Dobro jutro svima. Danas je prva točka na dnevnom redu: - Prijedlog Zakona o zemljišnim knjigama, prvo čitanje, P.Z. br. 603; predlagatelj je Vlada RH, na temelju čl. 85. Ustava RH, čl. 172. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnoga reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe, a predlagatelja će ovdje predstavljati g. državni tajnik Josip Salapić iz Ministarstva pravosuđa. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane zastupnice i zastupnici. Nacrt prijedloga Zakona o zemljišnim knjigama. Zemljišnoknjižni postupak se određuje kao hitan postupak u čl. 96 i propisuju se rokovi za donošenje rješenja u redovnim i posebnim zemljišnoknjižnim postupcima. Redovni postupci, uknjižba prava vlasništva, uknjižba založnoga prava, dajemo rok od 15 dana za donošenje rješenja u čl. 115 zakona. Pojedinačni ispravni postupak propisujemo nove rokove. 30 radnih rada za donošenje rješenja o otvaranju pojedinačnog ispravnog postupka od dana zaprimanja urednoga prijedloga. 30 dana rok za oglas, rok za podnošenje prijava i prigovora. 60 radnih dana za održavanje rasprave od proteka posljednjeg dana roka iz oglasa. 8 radnih dana za donošenje odluke nakon zaključenja rasprava. Uvodimo donošenje odluka kada se ne održava rasprava, rok od 30 radnih dana od proteka roka iz oglasa. Osnivanje i obnova zemljišnih knjiga, za 160 katastarskih općina za koje se ne vode zemljišne knjige, propisan je rok 5 godina za osnivanje zemljišnih knjiga, odnosno rok 3 godine za osnivanje zemljišnih knjiga za one katastarske općine u kojima se vodi polog isprava ili kartoni zemljišta od dana stupanja na snagu zakona. Hipoteke upisane do 1. rujna 1980. g. brišu se po službenoj dužnosti. Opća punomoć, promijenjeni rok za valjanost punomoći na način da se isti određuje danom sklapanja ugovora, a ne od podnošenja prijedloga, slijedom čega stranka ne mora priložiti novu punomoć ili nadovjeravati ugovor, čine se smanjuje broj pojedinačnih ispravnih postupaka, kao i troškovi strankama. Podaci o zemljišnoj knjizi prilikom promjene adresa ili prezimena mijenjati će se automatizmom bez zahtjeva stranke i bez rješenja. Uvodi se postupak osnivanja i obnove zemljišne knjige, bez provođenja novih izmjera, rok od 90 dana u kojem nadležno tijelo za katastar mora dostaviti katastarski operat za provedbu postupka osnivanja, obnove ili dopune zemljišnih knjiga, čime se izbjegavaju dodatni troškovi novih izmjera. Dopuna zemljišne knjige pojednostavljujemo postupak tako što više nije potrebno da ministar donosi odluku, ne provodi se rasprava za sastav uloška, što dopridonosi povećaju efikasnosti postupka, a uzimajući u obzir povećanje takvih postupaka zbog upisa javnog vodnog dobra i mora. Uvodimo elektronički vođenu zbirku isprava i elektronički spis. Komunikacija između tijela sudbene i upravne vlasti sa zemljišnoknjižnim sudovima, vodit će se isključivo elektroničkim putem. Propisuje se obveza skeniranja ulaznih dokumenata, čime se ostvaruje pretpostavka za potpunu digitalnu arhivu. Posebna potreba za donošenje ovog zakona, s obzirom da je Zakon o zemljišnim knjigama 1997. g. 10 puta izmijenjen i dopunjen, smatramo za potrebnim dakle, donošenje ovoga zakona. Hvala lijepa.
3 replike. Prvi repliku je tražio g. Ante Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče na vašem izlaganju naveli ste zapravo sve što se donosi ovim izmjenama i dopunama zakona. Istina je, uz opće punomoći, usklađivanje knjižnih i katastarskih podataka, ojačavanje samog informacijskog sustava katastra, ovaj se zakon, između ostaloga donosi zbog dugotrajnosti samih postupaka u zemljišnoknjižnim odjelima. Nacionalnim programom zapravo, reforme između ostalog smo naveli jednu maksimu uredimo zemlju i to je zapravo produkt je ovaj zakon. Ja vam želim nešto reći, recimo, kako to izgleda u stvarnosti jer sam uvjeren da i kroz donošenje ovoga zakona se treba razmišljati o tome da ove stvari koje su vezane za zemljišnoknjižni katastar su zapravo kočničari investicija. I toga smo svjesni u mnogim krajevima Primjerice, reći ću samo za [[Upadica: Hvala.]] Imotski.
Hvala lijepa. Dobro. G. Đujić.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. G. državni tajniče, ja pozdravljam ove izmjene zato što bi trebale ubrzati neke procese, međutim, znate što mene zanima? Da li je itko napravio ikakvu računicu koliko je Hrvatska u zadnjih 25 godina, koliko imamo državu, izgubila investitora, novca i vrijednosti zbog toga što zemljišne knjige nisu riješene i čija je to odgovornost? Dakle, jedini točni podaci koje mi imamo u zemljišnim knjigama su oni koji su uvedeni još u Austro-Ugarskoj. Najveći problemi i kod investicija i kod ljudi i kod svega je neusklađenost zemljišnih knjiga. I zato pozdravljam ove rokove, međutim mene zanima koliko je toga izgubljeno u zadnjih 30 godina i neke stvari koje su meni u današnje doba digitalizacije nepojmljive da imamo neusklađenost gruntovnice i katastra, da u jednome piše jedno, u drugome drugo, itd. i u kojem roku vi očekujete da bi se konačno u Hrvatskoj to stanje moglo riješiti da više ne bi imali probleme s kojima se susrećemo zadnjih godina. Hvala lijepa.
Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala. Poštovani zastupniče, ako ste me dobro pratili, upravo zato i uvodimo potpuno nove rokove i određujemo u kojem se striktno zakonskim određenim rokovima određeni postupci moraju završiti. Što se tiče digitalizacije procesa, i to je kontinuirani sustav, rekao sam da ovaj zakon izmijenjen do sada 10 puta sve u cilju bržeg rješavanja postupka a koliko je novca sve skupa utrošeno dio pitanja se odnosi na 8 godina Vlade SDP-a, tako da pitajte i vaše ministre i možete i ovdje pitati tako da o dijelu pitanja imate sami odgovor.
Gospodin Maras.
Hvala lijepo gospodine Salapiću, ja ću vas poštedjeti ovoga mandata do trenutka dok vi niste bili u Vladi. Molim vas da mi kažete zbog čega u mandatu od 2016. do danas je broj predmeta narastao za više od trećinu ne riješenih na zemljišnim knjigama. Znači ostavite se vi primjera prethodnih Vlada, čak ću vas amnestirati od onoga mandata Ive Sanadera u kojem ste također bili vrlo aktivni ovdje u Hrvatskom saboru, mene zanima šta se desilo u zadnje 3 godine zbog čega je broj neriješenih predmeta na zemljišnim knjigama narastao za preko 12 tisuća, zbog čega se ne radi, zbog čega Ministarstvo pravosuđa nije dovoljno efikasno, ne omogućava da se to provede na način na koji bi trebalo, zbog čega i konstantno gubimo na ljestvici konkurentnosti doing business svjetskoj ljestvici gdje smo upravo zbog nerješavanja ovakvih problema potonuli u protekle 2 godine za preko 20-ak mjesta. Hvala vam lijepa.
Želite odgovoriti? Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Maras, hvala vam što ste me poštedjeli političkih predmeta. Broj neriješenih predmeta 46 tisuća 595 to je brojka koja se u posljednjih par godina nije mijenjala, ona je kontinuirana. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ne. Prosječni broj dana za uknjižbu u veljači 2019. bio je 22 dana sa time da mi težimo, zato smo i uveli ove rokove u novome zakonu da rokovima, taj rok od 22 dana smanjimo, mi bismo trebali biti negdje na 8 dana. Tako da kontinuirani proces razvoja zemljišno knjižnog sustava, digitalizacija procesa, informatizacije sustava i sve ovo što sam u uvodnom izlaganju rekao služi upravo tome a to je da se postupci ubrzaju i broj neriješenih predmeta smanji. To je kontinuirani proces kako ove Vlade, tako i prošlih Vlada. Mi ne možemo posebno u onim dalmatinskim područjima, područjima Makarske, Splita i okolo preko noći dakle rokovima uvesti reda. Trudimo se i nadam se da smo na dobrom putu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Maras je tražio povredu Poslovnika. Koji članak, zašto?
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Povrijeđen je 238. članak jer je netočno rekao ministar …
Ne, ne može biti jer 238. govori samo o onome što smiju zastupnici [[Upadica Maras: Da, ali ukoliko.]] Ne, oprostite, oprostite [[Upadica Maras: Ukoliko govori krivo, on je rekao da se nije mijenjalo…]] Imate opomenu, oprostite. Vi znate vrlo dobro da članak 238. govori o tome što [[Upadica Maras: 2016. 32 tisuće predmeta…]] Molim vas, dok govorim šutite [[Upadica Maras: 2015. 32 tisuće predmeta.]] Dok govorim, prestanite! [[Upadica Maras: Dobro.]] Članak 238. govori, ja ću vam pročitati još jednom, dajem vam opomenu, onu jednu, ne drugu, prvu. „Zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije…“ i sve govori o zastupnicima a ne o predstavnicima Vlade. Znači 238. ne igra ulogu. Hvala lijepa [[Upadica Maras: Dobro ali imam…]] Idemo dalje, gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Tajniče, glavna kočnica razvoja RH investicija su zemljišne knjige tako da imamo u posjedu jedne, u vlasništvu druge pravne ili fizičke osobe a to je posebno vidljivo u Dalmatinskoj zagori ali vjerojatno i u cijeloj RH, tako da je tu potreban veliki broj ljudi. Međutim, vi umjesto da pojačate broj ljudi i te kapacitete gdje je najveći problem, gdje treba hitno reagirati vi gasite sudove i baš tu ima najmanje ljudi. I sada ljude npr. iz Sinja koji se bave ovom problematikom predsjednik suda koji je u Splitu iz Dalmatinske zagore on šalje te ljude da se bave sa sasvim drugim poslom a na drugim mjestima što znači da vi nemate namjeru ovaj najveći problem riješiti jer nemate dovoljno ljudi poglavito u krajevima gdje se nisu zemljišne knjige takle od Austro-ugarske. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovorite, izvolite.
Samo da kratko odgovorim, hvala lijepa potpredsjedniče. Uvaženi zastupniče Bulj, u tijeku je zapošljavanje 70 ljudi za ove postupke, dakle 70 ljudi u tijeku zapošljavamo upravo zbog ovog problema kojeg ste rekli i svi ovi rokovi koje sam naglasio u uvodu, informatizacija sustava posebno u vašem kraju, u cijeloj Dalmaciji je dakle, novim ljudima želimo ubrzati, dali smo određene rokove koji se moraju ispoštivati i smatram da ćemo zatečeno stanje rješavati u puno brže vrijeme nego što je to sada. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Maras je tražio riječ, pauzu, vjerjatno.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, s obzirom da nisam mogao reći ono što sam mislio [[Upadica Radin: Pauzu tražite?]] Pauzu tražimo da se konzultiramo u ime kluba vezano uz neistinite podatke koje je iznio ovdje gospodin državni tajnik koje svi u Hrvatskoj znaju, koje su neosporne koje govore da je broj neriješenih predmeta 2015. godine bio 32 tisuće a danas sam je rekao 46. I sada se postavlja pitanje kako je moguće da državni tajnik nas ovdje izvješćuje da se taj broj predmeta uopće nije mijenjao kada svi ovdje znamo usporedimo li dva broja 46 i 32 da je to skoro 40% više ne riješenih predmeta. I jednostavno ta vrsta dezinformiranja hrvatskih građana preko Sabora ali i nas saborskih zastupnika ovdje mora prestati. Meni je žao šta vi niste dopustili da ja to kažem čisto formalno me pokušajući spriječiti sa člankom 238. i sada to moram ovako reći. Ali hrvatski građani moraju znati da Vlada RH ovdje preko svog državnog tajnika ne govori istinu. I da nažalost smo zbog toga pali 20 mjesta na doing business ljestvici protekle tri godine. To su činjenice, to su podaci, to je lako provjerljivo. Mi se tome ne veselimo, mi bi htjeli da imamo uređenu zemlju kao što su uređene i druge europske zemlje za šta se borimo da Hrvatska ulaskom u EU bude uređena zemlja, zemljišne knjige da budu uređene, da ljudi ne čekaju mjesecima da bi prekucali adresu u izvadcima zemljišnih knjiga da ne čekaju mjesecima da ne ispravi se jedna podatak, to mi tražimo od vas gospodine državni tajniče, a ne da nas ovdje dezinformirate i govorite potpuno krive podatke. Zbog toga gospodine potpredsjedniče tražimo stanku.
Lijepo. Sada je poslovnik poštovan, forma zadovoljena, čestitam i dajem vam 5 minuta više pauze nego inače, do 10,00 sati pauza. Hvala. STANKA. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,00 SATI]] 10 sati, nastavljamo s raspravom, ali prije, pozdravljam učenike i učenice škole za modu i dizajn iz Zagreba, hvala što ste s nama danas, drago nam je, jedan lijepi pljesak … [[Pljesak.]] mnogobrojnih zastupnika. Želi li netko uzeti riječ u ime odbora? Prvo idemo na raspravu po klubovima, prva je gospođa Marija Jelkovac, iz Kluba zastupnika HDZ-a, ispričavam se.
Hvala lijepo, poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani držani tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege sve vas srdačno pozdravljam. I evo u ime Kluba HDZ-a izložiti ću ukratko raspravu o ovom prijedlogu zakona. Ovaj prijedlog novog Zakona o zemljišnim knjigama, također je dio reformskog paketa zakona iz resora pravosuđa. Reforma zemljišnih knjiga i katastra provodi se kontinuirano, već duže vrijeme s ciljem uspostave, modernog, efikasnost i transparentnog sustava vođenje zemljišnih knjiga i katastra u elektroničkom obliku. A to čini i u sklopu nacionalnog programa, pod nazivom uređena zemlja. Zbog potrebe implementacije novih informatičkih i tehnoloških rješenja, Zakon o zemljišnim knjigama, do sada je mijenjan 10 puta i stoga se sada predlaže cjeloviti tekst novog Zakona o zemljišnim knjigama, koji bi uz dosadašnje zakonske promijene u sebi implementirao i sada potrebne izmjene. Treba naglasiti da se danas sve zemljišne knjige vode u elektroničkom obliku, a podaci su dostupni putem interneta i to bez naknade za sve naše sugrađane. Zajednički informacijski sustav, tzv. ZIS uveden je u sve zemljišnoknjižne odjele i katastarske urede, te je u punom opsegu korištenja od studenoga 2016. g. Svrha zajedničkog informatičkog sustava je podizanje razine pravne sigurnosti u prometu nekretnina, pojednostavljenje procesa, te brzina i kvaliteta pružanje usluge građanima. Preko aplikacije u … [[Govornik se ne razumije.]] shopu omogućena javnim bilježnicima, odvjetnicima i sustavu e-građani izdavanje zemljišno knjižnih izvadaka sa snagom javne isprave. Također je omogućeno podnošenje prijedloga za upis u zemljišnu knjigu, elektroničkim putem od strane javnih bilježnika i odvjetnika, što sve doprinosi konačnom cilju, a to je elektroničko poslovanje u zemljišnim knjigama. Naravno da je ova vlada, svjesna da sadašnje stanje i rješavanje zemljišnog knjižnih postupaka, nije idealno u ovom trenutku te zato i predlaže ovaj novi zakon, i predlaže u njemu, da zemljišno knjižni postupak bude hitan postupak, te također utvrđuje rokove, koji bi trebali dovesti do bržeg i efikasnijeg postupanja. Osim ovih novina, koje predlaže ovaj prijedlog zakona, državni tajnik je naveo i sve ostale novine, pa ih ja ne bi ponavljala, samo bi istaknula da je vrlo značajno što se uvodi elektronički vođena zbirka isprava i elektronički spis. A komunikacija između tijela sudbene i upravne vlasti sa zemljišno knjižnim sudovima, također će se ubuduće voditi isključivo elektroničkim putem. Također se propisuje i obveza skeniranja ulaznih dokumenata čime se ostvaruju pretpostavke za digitalnu arhivu. Osim svih ovih novina, razlozi za donošenje ovog novog zakonskog prijedloga, su također zamjena nekih arhaičkih izraza koje smo imali u dosadašnjem propisu, te nomotehničko usklađivanje sa ostalim zakonima i propisima. Prilikom donošenje Zakona o zemljišno knjigama, zemljišna knjiga se vodila ručno, te je u zakonu bila propisana iznimka za elektroničko vođenje zemljišnih knjiga. Razvojem sustava u ovih zadnjih nekoliko godina, to se polako i postupno mijenja i zemljišna knjiga se počinje voditi u elektroničkom obliku. Ovim sadašnjim prijedlogom, ustvari se propisuje da to više nije iznimka, nego se ona vodi u elektroničkom obliku. Ono što bih još htjela naglasiti, da što se tiče uspoređivanje broja, u ovom trenutku neriješenih predmeta, uspoređivanja tog broja u različitim vremenskim periodima, nije jednostavno uspoređivanja 2 numerička broja. Zato što kada to uspoređujemo, moramo imati u vidu, sve okolnosti, koje dovode do te brojke, a to je prije svega i različiti broj zaprimljenih zahtjeva, odnosno, novih predmeta, koje se u određenom razdoblju podnose, tako da nemamo u svim razdobljima isti broj novo zaprimljenih zahtjeva, tako da i onda ta brojka neriješenih predmeta u određenom trenutku zavisi i od toga. Zaključno ono što želim reći da će se ovim novim zakonom ustvari pojednostaviti postupanje u zemljišnim knjigama te će se zbog propisivanja rokova doći do bržeg postupanja a vidimo kako je državni tajnik najavio da će doći i do zapošljavanja novih djelatnika koji će raditi upravo na zemljišno-knjižnim postupcima što će sigurno također doprinijeti efikasnijem rješavanju postojećih predmeta a i novih u budućnosti. Također će se dovesti do usklađivanja zemljišno-knjižnih i katastarskih podataka što će dovesti sigurno i do veće pravne sigurnosti u postupanju s nekretninama. Ovaj zakonski ne zahtijeva dodatna financijska sredstva u državnom proračunu jer će se provoditi kroz redovno poslovanje zemljišno-knjižnih sudova. Klub HDZ-a stoga će podržati ovaj prijedlog, hvala.
Hvala vam lijepa. Gđo. Jelkovac, ispričavam se na ometanju koje ste imali malo iza leđa ali vi ste to do kraja iznijeli, sada je došao g. Orsat Miljenić koji će govoriti u ime kluba SDP-a.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, državni tajniče, pomoćnice ministre, kolegice i kolege. Dakle, prvo složit ću se apsolutno da je bilo vrijeme da se ide u izradu novog zakona, izmjene su do sada bile brojne, njih 10-ak, mislim 10 i dobro je da je napravljen novi nacrt. Također, mislim da su svi pomaci koji su napravljeni u zakonu dobrodošli i da ih treba pozdravit i podržati. Posebice ova intencija ne samo u ovom nego i u drugim zakonima da se prelazi na digitalno odnosno elektroničko poslovanje je nešto što svi mi gdje god možemo, trebamo podržati i to je nešto što bi trebalo s vremenom doprinijet u promjeni načina razmišljanja ukupno u državnoj upravi, ne samo ovdje nego u državnoj upravo u cijelosti a to je da se više okrene građanima i da zapravo građanin samo inicira određeni postupak, da su svi podaci koji su na raspolaganju u državnoj upravi u bilokojem segmentu, vuče ih sama državna uprava i da zapravo građanin dobiva određeno rješenje. I to je nešto što svakako treba pozdraviti. U svezi s time i ovo što je govoreno i o skeniranju dokumenata i mogućnošću izvadaka, davanja izvadaka itd., i to je jedan dobar proces koji ide svojim smjerom. Također, ove izmjene koje se tiču ispravnog postupka su nešto što je dobro, sve što može dovest ubrzanje je dobra stvar i do kvalitete rješavanja. Međutim ono za što mislim da zakon će donijeti određene pomake ali bojim se da ćemo ovdje za 2, 3 ili 4 g. ponovno razgovarat i usprkos ovim dobrim promjenama koje su tu, da i dalje nećemo bit zadovoljni sa stanjem. I dalje će nam se događat, možda će prosjek past, koliko je sad, 25 ili 22 dana, on će možda past na 18 ili 17 slijedećih tih 3, 4 g., međutim i dalje ćete imati sudova gdje će se rješavati 400, 500 dana i to će bit problem. Dakle ako imate sreću da ste tamo gdje vam riješi isti dan, onda ni ne osjetite, onda ste zapravo dobili od države ono što ste htjeli, dali ste zahtjev, on vam je riješen, idete doma i to je to, međutim ako nemate sreće pa imate nekretninu tamo gdje je rješavanje 300, 400, 500 dana, onda ste u stvarnom problemu i bojim se da tu neće bit tolike promjene. Dakle ukupno će past broj, mi ćemo se uvijek statistikom moć i ovdje smo danas govorili, broj spisa, ovo, ono, broj spisa nije toliko relevantan, relevantna je brzina rješavanja i naravno kvalitete i brzine. Čak ni tak prosjek, je li on 40 ili 20 dana, ni on nije toliko relevantan ako nemate sreće pa spadate u onu kategoriju građana gdje je on 300 ili 400 dana ili 500. To je problem i onda smo nejednaki jer netko će na svom sudu riješiti u dan ili dva, takvih primjera imamo jako puno i treba ih svugdje istaknuti i pohvaliti ali netko će doć u situaciju da mu treba 300 dana a život mu možda ovisi o tome, ovisi mu poslovanje, ovisi mu rješavanje nekih životnih stvari. I to je stvarni problem. Zašto to govorim? Dakle ovdje je propisano da će zemljišno-knjižni postupak biti hitni i to također možemo pozdraviti međutim da ovdje sada sjednemo i izvučemo sve zakone u kojima je postupak hitan, doći ćemo do toga da gotovo nema zakona gdje tog nema. A ako sucima ili ovdje referentima kažete sve vam je hitno jer svaki zakon koji god predmet dođe po nekom zakonu, morate ga rješavati hitan jer mi sad sve rješavamo tako, ne sada vi ovdje, to se rješavalo i prije i vas, i prije vas i rješavat će se i poslije vas, na način da se dođe i kaže se to je hitno, onda ništa više nije hitno. Dakle dok mi ne uvedemo sankcije za nepoštivanje rokova, konkretne sankcije za konkretne ljude, neće se dogoditi ništa, ostat će sve dobra želja i znate koja se rješava uz jednu bilješku nisam stigao/stigla zato što je ne znam ni ja što bilo i to je to. I dalje ćemo imati one građane koji će imat 300 dana iako će bit da je hitno i da mora bit riješeno u 15 dana, u 20, 30, nije bitno koliko. I to je ono što je naš stvarni problem. Dakle podržavam sve što ide ali gdje god možemo i to nije samo, to jesu i državni službenici djelom, dakle ne spada samo u vaš resor ovdje ali mi svi moramo bit svjesni da smo djelom licemjerni jer ćemo sada doći građanima i reć mi smo odredili da je to hitno a što će se dogoditi onome koji ne riješi u tom roku, neće se dogoditi ništa jer se ni do sad ne događa ništa a nema gotovo zakona gdje nije neki hitni postupak predviđen. I to sada koristim ovaj zakon ali ukazujem na jedan dublji problem, jer kada imate, kažem inflaciju hitnosti, onda više ništa nije hitno. I apeliram gdje god možemo mi kao zastupnici, napraviti korak natrag i povezati taj rok sa nekom sankcijom, ali eventualno i sa nagradom, zato što, naravno, treba biti mogućnosti ljude i potaknuti, ne samo ih sankcionirati. Dakle, onaj tko rješava još i brže da dobije nešto više na plaći, apsolutno, ali dok mi ne budemo u stanju, reći, ok, ti si riješio nešto za 1 dan, imati ćeš 500, 1000, 2000 kn veću plaću, a ti si rješavao istu tu stvar za 30 dana, ti ćeš imati 30 kn manju. Dok to ne budemo u stanju mi kao sustav, kao država, riješiti nešećemo ništa napraviti. Dakle, ovo će donijeti nekakve pomake i ja sam siguran da će ići prema vašem roku, što ste rekli, prosjeku vi ste rekli10-tak dana moj je sud, da ćemo ovdje, evo, za 4 g. biti na nekakvih nekih 17, 18, ali volio bi da budete vi u pravu, a ne ja, ali nema veze. I to će biti jedan dobar pomak. Ali, neće se riješiti ovi zaostaci. Također, mi ćemo za ovo trebati nova zapošljavanja. Ja ću to prvi podržati jer sam svjestan koliko ljudi nedostaje. Međutim, nismo ponovno, u što se mi pretvaramo? U državu u kojoj nema nikoga skoro, da ne radi u državnoj upravi ili tko nečemu. Dakle, nema zakona kojeg ovdje nismo vidjeli i za koji se nismo svi zajedno složili da nedostaju ljudi. Nema zakona. Ovo je objektivno, stvarno nema ljudi, ali nema zakona di to nema. Nitko ali ni jedno gospodarstvo, ni jedan građanin, ni jedna zajednica dugoročno, to neće moći podržavati kroz poreze. Dakle, ponovno nije vaš problem, kažem, ja govorim sada ovom zakonu. To nam je opći problem. Ali sjetimo se i Zakon koji će doći poslije ovog i onaj koji će doći prije, ne i svaki, ali gotovo svaki, iziskivati će neko novo zapošljavanje jer objektivno nemamo ljudi. Mi nigdje nemamo ljudi, a svejedno imamo višak. I kada gledate koliko se plaća iz poreza i koliko se izdvaja, izdvaja se jako puno i to nam je problem. Mi nismo nigdje našli i uspostavili sustav prekvalifikacije unutar državne uprave, gdje će ljudi zapravo prelaziti negdje gdje ne trebaju na nešto drugo, gdje ćemo možda kroz procese rada drugačije se postavljati, ali jednostavno ta državna uprava počinje postajati tanja, s manje ljudi, to će manje koštati. Ako ima manje ljudi, možete ih možda i bolje platiti pa će biti zadovoljniji, neće odlaziti vani, neće odlaziti negdje drugdje. Ali ovaj sustav gdje ćemo mi samo trpati ljudi, koje kažem, ovdje trebaju, ali će netko drugi, isto tako za neki drugi zakon reći trebaju i svi ćemo se složiti trebaju i to nam je stalni problem. Dakle, kažem, govorim ovdje, na ovom zakonu, ali to nam se provlači svugdje. Također to je nešto što ja nisam uspio provesti u svome mandatu, nećete ni vi. Nisu ni oni prije, ali sam uvjeren da neće biti rješenja problema zemljišnih knjiga, dok se stvarno ne spoje zemljišne knjige i katastri i to je tako. I ja kao pravnik ću uvijek zagovarati za to, da se katastar priboji kao tehnička služba zemljišnim knjigama, jer zemljišne knjige uređuju pitanja vlasništva, a katastar uređuje nešto drugo, on bi trebao biti pomoćna služba. Ali, još ni jedna vlada u ovoj zemlji nije imala snage to napraviti, ni jedna i što god mi pričali IZS je odlična stvar, ali dok god vi imate oko jedne, jednog zemljišta, sudski i upravni postupak, to je besmisleno. Oni se, oni su suprotstavljeni jedni drugom, vrlo često, idu po drugim pravilima i odu, nekada se, samo odu u drugim smjerovima i onda se građani, onda nas građani gledaju i kažu što se to mene tiče. Ja sam kupio i ja hoću da mi se to uvede, zašto ja moram razmišljati gdje je katastar, gdje je zemljišna knjiga, gdje je ovo gdje je ono itd. Što me se to tiče? Imaju pravo. I dok ne budemo imali snage to napraviti, a otpori su silno veliki, otporni su toliko veliki, da kažem, ni jedna vlada to nije uspjela napraviti. Ovo sa ZIS-om je jedna dobra ideja, koju smo mi provodili, napravili prije nas, provodite ju i vi i ona će se provoditi i dalje, ona je tako na mala vrata se to uvodi, ali ona nije stvarno rješenje. Nije stvarno rješenje. I dok ne dođe do tog spajanja, što god tko govorio, mi nećemo imati stvarni pomak, vi nećete imati niti pravnu sigurnost do kraja, niti ćemo moći reći Hrvatska je zemlja u kojoj se ljudi ne brinu o tome, jer to je bit. Bit je da daš nekakvu svotu novca da dobiješ nekretninu za to, da daš jedan papir negdje, potpišeš i da zaboraviš na to. Da nemaš brige ni sa katastrom, ni sa zemljišnom knjigom, ni koliko to, ništa. Da je to gotovo. To je zemlje, a druge zemlje to imaju. I tu se zapravo testira i uspješnost pojedine z3emlje i tu smo mi potpuno neuspješni, jer smo se svi zatvorili u svoje. Katastar je u svoje zemljišna knjiga je u svoje, svi plešu oko toga i to je tu, nema pomaka. Dakle, kažem, dobro je podržati ćemo ove izmjene one će sigurno mnogima olakšati, ali neće biti rješenje problema. I siguran sam da ćemo i dalje, ćete vi dobivati prigovore građana da nisu zadovoljni i u Saboru će to tako biti i prizvati će i nas zašto niste riješili stvar. Nismo riješili jer nismo napravili korak više, a prije ili kasnije, on će se morati napraviti i to vam je tako. Ne samo zbog investicija, ne samo zbog ulaganja, ali i zbog toga, nego zato da budemo uređena zemlja. Uređena zemlja u stvarnom smislu, a to znači da se ja kao građanin ne brinem oko tih stvari. Da ja znam ono što sam pročitao, to je stvarno to što kupujem, ono što sam kupio i platio to sam stekao, to je moje i nemam više brige. Hvala lijepo. U svakom slučaju ćemo podržati.
Hvala lijepo. Prelazimo na pojedinačne rasprave, gospodin Miro Bulj je na redu.
Hvala lijepo. Jedan od najvećih problema razvoja RH, je znači u zemljišnim knjigama jer na istim nekretninama imamo u posjedu sasvim druge pravne i fizičke osobe, a u vlasništvu u zemljišniku sasvim treće. Tako da je to sve toliko ispremiješano da od Autro-Ugarske u određenim područjima te knjige nisu taknute. Ispada da nam je više donijela Austro-Ugarska nego sve Vlade RH. A znamo kad je bila ovdje znači Austro-Ugarska. Iz kojeg razloga ovo govorim? Ja govorim sada, evo, područje Dalmatinske zagore, ima ovdje kolega koji je Dalmatinske zagore. Imate nekretnina ili zemljišta ili kuća starih koje bi se, poglavito kuća i objekata koje su sad turistički su potencijal, koje su teško rješive baš zbog ovih problema. Baš zbog tih problema koje imamo u zemljišniku. Ima 100 vlasnika, 100 nasljednika, tako da ispadne da je na jednoj kući od 100 kvadrata imamo 1000 nasljednika, 1000 i tako je cijela Dalmatinska zagora, Dalmatinska zagora je i priobalje, Lika, tako, a gore u Dalmatinskoj zagori, zaleđu, znači Skradin i cijelo područje zadarskog zaleđa, većinom to nije riješeno imovinsko pravni odnosi, a mi smo prespori, mi ne ulažemo u te ljude. U ljude koji bi se trebali baviti ovim poslom, mi imamo ogromnu javnu upravu, ali ovdje di je ključni problem, nemamo dovoljan broj ljudi. I maloprije, tajniče, rekli ste mi ćemo sad primiti ljude, ovo, ono. U upravi kažu da nedostaje ljudi na pravim mjestima, a u biti u upravi imamo viška ljudi. Znači, da jednostavno se krivo ljudi rasporedili, a ljudi su najbitniji resurs. Inače, ovo ministarstvo vaše koje je dalo pravosuđa, ministar je ovdje, većina je donijela i Zakon o sudovima, pa na primjeru gdje je najveći problem baš zemljišne knjige, e tu imamo najmanje ljudi, to je Dalmatinska zagora koja je veća, to je samo Cetinska krajina koja je dio bez imotske, bez imotskog kraja, bez vrgoračkog, drniškog, kninskog, to ti je od Zrmanje do Neretve, nemamo niti jedan općinski sud. I što se događa, i ovo malo ljudi što ima, npr. evo gore u Sinju u Cetinskoj krajini, koja je površinski veća od Međimurske županije, ima i veći broj stanovnika od Ličko-senjske županije, mi nemamo općinski sud i taj nedostatan broj ljudi, sudac koji je u Splitu predsjednik suda, šalje ih na njemu potrebna mjesta. On ih šalje, ne znam, na Brač i tamo treba riješiti problem, dapače, međutim šalje ih na druga mjesta prema njegovim potrebama i njegovim osjećajima, a ne prema potrebama građana. Pa se tako čeka po dvije godine da se darovana nekretnina prepiše ili nekoliko godina nasljedna i to je ogroman problem, nema investicija. A također i lokalna i regionalna samouprava, poglavito lokalna. Nerazvrstane ceste isto, vrlo, treba se boriti da se upišu, a zbog čega to govorim? Govorim zato što pravo služnosti ili pravo puta teleoperateri npr., HT ima najveću dobit u RH, mi smo i predlagali da ne treba biti vlasnik nekretnine nego da treba biti onaj tko upravlja nekretninom, kao što je nerazvrstane ceste, da bi teleoperater plaćao lokalnim vlasnicima, u tom slučaju lokalnoj samoupravi da plaća pravo služnosti. To nije prihvaćeno. Međutim, ako nije nerazvrstana cesta uknjižena, tu ide kabel, infrastruktura teleoperatera koji je inače to dobio mukte je li, jer su to naši roditelji platili. Ja se sjećam da je moj ćaća morao platiti kao i stariji, morali su platiti po 2, 3 tisuće maraka da ih se dovede do kuće telefon, nisu dobili priključak, preko našeg zemljišta, preko gradskog zemljišta. Nisu dobili za to ni dionice ni ništa, postao je vlasnik telekom, HT, Deutsche Telekom. I sada još se plaćaju pravo služnosti. Zbog ovih problema. A zato je dobit u Hrvatskoj najveća teleoperaterima. HT ima 42% dobit, marže, a u EU, sa Srbijom u Europi, 20%. zamislite koliko je to stotina tisuća kilometara dužnih metara koliko bi trebao platiti pravo služnosti. Ali ne plaća. I to ide dobro njemu i dobro to utrži, a vi niste htjeli, ova Vlada nije htjela prihvatiti ovaj amandman koji je prošao sve, znači i e-Savjetovanje pa je skinuto, to je govorio ovdje premijeru, postavljao sam pitanja premijeru na koji još nisam dobio odgovor, jedino pitanje na koji nisam dobio odgovor, zbog čega se teleoperateri ne ponašaju u Hrvatskoj kao i u ostalim zemljama EU i Europe. Najveći problem je što od Austro-Ugarske ne vodimo brigu o najvećem problemu i to koči investicije. A to su znači zemljišne knjige, a ključni problem su ljudi koji rade taj posao. Pa ne može se čekati mislim 2 godine da se neku darovanu nekretninu mora uknjižiti ili prodati zemljište ili onaj koji je kupio, kad će taj čovjek investirati, mislim neće on čekati 3 godine da se uknjiži na ono što je kupio. I najveća kočnica investicija i ulaganja u RH je baš evo, ovo je ključ priče. Ja to mogu reći za Dalmatinsku zagoru jer znam da je to najpotentnije područje što se tiče razvoja turizma. To je Dalmatinska zagora trenutno. Očuvana, ima stara sela, kamene kuće, blizu je mora, neloša povezanost prometna, trebalo bi još ulagati u Zagoru, te vertikale pospajati, međutim, ovo je ključni problem, pa se dovodimo u poziciju da se čak kradu ... [[Govornik se ne razumije.]] sa tih starih kuća i odvoze sa sela, nestaju cijela ognjišta koja bi trebala biti primjer razvoja turizma di se ulažu u ta sela sa bazenima ali ljudi bi željeli investirati međutim baš zbog ovoga problema zemljišnih knjiga jednostavno ne mogu jer je osnovni problem u Hrvatskoj imamo viška ljudi u javnoj upravi a u biti gdje i treba nema ih, gdje bi trebale rješavati goruće probleme. A to su znači oni ljudi koji rade na zemljišnim knjigama. I zbog toga danas imamo da na jednoj čestici, na jednoj nekretnini u posjedu imamo na stotine ljudi i stotine ... [[Govornik se ne razumije.]] i jednostavno to je nemoguće investirati ili riješiti. Ako se ne zauzmemo ozbiljno uz ove promjene koje vi dajete, koje će riješiti negdje nekakav problem, ali suštinski problem mi ne rješavamo. Suštinski problem je šta i kod, znači kod određivanja sjedišta sudova i tu ste pogriješili. Jer mi se baš građani žale da kad dođu da uknjiže svoje zemljišne knjige, kada dođu u Sinj da jednostavno ti ljudi su, po drugim mjestima rade jer predsjednik suda ih odredi na neka druga mjesta. Tako je i u Imotskoj krajini, kolega Babić to zna. To je ogroman problem. Ako ćete se ozbiljno uhvatiti ovdje, ako ćete ovdje kao što ste rekli zaposliti ljude, međutim, treba decentralizirati te sudove prema potrebama ljudi a ne prema potrebama određenih politika ili ne znam predsjednika sudova ili koga već ne. Hvala lijepo.
