Poštovani potpredsjedniče Sabora, zbog nedavnih i stalnih problema na Hrvatskoj radioteleviziji posebno zbog nedavnih događaja o kojima smo imali prilike čitati na portalima i u novinama klub HDZ-a traži stanku od 10 minuta.
Izvolite.
Iz istih razloga i klub Hrvatskih laburista – stranke rada traži pauzu od 10 minuta.
Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pridružujem se, dakle iz istih razloga potraživanju stanke.
Prvo zaključujem ovu točku dnevnog reda. O njoj ćemo glasati za sat vremena. I onda određujem stanku u trajanju od 10 minuta. Nastavit ćemo u 11 sati i 5 minuta. Hvala. STANKA U 10,51 SATI.
… [[Početak nije snimljen.]] su klubovi zatražili stanku. Čut ćemo predstavnike klubova. U ime kluba HDZ-a kolega Jasen Mesić, izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege više puta smo ovdje za ovom govornicom i u ovoj sabornici u ovom sazivu govorili o HRT-u. Sjetite se samo rasprava oko zakona kada je dokinuta obaveza političkog konsenzusa za biranje glavnog ravnatelja i vodećih ljudi, sjetite se naših protestiranja kada su isti ti ljudi vrlo brzo upali u eklatantan sukob interesa, kada su počeli bez uvjeta postavljati prijateljske ljude na vladajuće pozicije na HRT-u, kad su počele smjene i progoni novinara uz podršku predsjednika Vlade koji je presicama podupirao takve smjene u informativnom programu bez obzira što je govorio da ga on ne zanima. Podsjetit ću vas i na protestiranje opozicije u ovom Saboru kada se koristio javni servis za privatna obraćanja nakon što bi Povjerenstvo za sukob interesa ustanovilo da je netko kriv i da je napravio prekršaj. Sve to govori o potpunoj nebrizi pa i ovoga Doma, kolegice i kolege i gospođo potpredsjednice, jer uporno guramo točke dnevnog reda gdje smo trebali raspraviti Izvješće za 2011. godinu na dno dnevnog reda, izvješća za 2012. još nisu ni u naznaci, a posljednji događaji od kojih neki su tragični su nas naravno ponukali da zatražimo stanku u ime kluba HDZ-a. Sumrak koji se događa na HRT-u nakon što su smijenjeni svi i svatko, nakon što se ljudima zabranjuje ući preko porte na HRT gdje se uvode komesari koji će kontrolirati mailove i telefonske pozive novinara i zaposlenika na HRT-u. To nije pisalo u programu gospodina glavnog ravnatelja kad se prijavio za natječaj za glavnog ravnatelja televizije. Što radi nadležno Ministarstvo kulture koje je pompozno najavljivalo medijsku strategiju, a očito je napravljen samo onaj dio da pojedinim medijima se dodijele novci iz državnog budžeta. Nitko se ne oglašava. Očekujemo i reakciju Novinarskog društva na takvo ponašanje na HRT-u koja bi trebala biti glavni servis. Povrh svega toga osobe sa HRT-a koje su usude govoriti o tom mobbingu, o tom progonu koji se dešava na nazovimo to javnoj televiziji, a zapravo televiziji u funkciji vladajuće koalicije dobivaju drugo jutro otkaze. Kolegice i kolege ovdje se zasigurno odbrojava demokraciji na HRT-u. Našim nečinjenjem, našim nereagiranjem dajemo tome za pravo. Potpredsjednik Stazić jutros kad je vodio sjednicu rekao je predložite bilo koju temu koja je važna raspravit ćemo je ovdje u Hrvatskom saboru. Pa to i predlažemo. Predlažemo sjednicu plenarnog zasjedanja Hrvatskog sabora koja bi raspravila izvješća iz 2011., izvješća iz 2012., stanje na HRT-u. I u pogledu programa i u pogledu financiranja. Također, tražimo i hitnu i opsežnu tematsku sjednicu Odbora za medije gdje bi sve ovo raspravili. Zbog ovakvih stvari da netko nekome 2013. godine na javnoj televiziji kontrolira telefonske pozive, mailove to nas vraća ne u doba televizije '70-ih godina koja je navodno glavnom ravnatelju uzor javnog servisa i demokracije nego nažalost još ranije. Poštovane kolegice i kolege neće to zaustaviti one ljude koji nas zovu i upozoravaju na situaciju na HRT-u koji nas zovu s telefonskih govornica, koji nas zovu sa privatnih kućnih telefona to neće zaustaviti nikakav otkaz, nikakve prijetnje i zabrane ulaska na HRT to može samo biti na teret vladajućoj koaliciji i zato tražimo o tome hitnu raspravu jer nakon sukoba interesa, nakon postavljanja podobnih urednika u program jednostavno ovo je prevršilo svaku mjeru i ovo trebamo raspraviti u Hrvatskom saboru.
U ime Hrvatski laburista Branko Vukšić.
Uvažena potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. Da bi se govorilo o ovoj temi treba krenuti od nekakvog početka. O uzrocima lošeg stanja na HRT-u. Uzroci ovakvog stanja je Zakon o HRT-u. Kad smo raspravljali o ovom zakonu tada sam govoreći u ime kluba govorio da će to biti da zakonom amenujemo komesara na HRT-u. Rekao sam, jedna od rečenica je bila samo nam Bog može pomoći da to bude osoba koja će znati se nositi s tolikim ovlastima. Bio sam naivan, vjerojatno je bila već osoba izabrana prije nego što se zakon napisao. Ja sam se zbog toga ispričao hrvatskoj javnosti što sam tako postupio. Da je zakon onakav kakav su predlagali Hrvatski laburisti da Programsko vijeće bira urednike, a Nadzorni odbor glavnog ravnatelja danas bi imali drugu situaciju. Goran Radman imenom i prezimenom ima sada ovlasti upravljati procesima i poslovima na HRT-u i programom. On ima sve ovlasti, s tim ovlastima se ne zna nositi. I zato smo mi bili za njegovu smjenu. Nakon nekoliko skandala koji su se dogodili nakon njegove rečenice koja je glasila, "ako me Povjerenstvo za sukob interesa uhvati u sukobu dat ću ostavku". To je čovjek koji je rekao da se drži svoje riječi, nakon toga svoju riječ je povukao. Tada sam shvatio da na HRT-u će se događati strašne stvari koje se danas događaju. Netko je pitao zbog čega malo prije, sjednice zbog čega ne reagira novinarsko društvo na najavu da će postojati čovjek koji će na HRT-u kontrolirati mailove novinara i telefonske pozive novinara. Kako bi se utvrdilo što? Da slučajno nije neka informacija procurila. O kome? Da nisu javili ne znam nekom konkurentskom listu ili konkurentskoj televiziji neku vijest. Vijesti danas stižu u sekundama da se kontrolira što se govori i kome se javlja u upravi onima koji vladaju Hrvatskom televizijom. Ovo se stvarno nije radilo ni sedamdesetih godina, ovo sliči na stanje iza Karađorđeva i to je nešto prestrašeno. Ljudi se na HRT-u ubijaju, nakon toga osobama koje želi policiji dati neka svjedočanstva o tome prijete, kucaju na vrata i daju im kuverte sa prijetnjama otkazom. Pa to se nikada nije događalo. mislili smo da je to vrijeme iza nas. Međutim, HRT kao ogledalo društva rekao bih danas sasvim sigurno Shakespeare, ne da je kazalište ogledalo društva nego televizija, ona je ogledalo stanja u državi. I ovo što se radi nije dobro. Ne žele nas iz oporbe vladajuća Kukuriku koalicija ne želi slušati. HRT nije televizija vladajuće koalicije, vladajuća koalicija nema pravo na svoju televiziju. A danas se vladajuća koalicija ponaša na taj način da kaže mi smo dobili vlast, mi ćemo vladati HRT-om. Sve što se danas događa na HRT-u morate zaustaviti. Zaustavite mobing, zaustavite prijetnje, zaustavite nelegalne otkaze, zaustavite ljude koji se ne znaju nositi sa tolikom vlašću u svojim rukama. Dogodit će se još strašnije stvari. Treba restrukturirati, treba smanjiti broj i za tisuću ali ne na taj način, ne bez plana, ne zbog toga što je netko voljan svjedočiti o kriminalu na HRT-u. oni koji su prije mobingirali za vrijeme bivše uprave i za vrijeme prije one uprave i danas obavljaju iste poslove kažu jer imaju u šaci većinu ljudi na HRT-u. ništa ne radi ni DORH, Bajić je rekao da nema nijedne prijave, a ima ih desetak prijava, nitko ništa ne radi. Isto stanje kakvo je bilo prije. Zaustavite to dok se ne dogodi neka veća nesreća.
