Evo samo jedna informacija.
Molim.
Nisam vas htio prekidati samo jedna informacija. U medijima čitamo da u četvrtak ili petak bi trebala biti rasprava o Ustavu Republike Hrvatske, da li se ostaje pri mislim, ja znam da nam mediji ne mogu određivati dnevni red ali da li je doista tako ili će se tu nešto dogoditi?
Hvala. Dobro pitanje. Ovako, pripremljen je prijedlog za uvrštavanje u dnevni red. MI ako budemo kvorum, a nadam se da ćemo imati tijekom ova tri dana, mi ćemo proširiti dnevni red sa tom točkom i još nekoliko točaka koje su u međuvremenu došle. Međutim, ne predviđa se rasprava o tome u ovom tjednu. Dakle, uvrstit će se u dnevni red ali ne predviđa se rasprava o toj točci dnevnog reda promjena Ustava, vjerojatno će to biti drugi onaj nastavak kada mi možemo zapravo sve to obaviti i konačno donijeti Ustavne promjene prije raspusta Sabora, možda čak i do 9. sedmoga mjeseca ako bude sve u skladu sa našim očekivanjima. Evo, hvala lijepa. Izvolite ministre, ministar obrane gospodin Branko Vukelić.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i gospodo zastupnici. Ovim Izvješćem Hrvatskom saboru ujedno hrvatskoj javnosti predstavljaju se aktivnosti iz kojih je vidljivo na koji način funkcionira obrambeni sustav, koje sposobnosti se u njemu razvijaju i u konačnici na koji način ispunjava svoju društvenu ulogu i raspolaže sredstvima koja su mu povjerena. Tijekom 2009. godine obrambena politika bila je usredotočena na provedbu onih zadaća i obveza obrambenog sektora kojima se pruža intenzivna potpora nastojanjima vanjske politike Republike Hrvatske za uključivanje u NATO i Europsku uniju. Republika Hrvatska postala je u 2009. godini članica NATO-a, čime je na području obrane ispunjen jedan od glavnih ciljeva vanjske i sigurnosne politike, a ujedno je Republika Hrvatska dobila i političko priznanje za usvajanje visokih demokratskih standarda i spremnosti za njihovu obranu. Ulaskom u NATO Republika Hrvatska dobila je jamstvo kolektivne obrane, te preuzimanjem novih savezničkih odgovornosti kolektivne obrane odnosno misija i zadaća koja se tiču obrane svih članica Saveza proširio se prostor izravno važan za nacionalnu sigurnost. Sudjelovanjem u mirovnim misijama i operacijama NATO-a, Europske unije i Ujedinjenih naroda sa 460 pripadnika Oružanih snaga u 2009. godini u jednoj rotaciji Republika Hrvatska pridonosi međunarodnom miru, stabilnosti i sigurnosti. Takvim angažmanom Republika Hrvatska povećala je međunarodni ugled, pokazujući međunarodnu solidarnost, visoku privrženost miru, te savezničku odgovornost. Dosadašnja iskustva iz angažmana Oružanih snaga u mirovnim operacijama potvrđuju da su one sposobne za preuzimanje visoko zahtjevnih zadaća u međunarodnim mirovnim misijama i operacijama. Prioritet u području obrambene reforme i obrambenog upravljanja u 2009. godini bilo je planiranja priuštivih operativnih sposobnosti te poboljšanje upravljačkih procesa. Nakon pristupanja NATO-u intenzivirane su aktivnosti na usklađivanju nacionalnog planiranja u obrambenom sektoru sa načelima, metodama i postupcima savezničkog obrambenog planiranja, za što su ostvarene dobre pretpostavke višegodišnjim sudjelovanjem u NATO-vom partnerskog procesu planiranja i raščlambe. Nastavljen je proces prioritetne realizacije partnerskih ciljeva preuzetih tijekom 2008. godine koji su nakon pristupanja NATO-U postali nacionalni ciljevi snaga. Pri tom je naglasak bio na ciljevima usmjerenim na opremanju i obuku postrojbi deklariranih za sudjelovanje u NATO vođenja operacijama, te na obuku osoblja iz svih triju grana oružanih snaga za sudjelovanje u multinacionalnim zapovjedništvima. Naše Oružane snage u 2009. godini ispunjavale su svoje temeljne zadaće u svrhu zaštite teritorijalnog suvereniteta, integriteta Republike Hrvatske. Primarno su se usredotočile na zadaće povezane sa transformiranjem obrambenog sustava u okviru prilagođavanja zadaćama kolektivne obrane koje proizlaze iz članstva NATO-a i budućeg članstva u Europskoj uniji. Težišne aktivnosti u Oružanim snagama bile su usmjerene na ostvarivanje odgovarajućeg stanja sposobnosti, provedbe misija i zadaće, integriranosti i interoperabilnosti unutar NATO-a te razvoj sposobnosti i djelovanja u operativnim misijama Europske unije. Zbog smanjenja obrambenog proračuna tijekom 2009. godine došlo je do prilagođavanja procesa opremanja i modernizacije, ali unatoč tome zadržana je razina sposobnosti i provedba zadaća Hrvatskih Oružanih snaga. Oružane snage ojačale su svoje sudjelovanje u operacijama NATO kroz dodatan angažman u okviru mirovne operacije ISAP te uključivanje u NATO-vu operaciju na Kosovu KAFOR. Oružane snage aktivno sudjeluju u mirovnoj operaciji Europske unije Somalija Atalanta, borba protiv pirata. Tijekom 2009. godine Oružane snage sudjelovale su u ukupno 12 mirovnih misija Ujedinjenih naroda. Naše Oružane snage pružale su potporu civilnim institucijama u zemlji, sudjelovanjem u protupožarnoj sezoni, zračnom prijevozu život ugroženih osoba, hitnom prevoženju organa za transplantaciju, potragama i spašavanju u brdsko-planinskim nepristupačnim prostorima, spašavanju na moru, te u ispomoći u izgradnji komunalne infrastrukture u jedinicama lokalne i područne, regionalne samouprave. Zadaće potraga i spašavanja provođene su u suradnji s državnom upravom za zaštitu i spašavanje, Hrvatskom gorskom službom spašavanja i obalnom stražom Republike Hrvatske. Usvajanjem koncepta sustava spremnosti koji se temelji na standardima snaga savezničkog zapovjedništva za operacije, stvoreni su preduvjeti za izgradnju novog sustava spremnosti Oružanih snaga koji će odgovoriti na zahtjeve i izazove koje je donijelo punopravno članstvo NATO-a, te nove zahtjeve i potrebe nacionalnog obrambenog sustava. Ključne vojne sposobnosti koje su s Oružanim snagama sustavno razvijale i razvijaju s NATO su pravodobna raspoloživost snaga, sposobnost zapovijedanja i nadzora, sposobnost iskorištavanja informacijskog prostora, sposobnost mrežnog uvezivanja i uključivanjem u NATO program razvoja, sposobnost razmještanja i mobilnost snaga, održivost snaga i sposobnost vođenja operacija, te sposobnost preživljavanja i zaštite snaga. U području upravljanja ljudskim resursima, provedbom višegodišnjih ciklusa smanjenja osoblja u skladu sa dugoročnim planom razvoja Oružanih snaga tijekom 2009. godine dostignuta je ciljana brojčana veličina djelatnih vojnih osoba u Oružanim snagama. U provedbi plana izdvajanja osoblja i tijekom 2009. godine primjenjivao se model kvartalnog izdvajanja, te mogućnost privremenog zadržavanja potrebnog osoblja. Izdvojeno je ono osoblje koje ne udovoljava zdravstvenim kriterijima za djelatnu vojnu službu, osoblje neodgovarajuće stručne spreme koje nije u mogućnosti daljnjeg profesionalnog razvoja, a koje ispunjava uvjete za umirovljene. U 2009. godini stvoreni su svi preduvjeti i provedene su pripreme koje omogućuju izdvajanje djelatnosti i pripadnika Zrakoplovno-tehničkog zavoda u novo osnovano Trgovačko društvo Zrakoplovno-tehnički centar d.d. U 2009. godini započet je proces preustroja tadašnjih uprava i ureda za obranu, ustrojavanje područnih odjela za poslove obrane i područnih odsjeka za poslove obrane, tako da je početkom ove godine proveden preustroj koji u upravnom dijelu Ministarstva obrane smanjuje broj izvršitelja za 333, kada gledamo ustrojbena mjesta, kada gledamo ona koja su popunjena sa djelatnicima onda je to smanjenje za oko 150 djelatnika. Ciljana struktura osoblja postiže se i provedbom projekta pribavljanja osoblja kroz projekat "Kadet" i dragovoljno služenje vojnog roka, profesionalnim razvojem i personalnom potporom koje su se uspješno provodili u 2009. godini. U dva uputna roka u 2009. godini provedeno je upućivanje dragovoljnih ročnika na služenje vojnog roka. U svakoj skupini bilo je po 250 dragovoljnih ročnika, dakle ukupno 500. Profesionalnim razvojem vojni sustav omogućuje pojedincu dostizanje, održavanje i razvoj sposobnosti, znanja i vještina potrebnih za uspješno obnašanje dodijeljenih dužnosti. Provodi se rastućom i slijedom vojnom i funkcionalnom izobrazbom, dodjelom raznovrsnih dužnosti, samorazvojem, te napredovanjem u službi i promicanjem u činu. Personalna potpora usmjerena je na vrednovanje rada i obuhvaća područje plaća i ostalim materijalnih naknada, stambenog zbrinjavanja, zdravstvene skrbi, priznanja za doprinos i zasluge dodjelom odlikovanja i priznanja, te pripreme za završetak vojne karijere. Donošenjem odluke Vlade Republike Hrvatske o prodaji stanova u vlasništvu Republike Hrvatske kojima upravlja Ministarstvo obrane u 2009. godini, stvorile su se pretpostavke za prodaju stanova u vlasništvu Republike Hrvatske kojima upravlja Ministarstvo obrane koji ne predstavljaju stanove za službene potrebe za naš sustav, a sredstva ostvarena prodajom tih stanova koristit će se namjenski za pribavljanje i opremanje stanova za službene potrebe za naše pripadnike. U provedi procesa opremanja i modernizacije Oružanih snaga tijekom 2009. godine sukladno raspoloženim financijskim sredstvima nastavljeni su započeti projekti pri čemu posebno treba istaknuti angažman domaćih proizvođača. Najčešće navodim primjer zajednice proizvođača tekstilaca, njih 14 koji su se javili i dobili na natječaju posao šivanja odora novih odora za Hrvatske vojnike. Na temelju ugovora s konzorcijem tvrtki "Patria" iz Finske, "Đuro Đaković" specijalna vozila o isporuci 126 baznih oklopnih vozila u tijeku je proizvodnja prvih domaćih baznih oklopnih vozila na koja će se integrirati naoružanje i specijalna oprema. Mogu reći da je praktično u ovom vremenu uspješno završena transfer tehnologije i "Đuro Đaković" uspješno u Hrvatskoj proizvodi ta borbena oklopna vozila i isporučuje Oružanim snagama Republike Hrvatske. U Hrvatskoj ratnoj mornarici provodilo se uvođenje operativna uporaba bordova klase "Helsinki". U Hrvatskom ratnom zrakoplovstvu nastavljene su aktivnosti raščlambe tehničkih ponuda za višenamjenski borbeni avion, održane su prezentacije proizvođača, a nastavit će se prikupljanja dodatnih informacija, te izrada studije izvodivosti za višenamjenski borbeni avion. Radarski sustav zračnog motrenja FPS 117 iz projekta "Nebo" koji se koristi za potrebe Oružanih snaga ali i Civilne kontrole zračne plovidbe, te kao izvor radarskih podataka u sustavu ... [[Govornik se ne razumije.]] uspješno je uspostavljen i uveden u rad. U 2009. godini Vladina radna skupina za izradu popisa i kategorizacije neperspektivnih vojnih nekretnina izradila je popis tih nekretnina, elaborat za njih 216 je izrađen, te će o njihovoj daljnjoj namjeni odlučiti Vlada Republike Hrvatske. Financiranje obrambenog sustava tijekom 2009. godine, zbog novonastalih nepovoljnih gospodarskih prilika i uvođenja mjera racionalizacije slijedilo je parametre Ministarstva financija. Ove promjene utjecale su na provođenje dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga, tako da je bilo nužno redefinirati opseg i dinamiku realizacije predviđenih projekata. U predstojećem razdoblju nastavlja se proces izrade novih strateških dokumenata u području obrane koji će dati daljnji smjer razvoju obrambenog sustava. Kako je izvješćem obuhvaćeno i stanje obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj nadležna središnja tijela državne uprave pratila su provedbu obrambenih priprema u zemlji što je razvidno i iz ovog izvješća. U protekloj godini Republike Hrvatska je u potpunosti uspješno provela svoje obveze sudjelovanja u međunarodnim operacijama i misijama. Pripadnici Oružanih snaga potvrdili su spremnost Republike Hrvatske da aktivno pridonosi izgradnji mira, sigurnosti i stabilnosti diljem svijeta, čime se Republika Hrvatska profilirala kao pouzdan partner zemljama članicama i aspiranticama euroatlantskih integracija koja može odgovoriti sigurnosnim izazovima. Nastavljene su aktivnosti unapređivanja u području opremanja, obuke, vođenja, zapovijedanja i nadzora u pripremi i provedbi operacija Posebna pozornost u predstojećem razdoblju posvetit će se jačanju obučnih sposobnosti i okrupnjavanju hrvatskog kontingenta u Mirovnoj operaciji ISAF i stalno unapređivanju procesa obuke. Nastavit će se sa upravljačkim procesa u obrambenom sustavu, unapređenjem nadzornih i analitičkih funkcija u kontekstu racionalizacije poslovanja, provedbe mjere štednje u sklopu proturecesijskih mjera i poboljšanja učinkovitosti u svim segmentima sustava. U idućem razdoblju nastavit će se opremanje svih triju grana Oružanih snaga naoružanjem i opremom u okvirima dostupnih sredstava i s njima prilagođenom dinamikom, te uvođenja novih sustava tehnologije rada s ciljem dostizanja i održavanja ciljanih sposobnosti u skladu s nacionalnim i savezničkim prioritetima. Oružane snage i cjelokupan obrambeni sustav i dalje prolaze razdoblje transformacije i izgradnje novih sposobnosti. Uz sve transformacijske procese i izazove Oružane snage i obrambeni sustav u cjelini uspješno izvršavaju svoje zadaće koje su propisane Ustavom, zakonima i strateškim dokumentima. Hvala lijepo.
Hvala ministru. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za obranu gospodin Boris Šprem predsjednik odbora. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici. Odbor za obranu Hrvatskoga sabora je na 31. sjednici održanoj 28. travnja ove godine razmotrio Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske za 2009. godinu, s Izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj za 2009. godinu koji je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada. Odbor je na temelju članka 64.a Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravljao Godišnje izvješće kao matično radno tijelo. Predstavnik predlagatelja u uvodnom obrazloženju detaljno je obrazložio Godišnje izvješće te je naglasio da Republika Hrvatska kroz potporu i provedbu euroatlantskih integracijskih procesa aktivno pridonosi stabilizaciji složenih političkih procesa u regiji i uspostavi povjerenja. Sudjelovanjem u operacijama i misijama NATO-a i EU-a te u mirovnim misijama UN-a Oružane snage Republike Hrvatske pridonose međunarodnom miru, stabilnosti i sigurnosti. Nadalje, predstavnik predlagatelja istaknuo je da je tijekom 2009. godine nastavljena reforma u području upravljanja ljudskim resursima te da je dostignuta ciljana brojčana veličina djelatnih vojnih osoba u Oružanim snagama. Nastavljeno je ispitivanje domaće jurišne puške, nabavljena je određena količina naoružanja i ubojitih sredstava, sredstava osobne zaštite i borbene zaštite, započela je proizvodnja baznih borbenih oklopnih vozila pješaštva. U flotni sustav uključeni su brodovi klase Helsinki, provedeno je uvezivanje hrvatskoga sustava za nadzor zračnog prostora u NATO sustav te je uveden u uporabu novi protupožarni zrakoplov. Nakon uvodnog izlaganja predstavnika predlagatelja pojedini članovi odbora postavili su pitanja na koja je predstavnik predlagatelja odgovorio, a koja su se odnosila na smanjenje sredstava iz državnog proračuna, a koja su namijenjena za Oružane snage na napuštanja operacionalizacije dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga Republike Hrvatske 2007. do 2015. spremnosti pripadnika Oružanih snaga za požarnu sezonu. Nadalje, pojedini članovi odbora pitali su da li se provodi provjera spremnosti pripadnika gardijskih brigada te su predložili da se izmijeni zakon kako bi se plaća djelatnika VSO-a uskladila s plaćama djelatnika Ministarstava obrane i pripadnika Oružanih snaga. U vezi s dijelom godišnjeg izvješća na stranici 93. predsjednik odbora ukazao je da svakodnevno dobiva informacije da preustroj uprava i Ureda za obranu nije izvršen transparentno i u skladu sa Zakonom o državnim službenicima i Uredbom o klasifikaciji radnim mjesta u državnoj službi te da bi upravna inspekcija Ministarstva uprave, ukoliko je tome tako, imala što raditi. Nadalje je skrenuo pažnju ministru obrane da odbor nije dobio povratne informacije vezano za odlazak članova odbor u posjet pripadnicima Oružanih snaga koji se nalaze u mirovnoj operaciji u Afganistanu te o terminima posjeta granama Oružanih snaga i Hrvatskom vojnom učilištu. Vezano za upit potpredsjednika odbora ministar obrane obvezao se da će pismeno odgovorit da li trenutno ima djelatnih vojnih osoba sa činom generala koji nisu raspoređeni na ustrojbena mjesta navedenog čina. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio Hrvatskome saboru predložiti da donese zaključak da se prihvaća Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske za 2009. godinu, s Izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj za 2009. godinu. Hvala lijepa.
Hvala. Gospođa Gordana Sobol u ime Odbora za ravnopravnost spolova, predsjednica Odbora. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Gospodine ministre, državni tajnici. Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskoga sabora je na svojoj 33. sjednici raspravljao o Godišnjem izvješću o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama Republike Hrvatske, s Izvješćem o stanju obrambenih priprema i to kao zainteresirano radno tijelo. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja izvijestio je o trendu povećavanja i snažnijeg pozicioniranja žena unutar sustava Oružanih i obrambenih snaga Republike Hrvatske što smatra izrazito pozitivnim. U Ministarstvu obrane i Oružanim snagama zaposlene su 3282 žene, odnosno 16,2% od ukupnog broja s tim da u Oružanim snagama ima 12,6% žena od ukupnog broja, u upravnom dijelu Ministarstva obrane 50,4% od ukupnog broja zaposlenih. Na voditeljskim i zapovjednim dužnostima žene su zastupljene s 29,1% u pravnom dijelu Ministarstva obrane i 5,9% u Oružanim snagama. Među višim časnicama je 11,2% žena. U raspravi koja je uslijedila ukazano je na obveze Ministarstva obrane u provođenju mjera Nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova 2006-2010., odnosno promicanje primjene Rezolucije 13/25 Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda prema kojoj, citiram: "će se osigurati veća zastupljenost žena u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama Republike Hrvatske s posebnim naglaskom na njihovu veću zastupljenost i na rukovodećim položajima". U izvješću po ocjeni članova odbora podaci su korektno iskazani prema spolu, izrađen je Plan djelovanja za promicanje i uspostavljanje ravnopravnosti spolova u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama te je primijećen napredak u izvještavanju u odnosu na ranija izvješća, ali je ukazano da upravo nema konkretnih očitovanja u odnosu na obaveze iz nacionalne politike. Upućen je prijedlog da se u budućim izvješćima daju dodatna objašnjenja o ulozi i aktivnostima Odbora za ravnopravnost spolova pri Kadrovskom savjetu Ministarstva obrane. Naglašena je potreba za populariziranjem vojnih zanimanja i kod dječaka i djevojčica u što ranijoj dobi kako bismo u budućnosti imali ravnomjerniju spolnu strukturu zaposlenih u obrambenim i Oružanim snagama. Nakon provedene rasprave Odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese zaključak kojim se usvaja Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u Oružanim snagama za 2009. godinu, s Izvješćem o stanju obrambenih priprema.