Gospođa Marija Jelkovac, replika.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, dakle mogu se s vama složiti da ima problema, ali ne mogu se s vama složiti da od Austrougarske nismo napravili ništa. Dakle mi u ovom trenutku ako ćemo biti realni imamo određena područja u Hrvatskoj gdje zaista postoje malo veći problemi i što se tiče zemljišno knjižnih upisa pa tako i prosječan broj dana u kojem se rješavaju određeni predmeti je različit u određenim područjima pa je tako npr. na području Makarske prosječan broj dana za rješavanje za uknjižbu 140 dana a u Virovitici se rješava u jednom danu po prilivu. Dakle to pokazuje da nisu svi problemi u cijeloj Hrvatskoj jednaki a isto tako govori da nije točno da nismo ništa od Austrougarske napravili. Sigurno je da problema ima ali upravo zato i ovaj prijedlog zakona predlaže određene konkretne stvari kojima bi se ti postupci trebali ubrzati. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Bulj.
... [[Govornik se ne razumije.]] ako je promjena Općinski sud u Sinju je otvore 1867. Car Franjo Josip ga je otvorio kao centar Dalmatinske zagore 2000. godine baš u tu zgradu je uloženo 12 milijuna kuna i sad više nema Dalmatinska zagora svoga suda. Napravilo se je puno. 1867. godine je bilo 4 puta više ljudi koji su radili na knjižnim, na zemljišnim knjigama a sada nemamo ljudi. I iz Splita čovjek, predsjednik suda određuje gdje će ići na području svog općinskog suda koji je ogroman, Split, područje Split 1, Split 2. Znate koliko je to područje. I vjerujem da se brže rješava uz obalu jer tu su veći interesi, tu je pomorsko dobro, tu je blizina, čak i dolje se čujem i mijenja u Makarskoj i prirodni, gdje je zabranjeno u prirodni krajobraz gdje je zaštićeno čak i tu građevinski vrlo brzo se uknjiže neki načelnici općina i tako. Tako da ima promjena. Ali protiv naroda i protiv javnog dobra.
Hvala lijepa. Gospodin Ante Babić.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Bulj, istina, ono što kažete neće se samo zbog toga što se zove općinski sud ili stalna služba a ostaju isti ljudi povećati ili smanjiti broj predmeta samo zato što bi se to zvao općinski sud u Sinju ili Imotskome. Kolegica Jelkovac vam je rekla problem recimo koji je bio kod Općinskog suda u Makarskoj i zbog toga su se spojili sudovi i dala vam je komparaciju s Viroviticom. Ono u čemu se ja sa vama slažem a vi znate da to nije samo problem moderne Hrvatske države već mi imamo taj problem u Dalmatinskoj zagori zbog velikog iseljavanja ljudi tamo '60.-tih godina a i prije Drugog svjetskog rata gdje zapravo imamo ne korisnike, druge upisane kao vlasnike a zapravo kada se dođe stvarni vlasnik, korisnik je zapravo treća osoba koja nije posjednik u zemljišniku i katastru. I to je problem Dalmatinske zagore i na to smo ukazivali i to sam pokušao i u svojoj replici samom državnom tajniku kazati. Dakle općinski sud ili stalna služba ostaju isti ljudi, pitanje je rješavanje predmeta.
Gospodin Bulj.
Ne bih se složio da je isto općinski i stalna služba, ja mislim da je Dalmatinska zagora područje, rekao sam koliko je, ogromno područje, samo Cetinska krajina je veća od Međimurske županije onda znate kolika je Dalmatinska zagora od Krke do Neretve, da nema općinski sud, da je sve u Splitu i naravno da je tada. I slažem se s vama da je i u ovome dijelu da je to od Austro-ugarske da i u bivšoj Jugoslaviji nije rađen, ni u Kraljevini, pa to i govorim da od Austro-ugarske, ništa ili skoro ništa napravljeno ili je nekakav politički interes bio kao što je u priobalju. I naravno da će onaj iz Splita sudac, predsjednik suda slati dolje gdje je njemu interes da se rješava u priobalju gdje je puno interesantnije da se rješavaju ovi knjižni problemi. Prema tome vrlo bitno i velika je razlika stalna služba i općinski sud. I Dalmatinska zagora nije zaslužila da nema općinski sud kojega je imala od 1867., car Franjo Josip je otvorio, tuđinac a u Hrvatskoj državi je zatvoren, toliko koliko drže o Dalmatinskoj zagori, Sinju, Cetinskom kraju. Hvala lijepo.
Idemo dalje, gospođa Grozdana Perić, pojedinačna rasprava.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom. Dakle jako je važno i bitno da ste ovaj zakon zapravo pretočili u novi zakon s obzirom na broj promjena koje su se događale tijekom ovih godina i sigurno će svima onima koji rade po njemu biti puno jednostavnije pratiti dalje i provoditi zakon kako treba. Svima nama građanima je u interesu da postoji povjerenje u zemljišne knjige i da se postupak upisa provodi u što kraćem vremenu. Dolazim iz kraja gdje je zapravo postupak upisa dugačak, preko 100 dana, dakle Dalmacija, Zadar i okolica gdje je recimo u odnosu na ostali dio Hrvatske je to, sjever Hrvatske negdje oko tjedan dana maksimalno, a evo čujemo što je kolegica rekla, ima negdje slučajeva gdje se sve to odvija u jednom danu. Dobro je u ovom zakonu što ste predvidjeli da taj rok bude zapravo doveden na 15 dana i to mislim da bez obzira na kritike koje su iznesene će itekako utjecati na to da upis bude što brži i što kvalitetniji. Povjerenje u zemljišne knjige kao što su već i kolege spominjale je sigurno nešto što može potaknuti i investicije a u svom životu susretala sam se sa slučajevima gdje je zaista bilo puno problema oko dokazivanja vlasništva, oko pokretanja investicija upravo radi nečistih zemljišnih knjiga ali i ne samo radi njih nego recimo nedonošenja urbanističkih planova i sl., pa su određeni drugi zakoni to pospješivali i omogućavali da se to događa. Nadam se da će i ovaj napora sigurno sa izmjenama ovog zakona će poboljšati cijelu situaciju i dovesti do toga da se upisi rade kvalitetnije i da to povjerenje jača. Sam projekt koji je naveden ovdje u reformi zemljišnih knjiga, dakle uređene zemlje govori o tome da svi težimo upravo tome i da to povjerenje uređene zemlje i uređenost naše države bude što veće. Jako je važno isto tako daljnji razvoj ovog informatičkog sustava koji je evo u punoj snazi od 2016. g., od studenog i znamo koliko nam to svima znači kod pregledavanja, kod utvrđivanja određenih činjenica međutim ne smijemo zaboraviti da mi kao građani isto tako ne koristimo dovoljno sustave E-građanina koji na taj način može olakšati sebi život u puno situacija, mislim da taj informatički sustav moramo puno više prakticirati u svojim osobnim životima a isto tako i poslovima. Uz pomoć upravo ovog E-građanina moći će se dakle podnijeti prijava za upis u zemljišnu knjigu, znači svako od nas a dosada su to samo mogli samo odvjetnici i bilježnici. Jako je važno isto tako spomenuti da u zakonu kroz ove ispravne postupke koji su trajali preko 3 g. ovdje ste ograničili da se oni događaju u najdužem periodu od 3 mj. što je jako dobro, a još nešto bi valjalo istaknuti a to je ovaj članak 162. gdje ste predvidjeli rok brisanja starih hipoteka koje su bile do sada prethodnim zakonom po službenoj dužnosti 25. 12. 1958., sada je pomaknut na 1. 9. 1980. Naime kao što znamo, tada je stupio na snagu Zakon o vlasničko-pravnim odnosima i nadamo se da će se onda te stare hipoteke iščistiti i da nećemo imati dodatnih problema a znamo da je u tome s obzirom na prethodni period, dolazilo do puno slučajeva i problema koji su se tu događali. Isto tako u samom zakonu je uveden rok osnivanja zemljišnih knjiga za one kojima je katastarska općina u kojima se vodi polog isprava a 5 g. je rok za one koji uopće nemaju zemljišnih knjiga. To je kvalitetno i kvalitetan pomak s time da moramo reći da tu mora biti jedna određena korelacija i suradnja sa Državnom geodetskom upravom i korištenje sredstava EU-a za snimanje situacija na terenu jer imamo slučajeva da su se dogodile snimke a da se provedba nije dogodila pa onda i te snimke koje su ostvarene, proteklo je 2, 3 pa i više godina a da se nije uknjižba provela i onda praktički imamo ponovno neko novo stanje koje je onda vrlo konfuzno jer onda zahtijeva ponovne izmjere što nije dobro jer se dupliraju poslovi. Dakle smatram da je ovo veliki pomak i nadam se da ćemo i sa ovim zakonom zapravo iskoristiti nove mogućnost da se postupci i kvaliteta zemljišnih knjiga digne na još veću razinu. Hvala lijepo.
Prvu repliku, g. Stričak.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kolegice Perić, vi ste u svojoj raspravi govorila o otežanom urbanističkom planiranju upravo zbog nesređenih zemljišnih knjiga, o tome bi nam najviše mogli pričati načelnici, gradonačelnici međutim upravo zbog toga pojedine općine i gradovi krenuli su u izradu katastra nekretnina i obnove zemljišnih knjiga. Jedan takav primjer u Varaždinskoj županiji, općina Sveti Ilija koja je veličine površine 17 km2, 3500 stanovnika i u suradnji sa Državnom geodetskom upravom vrši izmjeru zemljišta. Geodetska uprava snosi trošak od 4 milijuna, općina od 2. Sada nakon 6 g. tek je riješeno 2500 čestica od 11500 zato jer im fali broj ljudi. Znači nije dovoljno donijeti dobar zakon nego treba i osigurati i prostor i dovoljan broj ljudi koji će se tom problematikom baviti. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Pa da, to je ovo što sam spomenula, dakle veliki je problem usklađenosti i snimanja ali isto tako i nedovoljan broj sudskih savjetnika koji onda nisu mogli provoditi ono što je snimljeno pa je zbog toga cijeli postupak otegnut. Eto to je ono što ja se nadam da u ovom broju zaposlenih da će se naći onda mjesta i za te osobe koje će onda moći ažurirati podatke uprave koje su snimljene prije 2, 3 ili više godine i nije dobro da je taj rok predugačak jer se stanje na terenu mijenja.
Gospođa Irena Petrijevčanin-Vuksanović.
Hvala lijepa. ... [[Govornik se ne razumije.]] replike jer ću samo dvije stvari koje ste spomenuli, ovaj sustav e-građani. Znači ja sam uvijek za to da se vođenje knjiga bude što više u elektroničkom obliku ali imate onda pitanje da zapravo kaže se nije se ništa napravilo a kada se nešto napravi onda se postavlja pitanje koliko građana je uopće svjesno da se to napravilo i želi to koristiti. Treba vidjeti tu statistiku, jako je poražavajuća zato što ljudi i dalje žele fizički odnijeti nešto na šalter jer su tako sigurniji da će taj papir biti u pravim rukama što je zapravo jako tužno i poražavajuće da nisu svjesni tih mogućnosti. I drugo, imamo katastarske općine, to ste spomenuli koji dalje nemaju zemljišnu knjigu i sad ovaj rok od 5 godina treba postaviti pitanje što će se dogoditi u tih 5 godina da li će se zaista to uspostaviti odnosno hoće li biti penali ako se ne uspostavi. Hvala lijepa.
Odgovor izvolite.
Da, mislim da nedovoljno se koristi ovaj sustav e-građani i zapravo mnogi ljudi nisu niti upućeni što i koje podatke mogu dobiti i na koji način mogu ubrzati cijeli postupak ili pregled ili pregledati vlastite nekretnine, status tko je sve upisan a isto tako mi kao ljudi koji nasljeđuju isto tako neke nekretnine mislim da nedovoljno inzistiramo u rješavanju svojih naslijeđenih nekretnina pa onda na taj način evo mislim da bi trebalo educirati građane da to što više i nastoje napraviti da bi kažem kroz ovaj sustav mogli kontrolirati da li je sve ispravno jer može se dogoditi da je krivi upis pa se onda može reagirati na vrijeme.
Gospodin Saša Đujić.
Hvala lijepo. Kolegice Perić, vi ste spominjali da će ovaj zakon riješiti brži upis i to je točno ali to je tamo gdje su stvari čiste i gdje su stvari posložene. Međutim, mi imamo cijeli niz situacija na terenu gdje neće se riješiti sa ovim zakonom a vezani su recimo uz knjige. Dakle često i država sama blokira i otežava stvari. Ja ću vam dati primjer kad, pričali ste o investicijama, npr. imamo niz čestica uz obalu koje se nalaze, znači dolazimo iz primorskih krajeva gdje nisu još ni dan danas utvrđene granice pomorskog dobra. I onda vam DORH stavi blokadu na to zemljište i to zemljište je mrtvi kapital već desetljećima. Dakle država ne rješava te probleme, ljudi su nemoćni, ne mogu to staviti u funkciju tako da recimo i na tom pitanju bi trebalo nešto napraviti da potaknemo investicije. Nažalost to je u svim priobalnim županijama ali najviše u Dalmaciji. Recimo tu zakoni ni država ne mogu napraviti, dakle nosioci tih priča su same županije koje bi trebale riješiti te probleme.
Odgovor, izvolite.
Tako je, županije moraju biti te koje će odrediti granice pomorskog dobra ali isto tako ja se nadam da novi Zakon o pomorskom dobru da će ubrzati tu situaciju gdje će se morati to definirati jer zaista je predugo prošlo vremena otkada se to nije uredilo. I mnogi su objekti i površine zapravo ostale izvan mogućnost uopće bilo kakvog ulaganja što nije dobro jer na taj način zapravo smo zaustavili i druge djelatnosti koje osim turizma mogu donijeti puno, puno toga korisnoga i kvalitetno.
I na kraju gospođa Božica Makar.
Hvala lijepa. Pa uvažena kolegice Perić, već je kolegica Irena postavila, odnosno dala sličnu repliku. Naime, radi se o tome koliko smo informatički pismeni i koliko koristimo sustav e-građani. I do sada smo mogli izvadak iz zemljišne knjige ovjereni dobiti od čini mi se prije godinu i pol negdje je to uvedeno. Sada je uvedeno i elektronički upis. Međutim, situacije moramo biti svjesni a to je da ne samo naši stariji građani nego i velik dio mladih jednostavno se ne upušta u to da koristi elektroničke usluge. Ali ja ću se ovog, puta vam uputiti jedno pitanje što konkretno mislite upravo o našoj starijoj populaciji koja je znatna i koja je u pravilu stvarno fizički odlazi u zemljišno knjižne urede, predaje tamo dokumente, vadi ili kada vadi izvadak oni moraju plaćati tamo taksu a ostali ne trebaju. Da li bi to trebalo ili smanjiti ili ukinuti bez obzira što bi to bilo i kontra ali u to smjeru? Hvala.
Odgovor izvolite.
Pa evo ja mislim da bi na razini općina moguće bi se moglo to postići da se zapravo tim građanima omogući da dođu u urede općinske koji bi onda to napravili zapravo besplatno ili da ih educiraju kako to naprave. Jer zaista ne služe se svi tehničkim dostignućima i ne znaju da se to može ali evo možda bi bilo dobro na taj način zapravo educirati ljude da mogu doći u općinske urede ili gradske urede i to dobiti zapravo na vrlo jednostavan način i tako olakšati pa onda možda će ti isti ljudi preko svojih obitelji onda moći dalje koristiti na drugi način. Dakle, ja mislim da je prvi stupanj bi bio nekakva ta komunikacija sa općinama i gradovima, uredima.
Idemo dalje, g. Stevo Culej ima pojedinačnu raspravu.
Kolegice i kolege, pištite o digitalizaciji knjiga, svakako je zakon dobar koji je predložen, kao i svi zakoni koji su bili prije njega, a i vjerojatno koji će doć posle ovoga zakona, svi su zakoni dobrodošli koji će biti u korist građana i na njihovu dobrobit. Međutim, ukoliko podaci, ukoliko pravda, pravo nije zadovoljeno, ukoliko su dokazi ništavni, sve to pada u vodu jel prvi i osnovni problem ne počinje svim ovim izmjenama, već davnih dana da ne kažem Grauss Krugerove karte i ostalo da ne spominjem to, al ja ću krenut sa nacionalizacijom, pa ću pročitat par članaka, bit će razumljivije onima koji nisu u to upućeni. Bivša država nacionalizirala im je zemljište, a Grad Zagreb ga potom prodao za milijune. Dana 18.3.2019.g. u vijestima Potraga, prikazan je apsurd hrvatskoga pravosuđa u kojem je zakonito i pravno valjano stečeno vlasništvo nad nekretninama, pravnim radnjama oduzeto i bačeno u rotor sudskih igara. Prema Ustavu RH gospodarska i socijalna prava čl. 48. jamči se pravo vlasništva, očito da su zakonski okviri mrtvo slovo na papiru, porodica Vrbanović u svom iskazu pred kamerama po nazivu „Bivša država“ nacionalizirala im je zemljište, a Grad Zagreb ga je potom prodao za milijune i nisu jedini čije je vlasništvo oteto po osnovi sudskih odluka. Suci se pozivaju na Zakon o nacionalizaciji iz 58.-me godine, Epoha SFRJ, suci se pozivaju na rješenja o nacionalizaciji nekretnina, oduzimanju nekretnina, koje su proveli Narodni odbori u korist države SFRJ. Zanimljivost rješenja o nacionalizaciji je ta da ako se ne može oteti vlasništvo nekim prikladnim dokumentom koje je potpisao mrtvac ili osoba koja nije vlasnik, ali je prodala tuđu nekretninu, tada se poseže za dokumentom iz ladice i tvrdi se od strane suca, vaša nekretnina je nacionalizirana i vi je niste mogli kupiti. Za one koji ne znaju, Narodni odbori su općinska tijela u svakome mjestu, selu, dio grada, koja su u nekom obuhvatnom prostoru oduzeli nekretnine stvarnim vlasnicima bez njihove privole i ista ta rješenja proslijedila su katastru na upis u posjedovni list u kategoriju „posebni režim nekretnine, nacionalizirano“. Isto takvo rješenje proslijeđeno je u zemljišnoknjižnom odjelu nadležnoga općinskoga suda kako bi se odgovarajućem zemljišnoknjižnom ulošku pod teretom upisalo „nacionalizirano“ ili u obliku plombe i Z-rješenja se navodi da je nekretnina nacionalizirana i da nije predmet pravnog prometa. Predmetnu navedenu činjenicu sud, sudac zna, ali vlasnik nije obavezan da zna, a u pravilu i ne zna, pa je sa vlasnikom vrlo lako sucu manipulirati sa nepostojećim rješenjem o nacionalizaciji nekretnine. Ono što nije upisano u zemljišnoknjižni uložak za vlasnika nekretnine i ne postoji zemljišnoknjižno stanje kao vanjski odraz pravnog stanja nekretnine. Mi ćemo digitalizirati, unosit ćemo podatke koji će biti istovjetni onima podacima koje su Narodni odbori iz Mrduše Donje potpisivali i slali na uvid i knjiženje katastra kao teret nasljednicima onih kojima je oduzeta nekretnina. Zašto mi u Zagrebu ne možemo riješiti slučajeve najmodavce i najmoprimce? Zato što je netko u povijesti već davnih dana jako dobro pripremio teren na koji će zakonski način u nekom vremenu oteti nešto što nije njegovo. Svakodnevno u HS vam dolaze predstavnici Udruge vratite opljačkano. Slučaj Renata Majnarića i njegovog brata i njihove majke koja nikada nije uživala vlasništvo koje je njihovo 100% vlasništvo, nego se i dan danas povlače po sudovima sa hrpetinom dokumentacije gdje je vidljivo da su oni stvarni vlasnici svoje nekretnine koju ne uživaju, zato što je to netko prisvojio, nacionalizirao, netko je u Narodnome odboru rekao a što će tome Majnariću tolko zemljište i toliko čestica, pa nisu ni u stanju obić ih u jednom danu i tako im je oduzeto. Ako ćemo takove podatke unijeti u digitalnome obliku koji će svemirci uspjeti doći u posjed toga vlasništva jer on je pri kraju snaga, majka je umrla, on je bolestan, bio je na psihijatriji završio samo zbog toga što je tražio svoje. Na koji način Renato Majnarić i tisuće Majnarića da dođe u posjed onoga što im je oteto? Vrbanovići i njima slični kojima je Grad Zagreb ili bilo koji grad dao da uživaju u nekoj potleušici od par kvadrata, dok je njihova imovina prodana budućim ulagačima u milijunskim apoenima. Teško da će se to ispraviti. Tko će doći izvana ulagati u Hrvatsku kada nitko ne može dokazati svoje vlasništvo 1/1? Ja osobno više od 17 godina i moj pokojni otac prije mene su utvrđivali vlasništvo 1/1. Ja sam tek nedavno došao u vlasništvo jedne obične čestice, skoro više ni ne vrijedi, 1/1, samo iz inata što nisam htio prepustiti to slučaju. Poslušajte ovo. Slobodna Dalmacija, pokrenuta najveća tužba u povijesti Zadra. Irci i Belgijanci htjeli su graditi hotel. Grad im je na dražbi prodao tuđe zemljište i investitori sada traže 154 milijuna kuna odštete. Iznos odgovara trećini proračuna. Hoće li grad preživjeti spor? I hrpu toga. Još jedna Vrbanovići, još jedni Majnarići, koji se vuku po hrvatskim sudovima želeći dokazati da je nešto njihovo, a što je netko rekao da nije njihovo jer je posegnuo za zakonom koji mu je tog trenutka bio u rukama, bio je jači, pobijedio je. Kaže ovako, zemljišna knjiga je izrađena po osnovi grafičke geodetske izmjere, i to na 80% od 1855. godine na teritoriju RH, a po osnovi uredbe ministra finansija Država SHS od dana 17.11.1924. godine, grafička geodetska izmjera stavljena je van snage uporabe. Datum zastare javnih isprava izrađenih po osnovi grafičke geodetske izmjere u Hrvatskoj mjeri i u prikazanu mjeru originala katastarskog plana eksplicitno znači sa danom 17.11.1924. godine, zemljišna knjiga, kao i svi registri nekretnina koji su urađeni u grafičkoj geodetskoj izmjeri, plošnoj kartografskoj projekciji, stavljeni su van snage uporabe, odnosno ništavni su za bilo koju pravnu ili upravnu radnju. Sve ovo piše Božidar Viduka, mag.ing. Geodezije i geoinformatike. Ja ne znam da li ovdje postoji veći stručnjak od g. Viduke, a on kaže, ništavne zemljišne knjige su trajna i procesna smetnja u bilo kojem pravnom ili upravnom poslu. Treba se dati odgovor na pitanje što je urađeno i koliko je novaca potrošeno na geodetsku izmjeru RH i formiranju zemljišnih knjiga. Geodetska izmjera traje od 1994. g., Uredba, Ukaz donesen od strane Vlade RH, klasa, itd., dana 4.8.2004. godine. Danas 2019. godine nema izmjera, nema zemljišnih knjiga, a gdje je novac? 5 milijardi eura je Hrvatska država imala na raspolaganju da uredi zemljišne knjige i da stvarni vlasnici [[Upadica: Vrijeme g. Culej.]] dođu u svoj posjed. Neće nikad doći.
G. Kirin će vas zato replicirati, a vi ćete imati priliku da dovršite misao poslije. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani tajniče, uvaženi kolega Culej. Ne postoje zemljišne knjige, to su gruntovnice, postoje katastri i svako od njih ima svoju funkciju, ulogu u prometu nekretnina. S obzirom na tradiciju prometa nekretnina kod nas, kupovanje i prodaje zemljišta, određene čestice u dogovorno tradicionalistički mijenjale vlasnika, ali nije upisano to u gruntovnicu, npr. ja sam vlasnik nečega ili mislim da sam vlasnik nekog terena i želim nekome to prodati da bi on pokrenuo bilo kakvu aktivnost, no stvarni vlasnik u gruntovnici je upisan neki moj rođak koji je skončao negdje u Americi. Što je po vama, sa pojmom dosjelosti temeljem toga upisa u gruntovnicu, a posebni problem je i nacionalizacija, upis u gruntovnicu [[Upadica: Vrijeme, g. Kirin.]] i da li je to problem koji će se riješiti?
Hvala. Odgovor g. Culej.
Predugačko, preveliko i preopširno pitanje za onoga kojemu to nije stvarni posao, ali mogu dati odgovor na upit. Povijesne knjige vlasništva, kada bi se pregledale, utvrdili bi da su prije stvarnih vlasnika na veoma čudan način u određenim vremenima ljudi ostajali bez svojega stvarnoga vlasništva, a nikada nisu dobili obrazloženje za oduzimanje istog, a niti će dobiti obeštećenje.
Hvala vam. I sada je na redu g. Gordan Maras koji će iznijeti svoju pojedinačnu osobnu raspravu.
Hvala vam lijepo g. potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Kada govorimo o ovako važnoj temi i o problemima s kojima se susreću naši sugrađani, čovjek se pita zbog čega Hrvatska i Vlada RH nema iste standarde kao što bi imale sve normalne, ja bih rekao razvijene zemlje, pogotovo u EU, koje vode računa o tome kako funkcionira sustav, pravosuđe, upisi imovine, zaštita imovine kao jedno od temeljnih prava koja imaju naši građani i kada se vidi u kojem to smjeru ide, kako funkcionira, jednostavno žalosti činjenica da nije sve bolje i bolje, ne skraćuju se rokovi nego upravo suprotno, iz godine u godinu imamo sve više i više neriješenih predmeta. Kada razgovaramo o tome da li bi netko došao u Hrvatsku investirati ili možda živjeti, nažalost mi imamo situaciju gdje stotine tisuća ljudi odlaze na godišnjoj razini iz RH, a htjeli bi da dolaze i iz drugih europskih zemalja i možda ovdje ulažu svoje znanje, novac i stvaraju zajedno sa nama kvalitetnije društvo i zemlju onda je normalno da to nije moguće napraviti kada netko tko bi htio kupiti nekretninu ili kupiti određeni stan, zemlju, izgraditi kuću, za to treba neusporedivo duže vrijeme, nego da to radi u nekoj drugoj europskoj zemlji. Zbog čega nemamo europske standarde u RH kada smo vić 6.g. zemlja članica EU? Zbog čega ti rokovi u RH kada smo usvojili razno razne zakone i direktive koji idu prema tome da se ubrzaju određeni procesi, zbog čega to ne funkcionira? Zbog čega Vlada RH ne funkcionira europski, nego funkcionira na način da naši ljudi nemaju elementarnu sigurnost da bi mogli raspolagati sa svojom imovinom? Zemljišne knjige, rekao sam, u zadnje 3 godine, 14 000 predmeta više, 40% neriješenih, nego šta je to bilo, znači, u zadnje 3 godine odnos 2015., 2018., 40%. Kako je to efikasno riješen sustav, kako je moguće da se to dešava, kako je moguće da ljudi čekaju upis druge adrese u zemljišne knjige mjesecima, a neki čak i godinama? I onda se pitate kako da oni raspolažu svojom imovinom, kako da ulažu, neki kupuju, investiraju, otvaraju radna mjesta, kada najjednostavniji postupci koji negdje, u zemljama EU traju nekoliko dana, u RH traju nekoliko godina i onda je jasno da u drugi plan pada sve ono šta bi trebalo biti, investiranje, raspolaganje imovinom, omogućavanje ljudima da relativno sigurno posluju, sve to pada u drugi plan i ne moramo se onda čuditi zbog čega u RH u zadnje dvije godine imamo i pad na ljestvici Doing Business, skoro 20-tak mjesta, znači, to je nešto šta nas ne treba čudit i šta RH po sigurnosti, što se tiče investiranja, je daleko na začelju europske rang ljestvice. Kada bi netko, evo tu je kolega prije mene spominjao neka prošla vremena, ja ne volim se puno osvrtati jer oni koji ostanu zarobljeni u prošlosti, ne mogu stvarati budućnost i ne mogu stvarati nove uvjete i ne mogu omogućiti RH da bude moderna europska zemlja, on je pričao o tome da treba zaštiti imovinu i pričao je o nekim situacijama koje su se dešavale prije više od 50 i nešto godina, ali sa druge strane ja ovdje spominjem jednu drugu situaciju. Mi u ovom HS smo donosili nepravedne zakone prema ljudima koji su ni krivi, ni dužni bili u situaciji u prošlom sustavu, u prošloj zemlji, državi, rješavati stambeno pitanje kada je društveno bilo sve i sada je Vlada na čelu sa HDZ-om i HNS-om odlučila da ti ljudi idu na cestu bez ikakve kompenzacije, niti njima, a s druge strane napravila je, ja bi rekao jednu povijesnu nepravdu, koja zaslužuje da se to analizira i na Ustavnom sudu i po meni, po mom dubokom uvjerenju, donijela je neustavan zakon i naštetila zaštićenim najmoprimcima zbog svojih sitnih interesa, vidjeli smo tu i državnog tajnika iz HNS-a koji je branio taj zakon koji je direktno bio zainteresiran za to. Znači, mi imamo jako neuređene odnose i u vlasništvu u proteklom, iz proteklog razdoblja imamo nepravde nove koje su se donijele prema ljudima, imamo neefikasno pravosuđe koje nije u stanju rješavati ove predmete na brz i jednostavan način, imamo toliko stvari koje treba korigirati, nažalost to se ne dešava, jer da imamo uređeno, pa to je jedna od, po meni, kvalitetnijih demografskih mjera, uređeno pravosuđe, sigurnost, upisi u zemljišne knjige, ljudi bi možda kupovali. Evo šta govore kolege iz MOST-a di se ljudi iseljavaju iz Dalmacije ili iz Like možda bi netko kupovao nekretnine i doseljavao se, ali kako kada ne možete riješiti imovinske odnose mjesecima, pa i godinama. Nažalost sada nakon šta su prošli izbori u Lici, u Liku više nitko ne ide, tamo nema više ministara, ne vidimo nikoga da se brine oko imovine, oko investicija, oko građana Like, gotovo je, to je za HDZ kvačica, apsolvirana priča, oni su dobili tamo 30 i nešto %, više se sa Likom neće baviti. Sad se g. Kustić bavi time da postane predsjednik HNS-a. Znači, to je sad njegova glavna briga i da eventualno imovinu HNS ovdje u Gradu Zagrebu raspolaže sa njom, da gradi se novi nacionalni stadion koji bi kak ti trebao opet Grad Zagreb plaćati i Zagrepčani, to neće ići. Zbog čega bi građani Grada Zagreba iz svog prireza plaćali novi nacionalni stadion HNS-u i HDZ-u, nema šanse. Tako da s te strane, želim vam reći, u sustavu vrijednosti koja postoji u RH normalno je da ne funkcionira ni ono šta svagdje drugdje u svim europskim zemljama funkcionira, normalno je da upisi u zemljišne knjige traju nekoliko godina, normalno je da ljudi nemaju povjerenje u institucije koje bi to trebale raditi, normalno je da državni tajnik ovdje nama govori da su se broj predmeta smanjio, a u biti u praksi se povećao za 40%. Zamislite sada samo taj skandal da nama državni tajnik ovdje dolazi u HS i kaže smanjio se il je isti broj predmeta kao što je bio proteklih godina. Pa treba samo otić u 2015.-tu i pogledati 32 000 predmeta, danas 46 i usporediti koliko je to više u odnosu na tu godinu, 40%. Sve to govori da se nažalost tu pomak ne nadzire, da se tu ne rade stvari, da imamo sad situaciju da se i seli katastar zbog toga što Vlada nije bila u stanju naći adekvatan prostor za presjedanje EU, pa to je još jedan u nizu nevjerojatnih gafova Vlade g. Andreja Plenkovića gdje postoji mogućnost u Zagrebu napraviti i mogli su ga napraviti u zadnje 3 godine, kraj Velesajma jedan kvalitetan kongresni centar, nisu uspjeli realizirati EU fondove i sada sele katastar da bi se pokrpao prostor i napravio u Hrvatskoj u Nacionalnoj sveučilišnoj biblioteci. Tako da, s te strane, što očekivati i na koji način se postaviti, ja bih volio, znači s te strane podržavam sve ono što će kvalitetno rješavati problem i što će omogućiti da se ubrza postupak upisa u zemljišne knjige, što će osigurati da naši građani mogu slobodnije raspolagati svojom imovinom, ali ne mogu podržati ovakvu Vladu koja niti jednim svojim potezom nije pokazala da je u stanju bilo što pokrenuti, osim kada se radi, a vidjet ćete vrlo brzo na slučaju Uljanika i 3. Maja, gdje postoje vrlo vjerojatno kristalno jasan nekretninski plan HDZ-a za Rijeku i Pulu, gdje kada počiste radna mjesta iz industrije, iz brodogradnje, što je sada premijer Plenković najavio, niknut će vjerojatno apartmanska naselja, hoteli, nekretninski biznisi, itd. Pa ne možemo sve u Hrvatskoj temeljiti na tome. Znači, za to će se vjerojatno svi mogući zakoni mijenjati kako bi se to što prije omogućilo, a radna mjesta nisu bitna i ne žele se sačuvati. Hvala vam lijepo.
Hvala. G. Saša Đujić tražio repliku.