I u ime kluba HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Dobro je da smo danas ili da je klub HDZ-a zatražio stanku u svezi rasprave stanja i jednog trajnog stanja na HRT-u. Ovdje smo puno puta raspravljali o HRT-u i o tome da je zapravo vladajuća koalicija, ja bih rekao čak njeno tvrdo krilo, tvrdo komunističko krilo zapravo zagospodarilo HRT-om. Što hoću reći? Kažu da jedna slika vrijedi tisuću riječi i zbog toga je televizija kao medij, kao najvažniji medij i za izbore i za bilo što drugo zaista vrlo, vrlo bitna jer ljudi ne kupuju novine ako gledaju televiziju, gledaju Dnevnik. I što se događa na toj televiziji? Nova programska shema HRT-a kaže da će posvetiti domaćem hrvatskom filmu termin poslije 23 sata ponedjeljkom za sve one koji pate od insomnije fantastičan termin, a za sve ostale nikakav. Zbog toga iz dana u dan gledamo serije već Kozara mi na uši i na nos i na oči izlazi, Bitka na Neretvi ne znam ni što sve ne, a kažu da je Bitka na Neretvi hrvatski film. To će se još dokazati. No, ovo što se na HRT-u radi i kako se radi zapravo sliči na ona vunena vremena kako se nekad znalo reći u kojem je bilo riječi poput zaustavite Reuters, dajte riječ TANJUG-u ili pak ugasite HINA-u neka više ne radi, utrnite je. tako se i dogodilo isto tako odlukama ovoga Sabora i ove saborske većine ovdje. HINA je uništena gotovo doslovce rečeno, TANJUG djeluje preko svojih onih o kojima smo raspravljali prošli tjedan udbaša i agenata i provodi javni teror na javnoj Hrvatskoj televiziji. To su stari i ogrezli komunistički načini kako se vlada javnim medijem. Oni su izučili zanat i znaju ga dobro iz onog sustava, imaju i praksu čak i tako upravljaju Hrvatskom televizijom koja ne bi ne trebala zvati hrvatska. To je sumrak hrvatske demokracije. Zbog tog sumraka hrvatske demokracije i ovakve Hrvatske televizije i upravljanja ovakvom televizijom imamo i tragične događaje. Neću imenovati, svi znate. I čitate, ali šutite, niti jedne riječi ovdje. I oni koji su involvirani u Hrvatsku televiziju putem upravnih odbora i ne znam ni ja čega, danas ovdje šute. I tako bi prošlo sve evo bez ove rasprave. Kada je počeo štrajk liječnika znate koji je film prikazan na Hrvatskoj televiziji, to sam rekao prije dva tjedna? Ljudožder vegetarijanac. Kako bi zaparili hrvatskim liječnicima i hrvatskim medicinskim radnicima. Dakle, namjenski film je prikazan. Je li to javna televizija Hrvatska koja, dakle, film koji govori vrlo negativno o pojavama u hrvatskom zdravstvu, jasno da ih ima ali ne tako kako je taj film prikazao. Žalosno je to da mi danas kada smo ušli u Europsku uniju zapravo nemamo javne televizije nego imamo televiziju kojom upravlja rekao bih jedno tvrdo krilo vladajuće koalicije ili klike kako god hoćete. I kada se radi državni udar u nekoj od država južne Amerike ili Afrike onda se zauzima prvo zgrada vlade, zgrada parlamenta, zgrada policije i televizija. To je osnova zapravo društva. Dakle, televizija se zauzima, ne radio, šta ima radio, nema blage veze. Ali kada jedna slika pokaže državni udar na jednoj televiziji bilo koje države onda je to državni udar. I zato se zauzima zgrada, a ovo je tihi državni udar putem Hrvatske televizije izvršen. I tako se provodi teror, teror nad djelatnicima Hrvatske televizije. Zamislite morate, vidjeti će vam svaki mail. Zapošljava se dva djelatnika da bi pratili mailo ljudi, telefonske razgovore, postala udbaška televizija, pa ne smiješ primiti mail niotkoga da ti ga ovaj ne pročita. Pa gdje to ima? Pa gdje je tajnost mreža javnih. Šta je to? [[Upadica: Hvala lijepa.]] To se piše javno čak i medij koji je u funkciji ove vladajuće [[Upadica: Isteklo vam je.]] Danas u Jutarnjem čitam. Hvala lijepo.
Isteklo vam je vrijeme. A u Hrvatskoj nije nikakav državni udar nego je demokratski izabrana vlast koja ima većinu u Parlamentu. U 12 sati vas molim da budemo u dvorani jer ćemo glasati o raspravljenim točkama. Hvala lijepa.
… [[Početak nije snimljen.]] - Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 4/2009 od 18. prosinca 2008. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju i izvršenju odluka te suradnji u stvarima koje se odnose na obveze uzdržavanja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 452 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mlade i sport i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnica predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovana potpredsjednica Vlade i ministrica socijalne politike i mladih, gospođa Milanka Opačić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege zastupnici. Na zasjedanju Europskog vijeća naglašena je potreba za utvrđivanjem posebnih zajedničkih postupovnih pravila kako bi se pojednostavilo i ubrzalo rješavanje prekograničnih sporova koji se između ostalog odnose i na zahtjeve za uzdržavanje. Također se zauzelo za ukidanje prethodnih mjera koje su bile potrebne za priznanje i izvršenje sudske odluke u zamoljenoj državi, a donose u drugoj državi članici ponajprije sudske odluke koje su povezane s uzdržavanjem. U tom cilju u okviru Europske unije donesena je i ova uredba. Osim toga, Europska unija potpisnica je Haške konvencije o međunarodnoj naplati tražbina za uzdržavanje djece i drugim oblicima obiteljskog uzdržavanja iz 2007. godine te je pristupila Protokolu o mjerodavnom pravu za obvezu uzdržavanja 2007. Oba dokumenta su međunarodni ugovori međuvladine organizacije i Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu kojoj je pristupila Europska unija. Osnovni cilj Uredbe vijeća 4 iz 2009. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju i izvršenju odluka te suradnji u stvarima koje se odnose na obveze uzdržavanja i omogućavanju uzdržavanoj osobi lakog ishođenja izvršenja odluka o uzdržavanju kad ishođenje ili izvršenje odluke obuhvaća područje dvaju ili više država članica Europske unije. Radi ostvarenja tog cilja uredba sadrži jedinstvena pravila o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju i izvršenoj pravnoj pomoći, kao i o suradnji središnjih tijela. Uredba obuhvaća sve obveze uzdržavanja koje proizlaze iz obiteljskog odnosa ili roditeljstva, braka ili tazbinskog srodstva. Uredba se primjenjuje kako na sudske odluke tako i na odluke drugih upravnih tijela o uzdržavanju, na sudske nagodbe te na autentične isprave. Zahtjeve temeljem ove uredbe ovlaštene su podnijeti uzdržavane osobe i obveznici uzdržavanja. Ovisno o procesnom položaju moguće je podnijeti zahtjev za priznanje ili za priznanje i proglašenje ovršnosti odluke, zahtjev za provođenje ovršnog postupka, zahtjev za donošenje sudske odluke, zahtjev za izmjenu sudske odluke i drugo. Zahtjevi se podnose na propisanim obrascima putem središnjih tijela. U tom smislu Ministarstvo socijalne politike i mladih će u svojstvu središnjeg tijela za Uredbu Vijeća 4/2009 pružati pomoć podnositeljima zahtjeva prilikom slanja i zaprimanja takvih zahtjeva, prilikom pokretanja postupka ili omogućavanja lakšeg pokretanja postupka na temelju podnesenih zahtjeva. Ujedno pružat će se pomoć pri pronalaženju obveznika uzdržavanja ili uzdržavane osobe pri pribavljanju podataka o dohotku i drugih potrebnih financijskih okolnosti obveznika uzdržavanja ili uzdržavane osobe. Značajna uloga središnjeg tijela je i poticanje postizanja prijateljskih rješenja u svrhu dobrovoljnog plaćanja uzdržavanja. Uredba propisuje dva režima pravila o priznanju i izvršenju odluka, ovisno o tome jesu li odluke donesene u državama članicama koje obvezuje Haški protokol iz 2007. ili u državama članicama koje taj protokol ne obvezuje. Pored navedenog, ova uredba propisuje i specifična pravila o sudskoj nadležnosti u odnosu na mjerodavno pravo, upućuje se na primjenu Haškog protokola od 23. studenog 2007. o mjerodavnom pravu za obveze uzdržavanja, propisuju se jedinstvena postupovna pravila o priznanju, izvršivosti i izvršenju sudskih odluka, pravila o pristupu pravosuđa, sadržaj pravne pomoći, propisuju se opće i posebne funkcije središnjih tijela te postupak podnošenja i sadržaj zahtjeva. Također, utvrđuje se mogućnost javnih tijela da u svojstvu uzdržavane osobe pokreću odgovarajuće postupke. Predloženim zakonom osigurava se provedba uredbe, utvrđuje se ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi kao središnje tijelo za provedbu uredbe, dok će tijela primjene biti sudovi i centri za socijalnu skrb. Kako bi se osigurala učinkovita primjena i provedba uredbe i ovoga zakona propisana je suradnja središnjeg tijela Ministarstva socijalne politike i mladih sa tijelima državne uprave nadležnim za poslove financija, pravosuđa, unutarnjih poslova, vanjskih i europskih poslova te drugim tijelima. Kako se ovim zakonom provodi usklađenje s dokumentom Europske unije predloženo je donošenje ovog zakona po hitnom postupku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a govorit će poštovani zastupnik Peđa Grbin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo potpredsjednice, uvažene kolegice i kolege. Cilj Uredbe Vijeća br. 4 iz 2009. godine najlakše je sažeti u jednoj od uvodnih rečenica navedene uredbe, a ta je uzdržavana bi osoba trebala imati mogućnost da u državi članici lako dobije odluku koja će automatski biti izvršiva u drugoj državi članici bez ikakvih daljnjih formalnosti. Svi oni koji su se ikada i u Republici Hrvatskoj susreli sa vođenjem postupka radi uzdržavanja znaju koliko su ti postupci komplicirani, ne samo u smislu dobivanja konkretne odluke već prije svega u provedbi iste. Kada se još u taj postupak uzdržavanja uvede i međunarodni element tek onda za osobu koja traži uzdržavanje, provođenje i dobivanje uzdržavanja postaje posebno komplicirano. U skladu sa navedenom tezom ova se uredba primjenjuje na obveze uzdržavanja koje proizlaze iz obiteljskog odnosa, iz