji su procirkulirali mi smo u 2020.g. imali 71.000, imali smo 71.000 općih pregleda u tim zdravstvenim ustanovama. Sve ono što se ne može pružit u okviru ambulante ili zatvorske bolnice odlazi van, odlazi u ove druge ustanove, tako da kažem civilnog društva koje to mogu pružiti. U svakom slučaju mislim da je jedan od izazova, brojke su dosta visoke vezane za relativno vezane za ovisnike o opojnim drogama i ovisnike o alkoholu. Možda tu treba malo pojačati broj radionica, tretmana, obratit veću pozornost jel to je nešto što zapravo se može i širiti. Također ovo je posljedica vjerojatno nedostatka broja službenika, tjelesni sukobi između samih zatvorenika, njih je bilo u promatranom razdoblju 229, što neko će reć da je puno, neko će reć da je malo, ali treba svakako radit da toga bude što manje jer promatrana brojka je 11.000 i nešto više dakle ljudi koji su kroz sustav procirkulirali. Što se tiče zatvorskog sustava, dakle još jednom ću zaključiti i reć da bolji uvjeti u sustavu jesu jedan od izazova i svake godine treba na njima radit. Kad kažem bolji uvjeti mislim da i stanje znači okoliš u kojem oni jesu i čelije u kojima oni ovaj žive i provode to vrijeme trebaju svakako bit u boljem stanju, negdje su u zadovoljavajućem, postoje kategorije, veći broj službenika također, veće plaće također, jasno i veći broj tretmana iako i ove tretmane koje imamo je zapravo vidi se široka je lepeza tih tretmana i tu se vidi i dosta dobra komunikacija sa udrugama civilnog društva jer one su jako važne zapravo u provođenju svega toga i jača i snažnija borba protiv ovisnosti o drogama i alkoholu. I posebno me veseli jedna činjenica, a to je onaj program sa UNICEF-om znači gdje zatvorenici koji su roditelji imaju mogućnost komunicirat sa svojom djecom ne samo fizički tamo u ovome nego i digitalnim putem, dakle putem videolinka čime se otvara mogućnost češćeg komuniciranja i na neki način to je u svakom slučaju dobro došlo i taj, taj tip komunikacije treba njegovat s tim da ne može on zamijenit onaj fizički, ali uređivat prostore gdje će djeca doć i bit sa svojim ovaj roditeljem to je itekako itekako važno, nastavit naravno daljnju digitalizaciju. Puno se govorilo o elektroničkom nadzoru i na tome treba radit, znam da to podržava norveški ovaj fond. To je jedan specifičan oblik nadzora koji je u svijetu poznat i mi trebamo nastavit jel to je jedan proces, nije to lako niti, nije to lako niti ovaj ugradit. Manje-više ovo su sve stvari koje su vezane za zatvorski sustav, bilo bi ovaj jako važno reć nešto i o probaciji. Probacija je kod nas relativno nova institucija, ona živi 10-tak godina, ali probacija se sada raširila u tih 10.g.. Mi imamo 14 područnih ureda, mislim da su zadnja dva u Vukovaru i u Gospiću otvorena i probacija je danas više nezamisliva ne samo vezano za izvršavanje kazne zatvora nego i na funkcioniranje sudova i državnih odvjetništava gdje zapravo stručni ljudi iz probacije rade određene analize na kojima se temelje i prijedlozi sigurnosnih mjera i izbor i određivanje vrste kazne u kaznenom postupku. Tamo je 100-tinjak ljudi zaposleno vrlo što se tiče stručnog profila mislim da je to zadovoljavajuće, a naravno da treba raditi i dalje na poboljšanju i jačanju te službe sa kojom ja mislim da se možemo i međunarodnim okvirima itekako pohvalit jer ovaj što se probacije tiče ja mislim da je, da smo mi kao, kao društvo da imamo jednu od boljih probacija uopće u svijetu. Tako da još jednom ovaj pohvale za ovo izvješće koje zaista sadrži pregršt podataka od broja minuta koliko je bilo telefoniranja, od broja posjeta, od broja pregleda u bolnicama, dakle ima jako jako puno toga, ali za ubuduće malo pokušajte napravit neke komparativne podatke unutar ovaj nekih par razvijenijih zemalja EU i na koncu isto komparativno u odnosu šta je napravljeno godina za godinu. Ono što mislim na svemu ovome treba raditi jer je to dio jednog sustava jednog procesa koji ima svoj put i treba ga uvijek gledat u jednoj široj slici jer ne postoji, kako bih rekao, ovo izvan sustava državne uprave jer i te plaće koje su tamo određene one slijede zapravo i koeficijente i plaće koje su unutar cijele države, pa i broj zaposlenika koji se može u odnosu na pravilnik zaposlit jeste također unutar svih ostalih dijelova sustava. Stoga evo mi ćemo naravno kao što su već i drugi klubovi rekli podržati oba ova izvješća i vidjet ćemo izvješće za 2021. ja vjerujem da su i tu brojke slične kao što su i ovdje, s tim da imamo u '21. zapravo primjenu zakona koji je donijet i koji je novi vezan za izvršavanje kazne zatvora. Hvala lijepo.
Sljedeći klub zastupnika biti će onaj zeleno-lijevog bloka, a govorit će poštovana zastupnica Ivana Kekin. Izvolite.
Hvala vam. Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče, pomoćnici, zastupnici. Ja bi se pridružila većini klubova i rekla za početak da je izvješće stvarno dobro i vrlo, vrlo da nam je dalo puno podataka i da je dobro strukturirano i jedno i drugo. Ono što se da primijetit je da je i ovo kao i mnoga druga izvješća o kojima ovdje razgovaramo s obzirom na 2020. poprilično fokusirano i vezano uz samu pandemiju što nije čudo. Mislim pandemija je svakako imala značajan utjecaj i na rad tih ustanova i kaznionica i zatvora i zavoda. No ipak bi primijetila da kao i u nekim drugim izvješćima se ovdje pod krinkom zapravo pandemije da se sakrilo niz problema koji se zapravo vuku već godinama i koji su mogli bi reći strukturalni problemi tog dijela i koji su se vukli prije 2020. i trebalo bi se o njima početi baviti. Dovoljno je napomenuti da je od 150 predmeta koji su vezani uz sam zatvorski sustav koje je Ured pučke pravobraniteljice pokrenuo tijekom 2020. svega njih 26 bilo vezano uz neka ograničenja vezano uz pandemiju, a svi ostali predmeti su vezani ponavljam uz one probleme koji nam se vuku već dugi niz godina, dakle uz neodgovarajući nedostupnu zdravstvenu zaštitu uz nekakva postupanja službenika, uz među zatvoreničko nasilje, uz neodgovarajuće uvjete smještaja itd. Kad govorimo o zdravstvenoj zaštiti vidim da je i kolega Bošnjaković to spominjao, tu je recimo izvješće baš malo ipak manjkavo i šturo rekli bi. Taj se aspekt spominje nekako načelno i više-manje se zapravo kaže da se zatvorenicima i maloljetnicima osigurava liječenje iz domene kakvo ima bilo tko tko ima obavezno zdravstveno osiguranje, da će se to osigurati u ambulantama kaznenih tijela i zavoda ili u najbližim ustanovama, a da će se specijalistički pregledi i bolničko liječenje obavljati u zatvorskoj bolnici. E sada, mislim također navodite broje i između ostalog izvješće kaže da se najveći broj oboljenja osoba lišenih slobode odnosi na psihijatrijske bolesti što možemo razumjeti, a onda recimo kad pogledate zatvorsku bolnicu ovdje nažalost nema nikog od kolega psihijatara kojih inače imamo u saboru, u zatvorskoj bolnici imate 90 psihijatrijskih kreveta akutnih, imate jednog zaposlenog stalnog psihijatra i dva na pola radnog vremena, dakle jednog i pol psihijatra na 90 akutnih kreveta. Mislim ja kao netko tko je radio u bolnici to je nemoguće, kolega Reeiner će to potvrdit, mislim tako se ne može pružiti adekvatna skrb i to onda čini uvjete rada za to zdravstveno osoblje isto tako nemogućima. I ja znam da se tamo traže psihijatri godinama i tamo nitko ne želi ić radit, dakle sad ovo dvoje koje rade na pola radnog vremena su umirovljenici koji tamo malo krpaju mirovine, ali to je ono začarani krug. Dakle, imamo neadekvatne uvjete, imamo devastirano osoblje i onda nemamo odgovarajuću skrb i to vuče jedno drugo. Dakle, u izvješću pučke pravobraniteljice koje sam čitala piše da su se zatvorenici žalili učestalo na to da ne uspijevaju doći do specijalističkih pregleda, da dapače da ne uspijevaju doći niti do informacije da li su naručeni, koliko će čekati itd. i ono što je zabrinjavajuće i ok, sigurno je dijelom vezano i uz pandemiju, ali možda bi na to trebalo obratit pažnju da imaju jako otežanu komunikaciju sa izabranim liječnicima obiteljske medicine i sa stomatolozima. Dakle, to je ponavljam, svi su imali otežano 2020. tu vrstu komunikacije, no to bi se trebalo pripaziti ubuduće u svakom slučaju. Ok, dakle, to je sad što se tiče zdravstvenog sustava mimo pandemije. Drugo, također stižu pritužbe na račun smještaja, mislim da u pandemijskim okvirima je to još više došlo do izražaja, dakle da su ponekad ti prostori prenapučeni, da sanitarni čvorovi nisu dovoljno dostupni to je naravno nije adekvatno niti u kontekstu dostojanstva ljudskog bića, ali u pandemijskim uvjetima nije ni zdravstveno adekvatno. S druge strane iz ovog što sam čitala vidi se da je zatvorski sustav adekvatno reagirao na pandemiju, da je reagirao pravodobno, da je vrlo dugo odolijevao zapravo prodoru virusa, da kad je virus i prodro da je se uspješno nosio s time, što je svakako pohvalno. Isto tako pohvaljujem da se omogućilo zatvorenicima da nakon što su uvedene zabrane posjeta da imaju produljene telefonske pozive i da je omogućen i da su video posjete. Ono što nije dobro da su telefonski produljeni pozivi i dalje išli na račun kao financijsko opterećenje samim zatvorenicima, a znamo da su cijene tih telefonskih poziva više od tržišnih, a pri tom zatvorenici nisu imali jednaku mogućnost rada kao do tada vis a vis pandemije. Također kroz samu 2020. bilo je dosta pritužbi na neodgovarajuće postupanje. To su pritužbe koje se podnose Središnjem uredu uprave za zatvorski sustav i probaciju, no zapravo odgovori koji su stizali od tog središnjeg ureda su vrlo često bili šablonizirani odnosno na većinu pritužba dobio se jedan te isti odgovor od dvije rečenice u kojem se kaže da nisu pronađene nikakve nepravilnosti. Dakle, to je suprotno onom što zapravo ured pučke pravobraniteljice traži već godinama a to je da se svaka pritužba individualno razmotri i da se onda prema tome postupa. Na ovaj način mislim da nećemo postići zapravo neki pomak u tom smislu. Također mislim da je zabrinjavajuće da se i dalje zapravo jednakim tempom pučkoj pravobraniteljici zatvorenici žale na među zatvoreničko nasilje odnosno mislim da je to jedno od ključnih stvari koju bi trebalo popravljat, dakle ona je dobivala jednaki, ured je dobivao jednaki broj pritužbi na nasilje svake vrste i fizičko i seksualno i psihičko i to osobito od osobito ranjivih skupina, dakle od recimo romske skupine, od skupine osoba sa intelektualnim teškoćama, dakle to zapravo samo svjedoči o tome da ne postoji strategija i da ne postoji ono što je još bitnije ne postoji prevencija, dakle ne postoje preventivni mehanizmi kojima bismo zapravo utjecali na to da zatvorenici mogu izdržavati kaznu zatvora na siguran i dostojanstven način. Mi bi voljeli dakle da u budućim izvještajima zapravo ima više informacija oko samog nasilja među zatvorenicima. Recimo u ovom izvješću se navodi da je bilo smrti u zatvorima, ali osim što smo saznali da nijedan, nijedan slučaj nije bio posljedica samoubojstva, što je svakako dobro, ne znamo ništa o tome kako je došlo do drugih smrtnih slučajeva. Ono što bi, što isto mislim da je vrijedno za istaknuti u izvješću je spremnost zapravo sustava da surađuje s organizacijama civilnog društva, to su neki od najvrjednijih projekata od „Rešetke nisu prepreka“ na dalje, to je, to je zaista, to su sjajne stvari. Žao nam je da to malo se oslabilo zbog pandemije, ali vjerujemo da će, da je, da je već oživjelo odnosno da će oživjeti u budućnosti ta suradnja dodatno. Mnogi su ovdje govorili i o zahtjevnim uvjetima u kojima rade čuvari. Mi iz zeleno-lijevog bloka doista držimo da, da čuvari nisu samo čuvari nego da su oni ključan resurs koji je, koji može doprinjeti i zapravo potaknuti rehabilitaciju i resocijalizaciju samih izvršioca kazni i s te strane bi zapravo ih trebalo značajno više gratificirati jer kao i sa zdravstvenim osobljem u tom sustavu upravo manjak i izostanak te gratifikacije počinje stvarat taj začarani krug da ih ima sve manje, da su onda uvjeti sve teži, da ih se onda sve manje opet javlja u taj sustav itd.. Dapače koliko sam razumjela nedavno smo i zakon mijenjali da bi povisili tu dobnu granicu upravo zato što ih nažalost nema dovoljno jel. I za sam kraj istaknula bi rečenicu u izvješću koja je mislim vrlo vrlo važna, a to je da obzirom na spol u zatvorskom sustavu dominiraju muški zatvorenici 94,27% je muškaraca u odnosu na žene dakle kojih ima svega 5,72%. Dakle, to je podatak koji ne može kristalnije govoriti o tome kako problem nasilja, problem delikvencije, problem kaznenih prekršaja ima svoj, svoje rodno utemeljenje, dakle on ima korijen u rodnom i u tom smislu zaista je važno da tu uvjetovanost matične službe konačno počnu prepoznavati i da se problemi rehabilitacije zapravo usmjere i kroz rodnu perspektivu. Evo, nadam se da ćemo o tome više čitat u idućem izvješću. Hvala vam.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj SDP-a, a govorit će poštovani zastupnik Mišel Jakšić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici dobar dan i lijep pozdrav svima. U ime Kluba SDP-a ono što moramo podvući je da ovo nije sigurno tema na kojoj i vlast i bilo kakva rasprava može pobrati aplauze i sigurno je da je ovo tema od koje bi masa ljudi najrađe bježala u svojim ne samo raspravama nego i u svojim razmišljanjima. Ono što je definitivno da dodatno tu činjenicu bolda sav onaj stav i sav onaj osjećaj koji postoji prema našem pravosuđu i prema brojnim sudskim procesima, sudskim odlukama, a onda kad to dođe do rada probacijske službe ili kaznionice što danas imamo kao objedinjenu raspravu definitivno je da nije lajt tema kako bi se to nazvalo u nekom političkom žargonu. Ono što želimo naglasiti u samom početku je da tehnički i izvedbeno su sva izvješća odrađena korektno, može se naći puno podataka, može se čak i napraviti određene komparacije iako bismo svakako voljeli da u nekim budućim izvješćima imamo više određenih usporedbi kako stojimo s EU i koji su koraci poduzimani iz godine u godinu, a ne da nam dolaze izvješća nešto da raspravljamo, nešto odglasamo i onda više ne podvlačimo crtu što se napravilo i zašto se napravilo, ali isto tako bismo voljeli imati ponešto više pokazatelja što se događa sa određenim i neuralgičnim točkama i određenim problemima koji se u samom sustavu su ili pojavljivali ili se s vremena na vrijeme i pojavljuju. Kad govorimo o tome naravno da izvješće obuhvaćaju pandemijsko vrijeme i sigurno je da kao i u brojnim drugim poljima se i u tom području puno toga mijenjalo i radilo na jedan drugačiji način. Neke stvari su možda zbog korone bile i olakšane unutar samog sustava, no ono što je ostalo je da je bilo podosta pritužbi i od strane pravosudnih policajaca i svih drugih ljudi koji sudjeluju u radu našeg zatvorskog sustava, kao što je bilo i određenih pritužbi koje smo dobivali na Odbor za pravosuđe od samih zatvorenica i samih zatvorenika koji su u nekoliko dopisa objašnjavali zašto misle da im se krše određena prava koja bi oni trebali imati bez obzira na trenutni društveni status koji imaju. Okej, korona je fala Bogu u nekom tom obliku lockdownova ostala iza nas, danas idemo prema nekim novim raspravama i prema nekim novim planovima i sigurno je da bismo voljeli da u narednim godinama možemo vidjeti uz koji to europski zatvorski sustav se Hrvatska želi svrstati, koji su to modeli koje želimo razvijati u RH i na koji način će taj sustav funkcionirati u tim nekim budućim vremenima. Dakle, što mislimo raditi sa infrastrukturnim problemima iako da priznajemo da su određeni popravci ipak napravljeni, kada nećemo imati pritužbe o samom stanju u kaznionicama, što ćemo napraviti sa situacijama koje su se pojavljivale od ubojstava do šverca droge, do šverca mobitela i drugih nedozvoljenih stvari. Jer osim pojedinih medijskih hajki nismo čuli da se tu napravio neki institucionalni novi iskorak i da se napravilo nešto da nam se to više ne događa. I kako mislimo jačati cjelokupni taj sustav i za reintegraciju resocijalizaciju svih onih koji se nađu u problemima sa zakonom i nađu se na udaru pravne države, ali i na pojačani način štititi građane ove zemlje od onih koji na žalost imaju kazne za počinjenje teških kaznenih djela. To nije nešto što se može raščistiti i riješiti, pa i napraviti boljim raspravama od izvješća do izvješća. Sigurno je da nam za to treba puno šira i puno dublja analiza što to imamo danas i što to mislimo da treba raditi u budućim vremenima. Sigurno je da tu puno toga može reći i oporba. Naravno od pozicije se to očekuje automatizmom, ali sigurno da i u Hrvatskoj ima jako puno stručnih ljudi koji bi mogli napraviti jednu snažnu inventuru postojećeg stanja sa kvalitetnim prijedlozima kako napraviti čim više sa onim što imamo, pa i vidjeti kako možemo pojačati određena financijska ulaganja kroz naše proračunske stavke u pravo za taj sustav. Jer ono što se vidi i u ovom izvješću da još uvijek nismo ni popunili sve ono što imamo sistematizirano u tom sustavu. Znamo i sami da često dobivamo i kao saborski zastupnici i kao Odbor za pravosuđe i pritužbe pravosudnih policajaca i zatvorskih čuvara na njihova materijalna prava, na sve njihove materijalne uvjete, na njihove uvjete rada. I ono što moramo iskreno reći da se tu nismo baš nešto previše pomaknuli bez obzira što su te pritužbe konstantne. Ono što imamo prilike čuti i u današnjim raspravama, vidjeti u izvješćima, ali i čuti kad stignu određene pritužbe da je isto pitanje kolika je stručna kapacitiranost da se provede sve ono što je potrebno i sa aspekta medicinske i psiho socijalne i svake druge pomoći koja je potrebna tim ljudima i to je definitivno nešto na čemu mislim da svi zajedno u narednim vremenima ćemo trebati raditi puno više. Ovo je ozbiljna tema, pričamo o ozbiljnom i vrlo važnom sustavu za funkcioniranje jedne moderne, demokratske države u kojoj bi svi željeli da se poštuje vladavina prava. I sigurno je da bez obzira na sve one iskorake koji se rade ponešto ih je pojačano u tim koracima ulaskom u EU, da bi svi zajedno trebali i kroz ideju i kroz raspravu i kroz analizu stanja, ali onda nakon toga i kroz proračunska izdvajanja dati od sebe puno više nego što smo davali do sada. Hvala vam lijepo.