Hvala lijepo. Kolega Maras, ovaj zakon će poboljšati stanje i ovdje se propisuju određeni rokovi, međutim znate što je još jedan problem i zašto Hrvatska nije na razini zemalja EU? To je nečinjenje. Dakle, mi nemamo sankcija, kao što nema, ovaj zakon isto to ne propisuje i ne rješava. Kao što ni u pravosuđu nema sankcija. Dakle, ako netko ne provodi upise u zemljišne knjige, neki službenik koji se nalazi na tom mjestu, odnosno rukovodioc, kojem je posao da donosi odluke, a on se vodi onom devizom, ako ništa ne radim, onda ne mogu ništa ni pogriješiti i za to nema nikakvih sankcija, do tad nećemo riješiti problem. Ako neki suci imaju po 300, 400 predmeta neriješenih 10, 15 godina i za to ne odgovaraju, do tad ih se neće motivirati da to rješavaju. Ista stvar je i sa zemljišnim knjigama. Možemo mi ovdje propisati da netko mora neki predmet riješiti za 10, 15 dana, ali ako nema sankcija i ako nitko iz državne službe ili s pozicije ne odleti zato što ne radi svoj posao, do tada se te stvari popraviti neće.
Hvala. Odgovor, g. Maras.
Hvala lijepa. Ovo što ste rekli može biti jedna posebna tema. Mi u Hrvatskoj imamo trodiobu vlasti, jedna od tih grana vlasti je sudska vlast, koju bira indirektno preko DSV-a i zakonodavna vlast, odnosno HS, odnosno da prenesem, kako bih rekao plastično ljudima o čemu se tu radi, znači, tko je tu na vlasti, a najviše oni koji su bili tijekom 90-ih na vlasti, HDZ je zacementirao ovakav sustav kakav imamo u RH. Nažalost, to je tako. Zbog čega RH u perspektivi ne bi razmišljala da su i suci podložni ocjeni građana? Ocjeni građana. Zbog čega? Mi imamo primjera razvijenih demokracija u svijetu, gdje suci moraju dobiti za svoj rad mandat građana, da ih oni ocjene da li i na koji način rade. Znate zbog čega? Zbog toga što to HDZ-u ne odgovara. Oni su zacementirali, Šeks i društvo 90-ih sustav kakav je i ne žele ga mijenjati.
Vrijeme, vrijeme. Gđa. Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala. Kolega Maras, rekli ste da Hrvatska nema iste standarde kao druge zemlje članice EU. Ima iste standarde, ali je razlika u intenzitetu. I druge zemlje članice imaju različiti stupanj napretka kad govorimo u uvođenju knjiga u elektroničkom obliku, a zašto je različiti intenzitet? Zato što nije ostvaren onaj cilj, koji se zove Digital single market, jedinstveno digitalno tržište i to je jedan od ciljeva EU do 2021. i ja bi bila najsretnija da mogu reći da smo mi taj cilj ostvarili i da sve zemlje članice imaju baš istu razinu ujednačenosti mrežnih informacijskih sustava, a i elektroničkog oblika zemljišnih knjiga. U ovom trenutku nemamo. Postavili ste pitanje što će biti dalje. Pa dalje možemo očekivati samo korak po korak da idemo bliže tom cilju i ja sam sigurna da ćete vi podržati ovaj zakon zato što je i vaš kolega Orsat Miljenić rekao da je to zakon koji ide korak unaprijed prema ovom cilju, dakle koji smo već [[Upadica: Vrijeme.]] trebali ostvariti. Hvala lijepo.
Hvala. G. Maras, odgovor.
Hvala lijepo. Gđo. Irena, znači naš problem je u Hrvatskoj što mi načelno sve imamo, a nemamo ništa. Imamo sigurnost vlasništva, brzinu promjene upisa u zemljišne knjige, a realno, to u praksi izgleda da je to 10 puta sporije nego u EU. Imamo europske cijene, da, nažalost imamo cijene, ali nemamo europske plaće. Nemamo ni približno u postocima europske mirovine. Moj prijedlog, koji evo, će biti siguran sam, upućen u proceduru u HS je, zbog čega u Hrvatskoj za puni radni staž ne bi bila 75% prosječne plaće mirovina? Ljudi su radili 40 i više godine ili žene 35 i više godina. Zbog čega ne bi imali dostojanstvenu mirovinu? Oni su te mirovine zaradili. Problem je, gđo. Irena, što u Hrvatskoj, nažalost, mi jesmo u Europi, ali nismo još uvijek [[Upadica: Hvala lijepa kolega Maras.]] ni blizu Europe. I to treba promijeniti.
Hvala lijepa. Sada je na redu pojedinačna rasprava g. Borisa Miloševića.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Teško je na početku odmah ne pozdraviti ovakav prijedlog zakona koji predstavlja veliki korak naprijed u rješavanju zemljišnoknjižnih predmeta. Jednostavno predstavlja veliki korak naprijed jer i treba pozdraviti svako rješenje koje ide prema tome da se brže, jednostavnije rješavanju zemljišnoknjižni predmeti. Jer svima nam je jasno to je pokazala i danas rasprava ovdje, da imamo gruntovnicu, dakle, jednu evidenciju, da imamo katastar, drugu evidenciju i da te dvije evidencije nisu usklađene, a često vrlo često, nažalost, imamo neko treće stanje, stanje na terenu, koje ne odgovara onome što je upisano ni u zemljišnim knjigama ni u katastru. Tome je doprinijela i bivša država, koja nije donijela ni jedan propis, koji se tiče zajedničkih knjiga, ali tome su dakle, doprinijeli sami građani, jer se kod nas razvila tradicija, prijenosa vlasništva i svih drugih stvarnih prava van knjižno. Ljudi su prodavali, kupovali, darovali, nasljeđivali, sve kako bi izbjegli upis u zemljišne knjige iz raznih motiva. Nekad iz neznanja, nekad iz motiva da ne plate porez i vrlo često, zapravo smo imali takve prijenose kroz nekoliko generacija i nekoliko ruku a da to ništa nije bilo evidentirano ni u katastru, ni u zemljišnim knjigama. Dobro je danas, da imamo, da se sve zemljišne knjige vode, elektronički, digitalno, da svi građani imaju pristup u toplini svog doma zemljišnim knjigama, da mogu vidjeti kakvo je stanje neke čestice, tko su vlasnici. Međutim, dobro je i to što je napravljeno da se može dobiti ZK izvadak, u svim sudovima, bez obzira, koji su sudovi stvarno nadležni za vođenje prava vlasništva neke čestice. Dobro je i to da se ZK izvadak može dobiti i kod javnog bilježnika, dobro je da se ZK izvadak može dobiti isto tako u toplini svog doma. Mislim da bi trebalo razmisliti možda već u ovom zakonu, za drugo čitanje, da se omogući i općinama i gradovima, da mogu izdavati ZK izvatke, dakle, vlasničke isprave, možda čak i neke druge isprave, dakle, putem snage, da to ima snagu javne isprave, jer u nekim općinama, dakle, neke općine su za njihove stanovnike sve. Jer nema primjerice u općini Jervenik ni suda, nema ni javnog bilježnika. Brojni stariji i nemoćni kojima treba vlasnički list oni su informatički nepismeni. Puno bi pomoglo, kada bi mogli otići u općinu i dobiti taj papri ako im treba. Konkretno ovaj zakon donosi neke rokove primjerice pripisuje rok od godinu dana, ta nadležna tijela moraju uskladiti granice katastarskih općina. Ja se nadam da predlagatelj i vlada stoji iza ovog roka, da je ovaj rok realan i ostvariv. Dobro je da je ovim prijedlogom zakona, prepoznato da treba pojednostaviti pojedinačni ispravni postupak, koji je u praski prepoznat kao najlakši i najjeftiniji postupak koji se može upisati pravo vlasništva u zemljišnim knjigama, koji se u praksi zapravo i stvarno najviše koristi. Malo me zabrinjavaju ovi učenici, retroaktivni, nadam se da će izdržati test ustavnosti, ako to netko to pitanje pokrene. Ono što također vidimo u ovom prijedlogu da se uvodi rok od 3 g. za osnivanje zemljišnih knjiga u katastarskih općinama u kojima se vodi polog isprava … [[Govornik se ne razumije.]] kartoni zemljišta, a tamo gdje se to ne vodi, određuje se rok od 5 g. Ovi rokovi su po meni vrlo, vrlo optimistični. Bavio sam se i bavim se nekim područjima koji nemaju zemljišnih knjiga, poput područja Gorskog kotara, gdje tamo za 17 katastarskih općina, nema zemljišnih knjiga, radi se o Dubravama, Drežnici, Plaškom, Saborskom, Ogulinu, Jasenku. Sve te zemljišne knjige su stavljene van snage odlukom županijskog suda '95. Građani su i dalje uvjereni, da za to, nije bilo potrebe, da su podaci, koji su bili upisani u te zemljišne knjige, valjani i upotrebljivi. Ja molim ministarstvo da razmotri tu mogućnost, da on revitalizira možda zemljišne knjige, koje su stavljene van snage, a čiji su podaci upotrebljivi, jer inače će teret pribavljanja svih tih dokaza opet pasti na građane. Ono što je meni stvarno sumnja, je upravo ono što sam rekao, ti preoptimistični rokovi, jer kada smo mi donijeli Zakon o vlasništvu i Zakon o zemljišnim knjigama, koji su stupili na snagu '97. tim zakonima su također bili postavljeni rokovi, da će se u roku 5 g. pokrenuti postupci, da će država riješiti svoje vlasništvo, da će građani kao izvanknjižni vlasnici pokrenuti postupke i riješiti svoje vlasništvo. Znamo da su ti sada danas rokovi bili iluzorni i da su bili preoptimistični, ti rokovi su se stalno produžavali, ali nažalost, ni do danas to pitanje nije riješeno. Ako uzmemo u obzir da je država samo do kraja 2016. upisala u svoje vlasništvo preko milijun i 122 tisuće čestice, a dakle, još posao nije dovršila, gdje su tu još građani. I to je ono što zapravo mene brine. Brinu me građani, pogotovo na potpomognutim područjima, koji nemaju više ni znanja, ni životne energije ni entuzijazma da rješavaju pitanje svog vlasništva, a time ovim zakonom mi olakšavamo i pojednostavljujemo postupke i procedure, ali nažalost, to neće biti dovoljno. Ako država preko 20 g. nije se uspjela upisati na sva zemljišta gdje pretendira, odnosno, polaže pravo vlasništva, što će onda biti sa građanima? Smatram i to je glavna poruka mog izlaganja, da moramo promijeniti način razmišljanja, da moramo početi voditi računa o građanima, da moramo pokušati motivirati građane da riješe svoje pitanje prava vlasništva. Ako država daje subvencije za kupnju električnih automobila, zašto ne bi dala subvencije, za rješavanje prava vlasništva? Nek se naprave kriteriji ekonomski, socijalni, dakle da ne mogu svi dobiti te subvencije ali da se izrade kriteriji i da se građanima pomogne, da se građane motivira, da rješavanju pitanje svog prava vlasništva jer ako država u 20 g. nije riješila pitanje vlasništva, građani neće još narednih 100 g. To govorim pogotovo zato što one čestice gdje se država upisala kao vlasnik, nemamo zapravo riješeno stvarno stanje jer je u katastru nešto drugo a kažem na terenu u stvarnosti zapravo nešto treće. Sam pomažem jednom građaninu da pokuša riješiti svoje pitanje svog prava vlasništva na jednom bizarnom predmetu gdje on već 12 g. pokušava se upisati kao vlasnika a problem ima što zajedno sa državom upisana jedna jedinica lokalne samouprave i gdje zapravo spor između država i jedinice lokalne samouprave onemogućava njega kao stvarnog posjednika i stvarnog zapravo vlasnika koji je kupio tu zemlju, da se upiše kao vlasnik i to govorim dakle o nekom tko ima volje, ima motiva, snage, ima upornosti da se bavi s ovim pitanjem a gdje su svi oni građani zapravo koji to ne znaju i koji su demotivirani i koji nemaju ni volje ni upornosti i koji nemaju ni financijskih sredstava da se bore ni sa državom ni sa sudovima. Hvala.
Gđa. Božica Makar, replika.
Hvala lijepa. Pa evo kolega Milošević, sviđa mi se na samom početku kako ste postavili stvari, gdje pozdravljate ovaj zakon, što dobroga on donosi, ali odmah detektirali i stanje kakvo mi imamo i razlog takvom stanju odnosno nesređenosti između zemljišnih knjiga i našeg katastra. Onaj dio bi izdvojila gdje ste i vi predložili da se i jedinice lokalne samouprave osim javnih bilježnika i EU-građana uključe odnosno budu ovlaštene za izdavanje upravo tih izvadaka iz zemljišnih knjiga jer ako uzmemo da svako izdavanje, sami papir sad oni plaćaju 20 kuna, ako žele još nešto srediti da trebaju nekoliko tih izvadaka, da trebaju iz matične knjige i smrtne liste ako žele svoju česticu riješiti da bude bez bilokakvog tereta da dođe na njih. Mislim da su upravo jedinice lokalne samouprave njima najbliže i upravo zbog mobilnosti i nesređenosti tih knjiga od strana građana koji ne mogu putovati i nisu e-pismeni. Hvala.
Odgovor na repliku, g. Boris Milošević.
Poštovana kolegice, drago mi je da se slažete s mojim izlaganjem i sa mojim prijedlozima jer kao što san naveo primjer općine Jervenik, tako mogu nabrojati brojne, brojne općine gdje općine zapravo tim građanima predstavlja sve gdje zapravo prva stanica kojoj se građani obrate je upravo općina jer ona im je najbliža. Mi smo ukinuli brojne sudove, brojne službe javne su ukinute i maknute iz malih općina. Građanima su dokumenti potrebni, često nemaju ni autobusne linije i moraju trošiti i dakle vrijeme i novac na autobusne karte ili na taxije kako bi došli do dokumenata do kojih mogu doći da su informatički pismeni ali kažem, govorim o starijim i nemoćnim i vrlo često građanima koji imaju male mirovine i svaki trošak za njih je prevelik trošak. Ako bi dali ovlaštenje općinama, to bi im puno pomoglo.
Vrijeme, vrijeme. G. Maras.
Hvala lijepo g. Radin. Kolega Milošević, vi ste u svojoj raspravi se dotakli jednog velikog problema a to je da svi ljudi nemaju niti volje niti želje baviti se sudovima, sporošću sudova, upisima a pogotovo to nemaju volje i želje ljudi koji žive u manje razvijenim dijelovima RH, spominjali ste i sami neke od tih dijelova Hrvatske koji su bili jako napučeni političarima i ministrima u proteklih mjesec dana a sada su te krajeve zaboravili. Nećete vidjeti niti u Lici niti u Jasenku kojeg ste spomenuli sada niti jednog ministra niti političara koji bi trebao olakšati ljudima da rješavaju i pitanje imovine. Znači to je problem, ja se potpuno slažem s vama da tim ljudima treba i financijski pomoći kako bi se u te krajeve konačno počeli ljudi vraćati. Hvala lijepo.
G. Milošević, odgovor.
Poštovani kolega Maras, ja sam u svojoj raspravi to spomenuo, vidim da se vi slažete velikim dijelom s tim, činjenica je da građani pogotovo u ruralnim krajevima, u potpomognutim područjima nemaju volje ni snage a najčešće ni novca da rješavaju pitanje vlasništva svog zemljišta. Rijetki su ti koji na tim područjima imaju vlasništvo 1/1. Oni ako žele pokrenuti bilokakvu proizvodnju ili nešto, trebaju riješiti svoje vlasničke papire a za to nemaju novca, oni će ako u taj posao i krenu, uložiti u onu parcelu koja im je najvrjednija i to je parcela u koju će uložiti svu svoju ušteđevinu a to je možda nekih 10% zemlje koju oni posjeduju. Što je onda sa tih 90%? Kažem, ovakvim načinom razmišljanja i rješavanja ovog problema, to nećemo riješiti za slijedećih 100 g.
I sada prelazimo na posljednju pojedinačnu raspravu, g. Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Podržavam ovaj prijedlog Zakona o zemljišnim knjigama kojega je Vlada uputila u redovnu proceduru i kako je u samom obrazloženju zakona navedeno, zakon je donesen '96., od tada je pretrpio 10 izmjena, pa prema tome i sa ovom sadašnjom izmjenom koja uvodi određene novosti, nužno je bilo i dobro je bilo zbog preglednosti samog zakona ući u donošenje novog zakona o zemljišnim knjigama. Posebno bih pozdravio činjenicu da u posljednjih 14 godina odnosno 15 godina je smanjen broj neriješenih predmeta u zemljišnoknjižnim odjelima općinskih sudova. Naime, ta činjenica da je bilo preko, čini mi se, kako piše u samom, preko 359, gotovo 360 tisuća neriješenih predmeta, bila je prepreka bržem realizaciji investicija u Hrvatskoj, jer zna se da neriješeno zemljišnoknjižno stanje je prepreka ishođenju akata za građana, pa prema tome svakako je otežavao bilo kakav razvoj, ozbiljni razvoj kad je u pitanju gradnja, kako privatnih, tako i objekata koje službe za proizvodnju i za druge djelatnosti, odnosno komunalne i društvene infrastrukture. Kao što se iz obrazloženja vidi, danas je ukupno negdje oko 46 tisuća neriješenih predmeta, ali ono što je važno smanjuje se i broj dana potrebnih za rješavanje tih neriješenih predmeta, pa danas on iznosi 25 dana, a znam da je tada, dakle, prije 15 godina bilo negdje oko 800 dana potrebno da bi se riješio pojedini postupak u gruntovnici, odnosno u zemljišnoj knjizi. Dakle, to treba pozdraviti jer ta činjenica da se može riješiti vrlo brzo na općinskom sudu predmet uknjižbe kroz svega 10 dana kao koja jest intencija ove Vlade ... [[Govornik se ne razumije.]] u tom smislu i ovaj zakon dalje doprinosi tomu ubrzavanju rješavanja predmeta u zemljišnoj knjizi jer pojednostavljuje postupak, što je vrlo važno, tako da i ne dvojim da će se pojednostavljenjem postupka sa digitalizacijom, sa usklađenjem katastra i zemljišne knjige postignuti brže rješavanjem tih predmeta. Ono što posebno pozdravljam, to je da su ovim zakonom dati određeni rokovi za one katastarske općine koje imaju samo polog isprava ili kartone zemljišta, gdje se definira rok od 3 godine, to je jedan rok koji je optimističan. Da li će se to moći provesti, nisam siguran, ali dobro da su ti rokovi postavljeni i da se na njima inzistira, a pogotovo rokovi koje je, čini mi se da je g. Milošević spomenuo, a govori se o 5 godina propisanih ovim zakonom da se ustroji zemljišna knjiga tamo gdje zemljišna knjiga ne postoji. U tom smislu bit želio onda, ove rokove povezati sa rokovima koje smo raspravili temeljem Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina kojega smo usvojili u HS-u u prosincu 2018. g. Naime, svjedoci smo, o tome je već bilo riječi, da najvažnija ili dvije najvažnije evidencije koje se vode u Hrvatskoj, to su evidencije o nekretninama, kako onda koju provodi Državna geodetska uprava, kroz katastar nekretnina, tako i ova koja se vodi u Ministarstvu pravosuđa kroz općinske sudove u zemljišnim knjigama, u zemljišnoknjižnim odjelima, u Hrvatskoj nije uređena i da postoji jedna neusklađenost i između katastra i zemljišne knjige, ali isto tako velika neusklađenost između terena, stanja na terenu, katastrom nekretnina i same zemljišne knjige. Kad sam već spomenuo Zakon o katastru nekretnina i državnoj izmjeri katastru nekretnina, onda smo u tom zakonu donijeli određene novosti, promjene koje će omogućiti da se ovim zakonom doista onda formira nova zemljišna knjiga, tamo gdje ona nije formirana u katastarskim općinama gdje nije formirana. Jer znamo da je jedan od najvećih prepreka bržoj obnovi katastra i bržoj obnovi zemljišne knjige, to je bio proces izlaganja u onim katastarskim općinama u kojima se radi i provodi državna izmjera. U Hrvatskoj negdje ima oko 3,5 tisuće katastarskih općina, od toga se u ovom trenutku je, odnosno u posljednjih 30 godina odnosno 29 godina hrvatske države, ušlo je u izmjeru 414 katastarskih općina, ali svega 100-tinjak katastarskih općina je već dovršilo u potpunosti i katastar i zemljišnu knjigu gdje je onda, ovi rokovi koje ste vi ovim zakonom naveli, neće biti problem provesti, odnosno odraditi. Problem se javlja tamo gdje to nije provedeno, gdje to nije napravljeno, i stoga odluka prema kojemu se pojednostavljuje postupak izlaganja, gdje izlaganje vrše ne vrše povjerenstva koja su činili i djelatnici katastra i suci zemljišnoknjižnih sudova, već će tu izlaganje vršiti ovlaštenik izmjere i ja se nadam da će omogućiti onda bržu izradu i obnovu katastra i zemljišne knjige, a time i ove odredbe koju ste vi sami naveli, a to je da se idućih 5 godina doista ustroji zemljišna knjiga tamo u onim jedinicama lokalne samouprave, a dio ih je spomenuo kolega Milošević, koje će onda moći se ovome zakonu, onda će se moći ispuniti ovih zahtjevni rokovi koje sam zakon naveo. Tada kada sam govorio o Zakonu o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, predložio sam da Vlada čim prije iziđe sa planom obnove katastra i zemljišne knjige sa planom koji podrazumijeva novu katastarsku izmjeru na području RH, tada smo i naveli koje to katastarske općine i koja područja u Hrvatskoj trebaju imati svoj prioritet. To su u prvom redu ona područja u kojima nije rađena katastarska izmjera iz prve polovice 19. stoljeća, a to je gotovo cijela Dalmacija i primorje i veliki dio Hrvatske, dakle da prioritet odabiru tih prostora na kojima će se obnoviti katastar i zemljišna knjiga budu upravo oni koji su najzapušteniji, koji su najneažurniji, tamo gdje je gotovo u potpunosti usklađen katastar sa terenom, a onda posredno i katar sa zemljišnom knjigom. u razgovoru sa ravnateljem državne geodetske uprave čuo sam i dobio sam informaciju da se s time sada kreće vrlo brzo i ta činjenica da uđemo u tu novu državnu izmjeru, omogućiti će izradu novog katastra i nove zemljišne knjige, a onda samim time potaknuti će svakako i investicije, dovest će do većih sredstava jedinicama lokalne samouprave jer na jednoj kratkoj analizi koja je rađena, one katastarske općine u kojima je izvršena nova izmjera, novi katastar i nova zemljišna knjiga, samim time povećao se prihod od komunalne naknade negdje oko 30-40%, a da ne govorim koliko je poraste vrijednost zemljišta kad vam je čestica koja je u vašem vlasništvu u katastarskom i u zemljišnoknjižnom smislu uređena, sređena, ažurirana i kada se te dvije evidencije poklapaju, to je automatski onome vlasniku povećava vrijednost njegove nekretnine. Druga stvar koju sam još htio posebno istaknuti, to je da smo mi temeljem Zakona o vlasništvu i drugim stvarnim pravima bili propisali načelo povjerenja u zemljišnu knjigu za sve privatne čestice. No, za bivše društveno vlasništvo koje je onda u procesu promijenjeno… [[Govornik se ne razumije]] bilo državno, bilo da pripadaju jedinicama lokalne samouprave ili nekoj trećoj pravnoj ili fizičkoj osobi, to načelo povjerenja u zemljišnu knjigu bilo je pomaknuto do 1. siječnja 2017.g., od tada pa do danas, dakle, u RH ono što je od nas i traženo u postupku i procesu pristupanja EU, to načelo jest utvrđeno i od 1. siječnja 2017.g. to načelo vrijedi. Postavlja se pitanje koliko možemo tome načelu položiti vjeru tamo gdje nemamo uspostavljene zemljišne knjige, prema tome i iz tog razloga dobro je da se rokovi koje ste ovim zakonom propisali uistinu i realiziraju. Dobro je da je pomaknut datum za one čestice na kojima postoji hipoteka, to je jako dobro da je to riješeno jer doista je bilo jednih bizarnih situacija gdje su hipoteke još uvijek upisane, a praktično niti ne postoje više desetaka godina. Prema tome, ovdje je Vlada sa ovim prijedlogom napravila čini mi se jedan dobar korak kako bi se i to načelo povjerenja u zemljišnu knjigu, a koji se odnosi primjerice [[Upadica: Vrijeme]] na čestice [[Upadica: Hvala]] koje su opterećene hipotekom. Zahvaljujem.
Hvala i vama. g. Maras replika.
Hvala lijepo g. Bačić. Imate li vi, vjerojatno imate neko mišljenje, a možda i odgovor, zbog čega je eskaliralo baš na rješavanje predmeta u zemljišnim knjigama u protekle 2-3 godine? Znači, kada pogledamo podataka 32 000 neriješenih predmeta 2015., a sada 46, što vi mislite, zbog čega se to desilo? Da li je neki problem koji je vezan uz sudstvo? Da li je problem koji je vezan uz Ministarstvo pravosuđa? Da li je možda pitanje u neradu pojedinih institucija jer ljudi su očajni? Znači, to je deseci tisuća naših sugrađana ne uspijevaju riješiti svoje probleme, najosnovnije probleme, upis adrese, upis OIB-a, promjenu vlasništva. Nakon što podijele ostavštinu, ne mogu ništa, ništa napraviti, zbog čega se to desilo?
Odgovor g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Kolega Maras, mi ovdje govorimo o Zakonu o zemljišnim knjigama. Ja sam naveo podatak da je od 359 000 neriješenih predmeta u 2004.g., danas taj broj neriješenih predmeta je još uvijek velik, ali je smanjen i iznosi negdje oko 46 000 predmeta. Ono što je još važnije, to je da građanin koji podnosi zahtjev za promjenu stanja u zemljišnoj knjizi nekad čeka 800 dana, danas je to svedeno na 25 dana, vjerujem da će ovim zakonom to biti spušteno na tih 10 dana koja su uistinu prihvatljiva, to iz razloga što je puno novosti uvedeno i u provedbu zemljišnoknjižnog postupka, što je došlo do digitalizacije zemljišne knjige, što je postala dostupnija, što su određene reforme u sustavu pravosuđa napravljene, pa kad je u pitanju i zemljišna knjiga. Znam da je to bilo jedno intenzivno razdoblje, negdje tamo 2007,. 2008., 2009., 2010., pa i do danas u kojemu se posebna pažnja posvetila rješavanju [[Upadica: Vrijeme]] imovinskopravnih odnosa. Hvala.
I gđa. Petrijevčanin Vuksanović.
Hvala lijepa, pa budući da je pojedinačna rasprava od kolege Bačića zadnja, onda nekako i možemo i rezimirati da slušajući sve ove primjedbe zapravo nismo čuli nijednu negativnu kritiku na ovaj zakon, nego ono što smo čuli, a s tim se djelomično možemo i složit, a to pokazuje i praksa, to su više dileme hoće li ovi rokovi od tri, pet godina odnosno 15 dana za redovite postupke npr. kad se radi o uknjižbi prava vlasništva biti ispoštovani, to je nešto s čim se možemo složiti i postaviti eventualno kao nekakvu dilemu, a nema niti jedne negativne primjedbe u smislu da ovaj zakon ne unosi nešto pozitivno, novinu ili da će građani dobiti od ovog zakona nekakve penale i nešto što nije u njihovom interesu. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Odgovor g. Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Poštovana kolegice Irena, ono što možemo sublimirat kad je ovaj zakon u pitanju, to da imamo dobar zakon koji vodi lošu evidenciju, dakle, ovo je odličan zakon, on je dobro posložen, ali je materija koju on obrađuje neusklađena, neažurna i to je temeljni problem i katastra zemljišta i zemljišne knjige u RH. Dok ne provedemo državnu izmjeru na preostalim katastarskim općinama koje nisu još uvijek u procesu izmjere, mi ćemo imati dobar zakon, ali ćemo imati problema sa rješavanjem zemljišnoknjižnih predmeta i ovi rokovi koji su postavljeni su doista, kažem, optimistični, ali u njih vjerujem, tim više što, kažem, jedan drugi zakon koji ovaj zakon prati omogućava ubrzavanje tih svih procesa da bi se doista moglo vršiti brže upisivanje u katastar i u zemljišnu knjigu. Hvala.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu. I glasati ćemo već poslovično kada se steknu uvjeti.
Prijedlog Zakona o zemljišnim knjigama, prvo čitanje, P.Z. br. 603, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prvo, prihvaća se prijedlog Zakona o zemljišnim knjigama, drugo, sve primjedbe i prijedlozi dostavit će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 92 za i 7 suzdržanih, donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
Izvješće, sljedeća točka: - Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne Agencije za 2017. godinu i Izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2017. godinu. Podnositelji: Hrvatska energetska regulatorna agencija Podnositelj izvješća je Hrvatska energetska regulatorna agencija temeljem članka 33. Zakona o regulaciji energetske djelatnosti. Vlada je dostavila mišljenje, raspravu je proveo Odbor za gospodarstvo. S nama je gospođa Sonja Tomašić Škevin, zamjenica predsjednika upravnog Vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije koja je već bila u zaletu pa onda joj dajem riječ. Izvolite. ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? ... [[Upadica se ne čuje.]] A, oprostite, imamo dva, gospodin Bulj i koga još, otraga? Da, dobro i gospodin Lovrinović. Izvolite gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Tražim u ime kluba MOST-a stanku da se konzultiramo jer HERA kao regulator u nadležnosti na mrežarine ima prostor da smanji cijene električne energije. Imate prostora ali vi ne nadzirete investicijske planove koje odobaravate jer taj novac trošite na sponzorstva i pokroviteljstva što nema veze sa investicijama i razvojem. Energetika mora biti u službi građana i poduzetnika a ne stranačke mašinerije i interesa. Naši poduzetnici plaćaju struju kao austrijski ili francuski poduzetnici. Dok je MOST bio u Vladi nije bilo poskupljenja struje i plina a ... [[Govornik se ne razumije.]] vodili tada brigu o ljudima. Sada ćete čak i građanima mijenjati cijenu struje, struje 4x godišnje. A od ponedjeljka cijena plina ide za 7% gore a najviše poskupljenje će biti u Osijeku i Slavoniji i to u skladu sa projektom Slavonija. Samo dižete novac i cijene za svoju izbornu propagandu, to upakirate u razno razne Mercedese a građanima poskupljujete struju i dižete namete. Jeste li svjesni gospodo iz agencije i mi saborski zastupnici kako regulator uspijeva ugroziti i našu nacionalnu sigurnost, enormnim financijskim obavezama po stavci obnovljivih izvora energije u sljedećim godinama od kojih će imati koristi samo privatni, strani kapital. A MOST je predložio umjesto vjetroelektrana milijardu i pol kuna iz džepova naših građana što odlazi subvencija strancima da imamo mikrosolare koji novac za naše siromašne obitelji. Vi nam ga ne date i ne želite da se raspravi. Jedino šta raspravljate i šta štitite to je vaša stranačka kesa a ne hrvatski narod.
Vrijeme gospodin Bulj, vrijeme, vrijeme. Sad, samo malo, samo malo, gospodin, sjedite molim vas gospodine Pernar sve ćemo redom. Gospodin Lovrinović vi ste tražili repliku na moje izlaganje?
Ja sam se kako je gospođa koja treba izvijestiti prilazila mikrofonu.
A nije bila počela ni govoriti.
Ne, ne, ja sam čekao da dođe i već sam digao prema tome, ja sam, da znate, znači ja sam se javio prvi za repliku.
A dobro, dobro, dobro, pa ćemo mi bilježiti, OK, u redu, u redu. Gospodin Pernar, tražite pauzu?
Također bih tražio stanku kako bih ukazao na problem što HEP ostvaruje enormnu dobit i usprkos enormnoj dobiti poskupljuje se cijena struje s jedne strane a s druge strane država je ušla u ekonomski štetan projekt gradnje LNG terminala, projekt koji će skupo koštati a sve zato da bi se kupovao skuplji plin a ne jeftiniji plin. I čak je HEP odlučio zakupiti skuplji plin od jeftinijeg i naravno u konačnici je to rezultiralo poskupljenjem cijene struje a poskupiti će i plin. Znači vi ste pričali o tome kako će se širenjem, odnosno povećanjem broja pravaca iz kojih nam dolazi plin da će plin pojeftiniti. Međutim, činjenica je da niste imali dovoljno zakupaca za taj terminal jer nitko normalan ne želi kupovati nešto što je skuplje ali ste ipak kao država prisilili državna poduzeća da kupuju skuplji plin i posljedično građanima rastu cijene. I vi kada povećavate mirovine za 5 kuna, 10 kuna ili 20 kuna onda mašete na sav glas o tome, hvalite se, maltene radite ikone od Andreja Plenkovića a sad kad poskupljujete od današnjeg dana i struju i plin e sad ne vidim da razglasujete na sve strane i sve što dajete građanima svaku kunu uzeti ćete im dvije ili tri. Ništa HDZ neće dati hrvatskom narodu što mu neće naknadno uzeti i još više nego je dao. HDZ vodi politiku uništenja, Hrvatska vodi politiku koja će osiromašiti Hrvatsku i politiku koja je pogubna, znači od gradnje LNG terminala do poskupljenja struje, do gradnje odlagališta radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori itd.. Hvala.