Hvala. Imamo jednu obavijest prije nastavka. 32. sjednica Odbora za poljoprivredu, ribarstvo i ruralni razvoj održat će se danas, dakle 26. svibnja u 14 sati u dvorani Janka Draškovića, 202, drugi kat. Obavještava predsjednica Odbora, gospođa Dragica Zgrebec. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Boris Šprem. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, suradnici, uvažene kolegice i kolege. Klub SDP-a smatra da ovo izvješće treba prihvatiti jer je kvalitetnije od prošla dva, od izvješća za 2007. i 2008. godinu. Međutim, to je i povod da se ukaže na neke značajke i neke vidljive probleme koje izvještaj ne uspijeva prikriti. Ja bih najprije rekao dvije značajke. Vjerojatno je svima drago što je došlo do konsenzusa HDZ-a i SDP-a oko ustavnih promjena, posebno u odnosu na članak 45. Ali je vjerojatno svima drago i to što je u članku 7. Ustava Republike Hrvatske predviđeno što do sada to nije bilo da će o svim pitanjima koja se tiču odluka i bitnih odluka u obrambenom sektoru suodlučivati i predsjednik Republike Hrvatske. Dakle, Vlada predlaže, Predsjednik Republike Hrvatske kao vrhovni vojni zapovjednik daje ili ne daje suglasnost i onda Hrvatski sabor donosi konačnu odluku. Ističem da je SDP to predložio i prije nego je dr. Ivo Josipović izabran za predsjednika Republike Hrvatske. Mislim da će to poboljšati sustav odlučivanja u sferi obrane i da ćemo imati bolje rezultate od ovih koje imamo danas. Na drugu značajku na koju bih htio ukazati to je rad Odbora za obranu. Taj je odbor formiran prije otprilike dvije godine i osim klasičnih zadaća što je matično radno tijelo Hrvatskog sabora na pitanja obrane razvili smo rekao bih specifičan način rada, a to je da smo išli na teren i to odmah čim smo formirani, nije prošlo puno vremena. Upoznali se na licu mjesta u radnim sastancima sa problemima, sa zadaćama u Ministarstvo obrane sa čelništvom Ministarstva obrane smo održali sastanak i održali smo sastanak i sa čelništvom Glavnog stožera Oružanih snaga Republike Hrvatske. Jučer smo bili upravo u posjeti hrvatskom vojnom učilištu, a do kraja šestog mjeseca predviđena je posjeta članova Odbora za obranu u kojoj sjede naravno i naši vanjski članovi ugledni. Samo ću spomenuti dvojicu general Stipetić i general Tus. Posjetit ćemo Hrvatsku kopnenu vojsku, podsjetit ćemo Hrvatsku ratnu mornaricu i podsjetit ćemo Hrvatsko ratno zrakoplovstvo. Na tim razgovorima koji obilježavaju kritički osvrt na postojeće stanje daju se i konstruktivni prijedlozi koji moram priznati da Ministarstvo obrane i čelništvo Glavnog stožera u većini i prihvaća. Isto tako, zaključili smo doduše preglasavanjem i to mi je bilo žao, preglasavanjem stranačkim da svakih tri mjeseca Odbor za obranu treba od strane Ministarstva obrane biti izvješten o ukupnom stanju u Oružanim snagama kao i o stanju naših mirovnih misija u inozemstvu. Tako da sada evo dobili smo prvo izvješće za prošla tri mjeseca. Sad očekujemo i drugo izvješće i tako kao aktivno rekao bih matično radno tijelo ne čekajući samo prijedloge iz ministarstva utječemo na stanje u obrambenom sektoru tako da ono bude bolje. E sad bih htio naglasiti da je tim čudnije, čudni odnos Ministarstva obrane prema odboru kada se radi o nekim vrlo značajnim stvarima kao što je zaključak odbora od 10. prosinca 2008. godine jednoglasno donesen da bi bilo vrijeme da delegacija, izaslanstvo Hrvatskog sabora posjeti naše pripadnike Oružanih snaga u Afganistanu jer su sva izaslanstva, svih struktura državne vlasti nekoliko puta bila. Ali predstavnici Hrvatskog sabora nisu bili ni jednom, pa smo smatrali da je neprirodno da baš predstavnici Hrvatskog sabora ne posjećuju naše snage u Afganistanu zato što mi ovdje odlučujemo na koncu da li će te snage tamo ići, u kojem broju i koliko će im biti rok trajanja u tim akcijama. Tako da je prošlo evo 18 mjeseci i još nismo uspjeli taj posjet ostvariti. Nadam se da će Ministarstvo obrane koje treba organizirati taj posjet konačno shvatiti da je to potrebno i da će nam to omogućiti. I drugo, još puno važnije. Tu bih sad malo problematizirao, a sve u cilju da bude odnos bolji kroz jedan primjer odnos između ministarstva i odbora kao matičnog radnog tijela Hrvatskog sabora za obranu. Dakle, imali smo u 9. mjesecu 2009. godine, dakle prošle godine incident u Afganistanu od četvorice pripadnika Hrvatske vojske koji su navodno jer ja ne znam, još uvijek nisam dobio nikakav pismeni izvještaj kao predsjednik odbora, ni kao član odbora, odbili zapovijed da odu na operaciju, na teren. I sad su bila pisanja u medijima pa sam se ja preko medija informirao, vjerojatno i drugi članovi i članice odbora da su navodno to odbili jer nisu bili dobro opremljeni. I sad te špekulacije o tome da su oni to odbili i zašto su odbili mi to jednostavno do danas nemamo o tome odgovor. Prošlo je 8 mjeseci od toga je zaključeno na sjednici odbora da se nama taj izvještaj treba dati. Nama je obećano da će se taj izvještaj podnijeti čim se završi istraga od strane povjerenstva koje je formirano u nadležnosti Glavnog stožera i Ministarstva obrane. E sad ja postavljam jedno pitanje ovdje. Ja sam, meni je žao što ga moram postaviti ovdje jer sam stalno upozoravao, jer smatram da je obrana državna stvar i da gdje god je moguće u radnom tijelu dogovorit se treba se dogovoriti i treba posao napraviti. Ja sad postavljam pitanje, a kako to sad Hrvatski sabor obavlja kako piše u Ustavu u jednoj odredbi demokratski nadzor nad radom Oružanih snaga Republike Hrvatske, ako njegovo matično radno tijelo, pa i na obećanje predstavnika Ministarstva obrane ne može dobiti jedan takav izvještaj. Postavljam pitanje kako ono može obavljati taj onda nadzor ako kod tog jednog vrlo značajnog, vrlo osjetljivog pitanja mi ne možemo doći do jedne takve pisane informacije. Također sam uočio radeći ovaj posao da za razliku od Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost u čiju nadležnost spadaju kao što znate upravo to kako se i zove odbor jer je nekad imao i obranu kao sektor za koji je bio nadležan. Oni to puno efikasnije i bolje rade zato što imaju razrađen sustav, sustav koji omogućava taj. Ja sam mislio da nama sad neće trebati nekakve uredbe, nekakve zakonske promjene, da ćemo to naprosto raditi zato što imamo legitimno pravo na to kao matično tijelo Sabora. Izgleda da ne, pa onda ćemo morati otvoriti tu neka pitanja. I na samom kraju još neka otvorena pitanja koja ću postaviti ministru pa bih molio da odgovori na njih na ovoj sjednici. Prvo pitanje. Zašto se kasni s dopunom ili obnovom svih strateških dokumenata od strategije obrane i vojne strategije do dugoročnog plana razvoja oružanih snaga koji je sada na snazi od 2006. do 2015.? Jesu se neke stvari već promijenile što se tiče i financiranja, što se tiče baze za financiranje, što se tiče i konkretnih stvari koje su se drukčije odvile od onog što je predviđeno u dokumentu, pa je to pitanje utemeljeno? Drugo, zašto je obuka dobrovoljnih ročnika, rekao bih u tišini, skraćena s 14 na 8 tjedana, je li to dosta za obuku? Ovo pitanje postavljam jer znam da je temeljnu obuku u Požegi završilo 235 dragovoljnih ročnika, što je izuzetno malo, jer trebalo je obučiti skoro 10 puta više kako bi oružane snage u sljedećih 10 godina imala barem 20 tisuća obučenih osoba u pričuvi. Treba misliti na budućnost. A da bi mislili na budućnost moraš raditi sada. Treće, zašto nedostaje djelatnih vojnih osoba, ima ih naime 15 tisuća 745, a planirano je 16 tisuća, a zašto istovremeno ima više državnih službenika i namještenika, ima ih 2 tisuće 583, a planirano je tisuću 600? Tako je u Ministarstvu obrane zaposleno 448 djelatnih vojnih osoba, a po standardima ih je trebalo biti zaposleno maksimalno 120. Četvrto, zašto su u neravnopravan položaj stavljeni piloti? Naime, piloti se školuju 5 godina, ali tek nakon 8 do 10 godina letenja dobivaju titulu magistar, čime su u neravnopravnom položaju prema drugim studentima koji studiraju po bolonjskom procesu, i titulu magistar dobivaju odmah nakon završenog petogodišnjeg studija. I peto, gospodin ministar je ovdje naveo samo u jednom segmentu politiku ministarstva prema djelatnicima koji su zaposleni u Hrvatskoj vojsci, i njezinim institucijama, da će 2 tisuće stanova otprilike prodati, a 2 tisuće zadržati za službene potrebe, što mislim da je dobra politika, samo ima jedan problem, što ovih 2 tisuće stanova koji su i dosta derutni, stari su po 40, 50 godina nikako da se prodaju, znate zbog čega? To ministar nije rekao. Zbog toga što su oni procijenjeni od porezne uprave na cijenu koja je maksimalna i onda to ljudi ne kupuju. Ministarstvo graditeljstva tu također ima svoju ulogu, pa ja molim da se i Državno odvjetništvo, da se iskoordiniraju u Vladi i da se omogući taj proces, kako bi se pomoglo našim djelatnicima zaposlenim u našem obrambenom sektoru i motiviralo ih puno više da rade u tome sektoru. I zaključno, mogli bismo puno više napraviti uz bolju suradnju, suradnju Ministarstva obrane, odbora i Hrvatskog sabora. Hvala lijepa.
Hvala. Ministar obrane Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo želim odmah nekoliko stvari ovdje sada izrečenih od gospodina Šprema u ime kluba SDP-a, odgovoriti. Jer od početka sam istaknuo i pozdravio to što je Sabor izabrao Odbor za obranu kao nama jedan matični odbor koji ustvari je u funkciji potpore Ministarstvu obrane oružane snage. I takovu suradnju smo razvijali i krenuli razvijati od samih početaka, i takovu suradnju želi Ministarstvo obrane i oružane snage razvijati i očekujem da taj odbor negdje sa pozicija politiziranja nego jednoga ipak pogleda od, na obranu i na oružane snage sa pozicije državnog interesa, dakle van politika i van nekakvih dnevnih političkih prepucavanja. Zašto to govorim? Zato što je gospodin Šprem i na odboru pa sada i kroz izvješće sa odbora, pa sada i kod evo govora u ime kluba spominje neke stvari koje jednostavno ne stoje. Dakle meni je žao ako su se članovi SDP-a žalili vama prilikom preustroja ureda i uprava za obranu na to što više nisu šefovi pojedinih odsjeka, jer ima drugih koji su vjerojatno bolje ocijenjeni i zadovoljavaju ono što treba imati za to mjesto. Ali to ne može se tumačiti kao netransparentnost rada Ministarstva obrane, jer morali bi se onda informirati kod sindikata, čije pismo imam, koje je upućeno Ministarstvu obrane i Ministarstvu pravosuđa, Ministarstvu uprave, Uredu za socijalno partnerstvo, gdje mogu citirati: "Sindikat državnih i lokalnih službenika i namještenika RH u provedbi preustroja ostvario odličnu suradnju s Ministarstvom obrane kao poslodavcem i socijalnim partnerom u cilju što potpunijeg informiranja službenika o tijeku procesa preustroja i zbrinjavanja viška zaposlenih, o čemu svjedoči čitav niz sastanaka i aktivnosti koje su temeljem toga dogovorene.", završen citat sindikata. Onda molim vas govorimo argumentima, a nemojmo govoriti sa političkih pozicija jedne stranke, bez obzira o kojoj stranci je riječ. ovog puta je o SDP-u riječ. Prema tome, ja vas molim, dakle taj proces je provođen vrlo transparentno, za sve ono što netko, bilo tko se osjeti ugroženim da je napravljen prekršaj u postupku itd., ima sve instrumente da se može žaliti nadležnim tijelima, institucijama i da se sve provede, jer je dakle ponavljam sve što je rađeno, rađeno je vrlo transparentno i u želji dakle da se na neki način svi ljudi koji su višak, a njih je negdje oko 150 prilikom toga preustroja, pokuša zbrinuti bilo u dakle drugim državnim tijelima, bilo u lokalnoj samoupravi, upravi itd. Što se tiče puta u Afganistan vjerujem da ćete cijeniti i tu potrebu da se procjenjuje i sigurnosni aspekt tog putovanja odbora i sve one druge okolnosti, pa vjerujem da ćete se prisjetiti do sredine prošle godine su vrlo intenzivne aktivnosti kada je riječ i o rebalansima proračuna i o mjerama dakle antirecesijskim, svemu što se događalo u Hrvatskoj, i ja sam siguran da će ove godine taj put uslijediti, da put u Afganistana je nešto što će zasigurno i doprinijeti i boljem razumijevanju i saborskih zastupnika i članova odbora o situaciji u Afganistanu i o položaju naših vojnika u Afganistanu. Incident u Afganistanu. Dakle nije točno da ste se informirali iz medija, jer ste dobili i to, rekao bih grubo, sirovo izvješće od načelnika glavnog stožera prije nego što je procedura i provedena. Dakle dobili ste ga osobno. Čak i mimo procedure, i mimo ministra obrane. To je istina. Isto tako, stegovni postupak je u tijeku, prvi stupanj završen, kada završe žalbe i kad sve skupa kompletno izvješće ćete dobiti o tome što se dogodilo dakle kada je riječ o toj četvorici vojnika u Afganistanu, a mislim da informacije usmene i one koje imate informacije od načelnika stožera su prve informacije o kojima ponavljam ste imali na vrijeme informaciju. I znali ste što se događa. Kada govorimo o dragovoljnom služenju vojnoga roka, sa 14 na 8 tjedana je skraćena obuka po odluci glavnog stožera. Dakle struke. Dakle onih koji obučavaju dragovoljne ročnike. Ne po Ministarstvu obrane. Prema tome, ja ne mogu sada suditi ili promišljati da Glavni stožer koji je predložio da umjesto 14 je dovoljno i 8 tjedana da se temeljna obuka sa dragovoljnim ročnicima završi reći da ne, da to nije tako. Jer valjda trebamo vjerovati ljudima koji su struka u vojsci, a to su dakle oni koji i obučavaju dragovoljne ročnike. Što se tiče stanova, dakle mi smo sve pretpostavke i proceduru napravili za prodaju stanova. Činjenica je da prema procjenama, ovo što ste rekli Porezne uprave, cijene tih stanova su iznad onoga što je prihvatljivo za one koji bi išli u otkup. To je istina. I zbog toga sada je taj proces u Ministarstvu obrane zastao i prodaja stanova bit će objedinjena zajedno sa svim drugim stanovima u državnom vlasništvu i tu je ministrica Matulović-Dropulić zadužena ispred Vlade da sa Državnim odvjetništvom napravi model da se dođe do prihvatljive cijene za otkup stanova kako bi i ovi stanovi o kojima vi govorite, s pravom govorite da je previsoka cijena i da ljudi neće ulaziti u taj otkup, dakle da se dođe do cijene koja će biti prihvatljiva ljudima i da na taj način se prodaju stanovi koji nama ne koriste što se tiče službenih stanova u Ministarstvu obrane. A sredstva od prodanih stanova bi mogla koristiti za gradnju onih stanova kadrovskih, službenih na onim mjestima za koje imaju potrebu Oružane snage. Evo, ja ću samo toliko, neću više.
Hvala. Jedan ispravak, gospodin zastupnik Boris Šprem.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre rekli ste u jednom trenutku da parafraziram, ne bi trebalo politizirati neke stvari u ovome našem poslu. Ja mislim da sam to ja više puta govorio i stalno sam isticao i kao predsjednik Odbora za obranu da mi trebamo raditi u suglasju što je više moguće jer se radi o državnoj stvari, radi se o obrani. Ali ja ne znam kad sam to dobio, ja stvarno onda moram dobro pogledati službeno Izvješće Ministarstva obrane … [[Govornik se ne razumije.]] , ja ga dobio nisam. Ja ga dobio nisam, ali smo dobili informaciju, već kad ste se zakačili za to, jednu poluinformaciju ili ne znam, neke elemente informacije na licu mjesta na odboru, na zatvorenoj sjednici od vaših suradnika. I onda je on obećao da će nam dati službenu informaciju za kratko vrijeme čim završi istraga za nekih 3 tjedna. Ma gledajte, tamo smo sjedili i mi to do danas nismo dobili. Ja o tome govorim. I to nije odnos koji je u redu, ali gledajte ne radi se tu o jednom običnom odnosu, tu se radi o tome da mi ne provodimo demokratski nadzor i vi nam to ne omogućavate. Hvala lijepo.
Dobro. Klub HDZ-a, gospodin zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine ministre, dame i gospodo. Godišnje Izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenju kadrovske politike i Izvješće o ukupnom stanju u Oružanim snagama RH za 2009. godinu sa Izvješćem o stanju obrambenih priprema u RH za 2009. godinu nadam se zaslužuje širu pažnju hrvatske javnosti iz čitavog niza razloga. Svakako stanje obrambenih priprema, ukupno stanje u Oružanim snagama, spremnost obrambenog sustava temelj je nacionalne sigurnosti svake države pa tako i RH. Ovo izvješće je vrlo iscrpno i vrlo opsežno, gotovo na 125 stranica sa brojnim temama i sadržajima. Od onih koje se odnose na muzejsku građu Oružanih snaga RH, arhive, imovinsko-pravne poslove pa sve do onih ključnih strateških, bitnih pitanja koje određuju operativne sposobnosti Oružanih snaga RH posebno u zahtjevnim mirovnim operacijama kao što je ona u Afganistanu. Neke teme u tom kontekstu zaslužuju više pažnje i možda nisu dovoljno naglašene. Kao što je pitanje pouzdanog predvidivog zračnog transporta našeg kontingenta u daleki Kabul. Svakako jedna osnovna konstatacija što se tiče ovog izvješća, ja bih rekao je izuzetno važna. Opsežnost i iscrpnost izvješća, ali možda nedovoljna analitičnost i fokusiranost na ona pitanja koja su od izuzetne važnosti za spremnost Oružanih snaga RH posebno u uvjetima globalne gospodarske krize i uvjeti u kojima danas funkcionira Ministarstvo obrane i Oružane snage RH gotovo da su karakteristični za sve Oružane snage u svijetu. Kako se nositi sa krizom i koji utjecaj ta globalna kriza, problemi državnih proračuna imaju i kako se reflektiraju na stanje, opremanje i modernizaciju Oružanih snaga. U ovom sveobuhvatnom i iscrpnom izvješću možda neke teme zaslužuju posebnu pažnju s obzirom na njihov utjecaj na spremnost Oružanih snaga, prije svega čini mi se obuka i izobrazba je temelj spremnosti svakih Oružanih snaga pa tako i Oružanih snaga RH. Obuka je temelj spremnosti i temelj sposobnosti, razvoj, doktrine obuke posebno u uvjetima kada zahtjevne mirovne operacije zahtijevaju dodatnu obuku koja zahtijeva interoperabilnost i kompatibilnost između različitih postrojbi na terenu u uvjetima koji nisu nimalo jednostavni ni laki. Sustav školstva kao temelj kvalitete, sposobnosti planiranja, kao kvalitete budućih časnika, generala itd., ja bih rekao posebna je tema i zaslužuje možda šire rasprave i širu pažnju u hrvatskom društvu. Kakva je kvaliteta našeg vojnog školstva? Kakav je njegov karakter? Kakva je njegova usklađenost sa civilnim sustavom izobrazbe i ono što je isto tako važno koliki je broj stranih časnika, dočasnika na institucijama za izobrazbu u Oružanim snagama RH? To je dio međunarodne suradnje koji je isto tako posredno važan. Jedna od ključnih tema odnosi se na dugoročni plan razvoja Oružanih snaga 2006. – 2015. Koji su efekti smanjenja proračuna na provedbu dugoročnog programa razvoja Oružanih snaga? U RH sigurno nisu mali i imaju značajne posljedice i značajan utjecaj na modernizaciju, opremanje Oružanih snaga, a to onda u konačnici znači i na sposobnosti i sigurnost naših postrojbi u zahtjevnim i izazovnim mirovnim operacijama. O tome treba razgovarati jer o tome se razgovara u Oružanim snagama svih država, a posebno država članica NATO saveza koje imaju zahtjevne i izazovne zadaće u brojnim mirovnim operacijama. Međunarodna obrambena suradnja svakako zahtjeva posebnu pažnju, bilateralna obrambena suradnja kao dio sveukupne vanjske politike Republike Hrvatske, multilateralna obrambena suradnja i sva pitanja koja su vezana uz nadzor, naoružanja i mjere izgradnje povjerenja i sigurnosti posebno u regiji. Upravljanje ljudskim resursima također tema koja zaslužuje posebnu analitičnost, kako osigurati u Oružanim snagama kvalitetne, motivirane dobro obrazovane časnike za iduće desetljeće, koliki je postotak časnika koji napuštaju Oružane snage, dočasnika iz različitih razloga i uopće analiza kvalitete ljudskih resursa je izuzetno važna tema koja zaslužuje ja bih rekao više rasprava ne samo u Hrvatskom saboru, nego i na čitavom nizu različitih okruglih stolova, tribina itd. Materijalni resursi, opremanje naoružanjem i vojnom opremom, uglavnom je vezano uz nabave naoružanja i vojne opreme u inozemstvu iz razumljivih i opravdanih razloga jer su mogućnosti Hrvatske industrije naoružanja i vojne opreme na žalost iz različitih razumljivih i opravdanih razloga vrlo ograničene ali inicijative i napori da se dio opremanja Oružanih snaga realizira u Republici Hrvatskoj kroz različite konzorcije i kroz hrvatsko gospodarstvo, itekako je važna inicijativa koja zahtjeva potporu. I u tom smislu ono što je naglasio ministar, konzorcij ili grupa kompanija Hrvatskih iz područja tekstila koje itekako u jednoj maloj niši mogu stvoriti kvalitetu koja ima širu konkurentnost je itekako važna. Kaciga, pištolj, proizvodi koji datiraju svoj razvoj u 90-tim godinama i normalno postavlja se pitanje koji to novi proizvodi koje Hrvatska, uvjetno industrija naoružanja i vojne opreme može lansirati, koji su to proizvodi koji mogu biti konkurentni, koja je razina njihove kompleksnosti, što je to što je prihvatljivo, a što je to što može biti preambiciozno i usprkos značajnih investicija neće dovesti do značajnih rezultata. U svakom slučaju vojna industrija u mnogim državama je izvor globalne konkurentnosti gospodarstava tih država i njihovih kompanija. Nije suvišno naglasiti čitav niz kompanija koje na tom području naoružanja i vojne opreme koje usprkos svjetske krize ne smanjuje se ima čak i tendencije rasta. Prema tome, analiza utjecaja globalne financijske krize na Oružane snage je tema koja je itekako aktualna i važna. Evo dozvolite da kratko citiram načelnika glavnog stožera ili načelnika združenog stožera Oružanih snaga Sjedinjenih Američkih Država koji je istaknuo sljedeće: financijska kriza na žalost imat će značajni utjecaj na globalnu nesigurnost i nestabilnost širom svijeta. Jedan visoki dužnosnik isto tako je istaknuo sljedeće o čemu treba voditi računa: smanjenje obrambenih proračuna utječe na tzv. akvizicijsku politiku, smanjuje kvalitetu opremanja, ali isto tako ono što je posebno važno istraživanje i razvoj prolazi u tim redukcijama najlošije. Svakako iz te komponente proračuna svakog ministarstva obrane, proizlazi sposobnost industrije naoružanja i vojne opreme, te države i konkurentnost proizvoda koje ta država proizvodi. Evo dozvolite nekoliko riječi i o međunarodnim mirovnim misijama koje jedan koje su svakako jedan od najznačajnijih doprinosa Oružanih snaga Republike Hrvatske sveukupnoj vanjskoj politici Republike Hrvatske. Mirovne operacije NATO-a posebno u Afganistanu zaslužuju pažnju, ne samo zbog činjenice da se tamo ovaj čas nalazi preko 300 naših pripadnika. Taj broj će se uskoro povećati i mnoga pitanja koja su