roditeljstva, braka ili tazbine. Također, a kao što je to već navela i gospođa potpredsjednica, ovom se uredbom u europskom pravu prenose odredbe Haške konvencije o međunarodnoj naplati tražbine za uzdržavanje djece i drugim oblicima obiteljskog uzdržavanja iz 2007. godine, kao i Haškog protokola o mjerodavnom pravu za obveze uzdržavanja iz 2007. godine kojima je također cilj olakšati postupke i provođenje odluka o uzdržavanju. Ovom se odlukom prije svega utvrđuje nadležnost suda za vođenje postupka radi uzdržavanja polazeći od nadležnosti onih sudova pred kojim tuženik ili osoba koja zahtjeva uzdržavanje imaju svoje uobičajeno boravište. Time se sprječava mogućnost koja se do sada vrlo često koristila, da osobe koje žele izbjeći svoju obvezu uzdržavanja koriste prije svega pravila domaćeg prava o nadležnosti i samim time se olakšava tražiteljima uzdržavanja da dobiju pravodobnu sudsku zaštitu. Ova uredba nadalje olakšava i izvršenje, ne samo donošenje odluka o uzdržavanju. Ovdje postoje dva pravila. U onim zemljama koje primjenjuju protokol iz 2007. godine i onim zemljama koje taj protokol ne primjenjuju. Odluka donesena u državi članici koju ne obvezuje haaški protokol iz 2007. godine priznaje se u drugim državama članicama i za to nije potrebno započeti bilo kakav postupak dok se odluka donesena u državi članici koju obvezuje haaški protokol također priznaje u drugoj državi ali bez ikakve mogućnosti ukidanja njenog priznavanja. To znači da kada jedne država donese odluku druga država je obvezna takvu odluku primijeniti i ne može voditi nikakve postupke kojima bi se ulazilo u sadržaj te odluke. Da ne duljim, imajući u vidu i obrazloženje predlagatelja ova uredba će itekako dovesti do poboljšanja statusa onih osoba koje traže uzdržavanje, a zbog prirode odnosa među strankama takav se postupak proteže izvan granica Republike Hrvatske, odnosno izvan granica pojedine države članice EU zbog čega klub SDP-a podržava donošenje ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. U ime kluba HDZ-a govorit će poštovana kolegica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, ministrice i potpredsjednice Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. I mi smo razmotrili prijedlog ovog zakona o provođenju Uredbe Vijeća Europe broj 4/209 od 18. prosinca namjerno to čitam 2008. koje se odnosi na područje obveze uzdržavanja koje proizlazi iz obiteljskih odnosa ili roditeljstva, braka, tzv. bliskog srodstva kako bi se postupilo prema svim uzdržavanim osobama isto. Kao što su rekli i ministrica i prethodni kolega Grbin uredba je donesena u cilju prije svega da uzdržavane osobe u svim zemljama članicama uzdržavane osobe dobiju odluku koja će biti izvršna u drugoj članici zemlje bez ikakvih formalnosti, tj. upravo da se olakša ovaj postupak kao što je i rekao kolega Grbin, a sve je to u cilju što veće zaštite naših građana, a to znači da će sve zemlje članice Europske unije morati ili moraju kao i mi sada prilagoditi svoje propise. Važno je istaknuti da ova uredba određuje samo pravo mjerodavno za obveze uzdržavanja, a ne određuje pravo mjerodavno za obiteljske odnose. Određivanje obiteljskih odnosa i dalje je obuhvaćeno nacionalnim pravom zemlje članice države, ne Unije, a sudske odluke o predmetima uzdržavanja donesene u državi i članici EU smatraju se izvršnim u svim drugim članicama EU bez posebne provjere u zemlji članici izvršenja uzdržavanja, a to je upravo ovo da se olakša cijeli postupak. Vrlo je važno da u ovim predmetima, a i moji prethodnici su rekli, radi se o vrlo osjetljivom području iz obiteljskih, roditeljskih odnosa. Države EU uspostave dobar sustav suradnje između tijela koje imenuju države članice za provedbu i naplatu tražbina za uzdržavanje. Hrvatska je ovim, upravo ovim predloženim zakonom, člankom 3. odredila da je ministarstvo nadležno za poslove socijalne skrbi središnje tijelo za provođenje ove uredbe i ovoga zakona, a isto tako i centri za socijalnu skrb. Ova problematika u našem zakonodavstvu obrađena je u Obiteljskom zakonu. Posebno poglavlje ovoga zakona sadašnjeg, a i onog budućeg koji je trenutno u raspravi posvećeno je uzdržavanju djece, roditelja i drugih rođaka kojima su propisani tko ima pravo u kojim slučajevima i koje su obveze onog tko je korisnik uzdržavanja i obveznik uzdržavanja, međusobni odnosi između roditelja i djece. Dakle, ova problematika još jednom napominjem i ovaj zakon ne dotiče onu našu zakonsku obvezu uzdržavanja nego samo provođenje i sudske odluke. Moram reći na kraju da je evo, mi ćemo podržati ovaj zakon, ali mi je žao što u šest točaka ovoga zakona, pardon članaka ovoga zakona jučer smo dobili i to s pravom, dobili smo amandmane na stol i to 5 amandmana hrvatske Vlade. Ovaj zakon upućen je nama u proceduru iz Vlade 26. srpnja, dakle u vrijeme one ljetne stanke. 3. listopada Vlada je na svojoj sjednici donijela amandmane, ali ne koji se tiču srži ovoga zakona, nego onoga koji se tiče usklađivanja nomotehničkog i hrvatskog izričaja pa je dobro potpredsjednice Vlade da ste promijenili naziv ovoga zakona jer sam namjerno na početku kolegice i kolege pročitala ovaj naslov ovoga zakona, naziv zakona koji kad ga čitate ne razumijete na što se on odnosi. Naime, teško je razumjeti. Mislim da bi u buduće, kolegice i kolege, a imamo Ured za zakonodavstvo u Hrvatski sabor trebali doći usklađeni zakoni sa hrvatskim izričajem. Rekla sam 6 članaka, tehničkih članaka ovoga zakona ima 5 amandmana. Mislim da je to nedopustivo tim više što je bio prostor od dva, više od 2 mjeseca da se oni usklade, da se eventualno ovaj zakon povuče i dotjera a ne da nam se stavi ovakav u proceduru. Zašto? Zato što kad pročitate amandman 1. Vlade bit će vam odmah jasno. Ovo je Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe Vijeća Europe broj 4/2009 u području nadležnosti, mjerodavnog prava, priznanja, izvršenja odluke te suradnje u stvarima koje se odnose na obveze uzdržavanja. Sve je jasno, ali ovaj prvi koji je trenutno u proceduri kad pročitate kao da nije pisan hrvatskim jezikom. Isto tako dobro je što ste popravili i ovaj članak 4. u kojem se kroz 21 točku govori o tome što su obveze ministarstva kao središnjeg ureda jer je i tamo, a neću navoditi, bilo dosta nehrvatskih izričaja. Dakle, kao da je zakon pisao stranac koji je eventualno prevodio uredbu sa engleskog, francuskog ili bilo kojeg jezika na hrvatski. Dakle, onaj tko ne poznaje hrvatski. Mi ćemo svakako prihvatiti ovu uredbu, ona je tehničke prirode i odnosi se na usklađivanje našeg zakonodavstva. U proceduri je izrada novog Obiteljskog zakona koji je isto tako ministrice bili smo zajedno na raspravi i na Okruglom stolu pred dva dana u Hrvatskom saboru koji su tri odbora Hrvatskog sabora organizirali isto je bila napomena i to stručnjaka da je dosta nečitak, nerazumljiv za obične ljude, a kolegice i kolege sva ova problematika koja je vezana uz Obiteljski zakon vezana je uz naše probleme, svakodnevne probleme i to je valjda jedini zakon koji ja ću reći građani koji se ne bave ni politikom, oni ljudi kojih se on tiče koji se nalaze u problemima iščitavaju, dakle koriste. Još jednom uz ove napomene da molimo da ubuduće ti zakoni zaista dođu nomotehnički uređeni u Hrvatski sabor HDZ će podržati donošenje ovoga zakona.
Zahvaljujem. Za klub HDSSB-a govorit će poštovani kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospođo ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Naizgled tehnički zakon o kojemu ne bi trebalo puno raspravljati i kao što je rekla gospođa Roksandić nema se puno toga za reći. Radi se o provedbi Uredbe Vijeća br. 4/2009. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju i izvršenju odluka te suradnji u stvarima koje se odnose na obveze uzdržavanja s konačnim prijedlogom zakona gdje u članku 4. u 21 stavci se zanimljivo baš 21 stavka vrlo zanimljivo, određuje točan djelokrug rada središnjeg tijela i sve odredbe vezane uz odnose između onih koji su u obvezi uzdržavanja starijih osoba. No ja moram proširiti malo temu, iako je ona vezana jasno uz ovo, i reći da danas sadašnjica je vrijeme kada upravo stariji ljudi rekao bih doslovce uzdržavaju mlade generacije. Danas, mladi ljudi koji nemaju posla, gdje je nezaposlenost preko 50%, gdje oni do 25. ili 30. godine stanuju s roditeljima u roditeljskim stanovima ne odvajaju se zbog svoje dakle ekonomske nesamostalnosti i nemogućnosti otići nekamo drugamo, danas njih uzdržavaju oni koji će doći u poziciju primjene ovoga prijedloga zakona. Hoće li ta mlada generacija moći izvršiti odredbe iz ovoga zakonskog prijedloga? Neće. A zašto neće? Iz dva razloga. Ili ih neće biti u Hrvatskoj jer će otići iz Hrvatske ili će biti tako prezaduženi svim ostalim porezima i obvezama da neće imati mogućnosti uzdržavati svoje roditelje koji su njih uzdržavali evo u ovo današnje doba. Govorim o budućnosti sada. Zašto to kažem? Pa evo vidite koliki je opći dug države. Danas se ova država zadužuje na teret budućih generacija. Na leđima buduće generacije ležat će teret duga ove države koja se sada, danas, pravi odlaskom ministra financija u Ameriku po novo zaduženje od milijardu i pol, kažu možda i više ako budu povoljne kamate, dolara. Možemo mi usvajati sve ove europske zakonske prijedloge Vijeća Europe, direktive, Europske komisije, Europskog parlamenta itd. ali provedba toga bit će vrlo teška ili otežana. Upravo iz razloga ove naše da kažem unutarnje politike. Kada govorim onda mi je drago da je gospođa ministrica ovdje da joj mogu reći jer mi se ljudi javljaju s terena ali nije dugo bila u Hrvatskom saboru ali evo provedba recimo akata ministarstva gdje se određuje recimo tuđa pomoć i skrb za teško bolesnu osobu, primjer iz Laslova gdje je
Kolega Grubišiću, ajmo na temu zakona.
Dakle, tema je upravo
Nije, nije.