Sljedeći Klub zastupnika bit će onaj Hrvatskih suverenista, a govorit će poštovani zastupnik Željko Sačić. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege državni tajniče, suradnici, hrvatska javnosti. Evo opet imamo priliku analizirati izvješća koja smo dobili o radu probacijske službe i o stanju u našim kaznionicama, zatvorima, izvršenju kaznenih sankcija. Ono što svakako kao klub Hrvatskih suverenista možemo odmah istaknuti da nam nije drago da izvješće o radu tih naših službi, važnih službi raspravljamo 2022. a ono se odnosi na 2020. Ali eto recimo da je naše Tajništvo Sabora to tako odredilo. Cijela situacija oko izvršenja ove složene zadaće našeg društva zapravo ovisi o odlukama naših sudbenih tijela, tako da se i svako Izvješće o radu naših probacijskih službi i izvršenju kazni zatvora i svih kaznenih sankcija mora dovesti u red na općoj razini sa kaznenom politikom koju pak kako sam rekao određuju naši sudovi, a ukupno je mišljenje u Hrvatskoj, a tako su sad i podaci kad analiziramo rad Državnog odvjetništva u Republici Hrvatskoj, pa i sudova što imamo prilike svake godine u ovoj sabornici imati na našim klupama, onda možemo doći do zaključka da je naša kaznena politika vrlo blaga i da se na jedan prilično liberalan način želi ukazati, postići svrha kažnjavanja koja je definirana Ustavom i posebnim zakonima, da se prekršitelji, najteži prekršitelji i počinitelji najtežih kaznenih djela zapravo najblažim mjerama pokušavaju reintegrirati, resocijalizirati, popravit kako bi rekli i odvojit od svog kriminalnog života i da opet postanu produktivni članovi, odgovorni članovi našeg društva. U kojoj mjeri je to učinkovito teško je ovog trenutka reći kada imamo određene statističke podatke da nam je na žalost broj recidivista i povratnika osobito u mlađoj populaciji prekršitelji kaznenih djela u kontinuiranom porastu. To je znak da treba promijeniti određen pristup, a to nije lako. Tu se trebaju uključiti čitava znanstveno-stručna javnost, visoko kvalificirani stručnjaci, ciljani koji itekako dobro prate stanje i učinke takvih mjera izvan Hrvatske na europskom tlu kako smo vidjeli tamo u Skandinaviji. Što se to postiže na području Amerike, pa i drugdje. I onda konačno zauzeti smjer kakav bi pristup bio najbolji da se taj naš počinitelj kaznenog djela na kojeg utiče mnoštvo faktora u datom trenutku ne odluči za kršenje zakona nego da riješi svoje životne probleme na jedan civiliziran način i kako to društvo hrvatsko od njega očekuje. Teško je to reći, možemo samo idealizirati i nadat se da ćemo doći u trenutak da takvih ljudi koji ne vide put, koji dođu pred zid bude sve manje, ali zauvijek će ih biti. I ovo društvo naše se može u posljednje vrijeme nakon što smo pretrpjeli velika razaranja u Domovinskom ratu, nakon što smo prošli, vidjeli smo i potresna razaranja i Covid krizu, možemo okvirno reći da se nosimo sa tim problemom kao društvena zajednica na jedan civiliziran opće prihvatljiv način, da smo u velikoj mjeri prihvatili sva ta visoka dostignuća penološke znanosti i iskustva drugih visoko razvijenih zemalja, da naš zatvorski sustav koji se sastoji od kaznionica, od zatvora od odgojno popravnih ovaj ustanova za maloljetnike, ponajprije za žene funkcionira u posljednje vrijeme, posljednjih godinu, dvije, tri na jedan način koji drži stvari iznad vode. A šta to znači? To znači da sa minimalnim ulaganjem od tek 55 miliona kuna koje godišnje izdvajamo za funkcioniranje čitavog sustava mi na neki način držimo pod kontrolom oko 3.500 zatvorenika, kažnjenika od čega samo na leđima 2.550 ljudi zaposlenih u tom sustavu kao pravosudnih policajaca uvjetno rečeno sudskih stražara čitav taj teret nose na svojim leđima uz ovaj nadgradni dio visoko stručnih ovaj osoba, službi i probacija i onih u sustavu, sustavu izvršenja kaznenih sankcija na razini ministarstva, ali najveći teret leži na leđima tih 2.500 ljudi, a ovo društvo je predvidjelo da ih bude 3.500 znači čak 1.000 ljudi tih nedostaje da bi odrađivali svoju zadaću onako kako se to pred njih stavlja. A visoki su standardi, riješeni su ti standardi i zakonskim propisima, međunarodnim standardima jer temeljni, temeljni princip izdržavanja kazne zatvora u Hrvatskoj jeste da se poštiva ljudsko dostojanstvo osobe koja je zapravo u sustavu oduzimanja slobode, zakonitom sustavu oduzimanja slobode. Naravno imali smo prilike čuti jedno dramatično pismo, izlaganje od naših kolega Dretara koji je uopće ne sumnjam dao jedan iskren i jedan rekao bih doista alarmantan prikaz života i rada jednog zatvorskog čuvara, jednog pravosudnog policajca. U tom zatvoru, u bilo kojem zatvoru u kojem nedostaje, nedostaju ljudi da bez pretjeranog onog neočekivanog stresa i rizika obavljaju svoje poslove i zadaće, a da funkcije ostvare. Nažalost mi danas nismo u takvoj poziciji i to je, to je ovaj veliki nedostatak ovog Ministarstva pravosuđa. Vi tu niste učinili kroz posljednjih godinu, dvije dovoljno da prvo educirate, da animirate prije svega, motivirate jedan broj ljudi da uđu u taj sustav radno pravni i da ih educirate, da ih zadržite u tom sustavu za obavljanje jednog teškog posla jer to nije samo posao, to je na kraju krajeva određena, pa određena životna misija, kao što je i životna misija za policajca, kao što je životna misija za učitelja. Tako je na neki specifičan način ovo stresna i iznimno teška životna misija biti pravosudni policajac i to cijeli život koji obavlja svoj težak posao sa ljudima koji su prekršili zakon i kojima to nije teško i među njima treba se svakodnevno se kretat, a istodobno doći svojoj kući, svojoj obitelji i obavljat sve druge zadaće koje svaki od nas civilizirano treba i kulturno i odgovorno obavljati. Tu niste učinili ono što treba i to je vaša zadaća da ako treba morate naći načina kako da privučete te ljude u sustav jer oni direktno utječu i na recidivizam i na resocijalizaciju, reintegraciju tih ljudi. Zapravo oni su svakodnevno s tim prekršiteljima zakona i najtežim slučajevima i od njih ovisi, to je zapravo zadnja linija obrane, to je ono što hrvatsko društvo svi želimo da se sve dobro završi, da se završi sa što manje ovaj kršenja zakona, da se završi svaki, svaki sukob konflikt društveni na jedan civilizirani način, ali alat koji imamo na ruci, u ruci osim zatvaranja i rešetaka su ljudi koji svakodnevno trebaju osim službi stručnih, ali koji svakodnevno trebaju tim prekršiteljima osobito ovim mlađe životne dobi dati do znanja da nije svijet stao i da se oni mogu i moraju i trebaju popraviti uvjetno rečeno. Ako nemamo tih ljudi, takvih dobri, takvih anđela u tom svijetu onda su šanse za recidivizam puno veće. Dakle, a to vam govori da se nešto loše događa u broju nasilnih delikata od 2017., 2018., 2019. i 2020., on vam se kontinuirano povećava. Znači ne povećava se slučajno broj nasilja u našim kaznionicama i zatvorima. Na njega također utječe mnogo faktora, a jedan od njih je nedovoljan broj naših pravosudnih policajaca da rade i da budu tu kao arbitri i da sprječavaju, preveniraju takve sukobe međusobno. Dakle, mi smo na načelnoj razini stvari pravno dobro postavili i naša pravna arhitektura bi trebala garantirati da svatko tko uđe kad je registriran, kažnjen, osuđen, kad uđe u taj naš zatvorski sustav, da bi trebao u jednom civiliziranom i kontroliranom procesu izvršenja svoje kazne nakon vremena koji mu je sudac odredio izaći van kao čovjek koji je sposoban za socijalan život. Naravno mi bogu hvala nemamo posljednjih godina nikakve primjedbe ni od strane EU, Europske komisije ali i međunarodnih institucija koje se bave praćenjem takvih vrsta nasilja u zatvoru. Znači mi smo davno otišli od bilo kakvog procesa tortura, zlouporaba nasilja represivne nepotrebne represije u zatvorskom sustavu i to je jako dobro, to je pozitivno to je vrijednost, a opet vrijednost koja leži na leđima naše pravosudne policije u najvećoj mjeri, a onda i sustava nadzora koji ne dozvoljava da naši policajci zloupotrebljavaju svoj položaj i na taj način još više stvaraju konflikte, odnosno povređuju ljudska prava i slobode osuđenim osobama. No, također tu treba istaknuti da u nekim istražnim zatvorima, znači mjestima gdje se izvršavaju ti nalozi sudova u kaznenim postupcima nemamo dovoljno prostora, prije svega tom našem istražnom zatvoru Remetincu tu su veliki problemi, to se mora. Imamo mogućnost da se to riješi. Zakon vam daje mogućnost. To kontinuirano morate raditi na tome da se rastereti taj sustav, jer u konačnici od tih 3900 kreveta uvjetno rečeno za zatvorenike koje sad kao društvo imamo spremne za one kojima sud odredi lišenje, odnosno liši slobode tek je 2500 čini mi se popunjeno ovog trenutka zatvorenika. Prema tome, nema potrebe bez obzira i na potres stotinu ljudi smo iz Gline i stotinu iz Siska preselili. Morate učiniti jedno humanije okružje, civiliziraniji način izvršenja teškog vremena prekršiteljima potencijalnim, okrivljenicima odnosno optuženicima koji čekaju svoje suđenje u Remetincu jer tamo su najstrožiji zatvori. Tamo kada uzmemo u obzir presumpciju nevinosti tamo imamo ljude koji su potencijalno nevini a trpe jako velika ograničenja vlastitih prava i sloboda i onda im treba ovo društvo izaći u susret i učiniti ono što je nužno da ne pate ni oni ni njihove obitelji više od onoga što se uopće može očekivati. Sve u svemu, želim da popravite ova kadrovska insuficijencije, ove kadrovske deficite, a da nastavite sa humanim radom i tretmanom naših zatvorenika, kažnjenika, da ih čuvate. Osigurali smo im sva prava po međunarodnim i europskim propisima i u skladu [[Upadica Reiner: Hvala vam lijepa.]] sa našim Ustavom i da im bude život što lakši i da se [[Upadica Reiner: Hvala.]] okrenu miru i odgovornosti u slobodi.