Hvala. Odobrena stanka do, vidimo se točno u 12h. [[STANKA U 11,50 SATI]] [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,02 SATI]] Znači gospođa Tomašić Škevin, zamjenica predsjednika Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije, će nam dati mišljenje o sažetak o izvješću.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane dame i gospodo, uvaženi zastupnici Hrvatskog sabora. Drago mi je da vam mogu izložiti izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2017. i izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2017. g. Kako je ritam podnošenja takvog izvješća propisan zakonom, mi ćemo za 3 mj. podnijeti i izvještaj za 2018. g. u nadi da će ona biti nešto ranije na vašim klupama nego što je ova za 2017. g. Na početku, željela bi podsjetiti da je Hrvatska energetska regulatorna agencija HERA, samostalno i neovisno tijelo s javnim ovlastima, HERA je regulatorna agencija s temeljenom zadaćom provođenje regulacija energetske djelatnosti u RH, u skladu s obvezama propisanim relevantnim nacionalnim zakonodavnim okvirom. Ovakve regulatorne agencije u Hrvatskoj postoje još 3, uz HERA-u, to su AZTN, HAKOM I HANFA. Istovremeno HERA je jedna od 28 nacionalnih regulatora država članica EU, čija prava i obveze, kako nacionalne tako i u europskom planu, proizlazi iz načela i osnovnih akata europskog energetskog zakonodavstva. Temeljno načelo djelovanja svakog nacionalnog energetskog regulatora, u EU je zakonski garantirana neovisnost poslovanja i odlučivanja, kako u odnosu na izvršnu vlast, tako i na interese gospodarskih subjekata u energetskom sektoru, čime se nikako ne dovodi u pitanje bliska suradnja s drugim relevantnim nacionalnim tijelima, niti vladom, koja donosi smjernice opće politike. Naravno uz garantiranu neovisnost regulatora, drugu stranu ravnoteže, koja omogućava ispunjavanje misije energetske regulacije, predstavljaju zakonskim propisom odgovornost i transparentnost rada. Upravo obveza podnošenja izvješća o radu nacionalnom parlamentu, predstavlja jedno od okosnica sustava odgovornosti regulatora. Naša misija je regulacija energetskih djelatnosti, odnosno, pokrivanje onih komponenti tržišta, koje se smatraju prirodnim monopolima, što znači, u električnoj energiji, su to sve žice, a u plinu sve cijevi. HERA u RH, ima obvezu određivati cijene za pojedine vrlo male, javne usluge, dokle god se one ne počinju naslanjati na tržište, no o tome, ću malo kasnije. Zadatak regulatora je i briga o kupcima energije, a taj zadatak HERA provodi rješavajući prigovore kupaca, poglavito onih koji se odnose na pristup mreži ili rad operatora. Ali ono što HERA pokušava je i pomoći kupcima kako bi što bolje razumjeli tržite, tu moramo još dosta raditi, a ono što nam ne ide u korist je velika dinamika promjene propisa. Veliki broj propisa mijenja se vrlo brzo što u najvećem dijelu posljedica usklađivanje s propisima EU. Struktura ovog izvješća je u najvećoj mjeri usklađena sa najnovijim preporuka Vijeća europskim energetskim regulatora, a sadržajno i opremom, izvješće nastoji slijediti dobru praksu regulatornog izvješćivanja EU, i Agencije za suradnju energetskih regulatora ACR. Samim time izvješće imam određenu zadanu strukturu, a s druge strane, kako za njih godinama nemamo u Hrvatskoj statistički energetske preglede, nastojali smo u izvješće staviti određeni broj podataka, kako bi de facto popunili tu prazninu, iako to nije u najužem smislu zadaća regulatora. Ali, ovo je jedini dokument u kojem se mogu vidjeti takvi podaci energetskog sektora RH. Dakle, izvješće sadrži čitav niz podataka, brojčanih i grafičkih prikaza, kao i sažetih ocjena stanja uz zapažanja i regulatorne preporuke, vezane uz razvoj energetskog tržišta, električne energije i plina. I njihovo povezivanje s energetskim tržištima EU, odnosno, njihovo uređenje u skladu s pravilima jedinstvenom unutrašnjeg tržišta energije EU. Izvješće da je pregled izvršenja zakonskog propisa, obveza regulatornog tijela, rezultata i statističkih pokazatelja poslovanja, reguliranih energetskih subjekata, hrvatskog energetskog sektora. Želja mi je dati vam kratki pregled stanja po pojedinim sektorima u dijelu koji se odnosi na aktivnosti regulatorima. Krenuti ću od električne energije, koja u budući planovima Hr e, ali i EU, dobiva još više na značaju prihvaćanjem tzv. … [[Govornik se ne razumije.]] odnosno, paketa čiste energije i njegovu implementaciju u svim zemljama članicama EU, pa tako i RH. Baza odnosno, temelj te cijele ideje je sve veći i veći broj proizvođača koji koristi obnovljive izvore energije, a tu je naravno i energetska učinkovitost kao vrlo bitan element. Krenimo redom, sektor električne energije u RH je u 2017. godini bio stabilan, odnosno sigurnost opskrbe kupaca nije bila ugrožena. Ukupna potrošnja iznosila je 18,2 teravacata što je otprilike 3% povećanje u odnosu na 2016. godinu. Instalirana odnosno preciznije rečeno priključna snaga svih elektrana na teritoriju RH iznosila je 4911 megavata što je 111 megavata više nego u 2016. godini. Tako da tu vidimo stalni trend porasta koji se prvenstveno javlja zbog priključenja novih elektrana koje su u sustavu poticanja obnovljivih izvora energije i visoko učinkovite kogeneracije. Infrastruktura električne energije u Hrvatskoj je solidno razvijena, čak govoreći u europskih okvirima. Naša povezanost sa susjedima je jako dobra a što se može primijetiti i u količini energije koja je ... [[Govornik se ne razumije.]] preko visokonaponske elektroenergetske mreže. Tako dobra povezanost je garant sigurnosti u slučaju poremećaja na hrvatskom tržištu. A zbog te solidne povezanosti u 2018. dogodio se jedan izuzetno značajan događaj a to je povezivanje tržišta za dan unaprijed tzv. ... [[Govornik se ne razumije.]] market sa europskim multi regional market projektom koji u sebi sadržava zapravo rekla bih većinu tržišta električne energije u EU. To se desilo preko Hrvatsko-slovenske granice odnosno hrvatska burza električne energije CROPEX radi u tzv. market coupling modu povezano sa burzom električne energije u Sloveniji. U tom projektu aktivno su sudjelovali hrvatski operatori prijenosnog sustava i LS slovenski operator prijenosnog sustava uz podršku nacionalnih regulatornih agencija iz Slovenije i Hrvatske. Što se tiče osnovnih pokazatelja elektrosektora u 2017. godini možemo istaknuti da je najveći dio ukupne potrošnje električne energije pokriven ... [[Govornik se ne razumije.]] iz elektrana koje se nalaze na teritoriju RH, 59% dok je ostatak pokriven fizičkim neto uvozom. Pri tome je oko 3%, od tih, 41% koji je neto uvoz, 40% tog neto uvoza ide na ... [[Govornik se ne razumije.]] koji dolaze iz Nuklearne elektrane Krške koja je u 50%-tnom vlasništvu HEP-a. Ali po pravilima EU to se smatra uvozom električne energije. Najviši udio u proizvodnji električne energije na teritoriju RH u 2017. imale su hidroelektrane oko 46%, taj udio godišnje varira ovisno o hidrološkim prilikama u RH, zatim slijede termoelektrane 37, vjetroelektrane 11%, te ostali obnovljivi izvori 5%. Regulator prati razvoj i dinamiku izgradnje infrastrukture kroz odobravanje odnosno davanje suglasnosti na planove razvoja hrvatskog operatora prijenosnog sustava i HEP operator distribucijskog sustava. Odobravanje planova jedan od ... [[Govornik se ne razumije.]] alata kojim regulator može utjecati na ambicije infrastrukturnih kompanija u energetskom sektoru. Ako govorimo o tržištu električne energije onda moramo naglasiti da je tu i dalje HEP, odnosno društva u sastavu HEP grupe u dominatnoj poziciji. Na malo prodaja, odnosno na tržištu kućanstava to je 91% a na tržištu poduzetništva 83%. Od značajnih aktivnosti u sektoru električne energije još želimo izdvojiti da je HEP operator distribucijskog sustava od 1. siječnja 2017. izdvojio djelatnost opskrbe u posebno društvo, HEP Elektru. To društvo obavlja dvije javne usluge, univerzalni opskrbljivač samo za kućanstva i opskrbljivač zajamčene opskrbe. Kako HERA određuje samo mrežne komponente u cijeni električne energije, ono jedino što još određuje, regulira u električnoj energiji je cijena električne energije u zajamčenoj opskrbi. Zakonom je određeno da pravo na zajamčenu opskrbu električnom energijom ima isključivo poduzetništvo u slučaju izlaska njihovog opskrbljivača sa tržišta. Zajamčena opskrba je zaštitni mehanizam kako takav kupac ne bi ostao bez opskrbe električnom energijom. HERA je u 2017. godini nakon pribavljenih svih potrebnih mišljenja kao i mišljenja 4 tehnička fakulteta u RH usvojila dokument analiza troškova i dobiti uvođenje naprednih mjernih uređaja i sustava za njihovo umrežavanje koji je temeljem Zakona o energiji dostavila Ministarstvu nadležnom za energetiku na daljnje postupanje. Ministar na temelju dostavljene analize treba utvrditi plan i program mjera za uvođenje naprednih mjernih uređaja za krajnje kupce. Najvažnije moguće koristi uvođenja naprednih mjernih uređaja mogu se ... [[Govornik se ne razumije.]] u sljedećem. Daljinsko očitanje mjernih podataka, smanjenje ne tehničkih gubitaka, napuštanje akontacijskog sustava naplate, preduvjeti su za upravljanje potrošnjom također i trenutačna dostupnost informacija o operatoru sustava o prekidima napajanja u mreži. Ili da naglasim ono najvažnije takvim sustavom imamo mjesečno očitanja potrošnje električne energije i kupci plaćaju stvarno potrošeno. Kako su električna energija i plin dijelovi onoga što se zove jedinstveno unutrašnje tržište energije EU sljedeće područje o kojem ću vam kratko govoriti je plinski sektor. Dakle, u plinskom sektoru je u 2017. godini stanje također bilo stabilno, u sektoru plina kao i u sektoru električne energije primijećen je porast potrošnje. U sektoru plina taj porast je započeo 2015. a u 2017. u odnosu na 2016. povećanje iznosi 15,4%. Sigurnost opskrbe plinom je dobra, postoji više dobavnih pravaca a iz domaće proizvodnje u transportirani sustav ušlo je 11 tisuća 193. milijuna kilovacati prirodnog plina, odnosno 34,6% ukupno transportiranih količina što je 3% više nego u 2016. godini a ukupno transportirane količine su veće za 17%. Na tržištu plina nemamo jednog dominantnog igrača, tu je situacija drugačija nego na tržištu električne energije. Tu imamo prva dva najveća igrača dijele 60% tržišta a preostalih 40% veleprodajnog tržišta bilo je raspoređeno 11 opskrbljivača plinom. Ono gdje se sektor električne energije i plina razlikuju je da u sektoru plina cijene za kućanstva koje koristi javnu uslugu opskrbe su regulirane. Zadnjim izmjenama Zakona o tržištu plina do 31. ožujka 2021. godine nakon čega se ukida institut opskrbljivača na veleprodajnom tržištu. Dok je cijena za kućanstva u električnoj energiji od kraja 2015. godine potpuno deregulirana. Tu dakle cijenu za kućanstva ne određuju regulatorna agencija već cijenu određuju opskrbljivači koji nude uslugu opskrbe električnom energijom u kućanstvima. U najvećem dijelu to je HEP Elektra univerzalni opskrbljivač ali postoje i drugi opskrbljivači koji nude takvu uslugu iako se njihov broj u zadnje vrijeme sve više smanjuje. No, vratimo se natrag na plin, u prosincu 2016. godine te u ožujku 2017. godine HERA je donijela odluku o krajnjim cijenama plina za kućanstvo za razdoblje od 1. siječnja do 31. ožujka 2017. odnosno za razdoblje 1. travnja do 31. prosinca 2017. Temeljem navedenih odluka prosječna krajnja cijena plina za kućanstvo u 2017.g. bila je niža za 11% u odnosu na 2016.g. Uravnoteženje transportnog sustava je usklađeno sa Odredbama Uredbe komisije o uspostavljanju mrežnih pravila i uravnoteženju plina u transportnim mrežama, a nova pravila uravnoteženja ugrađena su u podzakonske akte koji su uz suglasnost HERA-e donijeli operator tržišta plina, operator transportnog sustava i operator sustava skladišta plina koji su stupili na snagu 1. travnja 2017. Radi prilagodbe potrebama tržišta, te novim pravilima uravnoteženja, operator sustava skladišta plina je korisnicima sustava skladišta plina omogućio veći broj renominacija za korištenje kapaciteta skladišta u plinskom danu, promjenu smjera nominacije, kao i promjenu ciklusa rada skladišta. Prosječne cijene za kućanstvo i za plin i za električnu energiju u 2017.g. bile su ispod prosjeka EU, dok su cijene poduzetnika bile nešto iznad prosjeka za električnu energiju, a za plin nešto ispod. Dakle, možemo reći da su i prirodni plin i električna energija prilično solidno infrastrukturno opremljeni. Relevantni zakoni i podzakonski propisu su gotovo potpuno međusobno usklađeni, a ono što nas sve skupa u ovoj branši čeka je primjena odnosno implementacija pravila za mreže EU i za plin i za električnu energiju odnosno … [[Govornik se ne razumije]] što su propisi koji se direktno primjenjuju na subjekte u RH od dana njihovog stupanja na snagu u EU. Ali to nije sve, u EU su u završnoj fazi donošenja 4 akata u okviru… [[Govornik se ne razumije]] paketa čiste energije, dok su prva 4 donesena tijekom 2018.g. Transponiranje i implementacija tog paketa je jedna vrlo zahtjevna zadaća koja stoji ispred svih nas, ona će zahtijevati prilagodbu zakonodavstva RH Direktivama donesenim u tom paketu odnosno direktnom primjenom uredbe donesenom u tom paketu, a koje će eventualno zahtijevati izmjene i dorade podzakonskih propisa u RH ili barem redefiniranje određenih procedura. Dakle, tu govorimo o 4 Direktive i 4 Uredbe. Ciljevi europske energetske unije su u prvom redu energetska sigurnost, solidarnost, povjerenje i vrlo ambiciozna klimatska politika, smanjenje emisije stakleničkih plinova za 40%. Energetski sektor EU prolazi kroz značajnu transformaciju koja prije svega karakterizira decentralizirana tržišta s puno više igrača, sudionika na njima, vrlo veliki udio energije iz obnovljivih izvora, te bolje povezani energetski sustavi. A kada se govori o onim dijelovima… [[Govornik se ne razumije]] za koji se osigurava fleksibilnost, konkurentnost, te tržišta okrenuta kupcima, tu možemo spomenuti 3 teme koje su brza promjena opskrbljivača, zahtjevi da do 2026.g. se uspostavi takav sustav koji će omogućiti promjenu opskrbljivača u roku od 24 sata. Kupac mora biti u središtu energetskog sustava odnosno kupci građani postaju aktivni sudionici na tržištu bilo kao proizvođači kupci tzv. prozjumeri, bilo kroz udruživanje u energetske zajednice. I također jasna je uloga operater distribucijskog sustava gdje se postavljaju granice između njegovih osnovnih zadaća i ostalih tržišnih usluga kojima se on ne bi trebao baviti. Ovdje još možemo istaknuti odredbe kojima se definiraju podaci koji se kupcima trebaju staviti na raspolaganje na računu, a tu je i tema zaštite cijelog energetskog sektora od sajber napada o kojima će u idućim razdobljima biti sve veća i veća težina. Osim navedenog do sada postoji i dio energetskog sektora koji se bavi obnovljivim izvorima energije visokoučinkovitoj kogeneraciji. U tom segmentu energetskog sektora HERA ima ograničavajuću ulogu izdavanja rješenja o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača, kao i provjeru godišnje učinkovitosti kogeneracijskih postrojenja. Ukupnu proizvedenu električne energije iz elektrana koje su u sustavu poticanja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije visokoučinkovitije kogeneracije u 2017.g. iznosila je 2,3… [[Govornik se ne razumije]] ili 12,6% ukupne potrošnje električne energije. Od 2007.g. do 2017.g., dakle, u 10-godišnjem razdoblju HERA je izdala 329 rješenja o stjecanju statusa povlaštenog proizvođača ukupnog iznosa snage 1283 megavata. Uz plin i električnu energiju, treći segment kojim se HERA bavi je toplinska energija. 2013.g. donijet je Zakon o tržištu toplinske energije o kojem se pokušalo u nekoj mjeri kopirajući električnu energiju i plin, uvesti komponenta tržišta u taj sektor. Na kraju 2017.g. u RH postoji 21 energetski subjekt koji je obavljao energetsku djelatnost opskrbe toplinskom energijom, a u registru kupaca toplinske energije na kraju je bilo upisano 36 kupaca od čega je 22 bilo aktivno, pri čemu je djelatnost kupca toplinske energije u većini krajnjih kupaca i dalje obavljaju opskrbljivači toplinskom energijom. HERA određuje iznose tarifnih stavki za proizvodnju toplinske energije i iznose tarifnih stavki za distribuciju toplinske energije samo za centralne toplinske sustave. Krajnja cijena u tim centralnim toplinskim sustavima sadrži osim reguliranih dijelova i tržišne komponente, naknadu za djelatnost kupca, te naknadu za opskrbu toplinskom energijom. U ovom sektoru postoji još samostalni toplinski sustavi i zatvoreni toplinski sustavi koji sve cijene slobodno utvrđuju u skladu s tržišnim uvjetima. U ovom izvješću nalazi se i poglavlje o nafti i naftnim derivatima koje je poglavlje o biogorivima. No, u tim segmentima HERA-ina je uloga minorna, sada o njima ne bi posebno govorila, tu se uglavnom radi o davanju ili produžavanju dozvola za obavljanje energetske djelatnosti. Također postoje izvješća unutar poglavlja električne energije koja obrađuje energetsku učinkovitost o kojoj će u budućnosti biti sve više riječi i s kojom će se i HERA sve više baviti, a o efektima implementacije energetske učinkovitosti još je prerano govoriti jer se čekaju podzakonski propisi koji će detaljno opisati obveze energetskih subjekata. Sigurna sam da će u budućnosti energetska učinkovitost dobiti svoje poglavlje u našem izvješću. Poštovane dame i gospodo zastupnici, pozivam vas da nakon što detaljno pogledate naše izvješće, uputite HERA-i bilo kakva pitanja u vezi njega, a mi ćemo kao i do sada odgovoriti na svako postavljeno pitanje i na kraju molim vas da prihvatite ovo izvješće. Hvala.
Hvala i vama. g. Lovrinović je već odavno tražio repliku, pa mu sada dajemo riječ.
Hvala g. potpredsjedniče i pozdravljam gđu. Tomašić da primijetim slijedeće, ovaj izvještaj ne govori o onome što je najvažnije, o energetskoj sigurnosti RH koje nikad niste podnijeli taj izvještaj. Sdrugo, zašto ste odobrili i popustili pritisku Ministarstvu energetike da umanji tarifu na prijenos električne energije, dalekovodnim mrežama, HEP-u i na taj način ste oštetili, sudjelovali u oštećenju HEP-a na godišnjoj razini od 300 milijuna kuna. Ta firma će imati manji prihod od 300 milijuna kuna, pomažete li time, da se ona financijski oslabi i za neko vrijeme privatizira na sceni. Vašim mandati u HERA-i traju najduže u Europi, 7 g. umjesto 5, takav mandat imaju samo suci Vrhovnog suda u Americi. Zašto se ne stavi u pogon Hidroelektrana Dubrovnik? Već se izgubilo 20 milijuna eura, po mojim informacijama, ništa se ne čini. Dakle, energetski smo nesigurni, ovaj izvještaj ne vrijedi ništa.
Hvala lijepo. Drugu repliku traži gospodin Bulj.
Hvala lijepo. Povlaštena cijena za obnovljive izvore energije u dostizanju znači postotaka koje nam je EU nametnula, umjesto da jačamo sigurnost nacionalnu sigurnost, energetsku sigurnost. Ono su se poticale strani investitori, gdje godišnje milijardu i pol, uz blagoslov HERA-e naravno, milijardu i pol kuna naši građani i građanke plate i to odlaze u skuplju cijenu, i to odlazi u biti u džepove stranim investitori, koji su vlasnici vjetroparkova. Dok u isto vrijeme, za mirkosolare, uvažena gospođo, HERA nije davala ljudima, koji su ispunili sve uvjete, imale su sve dozvole i od HEP-a i svih, mikrosolare na svojim privatnim objektima, kućama, niste dali. Mikrosolarima niste dali, domaćim ljudima, a stranim investitorima ste dali milijarde u džep koje godišnje … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala gospodine Bulj, gđa. Čikotić.
Poštovana zamjenice, sami ste naglasili u svom izlaganju kako je HERA samostalno i neovisno tijelo. Naime, HERA je kao regulator u nadležnosti za mrežarice i tu ima prostora, za smanjenje cijene električne energije i vi to jako dobro znate. Ono što bi ja htjela, da vi, kao nadležno regulatoran agencija, počnete objavljivati planove investicije svih onih koje nadzirete i na osnovu kojih formira se cijena struje. Jer kada bi to bilo vidljivo, onda bi vidljiv da oni zapravo, kojima vi formirate cijenu, upravo te investicijske planove ne ulažu u razvoj, nego i na sponzorstva i na pokroviteljstva. A vi prešutno to sve šutite, tako da niti ste samostalno, niti ste neovisno tijelo. Hvala. Molim odgovor u završnom izlaganju.
Hvala. Gospodin Sladoljev.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovana gospođo Tomašić, ja znam da ovaj, da vi ne možete govoriti dakle, mimo odluka vlade i da niste neovisno tijelo. Ovdje vam je Zakon o mikrosolarima, ne znam koliko vam je poznata činjenica, da Maribor ima više mikrosolara od Hrvatske. Da je taj zakon stoji u ladici. Danas smo saznali da je cijena struja, za privrednike i industriji jednaka kao i u Austriji i Francuskoj. Kako mislite da bi neki, dakle, kako misliti da naša privreda može biti uopće konkurenta s takvom strujom. I po novom pravilniku HERA će moći određivati godišnje 4 puta, tj. moći će mijenjati 4 puta regulirati cijenu. Do sada je bilo 2 i je li to u uvodu neku novu nesigurnost što se tiče cijena s obzirom da ćete sada 4 puta godišnje moći?
Hvala. Gospodin Đujić.
Hvala lijepo. Ja recimo mislim da je ovaj izvještaj dobar, jer kao i svaki izvještaj, pokazuje stanje onakvim kakvo jest. Dakle, on ne može biti drugačiji, jer to je, takvo je stanje u Hrvatskoj. Dakle, ali mislim da je zakasnio, kao što je i drago mi je da ste to sami spomenuli u svom uvodnom obrazlaganju, zato što ovaj izvještaj ima navedene i određene mjere koje bi trebalo poduzeti u cilju energetske neovisnosti, u cilju stabilizacije, tržište energenata u Hrvatskoj, koje bi trebala provoditi vlada. A budući da mi danas, raspravljamo u izvješću iz 2017. g. to su sve zastarjeli podaci i samo pokazuje da ova vlada nema ni plan ni program, niti se zna nositi s ovim problemima. Dakle, u ovom izvješću je recimo jedan podatak zanimljiv, da je u 2017. g. dolazi do povećanja korištenja plina za 15% u odnosu na godinu prije, vjerojatno zato jer je bio dostupan, a nama u ponedjeljak recimo poskupljuje plin u cijeloj Hrvatskoj i to više neće biti tako, dakle, ovi podaci su davno ih je pregazilo vrijeme.
Hvala lijepo. Gospodin Totgergeli.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Danas smo ovdje prilikom traženja stanki, maloprije čuli, da sa 1.4. poskupljuje električna energije. S obzirom da to nije točno, s obzirom da to je ustvari namjerno obmanjivanje naših građana, ja vas molim, da jasno i glasno pojasnite u svom ili završnom izlaganju ili sada u odgovoru na repliku, da cijena električne energije, građanima se ne mijenja ni jedne jedine lipe sa 1.4. i isto tako ni poduzetnicima ni gospodarstvu. Onima koji imaju ugovore s opskrbljivačima, neće se promijeniti ni jedene jedine lipe, a eventualno će se promijeniti onima koji su svjesno i namjerno možda raskidali te ugovore kako bi dobili povoljniju cijenu, nego što je to bilo ugovoreno s njihovim dobavljačima, pa zbog toga ste morali promijeniti metodologiju, za one koji su u sustavu zajamčene opskrbe, dakle, samo poduzetnici.
Hvala lijepo. I sada doći će gospodin Miro Totgergeli ovdje i nastaviti će raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana zamjenice predsjednika Upravnog vijeće HERA-e. Izvješće je korektno napravljeno i samim time ispunjena je obveza prema zakonu o regulaciji energetske djelatnosti, gdje je HERA dužna podnijeti izvješće Hrvatskom saboru. Napravljena je analiza energetskog sektora u RH, prema podacima koje agencija prikuplja i prikazano ostvarenje proračuna HERA-e za 2017. godinu. Što se tiče električne energije, prema izvješću za 2017., najbitnija promjena u odnosu na 2016. godinu je izdvajanje djelatnosti opskrbe električnom energijom, koja se obavlja kao javna usluga, dakle, govorimo o univerzalnoj i zajamčenoj usluzi iz operatora distribucijskog sustava. Javna usluga opskrbe ista je na cijelom području RH, po javno objavljenim cijenama i u tu svrhu krajem 2016. godine osnovano je novo društvo HEP-Elektra d.o.o. koje to i provodi. Cijene električne energije u RH određuje se na tržišnoj osnovi, uključujući i cijene električne energije u okviru univerzalne usluge, na koju pravo imaju kupci iz kategorije kućanstvo, a iznimka je zajamčena opskrba, za koju HERA određuje tarifne stavke koristeći posebnu metodologiju. Od 1. siječnja 2017. godine uveden je jedinstveni račun za električnu energiju svim krajnjim kupcima na mreži niskog napona, dakle, svi kupci na niskom naponu, koji su tada dobivali dva računa, jedan za električnu energiju od opskrbljivača i drugi za naknadu za mrežarinu od Operator distribucijskog sustava, počeli su od svojih opskrbljivača dobivati jedinstveni račun. Isto tako, od 1. siječnja 2017. godine, smanjen je PDV na električnu energiju za 13%, ali je zato od 1. rujna 2017. povećan iznos naknade za poticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije i visoko učinkovito kogeneracije na 0,1 kn po KWh, čime je promijenjena struktura ukupne cijene električne energije. Što se tiče potrošnje, iz izvješća vidimo da je potrošnja električne energije veća za 2,96% u odnosu na 2016. godinu, dok je vršno opterećenje u 2017. iznosilo 3079 MW i zabilježeno je, i zabilježeno je tijekom kolovoza, a minimalno je bilo svega 1300 MW, što je značajna razlika između minimuma i maksimuma. Ovo je treća godina za redom da je vršno opterećenje hrvatsko elektroenergetsko sustava zabilježeno tijekom ljetnih mjeseci. U prijašnjim godinama vršno opterećenje uglavnom se javljalo u zimskim mjesecima. Što se tiče proizvodnje, 2017. godina bila je izrazito sušna godina, kao što je i prvi dio, recimo ove 2019., a to je imalo za posljedicu smanjenje proizvodnje električne energije iz hidroelektrana te se značajna količina električne energije, odnosno 41% nabavlja iz uvoza. Od nabavljene električne energije iz uvoza, kao što smo već čuli, 3 TWh, podmireno je iz nuklearne elektrane Krško, a znači 4,4 TWh iz neto uvoza. Proizvodnja po vrsti proizvodnje, hidroelektrane 46, termoelektrane 37, vjetroelektrane 11 i obnovljivi izvorni energije 4,95%. Nadalje, prijenos i distribucija električne energije u RH su regulirane energetske djelatnosti koje se obavljaju kao javne usluge. Postoji jedan operator prijenosnog sustava, a to je HOPS, i jedan operator distribucijskog sustava, HEP ODS. Dužine njihovih mreža u 2017. na 400 kV imaju 1247 km, na 220 1213, na 110 kV 5239 km prijenos, dok distribucija upravlja sa mrežom od 35 na niže kW i te upravo mreže 35 kilovoltne ima 4515 km, 20 kilovoltne 8898, 10 kilovoltne 28 232 km, a 0,4 kV, dakle niskonaponske mreže, 62 201 km. Priključaka ima 36 579 km. Gubitci u distribucijskoj mreži u 2017. godini iznosili su 1,34 GWh, odnosno 8% nabavljene električne energije u toj mreži, što je više nego u 2016. godini. Ono što zabrinjava je udio netehničkih gubitaka, u ukupnim gubitcima, koji prema izvještaju iznose oko 50%. stoga je dobro što je HERA od HEP ODS-a tražila intenzivnije provođenje mjera, kao što su provjera priključaka i brojila te druge mjere smanjenja neovlaštene potrošne električne energije. Rezultate tih mjera vidjet ćemo u onom izvještaju koje ste vi najavili za 2018. godinu. Gubitci u prijenosnoj mreži su 1,9% ukupno prenesene električne energije u toj mreži i to su najniži gubitci u razdoblju od proteklih 8 godina, što se tiče prijenosa. Bilo je ovdje spominjanja da li mogu HEP, tj. HOPS i HEP ODS dovoljno ulagati u mreže, pa evo, HOPS je u 2017. godini investirao 443,3 milijuna kuna, dok su investicije HEP ODS iznosile 923 milijuna kuna. Ako pogledamo kroz godine, što je prijenos ulagao odnosno koliki su iznosi investicija, onda možemo vidjeti da je 2017. godina u zadnjih 5 godina jedna od gdje je najviše ulagano u investicije, dakle, ta konstatacija da prijenos nema dovoljno sredstava ne stoji jer iz godine u godinu sve više ulažu upravo u mrežu. Što se tiče distribucije, zanimljivo je da su, recimo, 2014. godine od ukupnih investicija, tada 880 milijuna kuna, investicije za elektroenergetski uvjet i priključenja, znači za priključenje novih kupaca su iznosili 1 četvrtinu toga, a 2017. godine su se podigli u ukupnom iznosu i sad čine jednu trećinu ukupnih investicija, što znači da ustvari od 2014. do 2017. imamo porast ulaganja u nova priključenja. Tarifne stavke prema izvješću za prijenos električne energije i za distribuciju električne energije za 2017. godinu nisu se mijenjale u odnosu na 2016. godinu i prosječno ostvarene cijene korištenja mreže za sve kategorije kupaca iznose 8,4 lipe po kW za prijenos i 22,2 po kW za distribuciju električne energije. Jedini pružatelj usluga uravnoteženja elektroenergetskog sustava i pomoćnih usluga sustava 2017. godine bila je HEP proizvodnja d.o.o. Na kraju 2017. godine broj obračunskih mjernih mjesta električne energije bio je oko 2,39 milijuna, ukupna prodaja električne energije krajnjim kupcima iznosila je 16,6 TWh, što je 3,8% više nego 2016. i taj porast ukupne potrošnje rezultat je porasta potrošnje kupaca iz svih kategorija a udio kućanstva u ukupnoj prodaji električne energije 38,8% dok je udio poduzetništva 61,2%. Došlo je do neznatnog porasta udjela prodaje električne energije krajnjim kupcima iz kategorije poduzetništvo u odnosu na 2016. godinu. Prosječne cijena električne energije za krajnje kupce u okviru univerzalne opskrbe, dakle kućanstvo to je ona HEP Elektra, u 2017. godini iznosilo je 0,45 kuna po kW, to je bez mrežarija i PDV-a. Kvaliteta opskrbe električnom energijom definira se i prati s obzirom na pouzdanost napajanja kvalitetu napona i kvalitetu usluga uz postupno uvođenje financijske kompenzacije kupcima nakon uvođenja zajamčenih standarda kvalitete opskrbe električnom energijom. Sustav poticaja za ukupno proizvedenu električnu energiju iz elektrana koje su uključene u sustav poticanja u 2017. godini isplaćeno je oko 1,9 milijardi kuna. Prosječna cijena električne energije koja je u 2017. godini isplaćena povlaštenim proizvođačima je 0,84kn po kW a na tržištu je cijena 0,38kn po kW. Ako malo pogledamo te prosječne cijene po pojedinoj vrsti postrojenja u sustav poticanja onda ono što je isplaćeno po kW za sunčane elektrane 1,93kn po kW, za hidroelektrane 0,96kn po kW, za vjetroelektrane 0,74kn po kW, za elektrane na biomasu 1,26kn po kW, elektrane na bioplin 1,28kn po kW, elektrane na deponijski plin i plin iz postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda 0,38kn po kW i za kogeneraciju 0,53kn po kW. Dakle prosjek cijena na burzama je 0,38kn po kW. Toliko o električnoj energiji. Što se tiče prirodnog plina prema izvješću u 2018. godini ukupna količina prirodnog plina na ulazu u transportni sustav iznosila je 32 tisuće 348 milijuna kW što je 17% više u odnosu na 2016. godinu. Od toga domaće proizvodnje 34,6%, što je 3,1% od prethodne 2016. Iz uvoza je u sustav ušlo 55,5% što je 39,9% više nego 2016. a iz podzemnog Skladišta plina Okoli, u transportni sustav ušlo 9,9% ukupno transportirane količine što je 20% manje u odnosu na 2016. Ukupna količina prirodnog plina na izlazu iz transportnog sustava iznosila je 32 tisuće 340 milijuna kW što je 17% više u odnosu na 2016., dakle imamo porast. Od toga je krajnjim kupcima koji su izravno spojeni na transportni sustav, otpada 52,4%, kupcima na distribucijskim sustavima 34,5%, što je isto 3,1% u odnosu na 2016. a u podzemno Skladište plina Okoli isporučeno je 13% ukupne količine što je 28,9% više nego u 2016. godini. Prema podacima opskrbljivača plinom krajnjim kupcima je u 2017. godini iz distribucijskih sustava ukupno isporučeno 10 tisuća 839 milijuna kW plina od čega je kućanstvima isporučeno 6 milijuna a poduzetništvu 4 tisuće 822 milijuna, 6 tisuća milijuna kW kućanstvu a poduzetnicima 4 tisuće 822 milijuna. Usluga transportnog plina u 2017. koristila se u 49 opskrbljivača plina udruženih u 13 ... [[Govornik se ne razumije.]] skupina. S obzirom da mi je vrijeme isteklo klub HDZ-a podržati će ovo izvješće uz dodatak da HERA nadopuni izvješće o obnovljivim izvorima energije kogeneracije te povlaštenih proizvođača. …/Upadica Radin: Hvala gospodine ... [[Govornik se ne razumije.]] , ne mogu vam dati više vremena./… Isto tako potrebno je u sljedećim izvješćima dopuniti u dijelu koji se odnosi na smjernice djelovanja koje će HERA uskladiti sa EU. Hvala.
Hvala vam lijepa. I sada je gospodin Saša Đujić ispred Kluba zastupnika SDP-a.