Pa ne možete vi znati što ja mislim, niti trebate znati što ja mislim. Ja ću izreći, dakle mora postojati uvodna riječ jel, mora postojati tijek misli i nemojte me prekidati molim vas. To nisu dobre ideje. Dakle, kada rješenje za tuđu pomoć i njegu, dakle i to spada u to, evo vidite kako se ispravljam gospodine Stazić, dođe upravo na dan smrti osobe kojoj je trebala tuđa pomoć i njega, a proces je trajao dvije godine u ministarstvu jel. Uz tužbe, žalbe itd., uz proceduru koja je trajala eto dvije godine. Ili pak neću reći sad u mom gradu Slavonskom Brodu, ajde to je skrb bila o maloj djeci jel gdje se sve riješilo, odnosno završilo kao što je bilo i prije smrti onoga djeteta od prije godinu i pol dana. Svi su vraćeni na posao, sve uredu, malo bilo bure u čaši vode i riješena stvar. Tako se ne može raditi ali kada se radi o starijim osobama, o uzdržavanju starijih osoba o onome što nas čega i gdje je broj starijih ljudi, starije populacije, starijih stanovnika sve veći i kako ja volim reći da će vrlo brzo ili uskoro Hrvatska država RH postati najveći starački dom u Europi sa krasnim klimatskim i svim ostalim uvjetima, ali samo starački dom. Bilo bi bolje da su to nekakvi omladinski domovi, onda će to biti tako. K nama će hrliti starice iz Europe i svih ostalih krajeva. Danas smo treća najstarija nacija u Europi po piramidi života i onda ovakvi zakonski prijedlozi koji govore o odnosima obveze uzdržavanja su potrebiti, to je točno. Ali njihova primjena u situaciji kada mlađe generacije zadužujemo toliko, a to se sada ne vidi, to će se pokazati za 10, 15 godina kada dođu na naplatu kao što su sada došle kamate za javni dug onda će se vidjeti kako neće imati tko provoditi ovaj zakon. Jasno da će klub HDSSB-a s obzirom da nosi oznaku E iako se ne moramo povinovati svakoj E odluci, direktivi, uredbi itd. ali nema nijedne loše stvari, to je samo tehnički zakon koji će HDSSB podržati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem i vama. Nemamo više prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo u podne.
Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe Vijeća Europske zajednice br. 4/2009 od 18. prosinca 2008. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju i izvršenju odluka te suradnji u stvarima koje se odnose na obveze uzdržavanja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 452. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnijela Vlada Republike Hrvatske u poslovničkom roku pa su postali sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Zato i dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnite tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno, sa 115 glasova za, donesen Zakon o provedbi Uredbe PZE br. 452.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe Vijeća EZ br. 2201/2003 od 27. studenog 2003. o nadležnosti, priznanju, izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću kojom se stavlja izvan snage Uredba EZ br. 1347/2000, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 453. Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste poštom. sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za obitelj, mlade i sport i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovana potpredsjednica Vlade i ministrica socijalne politike i mladih gospođa Milanka Opačić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo i ova druga uredba koja sada se na neki način provodi kroz zakon, dakle ovim se zakonom osigurava provedba predmetne Uredbe Vijeća br. 2201/2003 te se utvrđuje da je Ministarstvo socijalne politike i mladih kao središnje tijelo za provedbu uredbe dok će tijela primjene biti sudovi i centri za socijalnu skrb. Ministarstvo socijalne politike i mladih će prije svega pružati pomoć nositeljima roditeljske skrbi u ostvarivanju njihovih prava ispunjavanju obveza u prekograničnim slučajevima. U zaključcima Europskog vijeća pružena je potpora načelu uzajamnog priznanja sudskih odluka kao kamena temeljca za uspostavu pravog pravosudnog područja pri čemu je kao prioritet utvrđeno pravo na posjećivanje djece. Zaključeno je da sudske odluke u području obiteljskih sporova trebaju biti automatski priznate u cijeloj Uniji bez posredujućih postupaka ili razloga za odbijanje izvršenja. Slijedom navedenog odluke o pravima na kontakt s djetetom i odluke o predaji djeteta koje su potvrđene u državi članici podrijetla sukladno odredbama uredbe trebale bi biti priznate i izvršive u svim drugim državama članicama, bez bilo kakvog dodatnog postupka s tim da su načini izvršenja takvih odluka i dalje uređeni nacionalnim pravom. Budući da se pitanje primjene propisa o roditeljskoj skrbi često javlja u kontekstu bračnih predmeta u okviru EU zaključeno je kako je prikladnije postojanje jedinstvenog instrumenta za stvari koje obuhvaćaju razvod i roditeljsku skrb. Slijedom prethodno navedenog u okviru EU donesena je Uredba od 27.studenog 2003.o nadležnosti, priznanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima roditeljske skrbi kojom je stavljena izvan snage ranija uredba br. 1347 iz 2000.godine o nadležnosti i priznanju i ovrsi odluka u bračnim predmetima i predmetima roditeljske odgovornosti za zajedničku djecu bračnih drugova. Uredba se odnosi na građansko pravne stvari, prestanka braka te na dodjelu izvršavanje, prijenos, ograničenje ili oduzimanje roditeljske skrbi što uključuje pravo na roditeljsku skrb, pravo na kontakt s djetetom, skrbništvo, odgajateljstvo i druge institute s tim da se uredba ne primjenjuje na posvojenje, obveze uzdržavanja, ime i prezime djeteta. Jednoobraznim pravilima o nadležnosti, priznanju i izvršenju odluka o bračnim sporovima i stvarima o roditeljskoj skrbi ojačana je pravna sigurnost te omogućeno brže provođenje postupaka u predmetima s međunarodnim elementom u okviru EU polazeći od načela uzajamnog povjerenja. Pravila o nadležnosti u bračnim predmetima i roditeljskoj skrbi temelje se na kriteriju boravišta odnosno državljanstva bračnih drugova u bračnim predmetima te boravišta djeteta u predmetima o roditeljskoj skrbi. Dodatno sprečava se istovremeno vođenje postupaka između istih stranaka odnosno postupaka o istoj stvari u dvije ili više država članica EU. Također predviđena je mogućnost prijenosa nadležnosti na onaj sud koji je primjereniji za rješavanje predmeta ukoliko je predmet nadležnosti u interesu djeteta. U žurnim predmetima uredbom je omogućeno određivanje privremenih i zaštitnih mjera čak i ona kada je stvarno nadležan za postupanja sud druge države članice. Po pitanju priznanja odluka omogućeno je jednostavnije postupanje nadležnih tijela budući da se sudske odluke koje su donesene u jednoj državi članici priznaju u drugim državama članicama bez potrebe provođenja bilo kakvog posebnog postupka. Što se tiče izvršenja odluka o izvršavanju roditeljske skrbi nad djetetom koje je u državi članici u kojoj je donesena postala izvršiva ima isto svojstvo i u drugoj državi članici, ako je u prvoj državi proglašena izvršivom čime prestaje potreba za provođenjem posebnog postupka proglašenja ovršnosti odluka. Pri provedbi ove uredbe važnu ulogu imat će središnje tijelo Ministarstva socijalne politike i mladih koje je i do sada postupalo u svojstvu središnjeg tijela za Hašku konvenciju o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece. U tom svojstvu ministarstvo će primati i prosljeđivati zahtjeve iz područja primjene ove uredbe, poticati mirno rješavanje sporova u odgovarajućim slučajevima pružati pomoć u provođenju postupka te obavljati druge poslove propisane uredbom. I ovaj zakon naravno zbog toga što je provođenje dokumenata Europske unije, ide po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Zahvaljujem, žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba SDP-a govoriti će poštovani zastupnik Peđa Grbin.
Zahvaljujem, uvaženi gospodine potpredsjedniče, uvažena gospođo potpredsjednice Vlade, kolegice i kolege. Uredba Vijeća broj 2201 iz 2003. godine se primjenjuje bez obzira na prirodu suda u građanskim stvarima koje se odnose na razvod, zakonsko razdvajanje ili poništaj braka, odnosno na dodjelu izvršavanja i prijenos, ograničenja ili oduzimanja roditeljske odgovornosti. Predmeti koji se odnose na pitanje roditeljske odgovornosti, odnosno onoga što se u našem zakonu naziva roditeljskom skrbi mogu se odnositi na pravo na roditeljsku skrb i pravo na kontakt s djetetom, skrbništvo, odgajateljstvo i slične institute, određivanja i dužnosti svake osobe ili tijela koji brine o djetetu i njegovoj imovini, kojega zastupa i koje mu pomaže, smještaj djeteta kod udomitelja ili ustanovu te mjere zaštite. Naime, na sastanku Europskog vijeća u Tampereu 15. i 16. listopada 1999. godine pružena je potpora na čelu uzajamnog priznavanja sudskih odluka kao kamena temeljca za uspostavu istinskog pravosudnog područja Europske unije prvenstveno u cilju zaštite interesa djeteta. U tom svjetlu ova uredba i ona koju smo, odnosno ovaj Zakon i onaj koji smo raspravljali pod prethodnom točkom dnevnog reda čine jednu cjelinu. Jer kao što je poznato u Hrvatskoj u svakoj odluci kojom se odlučuje o razvodu braka mora se i odlučiti i o nekim stvarima koja se tiču djece a prije svega i o stvarima koja se tiču uzdržavanja djeteta odnosno bračnog druga. U tom smislu ova uredba kojom se regulira priznavanje odluka tih u bračnim, odnosno statusnim sporovima bi bez one uredbe koja se tiče provođenja odluka o uzdržavanju bila bitna ali ipak ne bi imala onaj doseg koji joj je