Hvala vam lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Centra i Glasa govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Pred nama su Izvješća za 2020. godinu. 2020. godina je ona jedna neobična godina, godina koju je Hrvatsku zadesila corona, odnosno covid kao što i cijeli svijet. Ali ono što smo još imali ovako dodatno nesreću, a to su bili potresi i to se kroz izvješće vidi da su ti potresi zaista onemogućili na određeni način i dvije lokacije, dakle Sisak i Petrinja, odnosno što i nije neobično da se je to tamo na takav način kaznionica u Glini i zatvor u Sisku nije ni neobično da se to tamo tako i desilo. Ali ono što bih ja voljela kroz ovo izvješća reći sljedeće: „Bilo koje izvješće ja gledam u onom formalnom dijelu i onom sadržajnom, suštinskom dijelu. U formalnom dijelu ja ne mogu prigovorit, ja mogu reći da je to jedno korektno izvješće koje ima sasvim dovoljno podataka. S tim podacima se može dobro baratati. Postoji jedna metodologija izvješća tako da se mogu izvješća uspoređivati sa godinama prije. Ali ono što bi nam trebalo biti interesantno je ovaj sadržajni dio. I ja bih nešto malo naglasila ovaj sadržajni dio. Kad bilo tko spomene zatvor ili bilo što ja sam sigurna da uvijek nama na pameti su one slike iz pojedinih američkih filmova i zatvora u Americi. I ono što moramo znati kod nas tako nije i to hvala dragom Bogu da nije. Jer kad gledamo sva ona nasilja koja jesu, kad vidimo da je u jednom trenutku u Americi pred jedno desetak godina krenula izgradnja zatvora kroz projekt privatnog javnog partnerstva bez obzira kako se to zvalo, dakle to se ne može kod njih zvati tako, nego su privatnici gradili zatvore pa su onda u dilu sa pojedinim sucima to vrlo otvoreno i jasno se može reći, jer za to postoje pokazatelji i podaci, suci su sudili ono što treba ili ne treba da bi netko punili zatvore. I ono što zaista moramo znati da situacija u Hrvatskoj nije takva, ali situacija u Hrvatskoj u zatvorima i vezano uopće uz rad pojedinih službi treba gledati u kontekstu naših zakona i zakoni kako su se mijenjali i činjenice koje smo imali. Uvijek postoji ona jedna uzrečica da je trava u susjednom dvorištu zelenija. Tako i mi sa ove govornice i ja vam jednako tako tom zovu sirena teko kad odolim, a to je da probate reći da je u nekim drugim zemljama to bolje uređeno, da neke druge zemlje imaju to bolje. Kad je riječ o zatvorskom sustavu onda volimo reći kako je to obavljeno odnosno kako je to u Skandinaviji. Ali da bi u Hrvatskoj bilo kao u Skandinaviji mi bi trebali biti Skandinavci a to nismo. Mi smo to što jesmo i u odnosu na to trebamo gledati sustav koji imamo. Ono što brojke pokazuje je slijedeće i ono na što hoću u prvom dijelu ovog izlaganja ukazati je slijedeće, a to je mali broj zaposlenih. Dakle, na jednog zatvorenika prema podacima je negdje iznad dva, dva i tri, dva četiri ovisno što gleda zaposlenih u zdravstvenom sustavu i pokazuje se da pravilnici, sistematizacija imaju potrebe za jednom, dakle za jednim brojem i realno stanje je da treba biti više zaposlenih, a nema dovoljno. I sad tu kolegice i kolege dolazimo u jednu drugu situaciju. Nema nikog iz naših redova ili iz medija koji neće u javnom prostoru reći koliko je puno zaposlenih u javnim sustavima, koliko je puno zaposlenih u javnoj upravi, da se tamo ljudi kontinuirano zapošljavaju, da je pa onda uspoređujemo kad je koliko, a onda kad dobijete ovakvo jedno izvješće, iz ovog jednog izvješća vi vidite da onaj tko je u sustavu kaže ljudi moji u sustavu je premalo i mi jednako tako i kolege koji su prije mene govorili, govorili s različitih aspekta, kaže nemamo dovoljno ljudi da bi sustav funkcionirao. I to je činjenica. E sad, gdje je istina? Istina je uvijek, ja ovaj uvijek nekako mislim da je istina u sredini. S jedne strane znate možda punite neki sustav koji ne treba i u kojem imate, nema toliko, a s druge strane onaj sustav koji bi trebalo zapravo imati ljude koji mogu to ovaj odrađivati taj posao imate premalo. U zatvorskom sustavu je taj jedan osjetljivi odnos između nekog tko je zatvoren i onog koji ga tamo živi s njim. Dakle, taj koji je, koji, dio koji je dakle čuvari, sve one ostale službe one žive s tim ljudima. Oni moraju i voditi računa o nekakvim drugim stvarima i to ta jedna osjetljivost svega toga i ja sadržajno ova izvješća čitam kroz to. Sadržajno iz ovih izvješća želim dobiti podatke i ja ih dakle, ti podaci su tu to se pokazuje, imamo sve s čim možemo baratati, ali onda kad idemo u izmjenu nekih zakona to trebamo voditi računa o tome. Dakle, mi u zatvorima imamo 3.919 mjesta, to je podatak koji je iz ovog i podatak koji je kontinuiran. Suštinsko je pitanje da li ćemo mi svoje zakone posložiti na način da smo puno više za nekakve uopće za otvoreni tip, za tome kad za nekakva manja djela da nose narukvice ili želimo imati više mjesta u zatvorima. To je ključno pitanje na koje mi iz ovog izvješća i svega toga trebamo odgovoriti jer ako si to odgovorimo pa kažemo da Hrvatska treba imati, ali to nije vezano samo uz ovo to je vezano i uz svo zakonodavstvo jer iz tog zakonodavstva onda i način na koji se pojedina djela odnosimo prema pojedinim djelima doći ćemo do broja ljudi u zatvoru ili imamo nekakav drugi model. Dakle, sve je sustav spojenih posuda. Vi ne možete ovo gledati zasebno bez da gledate sve ono ostalo. Dakle, kao što zaposlenike ne možete gledati, ne možete gledati samo oni koji su zatvorski čuvari, trebate gledati i socijalne radnike, trebate gledati i liječnike trebate gledati i ne znam psihijatre, trebate gledati i sve ostale jer svi oni zapravo čine taj jedan mini sustav. Dakle, pred par godina, možda to ima 10-ak godina se je odlučilo graditi zatvor u Šibeniku, čak se je, čak je bila i lokacija i bila je ideja da se povuku određena sredstva iz EU za to sve zajedno jer je tad, tad je zapravo su zaista se pokazalo da je ovaj broj mjesta u zatvorima premali. Ja s ove govornice zaista ne želim ni u jednom trenutku biti sudac i reći da, broj mjesta koja imamo u zatvorima je premalo, morat ćemo tu nešto napraviti i pojačati broj mjesta, ali ne želim ni reći broj mjesta je dovoljan je on ovisi o nekim drugim stvarima. Ovisi kako ćemo posložiti svoje zakonodavstvo, kako ćemo kažnjavati za određena djela jer ako ćemo i kažnjavati da idu zaista u zatvoreni sustav onda sam sigurna da je to premalo, a ako ne onda će to biti dovoljno. Ono što je važno, važno je onaj dio koji mene uvijek zanima to je ovaj edukacijsko, edukacijski programi, suradnja sa civilnim društvima. Dakle, kad govorite o 2020. godini, kad govorite uopće o kontekstu, sjetite se, dakle 2020. je nekako meni kad razmišljam o njoj prošla kao da je nije ni bilo, živjeli smo u nekakvim uvjetima i ja sam sigurna da je i zatvorski sustav živio u nekakvim drugačijim uvjetima i ono što sam očekivala išla sam baš posebno pogledati onaj broj samoubojstava. Ja sam nekako očekivala da je možda 2020. jer tu posljedicu dakle mi ćemo vidjeti kroz nekakve brojke i ostalo, ali broj samoubojstava odnosno nije uopće ako se ne varam nije ni bilo prema tome je to se pokazalo da ta 2020., odnosno da ono što se s koronom dešavalo izvan zatvorskog sustava u zatvorskom sustavu nije bilo. Uvijek mi je zanimljivo iz tih izvješća gledam koji je broj bio bjegova. Dakle, kad se je bježalo iz pojedinih kaznionica ili odgojnih zavoda ili u onom nekakvom transportu i to je negdje na razini 2019., dakle nema kod nas tu onih nekakvih tema na kojima bi se da se javim, vratim na one američke filmove radili američki filmovi. Postoji još jedna stvar koju mislim da u izvješću dalje trebamo dobiti i što se otvara problem. Dakle, ono što kad malo gledate svu dokumentaciju, ono što svi ukazuju, ukazuju o tome da nisu adekvatni uvjeti za zatvore koji govore, postoje oni standardni o broju kvadrata odnosno on se računa u kubicima prema jednom zatvoreniku. Naši zatvorenici kad tuže pred institucijama EU dobivaju, dakle nakon zatvorenog, zatvorenici koji su odluči ići pred određenim sudovima EU oni te sporove dobivaju i dobivaju određene naknade. Ja bih voljela da u jednom, nekom drugom izvješću odnosno izvješću kad bude da imamo malo i taj dio koji je vezan uz standarde, vezan standardi koji jesu, koji su to na razini nekakvih prosjeka, gdje smo tu mi, koliko je bilo tužbi koje su naši zatvorenici kad su naravno izašli van podnijeli tužbe, kako je to završilo i što tu radimo i činimo. Zaključno riječ je o jednom izvješću koje je korektno, izvješću u kojem imate dovoljno podataka. Ovaj dio posebno navodim jer taj dio bi u izvješću svakako trebalo biti gdje smo, što smo u cijelom tom kontekstu. I iz ovog izvješća zapravo uvijek treba čitati i to posebno naglašavam ovo izvješće treba gledati u kontekstu i svih drugih zakona jer onda sve druge zakone mi moramo slagati prema zemlji kakvu želimo biti. I uvijek ja to čitam na taj način, da li želimo biti zemlja koja će imati više mjesta u zatvorima ili ćemo biti, ili želimo biti zemlja gdje za određena djela za koje i procijeni da netko je to napravo, osuđen i sve ostalo se daje mogućnost nekakvog otvorenijeg tipa i nekakvog druge stvari. U pred jedno 20-ak godina su uvijek, se, razlikovalo se je o onim slučajevima koji su bili posljedica saobraćajnih nesreća pa su onda oni bili u nekim otvorenijim tipovima, ali to je zapravo jedna politika. Politika jedne zemlje odnosa prema pravosuđu i odnosa prema cijelom sustavu i iz toga čitamo i treba i čitati i ova izvješća. Hvala lijepo.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu i prvi će govorit poštovani zastupnik Nikola Grmoja. Izvolite.
Hvala. Sasvim je jasno i to su sve kolega istaknule u njihovom rasprava da je potrebno puno više ulaganja i u naš zatvorski sustav i u probacijsku službu, da i sami kapaciteti, a naravno i ljudi koji tamo rade zaslužuju i bolje uvjete, dakle i rada i poslovanja i na to nemam što dodati. Državni tajnik je u svom ovom uvodnom izlaganju Salapić rekao da jednostavno se ne može utjecati na samo pravosuđe i mi ne možemo znati u svakom trenutku koliki će biti pritisak i na istražne zatvore i na zatvorski sustav, ali se trebamo pripremati. I ja bih evo s ovog mjesta poručio državnom tajniku da pokuša utjecati i na samog ministra i na vladu da se osiguraju veća financijska sredstava i za znači zatvorski sustav jer kako stvari stoje pritisak na zatvorski sustav će biti sve veći i veći. To pokazuju i ove afere dakle gdje sve veći broj vladinih dužnosnika dolazi na udar znači neovisnih tijela, ali i Ureda europskog javnog tužitelja. Imamo situaciju sada gdje zapravo se nastoji dekriminalizacija vlade predstaviti kao rekonstrukcija vlade. Znači ne radi se o nikakvoj rekonstrukciji vlade, radi se o micanju iz vlade onih koji su pod teretom istraga neovisnih tijela. Ja se s ovog mjesta želim zahvaliti svim zastupnicima koji su pokazali istinski oporbeni stav. Znači evo tu su predstavnici Kluba Socijaldemokrata, tu je predstavnik Kluba Domovinskog pokreta i evo želim evo izvijestiti s ovog mjesta i javnost i medije i građane da je prikupljen 31 potpis za opoziv 3 vladina dužnosnika. To je potpredsjednik vlade Milošević, to je ministra gospodarstva Čorić i ministar rada znači mirovinskog sustava Aladrović. Ovakvim potezom [[Upadica: Kolega Grmoja, vratimo se na temu.]] ne, ne govorim o tome dakle o pritisku na zatvorski sustav. Znači ovakvim, ovakvim potezom, pa uhićen vam je ministar Horvat bio je u pritvoru dakle a govorimo o tome kako nemamo dovoljno dakle ni kapaciteta, ni mjesta, niti smo spremni, a taj će priljev biti sve veći i veći posebno kada preuzmemo odgovornost za ovu zemlju, kada institucije postanu u postupnosti slobodne, kada im damo potpunu slobodu da sve ono što je bilo kriminalno istraže, da revidiraju sve ugovore, sva zapošljavanja, sve potpore, tada će taj ovaj potpredsjedniče pritisak rasti. Ja želim evo i pomoći ovaj vladi da osigura sredstva za to što će se dogoditi. Da nas to sve ne iznenadi kao što je premijera Plenkovića iznenadilo uhićenje ministra Horvata. Dakle, mi smo sa ovim potezom zapravo onemogućili da Plenković priča o nekakvoj rekonstrukciji vlade, da to odradi u miru, da to predstavi kao jačanje i osnaživanje nego da dođe ovdje ili ako provede rekonstrukciju prije da vlada se barem u roku od 7 dana se mora očitovati o tom našem zahtjevu. Evo to je sve što imam reći, više sredstava dakle za naš zatvorski sustav, bolje plaće za sve ljude koji su zaposleni u tom zatvorskom sustavu jer to sigurno nije lagan posao. Slušao sam kolegu Dretara koji je o tome govorio i zapravo i pročitao jedno pismo, dakle o tome tako da u tom smislu sigurno je tu potrebno puno više ulaganja, ulaganje u kapacitete i u ljude koji su tamo zaposleni. Evo hvala.
Poštovani zastupnik Dretar ima repliku.
Lijepo hvala predsjedavajući. Poštovani zastupniče Grmoja, eto danas smo tijekom ove rasprave došli do nekih konkretnih pokazatelja. 150% je osoba u sustavu odnosno kako ih god zvali štićenika, zatvorenika, odnosno onih koji su pod odgojnim ili kakvim već mjerama. Dakle, jedan i pol puta više nego što ih treba biti, a zaposlenih je 72%. Dakle, malo više od četvrtine ih nedostaje. Pa evo jedne zanimljive ideje, pa možda da čujem i vaš komentar. U svrhu proširenja kapaciteta zatvorskog sustava da li možemo razmišljati o eventualnoj gradnji novih zatvorskih ili kakvih već objekata kroz proces, odnosno kroz princip javno-privatnog partnerstva. Izvolite.
Prije nego što odgovorite poštovana zastupnica Budinski digla je povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Povreda 238. Kolega Grmoja povrijedili ste članak 238. jer gledajte, prvo niste govorili o temi, a drugo rekonstrukciju Vlade ne radite vi, nego će raditi premijer Vlade koji je dobio mandat od građana da može to odraditi. Hvala lijepo.
Ja sam kolegi Grmoji to i rekao i on se vratio na temu, prema tome ja sam to obavio. Dobro. Kolega Grmoja, izvolite.
Pa nisam siguran da bi takav model baš bio prihvatljiv, jer postoji mogućnost da oni koji bi sudjelovali ako bi se radilo o ovoj Vladi koja bi provodila taj nekakav model javno privatnog partnerstva nisam siguran da svi oni koji bi bili uključeni u provođenje projekta ne bi napunili te kapacitete koji bi se izgradili putem tog javno-privatnog partnerstva. Tako da nisam siguran da bismo time riješili ove probleme.
Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, evo isključit ću priliku da skrenem pozornost kolegici da na žalost trenutno rekonstrukciju Vlade rade organi gonjenja i pravosudni sustav, a ne premijer. Ali dobro, sad je to po strani. Vjerojatno ste proučili proračun i vidjeli ste da je zapravo u proračunu rezervirano manje sredstava za sustav probacije i zatvorski sustav. I postavlja se pitanje da li uopće postoji dovoljno novaca ukoliko se popune sva radna mjesta i ukoliko se žele podići plaće tim zaposlenicima, da li je to uopće ostvarivo sa ovim sredstvima koja su trenutno na raspolaganju?
Poštovani zastupnik Grmoja.
Pa jasno sam rekao da naravno da samo smanjenje sredstava pokazuje da Vlada zapravo ne vodi jednu politiku, stratešku dakle da prati trenutno stanje u tom sustavu a posebno, dakle ako imamo činjenicu da Vlada čini, evo barem govori da čini, da ubrza nekako i pravosudne postupke i da nam procesi traju predugo. Ako se stvarno ostvari ono što Vlada najavljuje da će postupci trajati kraće to će nužno dovesti do većeg punjenja tih kapaciteta i logično je da se osiguraju za to veća sredstva. A naravno da ovo što je rekla kolegica, kaže premijer provodi rekonstrukciju. Kakav premijer provodi rekonstrukciju? Dakle, poštovana kolegice uhićen vam je ministar Horvat. USKOK i DORH vam vodi postupke [[Upadica Reiner: Kolega Grmoja ne možete odgovarati kolegici!]] protiv vladinih dužnosnika tako da je jasno tko vodi rekonstrukciju Vlade.
Kolega Grmoja ne možete odgovarati kolegici, nego možete odgovarati kolegi Paviću. Jel'? Hvala vam lijepa [[Upadica Grmoja: Hvala vama.]] Sad će govoriti poštovana zastupnica Karolina Vidović Krišto, izvolite.