vezana uz kvalitetu njihovog života, kvalitetu njihove opremljenosti, njihovu sigurnost zaslužuju ja bih rekao, možda više pažnje, a jedno koje ja vrlo često ističem čini mi se da ne treba zanemarivati odnosi se na mentalno zdravlje i moguće probleme tzv. posttraumatskog ratnog sindroma. Podaci iz nekih drugih misija, nekih drugih Oružanih snaga pokazuju da ta prevalencija PTSD-a u mirovnim operacijama u Afganistanu se kreće oko 10% i to sigurno može imati dugoročnog utjecaja na mentalno zdravlje ljudi koji se vraćaju iz tih zahtjevnih i rizičnih mirovnih operacija. U svakom slučaju doprinos Oružanih snaga Republike Hrvatske mirovnoj operaciji NATO-a u Afganistanu je vrlo prepoznatljiv na širom međunarodnoj sceni u dijelu kvalitetne obuke i suradnje sa snagama sigurnosti Afganistanske države, Afganistanskom vojskom tzv. MAN-om i Afganistanskom policijom koje ovaj čas poprimaju brojeve već od preko 200 tisuća policajaca i vojnika i to je ona snaga koja bi trebala preuzeti vođenje mirovne operacije u Afganistanu s obzirom na predvidivo smanjenje u idućim godinama NATO-vom kontingenta. Misija Na Kosovu itekako je važna i prepoznatljiva u široj međunarodnoj zajednici kao i čitav niz drugih misija u kojima sudjeluju Hrvatski dočasnici, časnici i vojnici, kao što su misije na Golanu, Atalanta, ALTEA u Bosni i Hercegovini, Eulex Kosovo itd. Nekoliko riječi još o obuci. Obuka zaslužuje posebnu pažnju, no međutim, materijalna potpora i materijalna opremljenost obuke zaslužuje i određena financijska sredstva. Dio Hrvatskih časnika koji dolazi u misiju u Afganistan, kao pomoć Afganistanskim oružanim snagama provodit će obuku pilota na helikopterima M171. Pred nekoliko mjeseci simulatori za te helikoptere instalirani su u Kabulu i osiguravaju pripadnicima Oružanih snaga Afganistana da provode obuku na jedan racionalan, efikasan i ekonomičan, i kvalitetan način. Svakako Hrvatski časnici kao mentori te obuke trebali bi imati iste uvjete, istu opremu u Republici Hrvatskoj. NO, međutim, zbog razumljivih razloga koji se odnose na smanjenje obrambenog proračuna neki projekti modernizacije Oružanih snaga Republike Hrvatske posebno u cilju kvalitetne obuke su reducirani, istraživanje i razvoj svakako je posebna komponenta. Još na kraju rekao bih nešto što mi se čini da je izuzetno važno. Odnos medija prema Oružanim snagama Republike Hrvatske prema Mirovnoj operaciji u Afganistanu mora biti kvalitetniji, ozbiljniji i odgovorniji. Zašto to govorim? Iz jednostavnog razloga, oklopnjak HVO pokvario se usred bitke s Talibanima, veliki naslov u jednim dnevnim novinama. Potpuno netočno. Sjedio sam na večeri sa zapovjednikom našeg kontingenta u Kabulu. Zazvonio je njegov mobitel, ispričao se i rekao je generale samo nekoliko trenutaka. Vratio se kasnije i rekao imamo probleme sa alternatorima i nadam se da ćemo taj kvar vrlo brzo otkloniti. Nikakve borbe, nikakvih Talibana. Prema tome, i ta informacija i ta istina je isto tako došla iz Ministarstva oružanih snaga Republike Hrvatske, došla je iz Glavnog stožera, čak sam i osobno tom novinaru rekao, ne to nije točno. Pitanje je zašto takav senzacionalizam, zašto takvi skandali koji onemogućuju da razgovaramo o ozbiljnim stvarima kada su u pitanju Oružane snage Republike Hrvatske. Nije to prvi, nije to zadnji, nije to jedini slučaj. Briga o kvaliteti našeg obrambenog sustava zaslužuje ozbiljnost i odgovornost svih nas koji sjedimo ne samo u Hrvatskom saboru, nego svih onih i u medijima koji prate rad Oružanih snaga Republike Hrvatske, posebno rad hrvatskog kontingenta u jednoj takvoj važnoj, odgovornoj zadaći kao što je ona u Afganistanu. I na kraju iz svih tih razloga, s obzirom na kvalitetu i sveobuhvatnost ovog izvješća, klub HDZ-a će mu dati punu potporu. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Meni stvarno nije stalo do politiziranja, ali imam dojam da je ovo izvješće u najmanju ruku uljepšano. Mislim da je istina puno crnija no što je prikazana. Ja ne smijem reći da je izvješće frizirano, ali na neki način izvješće bježi zapravo od biti. A problem nam je naprosto poznat. Ove godine za Oružane snage osigurano je u proračunu 4 milijarde 767 milijuna kuna. I sada sa 4 milijarde 767 milijuna kuna mi možemo imati kada je riječ o Hrvatskoj vojsci upravo ovo što imamo. Usuđujem se kazati jedan neoperativan sustav za što nisu krivi niti generali, niti ministar, niti predsjednik države, niti Vlada, već jednostavno novaca nema i onda nam je oprema upravo ovakva kakva je, slobodno se može reći jedna ruina. Ili da kada je već riječ o ovome izvješću za 2009. godinu, 2009. u proračunu je osigurana 5 milijardi 61 milijun kuna. E sada pogledajte samo za plaće i. Što ti to piše na majici? ... [[Upadica se ne razumije.]] Evo vidite samo za plaće i materijalne rashode išlo je 4 milijarde 829 milijuna kuna. Znači što je nama ostalo za opremu? Za opremu je ostalo 147,1 milijun kuna. Sa 147 milijuna kuna vi ne možete održavati sustav, a kamoli dodatno opremati taj sustav. Pomorske snage su kao recimo zrakoplovne doista ne operativne, Obalna straža. O tome govori strana 81. to je zapravo fikcija, ona zapravo ne postoji. Nedavno smo pročitali da evo ja ću to citirati: "Na nedavnoj proslavi obljetnice operacije "Bljeska" prvi puta nije bilo preleta borbenih aviona, jer su u tom trenutku samo dva MiG-a bila ispravna. Ovaj podatak dovoljno govori o alarmantnoj situaciji u ratnom zrakoplovstvu koji na papiru ima 12 MiG-ova a prosječno su jedva 4 spremna za obavljanje zadaća. Prije otprilike godinu dana državni vrh je na osnovu ponudu 7 proizvođača aviona suzio broj adekvatnih na 3. Riječ je o avionima JAS 39 švedskog Gripena, te moderniziranim verzijama američkog Fantoma 16 kojeg nude Amerikanci. Osim toga postoji ponuda američke Vlade koja Hrvatskoj nudi 12 komada Fantoma 16 blok 25 iz sustava Američke nacionalne garde. Te avione bi Hrvatska dobila besplatno ali bi trebalo uložiti oko 300 milijuna dolara za rezervne dijelove, obuku pilota, tehničara, prilagođavanje hangara, pista i tome slično". Identična takva situacija je i sa helikopterima. Državni vrh zbog straha i tu ih podržavam, ne želi u VIP helikopter kojeg koristi samo vojska, nakon onog iskustva koji je bio ako se ne varam u Vukovaru, apsolutno te ljude i razumijem, ali ne treba naprosto pogibelji izlagati niti vojsku. S druge strane što još ovdje kazati? Ono što treba priznati, pohvaliti to je opremljenost naših vojnika u Afganistanu, to su sjajno obučeni dečki ali isto tako trebalo bi po mom sudu još jedanput razmisliti i povući vojsku iz te izgubljene Misije u Afganistanu. Svi parlamenti mogu govoriti o Afganistanu kao propaloj misiji, mi nažalost o tome ne smijemo. Mi se plašimo tezama, ako nema Hrvatske u Afganistanu, neće nas biti ni u Europi. I siguran sam da nakon povratka u Hrvatsku predsjednice iz Washingtona, uskoro ćemo put Afganistana poslati još koji desetak vojnika. Taman s druge strane kada Hrvatska ispuni sve uvjete za Europsku uniju, a imam dojam da nam je Bruxelles prolongirao ulazak u Europsku uniju 2012. na 13 ili 14 godinu, da budem ciničan, Europa će se možda i raspasti. Dobro, slažem se da treba ispuniti standarde Europske unije zbog nas samih. Ne mislim da kada je riječ o Europi ispunjavati ili usklađivati se sa europskim zakonodavstvom u onom dijelu kojega danas čitam u "Večernjaku" da seks između brata i sestre, te oca i kćeri ili majke i sina ne bi se kažnjavao ako su obje strane punoljetne i pri zdravoj pameti, kao da se to pri pameti može uopće i raditi. Ali pustimo sada to. To je između ostalog isto tako Europa. Neću više o Europi ali hoću o Afganistanu. Ali prije toga, što je bit ovog izvješća? Na strani 7. se doslovce u prvoj rečenici kaže da analiza neposrednog sigurnosnog okruženja Republike Hrvatske pokazuje kako tradicionalna vojna prijetnja Republici Hrvatskoj u 2009. godini nije bila izražena i to apsolutno stoji. Ali dalje na strani 13. se onda kaže da tijekom 2009. godine obrambena politika bila je usredotočena na provedbu zadaća i obveza obrambenog sektora putem kojih je pružena intenzivna potpora nastojanjima vanjske politike Republike Hrvatske za uključivanje u NATO i Europsku uniju i zapravo to je gospodo i bit. Cjelokupna obrambena politika zadnjih godina Republike Hrvatske podređena je isključivo NATO-u, Europi, Ujedinjenim narodima i tome slično. Nema tu više neke autonomije, naša autonomija kad je riječ o vojsci jednako NATO, Hrvatska nije hvala Bogu ugrožena, a zadaća je prije pratiti NATO nego stvarati neke druge uvjete na ovim prostorima. Na strani 15. se kaže da Oružane snage u 2009. godini ispunjavale su svoje temeljne zadaće u svrhu zaštite teritorijalnog suvereniteta, integriteta Republike Hrvatske. Primarno su se usredotočile na zadaće povezane s transformiranjem našeg obrambenog sustava u okviru prilagođavanja zadaćama kolektivne obrane koje proizlaze iz našeg članstva u NATO-u i budućeg članstva u Europskoj uniji. Pa se onda na idućim stranama navodi sve misije u kojima Hrvatska sudjeluje, od ISAF-a u Afganistanu pa Kosova, čak i Iraku, o tome malo kasnije, Čad, Srednjeafrička Republika, Somalija, Bosna i Hercegovina, kroz Ujedinjene narode također imamo svoje predstavnike itd. Ono što me gospodo međutim vrijeđa kad sam naglasio taj Irak, da smo se uvukli na neki način u taj sukob u Iraku, ne vojskom, tamo nema hrvatskih vojnika, časnika itd., možda pojedinaca kroz neke akcije da, ali vojske nema. Ali ovdje na strani 18. govori se da se neki psi obučavaju na ovim prostorima za potrebe Iraka. Psi su drage životinje, najbolji prijatelji i jasno ljudi izuzetno korisni, ali to je indirektno uključivanje u taj sukob dole u Iraku i mislim da to jednostavno nije pametno. Što se tiče Afganistana, prije je rečeno da tamo ima više od 300 vojnika Republika Hrvatska. Jedan vojnik hrvatski obrambeni proračun stoji oko 750 tisuća kuna, 300 milijuna ukupno. Naši su vojnici sve češće u zoni sukoba pa dozvolite da je citiram da nedavno vozač nije mogao pokrenuti vozilo u trenutku kad su talibani kod jednog sela na području Mazar e Sharifa napali grupu pripadnika afganistanske vojske koju su obučavali hrvatski vojnici. Pišu u novinama, nakon što su uzvratili na napad Hrvati su uspjeli spasiti vozilo, popravit ga, izvući na sigurno. Glasnogovornik MORH-a Goran Grašinić potvrdio je probleme s vozilima, ali demantira informaciju da je taj LMV zakazao usred bitke s Talibanima. LMV je stao tijekom nedavne operacije NATO snaga na sjeveru Afganistana u čemu je sudjelovala i afganistanska vojska te hrvatski instruktori koji ih uvježbavaju. Znači nije problem u tim vozilima, sve se može pokvariti. Problem je ja bih rekao u jednoj pokvarenoj misiji koja neće uroditi plodom, ali će iz Afganistana put Hrvatske možda se netko i u kovčegu vratiti. Jasno da to nitko ne priziva, ali i na to se valjda mora računati. Jasno, kad govorimo o ovom izvješću sve bi bilo drugačije kada bi u zemlji bilo novaca. Hrvatska jasno nema novaca za mnoge aktivnosti, ni za mirovine ni za plaće ni za zdravstvo ni za brodogradnju. Pred 30 dana premijerka je najavila gospodarski oporavak na temelju činjenice da je za prva tri mjeseca ove godine industrijska proizvodnja bila veća 0,3% u odnosu na isti period lani, da bi u travnju ta ista industrijska proizvodnja gospodo pala za 6,6% u odnosu na ionako katastrofalan travanj iz 2009. godine. Znači što kanim reći? Nema novaca, vojska košta, bez novaca nema modernizacije, nema novih borbenih sredstava, nema novih tehnika i konačno, između izdvajanja npr. za vojsku, iako je i ona to treba priznati najbliža europskim standardima i s druge strane recimo zdravstva, svi će vjerojatno normalni prije izabrati ovo drugo. I stoga budimo pošteni i priznajmo sami sebi da sa 4,7 milijardi kuna, a ide i rebalans proračuna znači vojsci ćemo uzeti sigurno još možda 200, 300 milijuna kuna, jednostavno ne možemo imati bolje Oružane snage. Jasno, imamo sjajne mladiće, imamo sjajne cure i to je ona osnova, to treba istaknuti. 2310 je žena, muškaraca 16 tisuća 18, ukupno 18 tisuća 328 pojedinaca broje naše Oružane snage, ali oprema nam je onakva kakva sa tim novcima jedino i može biti, gotovo neoperativna. Kao što rekoh prvi puta se dogodilo, kao što sam čitao, citirao, da za proslavu Bljeska 2010. nije bilo preleta borbenih zrakoplova zato jer su samo dva bila sposobna, stoga možda je bolje da su stvarno bili u hangarima. Međutim, zašto se isto tako javljam za riječ? Hrvatska će morati nabaviti nešto sredstava pa možda će morati kupiti i avione. Ako da, onda neka se to veže uz te famozne offset programe i ako Šveđani nude Hrvatskoj avione za brodove ja mislim da bi to onda trebao biti ispravan put. Ne zbog toga što je Uljanik se tamo takmičio nego to bi jedino mogao biti ispravan put. Oni nama avione, ako ne želimo da nam Talijani, Slovenci, Srbi čuvaju nebo, a mi njima brodove. Mi se hvalimo, evo prije je rekao netko da izvozimo pištolje, borbene puške, zašto ne izvozimo i rashodovano oružje, zašto ga uništavamo i konačno, vrijeme je da se poveže vojna industrija sa prostora ex Jugoslavije kroz jednu zajedničku proizvodnju, ne da bi se obnavljala ta država koja nema budućnosti nego da bi jasno mogli zajednički nastupati na trećim tržištima putem određenih proizvoda jer nama logike da mi sebi oklopne transportere kupujemo od Finaca, a onda ih Finci izrađuju u našim poduzećima, konkretno "Đuri Đakoviću". Za kraj, ja bih osobno volio znati istinu i u poduzetničkim aktivnostima nekih generala. Da li npr. generali Rojs, Roso, Gotovina kupuju javna poduzeća, ne, hidro elektru a onda im javna poduzeća nekima financiraju obrane. To je dosta neobično, ali zanimljivo bi to bilo znati kako je moguće da general sa 11 ili 12000 ili 15 vrijedno kuna kupi jednu hidro elektru. Dobro, ima možda puno noćnog rada, dnevnica i tako. Ali bez obzira na sve tu je nešto nelogično. Kod generala Istrijana tu nema u tom činu, ali još bitnije je što će vojsci toliko nekretnina koje ne koristi i zato ovu akciju da se prodaju stanovi ljudima koji su tamo treba sigurno pozdraviti. Sve jasno treba staviti u funkciju. Je da je vrijednost nekretnina znatno pala, na najnižoj mogućoj cijeni danas. Ali sutra će biti vjerojatno i niža. I za kraj. Sa 4,7 milijardi kuna jednostavno ne možemo imati bolje zrakoplovstvo, bolju obalnu stražu ili mornaricu, bolje transportere itd. I u buduće ćemo se opet kao možda '91. oslanjati isključivo na mladiće i cure koji služe u našim postrojbama.
Hvala. Dva ispravka. Prvi Krešimir Ćosić. Gospodin zastupnik Krešimir Ćosić, izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, moram ispraviti netočan navod uvaženog zastupnika Kajina. Prvo, naši su vojnici sve češće u zoni sukoba. Netočno. Drugo. Stalo vozilo Hrvatske vojske u borbi sa talibanima. Netočno. Treće. Izgubljena misija Međunarodne zajednice u Afganistanu. Netočno. I tako dalje. Čitav niz netočnih izjava. Gdje je problem? Ne može se shvatiti situacija u Afganistanu čitajući loše vijesti, loše članke, neprovjerene i sa daljine od 5000 km teško je razumjeti što Međunarodna zajednica tamo čini. Vrlo kratko. U zadnjih pet godina bio sam pet puta tamo i mogu reći s punim pouzdanjem, a evo tu ima i ministara koji su i državnih tajnika bili u Afganistanu. Međunarodna zajednica približava se kraju vojnih operacija od Kabula, samo aerodroma, sjever, zapad. Konačno se priprema preuzimanje južnih pokrajina na granici sa Pakistanom i to će biti kraj vojnih operacija. To je istina. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi kolega Kajin je rekao da se nad Hrvatskom nije nadvila tradicionalna vojna prijetnja. Ja bih ga ispravio i rekao da se nadvio moderni terorizam. Jer ukoliko ministar zdravstva nastavi zatvarati rodilišta po Hrvatskoj, to govorim stoga što je u Đakovu zatvoreno rodilište, što je u Afganistanu četvorica Đakovčana. Tada ne znam da li ću Hrvatskoj vojsci uskoro biti Ljubljanci, Gračani. Neće biti Hrvata ukoliko se nastavi trend zatvaranja rodilišta. Stoga je ovo moj apel i ovom Saboru i isto tako Vladi Republike Hrvatske da preispita slučaj zatvaranja rodilišta, jer grad Đakovo je i središte nadbiskupije, i Strossmayerov grad i grad preko 30000 stanovnika. Hvala vam lijepo. Pristanak roditelja za ovu fotografiju imam. To je moja kćerka.
Lijepo. Vaša kćerka je lijepa i lijepo je sve što ste rekli. Ali zlouporabili ste Poslovnik i ispravak netočnog navoda zastupnika Kajina. Kajin nije ništa govorio o rodilištu u Đakovu.
... [[Govornik se naknadno uključio.]] Neće biti Hrvata u Hrvatskoj vojsci. To je prijetnja nad Hrvatskom. Isto kao što nema rođenih Đakovčana.
Ma kako. Ima nas!
Evo ja vas molim da ako imamo za onaj seminar Europske banke za obnovu i razvoj 15 milijuna kuna da imamo i za rodilišta i u Supetru.
Dobro. Klub zastupnika HNS-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Najprije bih želio izraziti zadovoljstvo da je danas ministar sa nama. Sve rjeđe imamo priliku imati ministre u sabornici tijekom rasprava o pojedinim prijedlozima zakona ili izvješćima, pa mislim da je to dobro gospodine ministre da se tu, ne moramo se u svemu složiti. Ali dat ćete nam svakako najrelevantnije odgovore na naše pitanje. Kolegice i kolege, obrana zemlje nesumnjivo je jedna od najznačajnijih, ako ne i najznačajnija tema koja se može naći na dnevnom redu Hrvatskog sabora. Zato nije svejedno ni kako izgleda ovo izvješće, ni kako će teći ova rasprava ni koje ćemo zaključke eventualno nakon toga donijeti. U Hrvatskoj narodnoj stranci smo svjesni da u obrambenim sustavima i Oružanim snagama u Europi dominiraju rasprave o drukčijem način popune Oružanih snaga obzirom na to da se u demokratskim državama događa jedan snažan proces demilitarizacije. Naime, europske države više nisu suočene sa izravnom vojnom prijetnjom već sa nizom drugih opasnosti što podrazumijeva nužne strukturne, kadrovske, organizacijske i strateške promjene u sustavu nacionalne sigurnosti. Na žalost, o tim elementima u ovom izvješću imamo vrlo, vrlo malo podataka. Ja se kolegice i kolege neću za razliku od svojih prethodnika pozivati na novinske članke. Mislim da je to apsolutno nekorektan način prikupljanja podataka o stanju u Hrvatskoj vojsci. To je jedna vrlo osjetljiva materija i mislim da taj posao moramo odraditi na bitno drugačiji način. Izvješće je formalno cjelovito, ali sadržajno nedostaju važni podaci. Tako nedostaje važan podatak koliko je uloženo sredstava za realizaciju dugoročnog plana razvoja Oružanih snaga. Ako se zna da je u prethodnim godinama taj plan realiziran sa oko 50% godišnje, a da je 2010. godina, godina na polovici tog desetogodišnjeg razdoblja onda se postavlja pitanje ostvarivosti tog plana i eventualne potrebe njegove revizije, pa bih molio ministra da se u jednom od naših, od kasnijih obraćanja Saboru i dotakne eventualne potrebe za revizijom tog dugoročnog plana. U izvješću se mnoge stvari ne spominju. Tako se govori o uvođenju novih plovnih jedinica klasik Helsinky, a ne govori se o opremanju raketnih topovnjača koje je započelo prije 10 godina i koji još kolegice i kolege nije završeno. Ispada da te topovnjače uopće ne postoje. U pitanju službenih stanova koje su malo prije spomenute kao gorućem pitanju standarda govori se da je useljeno 99 stanova, ali se ne govori koliko je takvih stanova uistinu potrebno našim Oružanim snagama odnosno pripadnicima Oružanih snaga. U pogledu izdvajanja osoba prema izvješću, najveći je podbačaj u izdvajanju državnih službenika i namještenika. Od planiranih tisuću, izdvojeno je samo 372, i to zbog nedostatka sredstava. Kao da se zaboravlja da je trošak zadržavanja u sustavu Ministarstva obrane višestruko veći od troškova izdvajanja. Čini se da se radi o lošoj organizaciji poslova, ili razlozima koji su u izvješću potpuno izostavljeni. U pogledu ravnopravnosti spolova, kolegica Sobol je o tome govorila, i ja bih taj dio u izvješću skratio. Nadalje, nije dobro gospodine ministre, da ovdje koristite neke teške riječi u odnosu na mišljenje i stavove pojedinaca u Saboru. Parlamentarna demokracija je takva da se zna tko je kome nadređen i mislim da ne bi trebali izraz politikanstvo koristiti bez obzira na to da li smo čak i pogriješili kao zastupnici u ocjeni određenog momenta, ali mislim da to zaista nije dobro. Ono što bih također ovdje želio pohvaliti, a taj se dijalog odnosio na izvješće kolege Šprema ispred našeg Odbora za obranu, mislim da taj odbor zaista vrlo dobro radi, mislim da se kolege trude dobiti dodatne podatke u svakom trenutku o stanju u oružanim snagama i mislim da ih treba pohvaliti za to. Meni je žao da još uvijek im nije dogovorena posjeta zapovjedništvima triju glavnih, naših triju grana oružanih snaga, kao i posjeta vojnicima u Afganistanu. Mislim da bi s time dobili niz dodatnih podataka, da bi naša onda jasno ova ocjena bila objektivnija i da tome svi težimo i moramo težiti. Pored navedenih nedoumica, ja bih od predlagatelja zamolio da čujemo i odgovore na sljedeća pitanja. Zašto je Hrvatska još u promatračkom statusu u multinacionalnoj brigadi kvadrilaterale u koji je ušla još davne 2002. godine? Nadalje, zašto je tek osnovana radna skupina za procjenu i kategorizaciju vojnih objekata ako proces njihove prenamjene traje već 10 godina? Nadalje, zašto proces sukcesije vojne imovine traje tako dugo, te se tek u 2009. godini vrše pripreme za pregovore o sukcesiji? Zašto je protupožarno zrakoplovstvo u ovom izvješću, a vjerujem da se svi slažemo s tim da ono sa vojskom realno nema gotovo nikakve veze. Da li će migovi koji se spominju u izvješću, da li će im isteći operativna sposobnost prije nego nabavimo nove lovce? Ako se to dogodi gospodine ministre, da li ćemo tada zračnu zaštitu zatražiti od neke susjedne države? Evo to su po nama vrlo ozbiljna pitanja koje trebamo danas čuti, odgovore na njih, kako bi jasno mogli donijeti zaključke što činiti u budućem razdoblju. Konačno, ako bi morali ocijeniti ovo izvješće, onda definitivno moramo reći da je ono daleko iza izvješća koje smo dobili 2005. godine, koje smo izvješće svi podržali, jer je bilo cjelovito, jer je bilo objektivno, jer je bilo bez uvijanja stvarnog stanja u vojsci, i mislim da tako barem u ovom najvišem predstavničkom tijelu moramo raditi. Konačno da se i malo našalim. Da li je slučajno da nam je Vlada ovakvo izvješće, nekompletno izvješće poslala upravo 1. travnja ili to možda nije slučajno? Hvala lijepo.