stvarno potreban. U tome, ova uredba izričito propisuje, sudska odluka donesena u državi članici priznaje se u drugim državama članicama bez potrebe bilo kakvog posebnog postupka. Namjena ove uredbe nije primjena na predmete koji se tiču socijalne zaštite, onoga o čemu je pod prethodnom točkom pogrešno govorio uvaženi kolega Boro Grubišić, javne mjere opće prirode u predmetima koji se odnose na obrazovanje i zdravstvo ili na odluke o pravu na azil i useljavanje ne primjenjuje se na utvrđivanje očinstva ili majčinstva, na statusna pitanja niti na mjere poduzete kao rezultat kaznenih djela čiji su počinitelji djeca. Nadležnost u predmetima povezanima sa roditeljskom odgovornošću utvrđena ovom uredbom a koja se sada prenosi u hrvatsko zakonodavstvo temelji se na zaštiti interesa djeteta osobito primjenom kriterija povezanosti. To znači da se nadležnost uređuje na način da je u prvome redu za postupanje u predmetima nadležna država članica u kojoj dijete ima prebivalište. Dakle, kada utvrđujemo nadležnost polazimo prije svega od zaštite interesa djeteta što je posebno bitno i što je kriterij kojim se apsolutno treba voditi. Iznimka naravno mora postojati a to su oni određeni slučajevi kada se mijenja djetetovo prebivalište ili kada se postupa u skladu sa sporazumom između nositelja roditeljske odgovornosti. U onom dijelu primjene ove uredbe koja se tiče sudskih odluka u bračnim sporovima uredba se primjenjuje samo na sam raskid bračne veze. To znači da izvan primjene ove uredbe ostaju pitanja kao što su razlozi razvoda braka, posljedice braka na imovinska pitanja ili druge pomoćne mjere. Uredba propisuje da se priznanje i izvršenje sudskih odluka donesenih u jednoj državi članici temelji na načelu uzajamnog povjerenja a razlozi nepriznavanja moraju se ograničiti na najmanju moguću mjeru. U uredbi su primjerice kao razlozi nepriznavanja navedeni: postojanje ranije odluke u državi u kojoj se zahtjeva priznanje sudske odluke ili ako stranci nije omogućeno sudjelovanje u postupku. Međutim, priznavanje sudske odluke ne može biti odbijeno zato što pravo države članice u kojoj se zahtjeva priznanje ne dopušta razvod, zakonsko razdvajanje ili poništaj braka na temelju istoga činjeničnog stanja. Također javne isprave i ovo je posebno važno, sporazum između stranaka koji su izvršni u jednoj državi članici moraju se smatrati jednako vrijednima kao i presude u svrhu primjene pravila o priznavanju i izvršenju. I konačno uredbom je predviđeno da se, a kako bi se olakšala primjena ove uredbe središnja tijela država članica zadužena za provedbu ove uredbe redovito sastaju i konzultiraju kako bi olakšali, odnosno unaprijedili ili predložili donošenje nekakve druge uredbe kojom bi se ova materija još bolje uredila. Ukratko kao i u slučaju prethodne uredbe koja se odnosi na uzdržavanje i unošenje ove uredbe u hrvatski pravni poredak donijeti će do znatnog poboljšanja onih osoba čije se pitanje braka i ili odnosa roditelja i djece proteže izvan granica Republike Hrvatske zbog čega Klub zastupnika SDP-a podržava donošenje ovog Zakona. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. U ime Kluba HDZ-a govoriti će poštovana kolegica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospođo ministrice, potpredsjednice Vlade sa suradnicima. Evo i kod ove uredbe a ja ću ponovo pročitati prijedlog zakona, Prijedlog zakona je o provedbi Uredbe Vijeća Europe broj 2201/2003. od 27. studenog 2003. godine o nadležnosti, priznavanju, izvršenju sudskih odluka, o bračnim sporovima i stvarima povezanim sa roditeljskom odgovornošću kojom se stavlja izvan snage uredba broj 1347/2000 s Konačnim prijedlogom zakona. Mi ćemo podržati Prijedlog ovoga Zakona, iako bismo kao i u prethodnom prijedlogu zakona mogli reći da je on tehnički jer određuje i osigurava provedbu ove Uredbe tj. određuje središnje tijelo koje je nadležno za provedbu ove uredbe a rečeno je već prije da je to za to određeno Ministarstvo socijalne politike i mladih. A tijela koja će primjenjivati ovu Uredbu su svakako sudovi i centri za socijalnu skrb. Zakon ima samo 6. članaka, na svu sreću i na našu sreću imamo samo jedan amandman i to u nazivu ovoga zakona. Dakle, on je ipak nešto malo bolje napisan nomotehnički. Uredba, kao što je rekao kolega Grbin, odnosi se na nadležnost, priznavanje i izvršenje sudskih odluka u bračnim sporovima i stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću i zato ju treba podržati jer ona je zasigurno jedan korak naprijed u odnosu prema drugim članicama, zemljama Europske unije i našim odnosima kad su u pitanju rješavanja brige i skrbi oko djeteta, a to je ono što je najvažnije. Ova uredba regulira ja ću reći vrlo, vrlo osjetljivo područje kao i ona s uzdržavanjem jer zadire u obiteljske, roditeljske odnose. Regulira odnose u trenutku raskida bračne veze, ali se ne bavi pitanjima razloga razvoda, posljedicama na imovinska pitanja ili bilo koje druge pomoćne mjere. Uredba se odnosi na mjere zaštite djeteta u funkciji tijela ili osobe koje se brinu o djetetovoj imovini, koje zastupa dijete, pomaže mu ili čuva i raspolaže imovinom. Poglavito je to važno u trenutku, kao što je rekao kolega Grbin, kad se roditelji u postupku rastave ne mogu dogovoriti oko upravljanja djetetovom imovinom. Obveza uzdržavanja, onog uzdržavanja o kojem smo govorili u prethodnoj uredbi isključena je iz područja ove uredbe ali zato je vrlo važno da su ove dvije uredbe povezane i dobro je što dolaze evo ja ću reći nekako na raspravu u ovom paketu zakona. Uredba se ne primjenjuje ni na utvrđivanje očinstva ili majčinstva, na stvari koje se tiču socijalne sigurnosti, na javne mjere koje se odnose na obrazovanje, zdravstvo i na odluke o pravu na azil i useljavanje. Uredba određuje i nadležnost sudova u postupanju povezanim s roditeljskom odgovornošću, prije svega u interesu zaštite djeteta kojim je važna blizina tj. nadležnost u postupanju one zemlje u kojoj dijete ima uobičajeno boravište, što je vrlo važno kad opet roditelji eventualno žive u dvije različite zemlje, a dijete ja ću reći često je na putu između oba mjesta boravka djeteta. Posebno što treba istaknuti u cilju zaštite djece u ovoj uredbi i njihova prava jest nezakonito odvođenje i uzdržavanje djeteta. Mi imamo Hašku konvenciju od 25. listopada 1980. u kojoj se točno zna kako se postupa u slučaju kad se nezakonito odvodi dijete ili zadržava bez saznanja ili odobrenja jednog od roditelja koji skrbi o djetetu, ali često kolegice i kolege u praksi ne dolazi do toga. Dobro je da sada dva središnja tijela između dvije države članice Europske unije, a mi ćemo donijeti ovaj zakon koji točno definira i tu suradnju kao što je rekao kolega Grbin, između ta dva tijela zato što se moraju dogovoriti o tome je li nekada dijete u postupku otmice ili samo eventualno, tj. nezakonitog zadržavanja kod jednog roditelja ili zadržavanja sa nekakvim svojim pravom da roditelj ima pravo zadržati dijete. Bilo je nekoliko postupaka i u Hrvatskoj u kojoj je zadržavanje djeteta često puta bilo i proglašeno otmicom, a ustvari nije bilo otmica. Zato je dobro da se središnja tijela dviju zemalja usko surađuju u provođenju ovih propisa. Ovakvi slučajevi se u ovoj uredbi točno definiraju, dakle točno se zna kad se o čemu radi. Ovi propisi su inače kod nas kao što sam rekla i kod donošenja prve uredbe, vezani uz Obiteljski zakon. Novi Obiteljski zakon, prijedlog novog Obiteljskog zakona je u raspravi, on je izazvao i velike kritike od stručnjaka u ovoj raspravi. Nadam se da će pozitivno ministrice utjecati na vas i one koji izrađuju zakon i da ćemo dobiti popravljen zakon sa svim onim prijedlozima koje treba svakako uvažiti u ovoj javnoj raspravi. Kao što sam rekla u prvoj uredbi, on je dosta u nekim slučajevima nerazumljiv. U ovom prijedlogu, a i u prijedlogu prethodnog zakona kojeg smo raspravili sada, u obrazloženju ste naveli da je potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu zbog provedbe ovog zakona i to za povećanje opsega i višu složenost poslova, usavršavanje i sudjelovanje u nekim postupcima koji su u jurisdikciji Republike Hrvatske, a za podnositelje zahtjeva iz druge države to znači ta suradnja o kojoj sam govorila. No mi smo na kraju 2013., iako je proračun u nekim stavkama smanjen vjerojatno on neće biti ni iskorišten, iskreno se nadam da kod donošenja novog proračuna vodit ćete brigu o tome da se upravo u vašem ministarstvu zadrže financijska sredstva koja će svakako trebati jer takvih postupaka će nažalost biti sve više. I kao što sam rekla i namjerno pročitala naziv zakona, dobro je da smo ipak i opet zaista uskladili naše izričaje i ove zakone prilagodili hrvatskom jeziku pa Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe Vijeća Europe br. 2201/2003 u području nadležnosti, priznanja izvršenja sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom skrbi, mislim da je razumljiv svima. A ono što smo imali u ovom prijedlogu taj jedan dugi naslov koji gotovo ništa ne govori, mislim da samo zbunjuje. I još jednom opetovat ću, molim vas u buduće da zaista dolaze i prolaze Vladu usklađeni zakoni, zakoni koji su nomotehnički uređeni jer dva mjeseca je prošlo kao i u prethodnom zakonu od ulaska zakona u proceduru u Hrvatski sabor do evo donošenja napokon amandmana pred samu raspravu. Inače što se tiče uredbe klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati i ovu uredbu.
Zahvaljujem. U ime Hrvatskih laburista – stranke rada govorit će poštovani kolega Mladen Novak.