Dame i gospodo, ovo izvješće na žalost ne daje stvarnu sliku stanja u hrvatskim zatvorima. Ono skriva deficite zatvorskog sustava koje djeluje protivno standardima demokratskih i uređenih država te ne ispunjava svrhu svoga postojanja i poslanja. Kaznionice su kao što im ime kaže ustanove u kojima osuđenik izvršava kaznu za svoje protuzakonite prijestupe, te mu je oduzeta sloboda. Tijekom izvršavanja kazne zatvorski sustav ima zadaću dotičnu osobu resocijalizirati kako bi po završetku završavanja kazne ona ponovno postala pozitivni pripadnik društva u kojemu živi. Stoga jasno treba naglasiti da su zatvori ustanove za preodgoj, ali nisu mučionice. Zatvorenici ne smiju biti maltretirani, ni getoizirani jer je to put u ponavljanje prijestupa što je štetno za samu osobu kao i za društvo u cjelini. Prije nešto manje od 10 godina sutkinja Međunarodnog suda za ljudska prava u Strasbourgu profesorica Angelika Nussberger tumačila je razlike djelovanja sudstva i represivnog aparata u funkcionalnim demokracijama i onim državama za koje se smatra da imaju demokratske deficite. Te 2013. govorila je kako se primjerice zahtjevi Državnog odvjetništva u Rusiji od strane sudova usvajaju u više od 90% slučajeva, dok je u državama poput Njemačke, Finske itd. taj postupak često i ispod 50%. Poruka je jasna pravosudni sustav djeluje strogo po zakonu što jamči građanske slobode i sigurnost građana u pravni poredak, a državna vlast ima okvire u kojima mora djelovati. U tom kontekstu govorila je i o zatvorskom sustavu, o neprihvatljivim uvjetima za osuđenike u zatvorima u Rusiji, te pristojnim i dostojanstvenim uvjetima u spomenutim državama Njemačkoj, Finskoj itd. Jer gubitak Slobode jest najveća kazna za svakog čovjeka ali pristojne, civilizirane države poštuju svakog čovjeka i njegovo ljudsko dostojanstvo pa tako i osuđenika. Hrvatski zatvorski sustav djeluje pak po zastarjelom jugo modelu kojeg spomenuta profesorica naziva demokratski deficitarnim. Ljudi pak koji vode taj zatvorski sustav u Ministarstvu pravosuđa Jure Martinović i Jure Žulj kao stari jugo kadrovi ne poznaju demokratske standarde, ni ljudska prava. Naime, obraćaju mi se obitelji osuđenika primjerice iz kaznionice Lipovica koji mi kažu da zatvorenicima ne dopuštaju da imaju svetu misu čak ni na Božić, a čuvari u zatvoru ponašaju se neprikladno i agresivno baš prema tim obiteljima kada posjećuju svoje najbliže u navedenom zatvoru. Lipovica je inače zatvor otvorenog tipa, te nema nikakove potrebe za agresivnim i nepristojnim šikaniranjem ni zatvorenika, ni njihovih posjetitelja, ali brutalnost koju osjećaju obični zatvorenici ne osjećaju privilegirani moćnici. Svi se sjećamo statusa koji je u Hrvatskoj uživao udbaški ubojica Josip Perković. On je imamo tretman društvenog uglednika. Kad ga je policija privodila prilikom izručenja Njemačkoj nisu mu stavljene ni lisice, a navedeni udbaški nasilnik šepurio se kao da ide na izlet. U Munchenu pak tog Perkovića dočekali su njemački policajci s fantomskim kapama na glava i dugim cijevima te su Perkovića tretirali kao teroristu jer organizacija nečijeg ubojstva svakoj razumnoj osobi jest čin terorizma. Ovdje konstatiram da su udbaške ubojice u Hrvatskoj ugledne osobe, a te iste osobe u jednoj Njemačkoj tretiraju kao teroristi. Drugo slučaj jest slučaj Radimira Čačića inače sin Milana Čačića jugokomunističkog tužitelja koji je procesuirao hrvatske studente nakon MASPOK-a. Taj Čačić odnosno tog Čačića koji je osuđen u Mađarskoj, ali je izvršavao kaznu u Hrvatskoj novinarske su kamere nalazile primjerice u Istri kako igra golf. Ponovno dokaz kako se na udbaše i njihovu djecu zakoni ne primjenjuju, ali kao što ne udbaše zakoni ne primjenjuju tako se prema hrvatskim braniteljima primjerice rigorozno primjenjuju. Sjetimo se generala Đure Brodarca čovjeka sa srčanim tegobama njega su pravosudne vlasti strpale na temperaturi od 40 stupnjeva u ćeliju sa 7 zatvorenika. General Brodarac je uslijed te torture dobio infarkt i umro. Hrvatska država ne treba totalitarne kaznionice već moderne i efikasne zatvorske ustanove koje posrnule ljude vraća na pravi put. I zato sam protiv ovoga izvješća jer nije dao pravo sliku niti je ponudio rješenja za budućnost. Hrvatska treba investirati u postojeće zatvore kako bi oni bili podnošljivi za zatvorenike. Isto tako Hrvatska mora sagraditi i nove zatvore jer će nedostajati kapaciteta kada uskoro dođe vrijeme polaganja računa. Ovoga, onoga trenutka kada se u Hrvatskoj počnu primjenjivati zakoni i kada ne bude nedodirljivih dobar dio današnje vladajuće političko pravosudne medijske hobotnice zasigurno će biti u zatvoru, a tada će Hrvatska krenuti krupnim i brzim koracima u bolju budućnosti.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Davora Dretara. Izvolite.
Da, hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Pa da možemo se nastaviti ovdje na riječi uvažene zastupnice Vidović Krišto i parafrazirati somelijersku izreku, političari su kao i vino bolji su ako malo odleže, je li tako. Ja ću se u ovih 5 minuta pozabaviti ovim izvješćem iz perspektiva koje možda i nismo dovoljno naglasili. Recimo u ovom izvješću ima nekoliko izuzetno zanimljivih stranica vezanih uz zatvorenike s invaliditetom, pa ću eto samo malo citirati nekoliko rečenica iz izvješća pa ih onda prokomentirati. Dakle, osobe sa invaliditetom uključuju one koji imaju dugotrajna tjelesna, mentalna, intelektualna ili osjetilna oštećenja koja u međudjelovanju s različitim preprekama mogu sprječavati njihovo puno i učinkovito sudjelovanje u društvu na ravnopravnoj osnovi s drugima. Na dan 31. prosinca 2020. što je ujedno razumije se i završni dan ovog izvješća, u kaznionicama i zatvorima boravilo je 6 osoba s teškim tjelesnim invaliditetom odnosno osoba pokretnih uz pomoć invalidskih kolica, 29 osoba ograničeno pokretnih pomoću štake ili drugog pomagala. To smo već vidjeli mnogo puta kada ih dovode na sud štaka je naročito ovima iz spektra političkih zatvorenika gotovo neizostavno pomagalo. Tu je i 16 osoba sa oštećenim sluhom, jedna osoba s oštećenim vidom koja koristi bijeli štap, 7 je osoba sa višestrukim oštećenjima dok su 3 osobe bile djelomično lišene poslovne sposobnosti. Tijekom 2020. u kaznionicama i zatvorima boravilo je 8 osoba s teškim tjelesnim invaliditetom itd., itd., brojke su stvarno zabrinjavajuće i velike naročito iz perspektive kada razmislimo da je nazovimo ih to i fizički potpuno zdravim ili mentalno potpuno zdravim ljudima teško je razumije se biti unutar zatvorskog i popravnog sustava, možemo onda zamisliti kako je invalidima pa je još bitnije da se stvarno kvaliteta i smještaja i mogućnost smještaja, kapacitet sustava, kvaliteta svih oni koji su unutar tog sustava zaposleni i dodatno unaprijedi ne bi li eto i osobama s invaliditetom koje su unutar tog sustava ipak život bio lakši. Osobito zabrinjavajući su i podaci o ovisnicima o drogama. Gotovo u pravilu ovisnost o drogama je izravno povezana s činjenjem kaznenih djela. Stopa recidivizma u ovoj skupini naravno viša je nego u općoj zatvoreničkoj populaciji. Tijekom 2020. u zatvorskom sustavu boravilo je ukupno 1.219 zatvorenika i maloljetnika ovisnika i drogama, što čini nešto malo više od 10% ukupne, preciznije 10,5% ukupne zatvoreničke populacije. Kada govorimo samo o osobama koje su se nalazile na izdržavanju kazne zatvora tijekom godine ovisnika o drogama bilo je 617 te su u ovoj potkategoriji zatvorenika činili udio od 14,38%. Na dan 31. prosinca 2020. kaznu maloljetničkog zatvora ili odgojnu mjeru upućivanja u odgojni zavod izražavale su 62 osobe od čega su kod njih 18 odnosno 29% utvrđeni određeni načini ovisnosti o drogama tj. problemi uzrokovani uporabom droga. Pokazatelji su jasni, dakle kod punoljetnih osoba unutar sustava postoci se kreću otprilike između 11 i 13% dok su kod maloljetničke populacije oni bliži brojci 30, 29,03% što nam jasno govori odnosno uči nas maloljetnici su skloni uživanju i prekomjernoj ili bilo kakvoj uporabi droga odnosno opijata pa samim time naravno i kaznenim ili bilo kakvim drugim djelima koji ih mogu dovesti u zatvorski odnosno popravni sustav te tu još treba napomenuti izuzetnu potrebu za edukaciju mladih, rad sa mladim ljudima gdje još jednom kao Domovinski pokret moramo ponoviti obitelj, obitelj, obitelj od tuda uglavnom polazi sve. Nešto o samoj strukturi opremanju kaznenih tijela i o naravno proračunskim stavkama reći ću i u završnom izlaganju budući da mi je evo ovdje vrijeme izašlo. Hvala vam lijepa na vašoj pozornosti.
Imamo jednu repliku, ostanite ovdje. Poštovani zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče. Dobro je da ste skrenuli pozornost na zatvorenike koji su ovisni o drogama i vjerujem da ste u pripremi za današnja izlaganja bili i u kontaktu sa zaposlenicima u zatvorima, pa bi vas molio prvo vaš stav, da li smatrate da bi ti ovisnici trebali biti smješteni u posebne ustanove i kakvo je mišljenje zaposlenika koji su s vama razgovarali?
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam na pitanju uvaženi zastupniče Pavić. Kada govorimo o smještaju ovisnika o drogama u bilo kojem to intenzitetu bilo u zasebne ustanove, osobno nisam za, ipak pretpostavljam da bi se radilo o getoiziranju i tu sasvim sigurno treba jedna puno, puno šira studija i puno stručnijih ljudi od mene. Mislim da na ovaj način im se ipak osigurava određena inkluzija, a onda opet naravno ovisi opet o svemu ovome što se ipak na kraju krajeva zove novac odnosno sredstva kojima se mogu takvim ljudima pružiti i adekvatna medicinska pa onda psihosocijalna i bilo kakva druga skrb koja im je potrebna. Iskustva te moje drage prijateljice koja radi na području Zagorja, dvije noći je dežurna na Istražnom sudu u Varaždinu, pa onda juri ujutro raditi na sudu u Zlatar i tako sve za 5,5 tisuća kuna, mislim da ovo što sam sad u ovih jednu rečenicu rekao sasvim dovoljno govori kakva su njezina iskustva.
Hvala. Sad će govoriti poštovana zastupnica Anita Pocrnić Radošević. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče s pomoćnicom, poštovane kolegice i kolege. U svojoj raspravi više ću se osvrnuti na Izvješće o stanju i radu kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda u RH. Samo u 2020.g. kroz zatvorski sustav prošlo je 11.607 osoba i taj je broj zadnjih nekoliko godina znao biti i preko 12.000. Krajem 2020.g. u zatvorskom sustavu znači kaznionicama, zatvorima i svim ostalim bilo je 2.558 zaposlenih, znači preko 14.000 korisnika i zaposlenika se nalazi u zatvorskom sustavu. Znači radi se o velikom i značajnom sustavu koji je 2020.g. raspolagao s gotovo 550 milijuna prihoda od kojih je 93,3% iz državnog proračuna. Visoka je to cijena koju plaćaju građani RH i stoga nam je u interesu sa imamo kvalitetan zatvorski sustav koji će osobama na izdržavanju kazne omogućiti humani i koristan boravak te osposobljavanje za život na slobodi u skladu sa zakonom i društvenim normama u što manji broj ponovljenih kaznenih i ostalih djela. Zato je svakako važna suradnja zatvorskog i probacijskog sustava, ali i stručan i profesionalan rad sa zatvorenicima tijekom izdržavanja kazne kao i omogućavanje osnovnog i strukovnog obrazovanja, ali i rada tijekom izdržavanja kazne. Radno je angažirano oko 26% zatvorenika koji obavljaju različite poslove i za to su i plaćeni, a značajno je da velik dio prehrambenih proizvoda zatvorenici sami proizvedu. Navest ću primjer zatvora u Gospiću koji ima i elemente kaznionice jer ima ustrojen Odjel za izdržavanje dugotrajnih kazni. Znači u sklopu zatvora u Gospiću zatvorenici u izdvojenim zatvorskim jedinicama, budući je glavna zgrada u centru grada, uzgajaju ovce, koze i svinje te značajne količine krumpira kojima opskrbljuju čitav zatvorski sustav, ali se dio prodaje i na tržištu i ostvaruje prihod. Upravo zato je na razini čitavog zatvorskog sustava oko 30 milijuna kuna su prihodi od vlastite djelatnosti. Sustav je to koji počiva na kombinaciji tehničke opremljenosti u svrhu omogućavanja uvjeta za siguran i human boravak zatvorenika, ali i zatvorskih službenika koji moraju i dokazali su da to mogu brzo i spremno reagirati na neočekivane promjene i povećani opseg posla. 2020.g. bila je iznimna izazovna za zatvorski sustav i po pitanju koronavirusa budući se radi o dugotrajnom boravku u zatvorenim prostorima pojedini zatvorski objekti su postali neupotrebljivi zbog potresa pa su zatvorenici preseljeni u druge objekte. Neki zatvori kao što je zatvor u Gospiću imali su dodatne izazove vezane uz migrantsku krizu koji su se nastavili još iz 2019.g. što je značilo veći priljev zatvorenika iz drugih država, bilo onih koji pokušavaju nelegalno prelaziti granicu, bio onih koji im u tome pomažu, a nerijetko su strani državljani. Radi se o osobama iz različitih zemalja s naglašenim jezičnim, kulturološkim, vjerskim i drugim razlikama značajan je to i sigurnosni rizik za zatvorski sustav jer tu ima i osoba s kriminalnom prošlošću, a otežana je i razmjena podataka s istima s pojedinim zemljama. U ovakvim situacijama u zatvorske objekte ulaze i pripadnici suprotstavljenih skupina i naroda što je potrebno prepoznati i spriječiti radikalizaciju i sukobe u zatvorima. Povećava se i trošak za cjelokupan zdravstveni sustav jer strani državljani koji bježe iz svojih zemalja uglavnom nemaju zdravstveno osiguranje, a potrebni su im liječnički pregledi, terapije i sl. Upravo je zato zatvor u Gospiću zajedno s ostalim pripadnicima pravosudnog sustava primjer stručnog, predanog i savjesnog rada u tako teškim situacijama i mogu im se s ponosom zahvaliti i pohvaliti ih na uspješno odrađenom i još uvijek nezavršenom poslu koji im je nametnula i migrantska kriza u kombinacijom s pandemijom koronavirusa. Prostora za poboljšanje uvjeta u zatvorskom sustavu ima, dugo se nije značajnije ulagalo i nadam se da će se u idućim financijskim perspektivama osigurati sredstva za unaprjeđenje uvjeta u zatvorima i za zatvorenike, ali i za službenike u sustavu jer radi se o zahtjevnim radnim mjestima i teškim uvjetima rada koji uključuju naporan psihofizički angažman u obavljanju poslova, radi se znači sa zatvorenicima različitih karakteristika, dobnih skupina, navika, ponašanja, te s počiniteljima različitih kaznenih i drugih djela smještenih pod istim krovom, što svakako utječe na opterećenje radnika. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo više replika vjerovali ili ne, prva je poštovanog zastupnika Mažara.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovana kolegice Pocrnić Radošević, evo sami ste u svojoj raspravi spomenuli Kaznionicu u Gospiću koja je jedna svakako od najstrožijih i najčuvanijih u RH, ali je isto tako po nekoliko segmenata i zanimljiva. Rekli ste da glavna zgrada se nalazi u centru grada u centru Gospića, da postoji zatvoreni dio vezano za izvršavanje dugotrajnih kazni, ali postoji i otvoreni taj poluslobodni dio gdje zatvorenici u biti privređuju, bave se poljoprivredom, bave se stočarstvom, svakako time se radi i na njihovoj resocijalizaciji, ali isto tako oni za taj svoj rad dobivaju i plaću dakle svaki mjesec otprilike oko 1.000 kuna i mislim da je to specifično možda i u današnjoj raspravi kako od kaznionice u centru grada se dođe do onoga da ta kaznionica sama o sebi skrbi, ali i o građanima oko nje.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala na replici kolega Mažar. Evo upravo ste vi već par puta spomenuli kaznionicu, to je ono što bi mi u Ličkoj županiji svakako željeli da zatvor u Gospiću postane kaznionica jer on trenutno ima status zatvora, iako odrađuje sve poslove ima elemente kaznionice jer ima poseban odjel za zatvorenike koji izdržavaju dugotrajne kazne zatvora. Isto tako ima i objekte izvan Gospića, jedan je udaljen oko 30-tak kilometara, jedan 3-4 kilometra gdje se nalaze ta poljoprivredna imanja na kojima zatvorenici rade i zarađuju si i određenu plaću, sad ovisi koji iznos ko zaradi, to u ovom slučaju ne znam i svakako da je zatvor u Gospiću dobar primjer kako, kako radnici, kako zatvorenici korisno provode svoje vrijeme, resocijaliziraju se i zadržavaju radne navike i na taj način su svakako spremniji u povratak u stvarni svijet. Hvala.
Poštovana zastupnica Dreven Budinski.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS. Poštovana kolegice, iz izvještaja vidimo da u zatvorskom sustavu i probacijskim uredima je bilo ukupno u 2020. 11.607 zatvorenika, od toga je bilo 1.276 stranih. I sami ste u svojoj ovoga raspravi izlagali da oni imaju određene potrebe i probleme, pa vas ja pitam da li je to dodatno opterećenje za naš sustav? Hvala lijepa.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala poštovana kolegice Budinski. Da spomenula sam i u zadnjih godina naglašen priljev stranih državljana u hrvatske zatvore. To se naročito odnosi na zatvore koji su bliži pograničnim područjima, jedan od njih je svakako i zatvor u Gospiću, s time nije opterećen samo zatvor, opterećen je i državno odvjetništvo, opterećen je i sud i onda oni svi zajedničkim radom pokušavaju što bezbolnije i što brže odraditi poslove vezane uz strane državljane, a i svakako da im je teže s tim da u Gospiću niti nema županijski sud, pa ih dosta mora ići u Karlovac što dodatno stvara i troškove prijevoza i angažmana radne snage, ali oni su to jako, jako dobro napravili i svakako da je sa stranim zatvorenicima puno teže zbog vjerskih, kulturnih, jezičnih i svih ostalih barijera koje se moraju savladati, ali evo ide se dobro u tom smjeru.
Poštovani zastupnik Brčić.