Hvala. Jedan ispravak, gosopdin zastupnik Damir Kajin.
Gospodin Dorić je ustvrdio, citiram da je nekorektno sudove donositi na temelju novinskih članova. Nije nekorektno gospodine Dorić čitati novine, zapravo na temelju nekih članaka iznositi podatke kojih nema u izvješću. To ne može biti nekorektno. Nekorektno je razgovarati o ovom izvješću, a da nam se neda podatak npr. o operativnoj sposobnosti naše avijacije, tj. činjenice da od 12 aviona, ako se ne varam lete svega 2 borbena miga, ili da u VIP helikopter neće niti jedan predsjednik. Ne bi niti ja, ja ih razumijem. Ali ja glede svega toga, i takvoga stanja Hrvatske vojske, čak niti ne prozivam ministra, niti naše generale, jer sa 147 milijuna kuna ili 20 milijuna eura, naša oprema ne može biti drugačija doli van funkcije. I hvala Bogu da ste primijetili da su, i spomenuli kanadere, koji su na svu sreću novi, i želim vjerovati da usprkos ovom kišnom proljeću neće trebati biti u funkciji, ali eto po tom pitanju je doista Hrvatska vojska puno učinila.
U 10 i 57 isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Klub zastupnika HSS-a, gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjeni gospodine ministre, uvaženi državni tajnici, kolegice i kolege zastupnici. Kao što je to uobičajeno, mi iz kluba Hrvatske seljačke stranke na početku naše rasprave prvo želimo pohvaliti sve pripadnike oružanih snaga Republike Hrvatske koji su u Afganistanu, kao i pripadnike oružanih snaga policije, te civilno osoblje koji sudjeluju u drugim mirovnim ili humanitarnim operacijama diljem svijeta. Pored njih želimo pohvaliti i sve ostale pripadnike oružanih snaga policije, vatrogastva, gorske službe spašavanja, te pripadnike drugih institucija društva ili udruga koje u okviru svog područja djelovanja profesionalno ili dragovoljno skrbe za obranu sigurnosti i zaštitu Republike Hrvatske i svih njenih građana. Mišljenja smo da ovo izvješće o kojem raspravljamo kao i ona iz prethodnih godina na zadovoljavajući način obuhvaćaju pojedine važne probleme, izazove i zadaće s kojima se susreće Ministarstvo obrane, a posebno oružane snage Republike Hrvatske sa upravljačkom i rukovodnom strukturom u cjelini. Međutim nismo sigurni da li ono pored oružanih snaga dovoljno na objektivan način obuhvaća i druge dijelove, odnosno elemente obrambenog sustava, te poziciju i odnos obrambenog sustava s drugim dijelovima sustava nacionalne sigurnosti Republike Hrvatske. Zašto smo toga mišljenja? Zato što živimo u vremenu kada su ugroze vojne prirode manje izgledne, ali su zato uvelike prisutne nevojne ugroze. Naime, stav znanosti je da proces ukidanja, odnosno napuštanja opće vojne obaveze, te pojava širokog spektra nevojnih ugroza znači potrebu razvijanja drugih zapostavljenih komponentni obrane, prvenstveno kriznog planiranja i upravljanje u izvanrednim situacijama i krizama. Mislimo da se stvari na tom planu presporo razvijaju. Današnji svijet karakteriziraju brze promjene u međunarodnim odnosima, a novi sigurnosni izazovi i rizici i prijetnje traže nova rješenja kako na nacionalnoj razini tako i na međunarodnoj razini. Posebno je teško odrediti udio vojne i civilne komponente u tom procesu. Koliko je poznato sustav nacionalne sigurnosti RH ne obuhvaća samo sigurnosne službe, odnosno Sigurnosno obavještajnu agenciju ili Vojno sigurnosno obavještajnu agenciju niti obrambeni sustav RH ne obuhvaća samo Oružane snage RH, odnosno vojsku. Obrambeni sustav obuhvaća i tijela državne vlasti, lokalnu i područnu, odnosno regionalnu samoupravu, ministarstva i državne upravne organizacije s pravnim osobama iz njihovog djelokruga čije je funkcioniranje bitno u uvjetima izvanrednih situacija ili kriza, velikih elementarnih nepogoda, nesreća i katastrofa te u uvjetima stanja neposredne ugroženosti i ratnog stanja te organizacije za zaštitu i spašavanje ljudi i materijalnih dobara. Također i građani RH imaju dužnosti u obrani, kao što su vojna obaveza, radna obaveza, materijalna obaveza, obaveza služenja u civilnoj zaštiti. To ističemo iz razloga što u RH na području obrane, sigurnosti i zaštite imamo različito razvijene pojedine elemente sustava. Bojimo se da još nema stvarne želje za izgradnjom ukupnog sustava u kojem će svaki od elemenata biti približno jednako razvijen i međusobno uvezan. Stoga nam je cilj da ukažemo na dobre strane izvješća, ali i na otvorena pitanja u cilju njihova učinkovita i bržeg rješavanja. S tim da puno veći naglasak dajemo na otvorena pitanja koja bi trebali doraditi. Što smatramo zadovoljavajućim u ovom izvješću? Proces reformi u Ministarstvu obrane,a posebno u njegovom vojnom dijelu daleko je bolji nego u bilo kojem segmentu državne uprave, ali su i te reforme možda ponekad spore što se tiče procesa modernizacije materijalnih resursa za što smo mišljenja da za to postoji objektivni financijski razlog, odnosno nedostatak financijskih sredstava. Ministarstvo obrane sukladno načinu rada u NATO državama usvojio je metodu upravljanja obrambenim sustavom putem godišnjih smjernica obrambenog planiranja i doradio zakonsku i podzakonsku regulativu. Ne znamo zašto su učinjene zakonske promjene samo za potrebe vojne komponente, a ne i za potrebe ostalih elemenata obrambenog sustava. Okončane su radnje za ustrojavanje Obalne straže. Što je velik i vrlo bitan posao za ukupnu nacionalnu sigurnost države. S tim u vezi nadamo se da su time stečeni bolji uvjeti za zaštitu Jadrana. Pojačan je nastavak sudjelovanja u NATO vođenoj operaciji u Afganistanu. Utvrđeni su prioriteti modernizacije Oružanih snaga RH. U modernizaciju se uključuje i hrvatsko gospodarstvo. Radi se na opremanju i obuci deklariranih postrojbi za mirovne operacije. Planski se radi na izdvajanju i prijemu novog osoblja. Izdvajaju se djelatnosti koje nisu usko vezane uz upravljanje obranom i zatvaraju se i prenamjenjuju vojne nekretnine u nešto korisnije. Što smatramo, evo nekoliko otvorenih pitanja za koje smatramo da se također mogu doraditi ili poboljšati. Mislimo da bi u sljedećem izvješću trebalo dati preciznije informacije i kakvo je stanje na pojedinim razinama nositelja civilne obrane. Npr. središnjih tijela državne uprave, županija te drugih nositelja civilne obrane. Imamo dugoročni plan razvoja Oružanih snaga RH, ali nemamo dugoročni plan razvoja ukupnog obrambenog nacionalnog sustava, odnosno ukupnog nacionalnog sigurnosnog sustava RH. U poglavlju 9. Ključni smjerovi razvoja u budućem razdoblju najavljen je i rad na novom strateškom pregledu obrane, odnosno svojevrsna analiza i inventura obrambenog sustava koji bi trebao dati smjer razvoja budućeg obrambenog sustava. Bojimo se kako će taj dokument ispuniti svoju svrhu jer je važeći i najavljeni strateški pregled obrane, radi se o vremenu kada od temeljnih dokumenata imamo samo strategiju obrane i vojnu strategiju, ali nemamo i nismo imali plan obrane RH što uključuje plan uporabe Oružanih snaga, plan zaštite i spašavanja, plan funkcioniranja gospodarstva i društvenih djelatnosti te kada se ti dokumenti izrade uz planove upravljanja u izvanrednim situacijama i krizama i kada se neki od dijelova tih planova usklade, odnosno integriraju s planskim dokumentima NATO-a i EU te u praksi provede mislimo da je tek tada stvoren uvjet za izradu novog strateškog pregleda obrane, a tek potom strategije obrane te prateće zakonske i podzakonske regulative s planovima i operativnim postupcima. Stoga je naš prijedlog žurno uskladiti stavove i iznaći rješenja na razvoju kriznog planiranja i upravljanja u izvanrednim situacijama i krizama jer je to područje u popriličnom zaostajanju za modernim trendovima i uvjetima koji se postavljaju pred našu državu. Neriješeni kadrovski problemi u dijelu središnjih tijela državne uprave, jedinica područne, odnosno regionalne samouprave te pravnih osoba čije je funkcioniranje bitno u uvjetima izvanrednih situacija i kriza, većih nesreća i katastrofa, odnosno rata. Poseban problem uočen je po pitanju uključivanja Oružanih snaga u provedbu zadaća kada se traži od Oružanih snaga da Oružane snage pruže pomoć civilnim institucijama, civilno-vojno krizno planiranje. Jer sukladno postojećim propisima takav zahtjev Ministarstvo obrane RH može istovremeno dobiti, odnosno stići iz više institucija, a da prethodno nisu iskorištene sve sposobnosti nadležnih civilnih institucija, odnosno namjenski ustrojenih službi. Obrambeno-sigurnosno zaštitna funkcija mora biti djelotvorna, mora ostvariti temeljni cilj, postići odgovarajući, odnosno što veći stupanj sigurnosti građana. Ona mora na pravi način odgovoriti suvremenim ugroženostima i opasnostima, iskorjenjivati ih, onemogućavati, sprječavati njihovo štetno djelovanje. Ljudi i njihove zajednice moraju za to biti osposobljeni, pripremljeni, organizirani i to na razini koja im omogućuje učinkovito sigurnosno djelovanje. I na kraju klub HSS-a podržati će Izvješće o spremnosti obrambenog sustava i ukupnom stanju u Oružanim snagama RH za 2009. godinu. Hvala lijepo.
Hvala. Jedna obavijest. Sjednica Odbora za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu održat će se danas u 13,30 u dvorani Josipa Jelačića, predsjednik odbora Zvonimir Mršić. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Arsen Bauk, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege po meni najveći problem u ovome trenutku u obrambenom sustavu je visina proračuna Ministarstva obrane, za koju mislim da je ona u skladu s mogućnostima Republike hrvatske u ovome trenutku ako je nešto manja nego što su to potrebe, posebno modernizacije Oružanih snaga Republike Hrvatske. Naime, kod svake krize kada dođe do rezanje troškova onda se obično na MORH i MUP režu troškovi jer oni ustvari odnose najmanje glasova Vladi koja je u ovom trenutku prema tome izazivaju najmanje protivljenja javnosti. To je do neke razine možda i prihvatljivo dok ne dođe u situacija da te institucije ne mogu obavljati na normalan način svoje funkcije, mislim da to još uvijek nije slučaj ali mislim da prilikom daljnjih rezanja proračuna ukoliko budu, ako kriza dođe dotle da ipak bi trebalo ova dva Ministarstva poštediti. Također, moram primijetiti da u odnosu na izvješće 2005. godine, 2006. također je izvješće sa nešto manje "zanimljivih i atraktivnih" podataka. Kada kažem zanimljivih i atraktivnih podataka, mislim na žalost na one podatke koji pokazuju da nešto nije dobro odnosno da su određeni problemi, prisutni, bilo kod stanja obrane bilo u drugim područjima. Međutim, mislim da ni to nije neki veliki problem. U ovome trenutku za razliku od tada Hrvatski sabor ima posebni odbor koji se bavi pitanjima obrane i sva takva moguća situacije se mogu i na zatvorenoj sjednici Odbora raspraviti i onda ukoliko postoji potreba i na plenarnoj sjednici, ali mislim da takva izvješća bi trebala biti otprilike na razini kakvoj je i ovo samo možda malo više ili manje podataka koji bi mogli više zanimati javnost. Naime, dosta često je tijekom 90-tih i početkom 2000. godina, Hrvatska vojska bila predmet dnevno političkog prepucavanja političkih stranaka i čimbenika, to je možda bilo s pravom ali mislim da već nekoliko godina dakle od tamo 2002. godine pa do današnjeg dana ona više nije toliko uključena u dnevno političke rasprave, što je dobro i što treba apsolutno pozdraviti. U tom smislu Republika Hrvatska danas je članica NATO-a i po tome se na svu sreću ne razlikuje od drugih zemalja. Kod ovakvih Izvješća vrlo često se spominju neke stvari koje nemaju neke veze ni sa Ministarstvom obrane a pogotovo ne sa spremnošću obrambenog sustava. Jedna od njih su svakako vojne nekretnine. Mislim, da je pogrešno nazivati vojne nekretnine, to su bivše vojne nekretnine koje su bile nekada u funkciji bilo one vojske bilo Hrvatske vojske, ali one više nemaju tu namjenu, proglašene su neperspektivnima, nisu vlasništvo Ministarstva obrane kako se tu govori, nego su vlasništvo države, i nisu u pravilu na upravljanju Ministarstva obrane, nego na upravljanju Vlade odnosno Središnjem uredu za imovinu. Mislim da je ministar obrane zapravo kriva adresa na koju se postavlja pitanje što će biti sa tim vojnim sa tim bivšim vojnim nekretninama. A mislim da bi javnost, a i zastupnici a i tijela lokalne samouprave trebali više pitati Vladu, odnosno institucije Vlade koje se time bave, na koji način će se te nekretnine staviti u funkciju. Mislim da tu nije dovoljno napravljeno ali ponavljam to nije stvar Ministarstva obrane, to je više stvar organizacije u cjelini. Ono što također ne bi trebalo biti u sustavu Ministarstva obrane, a što za sada je i vjerojatno će to tako ostati i tu se Ministarstvo obrane na dobar način brine, to je protupožarni avioni, odnosno dio Hrvatskoj ratnog zrakoplovstva koji je angažiran u protupožarnoj sezoni, odnosno kanaderi naravno. U protupožarnoj sezoni angažirani su transportni helikopteri i druge vrste transportnih zrakoplova Oružanih snaga, ali uvijek se misli najviše i najvidljiviji su kanaderi pa se ustvari o tome i najviše govori. Meni osobno je drago također što ovakva Izvješća više nisu popraćena sa tonom koji se može smatrati prepucavački i što u svakom slučaju nije dobro da uključujemo vojsku i vojnike u takve naše rasprave. Politička rasprava može biti o tome da li je mjesto Hrvatskoj u Afganistanu ili nekim drugim mjestima, ali kada politika donese odluku vojska će na najbolji način izvršiti tu zadaću. Politici može biti mjesta u raspravama jesmo li trebali omogućiti obuku pasa za Iran ili ne ali to također kada politika donese odluku vojska mora izvršiti i u svim demokratskim zemljama to tako treba biti i prema tome, povjerenje u sustav civilnog nadzora nad vojskom mora biti od javnosti veliko zato da bi vojska bila pošteđena dnevno političkih prepucavanja. Neću više duljiti o ovome Izvješću, želio bih ministru postaviti dva direktna pitanja. Jedno je pitanje Baškog polja odnosno bivšeg vojnog odmarališta Baško polje koje je sada u sustavu Kluba Adriatic. Dakle spominjala se vaša izjava o tome da razmišljate o tome da se vrati možda u sustav Ministarstva obrane, pa bih želio tu dobiti direktan odgovor na pitanje, je li to aktualno, hoće li se to dogoditi i da li se nešto po tome napravilo. I drugo pitanje je također vezano za jug Dalmacije. Dakle, da li se odredila, razmišlja o lokaciji pomorske baze jug jer imamo ovih dana po medijima dakle da sve stranke u gradu Ploče ne žele da to bude u Pločama. A ne znam gdje se došlo po tom pitanju. Uz naravno gospodine ministre želju da se prilikom rasprave o proračunu izborite za nešto veći vojni proračun zaključit ću ovu raspravu. Nadam se da i sljedeća izvješća će biti lišena dnevne politike i da naravno, ono što sam rekao na Odboru, da više naglasite prvu nagradu Klape "Sveti Juraj" Hrvatske ratne mornarice na Splitskom festivalu. Zahvaljujem.
Hvala. Dvije replike. Prva gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Kolega Bauk spomenuli ste imovinu koja je nekada pripadala Ministarstvu obrane, koja je služila Ministarstvu obrane a koja je stavljena na raspolaganje Vladi. Taj problem upravljanja državnom imovinom, pogotovo ovim vidom imovine zaista je nezadovoljavajuće pogotovo u vremenu krize, kada takvo jedno pitanje posebno mora dobiti na svojoj težini i na jednoj dobroj vladavini. Naime, činjenica je da jedinice lokalne samouprave, da i sama država često treba za različite svoje poslove nekretnine, odnosno prostor, sramotno je da država troši ogroman iznos za najamninu, za zakupninu iznajmljuje tuđe prostore, recimo Ministarstvo pravosuđa je 2004. godine iselilo iz vlastitih prostora, besplatnih prostora i puste milijune mjesečno se plaća za najamninu. Ova imovina koja nije stavljena u funkciju također dodatno košta državu. Naime, na ime komunalija, struje, vode propada kasnije ju je teže i obnoviti. Jedan dobar primjer je ovaj upravo kada ste i vi bili zamjenik ministrice Željke Antunović kada je dobar dio tih prostora, tih nekretnina stavljen u funkciju, spominjem samo ovaj kompleks Selske, davno je to za pravosuđe trebalo biti u funkciji. Nažalost, do dana današnjega nije. Ali evo dobri su bili primjeri, krenulo se nešto je napravljeno i zadnjih godina ali malo i nedostatno. I ovo je možda prilika da se u ovoj raspravi skrene pozornost Vladi da u vremenu krize je najlakše za nju udariti poreze građanima a milijuni nam propadaju.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Bauk.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice, kada govorimo o toj imovini ja sam sada i u raspravi spomenuo da jedino Ministarstvo obrane nije adresa na koju treba upućivati i kritike i pohvale za takve stvari, da je to Vlada. I da je Vlada zaslužila dosta kritika zbog toga što nije tu imovinu koju je vojska napustila i proglasila neperspektivnom stavila na neki način u funkciju. Ako ste primijetili zaželio sam ministru da se izbori za veći vojni proračun u svojoj raspravi, međutim ne slažem se s onima koji misle da taj vojni proračun treba povećavati od prihoda koji bi se dobili od stavljanja u funkciju prodaje i iznajmljivanja tih nekretnina koje su nekada bile vojne, zbog toga što to nije pošteno ni prema vojsci ni prema drugim resorima. Dakle, vojska nije menadžerska institucija da se za svoj proračun bori na tržištu. A drugo, država nije na neki način institucija koja nagrađuje uspješnost prodaje bivše imovine na način da sada kaže zbog toga što smo prodali imovinu i zaradili, sada nam je vojska prioritet, a zdravstvo, obrazovanje i nešto drugo nije. Prema tome, što se tiče imovine država treba funkcionirati na način da se imovina najbolje iskoristi, a što se tiče proračuna, država treba tamo gdje smatra da je bitno treba uložiti novce i ako je vojska prioritet treba vojsci, ukoliko je nešto drugo prioritet treba dati na neko drugo mjesto. Zato služi politika, zato se uostalom stranke i natječu i zato se vlade mijenjaju ili ne mijenjaju. Zahvaljujem.
Gospodin zastupnik Zoran Vinković, replika.
Uvaženi kolega je govorio o ulozi politike u obrambenom sustavu. Bitne su tu i materijalno tehničke stvari i o tome da politika odlučuje gdje će hrvatski vojnici ići itd. međutim, zaboravio je jednu stvar koja je naročito bitna, da politika mora stvoriti uvjete za budućnost Hrvatske vojske, a to su prije svega vraćam se na poznati problem sada u Hrvatskoj, da 4 grada poznata po svojoj povijesti među prvima Đakovo, Sinj, Makarska, Imotski, Supetar odnosno 5 ostaju bez rodilišta. A ne vidim mogućnost da će nas bilo tko obraniti ako to ne budu rođeni Hrvati, odnosno hrvatski građani. Tada nam je svejedno da li smo u NATO savezu ili smo u nekom drugom savezu, jel nitko nas ne može bolje obraniti a to je pokazano u Domovinskom ratu od nas samih. I vezano za s obzirom da se nisam stigao prijaviti u ovih sat vremena, jedno nemojte mi zamjeriti direktno pitanje ministru obrane. Što je sa Domom hrvatske vojske u Đakovu koji je jedan kroz jedan vlasništvo grada Đakova gdje se srušila ograda, gdje je glasnogovornik Ministarstva obećao u 7 dana riješiti taj problem? Ta ograda je neposredno pred osnovnom školom, međutim do dan danas tamo više nema nikoga. Dali ste to Pleteru d.o.o., znači više nije potrebno za obranu Republike Hrvatske, a vlasništvo je grada Đakova. Pa bih vas ja zamolio, budući da je to neperspektivno da i to vratite nazad u posjed gradu kao što to stoji u gruntovnici u Đakovu. Dakle, evo dva problema i rodilište i Dom hrvatske vojske.
I zid.
I zid koje je trebalo Ministarstvo obrane riješiti, jer mi ne možemo ući u posjed u kojem je sada trenutno Ministarstvo obrane Republike Hrvatske. Ja sam legalist gospodine potpredsjedniče, poštujem hrvatske zakone.
Dobro. A osobito ste revni u poštivanju Poslovnika. ... [[Upadica se ne razumije.]]
Ako vi tvrdite da će Hrvatska vojska biti bez Hrvata učinkovitija onda je to druga stvar. Ja to ne mislim tako.
Ne, ne. Ništa ja ne tvrdim ja samo. ... [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] VLADIMIR ŠEKS: Nemojmo. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Nemamo odgovor na repliku, povukao je. Vas dvoje pratite. ... [[Upadica se ne razumije.]] Kako nije povukao gospodin?