Hvala lijepa potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo žao mi je, dao bih ja kolegi svojih 5 minuta da završio ovo iscrpno svoje izvješće brojkama da se to može ali na žalost ne ide, pa ću ja skratiti svoju raspravu. Dakle, ja sam već rekao, ovo izvješće je zadovoljavajuće jer je ono prikaz brojki i stanja u državi onakvih kakvi jesu. Ali je zakašnjelo jer se odnosi na 2017. godinu i meni je katastrofa da mi danas raspravljamo o izvješću starom 2 godine jer građani Hrvatske od tih brojki i slova šta se dešavalo u 2017. godini nemaju ništa. Dakle, u ovom izvješću je naveden niz mjera koje bi Vlada trebala napraviti da osigura energetsku neovisnost Hrvatske, da napravi energente jeftinijim i pristupačnijim hrvatskim građanima i mi danas u Hrvatskom saboru raspravljamo o nečemu što se dešavalo prije 2 g. a uopće ne znamo pravo stanje stvari u Hrvatskoj danas osim što znamo da u ponedjeljak građanima poskupljuje plin u cijeloj Hrvatskoj, to je HERA objavila na svojim stranicama i to je točan podatak, dakle u ponedjeljak će prosječno poskupiti plin 275 kn, prosječno po kućanstvu u Hrvatskoj, u ponedjeljak i nažalost to nije prvoaprilska šala nego je to odluka ove Vlade, u ponedjeljak će poskupiti cijena struje dobavljačima struje. E sad ja bi volio da mi netko ovdje kaže da garantira da to neće proizvesti poskupljenje struje do kraja godine i za hrvatske građane. Nažalost vjerujući nekakvim tržišnim uvjetima i kak to funkcionira, ja mislim da do kraja godine možemo očekivati i poskupljenje struje. Interesantno je kako se ta poskupljenja dešavaju evo recimo konkretno za plin. 1.4. na kraju sezone grijanja ajmo to tako reći, kada se očekuje smanjena potrošnja plina u slijedećih 6 mj. preko ljeta jer grijanja više neće biti pa onda oni koji poskupljuju cijene plina očekuju da naši građani to neće ni primijetiti i zbog toga se to uvodi od ponedjeljka i zbog toga ja mislim da je to sve smišljena akcija kada i kako će poskupiti energenti u Hrvatskoj. Dakle ova Vlada nema ni plana ni strategije energetske neovisnosti i sigurnosti naših građana, meni je nelogično da se hvale s jedne strane iznenadnim punjenjem proračuna, odličnim prilivima, stabilizacijom hrvatskih financija a s druge strane svakodnevno smo svjedoci sve većeg i većeg opterećenja naših građana raznoraznim stvarima, od energenata, odvoza smeća i raznoraznih drugih nameta, poreza itd. Dakle to je nešto što pokazuje da ova Vlada po tom pitanju ne radi ništa. Kada pričamo o električnoj energiji, ja čekam tu liberalizaciju tržišta konačno. Meni nije jasno zbog čega država i Vlada ne da građanima da proizvode električnu energiju u nekakvim svojim solarnim panelima, u nekim svojim prostorima. Zašto je taj broj ograničen? Zašto samo neki u Hrvatskoj mogu to proizvoditi? Ovi podaci pokazuju da više od 40% kad je električna energija u pitanju, 55% energije mi uvozimo a imamo ogromne površine u Hrvatskoj, u našim otocima, u našem priobalju koji imaju ogroman broj sunčanih dana godini, zbog čega se ljudima tamo ne da da proizvode struju doma i da višak prodaju u HEP, zbog čega? Smijte se vi kolega Totgergeli, vi ste tu čitali ove podatke, brojke i slova iz 2017., to je vama to ali ova suštinske probleme vi ne dajte odgovore u HDZ-u ili štitite nečije lobije, evo mene bi to zanimalo. Znači ja dobivam prigovore od ljudi svaki dan, zašto ja doma ne mogu proizvodit struju kao ljudi, kao građani u cijeloj Europi za svoje potrebe i za prodaju u HEP-u viška, zbog čega? Zašto se to ne da? Čiji interes se tu štiti? To su pitanja. A s druge strane, radite energetsku neovisnost, ja ću opet spomenuti LNG na otoku Krku. To vam je politika ove Vlade, protiv volje građana, protiv planske dokumentacije, protiv zakona ove zemlje dovući stari olinjali brod za koji nema nikakvih interesa jer se na natječaj nitko nije javio onda Vlada naređuje državnim poduzećima da se ona moraju javiti na natječaj, da oni moraju graditi i to je vama energetska politika. Energetska politika koja se vodi oko ega ministra Čorića, ega pojedinih ljudi u ovoj Vladi a na štetu hrvatskih građana i to je ono što HDZ radi a ne bi trebao radit. Trebao bi raditi neke druge stvari ali sam ovaj izvještaj u 2017. g. i stanju energetskom stanju Hrvatske u 2017. g. koji se danas u 2019. raspravlja u Hrvatskom saboru je još jednom ruganje vladajućih hrvatskim građanima. Tko meni može objasniti da građane danas zanima ovi megavati, kilovati, koliko je ko, šta ljudi od toga imaju? Koliko je u 2017. proizvedeno, šta je poticano, šta nije poticano? Njih zanima samo od ponedjeljka koliko će im koštat struja, koliko će im koštat plin, koliko će to morat platiti, koliko će manje imat za svoju djecu i za neke svoje potrebe zato jer moraju plaćat više energente zato što Vlada ne provodi politiku i ne radi na stabilizaciji energetske sigurnosti u našoj državi, to su pitanja o kojima bi trebali raspravljati u ovom Viskom domu a ne ubit građane sa raspravom od sat vremena čitanja ovdje brojki i slova, zastarjelih koji pitanje više dal' su danas uopće točni. Evo to sam želio reći i ja neću ulazit u te brojke i slova iz 2017. g. Dakle ono što nama treba ovdje je rasprava o energetskoj sigurnosti zemlje i o našoj politici i kako građanima olakšati život i smanjiti njihove troškove i opet govorim, u svemu moramo bit zadnji, u svemu Hrvatska mora bit zadnja i nije mi jasno zbog čega mi ne dozvolimo recimo opet, još ću jednom reći ovo da ću jednom reći da ljudi sami mogu doma proizvodit struju. Evo vi se smijte iz HDZ-a, ja znam da je to vama kvantna fizika jer da to znate riješit onda bi to riješili a ne bi ovdje pričali o poticajnima i megavatima i brojkama i slovima što smo mi svi dobili prije godinu i pol dana pa smo mogli pročitati 211 stranica, imali smo vremena a vjerojatno ovo izvješće koje će doći za 2 mj. ovdje na raspravu ćemo imat vremena čitat i još slijedećih godinu i pol dana pa ćemo onda vidjet šta unutra piše pa ćemo za 2 g. možda raspravljat o nečemu šta je bilo u 2018. g. Uglavnom, žalosno i jadno i nisu nikakve dezinformacije, nisu nikakve obmane, od ponedjeljka poskupljuje plin u Hrvatskoj, u cijeloj Hrvatskoj, najskuplje u Dalmaciji, to je HERA objavila na svojim stranicama, poskupljuje struja za dobavljače što mislim da će do kraja dovesti do poskupljenja struje za sve hrvatske građane i to je politika ove Vlade i to treba jasno reći. Hvala lijepo.
Hvala i vama. G. Boris Milošević ispred Kluba zastupnika SDSS-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana predstavnice Agencije, poštovani kolegice i kolege zastupnici. Raspravljamo o izvješću jedne jako moćne državne agencije, koja ima jako velike ovlasti. Sama za sebe kaže i propisi kažu da je samostalna i neovisna, formalno registrirana kao ustanova. Ima javne ovlasti, pa što znači da može donositi podzakonske propise da može rješavati o upravnim stvarima, a isto tako da može pokretati prekršajne postupke. Na čelu ove jake i moćne javne ustanove, je Upravno vijeće od 5 članova, koje bira upravo ovaj Visoki dom na 7 g. Profesionalno sam se dosta bavio agencijama i drugim pravnim osobama sa javnim ovlastima, ali neću danas govoriti o tome, neću govoriti o organizaciji HERA-e i onome što bi HERA trebala poboljšati u svom radu, nego ću reći o onome što piše u izvještaju. A u izvještaju piše, HERA naglašava svoju ulogu zaštite kupca, kako HERA, bar prema izvještaju radi tu svoju funkciju, štiti kupca. Kaže, da se zaštita kupaca radi na više načina, a jedno od tih načina je rješavanje pojedinačnih žalbi i prigovora kupaca, dakle, temeljem javnih ovlasti, a s druge strane i donošenjem propisa kojim se regulira pojedino tržište energije. Dakle, kupci, odnosno, u ovom slučaju, to nisu samo građani, ali uvijek nekako mislim na građane, mogu štiti svoja prava pred HERA-om na način da pokreću, da podnose razne podneske ili da pokreću, odnosno, podnose, ulažu žalbe ili prigovore protiv dakle, onih koji im energiju isporučuju. Ja isto mislim da je ovo važno ili da tu treba staviti naglasak i da treba najviše štiti upravo one kupce koji su stekli status ugroženog kupca, a to su, dakle, oni naši građani, koji prema propisima o zdravstvenoj zaštiti, socijalnoj skrbi, su zapravo u socijalnoj potrebi, socijalno su ugroženi i zapravo treba im pomoći, da mogu podmiriti svoje obaveze, odnosno, da mogu imati pristup prvenstveno elektroenergetskoj mreži, odnosno, struji. HEP je radio analizu tih žalbi i prigovora građana, dakle ne samo građana, ali najviše građana i u biti ja sam pogledao tu analizu i došao sam do zaključka da taj rad i njihova uloga, zapravo nisu prepoznate od građana. Meni je jednostavno nevjerojatno da u cijeloj 2017. žalbi prigovora iz područja električne energije koje su zaprimljene u HERA-i ima ukupno 185. Dakle, imamo na milijune potrošača i imamo samo u cijeloj godini samo 185 prigovora. To znači po meni ili da su kupci stvarno zadovoljni uslugama, da nemaju nikakvih problema na terenu, u svakodnevnom životu ili znači da vas građani nisu prepoznali. Meni se čini ovo više drugo, da vas građani nisu prepoznali. Ako vas građani nisu prepoznali, to znači da ne radite dobro svoj posao zaštite kupcu. Ja sam pogledao vaše stanice, tu ima jedan fini letak za kućanstvo, krajnjih kupaca, dakle, iz kategorije kućanstvo i gdje se objašnjavaju prava građana na koji način da se zaštiti kome da se obrate, ali prema ovoj statistici, građani za vas ne znaju, građani za vas nisu čuli i građani se, dakle, vama ne obraćaju. I mislim da s te strane morate poraditi na svojoj vidljivosti, prepoznatljivosti i građani moraju znati za vas. Morate surađivati s udrugama potrošača i morate se na svaki drugi način približiti građanima, ne biti zatvoreni jer mislim da ovih 185 prigovora i žalbi ne odgovaraju životu. Ono drugo što sam htio reći u svome izlaganju i naglasiti je, povezanost s prvom točkom danas o kojoj smo razgovarali, a danas smo govorili o zemljišnim knjigama dakle, radi se o obnovi priključaka na elektroenergetsku mrežu, onih građana koji su to imali prije rata, povezano sa problemom legalizacije objekata, porezano s problemom rješavanje vlasničko pravnih odnosa. Tu imamo 2 strane tog problema, prva je strana operatore, koji kada želi izgraditi nekakvo postrojenje ili objekt, kako bi omogućio građanima na nekom području da imaju pristup struji, moraju pribaviti, evo, ja sam našao jedan dopis, gdje oni moraju pribaviti nekih 20-tak papira. I ok, takvi su propisi i to je u redu, neka oni to pribave, a zašto im otežavati? Zašto otežavati sa propisima u situacijama gdje nemamo riješeno vlasničko pravne odnose, u situacijama, gdje oni moraju objekt napraviti na zemljištu, koje ima 20 vlasnika? A od tih 20 vlasnika, 19 nitko ne zna gdje su ili su davno pokojni i onda tražimo nasljednike i nikako se ne mogu pronaći. Tu onda imamo zastoj u projektu i onemogućavamo dakle, pristup građanima koji tu žive da dobiju pristup energiji i tu o jako otežava obnovu elektroenergetske mreže u onim krajevima gdje je ono prije bila. S druge strane, dakle, taj program sanacije i obnove elektroenergetske mreže, kako se nekada zvao i koji sada pokušavamo gurati u mandatu ove vlade, da ti ljudi konačno dočekaju priključak na struju, oni također imaju isti problem, oni nemaju riješene vlasničke odnose na svojim kućama i onda imaju problem da dobiju priključak. Mi smo govorili jutros o Zakonu o zemljišnim knjigama, kako je to veliki problem, da država još uvijek nije upisala sve svoje parcele, sve svoje zemljište i trebati će joj sigurno još nekoliko narednih godina da taj posao završi. A gdje su građani? A ti građani u tim ruralnim područjima su stariji, nemaju znanje, nemaju više ni životne snage, nemaju ni entuzijazma, nemaju ni novca, da rješavaju svoje vlasničko pravne odnose, a to je jedan od uvjeta da dobiju priključak. Ja bi sada ovdje cijeli dan mogao pričati o pojedinačnim, konkretnim slučajevima, koji se vama, izgleda nisu obraćali, jer nisu u ovih 185 slučajeva, ti građani pokušavaju riješiti svoje pitanje kako bi dobili priključak. Pa ne govorim o ovom slučaju koji sam spominjao danas, gdje 12 g. pokušava riješiti pitanje vlasništva nad svojoj kućom. Vi imate javne ovlasti da mijenjate propis, vi imate ovlast da donosite opće uvjete za korištenje mreže i opskrbu električnom energijom. Ja apeliram da taj propis izmijenite, da ga prilagoditi životu i životnim uvjetima i životnim sredinama i stvarnosti koja se oslikava uprava u gruntovnici, neriješenim vlasničko pranim odnosima, neriješenim zemljišnim knjigama. Ja bi volio da mi imamo uredne zemljišne knjige i uredno vlasništvo, da je gruntovnica svima 1/1 onda bi mogli mi razgovarati o ovim uvjetima. Dok nije takvo, iluzorno je očekivati da općem uvjetima piše, da samo vlasnik može dobiti priključak, ako bi poslali neku inspekciju na teren, da isključi svim onim kupcima, koje nisu riješili svoje pitanje vlasništva, bilo gdje u Hrvatskoj, pa čak i u urbanim sredinama, pa isključili bi pola Hrvatske. Pola Hrvatske ne bi imalo pristup struji. Dakle, prilagodimo propise životu, nemojmo kažnjavati građane propisima, jer svaki dan bez struje je jedan dan previše. Hvala.
Hvala lijepo. Sada ćemo budući da je 13,00 sati, krenuti na iznošenje stajališta u ime klubova Sad ćemo se vratiti točci koju smo načas bili prekinuli i klubovima zastupnika i sada će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena predstavnica HERA-e, mi govorimo ovdje o regulatornoj agenciji, u biti koja regulira energetski sustav. Međutim, ja ne znam jeste li svjesni kada govorimo o ovome da je ugrožen nacionalna sigurnost, energetska sigurnost, zbog toga što je HERA kroz prste pustila u biti dozvolila zajedno uz pomoć politike jel niste neovisno tijelo što bi trebali da umjesto da obnovljivi izvor energije uz naše bogatstvo sunca imamo mikrosolare, mi smo dozvolili da vjetroelektrane u stranome vlasništvu niti jedan dio u vjetroparkovima i vjetroelektrani nije iz RH, milijardu i po kuna godišnje ide iz džepova naših građana a milijardu od znači još onih koji su znači ukupno 2,5 milijarde kuna. Zbog takvih manjkavosti, to su velike štete za naše građane a taj novac se izvlači van. Da smo ugradili mikrosolare za ovaj iznos novca, danas ne bi imali energetski siromašne građane koji gdje država 500 milijuna kuna godišnje daje za ogrjev, država, lokalna samouprava, za ogrjev našim građanima siromašnim. Mogli smo na svaku ustanovu, na svaku kuću ugraditi mikrosolar, imati neovisne obitelji i ne bi bilo više energetskog siromaštva. MOST nezavisnih lista je već dugi niz stoji taj zakon u proceduri, Zakon o mikrosolarima i ne samo što bi neovisnost i energetsko siromaštvo smanjili šta više ne bi trebali ljudima plaćati, izdvajati taj novac država nego bi se pokrenula proizvodnja jer svaki dio mikrosolara, solara, solarnih panela može se proizvesti u Hrvatskoj i oni koji će postavljati što znači da su učinjene velike štete a vi ste kao agencija to morali zaustaviti a reći ću vam primjer. Čovjek je na svoj objekat postavio mikrosolare 2013., solarine panele, čini mi se oko 30 kW, točno 30 kW, to je sve skupa platio 60 000 eura, dobio je dozvole od HEP-a, sve važeće dozvole međutim nije dobio on bez obzora šta se tada pozivalo na obnovljive izvore energije nego su dobili vjetroparkovi koji su u stranom vlasništvu, ponavljam. Znači taj što kad se nije dobio po kriterijima koji su bili, samo čuo sam da je to bilo dijeljeno minutu prije ponoći. Iz svega ovoga ispada da ispada da sve ide iz džepa građana, ne koristimo naše sunce koje imamo, koje priroda i bog nam dao nego pogodujemo stranim interesima koji je provučen kroz zakona 2015. na sjednici Zorana Milanovića koji je provukao ministar tadašnji Ivan Vrdoljak, sad koalicijski partner HDZ-a gdje je u biti ugrozio i energetsku neovisnost naših građana a i nacionalnu sigurnost jer samim tim zbog tog što imamo uvjete dao je strancima mogućnost da zarađuju po povlaštenoj cijeni ogroman novac zbog čega je poglavito u Dalmaciji najviše vjetroelektrana, po tom bi trebala bit skuplja struja ali evo država će to subvencionirati, u konačnici u proračun državni je od naših građana. Moći će 4 puta mijenjati cijenu godišnje, po ovim informacijama niste potvrdili da ili ne da od ponedjeljka poskupljuje plin, znači od 6,9%, u Slavoniji u sklopu projekta Spas za Slavoniju, Slavoncima će poskupjeti 7,7% plin tako da će ljudi osjetiti na džepu i ovo što je ostalo ljudi, umjesto da imamo jeftiniju energiju za naše poduzetnike, evo ja samo gledam sliv rijeke Cetine koji proizvodi 60% hidroenergije u RH gdje imamo i jedno od najstarijih, Kraljevica 1912. g. napravljenu hidroelektranu, gdje imamo najveće jezero pitke vode Peruča gdje ste također namjeravali štetni projekt termoelektranu Peruča, gdje se namjeravalo, jel', ministrica Burić tj., njen suprug. Imamo znači 6 objekata, 5 hidrocentrala i onda imamo rentu i grad Sinj nema rentu. Nema ni gospodarstvenik najviše energije proizvodi sliv rijeke Cetine a struja je skuplja tj. ista kao našim poduzetnicima kao i u Francuskoj, odakle nam tu konkurentnost? Zbog čega ta područja koja samo eksploatiraju se ako je 60% hidroenergije sa sliva rijeke Cetine, a ta područja iseljavaju, zbog čega nemaju pa barem poduzetnici, povlaštenu na tome području a nemamo ljudi, nemamo poduzetnika jer nemaju nikakve prednosti i sve je došlo u Zagreb a ono što nije u Zagrebu, otišlo je vanka, vani u Irsku i Njemačku, zbog čega nemaju povlaštenu struju, o tome trebamo govoriti. HERA znači nije neovisno tijelo, ja ću ući, ja sam otišao malo šire, HERA nije neovisno tijelo isključivo zbog toga na ovome primjeru gdje je čovjek 100%-tni invalid Domovinskog rata, gdje je na svoju kuću rekao sam, svoj objekat 60 000, gdje je 30 kw ugradio mikrosolare, 2013., to mu propada, trune sve, spremno bilo za uključit u mrežu, ima znači sve dozvole važeće od HEP-a, svih mjerodavnih tijela, međutim on to nije dobio ali vjetroelektrane jesu. O još jednom, ponovit ću ono što sam rekao i na početku. Zašto prostor ako imate vi, a vi ga nadzirete tj. investicijske planove koje vi odobravate HEP-u jer HEP ima dobit, taj novac se troši na sponzorstva i pokroviteljstva a ne u investicijski razvoj. Pa evo u, ja ću vam reći iskreno, mislim zbilja iskreno, ja sam vodio prosvjede, doslovno kad bi vrabac pao na žice gole kao u, ne znam za vrijeme vestern filmova, nestajalo bi struje, kad bi puhnulo u Osijeku, puhala bura ili dolje bi nestalo struje. Kad bi se naoblačilo u Italiji, nestane struje. Žice vise, infrastruktura niskonaponske mreže katastrofalna, nešto je se pomaklo u jednom vremenu krajem 2016. se pomaklo, nešto se ulagalo u trafostanice u izmjene, međutim još uvijek je stara infrastrukture, to su vam one gospođo žice koje vise, pa čovjek kad je čistio dimnjak, da bi se, umalo nije pao, uhvatio se za dvije žive, postoje, znate, prastaro, nije kabelirano, nije mu se dogodilo ništa, ostao je živ koliki je napon, a ljudi plaćaju normalan napon koji treba biti 220 W, je li tako kada dođete u mesnicu, ne morate platiti kilu mesa da vam mesar da 5 kila mesa. Stupovi od struje vise one čase, one što drže žice, prastare, to je se nešto promijenilo u određenim mjestima, međutim još uvijek uz same hidroelektrane koje sam nabrajao, zaseoci uz Peruču, zaseoci uz Zakučac, zaseoci uz Đale, znači u području cetinskoga sliva, to je katastrofalna situacija. Umjesto da imaju ljudi tu nekakve pogodnosti, oni imaju umjesto 220 W u biti, to provjerite, ja ne znam, ja sam ovdje čak i prosvjedovao prije 5-6 godina jer tu živim. Nešto se mijenja, pokušava se mijenjati, ali to bi trebalo promijeniti sve, mislim, minimalno je ljudima koji uslugu daje se, da im se da kvalitetna usluga. Tako vam je u Dalmatinski zagori u većini mjesta. Da jednostavno niskonaponska električna mreža je u katastrofalnom stanju. Ne znam kako HEP-u funkcionira, oni valjda raspišu natječaj koncesionarima koji moraju mijenjati tu niskonaponsku mrežu i ja vjerujem da tu treba ići brže, da mora ići brže, ne mislim, ne samo to što su štete kao potrošačima ljudima, nego štete na računala ili jednostavno kad upalit bojler, ugasi vam se računalo i televizija, ako upalite mašinu za pranje rublja ili suđa, ne može raditi jedno i drugo. Znači, jednostavno vi kao regulatorna agencija morate obratiti pozornost u tim krajevima jer ti građani plaćaju tu struju u iznosu od 220 W, a ne, ne znam koliko. Znam da ljudi se bune, mene zovu i prije, ja kao građanin živim na tome području, reagirao sam kod HEP-a, mi smo prosvjedovali, čak smo mislili popilati te stare stupe, pa nešto tek tada počeli reagirati jer jednostavno, bolje ih je ne imati, nego imati, oni su opasni bili po živote jer su, više o žicama, jednostavno se dolje saginju. Tako da, niskonaponska mreža je katastrofalna, a jedino što znate, znači, znate te dobit, ulagati u sebi za kampanju, a to su vam sva pokroviteljstva HEP-a su u biti kampanja vladajućih, pa bi vas zamolio da prekontrolirate sva pokroviteljstva. I da nam date u izvješće, ako znate koliko je pokroviteljstava išlo novca u pokroviteljstvo, koje je moralo ići u investiranje i razvoj. Mi te informacije nemamo. Što je s tom dobiti? Jer ne može biti niti jedna tvrtka država u državi, pa ni HEP, jer on, ja sam za to da on bude u vlasništvu države, to je strateška nacionalna tvrtka, nitko je ne smije otuđiti bez referenduma, što se pokušalo, ali ne može biti država u državi. I ta dobit se ne može dijeliti samo kroz sponzorstva i pokroviteljstva, da bi dobio HDZ izbore. Ili HNS, ne znam sad tko prevladava s tim. Znači, a dok sam rekao kakva je niskonaponska mreža, kakve su trafostanice, da vidite, ja mislim da je to atrakcija turistička. I one kada vide žice kako vise, one prastare, to je nezamislivo. I još jednom, potrudite se, budite neovisno regulatorno tijelo, nemojte pogodovati stranim investitorima, zaštitite nas od onih koji u našem međuljudskom sustavu upravljaju s time, zaštitite naše građane, zaštitite nacionalnu sigurnost, sigurnost naših obitelji i da se ne izvlači dobit od naših bogatstava vanka, kao što je slučaj po pitanju vjetroelektrana, toga ste vi svjedoci, vi to znate, ali nećete reći da dobit koja je ogromna se izvlači vanka, a to su vjetroelektrane, umjesto da smo ulagali u solare. I vi morate to hrabri isto kazati, ako ste neovisno tijelo. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je ovaj Živog zida i SNAGA-e, u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo koji ste prisutni i prazne stolice koje su danas ovdje u velikoj većini. Danas pred Saborom su učenici i studenti koji zahtijevaju promjene u odnosu naše zemlje prema klimi i budući da je danas izvješće regulatorne Agencije za energetiku, htio bih ukazati na promašene politike hrvatske Vlade. Jedno od njih je orijentiranost fosilnim gorivima. Npr. izgradnja termoelektrana koje je Vlada podržavala, s jedne strane, a s druge strane izgradnja LNG terminala u Omišlju. Zašto je LNG terminal promašaj? Zato jer Hrvatskoj ne treba alternativni put za dovođenje plina jer već imamo put koji nam dovodi plin i koji je jeftiniji od tog puta kojeg Vlada planira već nama treba drugi izvori energije. Znači Vlada treba više truda uložiti u recimo postavljanje solara, imamo hrpu krovova u Hrvatskoj, pogotovo u Dalmaciji koji bi se bez problema mogli iskoristi za skupljanje solarne energije. I kao što recimo jedan telekom operater postavi infrastrukturu telekomunikacijsku na neki objekt i zarađuje on od toga što od tamo može puštati signal i zarađuje osoba koja je dala svoju kuću, odnosno objekt da se na nju postavi odašiljač tako bi mogli zaraditi i ljudi koji imaju nekretnine i HEP koji bi postavljao te električne instalacije. Znači imate win-win situacija, međutim umjesto win-win situacije koja bi išla u korist i HEP-u i građanima koji mogu besplatno ustupiti prostor za postavljanje te infrastrukture i svima koji će naravno trošiti tu struju mi imamo situaciju da Vladu to uopće ne zanima. Vladu ne zanima niti recimo pitanje električnih vozila. Znači država bi morala napraviti strategiju u transformaciji, znači vozila da se potiče vozila na električni pogon, da je više električnih punionica itd.., postaviti jasne ciljeve. Takvih ciljeva ova Vlada nema. Također imamo problem gole sječe naših šuma, ilegalne sječe, policija nažalost ne radi dovoljno da zaustavi sječu na tuđim parcelama koja se događa niti Hrvatske šume rade dovoljno po mojem sudu da zaustave golu sječu i rušenje zapravo jedne zelene, jednog zelenog pojasa, površine predstavlja gubitak za naše društvo. Također Hrvatska mora napraviti iskorak od klasične poljoprivrede ka permakulturi. U permakulturi zajedno funkcioniraju voćke i povrće. Znači sve se uzgaja zajedno i dobiva se cijeli jedan šaroliki spektar plodova i puno je manja potreba za navodnjavanjem ili za obradom zemlje i općenito je puno manje rada potrebno uložiti. Međutim, država ne potiče recimo razvoj permakulturnih vrtova već potiče zapravo isključivo uzgoj monokultura. Zašto ako je monokulture potrebno gnojiti a permakulturu ne, ako je potrebno puno više energije i rada ulagati u monokulture nego u permakulturu a prihodi što se tiče proizvoda kod permakulture su ogromni. I vi možete sadnjom tzv. profitnih kultura čak i povećati prihod od permakulturnih površina u odnosu na tradicionalne. Također ova Vlada ne shvaća da mi imamo u Hrvatskoj odgovornost prema našem planetu i da način na koji se otpad zbrinjava u Hrvatskoj, način pri kojem golema većina otpada se ne razvrstava je jednostavno neadekvatan ali Vlada ponavljam ne čini ništa po tom pitanju. Nedavno ste imali velike oborine u Istri pa je onda smeće ono se rasulo po svuda itd. Nij mi jasno kako je moguće da se na takav način u 21 stoljeću gospodari u našoj zemlji. I ono što je također bitno, vidite, vi nemate u školama uopće obrazovanja o ovim pitanjima koje sam sad spominjao. Znači pitanja koja se tiču ekološkog uzgoja, odnosno permakulture ili recimo djelovanja čovjeka na klimu o tome uopće nema u školskom, u školskom gradivu. I ono što država radi je zapravo sada još jedan novi udar na građane gdje ne samo da ne razmišlja progresivno već i onima koji vjeruju u ovaj sustav koji polažu svoju nadu u Vladinu politiku zapravo otežava život na primjeru poskupljenja struje i plina. A zašto poskupljuju struja i plin? To je dobro pitanje, po mojem sudu jasno je ako država planira potrošiti veliki novac na izgradnju LNG terminala, ako je jasno da je plin tamo skuplji i da država zapravo tjera državna poduzeća da otkupljuju taj skuplji plin, ha jasno je da će onda i poskupiti i plin građanima. To je barem moj sud. Međutim, ova Vlada uvjerava ljude da ulazak u neprofitabilan projekt i kupnja skupljeg plina nema veze sa poskupljenjem plina za građane. A već sada je cijena plina velika i već je bilo tih poskupljenja neprekidno. I ja vas pitam gospodo, pa kako vi mislite da će država uspjet funkcionirati odnosno da će industrija opstati. Sami ste svjedoci toga da se ugasila prvo željezara u Sisku, onda se ugasila rafinerija u Sisku, sada je sve izvjesniji i stečaj tzv. velike brodogradnje. Znači i ta grana nam nestaje. I ako vi poskupite cijenu plina i cijenu struje, pa pitajte se kako će jedna Petrokemija kojoj je već i ova cijena koja postoji preskupa, prevelika, kako će jedna Petrokemija, kako će jedna Petrokemija opstati ako se poveća cijena plina, a plin im je najveći resurs. I vi poskupljenjem plina i struje za tzv. gospodarske subjekte, vi zabijate opet čavao u lijes naše ekonomije. I ja znam da je vama politika koja se vodi najbolja na svijetu i da smatrate da treba poskupiti, da treba ugasiti rafineriju u Sisku recimo, da treba gurnuti brodogradilište u stečaj itd. Ali šta ćete napraviti, ostati će ljudi bez radnih mjesta i ne može cijela ekonomija funkcionirati na turizmu. To nema nigdje na svijetu da u zemlji koja nije tropska da je sve bazirano na turizmu jer samo tropske zemlje mogu imati stalan priljev turista, mi u Hrvatskoj to nemamo. I ne može jedna Dalmacija, koliko god oni rade, ne može ona sama za sebe vući ostatak države, daj shvatite to. Mora se država ravnomjerno razvijati. A vi ako nemate strategiju sa obnovljivim izborima energije gdje bi se recimo solari postavljali na kuće ili kolektori za grijanje tople vode, pa kako, vi, vama je rješenje LNG terminal i termoelektrana u 21. stoljeću. Sjećam se kada sam gledao u Maroku grad je valjda najveće solarno polje valjda na svijetu. Ja sam se zašokirao kada sam vidio kolika je veličina tog projekta i ulaganja. Doslovce oni u pustinji rade zapravo centar iz kojeg će zarađivati energiju. Ali mi u Hrvatskoj koji bi trebali biti pametniji od Marokanaca i napredniji od Marokanaca i razvijeniji od Marokanaca mi smo nažalost iza Marokanaca. Jedna Indija, jedna Indija ispred nas, svjetlosnim godinama po pitanju iskorištavanja solarne energije a Indiju se smatra zemljom trećeg svijeta. Zar nije to sramota? I meni nije jasno evo, uvaženi predsjedavajući, može li se uopće sjednica Sabora održavati kada nema predstavnika predlagatelja u Sabor? Evo ja molim da mi se da odgovor na to pitanje, trenutno nema. ... [[Upadica se ne čuje.]] Gospodine, uvaženi predsjedavajući ja vas molim da se ovo obustavi dok predstavnik predlagatelja ne dođe.
Naravno, predstavnik predlagatelja treba biti prisutan i cijelo vrijeme je bio prisutan, ovaj čas je izašao na trenutak van, ako vi želite mi možemo dati stanku pa će se vratiti ili je možemo pričekati, kako god želite.
Ja vam samo hoću reći da …
U redu, ja dajem stanku od 10 minuta.
Hvala. STANKA U 13,50 SATI
NASTAVAK NAKON STANKE U 14,00 SATI [[Govornik naknadno uključen.]] stanka od 10 minuta. Izvolite kolega Pernar, imate i predstavnika Vlade, koji će vas napeto slušati zajedno sa 6 zastupnika koji vas isto napeto slušaju. Izvolite. Uz zamolbu da se držite teme.
Uvaženi predsjedavajući. Jedan od razloga zašto su ljudi ogorčeni, je u tome što je broj zastupnika, koji slušaju uopće rasprave, je jako malan. Ljudi su ogorčeni jer vide da zastupnici ne dolaze na svoje radno mjesto i da su stolice prazne. U trenutku kada je i predstavnik predlagatelja napustio sabornicu, ja sam molio da se obustavi sjednica, zato da ukažem na taj sramotan odnos prema zakonodavnom tijelu, kojem se često tepa da je uzvišeno da je to nekakav Visoki dom itd. Ali, iz odnosa zastupnika i predstavnika predlagatelja spram njega ja nemam dojam da oni stvarno to misle. Ali, da se vratimo na pitanje izvješća Agencije za energetiku. Njeno izvješće nije od mene pozitivno percipirano, zato jer se ne nudi nikakva vizija, ne nude se nikakva nova rješenja, ne nudi se nikakav progresivan ili novi pogled na stvarnost. Nama se nudi samo, ponavlja nam se priča ista, isti pogled na svijet koji vlada do '91. u Hrvatskoj spram energije vlada i danas 2019. Znači ništa se promijenilo nije. Još uvijek ova vlada je bazirana na vozilima koji su na fosilna goriva, još uvijek umjesto da se razmišlja o alternativi za nove načine stvaranja energije, oni sada rade LNG terminal. Pa to je i ekološki i ekonomski štetan projekt. Hoće graditi vlada termoelektrane. Kako da to podržimo? Permakulturu država ne podržava. Država žmiri nad golom sječom šuma i na kraju još poskupljuje struju i vodu, odnosno, struju i plin. Kada dođe do poskupljenja struje i plina i ono male industrije što je ostalo će biti razvaljeno. Pa već u mandatu ove vlade, HDZ-ove, premjera Plenkovićeve, već je objašnjenja i rafinerija, brodogradilišta ne rade. A što će biti sa petrokemijom? Ako se petrokemiji poveća opet cijena plina, pa oni ni ovu trenutnu cijenu ne mogu izdržati. Jeste svjesni što to za njih znači, dal vas je uopće briga? Bojim se da nije, bojim se da vi gledate iz osobne perspektive i mislite ako je vama osobno dobro, da je sve ok i ja vjerujem da je za vas sve ok i ja vjerujem da je vama u životu super i da ste vi sretni zbog pozicije u kojoj se nalazite. Ali pitajte se kako će petrokemija opstati. Ako petrokemija propadne, ostati će više od 1000 ljudi bez posla. I šta će ti ljudi? Ti ljudi će biti tužni. Malo mislite na, mislite malo na druge. Nemojte samo razmišljati o sebi, poteknite nešto, napravite nešto ljudi, molim vas. Hvala.