Hvala g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice, evo iz izvješća je vidljivo da značajan postotak ljudi koji su uključeni u probaciju je evo izraženo 37%, a 63 osobe također uključene u probaciju je u dobi između 23 i 45.g., znači ljudi itekako aktivnog životnog razdoblja i zasigurno da je ovo jedna situacija i djelatnost gdje se mora općenito cijelo društvo uključiti jer nije cilj društva nekakva prioritet, kazna ili osveta već promjena, promjena samog pojedinca i njegova ponašanja. Zato evo mislim da je pohvalno što se druge i udruge civilnog društva, ustanove, obrazovani, obrazovne institucije kao i odgojne institucije uključuju, a isto tako mislim da je još potrebno dodatno se prijavljivati na europske fondove, posebno iz socijalnog fonda.
Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Da hvala kolega Brčić, da svjesni smo da, da nije poanta u samom izvršenju kazne, ona se mora izvršiti za počinjena djela, ali tu boravak na izvršenju kazne bi trebao značiti neki, donesti neki nove, neku novu možda i energiju i zamah u živote zatvorenika koji će se naučit nekim novim obrascima ponašanja, promijeniti one stare, oni koji nisu završili nikakvu školu da im se omogući obrazovanje, uglavnom to bude strukovno obrazovanje, da im se omogući rad, da stječu i radne navike i zato je upravo bitna i suradnja i probacijske službe i zatvorskog sustava koji zajednički i pripremaju zatvorenike za izlazak van iz zatvora i nakon čega oni odlaze, budu pod paskom je li probacijske službe zajedno sa udrugama civilnog društva [[Upadica: Hvala]] i za sve to…
Hvala. Poštovana zastupnica Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice, evo malo ste nam opisali kakva je situacija sa zatvorom u Gospiću, koje su mogućnosti da dovoljno privređuju, ima primjera i drugih zatvora i kaznionica u Hrvatskoj i to je sve okej, međutim složit ćemo se da su loši uvjeti za zatvorenike, ali isto tako i naporni uvjeti rada za zaposlenike, nedostaje ih itd.. U svakom slučaju treba istaknuti da je veliki broj zatvorenika koji se žale na vrlo loše i higijenske uvjete i smještajne uvjete, da borave u wc-ima bez vrata i da su oni koji su osuđeni na blaže kazne često smješteni sa onim osuđenicima za teška kaznena djela i u to bi svakako resorno ministarstvo moralo voditi računa o tome tim više što će rasti broj onih koji će vjerojatno i tužiti RH. Naišla sam na takve slučajeve gdje su nemali troškovi plaćeni takvim zatvorenicima koji su tužili RH, pa imate i primjere recimo gdje se zatvorenici smještaju u najbližu [[Upadica: Hvala.]] ustanovu gdje su lošiji uvjeti. Hvala.
Hvala. Poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.
Hvala. Kolegice Marić, da mislim da je u izvješću nemam ga sad pred sobom, ali da sam vidjela da su se neki od zatvorenika žalili na uvjete smještaja i da su te tužbe odbačene, te žalbe odbačene. Ja mislim da ih nije bilo puno, svega nekoliko, tako da zaista ne znam, ne mogu reći kakvi su uvjeti u zatvoru jer nisam bila, ali svakako znam da je Gospić, zatvor u Gospiću recimo zatvor koji se nalazi u zgradi koja je izrađena još u doba Austrougarske znači u pretprošlom stoljeću i da ne vjerujem da tu mogu biti neki posebni, posebni uvjeti i da im je i dosta tijesno i da i svakako bi trebalo proširivati kapacitete kako zbog osiguranja boljih uvjeta zatvorenicima tako i zbog uvjeta rada zaposlenicima koji tamo provode značajan dio radnog vremena u zatvorenim prostorima, ali i za boravak i za posjete djece koja dolaze roditeljima u posjetu i slično. Prostora za poboljšanje svakako ima.
Poštovana zastupnica Maksimčuk.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvažena kolegice 2020. godina je bila izazovna za sve pa tako i za zatvorski sustav. To je bila godina praćena Covidom-19, ali i razornim potresima, ali osvrnut ću se na jedan dio u vašoj raspravi, a tiče se o radu zatvorenika. A u izvješću možemo vidjeti da je u izvještajnom razdoblju naravno gledano na mjesec prosječno bilo angažirano 884 zatvorenika što je oko 26% radno angažiranih zatvorenika. Organiziran je kroz radionice, a velik dio toga zatvorenici sami proizvode što ste napomenuli i kroz Gospić odnosno zatvorski sustav u Gospiću. Jednako tako kaznionica u Požegi ovaj možemo vidjeti po prihodima koji su ovdje u ovaj u ovom izvješću koje imamo radi jednako tako dobar posao, ali evo vratit ću na sistematizaciju radnih mjesta, o kojoj ste govorili [[Upadica: Hvala lijepa, poštovana zastupnica Pocrnić Radošević.]] koliko ulaganje u kadrove može unaprijediti sustav.
Hvala, hvala vam lijepa. Izvolite.
Hvala kolegice Maksimčuk, pitanje je ostalo visiti u zraku, ali mislim da ste htjeli pitati koliko ulaganje u zatvorski sustav može pomoći na kraju i resocijalizaciji i korisnije provedenom vremenu zatvorenika u zatvoru. Svakako da je to dobro i zato sam i spomenula u svojoj raspravi da oko 26% zatvorenika sudjeluje u različitim vrstama poslova u zatvoru. To su oni poslovi za koje su oni sposobni i koje znaju raditi izvana ili za koje su stekli stručna znanja u zatvorskom sustavu. Evo Gospić je zaista dobar primjer za to, oni se uglavnom bave poljoprivredom, ali su pružali i neke obrtničke usluge, ali to svakako ovisi i o strukturi zatvorenika jer naravno da je tu fluktuacija i da se izmjenjuju i da nemate uvijek majstore za neke stvari pa sad i o tome ovisi kojom djelatnosti će se baviti.
Hvala vam lijepo. Sada će govoriti poštovani zastupnik Željko Pavić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedavajući. Poštovani tajniče, kroz svoju raspravu ću vam pokušati objasniti kao i onima koji nas prate zašto sam vam postavio pitanje o motiviranosti i sigurnosti vaših zaposlenika. Između ostalih podataka o zaposlenicima navodi se podatak o sistematizaciji i popunjenosti tih sistematiziranih radnih mjesta, a iz tih se podataka vidi da trenutno u Upravi za zatvorski sustav radi 2.558 zaposlenika, a imamo ih sistematizirano 3.558. To znači da je popunjenost tih radnih mjesta nešto manja od 72% odnosno da je nešto malo viša od 28 radnih, ovoga posto radnih mjesta nepopunjeno. I sami ste naveli da u svim odjelima, kaznionicama, zatvora, odgojnih zavoda i centara postoje upražnjena sistematizirana radna mjesta što zaposlenicima otežava obavljanja poslova izdržavanja kazne zatvora. U izvješću možemo vidjeti između ostalih podataka i podatke o suradnji sa sindikatima gdje se navodi da u zatvorskom sustavu djeluje 8 sindikata sa ukupno 2.076 članova iz čega proizlazi da se više od 81% zaposlenika organiziralo kroz sindikate odnosno da su članovi sindikata. Ovoliko veliki postotak zaposlenika koji su članovi sindikata može navoditi na razne zaključke, ali budući da nisam vršio nikakve ankete zaposlenika niti sam imao kontakte sa sindikatima ne želim ih donositi na prečac. Međutim, ono što vam kao predsjednik Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo mogu reći, ono što vas mogu zamoliti, ono na što mogu apelirati je da se zaposlenicima u sustavu posveti veća odnosno posebna pozornost te da se kao odgovorne osobe potrudite da skrenete pažnju svojim nadređenima i Vladi RH na probleme u sustavu i da ih se počne rješavati što je prije moguće. Nemojte zaboraviti koliko važne, koliko teške i koliko odgovorne poslove svakodnevno obavljaju vaši zaposlenici te da ste im dužni osigurati kao što ste sami naveli u misiji jasno postavljene ciljeve, sigurno radno mjesto odnosno sigurno radno okruženje te da budu motivirani. E sad, da vam objasnim zbog čega čitav taj uvod kroz jedan mali pregled što se dešava u vašem sustavu samo za jedno radno mjesto. Kao što znate između ostalog u svom sustavu imate i izobrazbu zatvorenika i maloljetnika. Poznato vam je da se zatvorenike potiče na završavanje započete izobrazbe u cilju kvalitetnije reintegracije u društvenu zajednicu te da se izobrazba zatvorenika realizira u suradnji sa vanjskim obrazovnim ustanovama, ali se isto tako za određena zanima organizira osposobljavanje u kaznionicama i zatvorima. Ovo osposobljavanje rade strukovni učitelji koji imaju koeficijent 0,92. Što to znači? To znači da bi oni bez dodatka od 25% dobivali minimalac odnosno minimalnu plaću jer im je plaća sa dodatkom 5.200 kuna, što je daleko ispod prosjeka struke. I sad se stavite recimo u cipele jednog informatičara koji radi u zatvoru čije se plaće van vašeg sustava kreću od oko 7 do 8 tisuća kuna i ona tamo njegova plaća 5.200 kuna. Za sada im beneficirani staž iznosi plus 4 mjeseca, a po novom pravilniku bi bio samo dva mjeseca dok količina poslova ostaje ista ili veća. I ono što je najvažnije, nemojte zaboraviti da se rad i dalje održava sa zatvorenicima u neposrednoj opasnosti, strukovni učitelji nemaju položen ispit samoobrane, a rade često sa zatvorenicima bez nadzora u neposrednoj blizini opasnih alata i oruđa. Vjerujem da vam je jasno da samo motivirani zaposlenici mogu svoje zadatke obavljati na opće zadovoljstvo. Prema sadašnjem stanju u sustavu zaposlenici obavljaju dobivene zadatke i svoj posao ne zbog toga što ih je poslodavac ili rukovodioc motivirao, sada se zadaci ispunjuju zbog entuzijazma zaposlenika i zbog kvalitete suradnje zaposlenika sa neposrednim rukovodiocima. To se mora promijeniti što je prije moguće i to zbog razloga koji su svima vama i ministru i odgovornima za zatvorski sustav u upravi za zatvorski sustav i probaciju jako dobro poznati. Stoga još jednom apeliram, hitno se pobrinite da popravite uvjete rada u kojima rade vaši zaposlenici prije nego što se desi neki … [[Govornik se ne razumije]] događaj koji će sve vaše napore i napore vaših zaposlenika baciti u drugi plan. Hvala.
I na vaše izlaganje imamo više replika, prva je poštovane zastupnice Marić.
Hvala lijepa. Poštovani kolega, naveli ste niz bitnih stvari i bitnih problema koji postoje u sustavu vezano uz broj zaposlenika, nadam se da je državni tajnik čuo apel. Tu bi posebno istakla nevjerojatnu činjenicu što nam je kolegica Kekin rekla kakav je broj kreveta u zatvorskoj bolnici i koliko zapravo ima zaposlenika, znači ne samo liječnika, tu je i problem i sa bolničarima, medicinskim tehničarom i medicinskim sestrama, ali meni je čisto nevjerojatno koliko zapravo treba resornom ministarstvu i vladi da shvate da je krajnje vrijeme da se poboljšaju uvjeti rada, da se ti zaposlenici kako ste i sami rekli motiviraju i sam državni tajnik mi je u replici odgovorio da plaće su male recimo za ove zdravstvene djelatnike i nastoji ih povećati, pa što ih nisu povećali prije, znači ne samo za medicinare nego i za ostale djelatnike. Kakav je vaš komentar i u krajnjoj liniji i savjet državnim, državnom tajniku kad će se pokrenuti jel da se poboljšaju uvjeti? Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Da, dobro je da ste skrenuli pozornost i na medicinsko osoblje. Naime, kad sam govorio o tome bilo bi možda korektnije da sam rekao da su sve civilne osobe koje su u službi u sustavu u jako nepovoljnom položaju, pa tako onda i medicinski radnici koji su evo izloženi razno raznim utjecajima sa strane. Nažalost, tu su i naši zaposlenici koji trebaju i psihofizičku pomoć, koji ovoga imaju problema, neću sve nabrajati što smo sve čuli i kako je sve to izgledalo kad smo se pripremali za ovu raspravu, osim toga ja sam i radio jednu snimku stanja zatvorskog sustava prije 5, 6, 7.g. i onda sam prošao gotovo sve kaznionice u Hrvatskoj i znam na što sam naišao, a stanje se nije promijenilo. Ono što me, što me zapravo razočaralo to je da je u cijelom tom izvješću zaposlenicima posvećeno samo ono šturo, šturih 3 stranice u kojima se zapravo ne vidi ništa kakvo je pravo stanje sa zaposlenicima.
Hvala. Poštovana zastupnica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS. Kolega Pavić, dakle vi ste u svojoj raspravi, glavninu rasprave vodili na temu tzv. civilnog osoblja koji rade u zatvorskom sustavu i tu se postavlja glavna, glavno pitanje, koji je motiv nekog da se uopće javi na natječaj i ide radit jer je riječ zaista o specifičnim uvjetima da bi bili potpuno jasni vi ste rekli o tome da bi oni trebali proći nekakav tečaj ili samoobranu ili ovako nešto, ali manimo to na stranu. Dakle, uvijek je pitanje šta hoćemo, da li hoćemo imati zdravstveni, zatvorski sustav takav u kojem imamo zatvorenike i neko ko tu vodi računa da ga čuva ili hoćemo napraviti nadogradnju, dakle obrazovanje, priprema za nekakve socijalizacije, priprema kad ide iz zatvor, zapravo tema da se on više nikad ne vrati, za to treba biti zaista čitava plejada svih drugih zanimanja, a koji je motiv?
Hvala. Poštovani zastupnik Pavić.
Bez, bez svih ovih čimbenika koje ste vi naveli nema povratka zatvorenika u društvo, jednostavno nema, nema tu socijalizacije, on mora završiti školu, imate velik broj zatvorenika koji nemaju završenu osnovnu školu bez obzira dal se radi o maloljetnicima ili o starijim osobama. Imate veliki broj zatvorenika koji nemaju završenu srednju školu i ti zatvorenici koji završavaju srednju školu, koji se posebno ovoga osposobljavaju za neka zanimanja oni su ti koji su zapravo problematični zbog toga što sa njima rade civilne osobe sa, u situaciji u kojoj zapravo jesu, a to znači da nisu završili tečaj samoobrane, što niti ne trebaju. Zašto ne trebaju? Zbog toga što bi trebalo postojati osoba koja bi ih čuvala jer tamo mora postojati osiguranje, međutim vidimo i sami nedostaje ih 1000 i onda imamo problem, imamo problem da pucamo po svim šavovima.
Hvala. Poštovana zastupnica Nađ.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče HS. Poštovani kolega Paviću, dakle na dan 31.12.2020. bilo je popunjeno samo 71,89% sa ovaj zaposlenicima u kaznionicama, zatvorima i odgojnim ustanovama. Ja se sjećam kad sam bila u Ministarstvu branitelja da su, da je bila velika pomama zapravo za zaposlenjem u kaznionici u Glini da je to bilo vrlo poželjno zaposlenje i da su tražili potencijalni budući djelatnici potvrde o statusu branitelja misleći da će im to pomoći kod budućih zaposlenja. Šta se zapravo desilo da je sad to postalo odiozno i nepoželjno zaposlenje u kaznionicama i zatvorima? Što vi mislite o tome?
Poštovani zastupnik Pavić.
Znamo da je priliko preraspodjele zaposlenika u državnoj upravi jedan veliki broj zaposlenika pogotovo iz Carinske uprave otišao raditi u zatvorski sustav zato jer su uvjeti bili dobri. Međutim, desilo se zanemarivanje tog sustava. Plaće su ostale iste, nisu rasle, uvjeti koji su vezani za uniforme, za automobile, za sam sustav su zapravo se toliko srozali u odnosu na ostale institucije da je to nešto nevjerojatno. Na žalost tog nema u dokumentaciji, a moramo biti svjesni da taj sustav bez obzira na sve moguće standarde koje ćemo mi zadovoljiti, bez obzira na kvadrate koje ćemo imati po zatvoreniku neće moći funkcionirati bez zaposlenika. A danas zaposlenici, odnosno eventualni novi zaposlenici više nisu zainteresirani da dolaze raditi u kaznionice.
Poštovani zastupnik Dretar.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući. Uvaženi zastupniče Pavić još malo podataka iz izvješća. Prosječni trošak po zatvoreniku u kunama 2016. godine ukupni 49 kuna 83 lipe, 2020. 50 kuna 62 lipe što je porast u petogodišnjem periodu od 1,6% a ovo izvješće je za 2020. Dolazi nam u stvari već je ovdje inflacija, spektakularni rast cijene energenata koji trebamo tek doživjeti. Vidjet ćemo i već vidimo što se događa sa rastom cijena prehrambenih proizvoda, pa možda jedna vaša prognoza kako li će tek izgledati izvješće koje ćemo slušati na ovome mjestu iduće godine? Hvala.
Poštovani zastupnik Pavić.