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo javila sam se za raspravu da još u nekoliko rečenica ukažem na problematiku i važnost ustvari sudjelovanja žena i u pitanjima koja se odnose na ono što podrazumijeva pod nekakva vojna pitanja, pitanja obrane i slično. Možda da mogu krenuti od ovog Parlamenta pa da posjetim sve nas kolege i kolegice da nam u Odboru za nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora ne sjedi niti jedna kolegica zastupnica, dakle čisto muški odbor. A u Odboru za obranu imamo dvije kolegice. Još kada pribrojimo još 6 vanjskih članova, onda se to svede na otprilike nekakvih 10% u Odboru za obranu. Svjesna sam toga da se ne mogu neke stvari napraviti preko noći, ali želim ustvari upozoriti da je već to dugogodišnja praksa kada je u pitanju baš Odbor za nacionalnu sigurnost. Na Odboru za ravnopravnost spolova raspravljali smo već ja mislim treći ili četvrti puta za redom o izvješću o spremnosti obrambenog sustava. Ponovit ću još jednom da se vidi napredak u samom izvješću kada je u pitanju prikazivanje podataka prema spolu. Sjećamo se pred dvije godine nije bio niti jedan podatak razvrstan prema spolu. Međutim, ono što mi se čini da bi trebalo u onom poglavlju koji govori o ravnopravnosti spolova ili unutar toga poglavlja ili problematiku rodne politike unutar Ministarstva obrane odnosno Oružanih snaga, proširiti na čitavo izvješće. Jer pitanje sudjelovanja žena unutar sustava se ne može svoditi samo na to koliko žena ima, već i na to na koji način i kako i samo Ministarstvo obrane odnosno Oružane snage, koji su to napori koji se rade i što se to još može učiniti, a da bi broj žena pogotovo u sastavima Oružanih snaga, odnosno među djelatnim vojnim osobama bio itekako veći nego što je danas. Naime, mi danas imamo negdje oko 9,5% žena koje su djelatne vojne osobe. Prije nekoliko godina, 2006. godine taj broj je bio negdje oko 8,3%. U Strategiji razvoja je zacrtano da bi do 2015. godine broj žena kao djelatnih vojnih osoba trebao biti 10%. Dakle, cilj će bit sigurno ostvaren, bit će ostvaren pretpostavljam i prije 2015. godine, no čini mi se da je sa ovako, ja bih rekla, malom zadaćom koja si je ustvari zadana da od 8,3 se u praktički gotovo 10 godina taj broj popne samo na 10%. Čini mi se da iz svega toga ustvari proizlazi i određena svjesnost i unutar Ministarstva obrane, odnosno Vlade odnosno Oružanih snaga koliko je ustvari teško i koliko je ustvari težak posao kada se radi o uključivanju žena u sustav Ministarstva obrane, odnosno naročito kada je u pitanju vojni sastav. Želim ovdje danas također reći, kad govorimo o učešću žena i kad govorimo o njihovoj mogućnosti da budu na pozicijama gdje se donose ključne odluke za ovu državu onda moram podsjetiti da na rukovodećim položajima unutar Ministarstva obrane, ne govorim sad o Oružanim snagama, koliko ja znam nemamo niti jednu ženu među vodećim. Imamo ministra, imamo državne tajnike, mislim da nemamo niti jednu državnu tajniku i ne znam da li imamo možda jednu ravnateljicu uprave ako se ne varam i čini mi se da je to za financijsko-materijalne poslove. Ali dakle i kad gledate rukovodeći sustav u Ministarstvu obrane u odnosu na preko 50% žena ukupno koje su zaposlene unutar Ministarstva obrane onda se taj nesrazmjer itekako vidi. Osobno mislim da i u Hrvatskoj kao i u ostalim zemljama, ne odnosi se samo na Hrvatsku, to se odnosi na sve zemlje koje su u sastavu NATO-ga gdje što se Hrvatske tiče mi smo čak i bolji u odnosu na NATO, dakle postoji ja bih rekla, neću reći otpor ali ima i otpora, ali ja bih rekla da postoji prvenstveno prepreka u shvaćanjima, u tome što je to što je posao muškaraca, a što je to što je posao žena. Još uvijek živimo u društvima u kojima je pitanje obrane zemlje, vojna pitanja, sigurnosna pitanja ipak se podrazumijeva da su to muškarci. U Hrvatskoj je u zadnjih nekoliko godina organizirano nekoliko okruglih stolova na temu sudjelovanja žena između ostalog i u sustavu Ministarstva obrane, odnosno Oružanih snaga i znate, negdje na prvi pogled se čini kao da tu ne bi trebalo biti nikakvih problema. Svima su vrata otvorena, za sve postoje jednaki uvjeti, a kada žene i dođu u taj sustav onda se postavlja i pitanje mogućnosti njihovog napredovanja. Recimo kad govorimo o činovima, udio žena u statusu viših časnika je oko 10%. Hrvatska još uvijek nema niti jednu ženu s činom generala, svega 4 brigadirke, oko 30-tak pukovnica. U dočasnicama parcipiraju se otprilike 11%, a u vojnicima s manje od 5%. Bilo bi nepravedno naravno ne spomenuti ipak jednu ohrabrujuću činjenicu, a to je da nešto povoljniju situaciju nadam se u budućnosti nagoviješta i školovanje za buduće pripadnike djelatnog sastava u programu kadet. U njemu, koliko imam informacije, zadnji naraštaj polaznica doseže gotovo i 30% pa je dakle za vjerovati i nadam se da ćemo do te 2015. godine uspjeti i premašiti onu zacrtanu brojku od 10%. Voljela bih da se o problematici ravnopravnog sudjelovanja žena i muškaraca i unutar Ministarstva obrane i unutar Oružanih snaga i općenito u sigurnosnim sustavima Hrvatske razgovara puno češće nego što je to bilo do sada. Iskoristit ću ovu priliku također da zamolim ministarstvo da u budućim izvješćima puno više kažu, odnosno da kroz tematsku cjelinu ravnopravnost spolova progovore i o onome što radi Odbor za ravnopravnost spolova pri Kadrovskom savjetu koji je konačno osnovan. Još od 2002. godine u zakonu je stajalo da treba bit osnovan, a formiran je koliko ja znam krajem 2008. godine. I drugo, da podsjetim također da je Ministarstvo obrane jedan od nositelja koordinacije primjene Rezolucije 13/25. Možda nisam to točno detektirala, ali Rezolucija 13/25 na neki način obilježava 10. godišnjicu donošenja. Rezolucija 13/25 Ujedinjenih naroda govori o sudjelovanju, učešću žena u sigurnosno-obrambenim sustavima, o uključivanju žena u sve mirovne procese, u pregovaračke procese itd., itd. U međuvremenu je donesena i nova rezolucija kojom se obvezuje vlade država članica da rade na primjeni rezolucije, tim dapače da naprave i nacionalne planove za djelovanje i provođenje Rezolucije 13/25. Ja vjerujem da će i Hrvatska to učiniti, možda je u međuvremenu to već učinila, ali mislim da bi trebalo formirati ako se ne varam jednu radnu skupinu koja bi radila na izradi takvog jednog nacionalnog plana pa ja vjerujem da će onda sljedeće ovo izvješće biti obogaćeno na neki način, nadopunjeno i sa aktivnošću te radne grupe. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin zastupnik Niko Rebić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, kolegice i kolege. Treba reći da se radi doista o kvalitetnom izvješću. Iz godine u godinu iz Ministarstva obrane dobivamo sve bolja i kvalitetnija izvješća i mislim da danas zaista možemo raspravljat o onome što se kroz proteklo razdoblje događalo na meritoran način. Treba reći da odmah nakon pobjede u Domovinskom ratu započinje preustroj Oružanih snaga Republike Hrvatske iz ratnog u mirnodopski ustroj. Već tada je donesen Dugoročni plan razvoja Oružanih snaga od 2006. do 2015. godine. Tada je otpočela i reforma u upravljanju ljudskim resursima, a iz ovog izvješća se vidi da je u tom razdoblju, dakle u 2009. godini gotovo postignuta ciljana brojčana veličina djelatnih vojnih osoba u Oružanim snagama Republike Hrvatske. Dakle, a koja je to brojka? To je veličina otprilike vojnog sastava Oružanih snaga 16000 vojnih osoba i 1600 državnih službenika i namještenika. Na dan 31. prosinca 2009. brojno stanje je negdje u tim granicama 600 i 200 vojnih, te 2000 državnih službenika i namještenika. Nastojanjem Republike Hrvatske da što prije uđe u euro atlantske integracije započeli su složeni procesi prilagodbe Oružanih snaga NATO standardima što je rezultiralo prijemom Republike Hrvatske u NATO 1. travnja 2009. godine. Nakon prijema u punopravno članstvo NATO-a dovršen je proces prelaska s jednog koncepta individualne obrane prema kolektivnoj obrani u skladu s tim promatranim razdobljem. Uspješno su se sprovodile aktivnosti strukturiranja i dimenzioniranja Oružanih snaga, aktivnosti koje imaju za cilj potpunu integraciju u NATO strukturu i proces dakle NATO pakta. Ovo izvješće na jezgrovit način predstavlja aktivnosti iz kojih je vidljivo na koji način obrambeni sustav funkcionira, koje sposobnosti se u njemu razvijaju i na koji način ispunjava svoju društvenu ulogu, te kako raspolaže sa sredstvima koja su mu povjerena. 2009. godina bila je obilježena nastavkom uspješnog sudjelovanja u međunarodnim mirovnim operacijama i misijama, te sudjelovanjem u obuci i vježbama pripadnika naših Oružanih snaga s pripadnicima Oružanih snaga zemalja članica saveza. U okviru provedbe druge misije sudjelovanja u operacijama odgovora na krize u inozemstvu pripadnici Oružanih snaga su aktivno sudjelovali u 12 međunarodnih mirovnih misija NATO vođenim operacijama ISAF u Afganistanu, KFOR, dvije operacije na Kosovu te u Čadu i Srednjeafričkoj Republici. Time je Republika Hrvatska povećala svoj međunarodni ugled pokazujući međunarodnu solidarnost. Obrambena politika razvija se i provodi u okviru zadanim Strategijom nacionalne sigurnosti Republike Hrvatske i Strategijom obrane. Prioritet na području obrambene reforme i obrambenog upravljanja u 2009. godini bilo je planiranje operativnih sposobnosti i poboljšanja upravljačkih procesa. Naglasak je bio na ciljevima usmjerenim na opremanje i obuku postrojbi za sudjelovanje u NATO vođenim operacijama, učenju stranih jezika, te sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga u multinacionalnim zapovjedništvima. Oružane snage u 2009. godini ispunjavale su svoje temeljne zadaće zaštite teritorijalnog suvereniteta i integriteta zemlje u uvjetima recesije, racionalizacije i štednje, te smanjenjem sredstava za Ministarstvo obrane postignut je napredak u transformaciji Oružanih snaga usmjerenoj na izgradnji i sposobnosti i spremnost za ostvarivanje obrambenih zadaća. Oružane snage su pružale pomoć civilnim institucijama u zemlji sa sudjelovanjem u zračnom prijevozu životno ugroženih osoba, potragama, spašavanju u brdsko-planinskim i teško pristupačnim prostorima. Protupožarni zrakoplovi intervenirali su na požarištima sa preko 10000 letova. Spremnost obrambenog sustava Republike Hrvatske, provođenje kadrovske politike i ukupno stanje u Oružanim snagama pokazuje da Republika Hrvatska ima i razvija sustav primjeren potrebama, razini ugroza i izazovima sa kojima se suočava. Iz izvješća je vidljivo da se obrambeni sustav prilagođava okolnostima smanjenja obrambenog proračuna za zadržavajuću funkcionalnost i razvijajući sposobnosti maksimalno racionalizacijom i unutarnjom preraspodjelom i rezervama. Također, iz izvješća je vidljivo da se Oružane snage u cjelini uspješno prilagođavale obvezama i zadaćama koje proizlaze iz članstva u NATO savezu uz prilagodbe koje nameće svakodnevno funkcioniranje sustava u okolnostima u kojima se društvo nalazi. Dakle, treba reći da je izvješće pravilno i iscrpno i ja ću mu dati svoju potporu. Hvala.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Pa ja bih svakako htio ovdje kolegu dopuniti sa nečim što smatram isto tako bitnim za borbenu spremnost Oružanih snaga, a to je neiskorištene nekretnine u vlasništvu Republike Hrvatske koje su još uvijek na upravljanju MORH-u. Dakle, mi na sreću imamo još jako puno vojnih objekata koji su proglašeni neperspektivnim objektima, a koji se na žalost u ovom trenutku ni na koji način ne koriste. Oni u ovom trenutku čine samo financijsku štetu MORH-u jer moraju biti čuvani. Ali oni čine štetu ako ćemo u najširem smislu gledati na borbenu spremnost ili na obrambenu sposobnost jedne zemlje puno veću zato što su to nekretnine koje bi se sasvim sigurno mogle koristiti u neke druge svrhe – turističke, znanstvene, prosvjetne ili poljoprivredne. Evo ja ću vam reći primjer grada iz kojeg ja dolazim, a to je Koprivnica. Vojska je napustila vojarnu u Koprivnici prije dvije, više od dvije godine. Tamo se nalazi prostor na kojem bi grad želio da nastane sveučilište. Mi smo uputili zahtjev MORH-u. Tamo nas ima i 40 ha vrlo kvalitetnog poljoprivrednog zemljišta koji već dvije godine nije uopće izorano. Dakle, ono je zakorovljeno i na njemu se ništa ne proizvodi. MORH je učinio ono što je trebao. On je tu nekretninu dao Središnjem uredu državne uprave na upravljanje na raspolaganje, pokrenuta je procedura. Postoji opća volja da ta nekretnina se dodijeli gradu na korištenje ili u vlasništvo. Međutim, ta procedura traje već više od dvije godine. I mi dvije godine ako ništa drugo smo mogli tamo posaditi mrkvu, pa je nismo trebali uvesti u količini u kojoj se mogla tamo proizvesti, a kamoli da govorimo o tome da primjerice 20 radnih mjesta se može otvoriti trenutno u radionici koja postoji ili da smo mogli imati osnovanu neku od visoko obrazovnih institucija koja bi značajno doprinosila razvoju Hrvatske, pa samim time i obrambenoj sposobnosti Hrvatske. Dakle, ja bih apelirao ovdje postoji volja kod MORH-a i oni da provedu ono što je proglašeno neperspektivno. Ali bojim se da nakon toga postoji jedna dosta velika inercija da tako kažem u administrativnom kanalu da se te odluke provedu i da to doista stavimo u funkciju razvoja Republike Hrvatske.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Niko Rebić.
Svakako da, ali treba dakle reći da je upravo ovo Ministarstvo obrane, dakle davno, davno prije napravilo cijelu analizu objekata u njezinom vlasništvu, da je dalo i niz prijedloga. Dakle ja se s vama slažem da bi oni trebali što prije doći u funkciju, ali mnogi su i sad već u funkciji, ali ne bi bilo dobro niti požurivati dakle da nam se ne bi dogodile neke, neka, sjetite se onih odmarališta u Koprivnici i tako, da to završi na neki način na koji svima skupa ne bi bilo dobro, je li. U tom smislu nisam za brzinu, ali inače se slažem s vama da to treba što prije aktivirati. Hvala.
Gospodin zastupnik Berislav Rončević. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo pred nama je još jedno novo izvješće o spremnosti obrambenog sustava i provođenju kadrovske politike i ukupnom stanju u oružanim snagama. Zaista u ovom iscrpnom izvješću koje je još dodatno predstavnik predlagatelja uvaženi ministar Vukelić ovdje prikazao, a i iz rasprava predstavnika klubova zaista je dosta rečeno o ovoj temi, i ne bi ponavljao iz nekakve puke forme, da ispunim svojih 10 zastupničkih minuta jer sam se prijavil za ovu raspravu, ali ću ovdje biti slobodan iskomentirati neke stvri koje su rečene vezane uz ovo izvješće, jer je to moje zastupničko pravo, pa da ne zlorabim ono vrijeme ispravljanja netočnih navoda, ili replika. Financije su vrlo često spominjane ovdje, i vjerujem da ne bi bilo sretnijeg ministra ili sretnijeg načelnika glavnog stožera da država, čije su ove oružane snage objektivno može dati više sustavu. Međutim kao što je već više puta istaknuto i čega moramo biti svjesni, oružane snage i vojska moraju dijeliti sudbinu sveukupnog društva, prema tome moramo biti svjesni da i prilika i prilika recesije, otežanog gospodarskog poslovanja u kojima Hrvatska trenutno, a ne samo Hrvatska, nego čitav svijet živi, naravno da se moraju reflektirati i na područje obrane i na području obrambenog sustava. I dobro je da saborski zastupnici na problem smanjenog financiranja, smanjenog obrambenog proračuna raspravljaju. Međutim kao i svake godine, mi ćemo doći i u predbožićno vrijeme, zimsko vrijeme kada će se u ovom Visokom domu ponovno povesti rasprave o novom proračunu i kada ćemo ponovo po ne znam koji puta biti svjedoci da iz usta onih koji raspravljaju ovdje plaču o smanjenju financijskog proračuna, dolaze amandmani a njihovi prijedlozi su usmjereni upravo na smanjivanje MORH-u i to na pozicijama modernizacije, opremanja, školovanja i stručnog usavršavanja. Pa sada svjestan da ću izazvati repliku, na ovo moje izlaganje, postavljam pitanje je li onda istinska današnja rasprava o financijama stvarno želja da se taj sustav obrane i sustav obrambenog, obrambeni sustav podigne zaista na višu razinu ili je onda želja da se svidimo građanima u svojoj izbornoj jedinici kada predlažemo da se MORH-u skida, da se sa ovih pozicija skida i da se preusmjerava na nekakve druge funkcije. To isto tako moramo biti svjesni kada govorimo i plačemo i tobože brinemo o sudbini hrvatskog vojnika u misiji, kada govorimo o nedostatku opreme, a ja vas ovdje uvjeravam, jer sam svjedok toga, dva puta sam bio u Afganistanu i mogu vam reći hrvatski vojnik u misiji ima najkvalitetniju opremu, među najkvalitetnije opremljenim vojskama svijeta su hrvatski vojnici u misijama van granica Republike Hrvatske. Postavilo se pitanje da li je ulazak Hrvatske u NATO, što svakako ponovo ocjenjujem vrlo dobrom odlukom, da li je time okrivljena autonomija Republike Hrvatske, po meni apsolutno ne, jer Hrvatska kao punopravna članica NATO-a ima mogućnost raspravljati i ima mogućnost odlučivati koje će to funkcije hrvatski vojnici, pripadnici oružanih snaga Republike Hrvatske, kad djeluju u međunarodnim misijama, koje će to obavljati, ako zadržimo model da hrvatski vojnik neće preuzimati obavljanje onih funkcija za koje nije osposobljen, da neće preuzimati ili odnosno da netko drugi za njega neće preuzimati obvezu obavljanja onih funkcija za koje hrvatski vojnik nije dostatno opremljen, onda naravno se smanjuje i mogućnost nekakvih izvanrednih, odnosno neželjenih događaja. Iako moramo biti svjesni da ih na te neželjene događaje ni na koji način ne možemo apsolutno isključiti, jer ne postoji ta vojna oprema koja daje apsolutnu sigurnost. Jedan uvaženi saborski zastupnik je prije nekoliko minuta ovdje rekao da hrvatska oprema nije operativna, odnosno to bi nekakvih daljnjim zaključivanjem se moglo reći da je želio reći da Hrvatska vojska nije operativna. Ja ovdje kao saborski zastupnik postavljam pitanje, a koju to zadaću oružane snage Republika Hrvatske, kojoj su joj povjerile meritorne institucije Republike Hrvatske, u promatranom razdoblju, a i nekakvim prethodnim razdobljima nije izvršilo? Neka netko ovdje kaže od Hrvatske vojske je zatraženo to, a Hrvatska vojska je rekla mi to ne možemo ispuniti. Prema tome, sve ono što su meritorne institucije, tijela Republike Hrvatske postavile kao zadaću oružanim snagama Republike Hrvatske, je ispunjeno, ja nemam podatak i nemam saznanje da bi Hrvatska vojska rekla mi to ne možemo, mi za to nismo osposobljeni, a da naravno su prije toga stavljene i te pretpostavke da je opremljena, da je osposobljavana i da nakon tog procesa i opremanja i osposobljavanja je oružana snaga Republike Hrvatske rekla mi to ne možemo. Na žalost reći ću to ovdje, jer smo pred novom protupožarnom sezonom, pa nekad se čak postavlja teret ove dodatne funkcije, a to su te neratne, nevojne funkcije oružanih snaga Republike Hrvatske, to nije skretanje oružanih snaga na nekakvu sporednu ulogu, jer su to, te mirnodopske zadaće koje oružane snage trebaju raditi, ali oružane snage ovdje samo daju potporu i ne treba ostaviti, zapuštati taj drugi segment o kojem je kolega Grčić u tim, u području civilne obrane šire govorio u ime kluba HSS-a, i drugi se moraju spremiti, jer oružane snage su samo jedan segment. Na kraju svoga izlaganja ovdje ću upozoriti samo na jedan elemenat koji mi se čini zabrinjavajućim. Znam da se ne može puno napraviti u kratkom razdoblju, znam da je vezano za financijska sredstva, svjestan sam da je potrebno i vrijeme stvaranja civilnih institucija koji će raditi, a to je na stranici 71. ovog izvješća, zbrinjavanje viška naoružanja, imali smo u susjednim zemljama nekoliko nesretnijih događaja, upozoravam ove brojke u odnosu na otpisano, znači ubojita neperspektivna …/Govornik udaljen od mikrofona./… sredstva od tisuću 521 tone, malo elaborirano, više uništeno što naravno neće pozdraviti ove zelene udruge i evo, kao jedna sugestija kolegi ministru, gospodinu Vukeliću, da se na ovom pitanju malo više poradi naravno sukladno mogućnostima jer nekakva nepažnja, nesretni događaj koji se naravno ne može isključiti apsolutno može stvoriti velike posljedice. Zahvaljujem i kao zastupnik podržat ću ovo izvješće. Hvala lijepa.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Boris Šprem.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Mogao bi to biti ispravak netočnog navoda, ali onda gospodin Rončević ne bi mogao odgovoriti, a ja želim da on odgovori. Vi ste rekli da se ukaže na bilo koji zadatak koji Oružane snage nisu izvršile. Ja vam za taj zadatak ne znam, osim jednog. Jer u Ustavu piše da demokratski nadzor nad radom Oružanih snaga RH vrši Hrvatski sabor. E sad ovo Oružane snage, to je u širem smislu. Tu je onda Ministarstvo obrane. Tvrdim da nismo izvršili demokratski nadzor nad incidentom u Afganistanu tzv. incidentom. Evo, to tvrdim.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Berislav Rončević.
Pa ja bih bio slobodan reći možda još nismo izvršili. Možda još nismo izvršili ako nismo izvršili. Ono što, a sad ste otvorili u ovoj temi repliku, ako ste željeli upozoriti da hrvatski generali odlaze predsjedniku RH kršeći članak 100. Zakona o obrani, a da o tome ne zna ministar obrane, ne zna o sadržaju razgovora, ne zna o temi razgovora, onda je to za mene veći problem nego ono što se dogodilo u Afganistanu. Kolega, odnosno ministar Vukelić ovdje, pozorno sam slušao njegovo izlaganje, niti jednom riječi nije rekao da on odbija dati izvješće vama kao predsjedniku odbora i vjerujem da će to učiniti. Za mene se ovo pitanje koje se bar pojavilo u medijima, a zakon je vrlo jasan, predsjednik republike kao vrhovni zapovjednik u uvjetima mira zapovijeda Oružanim snagama preko ministra obrane. Možda sam nešto propustio? Možda se nešto noćas dogodilo što me netko nije obavijestio, ali ne sjećam se da je Hrvatskoj netko objavio rat i da je u Hrvatskoj netko proglasio stanje ratne opasnosti, a događa se. Za mene je to veći problem i to je onda taj civilni nadzor na kojem bi vi kao predsjednik odbora trebali više poraditi nego na ovom pitanju niže rangiranih časnika u Afganistanu.