Poštovani potpredsjedniče, uvažena zamjenice, u ministrice, pardon, ispričavam se, sa suradnicima. Očekivao sam da će ove dvije rasprave biti objedinjene, ova i prethodna točka dnevnog reda. Međutim, očito da se nije našlo za shodno da se to napravi mada iz rasprave i kolege Grbina i uvažene kolegice Roksandić vidljivo je da su teme itekako vezane, da su ove dvije točke dnevnog reda prirodno naslonjene jedna na drugu. Zbog toga će se i moje, kao i mojih prethodnika i moje primjedbe, zapažanja odnositi djelomično i na prethodnu točku dnevnog reda. Ono s čim je završila kolegica Roksandić s tim bih ja počeo. Pripreme materijala koje dolaze na dnevni red Sabora, odnosno amandmani koji su jučer prošli Vladu dovoljno pokazuju ozbiljnost ove Vlade kod pristupanja ovakvom poslu. Mislim da je ovo stvarno nedopustivo da se ovakve stvari dešavaju, a tim prije što čak kad pogledate prethodnu točku dnevnog reda u članku 4. točka 11. imate sirov tekst koji je čak prevoditelj ostavio soluciju da netko tko odlučuje da izabere koji je termin povoljniji, koji je prikladniji, koji je stručniji. Ne znam kako bih to slikovitije dočarao. Mislim da je to stvarno neozbiljno, ali nije ni prvi put, vjerujem neće bit ni zadnji put. A prosudite sami o tome. Ono zbog čega sam se javio za ovu točku dnevnog reda je prvenstveno se odnosi na uvodni dio u odnosu na ocjenu i izvor potrebnih sredstava za provođenje ovog zakona. Normalno da s obzirom što propisuje da proizlaze neke nove obveze i da to treba i financirati, odnosno osigurati financijska sredstva za to. Prvenstveno se to odnosi na potrebe edukacije, troškova puta i sličnih. Ima tu prevođenja između ostalog što smo vidjeli malo prije i to je s te strane apsolutno u redu. Samo kad su već financijska sredstva u pitanju i proračun ono što je sad malo prije kolegica Roksandić spomenula ja bih podsjetio na izmjene Pravilnika o visini iznosa i načinu isplate naknade za provođenje nadzora nad roditeljskom skrbi koji je izašao ovih dana iz ovog istog ministarstva gdje je naknada sa 500 kn smanjena na 100 kn. Pri tome, obrazloženje koje smo mogli iščitat u medijima je da je mjera privremenog karaktera. Pa ja se mogu složiti da je privremenog karaktera i nadam se da će stvarno biti privremenog karaktera. Međutim, podsjetio bih da ste godinu i pol i malo više na vlasti, da je bilo prilike za snimit situaciju i ne može slučaj Slavonski Brod ili taki pojedini slučajevi bit razlog da mi to srežemo svuda i svima. Ne može bit to razlog da kažemo o.k. sad to ne treba nigdje, jer sa ovom mjerom snižavanja ovih sredstava sa 500 kn na 100 kn mi smo jednostavno došli u situaciju da svih 2235 nadzornika, odnosno oni koji nisu u sustavu centara za socijalnu skrb, znači ostalo je 1481 vanjskih suradnika će biti prisiljeni otkazati daljnju suradnju. Otkazat će daljnju suradnju i iz onoga što su napisali Hrvatska udruga socijalnih radnika i Hrvatska komora socijalnih radnika da je to uvreda za struku i sa punim pravom oni to kažu i mislim da se svatko normalan mora složiti s tim, ali otkazat će i iz praktičnih razloga. Dolazim iz Siska. U Sisku Centar za socijalnu skrb pokriva područje ako se ne varam cijele županije ili približno, nije cijele županije ali gotovo da, da krajnje točke županije dohvaća. Da li znate koliko ima kilometara od Siska do Dvora? Ja vas pitam tko će otić svojim automobilom, svojim prijevoznim sredstvom za 100 kuna otići iz Siska do Dvora i vratit se nazad jer u Dvoru nemate ni, da ne kažem ni pasa maltene. Na žalost zapušteno je područje skroz. Možemo spomenuti i Gvozd, ali nije to ni Dvor. To je neka čuka iznad Dvora jer obično su takve obitelji na žalost negdje na nekim sporednim putevima gdje nema ni struje, ni vode, ni ostalih elementarnih uvjeta za život, ali potreba postoji. E sad smo mi zbog uštede, svođenja na postojeći proračun jer kaže se da oko 90% sredstava planiranih za tu svrhu za ovu godinu već potrošeno, odnosno koncem kolovoza su ta sredstva već maltene utrošena. Po mome to proizlazi i znači da je bez ikakve analize. Ponavljam, nakon godinu i pol dana vlasti se smanjilo čak sredstva i u proračunu sa prethodne godine kada je to iznosilo 40,2 milijuna kuna na planirana sredstva za 2013. godinu od 28,7 milijuna. Ako uzmemo u obzir da je kriza i da se svuda reže nisam baš siguran da se kod rezanja ove stavke išlo sa nekom sistematikom, sa nekim izračunom, sa nekim planiranjem što, kako, zašto, sa kontrolom postojećeg dosadašnjeg i utvrđenih nepravilnosti ja vjerujem da ne bi se desio slučaj pa da tek onda idemo utvrđivati koliko još imamo takvih. Mislim da je ovakav pristup ministarstva pa neću reći da je ma krajnje neozbiljan, diletantski. Ne možemo tako pristupati kao hobiju. Nešto smo sad otkrili, ok promijenit ćemo. Bavimo se modelarstvom pa sad jedan dio nam ne paše, promijenit ćemo taj dio. Ovdje su živi ljudi u pitanju, djeca. Tako bez ikakvih kriterija odrezati sredstva, dovesti te obitelji u situaciju u koju smo ih doveli ja mislim da je stvarno nekorektno. S druge strane puno primjedbi je u relativno kratko vrijeme od strane ministrice izrečeno na rad radnika u centrima za socijalnu skrb. Ja vjerujem da je dobar dio tih primjedbi na mjestu.
Kolega Novak, ali kakve to ima veze sa ovim predloženim zakonom ovo što vi sad govorite?
Financijska sredstva su iz istog, pričam o tome. Dobro, evo skratit ću vama za volju ali čisto da vam kažem da su financijska sredstva koja su potrebna i za socijalni rad centara na terenu takva da recimo jedan centar u Sisku ima jedno vozilo pa ljudi čekaju po tri, četiri mjeseca na to isto vozilo da bi mogli odraditi ono što im je redoviti posao. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo dvije replike prijavljene. Prvo kolegice Ivanka Roksadnić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Novak pa vi ste otvorili jednu temu koja nije direktno vezana za ovaj zakon koji raspravljamo ali je vrlo važna za život naših sugrađana. Spomenuli ste Centar za socijalnu skrb u gradu Sisku, spomenuli ste područje Sisačko-moslavačke županije. Je, mi moramo voditi zaista brigu o takvim područjima, ovo je područje koje je i gospodarski i materijalno potpuno ugroženo. Ne znam koliko ja stalno pričam o tom dječjem vrtiću u Hrvatskoj Kostajnici jer vjerujete da je on pred tri dana zatvoren. Stavili smo nedavno Zakon o predškoli, obvezali jedinice lokalne samouprave da provode taj zakon 2014., a zatvorili smo vrtić u Hrvatskoj Kostajnici. I ovo nema veze što sam rekla, ali ima veze jer ste spomenuli i Dvor i Hrvatsku Kostajnicu. Pa ovi, kako ste ih vi nazvali nadzornici, jer to su ljudi koji prate inače što se događa s djecom koja su u udomiteljskim obiteljima zaista u županiji koja je tako prostorno velika, a tako u nekim dijelovima slabo naseljena, a upravo u tim dijelovima su obitelji koje najčešće udomljuju djecu, obitelji koje imaju najviše problema oni ljudi koji kreću bilo to socijalni radnici, ljudi koji su se javili za te nadzornike kako ste ih vi nazvali su ljudi koji nećete vjerovati onih 500 kuna koje su dobivali su i potrošili. Jer je autobusna karta i što ste vi rekli udaljenost u Gradu Zagrebu i u jednoj Sisačko-moslavačkoj županiji, Ličko-senjskoj županiji nije jednaka. Nije isto putovati u našoj županiji, u Lici, Gradu Zagrebu ili u nekim županijama koje su prostorno male ali više naseljene. To je njihova sreća. Međutim, što će se desiti s tih 100 kuna? Upravo ono što ste rekli.
Vrijeme. Vrijeme vam je isteklo.
Samo da završim, hvala.
Hvala vama.
Upravo ono što ste rekli kolega nestat će ti ljudi ali onda će tek ne biti nadzora.
Hvala vam kolegice Roksandić, isteklo je vrijeme.
Hvala, oprostite.
Odgovor, kolega Novak.
Hvala lijepo. Ma sve ovo što ste vi rekli je točno. Ja se nadam da ovo od strane ministarstva neće biti shvaćeno kao neka ne znam nešto negativno, ova čisto dobronamjerna sugestija, pozdravljam ovo što je navedeno da je mjera privremena. Ali dajte da to privremeno traje što kraće, da se situacija riješi. Znam da neće do nove godine zbog proračuna i tih stvari ali vjerujte da je ovo sad stvarno situacija koja na terenu bezizgledna. Ljude baca u očaj. Mislim na kraju krajeva što s tim obiteljima? Tko preuzima odgovornost za sve te slučajeve? Hvala.
Kolega Novak, kolegice Roksandić dok vodim sjednicu ja moram čuvati Poslovnik. To mi je obaveza. Nitko nema ništa protiv da raspravljamo ovdje o stanju u vrtiću u Kostajnici, ali dajte predložite neku točku dnevnog reda, predsjednik će ju prihvatiti pa ćemo o tome cijeli dan raspravljati. Samo nemojte kršiti Poslovnik da govorite izvan teme, ljubazno vas molim. Bit će svima lakše. Druga replika, poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo. U Hrvatskoj Kostajnici ima Kestenijada, možete slobodno otići, do nedjelje traje a vrtića ne mora ni biti jel'. Tako to ispada po svemu sudeći. No htio sam o temi o kojoj je gospodin Novak govorio, a to je onih 100 kuna koje dobivaju djelatnici Centra za socijalni rad iz Siska da bi otišli ne znam u Žirovac, Lotinu, Gvozdanjsko, Brđane, Zrin itd. Ali ja mislim da i to treba ukinuti gospodine Novak. Naime, tamo uskoro neće se imati kome ići jer tamo više stanovnika neće ni biti. To je meki trbuh Hrvatske, potpuno gotovo prazan kraj i ni tih 100 kuna neće biti ni potrebno da bi netko tamo uopće otišao i izvidio ono zbog čega je, a to je problem iz domene socijalne skrbi. Tako da Hrvatska sa svojim 75 stanovnika po kvadratnom kilometru zaista a poglavito dijelovi Sisačko-moslavačke županije za njih zapravo neće ni trebati ovih 100 kuna. Hvala lijepa.