Jedan naš kolega je rekao da su prognoze nezahvalne i da ih ne bi htio davati, ali mislim da svi znamo ukoliko se ne desi jedan veliki pomak da ćemo imati veliki problem u tom sustavu. Rekli ste i sami. Znači trošak se povećava za 3 kune. Ako gledamo kolika je bila inflacija, inflacija na nivou godine veća od dvije, tri kune. Prema tome, što radimo? U koju ulicu vodimo taj sustav? U kojem smjeru vodimo taj sustav? Što ćemo napraviti od tog sustava? Tko će nam raditi u tom sustavu? Tamo više ne želi nitko raditi. Ljudi jednostavno odlaze, traže mogućnost da se presele u druge institucije. Međutim, evo trenutna je situacija takva i zato sam i apelirao na gospodina tajnika i suradnicu gospođu koja je zadužena za taj sustav u ministarstvu da se poduzme nešto i da se reagira i prema Vladi i prema predsjedniku Vlade.
Hvala. Poštovana zastupnica Raukar-Gamulin.
Zahvaljujem poštovani kolega. Mnogo se danas govorilo o nedostatku pravosudnih policajaca, dakle sistematizirano ih je tri i pol tisuće, realno zaposleno dvije i pol tisuće. Govorilo se mnogo o njihovim niskim plaćama, o neadekvatnoj brizi sustava za pravosudne policajce. Ali ja bih vas molila da prokomentirate isto jedan važan aspekt a to je, ta činjenica i taj premali broj pravosudnih policajaca. Kako se to reflektira i odnosi prema životu i radu zatvorenika od kojih očekujemo preodgoj, od kojih očekujemo uključivanje ponovno u zajednicu. Kako se to odnosi na njihova ljudska prava ako žive u sustavu i moraju biti u sustavu u kojem naprosto nedostaje pravosudnih policajaca. Zahvaljujem.
Poštovani zastupnik Pavić.
Pitanje je stvarno na mjestu. Ono što smo uspjeli doznati iz tog sustava kroz razgovore koje smo vodili proteklih nekoliko tjedana, radi se o tome da zapravo pravosudni policajci koji su u službi zapravo se više trude i više pate i moraju raditi više poslova. Moraju raditi i poslove za koje nisu zaduženi i na način kako ga ne bi smjeli obavljati. Ako ste slušali izlaganje gospodina Dretara, uvaženog zastupnika Dretara ispričavam se Davore, ako ste slušali njegovo izlaganje onda je on baš pričao o tome što se dešava i kako pravosudna policija trenutno radi u zatvorima. Doduše mislim da je to pismo bilo upućeno prije nekoliko godina, ali situacija trenutno u našim kaznionicama, u našim zatvorima još gora nego što je bilo tada. I vjerujem da će i tajnik i gospođa koja je zadužena za taj sustav iz ministarstva stvarno poduzeti nešto da se to popravi, da se to promijeni u pozitivnom smjeru.
Sad će pojedinačno raspravljati poštovana zastupnica Urša Raukar-Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. U ovom izvješću koje je samo po sebi već besmisleno jer raspravljamo o izvješću 2020. No, to znamo da je već ustaljena i loša praksa vladajućih da se kontinuirano kasni sa izvještajima raznih javnih institucija ili sustava. Imali smo da se podsjetimo izglasavanje plana aktivnosti za prošlu godinu, pa i to je bio vrhunac apsurda. I jasno je ukazalo da će se s tom lošom praksom kašnjenja izvještaja i neometano nastaviti. Naravno svima je jasno da se s tolikim kašnjenjem gubi osnovni smisao a to je da se u raspravi daju smjernice za poboljšanje rada sustava ili pojedinih institucija. Dakle, u ovom zakašnjelom izvještaju to smo već puno puta ponovili, očito je jako važno ako svi to ponavljamo navedeno je da imamo 71,89% popunjenosti pravosudnih policajaca. To je već samo po sebi ponovit ću ne znam koji put zabrinjavajuće, jer manjak tzv. čuvara sigurno djeluje što smo isto govorili i na kvalitetu rada sa zatvorenicima u kaznionicama i u zatvorima kao i na status ljudskih prava i njihovih uvjeta života i rada, dakle samih zatvorenika. No, ono što nema nikakvih informacija to je što je s nadzorom rada pravosudnih policajaca? Mi ne sumnjamo da velika većina svoj težak i odgovoran posao radi časno i odgovorno. No, postoje i pojedinci i pojedinke koji krše pravila i zakone i pogoduju zatvorenicima pretpostavlja se za protuuslugu. Zadnji takav primjer je slučaj DAruvarac, dakle slučaj brutalnog premlaćivanja 18-godišnje djevojke u Zadru, počinitelj je zbog tog je zbog dobrog ponašanja pušten na uvjetnu slobodu nakon samo nešto više od tri godine zatvora i nije dobio ni zabranu približavanja. U jednom odgovoru na repliku državni tajnik je danas rekao da je to pitanje pravosuđa. No, nije to baš sve tako. Naime, uprave kaznionica i zatvora daju mišljenje, a bez pozitivnog mišljenja nije moguće dobiti prijevremeni uvjetni otpust na slobodu. Konkretno, u zahtjevu za uvjetnim otpustom stoji kako je zatvorenik D.K. kaznu počeo izdržavati s ocjenom zadovoljava te je uzornim ponašanjem i vladanjem stekao jednu od najvećih ocjena uspješan. Navedeno je kako je poštovao kućni red i zatvorska pravila, pokazao visok stupanj odgovornosti te se konkretno odnosio, korektno pardon odnosio prema službenim osobama i prema ostalim zatvorenicima s kojima je dijelio smještaj. Međutim, u medijima je objavljeno da je unutar zatvorskog sustava ipak dakle unutar sustava postoje određeni prijepori oko njegovog odsluženja kazne i dobivanja suglasnosti za uvjetni otpust o čemu svemu su upoznati u nadležnom ministarstvu i samom vrhu Uprave za zatvorski sustav. U nizu predstavki i pritužbi koje su podnošene i tijekom 2020. sporno je postupanje pravosudne policajke koja je u obiteljskim vezama s osobom na rukovodećem položaju u Upravi za zatvorski sustav. Policajka je bila na radnim mjestima u nekoliko zatvora i kaznionica unutar sustava, ali je problem što se u svakoj pojedinoj zbližavala s osobama lišenim slobode. Zbog svog privatnog odnosa s osobama iz kriminalnog miljea u njezinom profesionalnom postupanju unatrag nekoliko godina zabilježen je niz nepravilnosti i nelegalnosti. O tome su sve rukovodeće razine unutar zatvorskog sustava upozoravali upravo njezini kolege, ali sve što se učinilo bilo je njezino premještanje u drugu ustanovu unutar sustava, tako kažu mediji. U ovim izvještajima nema spomena o takvim slučajevima, što ne znači da pojedinačnih slučajeva nema. Nema niti spomena o kontroli rada pravosudnih policajaca. Slučaj pravosudne policajke koja po pisanju medija ima člana obitelji iz same Uprave za zatvorski sustav govori o ozbiljnim kršenjima pravilima i zakona. No najopasnije je da je na slobodu u ovom konkretnom slučaju pušten čovjek koji je svoje odlične ocjene lako moguće dobio korupcijom i pogodovanjem i k tome nije dobio zabranu približavanja žrtvi. I što sad? Tko će biti odgovoran ako dođe do kršenja uvjetnog otpusta i dođe do odmazde prema žrtvi? I što je sa žrtvom koja je čitala o tome po medijima i sad živi u strahu da će je Daruvarac ponovo napasti? Dakle, smatramo da bi se trebalo onemogućiti [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] ponavljanje slučaja policajke s članom obitelji iz Uprave za zatvorski sustav.
Imamo replike, poštovane zastupnice Mrak Taritaš najprije. Izvolite [[Upadica: Hvala. Aha pardon.]]
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovana kolegice Raukar Gamulin. Zapravo ja sam htjela vas nešto drugo pitati, ali ne mogu se sad otet dojmu, a da ipak još do kraja razvijete misao odnosno ono što ste htjeli reći o ovom slučaju koji je u posljednje vrijeme slučaj Daruvarac koji je u posljednje vrijeme punio medije i u medijima se je otvorio i otvorio se je taj problem. Dakle, ono što bi trebao biti interes sustava da to tako ne bude, dakle interes koji bi trebao biti da iz medija dakle jer ovo sve ako je to pojedinačan slučaj sve ok, što ako nije. Dakle, interes sustava uvijek treba biti takav da što manje bude tih pojedinačnih slučajeva i takvo zataškavanje ili stavljanje stvari pod tepih, kad stavite previše popiknete se i padnete na vlastiti nos što je prema tome i u ovakvom jednom izvješću treba se na to ja sam sigurna referirati, imati i oni koji podnose izvješće o tome trebaju govoriti i reći što su napravili.
Poštovana zastupnica RAukar Gamulin.
Zahvaljujem. Hvala vam poštovana kolegice na pitanju ili na komentaru. Da, ovo što se tiče ove konkretne policijske dakle pravosudne policajke po medijima to je jedna situacija koja traje godinama i sigurno je trajala i 2020.g. Prema tome, takve vrste prekršaja, takve vrste ajmo reć iskakanja, ja ne želim i ne mogu tvrditi da je to većinsko ponašanje, nitko od nas to ne može reć, ja se zaista nadam i da nije, ali je činjenica da postoji i da bi na takve stvari trebalo ne samo upozoravati u ovim izvješćima nego poduzeti mnogo, mnogo oštrije sankcije kako bi se posljedice takvih ponašanja spriječile jer posljedice su vrlo ozbiljne. Mi ne znamo šta će se dogoditi sada i imamo pravo sumnjati na moguće ugrožavanje žrtve.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Raukar Gamulin. Dakle, iz podataka koje sadržava ovo izvješće o radu probacijske službe iščitavamo kako je za veliki broj kaznenih djela koja uopće nisu benigna djela izricala se mjera rada za opće dobro, primjerice za kazneno djelo protiv života i tijela, pa onda kazneno djelo protiv braka, obitelji, djece ili recimo kazneno djelo spolnog zlostavljanja, iskorištavanja djeteta i sl. i dakle u velikom broju slučajeva što se mene tiče, šaljemo li onda kao društvo dobru poruku ako smo u stanju osobi koja je u mogućnosti uopće zlostavljati spolno dijete odredimo kaznu odnosno mjeru nekoliko sati opće korisnog društvenog rada. Zahvaljujem.
Poštovana zastupnica RAukar Gamulin.
Zahvaljujem. Dakle, naravno ovo što ste me pitali poštovana kolegice je pitanje pravosuđa, pravosuđa koje je rak rana ovoga društva, pravosuđa koje ne funkcionira nažalost i zbog kojeg ovog društvo nikako da krene naprijed. Postoje mnoge stvari koje možemo zamjeriti pravosuđu, ali da, slažem se s vama, najgore i najodvratnije je nekažnjavanje zasluženo i dovoljno onih koji su učinili bilo što djeci. Nemam snage ni ponovit ono što ste vi rekli. I doista rad od nekoliko sati ono nekakve pomoći u nekakvoj civilnoj udruzi je zaista sramota za ovo društvo i za hrvatsko pravosuđe.
Sad idemo na završna izlaganja, najprije Klub zastupnika Socijaldemokrata, a govorit će poštovani zastupnik Željko Pavić, izvolite [[Upadica iz klupe: Slobodni govori ne idu?]] Kad završi ova točka, imamo još 3 govornika, pa kad završimo točku.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani tajniče, ja ću i dalje nastaviti braniti zaposlenike u vašem sustavu i samo ću skrenuti pozornost da smo imali ovdje jedno izlaganje iz redova saborske većine gdje je pisalo odnosno bilo rečeno da se napreduje, da se ide naprijed, ali vaši podaci pokazuju da se ne ide naprijed u sustav, pogotovo se ne ide naprijed sa brojem zaposlenika. Ako pogledate podatke koji su u izvješću onda ćete vidjeti da u tom izvješću piše da 2020.g. imate najmanji broj zaposlenika unatrag 6.g., od 2016. do 2020. imate najmanji broj zaposlenika u 2020.g.. Umjesto da smo u tom smjeru išli u pozitivnom smjeru umjesto da smo napredovali mi smo zapravo nazadovali i dovodimo sustav u opasnost, dovodimo ljude u opasnost, dovodimo u nepovoljan položaj i zatvorenike i zaposlenike. Nadalje, skrenuo bih pozornost da su planirana sredstva za probaciju i zatvorski sustav u proračunu manja. Evo postavljam pitanje vama i vašoj suradnici, jeste li pokušali premijeru, jeste li pokušali ministru skrenuti pozornost da ta sredstva nisu dostatna, jeste li pokušali reći da imate premali broj zaposlenih, da taj broj zaposlenih trenutno ne može na pravi način obavljati svoj posao? To nam je zadatak da skrenemo pozornost na to da i zatvorenici koji bi se trebali danas sutra ponovo integrirati u društvo, koji bi trebali … [[Govornik se ne razumije]] počet socijalizaciju i oni koji ih prate, koji ih čuvaju da mogu normalno funkcionirati. Netko je ovdje govorio o standardima, ma što će nam standardi, što će nam kvadrati po zatvoreniku ukoliko nećemo imati zaposlenike koji će obavljati poslove? Bez tih zaposlenika nema posla, nema zatvorskog sustava, nema kaznionica. Prema tome, apeliram, molim vas poduzmite nešto da se krene u pozitivnom smjeru, da se povećaju plaće, da se promjene radni uvjeti odnosno poboljšaju radni uvjeti i da se radi na onome što je potrebno za naše zaposlenike. Skrenit ću vam samo pozornost evo krenimo od uniformi. Mi te ljude zaposlenike gotovo pa svakodnevno srećemo po gradu jer dovode zatvorenike na sud i vidimo kako su odjeveni, vidimo u kakvim se automobilima voze, a da ne govorim o tome da ponekad jako često oni sami moraju voditi računa o tim automobilima iako im to nije posao. Zašto? Zato što nema osoba koje bi trebale taj posao odraditi. Imali smo tu pitanje od kolegice Marić vezano za medicinsko osoblje. Ne znam da li znate, ako ne znate evo ja ću vam reći. Da li znate da zamjenske terapije dijele stražari, da zamjenske terapije ne dijeli medicinsko osoblje zato što medicinskog osoblja nema dovoljno i onda se čudimo kad dolazi do predoziranja, a ponekad i do smrti. Prema tome, morate djelovati u tom smjeru da se ti uvjeti promijene. Ne znam da li ćete uspjeti privući nove ljude u taj sustav ako je plaća, početna plaća za pripravnika 3.600 kuna, za 5.g. staža ima čovjek plaću 5.300 kuna i sa 25.g. staža 6.500 kuna, eto to je trenutno situacija u tom sustavu. Vi ste naveli jedan primjer da zaposlenici imaju plaću i do 10.000 kuna, možda imaju, ali oni ljudi koji su čuvari bez nekakvih beneficija dodatnih, bez nekog položaja imaju plaće koje sam sad ovdje izdiktirao, to možete provjeriti, to nije, to nije teško provjeriti. Skrenuo sam već pozornost i na automobile, skrenuo sam pozornost na, na uniforme, zato vas ponovo molim, molim vas da skrenete pozornost i ministru da li trenutnom ili novom koji dolazi ili ovome ako ovaj ostaje i predsjedniku vlade i samoj vladi da se mora u tom sustavu nešto djelovati jer bez novih kvalitetnih dobrih ljudi u tom sustavu nema opstanka. Hvala lijepa.
Završno će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govorit poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Najljepša hvala poštovani predsjedavajući. Evo na kraju ove današnje rasprave poštovani g. državni tajniče, poštovana gđa. suradnice, kolegice i kolege, sve što se da zaključiti stane na ovaj mali komadić papira, a to su dva stava Domovinskog pokreta. Dakle, molimo, tražimo, zahtijevamo, kako god želite i u bilo kojoj formi izjednačiti prava pravosudnih policajaca i policajki sa policijom odnosno svim službama koja su pod ingerencijom MUP-a. Drugo, pri prvom slijedećem rebalansu proračuna Klub zastupnika Domovinskog pokreta zatražit će povećanje proračunskih sredstava za osobne dohotke tj. povećanje istih i za povećanje broja zaposlenih pravosudnih policajaca i policajki, a sve parlamentarne stranke pozivam na konsenzus jer radi se o za naše hrvatsko društvo i iznimno važnim ljudima koji rade težak i nevjerojatno odgovoran posao. Hvala.
Završno će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Anita Pocrnić-Radošević, izvolite.