Gospodin zastupnik Anđelko Mihalić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Evo ja bih isto se pridružio svojim kolegama prije i rekao bih da je ovo izvješće jedno od dosada najboljih izvješća, da je opsežno, sveobuhvatno i da nam daje podlogu za jednu evo temeljitu i meritornu raspravu koja se odvija sada po tom izvješću ovdje u Parlamentu. Naime, ja ne bih ponavljao citate svojih prethodnika i diskusije, ali bih rekao da je možda 3 su najvažnije stvari od prošle godine iz ovog izvješća vidljive, a to je da je 01.04.2009. godine Hrvatska pristupila NATO paktu, drugo da naše Oružane snage sudjeluju ravnopravno u svim mirovnim misijama i to na način kako je ovdje prezentirano u ovom izvješću, a ono treće o čemu bi možda danas i najviše govorio, a to je da je na temelju odluke Vlade RH od 30. srpnja 2009. godine pokrenuta izrada popisa i kategorizacija neperspektivnih vojnih nekretnina te pronalaženje načina daljnjeg postupanja za svaku neperspektivnu nekretninu. Evo ovdje piše da je trenutno u evidenciji 216 nekretnina za koje je izrađen i dostavljen elaborat Središnjem državnom uredu za upravljanje državnom imovinom. Mislim da je to jedna važna tema i da je dobro da se to malo bolje pokrenulo obzirom, kao što su moji prethodnici govorili, da te nekretnine ne samo da na neki način propadaju nego i čine nekakvu dodatnu možda štetu široj društvenoj zajednici. Evo isto tako na tragu toga i koristim ovdje sada priliku, s obzirom da je nazočan gospodin ministar, danas je baš jedna radna skupina Ministarstva obrane u posjeti općini Gornji Kneginjec na Varaždin bregu, radi se o vojnom skladištu Varaždin breg koje isto tako, koliko sam ja upoznat jer dolazim iz tog područja, spada u tu kategoriju neperspektivnih nekretnina mada je još uvijek u uporabi i mislim da je općina Gornji Kneginjec sposobna preuzeti tu nekretninu onog momenta kad se steknu uvjeti. Gospodine ministre ja vas molim u ime svoje općine da nas podržite u tome. Općina ima planove, imamo ideje. Eto prije par godina od Vlade RH dobili smo i određeni broj kvadrata zemljišta, danas je tamo jedna od najboljih zona u Hrvatskoj. 800 ljudi zaposleno, a vjerujte mi ako općina dođe, a ja vjerujem da će doći u vlasništvo ove nekretnine, da ćemo isto tako znati kako i na koji način privesti najboljoj svrsi. Mislim da su to jako važni momenti i da može bitno doprinijeti razvoju jednog područja, a obzirom da imamo puno tih nekretnina i vjerujte mi da nisu interesantne samo one koje su sigurno interesantnije u priobalnom pojasu, ali i ove u kontinentu isto tako mogu bitno odigrati veliku ulogu oko gospodarskih aktivnosti i tih manjih općina itd. S obzirom da je Krizni štab općine Gornji Kneginjec kojem sam ja bio tada na čelu '91. godine odigrao jednu veliku ulogu u osvajanju tog skladišta, vjerujte mi poslije toga i grada Varaždina. A znamo poslije toga kakvi je to bilo pozitivnih učinaka na bojišnicama diljem Hrvatske, evo ja vam se unaprijed u ime svih iz tog područja zahvaljujem i vjerujte mi da ćemo znati dobro s tim gospodariti. Još jedanput velim da je ovo izvješće izvanredno dobro jer stanje i situacija u Oružanim snagama je sigurno puno bolje nego bi htjeli ovdje neki prikazati. I mislim da smo na najboljem putu da Hrvatska ima jednu od najmodernijih Oružanih snaga unutar NATO pakta. Evo ja ću to izvješće podržati. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Josip Đakić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre, državni tajnici, kolegice i kolege. Pa evo pred nama je sveobuhvatno i svestrano Izvješće o spremnosti obrambenog sustava RH u provođenju kadrovske politike i ukupnog stanja RH koje pokazuje u svim segmentima kakvo je stanje, u svim detaljima, opisano na 125 strana točno definirano u proteklom razdoblju koje je promatrano i koje je u ovom izvješću opisano. Zasigurno možemo reći da je obrambeni sustav putem svojih sastavnica na svim razinama i u svim područjima u skladu sa svojim mogućnostima uspješno se integrira i pridonosi sustavu NATO-a razvojem planiranih sposobnosti i ostvarenja ciljeva naših snaga. Osim suradnje sa zemljama članicama NATO-a ostvaruje se intenzivna suradnja sa zemljama u regiji čime se daje značajan doprinos ukupnoj vanjskoj politici Republike Hrvatske, procesima tranzicije, povjerenja i sigurnosti u regiji. U 2009. godini tako u Izvješću je opremanja i modernizacije nastavljeno je ispitivanje domaće ... puške što zasigurno govori o ulaganju u napredak i kompatibilnosti sa sustavom NATO-a što čini budućnost Hrvatske sa svojom jurišnom puškom kao što ima i svoj proizveden pištolj. Također, zasigurno se možemo pohvaliti s time da u Đuri Đakoviću se proizvode ogromna vozila koja zasigurno i njih 126 koje će biti proizvedeno u sastavu Oružanih snaga zasigurno će doprinijeti gospodarskom napretku Republike Hrvatske. Kao što je to jurišna puška, kao što je to Hrvatski pištolj i Hrvatska kaciga, kao što su to Hrvatska odijela koja se proizvode zasigurno opremanje naših snaga u svim mirovnim misijama pokazuje kroz ovo Izvješće, ali isto tako kroz sve ocjene koje govore najviši dužnosnici NATO saveza u kratkoj riječi da Hrvatski vojnici u mirovnim misijama, naročito u Afganistanu rade dobar posao zasigurno govori o tome da smo doveli Oružane snage a i njihovu spremnost na jedan najviši nivo, i stoga možemo reći da kroz ovo Izvješće jasno nedvosmisleno možemo vidjeti sve ono što je bitno u razvoju Oružanih snaga ali također u njihovim mogućnostima s obzirom na proračunska sredstva. Zasigurno vjerujemo da nisu dostatna, ali isto tako možemo ocijeniti da je licemjerno danas govoriti o nedostatku tih istih sredstava baš od onih zastupnika koji su u svojim amandmanima o državnom proračunu željeli kresati baš u onim momentima koji se tiču razvoja Oružanih snaga, njihove opremljenosti i njihove inkompatibilnosti sa snagama NATO-a u koji smo sastav i ušli. Danas govore o tome da je nedostatna sredstva kao što je to IDS. Vjerojatno bi gospodin koji je o tome govorio trebao biti general Hrvatske vojske pa bi on drukčije o tome razmišljao, vjerojatno ima takvih inspiracija ili možda prohtjeva, ali govoreći danas o tome da smo u amandmanima govorili da se treba srezati u obavještajno sigurnosnoj zajednici, u obavještajnoj agenciji u Hrvatskoj vojsci na svim segmentima i u svim momentima, očito razvoja, zasigurno danas je to za mene licemjerno i pohvaljujemo da se preraspodjelom sredstava što je vidljivo iz ovoga Izvješća, potkrijepili sve ono što je potrebno u daljnjem razvoju, napretku, smanjili ono što nije nužno i potrebno, i vjerujemo danas s obzirom na ugrozu procijenjenost i ugroze Republike Hrvatske, da su Oružane snage dovoljno spremne i opremljene kako bi mogle vršiti svoju zadaću obrane teritorijalne sposobnosti Republike Hrvatske. Zasigurno želim reći nešto o demokratskom nadzoru, demokratski nadzor koji vrši Hrvatski sabor kroz Odbor za obranu zasigurno je primio izvješće, ali ja bih ga nazvao nelegalnim. Izvješće o incidentu u Afganistanu za mene je nelegalno stiglo u Hrvatski sabor i ono je zaobiđuvši Ministarstvo obrane koje nije ni upoznato u tim momentima, trebao ga je predsjednik Odbora za obranu vratiti da ide legalnim putem ili kroz legalne institucije, kao što je to propisano u zakonu o Oružanim snagama koji je temeljni dokument kojim se Oružane snage i vode i rukovode i koje ga poštuju. Stoga mogu reći da mi jesmo kao članovi Odbora upoznati sa Izvješćem i incidentom temeljito kako se to i dogodilo ali ne mogu reći da je ono stiglo u Hrvatski sabor kao civilni nadzor legalno, nego ilegalno i ja sam na tom Odboru tražio sankcije za načelnika glavnog Stožera koji se drznuo zaobići Ministarstvo obrane i uputiti ga u Hrvatski parlament a bez znanja Ministarstva. To je ono što se ne može događati, to je ono što se ne smije događati i stoga želim reći da su nužne daljnje kadrovske promjene u samom obrambenom sustavu kako bi zasigurno adekvatni, kvalitetni stručni ljudi koji su dostigli da komuniciraju na bar jednom ili dva svjetska jezika, koji su završili najviše škole, ili kroz obrazovanje kadet ili kroz vojska učilišta ili kroz naše fakultete, zasigurno stali na ... domovine i kroz Oružane snage i tako bili i dalje perjanica u Oružanim snagama Europe i svijeta koji zasigurno časno i pošteno brane Hrvatske boje. Toliko i hvala lijepo, pohvaljujem vaše Izvješće koje je sveobuhvatno i koje govori o svim segmentima razvoja napretka u Oružanim snagama. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Dame i gospodo, zastupnice i zastupnici, ja molim klubove ili predsjednike i potpredsjednike Klubova da pokušamo napraviti kvorum radi proširenja dnevnog reda, da usvojimo to, i onda bi to odglasali i nastavili sa sjednicom. Zaključno o ovoj točci dnevnog reda ministar obrane gospodin Branko Vukelić. PO mogućnosti odmah pozvati ako se može. Molim vas pazite, ima čiji ispravak? Nisam vidio oprostite. Ministre, evo imamo jedan ispravak netočnog navoda gospodin Arsen Bauk izvolite.
Gospodine predsjedniče, ispravio bih jedan netočan navod gospodina Đakića kada je govorio o visini proračuna. Dakle, što se tiče visine proračuna, prema dugoročnom planu razvoja, sadašnji proračun za 2010. godinu dakle je ispod onoga što je dugoročni plan razvoja predvidio prema tome, ne možemo baš sa sigurnošću reći da je on u skladu sa onima na način na koji ste vi rekli. Također gospodine predsjedniče, dopustite mi da iskoristim priliku kada sam se javio za netočan navod, gospodin Đakić je rekao da smo raspravljali o nekom nelegalnom izvješću kojega je poslao načelnik Glavnog stožera, ja vas molim onda da u suradnji sa predsjednikom Odbora za obranu, da vidite da li je to nelegalno jer ukoliko zastupnik optuži načelnika Glavnog stožera da je nešto nelegalno napravljeno prema Hrvatskom sabor to je malo teža optužba od onoga što gospodin Đakić misli daje izrekao. Zahvaljujem.
Evo tu je predsjednik Odbora pa će on to vidjeti sve. Ministar obrane gospodin Branko Vukelić zaključno.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Da završimo priču, ja bih to gledao optimistično kao što sve gledam, pa ako jesu neki za proračun ove godine davalo amandmane da se smanji Ministarstvu obrane, ja vjerujem da su oni progledali i da danas iskreno govore da to neće više činiti i onda to tako završimo, jer zaista proračun nije nedostatan ali je on na granici gdje bi daljnje smanjivanje zaista dovelo u pitanje procese. Bilo je ovdje nekih govornika, istina rijetkih koji su spomenuli ili rekli da je to izvješće pitanje da li točno sasvim, da li je istinito, da li se nešto ne prikriva, da je nekompletno. Pa ja to zaista želim odbaciti. Ovo izvješće ništa ne prikriva, niti je nekompletno, ono je vrlo opsežno. Jasno je da postoji još puno toga i detalja o kojima bi se moglo još knjiga napisati, ali mislim da za onu razinu koju je potrebno za ovu raspravu to je izvješće kompletno i cjelovito. I ja se zahvaljujem svima onima koji su to izvješće pohvalili i u njemu pronašli ono što je vrlo bitno i najvažnije ustvari, a to je informacije o stanju o Oružanim snagama, to je stanje kada je riječ o obrambenim pripremama. I ja te pohvale primam ali ih prosljeđujem i proslijedit ću ih onima koji zaslužuju te pohvale, a to su pripadnice i pripadnici Oružanih snaga i Ministarstva obrane. Jer njihov rad prošle godine je u ovom izvješću. Izvršenje njihovih zadaća je u ovom izvješću. Ne posao ministra i onih koji su pisali ovo izvješće, nego zaista tisuće i tisuće naših vrijednih ljudi. I zbog toga zaista želim još jednom odbaciti one tvrdnje nekih saborskih zastupnika danas koji su govorili o tome, kako su zbog smanjenih financijskih sredstava Oružane snage skoro rekao bih u rasulu, kako su neoperativne, kako nemaju potrebnih sredstava. ... [[Upadica se ne razumije.]]
Ne piše u Poslovniku kako je ovo zabranjeno.
Zaista kada evo pred neki dan čitamo u novinama izuzetan pothvat našeg pilota koji je helikopterom spasio unesrećenog planinara, pa onda pretpostavljamo da je taj pilot vozio nešto, a da nije leteći došao i spasio. Dakle, imamo sredstva dakle mi zaista imamo sredstva. Jasno je da zbog financijske situacije modernizacija ne ide onom brzinom kako smo željeli, kako smo zacrtali. To je točno. Ići će usporenije, jer toliko sredstava nemamo. Ali naše Oružane snage imaju sredstva, kvalitetna sredstva, naši pripadnici u misijama i to je istina su zaista dobro opremljeni, najsuvremenije opremljeni, ne zaostaju ni za jednom vojskom svijeta koje su u toj misiji, dakle ni za Amerikancima i nikim drugim. To je istina. To je vjerujem to će se osvjedočiti i na samom terenu i Odbor za obranu kada posjeti Afganistan. Ali ne treba ići u Afganistan da se vidi oprema, dakle u Hrvatskoj se vrši obuka naših vojnika i u Hrvatskoj se može vidjeti i oprema s kojom idu i obučenost s kojom idu u izvršavanje tih misija. Prema tome, zaista čestitke prije svega tim pripadnicama i pripadnicima Oružanih snaga koji su u misijama i koji su doma i izvršavaju svoje zadaće, ali isto tako treba reći da se trudimo da ta oprema bude i kvalitetno održavana i da se nabavlja ona najkvalitetnija i najbolja koja je potrebna za izvršenje njihovih zadaća. O Iraku ja bih moli da zaista kažemo samo golu činjenicu i istinu. Da je to jedan humanitarni čin hrvatske Vlade koja je obučila i donirala 6 policajaca i 6 pasa za otkrivanje eksploziva. Pa nadam se da vjerujete da je to dobro djelo, dakle da će se spašavati nečiji životi ako se otkrije eksploziv i ako smo donirali obuku za 6 pripadnika policije Iraka i donirali 6 pasa koji će tražiti eksploziv. Mislim da je to dobra stvar. Kada je riječ o strategijama, bilo je ovdje pitanja o strategijama koje pa i o Nacionalnoj strategiji sigurnosti. Dakle, treba reći i o strateškom pregledu obrane, o dugoročno planu i razvoju Oružanih snaga. To su sve strateški dokumenti koji trebaju zbog mnogih promjena koje su se dogodile Hrvatskoj biti izmijenjeni odnosno doneseni novi. I treba reći da je nova Strategija nacionalne sigurnosti napravljena i da čeka dakle svoju proceduru koja vjerujem da će biti uskoro pokrenuta i javne rasprave i svega, a da nakon usvajanja te strategije ili Strategije nacionalne sigurnosti tek idemo onda slijed je strateški pregled obrane, dugoročni plan razvoja Oružanih snaga itd. Prema tome, svi ti strateški dokumenti u ovoj godini i vjerujem u narednoj godini trebaju biti novi donešeni i raspravljeni jasno i usvojeni ovdje u Hrvatskom saboru. Isto tako je ovdje bilo rečeno i apeliralo se na to neka Odbor za obranu da posjeti te naše grane. Pa ja mogu reći da je to dogovoreno, mislim da je to gospodin Šprem jasno i kazao. Evo jučer je trebala biti posjeta zapovjedništvu zrakoplovstva, odgođena je zbog obveza saborskih zastupnika. Dakle, definirani su točni datumi obilaska svih triju grana. I to je dobro da se jednostavno na terenu odbor upozna sa stanjem i može razgovarati sa zapovjednicima i pripadnicima tih grana direktno i bez posrednika. I upravo kroz taj način i kroz posjete Ministarstvu obrane i Oružanim snagama prošle godine od Odbora za obranu, upravu od kada postoji taj Odbor za obranu je demokratski nadzor veći nego ikada nad Oružanim snagama i nad sustavom obrane. Veći nego ikada. Možda ne ide onom brzinom kako bi htjele neke posjete, vjerujem da znamo kako treba planirati iz sigurnosnih i financijskih razloga daljnja putovanja. Ali dakle nikada takav nadzor nije bio. Prema tome, ne može se govoriti da nije demokratski nadzor provođen, da nije napravljen npr. ovim incidentom. Istina je i rekao sam i ja materijal, izvješće koje je dostavljeno koje je bilo sirovo, dakle nepotpuno, prvotno. A isto tako moramo znati demokracija je procedura, treba dovršiti proceduru iz svih stegovnih i drugih postupaka da bi kompletno izvješće došlo u Odbor za obranu, a pri tome Odbor za obranu ima i usmeno izvješće i može dobiti sve informacije kada god zaželi i to želim glasno i jasno reći da se ne bi dovelo u pitanje da li je demokratski nadzor nad Oružanim snagama i Ministarstvu obrane uopće moguć ili ne jer on je veći nego li ikada do sada i držim da je to dobro. Kada govorimo o protupožarnom zrakoplovstvu i zašto je ono u izvješću. Pa mi u izvješću govorimo o ukupnom stanju Oružanih snaga. Jedna od zadaća je i protupožarna zaštita. I nju treba spominjati, jer mi smo jedna od rijetkih zemalja na ovom području koja ima takove snage, koja u protupožarnoj sezoni sudjeluje do 20 letjelica Hrvatskog ratnog zrakoplovstva. Imamo 6 kanadera, 6 R traktora, helikoptere za gašenje požara, imamo izuzetne snage i tu djeluju pripadnici Oružanih snaga vrlo uspješno i treba im čestiti, jer sve što rade svake godine je za svaku čestitku i mislim da uvelike pomažu da su te štete od požara manje nego što bi bile da nemamo takove snage. Kada govorimo o letenju helikopterom misli se vjerojatno na VIP helikopter koji je opremljen i taj se ne koristi. Ali zaboravljate, pa prošle godine je vodstvo države letjelo helikopterima za Vukovar, dakle letjet će i ove godine, u čemu je problem? Mi imamo helikoptere koje smo nabavili iz … [[Govornik se ne razumije.]] duga koji su sposobni, koji lete. Prema tome, mi imamo sredstava dovoljno za sve ono što treba. Paško polje, pitanje je budućnosti Paškog polja i da li se vraća sustav obrane. Da, Vijeće za obranu je podržalo moj prijedlog da se Paško polje vrati bilo u sustav Ministarstva obrane, bilo u tvrtku "Pleter", ali u svakom slučaju da bude namjena za odbor naših pripadnika Oružanih snaga, prije svega onih koji se vraćaju iz misije, ali i svih drugih. To je objekt koji držim da može zadovoljiti i potrebe upravo Ministarstva obrane odnosno Oružanih snaga. Problem je pošto je to Paško polje u temeljnom kapitalu Adriatic kluba i tvrtke druge i treba provesti procedure koje nisu jednostavne, ali u svakom slučaju taj projekt ostaje i mislim da je on izuzetno važan i bitan upravo za naše pripadnike Oružanih snaga. Tada je riječ o Pomorskoj bazi Jug i priča o Pločama onda treba reći da je Ploče kao bazu Jug spomenuo netko sa Korčule koji nije htio dakle da tamo bude Pomorska baza Jug, a ni tamo nije nikakva odluka donesena da će biti. Mi jednostavno tražimo lokaciju koja bi bila najpovoljnija, koju bi prihvatilo i lokalno stanovništvo, da ne idemo nikome poremetiti njihove planove turističkog razvoja, bilo kojeg razloga, a s druge strane da po mogućnosti nađemo prostor koji sada već je vojni prostor, da smanjimo troškove, a gradnja te Pomorske baze Jug biti će uvjetovana i mogućnostima financijskim. Prema tome, za sada smo mi u čistom istraživanju mogućih prostora i lokaliteta i nema govora i treba evo i jasna poruka građanima Ploča, nitko nije raspravljao o tome da bi to bilo u Pločama, čak i tehnički to ne odgovara, ta lokacija ne odgovara za one zadaće koje bi trebale biti i zbog čega nam Pomorska baza Jug i treba. Dakle riječ je o imovini, velika imovina koja nije imovina Ministarstva obrane i to ste rekli, to je točno, nego je imovina države Hrvatske kojom upravlja Ministarstvo obrane. Vlada je do sada učinila i to treba ovdje reći, bilo je spomenuto i rečeno kako Vlada ne brine o tim nekretninama itd. Pa sjetite se koliko je tih vojnih nekretnina otišlo za poduzetničke zone u kojima rade danas mnoge tvrtke. Bio sam eto i ministar gospodarstva pa sam taj projekt vodio i provodio vrlo uspješno. I u mnogim gradovima, županijama su niknule na prostoru bivših vojarni poduzetničke zone. Mnoge škole su niknule na tim prostorima. Jasno, još uvijek je puno te imovine, jasno je da treba ubrzati procese da se ta imovina privede svrsi, ali ja apsolutno zastupam i jednu poziciju koju mislim da u ovoj današnjoj situaciji ekonomskoj moram zastupati kao ministar obrane, a to je da se eventualna prodaja takvih nekretnina koristi upravo za financiranje projekata opremanja imunizacije Oružanih snaga. Jer to je jedan novi izvor neproračunskih sredstava koji bi mogao nama riješiti probleme brzine, dinamike i nastavka opremanja imunizacije Oružanih snaga. Kada je riječ o uštedama korištenja te imovine treba reći i ono što Ministarstvo obrane i Oružane snage će učinit ove godine i što je Vlada podržala, a to je da se Ministarstvo obrane seli sa svoje sadašnje pozicije na prostor bivše vojarne "Croatia", da će tamo biti i Glavni stožer Ministarstva obrane, da će preseljenje planirano je biti negdje u 8. ili 9. mjesecu, da će u prostore sada gdje je Ministarstvo obrane doći Ministarstvo regionalnog razvitka, šumskog vodnog gospodarstva i time će se smanjiti najamnina koju to ministarstvo plaća negdje godišnje oko 20-tak milijuna. Dakle, Vlada itekako razmišlja kako uštediti novac proračunski, kako racionalizirati sve te prostore koji jesu, ali činjenica je da prostora ima puno i da svi zajedno trebamo uložiti puno više snaga da se taj prostor bivših vojnih nekretnina privede svrsi, ali da se dakle jasno i uštedi novac proračuna koji je itekako važan i bitan za realizaciju mnogih programa i projekata pa tako i realizaciju projekata u Ministarstvu obrane i Oružanim snagama. Još jednom hvala na konstruktivnim primjedbama, prijedlozima, sugestijama. Nastojat ćemo da iduće izvješće bude iduće godine još kvalitetnije, još bolje, a nadam se i vašoj potpori kada bude i donošen proračun za sve one projekte i programe koji su bitni da se kroz proračun i podrže i da se može nastaviti realizacijom izuzetno važnih programa opremanja imunizacije Oružanih snaga. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Prvo je gospodin Boris Šprem. Izvolite.
Hvala lijepa. Žao mi je, gospodine predsjedniče što ne mogu repliku jer Poslovnik to ne dozvoljava pa ću ispravak netočnog navoda. Dakle, gospodin ministar je rekao da je Odbor za obranu Hrvatskoga sabora obavljao demokratski nadzor nad radom Oružanih snaga onda kad je posjećivao Glavni stožer i Ministarstvo obrane. Gledajte, to je koliko ja razumijem u civiliziranom svijetu upoznavanje sa stanjem stvari. Mi smo došli kao odbor da vidimo kako stoje stvari u Ministarstvu i u Glavnom stožeru i kakvo nam je stanje u Oružanim snagama. A što se tiče demokratskog nadzora, demokratski nadzor je nešto što se obavlja kada je to potrebno, kada se zaključi da nešto ne štima, nešto ne funkcionira i to je ono što ispravljam gospodina ministra i tvrdim i dalje da mi nismo u ovom konkretnom slučaju izvršili demokratski nadzor jer nam to nije bilo omogućeno. A što se tiče zadnje rečenice gospodina ministra potpuno se slažem, zato sam rekao da će SDP glasati za ovaj izvještaj i da ćemo… … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Ali mi moramo popraviti stvari, u tom je stvar i da nam izvještaj, ne samo izvještaj, nego da budući izvještaj izgleda što bolje i kvalitetnije, da smo što bolje informirani kako bismo mogli donosit kvalitetno odluke.