Hvala lijepo. Ja se slažem apsolutno s vama da nije u redu da je toliko malo zastupnika prisutno, evo, nije čak, osim vaš nitko iz vaše stranke prisutan i to nije dobro. Trebali bi biti prisutni tu, zastupnici iz svih stranka, iz opozicije, naravno, isto, samo jedan predstavnik. Trebali bi svi biti ovdje i razgovarati o ovoj važnoj temi. Idemo na sljedeću pojedinačnu raspravu, jer smo završili klubove, a to će biti poštovanog zastupnika Domagoja Hajdukovića, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Prvo ću početi, sa onime čime je kolega Pernar završio, budući da sada po novom poslovniku, ne možemo replicirati na klubove. Ali, kada govorimo o obnovljivim izvorima energije, zaista je istina, da tu Hrvatska kaska, tu kaskamo i prema standardima koje je postavila EU i nadam se da nećemo zbog toga morati plaćati penale. Ali, dok Maroko ima neke preduvjete prirodne, za ono što je kolega Pernar rekao, da je vidio da grade i ima cilj i viziju, a to je postati vodeći proizvođač električne energije u Africi, Hrvatska to nema. Dakle, ako imate pustinju, to je inače zemlja koja se ne koristi, ali samo će koristiti itekako konstruktivno, ako su na njezinom području postavljene solarne ploče. S druge strane, znam da je i u Slavoniji postajao jedno vrijeme trend, da se na njive, dakle, na oranice, na obradivu zemlju su određeni vlasnici željeli stavljati solarne ploče. To se više ne odobrava i to apsolutno podržavam, jer to je čisto gubitak zemlje. Dakle, gubimo nešto što bi inače bilo obradivo i što bi inače donosilo određeni prihod, a s druge strane, dakle, ne znam čime su ti vlasnici bili motivirani da dakle, se zemlja ne obrađuje, nego da imaju prihod čisto od električne energije. Međutim, kada govorimo o kućama, javnim zgradama, dakle krovovima i sličnim površinama one su nažalost neiskorištene što se tiče solarne energije, svjetlosne energije, a tim više što znam da u Hrvatskoj postoje tvrtke koje se bave proizvodnjom ili elemenata ili cijelih solarnih, odnosno, solarnih ploča. Dakle, tu bi mogli staviti i našu proizvodnju i naše znanje u službu onoga zapravo što bi na kraju produciralo i čistu obnovljivu energiju. Kada govorimo o infrastrukturi, a to je nešto potpredsjednica Upravnog vijeća spomenula na početku, ja se ne mogu složiti da je infrastruktura na zadovoljavajućoj razini, kada govorimo i o urbanim središtima. Evo reći ću vam na svom osobnom primjeru. Dakle, žice kojom električna energija dolazi u moje kućanstvo su antikne. One spadaju u muzej a ne u Hrvatsku 21. st., dakle to vam je još ono 5 žica sa porculanom i šta ja znam, malo pirne vjetar, ja nemam električnu energiju. A govorim vam o Osijeku, dakle jednoj urbanoj sredini, najvećoj urbanoj sredini na istoku Hrvatske, to je katastrofa. Katastrofa, i nije moje kućanstvo jedino koje ima takvu infrastrukturu. Dijelovima Hrvatske i nema električne energije ali dobro, na tome se radi. Apsolutno se slažem sa onime što je isto rekla potpredsjednica upravnog vijeća da je ovo zapravo, ja ću reći malo drugim riječima zastarjelo izvješće. mi raspravljamo o izvješću za 2017. g. koje je trebala i nama kao zakonodavcu ove Vlade poslužiti kao putokaz što se treba raditi u slijedećoj godini, koji su to projekti kako bi Hrvatska bila što više energetski samoodrživa dakle i da bi se sve eventualni problemi u opskrbi i problemi u nabavljanju električnom ne samo električnom, ne samo električnom nego i drugim energentima, mogli prevazići odnosno mogli bi riješiti. Dakle preporuke i planovi koji bi se trebali ispunjavati kada? U prošloj godini. Kada ćemo raspravljati o izvješću za prošlu godinu, pa možda za 2 g. Ali to je sve onda već passe i bojim se da onda ova izvješća nemaju onu svrhu koja bi trebala imati a to je da se kažem i nama a i Vladi kao izvršnom dijelu vlasti služe kao putokaz kojim putem ići i što treba raditi u narednoj godini. Nažalost bojim se da je to sve samo jedan mali teser u mozaiku toga koliko nemamo vizije kako se želimo razvijati ni u jednom području i to je ono što stalno ponavljam i mislim da treba stalno ponavljati, da naši građani toga trebaju bit svjesni. Dakle mi nemamo strategiju gdje vidimo Hrvatsku za 10 g. niti u jednom području, niti što se tiče obrazovanja, niti što se tiče razvoja gospodarstva, turizma pa onda i energetske neovisnosti. Nažalost razmišlja se samo u okvirima tekuće godine ili tekućeg političkog mandata a ne gleda se šire. 4 g. je jako malo osobno ako govorimo o nekim strateškim interesima Hrvatske. Tako ako iščitavamo podatke HERA-e dakle koje imamo pred sobom, visjet ćemo da raste potrošnja plina ali raste i cijena plina, kolegice i kolege. I da, neki su prije mene govorili, ja se mogu samo s tim složiti da mi se ovo čini kao ciljano poskupljenje da zašto baš 1. travnja, zato što će onda potrošnja plina vjerovatno pasti, pravo će se poskupljenje osjetiti tek kada krene nova sezona grijanja, dakle negdje krajem godine. Plin će poskupiti ovisno o distributerima a posebno će poskupiti u Slavoniji. Dakle u dijelu Hrvatske, istočnom djelu Hrvatske koji je najžešće zahvatila depopulacija iz koje ljudi odlaze a ovo će sigurno biti još jedan šlag na tortu, da tako kažem, to je dakle poskupljenje od 7%, to je otprilike 20 kuna mjesečno, to nekome ovdje može izgledati malo kućanstvima posebno, staračkim kućanstvima, posebno kućanstvima koja nemaju velike prihode a takvih nažalost u Slavoniji ima jako puno koji imaju mirovine po 2000 kuna, 20 kuna više na račun mjesečni se itekako osjeti isto kao i na sveukupni budžet. Isto tako poskupljuje struja. Ja ne znam neke kolege iz HDZ-a se valjda ne žele suočiti sa činjenicama ali evo, citirat ću vam jedan medij koji kaže, citiram: Od 1. travnja stiže i poskupljenje struje. Poduzetnicima koji koriste tzv. zajamčenu uslugu HEP-a, struja će poskupiti za 20 do 30%. početkom lipnja na udaru bi se mogli naći i građani koji korist HEP-ovu univerzalnu uslugu, doduše u nešto manjoj mjeri nego poduzetnici. 20 do 30%, kolegice i kolege. Naši poduzetnici koji su već opterećeni čitavim nizom parafiskalnih nameta, koji će se često osjećaju kao da je država osmišljena tako da ih uguši a ne da im pomogne i to da im pomogne samo da rade, da ih puste na miru će sada se morati nositi i sa ovim poskupljenjem a znamo ako energenti poskupljuju, a cijene recimo goriva divljaju, da to znači i poskupljenje odnosno da to znači inflaciju, da to znači i poskupljenje usluga, poskupljenje i dobara odnosno opće poskupljenje koje će, veliko poskupljenje električne energije proizvesti na tržištu u Hrvatskoj. To su pitanja koja nas najviše moraju brinuti kao o onima kojim smo direktno odgovorni našim biračima a to je kako država im osigurava energente, koje je njihovo porijeklo, dakle da li je to obnovljivi izvor energije i po kojoj cijeni, naravno. Dakle možemo govoriti i o velikom energetskom potencijalu Hrvatske ali nažalost često pričamo samo o potencijalima koje Hrvatska ima, ne samo o energetici nego općeniti nego općenito ali koji su i dalje neiskorišteni. Prema tome, ovo izvješće je takvo kakvo je. dakle ono se ne može mijenjati, to su pobrojane činjenice i preporuke, ja podržavam osobno, dakle ne vidim tu ništa sporno ali ono što ne bi podržao a ni odnos Vlade i odnos onih koji sada vode odnosno koji su većina u Saboru, prema ovoj tematici a to je da raspravljamo sa više od godinu dana zakašnjenja o nečemu o čemu smo trebali već davno raspraviti na početku 2018. g. i donijeti neke zaključke na temelju toga te u tom smjeru usmjeriti naše napore i one zakonodavne i one izvršne vlasti. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepa. Kolega Hajdukoviću, još bi nekako mogli prijeći preko toga što se ovo izvješće u Saboru predstavlja sa godinu dana zakašnjenja, još to je to nažalost je postala uobičajena praksa u radu Hrvatskog sabora ali ono preko čega ne možemo prijeći je ponovno guljenje kože hrvatskih građana, od 1. travnja ove godine poskupljenje plina i struje koje će dodatno opteretiti ovako opterećene troškove života naših sugrađana i u Osijeku i u Zagrebu i Rijeci. Primjerice u gradu Zagrebu na godišnjoj razini to povećanje za prosječnu obitelj, potrošnja plina će biti preko 2 stotine kuna. Ako je nekome to u HDZ-u malo, ukoliko je Vladi to malo, vjerujte mi našim građanima je jako puno. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Maras, apsolutno se slažem s vama ali dozvolite mi tu malo lokal patriotizma kada kažem da je ovo, ovo je zapravo pravi Vladin projekt Slavonija, ajmo je opustošiti do kraja. Nije dovoljno što ljudi odlaze, nije dovoljno što nema posla, nije dovoljno što je istok Hrvatska postao nažalost najpasivniji i najnerazvijeniji dio Hrvatske ajmo im još zagorčati život i skupljim energentima, skupljom električnom energijom, skupljim plinom. Ja se pitam tko će obrađivati tu našu zemlju u Slavoniji, tko će živjeti uopće u Hrvatskoj ako ovako nastavimo. Ovo nikako nije poticajna mjera. Pazite, 20 do 30% poskupljenje nije malo. Ako govorimo o 100 kuna, to je onda 20 do 30 kuna a malo kućanstava potroši samo 100 kuna vrijednosti električne energije.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Petrijevčanin. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Hajduković, slažem se s vama da je ovo neprihvatljivo da sa ovakvim vremenskim odmakom razgovaramo o ovako bitnom izvješću, ali s druge strane to je samo izvješće koje i svrha je da primimo na znanje ili ga odbijemo ili prihvatimo i svrha inače izvješća je zapravo da ukaže na sve prostore za poboljšanja. A kao što vidimo u ovom izvješću se itekako vidi gdje su prostori za poboljšanja. I ono što ste vi apostrofirali kao nešto što je važno a to je nedostatno korištenje infrastrukture obnovljivih izvora energije u Hrvatskoj i nedostatak nekakve strategije s kojom bi se donekle mogli i složiti. A ono što je također bitno je nadzor transparentnosti tržišta cijelog energetskog sektora međutim vidimo da je to očito nezanimljiva tema za raspravu bez obzira što je to itekako bitna tema za Hrvatsku u ovom trenutku.
Odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Pa poštovana kolegice što se tiče obnovljivih izvora energije tu se apsolutno slažem. Međutim, vaš odnos prema izvješću, dakle mi ga trebamo primiti na znanje ili ne primiti a zašto onda uopće raspravljamo o njemu u plenumu? Onda u čemu je svrha? Po meni je svrha ovakvih izvješća da nam da, zada smjernicu u kojem smjeru treba ići i čime se trebamo baviti u godini dakle nakon toga izvješća. Znači koji su to zakoni koje eventualno trebamo promijeniti i što Vlada treba raditi, koje mjere napraviti da bi se tržište energije regulirano na najbolji mogući način u korist naših građana prije svega. Jer nas su tu izabrali građani oni su mi na prvom mjestu.
I zadnja replika je poštovanog zastupnika Totgergergelia.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Hajduković, 1.4. je u nedjelju i ja tvrdim da električna energija ... [[Govornik se ne razumije.]] kućanstvo neće poskupiti ni jedne jedine lipe, dakle i dalje će ostati 0,87 lipa jednotarifno a dvotarifno 0,95 lipa, više tarifa i niža 0,46 zajedno sa mrežarinom, zajedno sa PDV-om. I nemojte onda govoriti da će se promijeniti cijena električne energije za kućanstvo. Što se tiče gospodarstva, većina gospodarstva treba koristiti odnosno imati ugovor sa opskrbljivačem i njima se neće mijenjati cijena električne energije odnosno ne ovisi o datumu 1.4. A što se tiče zakonskih odredbi zajamčena opskrba je samo prijelazni servis koji služi kao prelazak između dva tržišna opskrbljivača gospodarstvenicima i predviđeno je da prva dva mjeseca jeftinija a onda ako ne odabere opskrbljivača nakon 2 mjeseca mu još poskupi jer ga tjera da si odabere opskrbljivača.
Odgovor poštovanog zastupnika Hajdukovića.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolege ja citiram medije, ovo je izašlo u medijima 27.3. isto kao i ovo, recimo hoćete i to osporavati, citiram, Od početka godine osjetno je poskupjelo i gorivo, zbog raste cijene nafte na svjetskom tržištu cijene naftnih derivata u prosjeku su porasle 10-ak%. Pri tome su benziska goriva poskupjela nešto više od dizelskih, tako je tank benzina prosječno poskupio za 50-ak kuna dok za dizelski rezervoar treba izdvojiti 40-ak kuna više nego krajem prošle godine. To su činjenice bojim se. I ja se bojim da bilo kakvog poskupljenja energenata onda za sobom lančano povuče opće poskupljenje, odnosno mi bi rekli inflaciju. To nije dobro a ako lažu mediji, onda lažem i ja ali ovo nije fake news, bojim se.
Sljedeća pojedinačna rasprava je poštovanog zastupnika Gordana Marasa. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, kada razgovaramo o ovom izvješću ne moguće je ne osvrnuti se na cjelokupnu situaciju u RH i pitanje energetike, proizvodnje energije odnosno opskrbe energije građana RH je jedno od strateških ključnih pitanje koje svake država treba osigurati. Znači sa te strane naši građani sa interesom prate što se danas ovdje dešava, vjerojatno će mediji nešto i prenijeti. I ono sa čime ja nisam zadovoljan a već se danas u raspravi jako protegnulo je to da uvijek preko leđa građana se ostvaruju određene investicije i ostvaruju određene stvari koje vladajuća koalicija zamisli. U konkretnom slučaju se radi o poskupljenju plina i struje koje će se desiti 1. travnja i rekao sam Zagrepčani će godišnje, prosječno četveročlana obitelj u nekom srednje velikom stanu trošiti 2 stotine, 2 stotine 50 kuna više na plin i vjerojatno određeni iznos na struju. Znači opet je to udar na džepove građana. I sada se čovjek pita da li je to zbilja nužno, da li je zbilja nužno da toliko struja poskupi i onda pogleda izvješća HEP-a koji su za prvih 6 mjeseci ove godine nevjerojatno dobra. Znači kada pogledate izvješće koje govori o nešto prihoda nešto više od 6 milijardi kuna i dobiti 1,17 milijarde kn. Što iznosi otprilike nekih skoro 20% od prihoda. Pitajte se kolegice i kolege koja to firma u RH koja to branša u RH može ostvarivati takve profitne marže, profitne marže od skoro 20%. I onda se čovjek stvarno može legitimno ovdje pitati, zbog čega je potrebno da poskupi plin i struja od 1.4. Znači pardon, o prvom polugodištu prošle godine, ne ove godine, nego 2018. godine. Znači u prvom polugodištu 2018. g. je 1,17 milijardi kuna HEP ostvario dobiti. I zbog čega je potrebno, da se sada u 4. mjesecu, 1.4. dignu cijene struje i plina i čemu to prevaljivati preko leđa naših sugrađana. S druge strane da li mi vidimo ikakve pretjerane investicije u HEP-u? D ali se nešto ulaže, da li vidimo, evo kolege su maloprije govorile o ulaganju obnovljive izbore energije. Da li ostvarujemo te planove i ciljeve, koje smo si zacrtali ulaskom u EU? Ne bi imao ništa protiv da HEP ulaže u obnovljive izbore energije veliki novac, da se u to uključuju građani, da mogu, kao kada idem u drugim zemljama EU, putujem po nekoj cesti i gledam okolo kuće i na svakoj drugoj kući ili na svakoj kući vidim male mikrosolare, gdje ljudima se omogućuje da participiraju u proizvodnji električne energije, da zadovoljavaju kvote koje pred njih postavila država, odnosno, pred njihovu državu EU, da dobivaju subvencije od HEP-a da participiraju na taj način u cjelokupnom sustavu itd. Što mi vidimo u Hrvatskoj? Ne vidimo ništa. Vidimo par velikih projekata i to najviše prema Dalmaciji, kada se vozite autocestom, ali kada idete po Hrvatskoj, ne vidite nigdje da je zaživio taj oblik uključivanja široke populacije naših sugrađana, kako bi smanjili sebi cijenu za struju i troškove struje, a s druge strane kako bi pomogli državi da ispuni one kvote koje kako država imamo i koje je pred nas stavila EU, odnosno, određeni standardi na koje smo pristali. I to je ta, ja bi rekao europska priča o kojoj se puno u Hrvatskoj razmišlja, ali se nažalost, iz pozicije vlade, uopće ne djeluje. Znači ja bi volio da tu dobit HEP usmjeri prema građanima, da stimulira ugradnju malih solara, da na taj način građani smanjuju troškove svoje struje, a da kao, šta je to primjerice razvijenim državama EU, poput Austrije, Njemačke, Nizozemske, Belgije. Znači volio bi da se na taj način postavimo, kao država, kao državna tvrtka, koja ostvaruje milijarde kuna dobiti. Znači ako je u prvih 6 mjeseci 2018. g. ostvarila dobit od 1,17 milijardi kuna, onda je vjerojatno u cijeloj godini ostvarila dobit koja premašuje preko 2 milijardi kuna. Pa to je ogroman novac. To je novac, koji treba iskoristiti na pametan način. I zato je europska priča oko energetike priča gdje će se uključiti građani RH, gdje će im se dati subvencije da ugrade solare i određene druge proizvode, odnosno, aparate s kojima mogu proizvoditi energiju, gdje će se subvencionirati, gdje će im se omogućiti da budu manji računi za energiju i gdje će u tome participirati i država i državna tvrtaka, ovdje govorimo o Hrvatskoj elektroprivredi i gdje ćemo na kraju imati win-win situaciju. To je europska priča. Nije europska priča guliti kožu sa naših sugrađana i sugrađanki i poskupljivati struju iz godinu u godinu i poskupljivati plin iz godine u godinu. Puno bi bilo kvalitetnije da smo ljudima omogućili subvenciju na godišnjoj razini, nego što im uzimamo više stotina kuna, onda, ne mi nego vlada gospodina Andreja Plenkovića uzima više stotina kuna na godišnjoj razini, bez obzira što HEP ionako ostvaruje izvrsne poslove rezultate što se tiče dobiti. Mada u samom HEP-u postoji još ogroman prostor za uštede. Vjerujte mi u samom HEP-u postoji toliko netransparentnosti oko javne nabave, oko pojedinih poslova, oko stvari koje su danas po jednoj cijeni, prije 5 g. su bile duplo ili trećinu manjoj cijeni nabavljene. Evo, u ovom trenutku, postoji jedan natječaj, koji govori o izgradnji akumulatora topline, koji je prije 5 g. kao natječaj bio za 30, 40% za isti posao manja cijena. Pa nije baš takva inflacija u Hrvatskoj da bi 40, 50% bilo skuplje sada, nego što je to bilo prije 5 godina. Ali, znate što je? Firma koja je unutra, koja vjerojatno će dobiti posao, preko kojih još ima određenih kooperanta koji će dobiti posao vrijedan 100 milijuna kuna, ta firma bi htjela zaraditi 40, 50% više. I onda prije 5 godina imate za to da se javite na natječaj, obavezu 4, 5 stavaka, a ove godine imate 4 i 5 stranica stavaka koje morate ispuniti da bi uopće mogli pristupit natječaju i na kraju će samo jedna jedina tvrtka vjerojatno moći ispuniti te uvijete i na taj način ćemo platiti veću cijenu odnosno HEP će platiti veću cijenu nego što bi to trebao. Takvih je postupaka u HEP-u jako puno, netransparentnih, gdje se može jeftinije, siguran sam, jeftinije odraditi posao, na taj način smanjiti troškove i onda opet u konačnici doći efikasnijeg poslovanja i smanjenja troškova za naše sugrađane. Znači, kada govorimo, još jednom, o europskoj priči u energetici u Hrvatskoj, investirajte, gospodo iz HDZ-a u građane, subvencijama, da građani investiraju u solare na svojim zgradama, da si smanjuju račune za struju, da zarade još kakav novac, a da Hrvatska sa te strane ispuni uvjete koji su pred njom s obzirom na obnovljive izvore energije. To je win-win situacija i to je europska priča koju zagovaramo mi u SDP-u, i ja osobno kao kandidat na listi SDP-a za europski parlament i mislim da to trebamo napraviti tako. Hvala vam lijepo.
Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Hajdukovića. Izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče. Pa kolega Maras, mislim da ste dotakli jednu pravu temu kada govorimo o opskrbi električnom energijom, a to je koja je svrha HEP-a? Je li svrha da generira ogromne dobiti ili je svrha da tu generiranu dobit zapravo ulaže i vraća građanima? Evo, ja sam vam rekao svom osobnom primjeru antikne infrastrukture za opskrbu električnom energijom. Pa to je stvarno već, već graniči sa surealnošću u Hrvatskoj u 21. stoljeću. U Hrvatskoj i u EU. Dakle, moje pitanje bi bilo koja je svrha HEP-a? Retoričko, svima nama. Ako je svrha generirati dobit, ako je svrha zapošljavati stranačke poslušnike, onda ispunjava svoju misiju. A ako je ovo o čemu sam pričao prije, onda ne možemo biti zadovoljni sa ulogom koju ima.
Odgovor poštovanog zastupnika.
Iz vizure HDZ-a i HNS-a, to je svrha. Ovo što ste vi rekli. Da se zbrinu ljudi, da se zaposli uprava, da imate do jučer, evo, kombinaciju jedan od g. Andreja Plenkovića, jedan od ličkog HDZ-a g. Milinovića, koji je u međuvremenu postao od g. Plenkovića, znači na taj način se kadrovira u upravi HEP-a i normalno je da kada to dominira, da onda ove teme o kojima sada ovdje govorimo, uopće nisu dominantne. Znači, uopće nisu važne, ljudi uopće ne razmišljaju o tome kako da pomognu našim sugrađanima, kako da pomognu gospodarstvu investirajući dobit u određene energetske projekte, nego razmišljaju samo da li će i kako će se u aktualnim previranjima unutar HDZ-a, kome će se prikloniti kako bi sačuvali svoju poziciju. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Pernara.
Uvaženi zastupniče Maras, bili ste ministar svojedobno i zanima me iskrena srca, znači bez ikakve osude, kakva su bila vaša iskustva sa sviješću ljudi koji rade u ministarstvu, da li je itko uopće razmišljao o obnovljivim izvorima energije, da li ste išta pokušali napraviti i kakve su bile reakcije jednostavno na te pokušaje. Pitam to zato da bi dobio zapravo jednu širu sliku o stanju svijesti ljudi u državnim institucijama i koliko su oni vizionarski nastrojeni. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. G. Pernar, ja uvijek iz srca i odgovaram. Znači, kada govorimo o ovom području, da vas upoznam malo o područjima rada ministarstava, moje ministarstvo nije bilo direktno nadležno za to, energetiku je kontrolirao HNS, odnosno ministar Vrdoljak, jedan od stupova sadašnje vladajuće koalicije Andreja Plenkovića, ali što se tiče obnovljivih izvora energije i svega onoga, iz strategija koje su se radile, nažalost, jednim dijelom je to već zasađeno 2007., 2008., 2009. u strategijama koje je tada radio HEP i HDZ i onda se dosta toga trebalo korigirati i mijenjati, što ne znači da se to ne može napraviti ukoliko imaš volje. Znači, jedna moćna interesna skupina, po meni je to 2007., 2008., 2009. za vrijeme Ive Sanadera usmjerila u jednom smjeru i tu treba dosta energije utrošiti kako bi se to korigiralo u odnosu na ono što, ja mislim da u ovom trenutku treba RH.
Sljedeća replika, poštovane zastupnice Petrijevčanin Vuksanović, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega Maras, s vama ću se složiti u dvije stvari. Da u energetskom sektoru i te kako ima prostora za poboljšanja u smislu nadzora i transparentnosti poslovanja i u drugom, da dobit HEP-a jeste takva, HEP grupe, da bi se mogao dio te dobiti preusmjeriti, naravno ovisno o zakonu, podzakonskim aktima i njihovim pravilnicima, ali ono što me zanima, ako je dosad propušteno ići u prilog građanima, u smislu gradnje solarnih panela, itd. u smislu da hrvatska država prepozna tu mogućnost ili bilo koja Vlada, zašto, recimo, kad ste bili ministar, niste sugerirali svome kolegi ministru, čiji je to bio resor, da Hrvatska krene u tom smjeru. Ja bih voljela da se to dogodi u dogledno vrijeme, ako se do sad nije dogodilo, ali me zanima zašto tada, recimo, nije se krenulo u tom smjeru, a sad sugerirate da je to pogreška. Hvala lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Čujte, kolegice Irena, da vam sad pričam kaj sam ja sve sugeriral Vrdoljaku, vjerojatno mi ne bi bilo dovoljno ni pola sata. Od toga da treba ukinuti obvezno članstvo u HGK, pa to kad sam napisao zakon, čovjek se na zadnje noge postavio, vidimo i zbog čega, nakon mandata je njegov pomoćnik je otišao u HGK raditi, da ne kažem o drugim vezama HNS-a i HDZ-a kroz gospodarsku komoru, znači, vrlo teško vam mogu uopće objasniti ne znam kakva su vaša sada iskustva s obzirom da je Vrdoljak sad vaš stup vlasti odnosno vlasti Andreja Plenkovića i prevario je defakto birače kada je prešao sa svojim zastupnicima podržati aktualnu vlast, ali ono što vam mogu reći toliko sam ja prijedloga govorio g. Vrdoljaku, ali Vrdoljak je uvijek radio ono što je u njegovom interesu, ne u interesu [[Upadica: Hvala]] , ne u interesu onih za koje sam ja to predlagao. Hvala vam lijepa.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Totgergelia.
Hvala potpredsjedniče. Dragi građani koji nas gledate morate znat da kolega Maras, kolege iz SDP-a, kolege iz Živog Zida, kolege iz MOST-a, vas obmanjuju, ne govore istinu kad vam kažu da s 1.4. vam poskupljuje električna energija. Ostat će vam potpuno ista cijena električne energije koju ste imali i do sad. Vi svi koji imate račun HEP Elektre i dalje ćete plaćat 0,87 kn za jednu tarifu ili ako imate dvotarifno 0,95 kn za višu i 0,46 kn za nižu. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Marasa.
Hvala lijepa. Tu g. Totgergeli vodi jedan, ja bi rekao Donki Hodski protiv svih u RH, znači, i protiv medija dvoboj i protiv g. Andreja Plenkovića i protiv HEP-a, mi u opoziciji smo najmanje ono što se tiče toga, ne morate vi nas uvjeravat, uvjerite vi Andreja Plenkovića da plin neće poskupiti i da ne treba poskupiti, da struja ne treba poskupiti, bili ste neki dan u Bjelovaru, tamo ste se navirivali kraj njega kad je davao izjave, mogli ste mu šapnuti u tom trenutku u uho i reć g. premijeru nemojte da plin poskupi, evo to bi recimo bilo korisno. Pustite vi ovdje opoziciju, opozicija će upozoravati i ne morate se sa nama oko toga usuglašavati, dajte se usuglasite sa premijerom Plenkovićem. Znači, nažalost, nažalost našu, ovo što vi govorite [[Upadica: Hvala]] nije istina i desit će se [[Upadica: Hvala]] poskupljenje i bilo bi dobro [[Upadica: Hvala kolega Maras]] da ste na to upozorili u Bjelovaru g. Andreja Plenkovića. Hvala vam lijepo.
Kolega Totgergeli je digao povredu Poslovnika. U čemu je povrijeđen Poslovnik?
Povrijeđen je 238, kolega Maras me je uvrijedio jer ja se ne navirujem i ne može tako govoriti jednom zastupniku.
Dobro, procjenjujem da nije povrijeđen Poslovnik, molim vas nemojmo sad krenuti s povredama Poslovnika jer to nema smisla. Vi inzistirate na povredi Poslovnika? Dobro, izvolite.
Hvala vam lijepa [[Upadica: U čemu je povrijeđen Poslovnik?]] 238, znači, ovo nije bila uvreda to što se naviruje g. Totgergeli, znači [[Upadica: To nije povreda Poslovnika što govorite sada]] zašto, on je malo niži, on je malo niži od g. Plenkovića, jednostavno se morao malo propeti na prstiće i da ga se vidi blizu kamere, jel znači to ja ne vidim kao neku uvredu, nego kao činjenicu. Hvala vam lijepa.
Ovako, sad ću vam dati opomenu jer to što je netko viši ili niži, deblji ili mršaviji, ima kosu ili nema kosu, nosi bradu ili ne nosi bradu, nije relevantno u ovom HS i ružno je govoriti o nečijim fizičkim karakteristikama, to je potpuno neprimjereno i to je potpuno izvan konteksta onoga zašto smo mi ovdje. Izvolite, u čem je sad povrijeđen Poslovnik? Ja ću vam dati opomenu ako ćete to zlorabiti.
Ja ne zlorabim, znači, ja nisam tu nikoga uvrijedio, vi ste sada uvrijedili mene govorivši da ja sam nekoga uvrijedio. Uopće nisam govorio, ja sam samo rekao da to nije uvreda, znači, ja nisam nikoga vrijeđao, bez obzira da li imao kosu, nemao kosu ili imao bradu, bio mršaviji, deblji, nisam uopće o tome govorio g. potpredsjedniče, mislim da ste totalno profulali temu i probajte se vi malo skulirati, znači [[Upadica: Dobro, ja vam dajem opomenu]] vi ste sada više, više ovih opisnih dali [[Upadica: Vi imate već dvije opomene]] vi ste dali više opisnih ovih ocjena [[Upadica: Molim vas sad ste prošli i vrijeme…]] nego [[Upadica: …dobit ćete opomenu s oduzimanjem riječi]] ne mogu, pa kad mi upadate u riječ, ne mogu ni završiti rečenicu [[Upadica: Ne možete jer kršite Poslovnik]] pa vi ste ga prekršili, dajte sami sebi opomenu [[Upadica: Dajem vam opomenu sa oduzimanjem riječi do kraja dana]] Hvala vam lijepo.
Molim lijepo. Sad će slijedeća pojedinačna rasprava biti poštovanog zastupnika Mire Gotgergelia, izvolite.
Hvala potpredsjedniče HS. Danas ovdje tijekom rasprave o izvješću HERA-e za 2017.g. čuli smo nebulozne izjave da podaci iz 2017. možda sad više sa odmakom godine dana i nisu točni, kao da zato što je prošla godina dana od 2017. do 2018. su se sad ti podaci za 2017. mogli promijenit. S druge strane, jedino ako smo populisti onda nam podaci nisu potrebni i kako je to kolega Đujić rekao u ovoj današnjoj raspravi da je to za nas kvantna fizika, kvantna fizika nije uopće nama problem, možda njemu je, ali ovdje čovjek da bi nešto mogao reć, usporedit, da bi o nečem mogao govorit, onda mora baratati sa podacima, a ako samo populistički nešto iznosiš i nije bitno da li ćeš to dokazat ili ne da je to tako, onda ti podaci i stvarno ne trebaju, a upravo temeljem podataka iz ovog izvješća za 2017.g. može se vidjet da tvrdnja koja je isto danas ovdje iznesena da Hops ne ulaže dovoljno u investicije, da su pročitali te podatke koji su tamo napisani tijekom 5.g., onda se može vidjeti da je Hops upravo 2017. ulagao više, nego prijašnjih godina, pa su to opet zaključci na osnovu podataka. Isto tako mogu razumjet kolegu Đujića da njemu podatak da 30% više je ulagano u investicije vezane uz priključenje 2017. u odnosu na 2014.g. ne znači ništa jer upravo te 2014. je SDP imao vlast i stvarao društveno političku klimu u državi temeljem koje se investiralo a 2017. je HDZ na vlasti i stvara društveno političku klimu temeljem koje se investira, pa tako upravo temeljem ovog izvješća možemo vidjeti da se za nove priključke, za nova priključenja u 2017. investiralo 313 milijuna, a 2014. 219 milijuna, da se nije promijenila društveno politička klima onda ne bi ljudi ulagali u nove investicije pa ne bi mogli ni raditi nove priključke. Isto tako smo čuli da građani pitaju zašto oni ne mogu ugradit svoje recimo solarne ćelije ili neki drugi oblik obnovljivih izvora energije za svoje vlastite potrebe i priključit se na mrežu. A upravo smo u ovom saboru 7.12.2018. donijeli Zakon o obnovljivim izvorima energije i vrlo povoljno za građane koji žele to napravit je napravljeno zakonsko rješenje koje na bazi jedne godine gleda potrošnju i proizvodnju. I ukoliko kupac više troši nego što proizvodi opskrbljivač će samo izračunati razliku i naplatit ono što je isporučio kupcu. S tim da je obračunsko razdoblje mjesec dana, ali se gleda na bazi cijele godine. I oni koji na takav način proizvode ne moraju vadit sve one papire i papirologiju koja inače potreba za povlaštene proizvođače, prema tome to je vrlo dobro zakonsko rješenje i temeljem njega se očekuje da ljudi krenu investirat u takve objekte. Pad cijene recimo solarnih ćelija na tržištu još će više pridonijet tome da se ljudi odluče upravo za takve investicije. Moram naglasit da HERA ne može kontrolirat HEP, HERA je zadužena da kontrolira jedino HOPS i HEP ODS jer je to opskrbljivač prijenosnog sustava i opskrbljivač distribucijskog sustava, operator pardon, a HEP se na tržištu ponaša na isti način kao i svi drugi opskrbljivači i upravo na tržištu funkcionira na tržišnim uvjetima i njega HERA ne može kontrolirati da li će on ulagati više u proizvodnju ili manje, to je stvar vlasnika HEP-a kao i bilo kojeg nekog drugog proizvođača električne energije ili drugog opskrbljivača električne energije. I za kraj još oko cijene i poskupljenja cijene električne energije sa 1.4. dakle, cijena električne energije za kućanstvo u univerzalnoj opskrbi, dakle zajednička cijena i opskrbe i mrežarine i PDV-a neće se promijenit sa 1.4., na snazi je tarifni sustav koji vrijedi od 1. siječnja 2019. i za kućanstvo jednotarifni sustav ostaje 0,87 lipa po kWh za dvotarifno ostaje 0,95 lipa za višu i 0,46 lipa za nižu tarifu. Isto tako za gospodarstvenike koji imaju ugovore sa svojim opskrbljivačima cijena električne energije im se mijenja eventualno temeljem tog ugovora, a ne sa datumom 1.4., niti 1.4. za njih ima bilo kakve veze. Ono što se jedino i samo mijenja je zajamčena opskrba koja inače služi da bi jedan kupac u slučaju da iz nekog razloga prekida ugovor sa svojim opskrbljivačem mogao preći na drugog opskrbljivača i tu se mu izlazi u susret da su mu prva dva mjeseca je niža cijena, a ako on se ne potrudi da u ta dva mjeseca nađe novog opskrbljivača onda mu se ta cijena još podiže zato da ga se tjera da ugovori sa opskrbljivačem jer smo se odlučili za tržišni model što se tiče električne energije. I što se tiče plina i poskupljenja sa 1.4. plina, dakle što se tiče gospodarstva cijena se opet neće ništa mijenjati s 1.4., nit je 1.4. za gospodarstvo sad bitan, gospodarstvenici ugovaraju sa opskrbljivačima i temeljem tog ugovora imaju cijenu, a ovdje pričamo o veleprodajnoj cijeni, dakle cijeni koja se definira za one opskrbljivače koji to isporučuju pučanstvu i u stvari zakonski štitimo kućanstvo da tijekom cijele godine imaju istu cijenu plina bez obzira kako se cijena plina tijekom godine mijenja na tržištu. Recimo tijekom 2018. godine, cijena je varirala od 19 EUR-a po MWh do 30 EUR-a po MWh, a i kad je bila 30 EUR-a po MWh nije se promijenila za kućanstva, zato što ih štitimo da cijelu godinu imaju istu cijenu. Prosječna cijena se povećala za 20%, a mi sad podižemo za 10% tj. odluka je HERE. Dakle, ukupna cijena plina će se povećat u konačnici za 7% jer se opet distribucijski dio i usluga ne mijenjaju i mijenja se zbog toga što je na svjetskom tržištu porasla cijena plina. Iduće godine, ako na svjetskom ili europskom tržištu cijena plina padne HERA će donijeti odluku da opet 10% ju smanji nazad na onu cijenu koja je bila i 2018. godine. Zašto 1.4., pa zato što je to početak godine kad idu ugovori za cijelu godinu vezano uz plin. Evo toliko od mene, hvala.