Hvala potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovana ravnateljice, kolegice i kolege. Danas smo raspravljali o dva godišnja izvješća za 2020. godinu – Izvješće o stanju kaznionica, zatvora i odgojnih zavoda u Republici Hrvatskoj, te Izvješće o radu probacijske službe. Izvršavanje probacijskih poslova u nadležnosti je probacijske službe koju čini Središnji ured za probaciju i 14 probacijskih ureda na području Republike Hrvatske koji pokrivaju sjedišta jedne ili više županija, odnosno područja županijskih sudova. Zaposlena su 104 djelatnika od čega 92 u probacijskim uredima. Na dan 31.12.2020. godine svaki probacijski službenik kojih je ukupno 63 imaju u radu prosječno 57 predmeta. Probacijska služba zaprimila je tijekom 2020. godine 3497 novih predmeta, a krajem godine u radu su imali 3557 predmeta. Osobe uključene u probaciju odradile su 410837 sati rada za opće dobro za što im je na raspolaganju bila 1371 pravna osoba. Probacijski poslovi označeni su kao poslovi od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku, a obavljaju se s ciljem zaštite društvene zajednice od počinitelja kaznenog djela, njihove resocijalizacije i reintegracije u zajednicu. Probacijski uredi nadziru izvršavanje obveza prema rješenju državnog odvjetnika, organiziraju i nadziru rad za opće dobro, nadziru uvjetno otpuštene osuđenike. Isto tako, probacijski poslovi obavljaju se pri odlučivanju o kaznenom progonu, izboru vrste kazni i izvršavanju kazni izrečenih počiniteljima. Prilikom odlučivanja o uvjetnom otpustu i kod odobravanja pogodnosti izlaska također se traži izvješće Probacijske službe kao i za čitav niz drugih aktivnosti pravosudnog sustava. Zaista se radi o velikom rasponu poslova gdje je bitan ljudski faktor, pa je dobro što su tijekom 2020. godine realizirane edukacije za probacijske službenike. Također je započeo i trogodišnji projekt kao i još dva projekta iz Europskog socijalnog fonda što bi trebalo doprinijeti jačanju kompetencija i stjecanju novih znanja i vještina probacijskih službenika. Drugo izvješće odnosi se na zatvorski sustav koji je puno obilniji po broju izvršitelja i broju korisnika. Tijekom 2020. godine kroz zatvorski sustav prošlo je 11607 zatvorenika različitih formalno-pravnih statusa što je za gotovo 8% manje u odnosu na 2019. godinu dok je broj zatvorenika na zadnji dan 2020. godine u odnosu na prethodnu godinu bio manji za dva zatvorenika. U zatvorskom sustavu dominiraju muški zatvorenici sa 94% što je u skladu sa trendovima iz proteklih godina. Sve poslove uz izdržavanje kazne zatvorenika u kaznionicama, zavodima, odgojnim zavodima i centrima obavljalo je 258 zaposlenih osoba od sistematizacijom predviđenih 3558 što predstavlja popunjenost od 72%. Nadamo se da će se do sljedećeg izvješća popunjenost povećati što će omogućiti kvalitetniji rad zaposlenicima, ali i brigu o zatvorenicima. 2020. godina je bila posebno zahtjevna po pitanju prevencije i zaštite od corona virusa budući se zatvorenici i zaposlenici zatvorskog sustava većinu vremena nalaze u zatvorenim prostorima, stoga su uspješno provođenje sve preporučene mjere i aktivnosti kako bi sustav mogao pravilno funkcionirati. Jedan dio zatvorskih objekata je zbog potresa na Banovini postao neupotrebljiv, pa su zatvorenici premješteni u druga tijela što je svakako bio dodatan napor, trošak i opterećenje za zaposlenike koji rade ionako stresan, psihofizički stresan i naporan svakodnevni posao, a izvanredne okolnosti ga još više otežavaju. Stoga je svakako potrebno ulagati dodatni napor u razvoj ljudskih potencijala kao i prostornih i tehničkih kapaciteta u čitavom zatvorskom sustavu. Slijedom izrečenog klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati predmetna izvješća za 2020. godinu. Hvala.
Time zaključujem raspravu o ovim točkama. O njima ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo sad napraviti jednu tehničku stanku od 5 minuta, dakle do 13,20 i onda ćemo ići na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika. STANKA U 13,15 SATI.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Sukladno Članku 226. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 10. sjednice sa 15 novih točaka. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem pa nema potrebe da ga sad čitam. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Članak 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To su točke 1. i 2. predložene dopune. Njih ću pročitati. Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 267 i Prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o socijalnoj skrbi s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. broj 268. Sukladno Članku 206. stavka 1. Poslovnika utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Kako sukladno, izvolite kolega Grmoja.
Tražim dakle intervenciju jednu prema vama potpredsjedniče sabora jer ipak mislim da vi imate određeni integritet. Naime, u dnevni red se predlaže uvrštenje odluke saborskog Odbora za Ustav i Poslovnik u kojem se po prvi put što je presedan, što nije činila ni Milanovićeva vlada …
Čekaj oprostite, u kojoj formi to, vi tražite stanku?
Dakle, to je primjedba na dopunu dnevnoga reda. Primjedba na dopunu dnevnoga reda.
Pogledajte vi morate primjedbu na dnevni red dati u pisanom obliku.
Onda, onda tražim stanku na ovo što ste predložili.
Je stanku ne možete pak tražiti zato jer nismo završili ovu točku.
Kako ne mogu, kako ne mogu dakle dati primjedbu na dnevni red?
Da, ali u pisanom obliku ste trebali dati primjedbu.
Ovako, dakle o čemu se ovdje radi.
Ma ne radi se o ni o čemu, vi niste postupili po Poslovniku. Dakle, da ste vi napisali primjedbu pisanu naravno vi biste ju mogli tu obrazložiti, mi bismo o njoj raspravili i sve skupa, ali ovako nema mogućnosti da vi sad govorite. Naprosto poslovničke mogućnosti nema jel.
Povreda Poslovnika [[Upadica: Ima, završite.]]
Dakle, sukladno Članku 206. stavak 1. Poslovnika utvrđujem da su ovi zakonski prijedlozi uvršteni u dnevni red po hitnom postupku. Kako sukladno Članku 225. stavak 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nije bilo, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 10. sjednice. Kolega Grmoja povreda Poslovnika, izvolite. Što je povrijeđeno?
Povrijeđen je Članak 238., dakle omalovažavanje zastupnika, ali i niz drugih članaka Poslovnika koji se tiču dopune dnevnog reda. Vi ovdje predlažete da se uvrsti na dnevni red odluka odbora koja je zapravo protuustavna gdje se traži da Ustavni sud odlučuje o pitanju koje mijenja Ustav. Kako može Ustavni sud odlučiti o tome je li nešto ustavno ili nije ako je to izmjena Ustava. Ovo nije Milanović radio što vi radite, vi ne poštujete hrvatski narod i stavljate se iznad hrvatskog naroda.
U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta stajalište će iznositi poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani g. predsjedavajući, kolegice i kolege. Petak, pa da krenemo malo po događajima ovog tjedna. U ponedjeljak čuli smo stvarno zabrinjavajuće podatke Državnog zavoda za statistiku. Početkom ove godine cijene su skoro 6% više nego u istom mjesecu prošle 2021.. Ključni uzrok rasta cijena u Hrvatskoj više nisu samo cijene energenata nego i cijene prijevoza koje su u siječnju porasle gotovo 11%, hrane i bezalkoholnih pića 9,4%, alkoholnih pića i duhana 6,2%, pokućstva, opreme za kuću i troškova održavanja kućanstva 5%, te restoranskog i hotelskog smještaja 4,7%. Posebno nas zabrinjavaju podaci o rastu cijena hrane i prijevoza jer se radi o troškovima koje najsiromašnija kućanstva ne mogu izbjeći, kao niti troškove stanovanja, vode i električne energije koji su u siječnju također narasli gotovo 3%, a kao što vidimo poskupljenje električne energije, pa i plina, te ostalih energenata biti će još i veće. Očigledno je da se stvara inflacijska spirala. Na mjesečnoj razini jedini što je najmanje raslo, nešto malo manje od 3% hrana i bezalkoholna pića. Jedini značajan pad cijena bilježi se u skupini odjeće i obuće 13% što ukazuje na očigledne probleme toga posla, ali ne zbog sezone tradicionalnih sniženja nego očigledno zbog izuzetnog pada kupovne moći potrošača koji već sada mora planirati odricanja. Čini mi se dakle da ćemo uskoro što se tiče odjeće, pa i obuće nositi modele poznate talijanske kreatorske kuće goli i bosi. Ovdje je jedan izuzetno zanimljiv dokument zahtjev za pristup informacijama prema Ministarstvu zdravstva. Jedan građanin ga je poslao i zatražio je kopije ugovora koji su sklopljeni između tijela RH s kompanijom Pfizer od početka covid pamednije. Odgovor je službenici, citiram ga, sporazumom sklopljenim između EU, komisije i država članica sudionica u nabavi cjepiva protiv bolesti covid-19 od 30. srpnja 2020. države članice, slušajte dobro, ovlastile su Europsku komisiju da u njihovo ime pregovara s proizvođačima cjepiva i sklapa sporazume o kupnji s proizvođačima predmetnog cjepiva. U nastavku se kaže, svima su na uvid dostupni dijelovi sporazuma osim onih dijelova koji ne sadrže povjerljive trgovačke podatke. Dakle, ne možete saznati koliko je doza cjepiva naručeno, ne možete odnosno ne smijete saznati koliko je isto to cjepivo plaćeno, ali možete saznati je li cjepivo dostavljeno u prozirnim ili u mutnim bočicama, očigledno ovdje je nešto izuzetno mutno. Na tren bi se mogao poigrati i sportskog komentatora, pa se pretvarati da čitam momčad koja je istrčala na teren, Filipović, Katičić, Božinović, Ćorić, Medved, Tramišak, Milošević, Vučković, Banožić, Aladrović, Majdak i izbornik Plenković. Da na redu je velika rekonstrukcija vlade ko zna koja po redu, posljednja sasvim sigurno ne. Posebno je zanimljivo pitanje Spomenka Đurić ili Snježana Vasiljević, ovdje čini mi se nekako potonja u posljednjim metrima možda dobiva utrku budući da smo nekoliko puta ovdje spominjali gđu. Đurić koja ima očigledan i direktan teret potpisivanja 1700 nezakonitih rješenja između 2017. i 2020., a za one koji pokušavaju taj podatak relativizirati treba reći da te slučajeve ministarstvo upravo sada gubi na upravnom sudu u svakom apsolutno svakom predmetu. I za kraj što još možemo reći zaključno u ovome tjednu, premijer je očigledno prelomio s koljenom ili preko koljena, no dajmo čovjeku diplomatsku, ljudsku i prijateljsku karencu da u miru proslavi rođenje djeteta na čemu iskreno čestitamo, pa ćemo rješavati pitanje vlade u idućem tjednu. Danas je petak, svima vama ugodan vikend, petak prvi dan travnja, dan kada se cijeli svijet trudi smisliti što bolju šalu. Kod nas je dame i gospodo 1. travnja otkazan jer veće šale od one u kojoj živimo nema.
Hvala lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Željko SAčić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, gospođo tajnice, kolegice i kolega. Evo imamo priliku obratiti se hrvatskoj javnosti sa jednim specifičnim zahtjevom i ukazivanjem na jedan značajniji problem u funkcioniranju našeg segmenta gospodarstva obrtništva. Obrtništvo u Hrvatskoj je najžilaviji zapravo najžilavije gospodarsko tijelo koje je preživjelo različite sustave gospodarske, povijesne zabilježene na ovim područjima. I tako na području Zagreba danas imamo registrirano oko 14.000 obrtnika, što znači da se kroz taj sustav osigurava egzistencija i više od 16, 17.000 ljudi koji uredno obavljaju svoj posao i plaćaju sve one potrebne dažbine ovom društvu i na taj način skrbe za vlastitu budućnost. Na razini Hrvatske imamo oko 97.000 obrta različitih vrsta, nomenklatura tih obrta je od 1 do 58 to su različiti, od zlatara, frizera, pedikera, klobučara, urara i mnogi, mnogi drugi. I zašto vam sve to govorim? Oni svi vrijedno, marljivo, uporno rade da bi preživjeli, da bi za svoju obitelj učinili nekakva dobra koja bi osigurala njihov život na način kako oni to smatraju da je najbolje da se oslanjaju na svoja iskustva i iskustva svojih roditelja, najčešće su to tradicijski obrti. I ovo društvo sve što ti ljudi očekuju od ovog društva znači njima ne pada na pamet da se negdje zapošljavaju u državnom sustavu, županijskom, gradskom bilo kakvom mi to pežorativno govorimo da se uhljebe nego uporno marljivo, odgovorno rade savjesno da svojim rukama, svojim znanjem priskrbe ono najnužnije za svoje obitelji i za svoj opstanak. Međutim, najmanje što očekuju od ovog društva da ih u tome ne ometa, da ih ne sprečava, da ih ne tlači. Tako primjerice oni su sa današnjim danom jako ugrožena kategorija, povećanjem energenata njihovi proizvodi i usluge bitno su ugroženi jer moraju povećavati cijene jer društvo nedovoljno radi unatoč ogromnom ulaganju novaca sada 4,8 milijardi je velik novac koji je ova vlada uložila da se amortizira energetski udar na naše najugroženije stanovnike, da ih se dodatno ne osiromašava, da se PDV primjerice za potrošače plina sa 25% smanji na 5%. Međutim, to nije dovoljno i u tim svim mjerama koje su raznolike, koje su u jednom dijelu dapače za pohvaliti jer sprečavaju dodatnu pauperizaciju, dodatno osiromašivanje naših stanovnika, ali obrtnici tu nisu dovoljno obuhvaćeni jel ih HERA, Hrvatska energetska regulatorna agencija tretira u kategoriji kupca kao poduzetništvo, a ne kao kućanstvo, a to je bitna razlika. Nije isto kada trebate platiti plin u kategoriji kućanstvo ili u kategoriji kućanstvo. Imamo tzv. kategoriju plina za kućanstvo i industrijski plin ili kolokvijalno rečeno industrijsku struju, međutim ono bitno, bitno poskupljuje proces poslovanja naših obrtnika. bez skrivenih potpora s umanjenom omotnicom izravnih potpora u poljoprivredi, bez tržišnih robnih rezervi sa svim promašajima dosadašnje agrarne politike zahvaljujući upornom radu i zalaganju naših poljoprivrednih proizvođača i dalje spremana proizvoditi hranu za svoje stanovništvo. Najiskrenije se nadam kako će zaživjeti dijalog između hrvatskih poljoprivrednika i predstavnika Ministarstva poljoprivrede. Osobno držim da se svaka izmjena i dopuna propisa mora činiti u suradnji sa onima na koji se propisi odnose. Jedino takvim pristupom pitajući naše poljoprivrednike o njihovim potrebama politike mogu adekvatno odgovoriti donoseći zakonska rješenja i iz udobnosti kožnih fotelja Hrvatska riskira još veću depopulaciju ruralnog prostora i ugrozu proizvodnje domaće hrane. Sve navedeno u konačnici se reflektira na cjelokupno gospodarstvo i sigurnost države, čini nas ranjivima i ovisnima o uvozu hrane često upitne kvalitete i svježine. I zato naglašavam, kolege zastupnici turbulentna vremena u kojima živimo obvezuju nas na odgovornost prema svom narodu. Jedino jasna i nedvojbena podrška hrvatskom poljoprivredniku može nas povesti prema održivosti i vlastitoj samodostatnosti u proizvodnji hrane. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Socijaldemokrata sad će govoriti poštovana zastupnica Ivana Posavec-Krivec.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče. Klub Socijaldemokrati uoči 2. travnja koji se u cijelom svijetu obilježava kao Dan svjesnosti o autizmu želi skrenuti pozornost naše javnosti na sve veći problem ovog složenog poremećaja koji se kod pojedinaca najčešće razvija u prve tri godine, a traje do kraja života, te o kojem vlada nedovoljna informiranost u našem društvu. Prema nizu istraživanja osobe sa autizmom i njihove obitelji su posebice ranjiv dio populacije koji zahtijeva sustavna rješenja, osim da se govori o teškoćama ovaj dan treba iskoristiti kao priliku da se iznova stavi naglasak na sve neprepoznate i neiskorištene potencijale koje imaju osobe iz spektra autizma. U Hrvatskoj se podaci o osobama iz autističnog spektra prate u okviru Hrvatskog registra o osobama sa invaliditetom u kojem je zabilježeno oko 2000 slučajeva pri čemu je u skladu sa procjenom svjetske prevalencije moguće očekivati i do 12000 osoba sa navedenim spektrom. Poremećaj iz spektra autizam je razvojni poremećaj koji utječe na čovjekov način komunikacije, odnose s drugim ljudima, te na okolinu. Način na koji utječe na ljude razlikuje se od osobe do osobe, te ovisi o dobi i intelektualnim sposobnostima. Osobe sa poremećajem iz spektra autizma mogu imati različite vrste teškoća i u različitim mjerama od teških oblika do visoko funkcionalnog autizma kod djece i odraslih osoba s prosječnom ili visokom razinom inteligencije iz ralja prošlosti, ralja prošlosti koje su ostavili Gradu Splitu 50 milijuna kuna na računu, oni su se zadužili 18. Dragi građani ovo je opasan presedan jer se politički interes jedne osobe stavlja iznad pravne države te se u izborima vidi spas pojedinca od potencijalnog kaznenog djela. Na sve to naše ovdje kolegice na ljevici, ja ću ih i napomenut neka me i demantiraju evo i kolegica Orešković je tu došla koja je jučer izjavila da su zapravo Puljak i Ivošević dokazali da se nadopunjuju u svom radu i da sve nedostatke treba staviti pred birače da o svemu tome presude. Ja vas pitam ovim putem što je sa sudom, što će sud presudit? Što je s pravnom državom koju često spominjete i vapite za ovom govornicom? Za ovom govornicom zazivate i ostavke, izbore radi pojedinih insinuacija na određene ministre, a ovdje se za kazneno djelo i potvrđenu optužnicu radi izborni manevar vrijedan 2 milijuna kuna i vi to sve odobravate. Ja na to skidam kapu. Ona poznata, osuditi pojavu spasiti druga kojem je Split za k i to za 2 milijuna kuna. Svaka čast, to je pravo drugarstvo na tome vam čestitam. Vi ste konkretno pravnica kao i ja i izjavljujete jučer da nisu sva djela i nedjela i kaznena djela ista jer u ovoj situaciji normalo da ponudimo građanima izbor, pod nedjelima i djelima, ovdje se radi o prijetnji jednoj ženskoj osobi, jednoj ženskoj novinarki urednici. I mislim da je u pitanju bilo ko drugi vjerujem da bi mu se napili vi osobno krvi, ne bi mu dozvolili ni da se kandidira ni da se bavi više politikom, ali evo standardi i moralne vertikale koje vidim ovdje u saboru ne izjavljuju ništa vezano za to. Tako da se pitam evo gdje je i kolegica Marijana Puljak? Nisam čuo ni izjavu kolegice Benčić ni Mrak Taritaš, ni Raukar Gamulin, ni Kekin, nisam čuo ni pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova kada se ovdje izigrava i pravosuđe i izborni sustav, nisam čuo ni Babe ni nikoju udrugu za zaštitu žena. Ne znam gdje je na ljevici nestao feminizam i zaštita ljudskih prava o nekakvih lokalnih šerifa, svi ste zaboravili ženu koja je zatražila i psihološku pomoć i zaštitu od vas [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] Valjda nasilje na ljevici je blaže, valjda udarci tamo malo manje bole. Zahvaljujem.