Hvala. Ispravak, gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Pa obzirom da ne mogu ispravit netočan navod, ne zbog toga što nemam što ispravljat, ja mislim samo da je gospodin… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Samo malo. Ovdje postoji predsjednik Sabora koji bi vam trebao malo obučit kako da se ponašate prema Poslovniku. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Smatram samo da je gospodin ministar zaboravio odgovoriti na ono pitanje Doma Hrvatske vojske u Đakovu. I smatram isto tako da danas u Hrvatskoj se ne bi trebali dijeliti iz koje smo političke stranke, a to bi vama trebalo biti jasno jer ćete vrlo brzo izgubiti izbore. Vrlo brzo. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]]
Pitanje gubitka izbora ne spada u ispravak netočnog navoda. Imamo i još jedan ispravak gospodina Arsena Bauka. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Ispravio bih samo onaj dio navoda ministra kad je govorio o eventualnim sredstvima koji bi se dobili od prodaje ili prenamjene vojnih nekretnina. Dakle, on je istaknuo da bi to trebalo ići u vojni proračun. Taj navod je ipak netočan. Mislim dakle da se radi o novcu Hrvatske države i da bi on trebao biti raspoređen odlukom Vlade i Sabora tamo gdje je najvažnije, pa ako je to vojska onda u vojsku, ako nije onda zdravstvo, obrazovanje ili nešto drugo. I obratno ukoliko se ništa ne dobije od vojnih nekretnina, a potrebno je za vojsku onda treba vojski dati bez obzira na to. Dakle, mislim da vojska u tom smislu nije menadžerska institucija i da ne bi trebao to biti kriterij visine vojnog proračuna. Zahvaljujem.
Šesto godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava provođenja kadrovske politike i ukupnom stanju Oružanih snaga Republike Hrvatske za 2009. godinu, sa izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj za 2009. godinu. Podnositelj Vlada Republike Hrvatske. rasprava je zaključena. Sukladno prijedlog Saborskih radnih tijela dajem na glasovanje zaključak koji glasi: Prihvaća se Godišnje izvješće o spremnosti obrambenog sustava, provođenja kadrovske politike, i ukupnom stanju Oružanih snaga Republike Hrvatske za 2009. godinu sa Izvješćem o stanju obrambenih priprema u Republici Hrvatskoj za 2009. godinu. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovo Izvješće je prihvaćeno većinom glasova 94 glasa za, i 5 suzdržanih ništa protiv. Prelazimo na - Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Vlada je predložila ovu odluku na temelju članka 18. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu su proveli Odbor za gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospođa Nataša Vujec, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zastupnici. Zakonom o regulaciji energetskih djelatnosti utvrđeno je da predsjednika i članove Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije imenuje i razrješuje Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske. U skladu sa navedenim Vlada Republike Hrvatske temeljem članka 18. stavka 5. Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti predlaže Hrvatskom saboru razrješenje predsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Hrvatska energetska regulatorna agencija je samostalna neovisna i neprofitna javna ustanova, a temeljni zadatak joj je obavljanje regulacije energetskih djelatnosti u Republici Hrvatskoj primjenom načela razvidnosti, objektivnosti i nepristranosti. Kao takva HERA je važan segment u postupku utvrđivanja cijena energenata u Republici Hrvatskoj. Mišljenja koja HERA izdaje u postupku utvrđivanja cijena i reguliranja cijena energije mogu se značajno odraziti na stabilnost energetskog tržišta. I bez tog mišljenja nemoguće je promijeniti cijenu energije. Odgovorno i profesionalno postupanje obrambenog vijeća HERA-e, prilikom utvrđivanja davanja, objavljivanja i komuniciranja navedenih mišljenja od velike je važnosti. Unatoč tome u aktualnom slučaju izdavanja mišljenja o zahtjevima za povećanja cijena toplinske energije Upravno vijeće HERA-e postupilo je na način kojim je narušilo ove principe i stabilnost sektora toplinarstva u Republici Hrvatskoj. U navedenom postupku činjenice su sljedeće. HERA je donijela i objavila mišljenje samo za 7 tvrtki od 11 koje su podnijele zahtjev, za preostale 4 tvrtke koje su također podnijele zahtjeve mišljenja nisu dana, ni objavljena, niti dostavljena u Ministarstvo gospodarstva, rada i poduzetništva, a time je povrijeđeno načelo ravnopravnosti stranaka u postupku. HERA je zahtjeve za davanje mišljenja razmatrala kroz razbolje i do punih 5 mjeseci i na kraju utvrdila mišljenje samo za pojedinačne toplinarske tvrtke u energetskom sektoru. Ovako odugovlačenje s procedurom donošenja mišljenja i parcijalno razmatranje problema sektora, od strane tijela državne uprave, ugrožava cijeli sektor toplinarstva. Ne ulazeći u ocjenu da li je u pitanju složenost procedura koje propisuje HERA ili izdvojeni slučaj, smatramo da je time povrijeđeno načelo učinkovitosti i ekonomičnosti, da se u upravnim stvarima postupa što je moguće jednostavnije, bez odgode, te uz što manje troškova. Vlada Republike Hrvatske smatra da je upravno vijeće HERA-e činom davanja mišljenja za pojedine toplinarske tvrtke, a ne za cijeli sektor toplinarstva, koje je već dulje vrijeme u teškoćama, dovelo tvrtke koje nisu dobile mišljenje u diskriminirajući položaj te posljedično izazvalo nepotrebno uznemiravanje javnosti prije mogućnosti donošenja bilo kakve odluke od strane Vlade Republike Hrvatske. Nadalje, navedenim postupcima, predsjednik Upravnog vijeća agencije i članovi upravnog vijeća učinili su teže povrede dužnosti sukladno statutu, jer nije osigurana primjena načela razvidnosti, objektivnosti i nepristranosti u obavljanju poslova što se smatra jednom od osnovnih dužnosti članova Upravnog vijeća HERA-e. S obzirom da druga podstavka 1. stavka 18. članka Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti navodi da je razlog za razrješenje članova upravnog vijeća i teža povreda statuta Hrvatske energetske regulatorne agencije, Vlada Republike Hrvatske predlaže razrješenje Tome Galića dužnosti predsjednika Upravnog vijeća HERA-e, te razrješenje Darka Pavlovića, Dubravke Štefanec, profesora doktora znanosti Ante Marušića i Loridane Smoljanić, dužnosti članova Upravnog vijeća HERA-e. Hvala na pozornosti.
Hvala lijepa državnoj tajnici. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Klub zastupnika SDP-a će podržati razrješenje Upravnog vijeća HERA-e, ali naravno kako su, kako sustav ne bi stao, kako bi stvari funkcionirale tražimo da se, i bilo bi dobro da ste već danas došli sa prijedlogom tko će nastaviti raditi taj posao. Kako je HERA saborska agencija, znači jedno tijelo regulatorno koje nadzire energetski sektor, i koje nema mali utjecaj, nego veliki, smatramo da je nedopustivo da se nađemo u zrakopraznom prostoru narednih nekoliko mjeseci. Klub zastupnika SDP-a nije bio zadovoljan s radom HERA-e i mnoge stvari koje je HERA radila upozoravali smo da nisu dobre i tražili smo prilikom zadnjih izvješća da se upravno vijeće mijenja. Navest ću samo neke od stvari koje su HERA-u obilježile u proteklih dvije godine. HERA je svoj rad, odnosno predsjednik gospodin Galić protekle dvije godine, obilježile su ga rad, njegov rad mnoge afere, prije svega kupnja prostornog prostora od JANAF-a za 50 milijuna kuna, gdje je 40 djelatnika HERA-e zamijenilo 170 djelatnika JANAF-a. Primjerice njegov, njemu je stan dao HEP, znači tvrtka koju je trebao gospodin Galić nadzirati preko HERA-e, dobio je mogućnost otkupa jeftinog stana od HEP-a. S druge strane mnoge stvari koje su vezane uz njegov rad su bile financirane od HERA-e, a nisu imale nikakve veze sa praktičnom vrijednošću u realnom njegovom poslu, primjerice tečajevi za nadzornike na Ekonomskom fakultetu, a zna se da gospodin Galić nije mogao biti član nadzornog odbora po svojoj dužnosti. Mnoge te stvari koje su obilježile, skandali koji su obilježili njegov rad nisu bili razlog za smjenu, ali bi razlog za smjenu bio taj šta nije obavijestio premijerku Kosor o tome da je riješio određeni predmet i dao mišljenje, bilo pozitivno, bilo negativno određenim tvrtkama koje se bave energetskom djelatnošću. Znači to je bio razlog. Nisi obavijestio direktno premijerku Kosor prije nego što si pustio odluku van, a odluku su objavili sukladno zakonu javno na portalu HERA-e i bila je dostupna cijeloj javnosti, pa tako i premijerki Kosor. Naravno, kako nije prije pitao odmah ekspeditivno zahtjev za njegovu smjenu je bio upućen i evo ga danas ovdje na … [[Ne razumije se.]] Afere nisu bile razlog, ali zato što nisi obavijestio premijerku Kosor je. I zato vrlo jednostavna poruka svima, a posebno je važno zbog toga što se radi o agenciji za, regulatornoj agenciji koju imenuje Sabor. Poruka svima u regulatornim agencijama tko ne misli kao premijerka Kosor dobit će otkaz. I naravno da to nije dobro, i naravno da tako ne treba biti i ne smije biti, regulatorne agencije zbog toga i ne rade svoj posao kako treba, zbog toga šta se boje kako će pojedina njihova odluka imati refleksiju na Vladu, na premijerku Kosor i da li će zbog toga eventualno biti smijenjen. I zbog toga imamo probleme i sa Agencijom za tržišno natjecanje, vidimo veliku aferu koja se valja i vidimo da je Olgica Spevec bila na konzultacijama kod premijera Sanadera bivšeg, kada se postavlja pitanje preuzimanje MOL-a udjela i INA-i. Te stvari su sve posljedice ovakvog ponašanja koje je bilo na djelu zadnjih 6 godina, a premijerka Kosor ga nastavlja upražnjavati. Ako ne misliš kao šta mislim ja, dobit ćeš otkaz. E to nije smisao regulatornih agencija. Smisao regulatornih agencija je da imaju mogućnost regulirati tržište pojedino i da zaštite hrvatske potrošače od negativnih utjecaja tog tržišta, i monopolističkog ponašanja pojedinih tvrtki. To naravno ne rade, ali rade po diktatu politike što god treba. Da se vidi to, pogotovo na pitanju HERA-e, vidi se zbog toga što je u Upravnom vijeću HERA-e od 5 ljudi, 3 bilo ljudi koji su došli iz HEP-a. Pa kakva je to onda regulacija tržišta kada toliki utjecaj ima jedna tvrtka na regulatorno tijelo? I gospodin Galić i još 2 članova su bili prije zaposlenici HEP-a. I sada bi oni kao trebali kontrolirati što HEP radi, kako HEP radi i da li se ponašaju odgovorno i na najbolji mogući način prema potrošačima u Hrvatskoj. Naravno da to nije realno očekivati i naravno da se to ne dešava u praksi. A kada smo kod poskupljenja, pa HEP prošle godine je digao cijene energije u većini gradova gdje vrši isporuku. Nažalost ponašao se ponekad i naravno HERA mu je dala dopuštenje da digne cijene i nije pitanje dizanja cijene se pojavilo sada prvi puta kada je premijerka Kosor reagirala, ali nije reagirala kad su se dizale cijene u Zagrebu za 15,7% u Osijeku za 23%, u Samoboru za 13%, u Zaprešiću za 13%, tada nije reagirala, tada ju to nije smetalo, uzbuđivalo, ali sada je reagirala zbog jednog pozitivnog mišljenja i smijenila Upravno vijeće HERE. Nije reagirala isto tako kada je HERA se postavila u političku poziciju i pokušala utjecati i na rezultate lokalnih izbora. Ista tvrtka HEP Toplinarstvo je podignulo cijenu, pazite ovo, u Zagrebu 15,7%, a samo 20km do Zagreba u Velikoj Gorici 47% i na taj način pokušala politički utjecati na donošenje odluke i na neki način na lokalne izbore u Velikoj Gorici. Tada nije HERA-u ništa interesiralo, tada nije reagirao ni bivši premijer Sanader, ni sadašnja premijerka Kosor jer naravno politički je to HDZ-u odgovaralo. Nažalost takav rad, odnosno ne nažalost nego takav rad SDP ne može podržati. I reći ću još jednu činjenicu, a to je da je HERA zbilja, i predsjednik Upravnog vijeća HERA-e da je zbilja radio posao za koji je bio zadužen vjerojatno nikad ne bi sada došlo do skandala, odnosno ne bi bilo skandala sa HEP-om i prodajom struje TLM-u. Jer HERA i njezin predsjednik su imali mogućnost napraviti nadzor nad energetskim subjektima sukladno odredbama Zakona o energiji i zakonima kojima se uređuje obavljanje pojedinih energetskih djelatnosti. Zašto HERA nikad nije napravila nadzor nad HEP-om koja je najveća tvrtka u tom sektoru? Nikad, niti jedan puta djelatnik HERA-e, stručne službe HERA-e nisu ušle u HEP. Da jesu, da su radile svoj posao ne bi bilo skandala HEP-TLM i prodaje jeftinije struje. To nije zasmetalo premijerku Kosor. Zbog čega to ne istakne kao razlog zašto treba smijeniti Upravno vijeće? Zato što bi HERA onda vrlo vjerojatno ove upitne poslove puno ranije otkrila. Naravno, da politički to nije odgovaralo Vladi niti premijera Sanadera, ali niti premijerke Kosor. I zato iako podržavamo promjenu vijeća zbog toga što smo cijelo vrijeme isticali na slab rad, nepravilnosti u radu, moramo glasati za, ali ovaj način rada koji sada primjenjuje Vlada, odnosno vladajuća stranka HDZ, ne možemo podržati jer on samo doprinosi tome da regulatorne agencije slabije u budućnosti, ako je uopće moguće slabije, rade svoj posao. Agencije moraju tu biti radi potrošača, a ne radi HDZ-a. Na kraju, jedino što molim prilikom predlaganja novih članova jer to nismo još dosada dobili, da se vodi računa o tome da ti članovi ne budu u takvom sukobu interesa kao što su bili protekli. Ne mogu 3 od 5 članova HERA-e doći iz tvrtke koju bi oni trebali nadzirati, regulirati, odobravati im cijene i to je praksa koja je nedopustiva. U našim svim regulatornim, gotovo, neću reći svim, gotovo svim regulatornim agencijama sjede ljudi koji su u sukobu interesa. U HERA-i, u Agenciji za zaštitu tržišnog natjecanja, u Agenciji za regulaciju telekom tržišta, svagdje, svi su ljudi povezani sa bivšim tvrtkama gdje su do prije nekog vremena radili i oni bi kao trebali štititi interes potrošača, a ne interes tih tvrtki. I tu praksu treba završiti. I zbog toga, kažem, molimo da se prilikom budućeg prijedloga ove agencije, ali i svih ostalih vodi računa o tome. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo ispravke. Prvo je gospodin Dragan Kovačević, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Naime, ispravljam netočan navod kolege Marasa koji je kazao da smjena Upravnog vijeća HERA-e se događa zato što o mišljenju HERA-e nije obaviještena premijerka Kosor. Dakle, to apsolutno nije točno. Naime, do ove smjene dolazi zbog nepoštivanja procedure, zbog odugovlačenja procedure jer se 5 mjeseci čekalo na mišljenje i zahtjev toplinarskih tvrtki, radi selektivnog pristupa jer od 11 koje su podnijele zahtjev za mišljenjem samo su 4 dobile mišljenje i isto tako zbog soliranja jer se ponašaju kao da su van sustava. Dakle, to su pravi razlozi smjene.
Hvala. Ispravak, gospodin Frano Matušić. Izvolite.
Pa netočno je kolega rekao da je do smjene došlo zbog načelnog stava premijerke Kosor "ako ne misliš kao ja onda te treba smijeniti". To nije istina. Mogli ste čuti iz uvodnog obrazloženja državne tajnice da je riječ o težoj povredi statuta same te institucije. Dakle, zbog toga dolazi do smjene, zbog teže povrede statuta. Ako niste dovoljno pozorno slušali onda sada saznajte koji je stvarni razlog.
Ispravak, gospodin Krešimir Ćosić.
Pa evo poštovani gospodine predsjedniče ispravljam tvrdnje koje se odnose na neprihvatljivu prodaju jeftine struje TLM, HEP itd., afera koja je medijski spin. Dragi gospodine lijepo je pričati o struji kad ne znate ništa o struji. Kad bi nešto znali o struji onda bi o tome govorili i kompetentnije, stručnije i utemeljenije. 12. 4. 2007, 12. 4., izvolite ja sam profesor na Fakultetu elektrotehnike i računarstva, 12. 4. 2007. godine, dozvolite gospodine predsjedniče da kažem. 12. 4. 2007. godine kada je potpisan ugovor razlika u cijeni struje je bila ispod 1 eura po megawat satu, ispod 1 eura, isti ugovor kao što je bio onaj 12. 4. 2007. je dogovoren i biti će potpisan idućih dana, cijena struje je 0,28 puta ELB kroz 14,5 megawat sati po toni aluminija. Uvedena je jedino zaštitna klauzula i cijeli problem se dogodio kao posljedica svjetske gospodarske krize kada je LMI tj. cijena tone aluminija na Londonskoj burzi sa 2,5 tisuće pala na 1200 dolara po toni. To je jedina država, to je jedina afera u svijetu u kojoj gospodarska kriza se proglašava kriminalom. To je vaš rezultat i vaš doprinos boljem razumijevanju Hrvatske gospodarske scene.