U ime kluba HDSSB-a govorit će poštovani kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospođo ministrice. Ova važna tematika koja se u petak prijepodne nametnula kao tema koja je za kraj ovotjednog zasjedanja Sabora pred raspust zbog Dana neovisnosti 8.listopada koji je u utorak. Mogli smo raditi u srijedu recimo, ali dobro to je stvar predsjedništva. No htio sam reći da je ova prevažna tema koja je danas pod naslovom Prijedlog Zakona o provedbi opet Uredbe Vijeća od 27.studenog 2003., danas je 2013.o nadležnosti dakle 10 godina razlike, priznanju, izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću tih roditelja dakle kojom se stavlja izvan snage druga uredba od 2000.godine. U vrijeme vlade, nema kolegice Kosor, donešena je u Hrvatskoj sudska presuda za alimentaciju jednog od roditelja alimentaciju u visini od 9 kuna mjesečno. Sudska presuda i njeno obrazloženje je bilo potpuno ispravno. Taj drugi roditelj koji mora platiti 9 kuna ne radi, nema nikakvih prihoda, nema ništa na sebi i sudac je potpuno ispravno sudeći prema njegovoj materijalnoj situaciji, prema njegovom imovinskom stanju, prema njegovoj zaradi i plaći ili prihodu o potpuno ispravno odrezao dakle gledajući sa pravne strane 9 kuna mjesečne alimentacije. S druge strane onaj drugi roditelj ili to dijete kada bude samosvjesno treba se priupitati a što je on ili to dijete sa 9 kuna alimentacije? I što se može uopće napraviti s 9 kuna? Nije sve po 7 e ovaj puta 9 kuna. Ovo ne govorim u ime kritike pravosuđa jer sudac je potpuno ispravno postupio i presudio. Potpuno ispravno. Nego govorim zbog ovog slučaja koji je bizaran pomalo ali se tiče ove materije, dakle upravo ovo. E sada u glavi 3 kaže "ocjena i izvori potrebnih sredstava za provođenje ovoga zakona" i kaže da se izvori dakle novčani iznos potrebnih sredstava za provođenje ovog zakona zahtjeva osiguranje dodatnih financijskih sredstava u Državnom proračunu RH a koja se odnose na i onda nabraja. Na što se odnosi povećanje dodatnih financijskih sredstava? Odnosi se na razliku plaća postojećih kadrova. Nisam osobno znao da su kadrovi needucirani u centrima za socijalnu skrb. Znao sam da je broj centara u odnosu na prijašnje zavode 2 puta povećan pa je 2 puta više kako se zovu direktori, ravnatelji, upravitelji ne znam točno kakav je naziv. Dakle nekad je bio jedan centar u Slavonskom Brodu sada imaju dva jedan je u Gradišci jedan u Brodu. Nekad je bio ne znam da li je Sisak jedan u Petrinji ili ne znam kako već u drugim županijama to određeno. Dakle broj centara je povećan, broj ravnatelja je povećan, broj tajnica je povećan, broj automobila je povećan itd. dolaskom jasno ove Kukuriku koalicije zbog efikasnosti, zbog djelotvornosti rada tih centara jer su oni kao bliže onim potrebitima u socijalnoj skrbi, to je obrazloženje bilo. E sada kada su oni bliže i kada bi trebalo što kaže kolega Novak doći automobilom, svojim automobilom do korisnika koji ima problema ili bilo što drugo centra za socijalnu skrb, onda on dobije 100 kuna. Pa se razmišlja hoće li otići tamo, a potreba je. Ali ovdje imamo mi dodatna financijska sredstva za razliku plaće postojećih kadrova na povećani opseg i višu složenost poslova koja zahtjeva provedba ove uredbe. Zatim dodatna financijska sredstva na službena putovanja, zatim za dodatna sredstva za edukaciju službeniku, troškove pomoćnika u području jurisdikcije RH itd., za troškove prijevoda. E sada kada se radi o poslovima i predmetima s inozemstvom jasno da postoji objektivno povećanje poslova u smislu prijevoda itd. iako mislim da danas engleskim prilično barataju u ovim službama kao i u drugim službama. I ovaj zakon je usklađivanje sa europskom pravnom stečevinom i nosi oznaku E i s obzirom da je imat ćemo mi još predzakonskih prijedloga u svezi usklađivanja jer odbori Europske unije i Europskog parlamenta zaduženi za pitanja socijalne skrbi stalno rade. Oni su ti koji kreiraju, ti odbori kreiraju socijalnu politiku i nameću je na raspravu na plenarnu sjednicu Europskog parlamenta pa dostavljaju prijedloge i Europskoj komisiji. Tako da s obzirom na supsidijarnost i s obzirom da je to uvijek, uvijek ovakvi zakonski prijedlozi su u smislu poboljšanja u sferi socijalne skrbi Klub HDSSB-a neće biti protiv dakle, biti će za ovaj zakonski prijedlog koji je također otprilike rekao bih tehničke naravi. Hvala lijepo.
Prelazimo na replike, prvo poštovana kolegica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa repliciram kolegi Grubišiću u njegovom uvodnom djelu gdje je prigovarao da o ovoj prevažnoj temi mi govorimo u peta ujutro. Zamislite petak ujutro, 10,30, tv prijenos, jer to je kao kraj radnog tjedna pa valjda mi tu kao ne bi trebali biti, raspravljati, pa uoči produženog vikenda. A inače zadnjih dva, tri dana, stalno slušam pritužbe pa ispada da ništa popodne ne bi trebali raditi jer su sve teme prevažne pa iza tri sata popodne ne bi trebali ni o čemu raspravljati, pretpostavljam da bi nam onda radno vrijeme trebalo biti do tri sata. Pa onda, ne znam naći će se valjda primjedba zašto utorak ujutro, zašto srijeda, neka tema ne paše u četvrtak. Sada ispada da ni u petak ujutro ni o čemu ne bi trebali raspravljali. Ni o nevažnim ni o važnim temama. I koliko puta samo ovdje govorili da bi svaka tema trebala biti važna i da je važna neovisno o tome da li o njome raspravljamo ujutro ili popodne ili predvečer. Jer je takvo nam radno vrijeme.
Čuti ćemo sada odgovor Bore Grubišića.
Kolegice Sobol vaš ton govori da bi se vi samnom svađali a ja neću. Vi dobro znate što je petak i da se nekako uvijek nekakve teme lakše kako bismo što prije došli do glasovanja nametnule. A druga stvar, vidite sami da gospodin potpredsjednik Sabora koji vodi uredno ovu sjednicu pomalo požuruje i Novaka i mene, prekida teme, nisu ovakve i onakve. Prema tome, vidljivo je, vidljivo je to iz svega. Ja nisam rekao da mi danas ne trebamo raspravljali o ovome ili onome a na kraju krajeva i ova tematika je odgođena rasprava koja je trebala biti prije dva dana gospođo Sobol. Je li tako? … [[Upadica se ne čuje.]] E pa eto.
Hvala lijepa. Kolega Grubišić ja nikoga ne požurujem, ja nikoga ne požurujem ali dok vodim sjednicu moramo voditi računa o tome da poštujemo Poslovnik. A Poslovnik kaže da se smije govoriti o točki dnevnog reda i ništa drugo. Druga replika, poštovana kolegica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi kolega Grubišić. Prvo, ne bih se složila da ovo nije tema o kojoj se treba razgovarati sada ujutro, međutim dobar ste mi … [[Govornik se ne razumije.]] dali da u ime hrvatskog a i da hrvatski narod zna jer danas smo prozvani svi mi hrvatski zastupnici u Saboru iz razloga što Dan neovisnosti koji se slavi iz razloga što je Hrvatska 8. listopada prekinula sve odnose sa bivšom SFRJ jer su raketirani Banski dvorovi, što se taj dan bude sutra obilježio a ne da se obilježi u ponedjeljak uoči ili utorak, pa smo prozvani [[Upadica: Kolegice Sumrak. Kolegice, čekajte samo malo.]] Oprostite, dozvolite.
Ne, ne, oprostite, što je kolega Grubišić o tome govorio?
Je, govorio je o 8. listopadu. Je, je, je, prozivaju nas da smo im saborski zastupnici lijeni i da ne želimo taj dan biti kao što je rekla kolegica Sobol da imamo produženi vikend, to nije istina. To nije istina. U subotu sutra niti premijer Milanović neće biti ovdje. Ne razumijem zašto. Mi smo spremi doći u utorak ujutro, spremni smo doći u ponedjeljak, spremi smo raditi cijeli idući tjedan.
A nakon ove vaše replike će nas još prozivati zbog toga da ne znamo pročitati Poslovnik. Odgovor na repliku. … [[Upadica se ne razumije.]]
Hvala vam kolegice Sumrak na vašoj replici. I točno je to da sam tako i rekao da bih i ja bio spreman doći u utorak, točno na Dan neovisnosti da bismo obilježili taj dan. Ali taj dan tako i tako je derogirao Županijski sud u Zagrebu i Vrhovni sud u Zagrebu, Vrhovni sud Republike Hrvatske kada je rekao da sve ono što je dakle, sve postrojbe koje su bile formirane prije 8. listopada nisu legalne u Republici Hrvatskoj. Pa je evo tako proslavljen i Dan mornarice, Hrvatske ratne mornarice prije 15., 20. dana na kojem je bio i predsjednik Republike a zapravo je to nelegalna formacija prema Vrhovnom sudu Republike Hrvatske iz presude Branimiru Glavašu. Hvala lijepo.
I ovaj odgovor na repliku ima jako puno veze sa Zakonom o provedbi Uredbe Vijeća EZ. Kolegice i kolege, ako netko želi govoriti izvan teme, pa može sazvati konferenciju za novinare tu u Saboru pa govoriti o čemu god hoće. Ali dajte nemojmo se sramotiti pred hrvatskom javnošću dajte uozbiljimo ovaj rad. Raspravljamo o vrlo konkretnom prijedlogu zakona. Zaključno potpredsjednica Vlade i ministrica socijalne politike i mladih gospođa Milanka Opačić.