U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a poštovana zastupnica Dalija Orešković će sada govoriti. Izvolite.
Sabina, Ružice, generale. Iako me osobno prozvao ja se za ovom govornicom neću replicirati onom HDZ-ovcu koji je pobjegao iz sabornice jer zapravo nisam sigurna jesam li mu ime i prezime uopće dobro zapamtila. Ali s obzirom da se jako u svom govoru referirao na ono što se događa u Splitu, reći ću da se tamo događa ono što bi se ovog trena trebalo dogoditi na razini cijele države. Mnogi govore o rekonstrukciji vlade, mislim da je ova vlada zrela za jedne izvanredne izbore. No ono što bi se nakon njih trebalo dogoditi, mada smo sigurni i znamo da to neće biti tako skoro, pričekat ćemo još dvije godine, to je rekonstrukcija cijele države i o tome govorim od kako sam na ovoj političkoj sceni. Pa kada se već onaj meni nezapamćeni zastupnik HDZ-a dotaknuo pravne države, napomenut ću da je na web stranici HS-a dostupna Strategija suzbijanja korupcije o kojoj govorim kažem već nekoliko godina i sve što treba napraviti od ustavnih promjena, od promjene odnosa između predsjednika države i vlade, od reforme pravosuđa, od reforme teritorijalnog ustroja, od reforme izbornih zakona pa do čuvene transparentnosti što bi sve ona trebala sadržavati sve u toj strategiji Suzbijanja korupcije koju sam u jednom izbornom programu nazvala plan za Hrvatsku, sve tamo piše. Nisam sigurna znaju li to HDZ-ovci pročitati i nisam sigurna jesu li svjesni da kad-tad, možda ne za vrijeme mog mandata u 10. sazivu HS-a, ali kad-tad sve što sam ovdje napisala to će se i provesti. Hvala.
Hvala lijepa. Time ćemo završiti sa današnjim radom. Mi ćemo sa radom nastaviti u srijedu 6. travanja u 9,30 sati, a prva točka bit će Konačni prijedlog Zakona o komasaciji poljoprivrednog zemljišta. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 13:57 SATI U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka govorit će poštovana zastupnica Urša Raukar Gamulin, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovane zastupnice i zastupnici, ja ću danas govoriti o autizmu. Iako je riječ dobro znana kada govorimo o onima kojima je on stručna, obiteljska ili neka druga svakodnevnica bolje je reći o poremećaju iz spektra autizma. Poremećaj iz spektra autizma PSA, zapamtite tu kraticu, kroz slijedeći mjesec čut ćete ju puno puta. Ima područja u kojima je Hrvatska izvrsna, ne samo bolja od prosjeka nego upravo najbolja. Mediji nažalost nisu to popratili pa nije baš odjeknulo i stoga vas ne krivim što ne znate ali nedavno je na sjednici Europskog parlamenta upravo RH po preporuci organizacije Autism Europe krovne europske organizacije osoba s poremećajem iz spektra autizma pohvaljena zbog svog odnosa prema ovoj ranjivoj skupini. Kruna je to napora koje ovo društvo uložilo u taj sektor. Međuresornom suradnjom na najvišoj razini povezali su se stručnjaci iz polja obrazovanja, socijalne skrbi i zdravstva i postavili ciljeve još više od onih koje su nam nudili primjeri iz navodno uvijek razvijenijeg zapada. Znali smo da zajedno moramo učiniti još više i danas možemo biti ponosni na obavljeno. Danas poštovane zastupnice i zastupnici nema sveučilišta u RH na kojem nema studijskog programa edukacijske rehabilitacije jer stručnjaka nikad dovoljno. Nema ambulante čak i u domovima zdravlja u najmanje razvijenim krajevima u kojima se osoblje ne pridržava protokola o hitnom prijemu osoba s poremećajem iz spektra autizma. Rana dijagnostika koja je izuzetno važna kada je riječ o PSA dostupna je svakom djetetu na udaljenosti manjoj od 10 kilometara. Vrtići i školski sustavi prilagođeni su osobama s takvom dijagnozom, opremljeni su u njima posebni kabineti, a ljudi su educirani i voljni integrirati učenice i učenike s PSA u razrede. Nakon 21 godine života osobe s PSA u RH imaju radnu i sigurnu budućnost. Žive samostalno i u programima organiziranog stanja uz podršku kako bi se uključili u život zajednice na najbolji mogući način. Sustavi zdravstva i socijalne skrbi kontinuirano ih prate na njihovom životnom putu kako bi im pomogli da prebrode teškoće koje donosi puna i kvalitetna integracija. Roditelji i skrbnici osoba s PSA u RH zato mogu mirno spavati znajući da su im djeca zbrinuta i da je pred njima smislena, ispunjena i podržavana budućnost. Ukratko ako na jednu stvar ova država može biti ponosna, to je cjeloživotna skrb o osobama s poremećajem iz spektra autizma. Poštovane zastupnice i zastupnici dozvolite da vas podsjetim danas je 1. april, dan kad se lažemo i varamo, kad se igramo riječima i stvarima, a ponekad čak i ljudima, međutim sutra je 2. travnja Međunarodni dan svjesnosti o autizmu. I nestaje Panglossov najbolji među mogućim najboljim svjetovima, sve će ponovno biti ozbiljno, slika će ponovno biti sumorna, bit će opet teško, bit će opet nedovoljno, neizvedivo, nesustavno i loše, upravo onako kako je s odnosom ovog društva i sustava prema jednoj od najranjivijih njegovih sastavnica, osobama s poremećajem iz sustava autizma. Razmislite o tome, ne samo sutra i ne samo tijekom sljedećeg mjeseca. Hvala vam.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,20 SATI]] Evo kolegice i kolege, s obzirom da smo svi tu možemo onda i nastaviti i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a stajalište iznositi poštovani zastupnik Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovane kolegice i kolege i poštovani narode. Ma koliko god to izgledalo nevjerojatno, ali sustav sa akumulacijom i hidroelektranom Kosinj proizvodit će manje energije nego postojeći. Zadnji službeni objavljeni podatak o mogućoj proizvodnji novog sustava hidrocentrale Kosinj je ona iz odluke Vlade Republike Hrvatske o proglašenju Kosinja strateškim projektom iz srpnja 2021. godine gdje se navodi da će nova dodatna energija iznositi 230 gigavat po satu, gigavat sati. I nadalje, navodi se da će proizvodni potencijal biti negdje oko 1,5 teravat sati realizacijom tog novog sustava. Međutim, tu je nekoliko mitova koje bismo htjeli razbiti. Mit broj jedan jest da će proizvodni kapacitet biti 1,5 teravata. Pod pretpostavkom da će se novi sustav dovoda i nove hidrocentrale Senj II izraditi jednako kvalitetno kao što je napravljen postojeći sustav Senj I energetski ekvivalent ove nove i postojeće elektrane bit će praktično jednak jednom kilovat satu po metru kubnom. Ako se pogledaju, dakle dotoci do turbina hidroelektrana, dakle i godišnji vodotoci u Lici od 1970 do 2009. godine ispada da na rijekama Lika, Bakovac i Gacka ukupno imamo 38,9 metara kubnih po sekundi što je energetski ekvivalent od 1,3 gigavat sati godišnje. Ako se još doda proizvedene energije i lokacije elektrana na moru, proizvedena energija na lokaciji … [[Govornik se ne razumije.]] i Kosinj oko 90 gigavat sati godišnje. To je otprilike negdje oko 1,3 gigavata sati godišnje. Dakle, zaključak je, dakle da je potencijal proizvodni jednostavno vodeni, jednostavno ne može proizvesti gigavat sate koji su dani, dakle u strateškom projektu HEP-a. Dakle, sve ovo navedeno, dakle odnosi se na idealan sustav koji nema apsolutno nikakvih gubitaka. Dakle i s time imamo povezano i mit broj dva, da će doći do 230 gigavat sati nove energije, dakle sa tim Kosinjom. Dakle, ovaj podatak od 230 gigavat sati nove energije dobiven je na temelju analiza uz pomoć tzv. krivulja trajanja. Međutim, praksa pokazuje da se takve analize obavljaju zapravo simulacijom na modelu, a ne krivuljama. Kada se to provede kroz simulacije dobivamo zapravo da bi novo proizvedeni model mogao dati 170 gigavat sati struje. E sad nitko nije uzeo u obzir gubitke. Prvi gubitak je gubitak od isparavanja, gdje bi zapravo moglo doći do smanjenja od 30 gigavat sati godišnje. Znači, sad više nije 170 nego 140. Drugo, gubitci zbog zaštite okoliša gdje ćemo imati zapravo povremena puštanja rijeke Like u ponor. Dakle, to je dodatnih 50 gigavat sati. Znači više nije 140 nego smo već došli na 90. A što se tiče akumulacijskih gubitaka, dakle ne postoji akumulacija koja ne pušta vodu. Akumulacija Kosinje s te je strane posebno osjetljiva, jer su oba boka na većim kvotama iznimno propusna. I kada se to uzme u obzir i kada se gledaju akumulacije Kruščice i novog Kosinja koji je tri puta veći dobit ćemo zapravo, dakle da možemo očekivati gubitke od najmanje 100 gigavat sati godišnje. I kada se napravi matematika vi zapravo dobivate, dakle da sustav sa akumulacijom i hidro elektranom Kosinj će proizvoditi manje energije nego postojeći sustav. Alternativa ovom ekocidu i monstruoznom djelu je izgradnja hidrocentrale Švica i crpne hidroelektrane Senj koja neće imati gubitke. Također gradnja crpne hidroelektrane Senj s iznimnim regulacijskim svojstvima u tandemu sa sličnom hidroelektranom Vinodol omogućava izgradnju novih vjetroelektrana, odnosno drugih obnovljivih izvora energije. Ne potapa se niti jedna kuća ili gospodarska zgrada. U varijanti s hidroelektranom Kosinj potapa se negdje oko 2000 ha zemljišta, stotinjak obiteljskih kuća i gospodarskih zgrada, škole, crkve, groblje odnosno cijelo povijesno selo Gornji Kosinj. Dok je još vrijeme zaustavite ovo monstruozno djelo ako imate i malo savjesti.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Ante Bačić. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani svi, jučer smo svjedočili najavi ostavke gradonačelnika grada Splita navodne ostavke koju je spreman dati zajedno sa svojim zamjenikom Bojanom Ivoševićem, najavi još ne znamo što će biti za tjedan dana što će se dogoditi. Danas smo već svjedoci da nakon 10 mjeseci ove naizgled jako čiste i transparentne vlasti u gradu Splitu imamo samo nakupinu afera, nesposobnosti i pat pozicije u koju se Split danas nalazi. Ta ista čista i transparentna vlast na čelu s gradonačelnikom Puljkom na početku mandata zazivala je i vladu i ministarstva da pokrenu projekte. Vlada je izašla u susret otvorila su se sredstva za jako značajne projekte u gradu Splitu od čvorišta najprometnijega sa Stobrečem do koncesije na Žnjanu, do prometnica ulaza izlaza i Split, Hrvatske ceste i ostale tvrtke čekaju realizaciju, odabrane su izvođači u pojedinim projektima, a grad Split već 10 mjeseci ne da se nije uključio u projekte nego nije izdao ni građevinske dozvole. Danas imamo grad Split i gradsku upravu koja se bavi sama sobom pod krinkom uvođenja reda samo se režu nekakvi stupići na parkinzima, izmještaju se pojedine terase, štekati pod pratnjom specijalaca samo određeni populistički činovi. Al hvala Bogu ovakvi eksperimenti dolaze kraju, raspadaju se unutar sebe, vidimo što se događa u Splitu, u Puli, sutra u Zagrebu, u Šibensko-kninskoj županiji jer takve opcije ništa ne veže, ne veže ih nikakva ideologija, veže ih isključivo određeni interesi, aktivistička potreba rušenja pojedine, pojedine vlasti. U ovom trenutku oni traže krivca i u Vladi RH, traže krivca i u oporbi u pojedinim gradovima konkretno ovdje u Splitu, ali krivac je zapravo njihov eksperiment, krivac je u njihovim redovima, jednostavno stvari ne funkcioniraju, koalicije se raspadaju. I sada u Splitu cijeli grad stoji blokiran, počinje upravo ubrzo sezona, a mi idemo na izbore. Radi koga, čega? Radi jedne osobe. To je zamjenik gradonačelnika gospodin Bojan Ivošević. Pitam se što je to magično u tom mladiću, pitam se jel gradonačelnik možda isto ucijenjen, možda se i njemu prijeti da će mu se napiti krvi, ako ga se takne. Tako da molim gradonačelnika na idućoj presici neka namigne mi ćemo skužiti ako je ucijenjen doći ćemo pomoć. Gradonačelnik izjavljuje ne odričem se jer smo svi zajedno radili, ne odričem ga se jer jako puno smo radili za grad Split da ga izvučemo iz ralja prošlosti, ralja prošlosti koje su ostavili Gradu Splitu 50 milijuna kuna na računu, oni su se zadužili 18. Dragi građani ovo je opasan presedan jer se politički interes jedne osobe stavlja iznad pravne države te se u izborima vidi spas pojedinca od potencijalnog kaznenog djela. Na sve to naše ovdje kolegice na ljevici, ja ću ih i napomenut neka me i demantiraju evo i kolegica Orešković je tu došla koja je jučer izjavila da su zapravo Puljak i Ivošević dokazali da se nadopunjuju u svom radu i da sve nedostatke treba staviti pred birače da o svemu tome presude. Ja vas pitam ovim putem što je sa sudom, što će sud presudit? Što je s pravnom državom koju često spominjete i vapite za ovom govornicom? Za ovom govornicom zazivate i ostavke, izbore radi pojedinih insinuacija na određene ministre, a ovdje se za kazneno djelo i potvrđenu optužnicu radi izborni manevar vrijedan 2 milijuna kuna i vi to sve odobravate. Ja na to skidam kapu. Ona poznata, osuditi pojavu spasiti druga kojem je Split za k i to za 2 milijuna kuna. Svaka čast, to je pravo drugarstvo na tome vam čestitam. Vi ste konkretno pravnica kao i ja i izjavljujete jučer da nisu sva djela i nedjela i kaznena djela ista jer u ovoj situaciji normalo da ponudimo građanima izbor, pod nedjelima i djelima, ovdje se radi o prijetnji jednoj ženskoj osobi, jednoj ženskoj novinarki urednici. I mislim da je u pitanju bilo ko drugi vjerujem da bi mu se napili vi osobno krvi, ne bi mu dozvolili ni da se kandidira ni da se bavi više politikom, ali evo standardi i moralne vertikale koje vidim ovdje u saboru ne izjavljuju ništa vezano za to. Tako da se pitam evo gdje je i kolegica Marijana Puljak? Nisam čuo ni izjavu kolegice Benčić ni Mrak Taritaš, ni Raukar Gamulin, ni Kekin, nisam čuo ni pravobraniteljicu za ravnopravnost spolova kada se ovdje izigrava i pravosuđe i izborni sustav, nisam čuo ni Babe ni nikoju udrugu za zaštitu žena. Ne znam gdje je na ljevici nestao feminizam i zaštita ljudskih prava o nekakvih lokalnih šerifa, svi ste zaboravili ženu koja je zatražila i psihološku pomoć i zaštitu od vas [[Upadica Reiner: Hvala lijepa.]] Valjda nasilje na ljevici je blaže, valjda udarci tamo malo manje bole. Zahvaljujem.