Hvala lijepa, imamo jednu repliku, poštovane zastupnice Petrijevčanin-Vukasnović.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, jedna načelna replika, znači prateći ovu raspravu naravno da se u ovu raspravu ponovno po običaju utrpalo svega i svačega, bitna je ova distinkcija između HOPS-a i ODS-a i HERE kao njihovog regulatora i HEP-a, međutim ja sam sigurna da zapravo neće se nitko uvrijediti ali jedan dio kolega ponovno nije pročitao ovo izvješće koje ima gotovo 200 stranica i cijela ova rasprava je bila djelomično i kontanimirana sa nekakvim neistinama, lažima pa je i dijelom manipulacija što će biti kasnije ponovno vjerojatno prilike za čuti. Vi se trudite na neki način objasniti građanima o čemu se ovdje radi, međutim teško je boriti se protiv ove vrste manipulacije. HERA je podnijela svoje izvješće na način da svi dobijemo uvid što je tu bitno, ne da mi to mirno primimo na znanje nego upravo iz razloga da pokušamo popraviti ondje gdje ima prostora za poboljšanja a kao što smo vidjeli ima prostora i to je krivo ovdje interpretirano isto među ostalim. Hvala lijepo.
Hvala odgovor poštovanog zastupnika Totgergelia.
Slažem se s vama, sa svime što ste rekli u svojoj replici, ovdje danas s jedne strane populistički lupimo nešto i toga se držimo a s druge strane ismijavamo podatke, činjenice i temeljem podataka i činjenica da donosimo zaključke. I sad, još jednom, dragi građani, sigurno vam cijena električne energije sa 1.4. se neće mijenjati. Hvala.
Još jedna replika poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala. Poštovani gospodine zastupniče u vašoj raspravi ste se pozivali na podatke i ja to smatram ok, ja sam uvijek za konstruktivnu raspravu i raspravu koja se bazira, poziva na brojeve. Međutim, isto tako treba reći da je dakle naš zakon koji je trenutno u ladici, Zakon o toplinarstvu, dakle konkretni brojevi kažu da je studija pokazala da su razdjelnice, ugradnja razdjelnika neisplativa. To su isto tako podaci. Isto tako su podaci službeni da Maribor ima više mikrosolara nego cijela RH. To su isto tako službeni podaci. Pa kada se već pozivate na podatke onda prokomentirate i ove podatke.
Poštovani zastupnik Totgergeli.
Dakle mi imamo malo solarnih kolektora, jer je cijena tih kolektora u odnosu na isplativost bila velika i trebalo je puno subvencija da bi uopće bilo isplativo to graditi. A da smo slušali podatke ili gledali podatke iz izvještaja onda bi tamo vidjeli u izvještaju za 2017. godinu da je kWh, cijena kWh, dakle isplaćenih subvencija, kWh je usporediv i za sunce i za vjetar. kWh za sunčane elektrane isplaćeno subvencija 1,93 kune po kWh a za vjetroelektrane 0,74 kune po kWh. Dakle to su opet usporedivi podaci. Kako pada cijena solarnih kolektora, tako ćemo imati upravo na ovaj način što smo zakonski riješili priliku da ih više ugrađujemo.
Hvala. Završno u ime Klub zastupnika trebao je govoriti poštovani zastupnik Saša Đujić, nema ga, gubi pravo na govor. Imamo još jednu završnu riječ u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e pa će govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Uvažene dame i gospodo. Zastupnik HDZ-a rekao je da neće poskupjeti struja za građane. Međutim, to je polu istina, cijela istina je da će poskupiti u dijelu ekonomskih subjekata struja i to za 20 do 30%. A sad vi se zapitajte ako poskupi privrednim subjektima struja za 20 ili 30% da i će građani biti ti koji će u konačnici morati platiti cijenu poskupljenja kroz skuplje proizvode i usluge. Ovo vam je banalan način da uvidite kako se manipulira javnošću. Znači činjenica jest da struja poskupljuje, ali oni kažu za građane ne poskupljuje, ma je li. Pa evo, zamislite da kažu da plin ne poskupljuje za građane nego samo za pravne subjekte iako će poskupiti i za građane, ali tko će onda platiti tu veću cijenu plina koju će morati plaćati građani, odnosno pravni subjekti, opet bi ju platili građani. Znači ova Vlada umjesto da poboljša životni standard da pronađe jeftiniji način za dopremu energenata i nove izvore energije, zelene, mi imamo situaciju da nam se gura LNG terminal. I HDZ-ovi zastupnici neće govoriti o LNG terminalu, oni će bježati od te teme kao vrag od tamjana. Oni pričaju vama tobože kao da će imati više dobavnih pravaca. Ma što vam znači više dobavnih pravaca, građane zanima hoće li plin biti skuplji ili jeftiniji a sa LNG terminalom preko kojeg će se, koji ima, sam terminal je enorman trošak za državu i za distributere i taj plin je skuplji od cjevovodnog plina. Pa tko će platiti cijenu tog skupljeg plina? I ja sam ovdje upozoravao sa ove govornice i govorio ljudi, ako Hrvatska krene sa LNG terminalnom u taj projekt u konačnici će poskupiti plin. Mnogi su mi se rugali i govorili šta vi gospodine Pernar pričate, nije to istina. Neki su čak govorili tobože da će LNG terminal donijeti jeftiniji plin. Pa evo, pođimo od pretpostavke da ja lažem i da sam ja u zabludi, svjesno ili nesvjesno. Pođimo od pretpostavke da LNG terminal stvarno dovodi jeftiniji plin, pa zašto onda cijena plina poskupljuje i za građane i za poduzeća. A objasnite mi, možda sam ja glup, malouman, ograničen, ohol, tašt, sebičan, ne želim razumjeti, ne da me se podučiti, objasnite mi. Ako je plin s terminala jeftiniji LNG zašto onda cijena plina poskupljuje. E vidite, ja tvrdim da izgradnja LNG terminala, ulazak u taj projekt se točno poklapa sa poskupljenjem plina kojeg će platit građani. I vi kao ova Vlada dajete građanima nekakve tobože mizerne uštede, nekakve sitne povišice, ali onda im sve to izbijete, izbijete kroz poskupljenja i struje i plina. Građani Zagreba plaćaju preskupu vodu, šta država čini da smanji cijenu vode? Ništa, ljudi moraju paziti kako troše vodu, a vode imamo, zemlja smo bogata vodnim resursima. Vodite promašenu politiku ljudi moji i to će se sve obiti o glavu, nažalost, ne samo građanima koji vas podržavaju, nego i svima onima koji su protiv vas, al vas moraju trpit jer ste uspjeli sklepat većinu trgovačkom koalicijom sa HNS-om. Hvala.
Završno u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Miro Totgergeli, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Dakle, danas smo ovdje čuli puno izjava i ja uvažavam svakog od zastupnika, ali bezbroj izjava koje su neutemeljene i kad bi meni netko krenuo objašnjavat nešto u čemu je dobar, ja bi ga prvo poslušao, pa bi to analizirao, ali ne bi pod svaku cijenu tvrdio suprotno od onoga što govore činjenice. A činjenica je da nitko ni na koji način ne mijenja sa 1.4. cijenu električne energije za kućanstvo. Isto tako, ni na koji način se ne mijenja cijena za gospodarstvo. Ono što se mijenja, mijenjaju se tarife za zajamčenu opskrbu. Za šta služi zajamčena opskrba? Služi da ima mogućnost poduzetnik koji je izgubio opskrbljivača da pređe od jednog opskrbljivača ka drugome, zato su namjerno i napravljene dvije tarife, jedna koja mu vrijedi prvih dva mjeseca, tjera ga se, tu je ta jeftinija, tjera ga se da u ta dva mjeseca nađe novog opskrbljivača, ako ne nađe, nakon toga mu se podiže cijena. Koji su to poduzetnici koji to rade? Do sad je cijena za zajamčenu opskrbu u pojedinom trenutku bila jeftinija od one cijene koju su mogli opskrbljivači ponudit na tržištu, pa je bilo poduzetnika koji su namjerno raskidali ugovor sa opskrbljivačem i odlazili sa tržišnog u zajamčenu i praktički zlonamjerno zloupotrebljavali taj model zajamčene opskrbe i zbog toga se sa 1.4. mijenjaju te tarife. Što se tiče plina, ama baš nikakve veze LNG terminal nema sa cijenom plina u ovom trenutku. Imao bi veze da je izgrađen, onda bi nam mogao pomoć da možda cijena bude manja jer bi imali alternativu, a ovako ne možeš nikako utjecat na cijenu plina. Ono zbog čega se mijenja cijena plina je zato što je prošle godine bila cijena veća za 20%, ali smo napravili zakonsko rješenje kojim smo štitili naše građane cijelu godinu i cijelu godinu su imali istu cijenu plina i tako će i sad i opet zakonsko rješenje kaže da se ne može povećat više od 10% veleprodajna, što u konačnici znači oko 7% za kućanstvo i ukoliko se cijena na europskom tržištu iduće godine smanji, HERA će donijeti odluku da se smanji cijena veleprodajna za distributere, a samim tim onda u konačnici i za kućanstvo i to je ono što su činjenice i to je ono što je istina, a sve ovo ostalo su priče. Hvala.
Hvala lijepo. Sada će u ime izvjestitelja riječ uzeti poštovana zamjenica predsjednika upravnog vijeća HERA-e Sonja Tomašić Škevin, izvolite.
Ja se na početku prvo ispričavam što sam izašla iz Sabornice, pogotovo se ispričavam uvaženom zastupniku Pernaru, ali jednostavno neke stvari čovjek ne može ne obaviti na vrijeme. Al ja ću samo kratko se osvrnuti na neke od onog što je izrečeno u ovom domu. Prvo, HERA je nadležna za donošenje samo cijena reguliranim subjektima, a to su operatori prijenosnog i distribucijskog sustava odnosno transportnog sustava u plinu. Ono što je nadležna u električnoj energiji još je i, su cijene u zajamčenoj opskrbi električne energije koje su, zajamčena opskrba, što je zajamčena opskrba? To je zanimljivo, zajamčena opskrba je jedan zaštitni mehanizam kao i svaki, koji, u Europi se to zove… [[Govornik se ne razumije]] znači, netko kada izgubi tog svog opskrbljivača, onda da ne ostanete bez opskrbljivača električne energije, odete kod zajamčenu opskrbu i tamo ste sigurni, dobit ćete električnu energiju, ali cijena će biti nešto skuplja zato što taj opskrbljivač, zajamčeni opskrbljivač ne zna da li ćete vi doći njenu danas, sutra ili prekosutra. Cijene po zakonu moraju biti veće od prosječnih tržišnih cijena i HERA je morala donijeti novu metodologiju zato što je ona prijašnja metodologija imala jedan pomak u određivanju cijena koji je bio dosta trom, a koji je bio primjenjiv u trenutku kada cijena električne energije na tržištima nisu bile promjenljive. Znači, cijena električne energije u zajamčenoj opskrbi se mijenja od 1.4., ali mijenja se samo za one poduzetnike koji se nalaze u zajamčenoj opskrbi i intencija je da se nitko ne nalazi u zajamčenoj opskrbi, nego da svaki kupac u RH ima svog opskrbljivača na tržištu, a da se ne nalazi u zajamčenoj opskrbi, to je znači zaštitni mehanizam. Drugo, cijene plina za kućanstva od 1.4. poskupljuju 1.4. je datum kada se, to je tehnički datum znači mijenja se skladišna godina zato se uzima 1.4. ne zato što je to tako Prvi april ili ovako nekako neslana šala. Znači kućanstva će, cijena plina za kućanstva će poskupiti prosječno 6,9% u skladu sa metodologijom HERE zato što elementi u strukturi cijene plina se nalazi se, imate referentnu plina, dakle cijenu robe, imate trošak distribucije, trošak opskrbe plinom. Referentna cijena plina se računa prema cijeni na veleprodajnom tržištu plina koja je, gledaju se cijene na burzama u Europi i koja bi bila 20% veća da u metodologiji HERE ne postoji ograničenje da maksimalna promjena cijene nabave plina može biti 10%. I na taj način su zapravo građani kućanstva dobili povećanje cijene, ali prosječno samo 7%. Također se spominjalo opći uvjeti opskrbe električnom energijom ja mogu reći da HERA radi intenzivno na izmjenama općih uvjeta opskrbom električnom energijom koje će ići u javnu raspravu i očekujemo i doprinos i cjelokupne javnosti kako bi bili poboljšani u smislu kao što su zastupnici govorili. I samo još o planovima je također bilo riječi, HERA daje, HERA daje na javnu raspravu planove operatoru prijenosnog sustava i operator distribucijskog sustava svoje planove, investicijske planove daju, razvoja daju na javnu raspravu tako da svatko može komentirati to i HERA komentare proučava i uvažava i prati, prati izvršenje investicijskih planova oba operatora i prijenosnog sustava i distribucijskog sustava u Hrvatskoj. Ja se zahvaljujem na raspravi i HERA će uvažiti sve konstruktivne prijedloge u idućem izvješću koje će biti za 2018. godinu. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa. Time bismo završili, ja bi zaključio raspravu o ovoj točci, o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti, pa ćemo preći na slijedeću točku.
Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2017. godinu i Izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2017. Podnositelj akta je Hrvatska energetska regulatorna agencija. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2017. i Izvješće o ostvarenju proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2017. godinu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 90 za, 2 suzdržana i 5 protiv donesen zaključak kako ga je predložio matični saborski odbor.
Pa ćemo preći na slijedeću točku, a to je: - Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o obveznim odnosima, prvo čitanje, P.Z. broj 356 Predlagatelj je Klub zastupnika Živog zida i SNAGE na temelju Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za pravosuđe, Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, pretpostavljam da zastupnik Branimir Bunjac to želi jer vidim da je tu došao za govornicu.
Hvala lijepa potpredsjedniče sabora, uvažena kolegice i kolege, pred nama je danas, poštovani državni tajniče, pred nama je danas prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o obveznim odnosima koji je dio paketa zakona zajedno sa ovim zakonom je i Zakon o deviznom poslovanju, a koji se odnosi najkraće rečeno na ukidanje valutne klauzule. Valutnu klauzulu potrebno je ukinuti iz razloga jer je ona uzrokovala brojne neugodnosti i probleme hrvatskim građanima budući da većina njih ima kredite s tom klauzulom, najčešće u EUR-ima, a jedan veliki broj građana preko 100.000 uzeo je kredite i u CHF. To se dešavalo prije one poznate recesije iz 2007. i 2008. godine. Oni su te kredite dobivali pod vrlo sumnjivim uvjetima o kojima je sigurno već puno toga poznato javnosti, međutim ono što je najvažnije od svega sukus je taj da su se njima zbog promjene tečaja rate kredita povećale za nekih 50 do 60% i dovele ih u situaciju da one te kredite, da građani te kredite ne mogu otplaćivati. Budući da nisu mogli otplaćivati kredite mnogi od njih izgubili su one stvari zbog kojih su kredit dignuli, ponekad su to bili automobili, ali još češće su to bile nekretnine među kojima je jedan značajan dio nekretnina predstavljao jedini dom obiteljima. Mnogi od njih došli su u situaciju da doslovce nisu imali sredstava za egzistenciju, da su ponekad morali davati sva svoja primanja za otplatu rate kredita i posljedice su bile doista toliko teške da su se neki ljudi i razboljeli i čak počinili suicid. Najstrašnije od svega je bilo to što se zbog promjene tečaja dešavalo da su ljudi otplaćivali kredit, a da uopće nisu plaćali glavnicu kredita. I tako su mnogi ljudi koji su imali kredite u CHF-u 10 godina uredno otplaćivali rate, e da bi na kraju glavnica im iznosila isto kao i na dan podizanja kredita. To je uzrokovalo tolike strašne probleme da je nekoliko puta morala intervenirati i sama Vlada, najvažniji je svakako predstavljala konverzija kredita i CHF-a u EUR-e, koja nije sanirala dugove koje su građani pretrpjeli ali ih je recimo to tako stavila u manje riskantni položaj. Važno je naglasiti manje riskantni položaj jer su dakle i krediti u EUR-ima riskantni, oni ovise dakle o mehanizmima koji se nalaze izvan Hrvatske, oni su vezani mnogi od njih uz europske kamatne stope i danas sutra ako se dogodi bilokakav novi poremećaj na tržištu, ako ovoga, poraste tečaj samo 5-10% ili kamate za 1 ili 2 postotna boda, ponovno bi to građanima značilo po kreditu veću ratu za 100 eura, pa možda čak i za 200 eura. Sasvim sigurno to bi ih ponovno dovelo u situaciju, da oni svoje kreditne obveze ne mogu i završavati. Osim toga, valutna klauzula uzrokovala je i strahovite probleme općenito u gospodarstvu i u društvu, jer je prije svega uzrokovala ogromnu nelikvidnost. Nelikvidnost u smislu, da su građani ostali kronično bez gotovoga novca, jer se praktički sav novac koji je u Hrvatskoj u opticaju morao vezati uz eure. Zahvaljujući valutnoj klauzuli i vezanosti kune uz euro, Hrvatska je samo u proteklih 15 godina, ostvarila negativno vanjsko trgovinski saldo od preko 600 milijardi kuna ili gotovo 4 državna proračuna. Cijelo to vrijeme, prosječni srednji tečaj, kune prema euru bio je praktički na istoj razini. Valutna klauzula donijela je ogromni deficit i isto tako visoku nezaposlenost koja je riješena na najgori mogući način, znači protjerivanjem stanovništva iz Hrvatske, vrlo niske plaće, vrlo niske mirovine, a rast prosječni, u samostalnoj Hrvatskoj, sveden je na otprilike 1% godišnje. Hrvatska je zahvaljujući stabilnom tečaju i valutnoj klauzuli, od lokomotive postkomunističkih zemalja, pala na samo dno i bolji smo još jedino od Srbije, koja niti nije članica europskih integracijama, a koja je osim toga godinama bila pod trgovinskim sankcijama. Znači valutna klauzula je ustvari simbol odricanja od suvremene monetarne politike, kojom je naš vlastiti kapital preusmjeren u inozemstvo. Valutna klauzula, stabilni tečaj, uništili su prerađivačku industriju, umjesto proizvodnje uveli su rentijersku gospodarsku politiku, a hrvatsko gospodarstvo je postalo, umjesto izvozno orijentirano visoko uvozno, zavisno. Valutna klauzula dakle, je problem na jednoj široj razini, jer se ne dozvoljava HNB-u pa čak niti Vladi da provede devalvaciju, odnosno, da uvede realni tečaj, koji bi ustvari, rizik poslovanja raspodijelilo, na način, da bi se taj, da bi jedan veliki dio toga rizika morale preuzeti i banke. Znači valutna klauzula ustvari štiti financijske institucije, a ne štiti građane. Politika Živoga zida, odnosno, prijedlog ovoga zakona traži, da se u najmanju ruku, ti rizici raspodjele odnosno da da se radi u korist građana, a ne u korist banaka, koje su 98% slučajeva u stranome vlasništvu. Između ostaloga i u Europi je sada trend da se ne juri za eurom, da se euro, što je moguće kasnije uvede, odnosno, da se uopće ne uvede, pa tako čak i one zemlje, koje imaju mogućnosti uvesti euro, a još ga nisu uvele, na sreću, kako su recimo Češka, Poljska, Rumunjska, Mađarska, Bugarska, ne žele uvoditi euro, znači ne žele ga, iako imaju sve uvjete. Imaju uvjete, recimo u Češkoj je javni dug 32% za razliku od hrvatskih 80, tamo je izvoz veži od uvoza, nezaposlenost iznosi nezamislivih 2%, prosječne plaće su veće od Hrvatske, međutim, Češka ne želi i neće uvesti dakle, ni valutnu klauzulu niti euro. Što je najbitnije od svega važno je napomenuti, da je ogromna većina građana protiv preuzimanja stranih valuta. Znači velika većina građana želi da se sva plaćanja obavljaju u domaćoj valuti. Postoji cijeli niz primjera, gdje je ovoga, jednostavna ta, ti zaštitni mehanizmi valutne klauzule odbačeni i gdje je to učinilo velike velike dobrobiti za gospodarstvo i imate recimo i slučaj Turske, koja je čak ušla u G20 znači od neke zemlje koja je bila zaostala, danas je ona praktički postala velesila i ustvari, vidi se da monetarna, fiskalna i svaka druga suvremenost u gospodarstvu, u rukama dobre vlade, postiže puno bolje efekte, nego prepuštanje tih istih alata u strane ruke. Doista, evo ovdje ima i zastupnika koji načelno podržavaju državotvornu politiku, ima li većega simbola državotvorne politike od vlastite valute, od vlastite Narodne banke, imamo na svojim novčanicama, ne znam i Antu Staričevića i bana Jelačića i ne znam, Marka Marulića itd. Hoćemo li se odbaciti svu tu simboliku koju imamo da bismo preuzeli tuđu simboliku da bismo preuzeli tuđa pisma, tuđe jezike? Pitanje je o kojima bi trebao razmisliti svako od nas kada razmišlja o ovome zakonu. Isto tako, vrlo je važno reći, da je upravo euro uzrokovao čestu recesiju u Hrvatskoj i da je bacio na koljena jednu visoku razvijenu zemlju, kakva je Grčka koja je upravo zbog politike eura, zbog politike štednje odricanja, itd. u samo 10 g. izgubila 30% snage svoga gospodarstva, što je nezabilježen slučaj u europskoj povijesti, znači, u svjetskoj povijesti nikada se nije dogodilo da bi neka zemlja u tako kratkom roku takvu štetu pretrpjela za gospodarstvo. Znači, ono što mi ovdje možemo, između ostaloga reći, je da ne samo da poništavamo one štetne posljedice koje su nastale prijašnjim djelovanjem valutne klauzule, nego sprječavamo i bilo kakvu nestabilnost u budućnosti. Znači, ovo je u stvari preventivna mjera. Prevencija je idealna stvar ako netko ima dovoljno razuma i volje da preventivno djeluje. Vrlo je loše kada Vlade, kada institucije djeluju post faktum, znači, kada donose vatrogasne mjere, kada je šteta već učinjena i onda se pokušavaju ustvari samo sanirati donekle gubici. Evo, ja ne bih previše sada dužio temu s obzirom da zaista samo 5 zastupnika, 6 ispričavam se, trenutno u dvorani, ali evo [[Upadica: Ne, nismo na placu, ne možete nastaviti, niste se prijavili, može govoriti dalje kolega Bunjac do kraja]] [[Upadica iz sabornice se ne čuje]]
Vi se niste prijavili za govor.
Piše da će zakon u ime predlagatelja obrazlagati troje zastupnika Živog Zida, točno ili netočno?
Tako je i prijavio se kolega Bunjac u ime kluba zastupnika.
Ne, ja sam se prijavio u ime kluba zastupnika.
On ima pravo govoriti.
Ja sam se prijavio u ime kluba zastupnika, u ime predlagatelja smo svi prijavljeni gospodine.
Vi ste navedeni kao mogući govornici i kao govornik se prijavio kolega Bunjac, pa ne možete se ovako iznenada ustati i reći ja bi sad malo govorio. Izvolite kolega Bunjac.
Ja mogu još onda kratko sada s tim završiti, pa da vidimo eventualno kakvi će biti odjeci u uvodna izlaganja, pa ćemo onda eventualno i na njih odgovoriti. Hvala vam lijepo.
Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Želi li predstavnik Vlade dodatno obrazložiti mišljenje? Da, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa Josip Salapić, izvolite.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče HS. Uvažene zastupnice i zastupnici, Vlada RH ne prihvaća prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o obveznim odnosima predlagatelja Kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e u HS. Prijedlog zakona nije prihvatljiv iz nekoliko razloga. Ugovaranje valutne klauzule ovisi o volji i izboru ugovornih strana. Valutna klauzula u kreditnim odnosima je među ostalima posljedica činjenice da je većina štednih i oročenih depozita u bankama u stranoj valuti, pretežito EUR-u, gotovo 60% ukupnih depozita u bankovnom sustavu je u stranoj valuti i manjim dijelom s valutnom klauzulom. Prijedlog zakona mogao bi stvoriti ozbiljne sustavne rizike, smanjiti dostupnost i povećati cijenu kredita i retroaktivno opteretiti potrošače, ali i sve ostale osobe jer bi predložene izmjene utjecale na sve adresate, a ne samo na potrošače. Mogućnost ugovaranja valutne klauzule postoji jednako za sve subjekte i primjenjuje se na sve ugovore građansko pravne, trgovačke i potrošačke. Prijedlog zakona mogao bi stvoriti ozbiljne pravne dvojbe jer ne sadrži odredbu koja bi propisivala da se na sve novčane obveze bez obzira na valutu u kojoj su izražene primjenjuju odredbe Zakona o obveznim odnosima u dijelu o kamatama, time nastaju pravne praznine u pogledu kamata na novčane obveze koje su u vrijeme ugovaranja zakonito izražene u stranoj valuti, što bi uzrokovalo pravnu nesigurnost i otvorilo mogućnost brojnim sudskim postupcima, te prepustilo rješavanje toga pitanja isključivo sudskoj praksi. Potrošači u stambenim kreditima imaju mogućnost besplatne konverzije kredita iz EUR-a u kune. Zakon o stambeno potrošačkom kreditiranju koji je objavljen u Narodnim novinama br. 101 iz 2017. Posebno treba podsjetiti na strategiju pristupanja RH euro području, što će u perspektivi eliminirati tečajni rizik povezan sa zaduživanjem u EUR-u. Slijedom svega kratko navedenoga predlažemo HS da se ne prihvati predmetni prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Sada će u ime predlagatelja govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, pitanje štednje u stranim valutama i kredita odnosno kredita s valutnom klauzulom su dva odvojena pitanja, a ne jedno spojeno. Predstavnik Vlade, g. Salapić pokušava nametnuti tezu da razlog, jedan od razloga zašto krediti imaju valutnu klauzulu je u tome što su mnogi depoziti u stranim valutama, pa tobože sukladno takvom razmišljanju, ako se krediti daju od tih depozita, logično je da će biti vezani uz stranu valutu. Međutim, ta lažna pretpostavka tj. ta lažna teza polazi od lažne pretpostavke, a lažna pretpostavka jest da krediti nastaju od depozita. U bankarstvu je svim jasno i svi znaju da ne nastaju krediti od depozita, već depoziti od kredita odnosno da se izdavanjem kredita stvara novac koji će kasnije biti pretvoren u depozit. Glavni i najjednostavniji argument za razdvajanje procesa devizne štednje od kredita u stranim valutama je primjer Jugoslavije. Znači, u Jugoslaviji je postojala devizna štednja, vi ste mogli ako ste imali 200,00 DEM il 1.000,00 DEM il 10.000,00 DEM stavit njih na svoj račun u banci. Međutim, kada bi ta banka davala dalje kredite, banka ne bi kredite davala iz ovih maraka, nego bi poslovna banka posudila novac od Narodne banke Jugoslavije, dinare i dala bi vama dinare dalje. Znači, da je moguće imat monetarni sustav u kojem banke kada žele davati kredite jednostavno posude kune od HNB-a i te kune plasiraju dalje građanima. A što se tiče deviznih sredstava ako njima one trebaju super, ako im ne trebaju njihova stvar, nekom drugom će trebati, netko drugi će ih rado htjeti primiti. I moram ovom prilikom napomenuti da su kamate na devize koje se oroče u banci su ispod 0,5%, ispod 0,5% ljudi moji, godišnje. A kamate koje banke obračunavaju na kredite su od 5 do 11%. Što znači da je kamata na dug 10 do 20 puta veća od kamate na štednju. I da u ovom sustavu banke izvlače enormnu dobit. Cilj Živog zida je udariti tu lihvarsku hobotnicu u njeno srce. Cilj Živog zida je ukinuti valutnu klauzulu. I mi danas prijedlogom Izmjena zakona o deviznim odnosima, odnosno obveznim odnosima zabranjujem primjenu valutne klauzule na kredite. I objašnjavam još jednom da ukidanje valutne klauzule na kredite ne znači ukidanje devizne štednje, ljudi će i dalje moći štedjeti u devizama kao što su i prije '90.-te. Međutim, razni interesni lobiji umjesto da idu ka monetarnom suverenitetu Hrvatske, ka kunizaciji, da na taj način pokazuju svoje domoljublje i hrvatstvo. Oni su odlučili zadržati vanjsko obilježje hrvatstva, to su hrvatske zastave i domoljubne pjesme, držanje ruke na srcu ali su se odrekli njene sile, odnosno biti, a njena bit je vlastita valuta. I umjesto da mi ukinemo valutnu klauzulu na kredite, plan Vlade je ukinuti punu kao valutu. To je program domoljubnih HDZ-a i to je politika protiv koje se borimo rukama i nogama i koju danas ovdje sa govornice raskrinkavamo mi iz Živog zida. Hvala.
Imamo 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Saše Đujića.
Hvala lijepo. Kolega Pernar, ja se inače zalažem da se i štedi i zadužuje u valuti u kojoj zarađuješ. Dakle, ako zarađuješ u kunama onda štedi i diži kredit u kunama i to je neko zlatno pravilo. Dakle, znate šta šta je problem još kod ovu valutne klauzule? Čovjek digne kredit npr. u eurima, digne 100 tisuća eura, on ne dobije eure, on dobije kune. Dakle banka njemu uzme 100 tisuća eura mu da kredita, onda mu još na tečajnoj razlici uzme dio sredstava, isplati mu u kunama i on svaki mjesec ratu vraća u kunama a oni mu obračunavaju prema nekakvoj tečajnoj razlici u kunama. Dakle ljudi se zadužuju u nekakvim, u devizama i u valutama a uopće ih ni ne vide, uopće ih ne vide. I zato ta valutna klauzula nije dobra. A s druge strane recimo imamo zemlje EU npr. Engleska koja je sad u postupku Brexita, ja sam gore bio, vi gore hotel npr. možete platiti samo u funti i morate ići mijenjati po nepovoljnom tečaju iz eura u funtu i ne možete platiti u euru iako su dio EU.
Odgovor poštovanog zastupnika Pernara.
Uvaženi zastupniče, dobro ste ovo zapazili sustav je prevarantski zato jer banka ne samo da vam veže kredit uz valutnu klauzulu nego vi kada ga vračate vi ne vračate kredit u eurima iako ste u teoriji dobili u eurima nego vi kredit zapravo i dobivate i vraćate u kunama a svaki put to činite po nepovoljnijem tečaju za vas. I banka cijelo vrijeme na tu igru sa tečajem vas zapravo zakida. Objasnio sam da su kamate na kredit 10 do 20 puta veće nego na depozite ali bankama ni to gospodine Đujić nije dovoljno. To je jedan sustav koji će ove godine izvući 4 milijarde kuna dividende iz Hrvatske koju su ostvarili u prošloj godini. I u Hrvatskoj će nastati rupa od 4 milijarde kuna novca koji je zapravo izbačen iz našeg opticaja. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepa. Zastupniče Pernar, spomenuli ste jednu vrlo zanimljivu stvar a ta je da su bankarske marže na teritoriju EU najviše u Hrvatskoj. Znači nigdje bankarska marža, što je marža, znači kamata na kredit minus dobitak koji se daje na oročenu štednju nije toliko izražen kao u Hrvatskoj. I doista vi ako ste danas bankar, strani bankar vama je puno isplativije imati banku u Hrvatskoj nego recimo u Njemačkoj ili u Francuskoj. Hrvatska je pravi pravcati El Dorado za bankare i upravo oni će ovdje na svaki euro koji daju najviše zaraditi. A tko je za to kriv? Kriva je za to podanička politika koja ne dozvoljava da kuna postane ono što bi trebala biti dakle nacionalna valuta sa dugoročnom perspektivom, odnosno sa trajnom perspektivom. Hvala lijepa.
Uvaženi zastupniče Bunjac, mnogi u HDZ-u govore da su domoljubi i da vole ovu državu međutim oni našoj državi oduzimaju suverenitet, oduzimaju zakonodavstvo, žele ukinuti i našu valutu, oduzeti nam i monetarni suverenitet a samim time i fiskalni suverenitet jer ukoliko se uvede euro u Hrvatskoj trebati će nam dozvola Europske komisije za naš proračun. Znači mi više ni proračun ne možemo bez zelenog svjetla iz Brisela donositi. Naš potez je državnički, naš potez je naš zakon koji predlažemo je hrabar i on je jedan potez ispred vremena, on je vizionarski potez. Ali gledano iz perspektive potrebe našeg društva, ovaj potez je trebalo davnih dana u Hrvatskoj napraviti i što se mene tiče HNB nikad nije trebao ni biti pretvoren u mjenjačnicu. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika govoriti poštovana zastupnica Dragica Vranješ, izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče, poštovani predlagatelju, poštovane kolegice i kolege, predstavnik vlade. Ja moram na početku ovdje u ime Kluba HDZ-a ustvrditi, da Živi zid i u ovom prijedlogu i u dosta rasprava koje govori, da on izvrsno detektira problem. Ja ne mogu reći da nije problem upravo vrijeme krize ljudima bila valutna klauzula, pogotovo rizik, koji su sa njome dobivali, a nažalost, kao što je kolega rekao, bilo je tu i sumnjivih uvjeta i sumnjivih kredita RBA zadruga i svi smo mi svijesti da taj problem je itekako velik u RH. Kada bismo mi ovaj problem rješavali simbolički, kao što je kolega Bunjac rekao, onda bi možda simbolički doista bilo prihvatit ovaj zakon sa ovim jednim člankom izmijene i bilo bi jako lijepo kada bismo sve te probleme naročito retroaktivno riješili ukidanjem valutne klauzule. Ali, to nažalost nije tako i prelazi u jednu krajnost, koju ne znam, recimo često vidimo u poljoprivredi. Kada na televiziji, pogotovo prije, se kaže da je porasla cijena kukuruza, onda sljedeće godine, počnu svi proizvoditi kukuruz, tako i u RH, ta povijesna okrenutost na devize, uzrokovana je i sa iskustvima inflacije i brojnim devalvacijama u prošlosti i kada kažete da predstavljate većinu građana, ja bi voljela da je tako. Evo, ja sam isto stava, da bi bilo najbolje, kao što je rekao kolega Đujić, ako se zarađuju kuni, kreditirati se u kuni, trošiti u kuni, ali u biti podaci kažu da 60% građana tako se ne ponaša i s druge strane imamo situaciju da nas, pogotovo i naš klub, određene grupe sa ovog područja, uz more, traže da se dozvoli i plaćanje u eurima radi turističke sezone i turizma i mi ne možemo reći, da ako mi kažemo treba se samo kreditirati u kunama, treba ukinuti valutnu klauzulu, da mi zastupamo većinu, jer onda građani koji doista dolaze, načelno svi govore da trebamo biti domoljubni i koristiti vlastitu nacionalnu valutu, to ne rade. I onda, ovakvim nekakvim izmjenama možemo uzrokovati problem. S druge strane, kada bismo komentirali općenito Zakon o obveznim odnosima, koji je u načelu dispozitivan, on nigdje ne propisuje da se nešto mora, nego to ostavlja kao mogućnost. I u ovom slučaju, s obzirom da i način na koji je ovaj jedan članak predložen, da i vlada je to jasno razložila, da nije u skladu sa odlukama Ustavnog suda, da ide retroaktivno i da krivo tumači pojedine odredbe, nije ga moguće uopće provoditi, nije jasno na koji način se ne želi provesti, čak kada bismo uzeli da ono što je kolega rekao ispred predlagača, ispred Živog zida da je sve točno, nije ga moguće provesti. Naravno to se može dalje nekakvim raspravama ili obrazložiti ili ne, ali mišljenja smo da ovaj jedan članak nije dovoljno dobar, da bi se njega dalje razrađivao. Tako da trebamo razlikovati 3 stvari. Da naravno, zbog krize, određeni dio građana, dovedeno je u pitanje … [[Govornik se ne razumije.]] došli su u problem znači održavanje svoje egzistencije. Također imamo problem valutne klauzule, koja naravno, kada su bili ti poremećaji tečaja, jako bilo nezgodno ljudima koji su imali kredite u valutnoj klauzuli, a i onaj najveći problem, po kojem smatramo da se trebamo svi protiv njega boriti, i to su nezakonitosti određenih banaka. Jer ukidanjem valutne klauzule neće riješiti sve probleme ovog svijeta i naravno da smo najviše ljuti zbog tih nezakonitosti. A s druge strane, jedan dio problema, koji možda se i govori da bi se riješio ovim zakonom, se rješava Zakonom o stambenom potrošačkom kreditiranju, gdje je dopuštena konverzija. Tako da u ime kluba ne možemo prihvatiti ovaj zakon, ali podržavamo sve detektirane probleme koje Živi zid ovdje iznio, ali smatramo da ovo nije rješenje iz niza razloga koje smo naveli, koje su zakonske prirode i koje mogu napraviti još veće probleme našim građanima. Kada bi ovo bile maškare i kada bismo mi tražili krnju, svakako bi valutna klauzula njeno spaljivanje bilo vrhunski i to bi prošlo na maškarama, ali ne može proći u Hrvatskom saboru i ne može proći kao zakonski prijedlog. Hvala.