Oprostite potpredsjedniče Sabora ali morati ćete sada dati samo dvije minute da odgovorim na neke stvari zbog toga što je, bez obzira što je iskočilo se dakle iz teme, ipak su se reklo ovdje neke stvari na koje bi morala moći odgovoriti. Naime, kada su u pitanju centri za socijalnu skrb, gospodine Grubišiću, ja vas lijepo molim napravite analizu, dajte si malo truda. Niti jedan centar nije povećan u svom broju. Dakle, vraćeno je sve na staro, onoliko centara koliko je bilo, postojao je zadnjih 40 godina i centar u Petrinji i centar u Sisku, svi centri su i do sada postojali. Dakle, oni su bili podružnice i dalje su centri. Što se tiče ravnatelja i to vas molim. Oni su samo jedan od svojih djelatnika u centru. To nisu nikakvi direktori, to nisu nikakvi menađeri sa velikim plaćama, to su ljudi koji rade u centru koji su samo zbog toga što su ravnatelji imaju obvezu i odgovornost organizirati rad u centru i nemaju nikakve administrativne tajnice i nemaju nikakve korporativne kartice i nemaju nikakve automobile. Kad ste kod automobila, u ovom trenutku smo na javnom natječaju dobili na leasing 60 automobila koji idu u sustav. Novinari su napisali da su to automobili u kojem će se najvjerojatnije ministrica vozit u svih 60, valjda 60 dana ću se vozit svaki dan u drugom. Dakle 60 automobila je kupljeno za sustav na operativni leasing. Da smo kupovali kao što je to radila bivša vlast mogli smo kupit 24 automobila, na operativni leasing smo dobili 60. Svi idu u sustav, ja točno znam koji centri nemaju niti jedan auto da odu na teren. Evo centar u Čakovcu koji ima jedno veliko područje nema automobila s kojim to može obilaziti. Tako je. Prema tome puno je nažalost centara koji imaju stare automobile, automobile koji puno više troše na popravke, neki više nisu niti u voznom stanju, dakle neki će se moći otpisati i ništa više od toga. Što se tiče nadzora, dakle činjenica je da je to jedna privremena mjera, u tijeku su razgovori na regionalnoj razini sa ravnateljima svih centara. Svi djelatnici u centrima su svjesni financijske situacije u ministarstvu, isto tako znaju da smo mi do sada izvlačili maksimum, da u centrima smo pokušali ići na zapošljavanje svih onih ljudi koji su im otišli u mirovinu jer znamo da su podkapacitirani stručno i u tom dijelu smo nastojali održati koliko smo mogli dakle taj standard da ih u tom smislu nigdje ne ugrozimo. Što se tiče samih nadzora oni će u ovom trenutku, svjesni situacije, organizirati nadzore do kraja godine sa svojim vlastitim kapacitetima što znači da svi oni kojima su nadzori nužni i potrebni neće ostati bez nadzora. Naknada nadzorniku koja je bila 500 kuna je bila naknada za njegov rad, ali nije bila naknada za troškove što znači da ovo što govorite kako će netko platit svoj prijevoz u neko mjesto, to je nešto što je bilo dodatno plaćeno. Ovo je bila naknada za rad i ta naknada je sada smanjena privremeno zbog toga što nemamo dostatna sredstva u proračunu do kraja godine. Ali još jedanput bih htjela reći zbog građana koje se često puta uznemiruje ovakvim izjavama, nadzori će funkcionirati za sve one obitelji kojima je potrebno jer će centri sa svojim kapacitetima te nadzore organizirat, preraspodijelit će radno vrijeme. Dakle to je posao ovih ravnatelja za koje ste vi u najmanju ruku ih okarakterizirali kao neke velike menadžere sa ne znam kakvim pravima i plaćama, dakle to su naprosto djelatnici centra koji uz ravnateljski posao najčešće još rade i druge poslove u centru, naravno ono sve što je u skladu s njihovom strukom i njihovim obrazovanjem. Dakle u sustavu socijalne skrbi doista se proračun nije smanjivao, mi pokušavamo funkcionirati u uvjetima u kojima bez obzira što smo pronašli jedan broj ljudi koji sad se penjemo već skoro na 7000 osoba koji nisu imali nikakva prava, a uzimali su socijalna prava zbog nedostatka kontrolnih mehanizama. Dakle nama se kako je jedan dio otišao tako jedan dio dolazi u sustav socijalne skrbi. To je nešto što nije nikad statična brojka, to je brojka koja se stalno mijenja, jedni ulaze, jedni izlaze iz tog sustava i nama je najvažnije osigurati sredstva za socijalne potpore, da oni koji ne mogu živjeti bez socijalne naknade tu socijalnu naknadu i dobiju. I to djelatnici centara za socijalnu skrb jako dobro razumiju, njima nikad baš nisu cvjetale ruže, ne cvjetaju im ni danas i utoliko oni znaju kako je radit u teškim uvjetima jer im nikada baš nije bilo pretjerano dobro. Hvala lijepo.
Replika, Boro Grubišić.
Ministrice Opačić, meni je jasno da u državi u kojoj je situacija takva kakva je, gdje smo dovedeni zapravo ajde možda, nije više ni gruba riječ dužničko ropstvo, da centri za socijalnu skrb i uopće sredstva za socijalni rad su vrlo minimalna i da ne očekujemo niti je itko očekivao da vaša Vlada poveća sredstva i materijalne rashode centara za socijalnu skrb. Samim formiranjem više centara izrazili smo i kod rasprave o promjeni broja centara sumnju u to. Na kraju krajeva da bismo, ako vi već tjerate mak na konac, utvrdili dakle materijalne rashode, rashode plaće i svega ostaloga, rada centara, pa mogu postaviti ako vi hoćete pisani upit Vladi pa ćete mi vi odgovoriti. Što se tiče automobila, pa nisam ja ni tvrdio da se oni vozikaju automobilima, da imaju kartice kreditne kako se već zovu i ne znam ni ja što. Pa nemamo ni mi saborski zastupnici, neka građani znaju da nemamo ništa od toga, ali nismo eto hvala Bogu na socijali. A kada govorite o Čakovcu da imaju jedan automobil Međimurska županija, pa niste baš našli sretan primjer s obzirom na Međimursku županiju koja znamo kolika je po površini, doduše je gušće naseljena nego Novakova Sisačko-moslavačka ili neke druge županije ili Brodsko-posavska, ali možete pješke prijeći. Ne bih htio minorizirati značaj Međimurske županije, ali zaista po površini ona je jedna najmanja županija čini mi se u Hrvatskoj.
Druga replika, Dinko Burić.
Zahvaljujem. Poštovana gospođo potpredsjednice, imam potrebu složit se s vama kad je u pitanju visina primanja koja dobivaju ravnatelji centara za socijalnu skrb i to treba reći, mislim tu ste apsolutno u pravu dakle možda je krivo shvaćeno, ne radi se zaista i to ja mogu potvrdit o ni o kakvim velikim primanjima i ti ljudi zaista teško rade. Ono što je problem je možda to što i sami ste istaknuli, nema dovoljno stručnog kadra i možda bi u tom smislu trebalo poradit svi zajedno, i vi unutar vlastitog ministarstva, ali i na razini Vlade da se nađu neki modeli kako bi se stimuliralo mlade da odlaze u ta zanimanja koja su objektivno deficitarna. I moram reći da evo i na temelju iskustava iz vlastite sredine centri za socijalnu skrb bi vjerojatno trebali dobiti priznanje što uopće u uvjetima u kojima rade obavljaju rekao bih ipak na zadovoljavajući način svoj posao. Kritike koje dolaze ipak treba shvatit dobronamjerno. Nisu one uvijek samo zato da bi se kritiziralo. Da, gdje god se može uštediti neka se uštedi, iako ja osobno mislim da ima nekoliko dobrih programa koje ste pokrenuli i koje treba podržati i na razini jedinica lokalne samouprave. Mi smo nedavno imali prilike svjedočiti i o programu dislociranih jedinica za djecu sa poteškoćama u ponašanju. I mislim da su takvi primjeri, programi onda puno prihvatljiviji svima i kad nailazimo na neke probleme. Dakle, kritike koje dolaze uvijek bi trebalo gledati i iz one druge strane, nije čisto kritizerstvo nego je i dobronamjerno kako bi se svi zajedno i iz oporbe mogu dolaziti neki dobri prijedlozi. Dakle, imao sam namjerno potrebu samo reći, ima tu i jako dobrih stvari koje su se u ovom ministarstvu dogodile i koje treba javno reći.
Na ovu repliku odgovara potpredsjednica Vlade i ministrica socijalne politike i mladih gospođa Milanka Opačić.
Možda samo još evo zbog neke razmjene informacija, da. Činjenica je da u jednom dijelu Hrvatske naprosto jednog dijela stručnog kadra nema. Primjer u cijeloj Vukovarsko-srijemskoj županiji kada smo tražili jednog psihologa za centar nismo ga mogli naći jer ga naprosto nema. Sada nam u nekim ustanovama odlazi na primjer 20-tak logopeda u mirovinu. Nema u tim gradovima logopeda. Dakle, ne možete ljude baš stvoriti preko noći, ne možete ih educirati preko noći. Ja se slažem sa vama da trebamo imati možda onda korigirane upisne kvote, ali to znači još pričekati tri, četiri godine dok neke generacije nove ne izađu, a do tada je pitanje kako ćemo se snaći. Dakle, i mi sada u suradnji sa Ministarstvom obrazovanja razmišljamo o tome da li možemo prekvalificirati jedan dio visoko stručnog kadra koji je možda blizu tim strukama kako bismo ih uz neke dodatne edukacije mogli možda osposobiti da nam mogu raditi sa našim korisnicima. Jer doista kad vam 20 logopeda ode iz jedne ustanove, a nemate ih to je onda teško nadomjestiti. Dakle, to je evo jedno stanje u kojem, u nekim dijelovima Hrvatske naprosto ne postoji stručni kadar. Mi čak možemo vidjeti da li je netko ne znam na primjer iz Osijeka ostao u Zagrebu misleći da će ovdje lakše dobiti posao pa da ga vratimo nazad. Dakle, evo i u suradnji sa Zavodom za zapošljavanje pokušavamo i to raditi, ali doista u nekim sredinama je dosta teško.
Hvala lijepa. Sada riječ u ime Kluba zastupnika traži Jasen Mesić, izvolite.
Idemo na Konačni prijedlog zakona o provedbi Uredbe Vijeća Europske zajednice br. 2201/2003 od 27. studenog 2003. o nadležnosti, priznanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovnornošću kojim se stavlja izvan snage Uredba EZ br. 1347/2000, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 453. Rasprava o prijedlogu zakona je zaključena. Amandmane je podnijela Vlada Republike Hrvatske u skladu s Poslovnikom Hrvatskog sabora u roku pa su postali sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Zato i dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Ima netko suzdržan? Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 116 glasova za, donesen zakon PZE br. 453, u tekstu kako ga je predložila Vlada Republike Hrvatske. Dobro jutro. Poštovane kolegice zastupnice i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru, nastavljamo s radom u plenarnom zasjedanju 9. sjednice Hrvatskog sabora. Prema najavljenom počinjemo sa: - Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2013.godine i prijedlog polugodišnjeg izvještaja o primjeni fiskalnih pravila za prvo polugodište 2013.godine Predlagateljica izvještaja je Vlada RH. Raspravu je proveo Odbor za financije i državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Zamjenik ministra financija poštovani Boris Lalovac. Izvolite.