Sada će u ime predlagatelja, govoriti poštovani zastupnika Branimir Bunjac.
Hvala lijepo potpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege. Htio bi se samo kratko referirati na izlaganje zastupnice Vranješ. Ova zadnja rečenica vam nije trebala, doista, ali dobro ne bih ulazio u to. Htio bi odgovoriti na ove neke stvari koje ste spomenuli, konkretne. Prva stvar, vi kažete kako euro treba uvesti, jer turistički radnici na Jadranu, kažu da je, ljudi dolaze s eurima. Ok, šta kada uvedemo euro, onda će ljudi dolaziti sa dolarima, pa ćemo morati uz euro uvesti i dolare ili će dolaziti sa rupijama, dolaziti će sa forintama i onda će njima opet biti to teško kao mijenjati, pa onda ovoga, to nije argument, jednostavno, nečija komocija ili pojednostavljivanje nisu argument za državnu politiku. Druga stvar kada pričamo o valutnoj klauzuli, zamislite se nad činjenicom, da vi kao građanka dobijete u banci 20 tisuća eura u kunama ali vi ne možete kupiti 20 tisuća eura s tim novcem. Vi ne možete sa 20 tisuća eura koji ste dobili u kunama, kupiti 20 tisuća eura, ne možete, jer su vam te kredite dali po srednjemu tečaju, a eure ćete morati kupiti po prodajnom tečaju i tu ćete već biti u gubitku, ne znam 300-500 eura, kako gdje, tako dalje. Znači to je opet kako se zove, banka u dobitku, ne dobivate čisti iznos. Sada se vi zamislite, ne znam na stotine tisuće kredita kolika je samo marža banaka po tom pitanju. Dal je ovo pitanje koje potežete o retroaktivnosti, mi smo stavili u prijedlog zakona, da retroaktivnosti nema. To smo uskladili sa odlukama Ustavnoga suda, koji jasno kaže, da je retroaktivnost, ako je neki ugovor završio, istekao s obzirom da su svi krediti u valutnoj klauzuli trenutno u tijeku, ne može biti retroaktivni. Znači, to nije gotova stvar da bi mi sada primjenjivali retroaktivnost na nešto što je mrtvo, ne, mi primjenjujemo na nešto što je živo, šta još uvije traje, to je u skladu sa odlukom Ustavnog suda, ne sa onim šta govori Živi Zid. I ponavljam još jednom, sve zemlje, mnoge zemlje koje imaju svoju nacionalnu valutu, jako su razvile svoje gospodarstvo. Azijske zemlje, sve imaju svoju valutu, pretekle su europske zemlje po svojim proračunima itd. EUR-o je uzrokovao strašne probleme, i u Španjolskoj, i u Italiji, i u Grčkoj i u mnogim zemljama, i Sloveniji gdje je bio uvođen. Bile su više cijene, građani su osiromašili, dogodila se demografska katastrofa itd. Uzmite primjer jedne Južne Koreje, Južna Koreja daje 1300 vona za 1 EUR-o, znači, daje hrpu novca za 1 EUR-o, ali Južna Koreja danas ima veći proračun od Rusije, veći proračun od Rusije, pa si vi zamislite što znači kada se ekonomija postavi tako da se izvozno orijentira. Mi danas imamo više korejskih proizvoda u RH, nego ne znam, mađarskih, jel kupuju ne znam KIA-e, Samsunge i sad dalje da ne nabrajam. Upravo vlastita valuta omogućava orijentiranost na izvoz, a valutna klauzula i tuđa valuta, znači, valuta koju vam diktira netko iz vana, forsira gospodarstvo, preusmjeruje ga na uvoz i to je ono što nije dobro. RH jednostavno pokrenite se oko sebe, pogledajte kolike su tvrtke propale, pogledajte ta nesretna brodogradilišta, Agrokor, da sad ne nabrajamo dalje banke, mi smo izgubili sve što smo imali. Mislite li da je valutna klauzula na bilo koji način doprinijela tome ili nije? Zašto ne počnemo rješavat probleme? Vi kažete Živi Zid sve pojednostavljuje kao na maškarama, ali statistike su neumoljive, to već danas vidi i laik, a kamoli ne ekonomski stručnjak. Hvala vam lijepa.
Repliku ima poštovani zastupnik Đujić.
Hvala lijepo. Kolega Bunjac, ja sam za uvođenje EUR-a, ali ne na brzinu, ne odmah i ne preko noći, nego kad RH bude spremna i čim kasnije u ovom trenutku kada nešto vidimo. A kada pričamo o turizmu, onda ovo što od nas traže ljudi koji žive u priobalju je mogućnost plaćanja u stranoj valuti, u EUR-u, u dolaru itd., to ne znači uvođenje te valute kao službene. Vi u Mađarskoj možete platiti i cijene imate istaknute u forinti i u EUR-u, postavljat tu tezu da se može isključivo, a turistička smo zemlja, plaćat samo u jednoj valuti je kao da kažete da nitko na Jadranu ne bi se trebao pričati engleski, niti bilo koji drugi strani jezik, nego govorit samo na hrvatskom i baš vas briga što tu dolaze turisti. Dakle, mora se omogućit, ali to se omogućuje zakonski da netko tko radi na Jadranu u nekoj trgovini, u blagajni može imati EUR-o, a ne da mu dođe porezna inspekcija, pa da ga još kazni zato što ima neku valutu koja nije propisana i to je to, omogućit ljudima da primaju sve valute, ali to bi ja razdvojio s ovom pričom o valutnoj klauzuli [[Upadica: Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca]] to nema veze jedno s drugim.
Hvala lijepo zastupniče Đujić, znači, slažemo se o tome da eventualno u nekim situacijama je potrebno dozvoliti plaćanje u stranoj valuti, ali ne opravdavati ukidanje vlastite valute potrebama s plaćanjem strane valute, pa mi već imamo na koncu konca plaćanje u EUR-ima, imate recimo na autocestama. Znači, vi na autocesti možete uvijek napišete jedna u kunama, u EUR-ima možete plaćati, strani državljani mogu plaćati i to je u redu ako netko trenutno nema u džepu kune koji je tek došao prije 5 minuta u RH, zašto ne, al ne sad govorit e zato što turisti dolaze u RH mi se moramo odreći kune, pa onda imati EUR-o. Što se tiče samog uvođenja EUR-a kojeg ste spomenuli u svojoj prvoj rečenici, mi moramo približiti dohodak, svoj dohodak europskom gospodarstvu da bismo mogli uvesti EUR-o, a mi trenutno imamo dohotke čak do 3 puta niže, nego [[Upadica: Repliku ima i poštovana zastupnica Vranješ, izvolite]] zemlje centra u EU.
Zahvaljujem. Evo htjela bih vas samo ispraviti, vi ste rekli da ja nešto kažem, ja ne kažem da ja nešto tvrdim, nego vi tvrdite da većina građana nešto misli, a primjera iz prakse imamo da oni to ne misle. Samim ukidanjem valutne klauzule ne mogu se riješiti problemi koji su nastali u prošlosti, a svaki, to je pošto je dispozitivna odredba, svaki ima mogućnost da izabere želi li kredit u kunama ili želi li kredit u eurima ili u nekoj drugoj valuti koji je vezan odnosno želi li kredit koji je vezan valutnom klauzulom, tako da kada mi pitamo građane i koji dolaze, oni ne žele da im tu mogućnost izbijemo da ona više ne postoji, znači, žele birati.
Odgovor poštovanog zastupnika Bunjca.
Hvala lijepo zastupnice Vranješ, znači, kad govorim o tome što građani misle pozivam se na službene statistike koje dolaze iz EU, između ostaloga danas je objavljena jedna statistika o rejtingu stranaka za predstojeće izbore. Znači, tamo se jasno kaže da oko 61% hrvatskih građana se protivi uvođenju EUR-a sa uzlaznim trendom. U Češkoj samo 13% građana želi EUR-o, a u Italiji, u Španjolskoj, čak u Austriji se raspravlja o izlasku iz EUR-a, znači, tamo bi građani zbog toga pitanja čak bili spremni napustiti EU jer jednostavno su došli u nemoguću situaciju. Na koncu konca u Grčkoj vam je bio referendum kad je Cipro došao na vlast u kojem su oni defakto njemu dali odriješene ruke da napusti cijelu EU, a ne samo EUR-o kao valutu. Hvala lijepo.
Slijedeći će u ime Kluba zastupnika Živog Zida i SNAGA-e govoriti poštovani zastupnik Pernar, izvolite.
Uvažene dame i gospodo, sustav kredita je funkcionira kao što je svojedobno objasnio otac obitelji Soprano. On je rekao da lova ide gore, a da ne kažem šta ide dole i ovim bankarima koji su prošle godine ostvarili više od 4 milijarde kuna dobiti i koji će izvući 4 milijarde kuna te van Hrvatske, njima ovaj sustav odgovara. Objasniti ću zašto im odgovara. Evo gospodine Sladoljev, pitam vas, da vi kojim slučajem kupite nešto za 5 kuna a prodate za 20, morali biste platiti porez na dodatnu vrijednost ili na dobit šta god već. U najmanju ruku PDV bi morali platiti. Međutim, kada banka da nekome na štednju kamatu 0,5% ili manju godišnje a potom ajmo postaviti teoriju iako je ona pogrešna da iz te štednje da kredit po kamati od 5 do 10%, znači 10 do 20 puta većoj što mislite gospodine Sladoljev koliko banka plaća PDV-a? Nula. Znači banke nisu u sustavu PDV-a, ljudi da li vi to znate? Da li vi znate da banke, banka koja da kredit pod 10 puta većoj kamati ili 20 nego daje štedišama novaca ne plaća PDV? I sad šta, to radi se o ogromnoj lovi, radi se o milijardama, toga ste i sami svjesni jer ste svi svjesni kolika je količina ukupna kredita i koliko ima depozita itd.. I sad, da li može porezna uprava otići u banku i reći, čuj gospodo, dajte vi nama platite PDV. Ne može, pa ne mora banka biti ni fiskalizirana, nema fiskalizacije. Međutim, zamislite da gospođa koja je neka vrsta inspicijenta i radi ovdje s nama u Saboru, nažalost kamera ju nikad ne prikazuje, zamislite da ona ima kojim slučajem na tržnici da prodaje kukuruz šećerac kojeg je negdje nabavila ona mora imati fiskalnu kasu, mora plaćati PDV. Sad ja pitam, zar smo mi svi budale a bankari pametni. Da li smo svi mi svi maloumni pa mi svi plaćamo PDV a bankari koji ostvaruju razliku u kamati od 10 do 20 puta oni ne plaćaju PDV a oni ostvaruju enormnu zaradu, par banaka ostvaruje enormne cifre a mi svi zarađujemo siću i na tu siću plaćamo PDV. Evo gospodine Salapić, vi se pitajte. Zamislite da vi dajete kredite uz 10% kamate a štednju kada vam ljudi daju dajete im 0,5%, 20 puta manju i da vi ne morate platiti nikakav porez na to a recimo gospodin Sladoljev, on prodaje recimo na sajmu piliće, on mora platiti PDV. Pa gdje je tu zdrava logika? I vidjeti ćete jednu stvar, vidjeti ćete da su banke sve bogatije a da su ljudi sve siromašniji, vidjeti ćete proces raslojavanja društva, vidjeti ćete proces tzv. tihe eutanazije društva i vidjeti ćete proces centralizacije moći i centralizacije vlasti. Jer u Hrvatskoj i u EU vlast nema ni Hrvatski sabor, ni Europski parlament nego banke, oni koji imaju kapital, oni su stvarni vladari Hrvatske i EU i Amerike i to je najstrašnija stvar. Znači oni koji su vlasnici federalnih rezervi američkih oni su vlasnici dolara a onaj tko je vlasnik dolara, on je vlasnik Amerike. Onaj koji ima monopol nad stvaranjem novca u EU a to su privatne banke, država ne može emitirati novac niti to mogu privatne osobe, samo posredstvom privatnih banaka mogu doći do novca iz Europske središnje banke, e te privatne banke imaju vlast u EU. I kako sustav funkcionira? Objasniti ću vam to gospodine Salapić, ali da shvatite koliko je to lopovski sustav. Znači vlasnici Europske središnje banke su zemlje članice eurozone, znači sve zemlje koje imaju euro sukladno svojem udjelu u vrijednosti tog novca imaju udjele u Europskoj središnjoj banci. Međutim, može li recimo Portugal dobiti novac izravno iz Europske središnje banke po kamati od 0,2% ili 0% koliko mogu dobiti poslovne banke? Ne može. Portugal do novca iz Europske središnje banke može doći samo posredstvom privatnih banaka. I šta se događa? Privatna banka posudi iz Europske središnje banke novac za recimo 0,2% kamate, a onda taj isti novac posudi državi Portugal za 4% kamate, znači za 20 puta više, zamislite koja transakcija. Znači privatne banke u EU kamatare države članice novcem iz njihovih vlastitih središnjih banaka i još pri tome ne moraju plaćati porez na dodanu vrijednost. I ja vam hoću reći da taj lopovski sustav nije okrenut samo protiv građana, okrenut je i protiv vas i vi u ovoj situaciji imate nekakvu poziciju ministarstvo pravosuđa, ali prvom prilikom kada više vladajućima nećete biti potrebni letjeti ćete van. I šta će se onda dogoditi? Onda ćete se naći u situaciji da morate dijeliti sudbinu svih ostalih ljudi koji se u ovom sustavu moraju snalaziti da prežive. Pa da, užas. I ja da kojim slučajem sutra ne budem izabran opet u Sabor ja bih se našao u istoj koži toj, da građani kažu šta taj Pernar priča gluposti, neću ja glasati za njega, glasati ću ja za Ivu Sanadera ili nekog Karamarka ili Plenkovića, mene isto sutra nema u Saboru. I ja sam se isto našao onda kako se kaže jednom nogom na ulici, kao i vi u slučaju da Plenkovića više ne trebate. I pitanje je kako ćemo nas dvojca živjeti. Morati ćemo živjeti u ovom robovskom sustavu, to je ono borba za preživljavanje gdje banke isisavaju milijarde a mi jedva skupljamo za režije lovu. I ja vas pozivam da širite svijest o načinu na koji monetarni sustav funkcionira kako kreditima porobljava državu po državu, razvlašćuje je i od imovine, diže poreze, uvodi i porez na nekretnine itd. jer ako nećete dizat svijest ljudi o tome, sutra a ničija pozicija nije vječna, ni moja ni vaša i ja i vi ćemo se naći u situaciji da ćemo morati živjeti u zemlji gdje smo mi građani zapravo oni na dnu piramide moći i ne odlučujemo o ničemu i mrcvari nas, a bankari imaju sve i parazitiraju na našem radu. Jer za razliku od vas vi radite neki stvaran posao, vi morate doć tamo na radno mjesto, morate nešto konkretno napravit, od vas se traži rezultat vašeg rada, neki posao se treba obavit, a banke ne rade nikakav posao. Banke ne stvaraju nikakve nove vrijednosti, banke su institucije poput kasina gdje samo čipovi ono, oni samo zamjenjuju čipove i samo vrte čipove u krug, to nije nikakav stvaran posao. I oni umjesto da bankarski sustav servisira ostatak ekonomije, to bi bio normalni sustav, tako je u Jugi bilo nekad. Mi imamo situaciju gdje ekonomija servisira banku, ekonomija servisira banke i gospodine Salapić, ja ne znam jer vi imate neki kredit, ali vi znate ako se ne može kredit vratiti što vas čeka. Banka ima milijun načina na koji osigurava kreditne plasmane. Jedan je taj da je kamata 10 do 20 puta veća na kredite nego na štednju, to je enormna zarada. Drugi je taj da ne moraju plaćat PDV na dobit koju ostvare izdavanjem kredita. Treća stvar ne moraju imat ni fiskalne kase, to je isto olakšavajuća pogodnost za njih. Četvrta stvar i traže hipoteku za imovinu ako uzimate kredit od njih. I još na to i još vam zalijepe i valutnu klauzulu. I onda kaže evo vidite sad smo mi u fer i poštenoj tržišnoj utakmici. Pa jel to fer i poštena tržišna utakmica ili je to tržišna utakmica u kojoj jedini gubitnici možemo biti ja i vi gospodine Salapić, gospodin Sladoljev i gospodin Saša Đujić, a bankari nikada ne mogu biti gubitnici. I čak i vitez Reiner može biti gubitnik u toj igri, al banka neće nikad bit gubitnik. I zamislite ljudi moji da se mi međusobno dogovorimo i vlast i opozicija, ajmo ovaj bankarski sustav maknuti s vlasti, hajmo ono, ajmo recimo ovo strančarenje svo koje imamo, hajmo stavit sjekire zakopat i ajmo se zajedno borit tog sustava i protiv medija koji održavaju ovaj sustav na vlasti. Medija koji hodaju preko leševa, medija koji su spremni zgaziti bilo koga za bilo šta. Jer ovaj sustav tretira svakog od nas kao potrošnu robu, gospodine Salapić, gospodine Sladoljev, uvaženi viteže Reiner, uvaženi gospodine Đujić mi smo svi potrošna roba. I ovaj sustav nas svakog može zgaziti i odbacit van. I danas smo tu, sutra smo na cesti. Ali imamo priliku mijenjat sustav na način da iako se nađemo na cesti da možemo normalno živjet, slikovito rečeno. Znači, čak i da nismo u saboru, čak i da vi niste na funkciji u Ministarstvu pravosuđa, čak i da gospodin Reiner nije potpredsjednik sabora, da možemo normalno živjeti. Ali ovaj sustav bankarski koji je ugušio ekonomiju, koji je krvopija, koji je isisao novac iz naše zemlje, koji samo na konto državnog duga godišnje uzima preko 35 milijardi kuna iz Hrvatske, taj sustav čini da onog trena kad mi izletimo iz sabora da, da, da moramo se doslovce borit za goli život, za golu egzistenciju. I šta se događa, ti mediji koji su kontrolirani od strane tih banaka, da li će ti mediji gospodine Salapiću reći razlog zašto je Hrvatska u problemima i o tome što su banke izbile 4 milijarde kuna iz opticaja na konto dobiti, problem u Hrvatskoj to što godišnje 35 milijardi kuna ide na otplatu vanjskog duga? Ili će reći ma ne, problem je gospodin Salapić šta on ima autovozača, plaću on je problem, Pernar je problem, Reiner je problem, Sladoljev je problem, Đujić je problem. A mi svi skupa koji vršimo tzv. političku vlast ma mi ne dobivamo ni možda 2%, 3% u odnosu kolko dobivaju strani kreditori. Ali nikad neće mediji reć građanima, ljudi problem su te banke koje nas mrcvare, ne nego će reć ti uhljebi u saboru, pogle Salapića kak se uhljebio, pogle Pernara kak se uhljebio. A zašto, zato jer su bankari njihovi vlasnici, bankari kontroliraju medijima i bankari zapravo huškaju ljude na nas, huškaju ljude na nas. Zašto? Zato jer znaju da sve dok će ljudi sa mržnjom i zavišću gledati na nas, neće gledati na njih kako izvlače milijarde. To je cijela igra i u toj cijeloj igri mediji i bankari zapravo rade budale i od nesretnih ljudi koje pljačkaju i od nas koji smo zakonodavac, koji zapravo da bi vraćao te enormne kredite, da bi održavao ovaj sustav na životu, krediti, prisiljeni zapravo voditi sve veće i sve teže namete ljudima kako vrijeme prolazi. Mislim da je krajnje vrijeme za pobunu protiv novog svjetskog poretka, protiv one piramide moći na čijem vrhu je svevideće oko, protiv tajnih društava koji nas drže u ropstvu. I ja znam da možda vi danas nećete donijeti odluku da se pobunite protiv tog sustava gospodine Salapić, ja vjerujem da ćete vi vjerojatno danas još uvijek podržavat ovaj sustav, ali imam samo jednu molbu za vas, jednog dana kad više možda nećete bit na poziciji na kojoj jeste sjetite se ovog govora i recite javno, Pernar mi je govorio istinu i to je istina ljudi dajte poslušajte tog čovjeka što vam govori. Eto i što se tiče gospodina Sladoljeva i Đujića želim im reći da mi smo natjerani da se međusobno borimo i da se svađamo. I čak ja protiv gospodina Renera. A mi nismo jedni drugima stvarni neprijatelji, stvarni neprijatelji su nam bankari i ti bankari nas zapravo stalno guraju, sukob i potiču naš međusoban sukob, umjesto da se mi zajedno ujedinimo protiv njih. Hvala.
Hvala. Za pojedinačnu raspravu se javio poštovani zastupnik Saša Đujić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Teško je nakon ovoga govoriti ali, želim reći par stvari, dakle, kolega Pernar je u svom govoru rekao, da su stvarni vladari svijeta, pa tako i Hrvatske banke i da banke u biti upravljaju sa svime, pa ja se ne mogu tu složiti s njim. Dakle, sada ću reći i zašto. Mi da li to jesmo ili nismo, ali mi kao zakonodavac i vlada koja predlaže zakone, ne možemo, nego bi trebali biti stvari vladari svoje zemlje. Reći ću vam primjer, dakle, mi donosimo zakone i mi koji donosimo zakone, možemo upravljati procesima u našem društvu i u našem okruženju. Evo reći ću kada je izbio slučaj švicarac i kada su ljudi upali u probleme jer su uzimali masovno kredite, na koje su ih de facto banko natjerali, dakle, banke i to je činjenica da banke ostvaruje enormnu dobit i enormne profite, ljudi jednostavno nekad nisu ni imali izbora, došli bi u banku, tražili bi kredit. Onda bi im banka rekla, gledajte nemate uvjete za kredit u kunama, niste solventni, nemate uvjete čak i za euro, ali, evo, imamo odličan kredit u švicarcu. I onda bi digli kredit u švicarcu, koji ne bi uopće vidjeli švicarski franak nego bi ovo košta, sam već rekao u replici, dobili bi kredit u kunama, obračun o nekakvom tečajnoj razlikom morali su ga vraćati u kunama i u pravilu nakon 5-10 godina vraćanja, kroz promjenjivu kamatu i kroz tečajnu razliku, je ispalo da nakon 5 ili 10 godina što su vraćali kredit su na kraju opet dužni jednako ili čak i više od onoga za koliko su se zadužili. Ali u takvim situacijama, kada je kriza sa švicarskim fankom eskalirala, evo ja ću podsjetiti na odluke bivše vlade Zorana Milanovića, koja je donesla neke odluke da zaštiti te građane. Dakle, prva odluka koju je donesla je bila fiksiranja tečaja švicarskog fanaka i druga stvar je bila konverzija kredita u švicarskim fancima u kunu. I tada je bio ogroman udar od strane bankarskog sustava na tu vladu. Tada se je prijetilo vladi Zorana Milanovića da će banke tužiti državu, da će država morati vraćati, plaćati sve te svoje odluke i rađen je ogroman pritisak da se zakoni ne donesu koji su se donosili. Međutim, ta vlada koja je po meni bila državnička, nije bila sluganska i nije bila, slušala je naputke iz Bruxella koje dobiva, nego radi u interesu svojih građana je donosila određene odluke, koje nisu riješili u potpunosti probleme građana, ali su zaustavili njihovo danje propadanje i jednu agoniju u kojoj su se ljudi našli. Dali su im ono, ajmo reći, zraka i vjetar, neki u leđa. Mnogi su uspjeli se izvuć u toj situaciji. Šta vidimo danas 4-5 godina nakon toga? Jesu li banke tuže državu? Neke jesu, da li su dobile sporove? Nisu. Neće ih ni dobiti, jer država ima alate. Dakle, to je ono kako se država treba postaviti prema bankama i prema svima tima, koje misle da su neke centre moći. Ok tužiti državu, ali mi možemo ovdje dovesti zakon, pa ćemo ti udarit porez na tu dobit. Dakle, država ima moć, a moć su zakon država može pritisnut, ok, tuži, platiti ćeš, pa ti sada vidi dal ti se isplati ili ti se ne isplati. I zbog toga ipak, banke su malo plašile u tom trenutku isto vladu Zorana Milanovića i dužnosnike da ne naprave ono što su napravili, ali su u konačnici napravili u interesu građana ono što su smatrali da je najbolje i mislim da je to dobro. Imamo 5 godina iza toga, situaciju, da država nije platila nikakve odštete. Dakle, to je primjer, kako odgovorna vlada, može vladati određenim problemima i kako se može oduprijeti, svim tim bankarskim lobijima i novcu i svima onima koji rade nešto na uštrb građana. Druga stvar, kada se ovdje pričalo da građanima treba omogućiti kreditno zaduživanje u svim valutama, jer da ljudi to žele, jer tu se ja ne slažem, ljudi nije da ljudi žele se zaduživati se u više valuta, ljudi žele najnižu kamatu, najpovoljniji kredit, da mogu kupiti stan, da mogu kupiti, ne znam, automobil nekome kome treba ili ne znam, ko naš potpredsjednik Sabora Milijan Brkić Harly Davidsona za 230 tisuća kuna, jer je to neki njegov san i to je ok. Čovjek je digao kredit i on sigurno želi kredit koji je povoljan, njega ne zanima, je li to kredit u euri, kuni ili švicarskom franku nego koji će imati najmanju kamatu i da taj motor, koji vrijedi 230 tisuća kuna, na kraju on ne plati 280 tisuća kuna, nego eventualno 240-245. Dakle, to je ono što zanima naše građane, neovisno dal su oni dužnosnici ili su ljudi koji rade neki manje plaćen posao ili neki drugi posao, njih zanima jednaki uvjeti i jednaka šansa da mogu normalno živjeti u tom svom životu koji nije predugačak, dakle, neki dignu kredit od 30-40 godina, zadužuju se ali mi smo stalno primjeri izrugivanja sustava. Evo, mi imamo ovu poticajnu mjeru, poticajne stanogradnje, gdje država vraća pola kredita mladim ljudima koji kupe stan. I kako, kada god idu ti krediti, cijene stanova skoči. Skoče cijene stanova, to najednom više ne možeš kupiti toliko kvadrata, najednom je to eksplodiralo, umjesto da je i država i tu regulirala neke stvari. Jer očito ima nešto u tom sustavu gdje ti ono pomogneš, a u biti to što si pomogao ne završi u džepu onih koji je to namijenjeno, građanima, nego upravo u onima koji trguju s time, bankama i nekim krupnim igračima koji i tako imaju puno novca ni tako imaju previše. Dakle, to su stvari o kojima bi trebalo razgovarati i o kojima je dobro razgovarati. Ja sam mišljenja da država uvijek može stati na strnu ljudi i da se može obračunati sa tim, ajmo nazovi moćnim centrima koji imaju puno novca, ako to želi i ako ima vladu i vlast koja ima snage to napraviti, koja ima snage ući u klinč sa time. Tako da, evo to je tih par stvari koje sam želio reći i stvarno je nenormalno, nenormalno je da vi imate štednju i da dobivate pola posto kamate godišnje a da ne možete dobiti kredit u Hrvatskoj ne znam ispod 4% ako je neki stambeni ili ispod 6% kamata ako je neki potrošački, dakle 10 puta više to su meni nelogične stvari i to je recimo situacija koju bi država možda trebala regulirati a ne da vam država da poticaj za štednju a da vam onda banka to uzme kroz svoju dobit jer vam digne kamatu ili neki trgovac nekretninama digne cijenu kvadrata pa više ono ne možete kupiti stan u Zagrebu ne znam ispod 2 tisuće eura i to negdje tamo ne znam kod Remetinca i takve stvari. Tako da, to su stvari da država kada daje poticaj da bi onda trebala osigurati da taj poticaj bude istinski i onakav kakav bi trebao biti. Evo, toliko, hvala lijepa.
Imamo repliku poštovanog zastupnika Pernara.
Uvaženi zastupniče Đujić, pa nemojte podržavati taj sustav, pa nemojte govoriti da mi vladamo političari a ne bankari kada znate da država ne može izravno od HNB-a doći do novca. Vi znate da jedini način na koji država može doći do novca je posudbom od poslovnih banaka, ne od HNB-a. E sad pitanje, da li državi novaca treba, da ili ne? Da. I onda se postavlja pitanje koje postavlja svojedobno Napoleon Bonaparte, je li ruka koja daje iznad ruke koja prima. Da li ovisi država o novcu poslovnih banaka ili poslovne banke ovise o novcu države? Jasno je gospodine da je sustav postavljen na način da je država u ovisnom položaju i da banke mogu ucjenjivati državu odnosno da de facto one su te koje vladaju a ne mi koji smo u Saboru. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Đujića.
Opet vam kažem da se ne slažem. Dakle država je jaka onoliko koliko je jaka njezina vlast, odnosno vladari. Ja vam kažem situaciju u kojoj je Milanovićeva vlada fiksirala tečaj švicarskog franka i donesla Zakon o konverziji. Da je imala naša Vlada ogromne pritiske od banaka koje su prijetile tužbama, koje su prijetile upravo da neće više davati ovo što vi kažete, da neće davati državi novce ni kredite ako budu ustrajali na tom zakonu. E sad, gledajte, ja ne znam da li bi se neki u današnjoj situaciji pred tim slomili ali ja znam da je naša Vlada na tome ustrajala, da nije trajno riješila problem ali da je mnogim ljudima koji su imali problem kredita u švicarskom franku dala zraka, dala im je da mogu disati i da ne kapituliraju do kraja, usprkos pritiscima banaka. Dakle to vam je primjer kada imate državničku Vladu koja se ne boji nikoga i spremna se nekome oduprijeti da neovisno što su ti centri moći veliki i što su pritisci ogromni se može oduprijeti ako hoće.
Sada će završno u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e govoriti poštovani zastupnik Ivan Pernar. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Đujić, uvažene kolegice i kolege, nažalost kolegica nema, dio gdje su inače članovi HDZ-a u potpunosti je prazan, odajem duboko poštovanje gospodinu Sladoljevu koji je jedini zastupnik ovdje u središnjem dijelu i vama gospodine Đujić, nas je trenutno samo troje [[Upadica Reiner: I ja sam iz HDZ-a.]] sa gospodinom Reinerom koji ono po sili prilika mora biti tu jer netko mora sjediti ovdje na njegovom mjestu. Želim vam reći da su privatne banke te koje imaju vlast. Kažete vi gospodine Đujić da je Vlada Zorana Milanovića tobože fiksirala tečaj franka, je ali da li ga je fiksirala na onu početku razinu ili na razinu višu od nje, to je pitanje. Ako su ljudi uzeli po tečaju 4,5 kune za franak, da li su vraćeni krediti na 4,5 kune ili je spušteno na tipa 6,2 kune, to je pitanje. A koliko ja znam nije vraćeno na 4,5 kune. Druga stvar, što se tiče povrata, što se tiče povrata preplaćenih kamata. Vi još uvijek znate da presuda konačna Vrhovnog suda nije donesena i da zapravo banke ne žele vratiti dužnicima sav novac koji je preplaćen. I da je zapravo sustav štiti banke. Ali da bih vam objasnio tko stvarno piše zakone, navesti ću vam jednostavan primjer gospodine Đujić. Znate li koliko je novaca država potrošila u sanaciju banaka enormnu količinu novaca. Ja mislim ako se dobro sjećam otprilike 30 milijardi kuna je uloženo u sanaciju financijskog sustava hrvatskog banaka. A onda se postavlja pitanje koliko je država odnosno za koliko je država prodala te banke. Evo, jednostavno pitanje, koliko je država potrošila za sanaciju, za koliko ih je prodala. I u zakonu kada se privatizirao bankarski sustav je pitalo u početnom prijedlogu da oni koji kupuju te banke moraju vratiti državi trošak koji je država uložila u njihovu dokapitalizaciju odnosno u njihovo saniranje. Međutim, taj članak je kad se izglasalo, odnosno kada se glasalo nestao. Shvaćate gospodine Đujić što se dogodilo? Znači umjesto da oni koji su za malu lovu dobili velik kapital da vrate nazad novac kojim je država sanirala banke, to na kraju nisu morali učiniti. Pod pretpostavkom da smo mi političari glavni a ne bankari kako to da je zakon napravljen na način da ide bankarima na ruku a ne državi? Gospodine Sladoljev, što vi mislite, ako je zakon, ako smo mi glavna vlast a ne bankari, zašto onda bankari, zašto je zakon napravljen na način da vlasnici banaka ne moraju vratiti nazad novac kojim je država sanirala banke već su za mali novac dobili veliki kapital. To je pitanje koje bi si mi trebali postaviti i to je zapravo, odnosno odgovor na to pitanje daje konačno i odgovor tko zapravo piše zakone. Da li o zakonima odlučuje parlamentarna većina ili odlučuju oni koji imaju novac, oni koji su na vrhu piramide moći, a to su bankari. Ja tvrdim da su to bankari i da je dokaz za to i sama činjenica da banke nisu u sustavu PDV-a. Ako svi moraju platiti PDV na dobit koju ostvare u razlici između kupovne i prodajne cijene nekog proizvoda, a u slučaju banaka njihov proizvod je novac, koji prodaju kao robu i traže nazad da im se plati, ta cijena za taj novac, a to je kamata, zašto onda banke ne plaćaju PDV na zaradu koju ostvare kreditiranjem? Evo, a plaćaju na dobit, na dobit plaćaju svi. Ali, PDV ne plaćaju. A ostvaruju malu dobit ili normalnu dobit u tim transakcijama. Enormnu dobit jer je razlika 10 puta između kamate na depozit i kamate na kredit. Hvala.
Hvala vam lijepa. Hvala lijepa. S time bih zaključio raspravu o ovoj točci. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Mi ćemo nastaviti sjednicu u srijedu, 4. travnja u 9,30 sati sa točkom Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policiji, prvo čitanje, P.Z. br. 573. Želim vam ugodni vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 16,10 SATI.
Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o obveznim odnosima, prvo čitanje P.Z. broj 356. Predlagatelj je Klub zastupnika Živog zida i SNAGE, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje slijedeći zaključak. Ne prihvaća se Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o obveznim odnosima. Utvrđujem da je većinom glasova 76 za, 8 suzdržanih i 6 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.