Hvala lijepa. Idemo dalje. U ime Kluba HDZ-a gospodin zastupnik Dragan KOvačević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, poštovane dame i gospodo. Naime, Klub Hrvatske demokratske zajednice će podržati odluku o razrješenju predsjednika i članova upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Naime, mi smatramo da svi u sustavu trebaju biti odgovorni da neovisnost kada se pozivamo kada je u pitanju HERA i koju ona treba imati ne znači da je netko van sustava i da može raditi što hoće. Neovisnost je vezana uz neovisnu stručnu procjenu, to nitko ne dovodi u pitanje, ali kada ta neovisna struka pristupa selektivno kada tendenciozno tempira kada će donijeti neko mišljenje i tendenciozno tempira kada će ga pustiti u javnost, onda to više nije struka onda je to nešto drugo i takvim postupcima sami članovi upravnog vijeća doveli su u pitanje svoju neovisnost. Vlada predlaže članove Upravnoga vijeća, Sabor imenuje članove Upravnoga vijeća, prema tome i HERA je dio sustava i ona treba obavljati svoj dio posla i doprinositi ukupnoj energetskoj politici države. Kao dio sustava, soliranje, nepoštivanje procedure, odugovlačenje procedure, selektivan pristup, ne može biti način rada tako jedne važne institucije i za to se mora snositi odgovornost. Uz to svojim postupanjem odnosno selektivnim postupanjem prema 11 toplinskih tvrtki, HERA je dovela u pitanje tržišnu ravnopravnost i dovela je u diskriminirajući položaj nekoliko tvrtki, dakle konkretno u ovom slučaju 4 tvrtke, u odnosu na onih 7 kojima je odgovorila na zahtjev, no treba i tu naglasiti sa pet mjeseci zakašnjenja. Dakle, jasno tempirajući ovu odluku prema svom nahođenju, odnosno svoje mišljenje. Ne može netko stvarati sustav, a netko ga minirati, neovisnost ne znači da netko može raditi što hoće. Sve mjere pa i poskupljenja u ovo vrijeme gospodarske krize moraju biti usklađene i nije dopustivo da netko solira u takvom sustavu. Vlada ulaže ogromne napore kako bi stabilizirala i energetski sektor, koji ima ključni utjecaj na cijene, na kalkulacije u zdravstvu, na standard građana, i to ne može biti dovedeno u pitanje ovakvim neodgovornim ponašanjem ovakve institucije. Prema tome, Klub Hrvatske demokratske zajednice podržava Odluku Vlade o razrješenju predsjednika i članova upravnog vijeća hrvatske energetske regulatorne agencije. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba HNS-a gospodin zastupnik Goran BEus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Klub HNS-a i Hrvatske stranke umirovljenika smatra da je ova tema dovedena do razine tragikomedije i to iz više razloga. Prije svega zbog toga što je Vlada od svoje sjednice 29. travnja do danas izravno svojim djelovanjem pokušala uniziti ulogu Hrvatskoga sabora. Kako? Sve one rasprave koje je Hrvatski sabor vodio o djelovanju HERA-e kao regulatorne agencije nisu vrijedile ni pišljiva boba kada se ocjenjivala odgovornost HERA-e, a sada jedan jedini događaj koji je izmakao kontroli, a koji što je najgore od svega, samo isključivo svjedoči da je HERA pokušala biti neovisna, izazvao je takav bijes, da je bilo jasno već 29. travnja da je gospodinu GAliću i svim drugim članovima upravnoga vijeća odzvonilo i da ih nitko više spasiti ne može a osobito zbog toga što je njihov politički zaštitnik u Remetincu. Dakle, ništa vrijedilo nije, što smo mi u ovome Domu ukazivali na propuste i u proceduri, i u poštivanju statuta, i u poštivanju zakona o regulaciji energetskih djelatnosti, o tome da je potpuno nedopustivo da se cijene povisuju odjednom za 47%, kao što je to bio slučaj u Velikoj Gorici, gdje je nekoliko stotina građana protestiralo prije godinu dana na cesti, ništa to vrijedno nije bilo. Ništa vrijedno nije bilo kada smo govorili o skandalima koji se vuku za HERA-om kao takvom, za ljudima koje je vode, dakle to ništa nije vrijedilo. Ali kada je Agencija očito svjesna da ima šum na kanalu sa Ministarstvom gospodarstva i Vladom, poštujući proceduru jer je tako isto reagirala i ranije, dakle objavila je neobvezujuće mišljenje na svojim web stranicama, jer HERA-ino mišljenje ne obvezuje, što je najgore od svega, to se nije uklopilo u politiku Vlade i istoga časa upaljen je alarm i bilo je jasno da gospodin GAlić i njegov tim više ne mogu ostati. I možemo mi sada govoriti što god hoćemo, da smo mi na to upozoravali i ranije, da je praksa HERA-e bila nedopustiva, a što je najgore od svega da je u ovome slučaju HERA pokušala biti doista neovisna od Vlade, i da će za to platiti glavom. Koja je to poruka koja se šalje regulatornim agencijama u Republici Hrvatskoj? Ma da ti nije palo na pamet zauzeti stav koji najprije nisi iskomunicirao sa nadležnim ministarstvom odnosno s Vladom. Prema tome, tu svoju neovisnost i samostalnost ostavi iza vrata jer kada ministar financija kaže da neovisnost nije da radi tko što hoće, kao što je rekao na sjednici Vlade 29. travnja onda je to vrlo jasna poruka koliko je sati. Ne petljajte se tamo gdje mislite da vam je mjesto i tamo što zakon propisuje da vam je mjesto, nego budite sa strane i čekajte impute od Vlade koja jedina može odgovorno funkcionirati u ovome sustavu. Kako drugačije protumačiti riječi premijerke koja je na Vladi 29. travnja jasno i glasno kritizirala HERA-u rekavši da je ona izgleda neovisna jedino od odgovornosti. Pa ona je odgovorna Hrvatskom saboru a ne Vladi. Prema tome, kakva odgovornost prema Vladi. Vlada nije inicirala razgovor odgovornosti upravnoga vijeća ovdje u ovom Saboru, nego je došla sa zahtjevom za smjenu. To su dvije vrlo različite stvari. Sada odjednom ne valja ono što je valjalo godinama. Ali građani koji su bili varani, izigrani, koji su u vrijeme ekonomske krize na svojoj koži osjetili što to znači kada se politika petlja u regulaciju energetskih djelatnosti pa kada dobiju preko noći 45 ili 50% veće račune neće zaboraviti što se ovdje događalo. I sada smo u jednoj šizofrenoj situaciji, pa nitko ne može poduprijeti upravno vijeće koje stoji iza takve politike i na to Vlada računa. Ali mi moramo biti svjesni da ovakav pristup Vlade zapravo ruši ugled Hrvatskoga sabora. Glasati za ovaj prijedlog Vlade znači uniziti ugled Hrvatskoga sabora. Glasati protiv njega znači abolirati vodstvo HERA-e za sve ono što je radila proteklih godina na što smo s pravom ukazivali da ne valja. Stisnut ćemo mi zube, ali nećemo zaboraviti. Hvala lijepo.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je na redu gospodin zastupnik Daniel Srb, gubi pravo na raspravu po ovoj točci dnevnog reda. Gospodin Nenad Stazić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Sabora. Najprije imamo ovdje dva različita tumačenja razloga za ovu smjenu. Jedno tumačenje razloga smo čuli od državne tajnice, a njega kao što vidimo i kolega Matušić brani, ne zna se zašto kada je svima jasno i kada je to objavljeno u svim dnevnim novinama, na Hrvatskoj radio-televiziji što je izjavila premijerka Kosor. Premijerka Kosor nije govorila ali baš ni o jednom od ovih razloga koje je ovdje državna tajnica navela kao o razlogu za smjenu Tome Galića. Ona nije ništa govorila o rokovima koji se ne poštuju, ona ništa nije govorila o tome da se narušava jednakost subjekata pred tim regulatornim tijelom ili na tržištu. Ona je rekla samo jedno: "Ako netko donosi odluku o poskupljenju onda o tome mora obavijestiti Vladu. A ja kao premijerka o tome nisam ništa čula niti sam dobila informaciju". To je ona rekla. Prema tome, sve što se upire kolega Matušić da objasni i državna tajnica da objasni da su neki drugi razlozi ovdje u pitanju, pada u vodu. To je naprosto neistina. Istina je jedna jedina. Tomu Galića se smjenjuje zbog toga što je neposlušan bio. Nije pitao premijerku a eto usudio se donijeti nekakvo mišljenje na koje inače po zakonu ima pravo. Drugo što je sporno ovdje, što mi dobivamo prijedlog za rješenje toga upravnoga vijeća, a nemamo nikakav prijedlog imenovanja. Znači kada se razriješi Tomo Galić i upravno vijeće nitko neće voditi HERA-u. nitko neće odlučivati niti nadgledati cijeli energetski sektor. To su HEP, to je JANAF, to su najveća poduzeća. Vladi uopće nije bitno da li će to netko nadgledati ni kakvo je stanje u regulaciji energetskog tržišta. Njoj je bitno smijeniti Tomu Galića jer je bio neposlušan. Čak se nije potrudila ni pronaći neke druge, da istovremeno sa razrješenjem predloži nove ljude. Dakle, taj isti Tomo Galić nije smijenjen kada je kupovao stan od HEP kao bivši zaposlenik HEP-a po povlaštenoj cijeni, ali vjerojatno nije smijenjen zbog toga što je u tom slučaju pitao premijerku jel da to napravi, a ona mu je to dopustila. Nije smijenjen kada si je uplaćivao tečaj za nadzornika, a s ove pozicije ne može biti ni u kakvom nadzornom odboru. I kada je taj tečaj plaćao novcem te HERA-e, a valjda zato što je i zato pitao premijerku pa mu je ona to dopustila da na taj način troši HERA-ine novce. Smijenjen je onda kad nije pitao. A što nije pitao? Nije pitao smije li raditi ono za što ga je zakon ovlastio njega i cijelu HERA-u tj. da donese neobvezujuće mišljenje i da ga sukladno zakonu objavi na web stranicama HERA-e. Nije smijenjen onda kada je kršio zakone ali je smijenjen onda kada je postupio po zakonu. To je interesantan odnos premijerke Kosor i cijele Vlade prema dužnosnicima kojima je bilo što povjereno. O sukobu interesa već je ovdje bilo nešto rečeno. Uistinu nije dobro kada u nezavisna regulatorna tijela, ljudi dolaze iz onih subjekata koje moraju nadzirati. Kao što je to slučaj između HEP-a i HERA-e. I sada je opet interesantan stav HDZ-a prema tome. Ovdje nisu vidjeli sukob interesa, nikakav, ali kod imenovanja 11. člana Programskog vijeća Hrvatske radio-televizije, vide sukob interesa i tamo gdje ga nema. I kažu da bi se eventualno, možda mogao pojaviti sukob interesa, pa ne žele imenovati 11. člana vijeća. Ovdje gdje je sukob interesa evidentan e to ne smeta ni gospodinu Hebrangu ni Markovinoviću ni ostalima u HDZ-u i u njihovu klubu, a smeta ih u Odboru za informiranje. Jako neobično poimanje pitanja sukoba interesa. Jedna vrlo selektivna primjena tog principa o neovisnosti HERA-e. Dok je HERA uoči lokalnih izbora, a očito je sada, po nalogu i uz dopuštenje premijerke Kosor jer vidimo da ona ne može podnijeti ako se nju nešto ne pita, ako ju nezavisna regulatorna agencija nešto ne pita, odobravala poskupljenje plina u Velikoj Gorici za 46%, u Zagrebu za 15%. Dakle dok je djelovala, dok je slušala HDZ sve je bilo u redu. To što je građanima nanesena šteta ma vrlo važno. To što su građani u Velikoj Gorici morali plaćati plin skuplji 46% ma nije bitno pa nek plaćaju. Ali sada kad je prvi put postupila neovisno e onda ih se smjenjuje. Toliko o neovisnosti te agencije. Tko je Tomo Galić i koji su pravi razlozi smjene? Tomo Galić je u Koprivnici bio Polančecov zamjenik u HDZ-u, usko vezan uz Polančeca, znači dolazi iz Polančecove torbe. Tomo Galić je između ostaloga kriv ili nije li kriv za aferu HEP TLM. Pa HERA je bila ta koja je trebala nadzirati i upozoriti. Ne može se struja po povlaštenim uvjetima i po povlaštenoj cijeni prodavati jednoj privrednom subjektu i to još privatnom. I to ne još krajnjem korisniku te struje jer TLM nije koristio tu struju, on je samo prodavao dalje. Znači, zapravo djelovao je tu kao nakupac ili prekupac struje. HERA je trebala i Tomo Galić je trebao biti taj koji je trebao upozoriti i javnost na web stranicama, a dakako i premijerku Kosor ili premijera Sanadera tada, to se ne smije raditi, to je kriminal. Pa on je tamo zato postavljen da to nadzire. Nikoga Tomo Galić upozorio nije niti mu je padalo na pamet da upozorava kad je znao da je to politička odluka HDZ-a koju je premijerka, kao što kaže, samo potpisala. Zamislite, ništa drugo nego samo potpisala. Tomo Galić je znači u igri, on je dio tima koji je oštetio Republiku Hrvatsku za 600 milijuna kuna, a tu štetnu odluku je potpisala premijerka Kosor. I Tomo Galić je jedan vrlo neugodan svjedok. I sad se miče Tomu Galića jer pazite, ako istraga dotle dođe, a trebala bi doći za Boga miloga, da ga ne bi smjenjivali kad ga istraga obuhvati smjenjuju ga unaprijed, iz predostrožnosti, za svaki slučaj, da se danas sutra ne bi moglo povezati Tomu Galića s premijerkom Kosor i da bi premijerka Kosor sutra mogla reći pa ja sam rekla nek se smijeni Galića. To su pravi razlozi, a ne oni koje je ovdje navela državna tajnica i koji pišu u ovom obrazloženju. Prema tome, Tomo Galić ikad nije trebao biti ni postavljen za šefa HERA-e. To su ta HDZ-ovska imenovanja, to su te HDZ-ovske perjanice, to su ti umreženi ljudi, a rezultat toga je 600 milijuna štete za Republiku Hrvatsku. Smjenu Tome Galića treba podržati, o tome nema nikakve dvojbe. Nadamo se da će Vlada biti pametnija i odgovornija kod predlaganja novih.
Hvala. Svi smo zastupnici, ali nismo ni istražni suci ni državni odvjetnici ni suci i možda bi se trebalo oko toga malo, da ne pretvaramo sabornicu kao što sam puno puta rekao, u policijsku istragu, u državno odvjetništvo i u sud. Imamo jednu repliku. Gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Kolega Staziću, sve smo o tome govorili, ali želim skrenuti pozornost na jednu stvar. Naime, gospođa premijerka s ovim prijedlogom je zorno prikazala što misli o neovisno agencija, što misli o neovisnosti bilo kojeg tijela ili institucije u Republici Hrvatskoj, o njihovom mjestu i poziciji u Hrvatskoj državi i hrvatskom društvu. Kakva odgovornost, samo poslušnost. Ako netko samo zazvoni na neku nepravilnost, tome je odzvonilo. To je njezina famozna borba protiv korupcije i time se ustvari pokazala unaprijed i ono što u biti jeste, nikakva jahačica konja kojim ona čvrsto drži uzde nego jednostavno jahačica apokalipse.
Hvala. Imamo i odgovor na ovu repliku. Gospodin Stazić, izvolite.
Ma o kakvoj borbi protiv korupcije kolegice vi govorite? Pa taj isti Tomo Galić je novcima HERA-e kupio slike u vrijednosti 70 tisuća kuna od supruge zastupnika HDZ-a Milinkovića. Nikog to smetalo nije. Jel tada premijerka Kosor došla ovdje pred Sabor i tražila njegovu smjenu? Da li tada je bilo tko od HDZ-a rekao tom istom Galiću pa slušaj čovječe tako se radit ne može? Jel to ikoga zasmetalo? Ovdje u ovom Saboru HDZ-ovce smeta jedino kad se istina govori, onda čak i predsjednik Sabora reagira. Hvala.
Najbolje je šutit jer svak' karta kanta, u nas se kaže. Gospodin Lesar ima riječ, izvolite.
Hvala lijepa, poštovani gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege. Unazad tri godine riječi HEP i HERA spominjao sam jako često i još neka prezimena. Neki od njih su sada u pritvoru a neke od prezimena koje sam često spominjao bi trebalo sada smijeniti. I koliko god sam bio uporan i upozoravao da u energetskom sektoru Hrvatske imamo toliko nereda, korupcije i čudnih poteza. Uvijek se prelazilo preko toga tako dugo dok nije iz nekih drugih razloga ili nekih drugih tijela vlasti došlo do spoznaja da ima podosta razloga za istrage, pritvaranja, podizanja optužnice. Upozoravao sam na činjenicu da je kadrovski HERA preslik HEP-a. Nikoga nije bilo briga. Usput kad velim HERA misleći na ovu agenciju regulatornu sjetih se božice Here. Hera je izvršila preljub, a bila je božica braka i jako je naljutila Zeusa i mora biti maknuta. Osjetila je ljutnju Zeusa. Kako to da u obrazloženju razloga razrješenja Upravnog vijeća HERA-e nema spomena ugovor HEP – TLM. Uostalom, gospođo državna tajnice tko je utvrdio činjenice koje u obrazloženju Vlade pišu da su napravili? Koje nadzorno tijelo? Tko je bio u HERA-i i ustanovio ovo što ovdje piše? Gospođa Kosor? Ona je potpisala ovaj podnesak. Dakle, ovdje nitko nije. Niste se potrudili napisati tko je utvrdio postupanje upravnog vijeća tako kao što ovdje piše. Ja sam pregledao njihova priopćenja i njihove dokumente na web stranicama godinu i pol dana unazad. To što su uradili u ovom slučaju koje je inkriminacija zbog kojega tražite smjenu radili su cijelo vrijeme. Ja sam postavljao pitanje kako to da mišljenja HERA-e u povećanju cijene struje uvijek imaju kalendarske veze sa izborima u Hrvatskoj. Jer su neka mišljenja davana šest i pol mjeseci nakon podnošenja zahtjeva, a dva dana prije sjednice Vlade. To nikad nikoga nije smetalo. Upozoravao sam na činjenicu da pitanje privatnih investicija i proizvodnja struje recimo iz vjetro elektrana u Hrvatskoj nikako da krene ako investitor nije HEP. I da postoje određeni problemi, izražavao svoju sumnju da se o nečem sumnjivom radi. Upozoravao sam na činjenicu da pitanje čak i zakonodavnih rješenja u utvrđivanju tarifnih razreda za određivanje cijena struje pa i prava prodaje struje nije dobra. Upozoravao sam na činjenicu da HERA ne radi svoj posao zadnjih godinu i pol dana, ali unazad nekoliko mjeseci nisam pronašao ali apsolutno ništa što bi bili radili drugačije nego do sad. Je li točno da je HERA dala pozitivno mišljenje na ugovor HEP – TLM, u ugovoru o prodaji struje po povlaštenim uvjetima. Jer ako nije, ugovor bi trebao biti pravno nevaljan. Zašto su istražnici USKOK-a bili u HERA-i u vezi tih ugovora, a Vlada ne? Da li je HERA dala pozitivno mišljenje ili suglasnost TLM-u da izvozi struju? Tvrtka koja nije ovlaštena za to ili je TLM izvozio struju mimo suglasnosti i dozvole HERA-e? O tome u ovom obrazloženju ne piše ništa. Očekivao sam da u usmenom obrazloženju čujemo stvarne razloge razrješenja Upravnog vijeća. Ovo što piše nejasno je tko je to ustanovio i ne mogu biti pravi razlozi jer pravi razlozi su onda stari najmanje godinu i pol dana. Ali ako je ovo što u obrazloženju Vlade piše točno, dakle ako je to istina jesu li oni samo prekršili svoje ovlasti ili počinili i kazneno djelo? Da li Vlada namjerava podnijeti kaznenu prijavu ili kazneno prijaviti sve članove Upravnog vijeća pod sumnjom počinjenja kaznenog djela zloupotrebe ovlasti? Ovo što ovdje piše trebao bi biti razlog po mom sudu da Vlada, Državno odvjetništvo podnese prijavu pod sumnjom počinjenja kaznenog djela. To dakle, o tome se u pisanom obliku neću i usmeno nije ništa rečeno. Jer samo podnošenjem prijave možete dokazati da su ovi razlozi jedini istiniti i točni kada tražite razrješenje Upravnog vijeća HERA-e. Ako toga ne bude onda ovi razlozi doista nisu točni, onda su samo političke prirode. I na kraju završavam s pitanjem. Ako sutra ili prekosutra Sabor razriješi Upravno vijeće kada će biti imenovanje novog Upravnog vijeća? Koliko dana, vremena će biti HERA bez Upravnog vijeća i da li Vlada, gospođo državna tajnice, misli promijeniti zakon i spriječiti mogućnost potencijalnog sukoba interesa, da Upravnog vijeće Energetske regulatorne agencije ne mogu biti birani ljudi koji su poslovno bili ili jesu vezani sa HERA-om. Da li ovo iskustvo koje smo imali sad dovoljno da izmijenite zakon, način, uvjete koje članovi vijeća moraju zadovoljiti da bi se u buduće ovakve stvari sprječavale. Jer ako ništa ne promijenite i novo Upravno vijeće će biti u ovoj situaciji ubrzo. Ali ključno je pitanje, ako su ovo jedini razlozi razrješenja jeste li podnijeli ili ćete podnijeti kaznenu prijavu protiv članova i predsjednika Upravnog vijeća HERA-e? Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, poštovana državna tajnice. Pa evo, počeli smo u Saboru govoriti o torbama tko je iz čije torbe izašao. Ja isto ne znam iz čije je torbe izašao kolega Stazić. On to valjda najbolje zna sudeći po nastupima. I ujedno unaprijed se ispričavam zbog sukoba interesa koji je opravdan na Hrvatskoj radioteleviziji koje gospodin Stazić nije mogao poslati ravnatelju … [[Ne razumije se.]] Hrvatske radiotelevizije. Također kad je spominjao perjanice HDZ-a, mislim da su nenadmašne bile perjanice iz SDP-a dobivanjem 4,7 milijuna eura mita od Daimlera što je jasno rekord u visini mita, pa krenimo od svojih pa onda bit će vjerojatno lakše doći i do istina. Dakle, namjerno očito preskačemo, preskačemo činjenice a to da je HERA, da HERA nije postupala jednako prema svima. Naime distributeri, odnosno tvrtke koje se bave distribucijom energije, proizvodnjom energije očito nisu bile u ravnopravnom položaju, što normalno donosi štetu, za razliku velim od brojnih teoretičara a ja sam razgovarao sa nekoliko predstavnika tvrtki, jasno da su jedni bili zadovoljni, drugi nezadovoljni, ne zbog rješenja HERA-e, nego zbog redoslijeda rješavanja. Da se malo podsjetimo da je HERA, Hrvatska energetska regulatorna agencija nastala kao pravni sljednik Vijeća za regulaciju energetskih djelatnosti, da je evo ajde da malo vremena imamo, bolje možda preskočiti, da je za rad HERA-a evo značajno bilo donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti u srpnju 2007., pa u rujnu 2007., dakle bavili smo se s tim, tu smo možda ma neki propust i napravili jer je evo predsjednik upravnog vijeća dobio poprilične ovlasti u HERA-i. Naime čitav niz poslova i nadležnosti postao je neposredno autonomno područje postupanja i samostalnog odlučivanja predsjednika upravnog vijeća, od izbora, imenovanja članova upravnog vijeća i neposrednog odlučivanja o njihovim statusima, do neposrednog rukovođenja nadzor a i upravljanja radom stručnih službi. Dakle očito da ćemo tu nešto morati mijenjati, a od propusta, opet kažem da ne duljim, evo rijetko su sazivani sastanci savjeta za regulatorna pitanja i savjeta za zaštitu potrošača, a u posljednje vrijeme kad su mijenjani tarifni sustavi i pripremana mišljenja na prijedloge promjena visine tarifnih stavki, ti savjeti nisu niti jednom sazvani. Propušteno je u proces pripremanje i donošenje izmjena važnih podzakonskih akata i promjena visina tarifnih stavki, uključiti normalno i druge institucije, a posebice Udruga za zaštitu kupaca, končano i same kupce. I sad donoseći pojedina, normalno pozitivna mišljenja i objavljujući ih ne u cijelosti, nego djelomično na svojoj Internet stranci, a bez istovremeno prikaže i zahtjeve energetskih subjekata na koja se ta mišljenja odnose, HERA je ministarstvo i Vladu Republike Hrvatske stavila pred gotov čin u pogledu daljnjeg predlaganja i odlučivanja. Istovremeno s ove institucije javne vlasti konfrontirano s energetskim subjektima i s javnošću i dakako s kupcima. Dakle u vrijeme kad stvarno nastojimo zaštititi i kupce, kad nastojimo zapravo da svi ovi subjekti energetski, pogotovo i dobro djeluju, kad nastojimo napraviti neku pomirbu, normalno svaka panika koja se pojavi na, u državi, na tržištu, normalno da odgovara, velim i kolegi Staziću i svima ostalima, ali je ipak cilj da ako se i to radi, da se radi ravnopravno i pošteno. Sve to dogodilo se uz skinuta ograničenja i ograde koje su sve prije neki dan važeće metodologije tarifnih sustava, odnosno tarifni sustavi koliko toliko imali. Time ozbiljne negativne posljedice, procedure utvrđivanje i donošenju tarifnih stavki, odnosno u cjelokupnom regulatornom okviru tek treba očekivati, uključujući tužbene zahtjeve energetskih subjekata prema institucijama Republike Hrvatske. Dakle, i to bi se moglo dogoditi zbog, opet kažem neravnopravnog tretmana. Zbog načina vođenja i postupanja HERA-e u energetskom sektoru i na tržištu energije, dakle riječ je o električnoj energiji i plinu, došlo je do zastoja u procesima restrukturiranja i odvajanja energetskih djelatnosti, a onda i otvaranju tržišta energije. Naime tržište energije se očito, trebat će otvoriti više. U svrhu nesmetanog i što uspješnijeg rada HERA-e njene pozicije neovisnog regulatora energetskih djelatnosti, samostalne, neovisne i neprofitne javne ustanove osnovane radi uspostave i provođenja regulacije energetskih djelatnosti u Republici Hrvatskoj nužno je izvući odgovarajuće zaključke i pouke iz dosadašnjih iskustava njenog rada i rada njenog upravnog vijeća. Naime novo upravno vijeće, a to znači novi predsjednik upravnog vijeća i svi njegovi članovi trebaju učiniti sve da se to ostvari. Pretpostavka za to je jasna i razvidna suradnja s Ministarstvom gospodarstva, rada i poduzetništva odnosno Vladom Republike Hrvatske. Nadalje, potrebno je provesti i zahvate u važećem zakonodavnom i regularnom okviru, kako bi se uočeni brojni nedostatci i nerazvidnosti formalno otklonile. Znamo da Republika Hrvatska ima obvezu izgradnje razvidnog i efikasnog zakonodavnog okvira za energetski sektor, odnosno uvođenje tržišta i odvijanje tržišnih i javnih usluga. To su uvjeti sudjelovanja u europskim energetskim tijekovima i tržištima. U svezi s tim razvidan je i efikasan sustav regulacije energetskih djelatnosti i treba biti cilj i obveza, budući da se time stvaraju dobre neposredne pretpostavke, za sve ostale pozitivne procese u svezi s energetskim sustavom, njegovim restrukturiranjem, liberaliziranjem, zatim diversifikacijom vlasništva, te pokretanjem novih razvojnih projekata, u što niže rizike i negativne utjecaje na okoliš i ljude. Sva dostupna iskustva ukazuju na nužnost dobre i razvidne suradnje zakonodavca i regulacijskog tijela u nacionalnim okvirima, a to je moguće jedino i uz uvjet da radi javno, naravno u cijelosti unutar okvira zakonodavstva Republike Hrvatske, te da pritom dosljedno i u izričaju i duhu, dakle u praksi slijedi odgovarajuće europske standarde i rješenja za energetske sektore i tržišta. Hrvatski sabor i Vlada Republike Hrvatske imaju pravo i obvezu stvoriti odgovarajući regulacijski okvir u Republici Hrvatskoj, a HERA obvezu i mandat kao nezavisno regulacijsko tijelo unutar tog okvira, postupati dosljedno po unaprijed poznatim pravilima i načelima. Dakle, dosljedan i jasan regulacijski okvir i poštivanje načela koje donose odgovarajuće ekonomske direktive organizaciji energetskog sektora i tržišta, danas se u Europi smatra ključnim preduvjetom razvoja ili privlačenja stručnih poslova i investicija. Republici Hrvatskoj svakako mora biti cilj uključivati se u takve poslove i privlačiti ih, jednako kao i investicije u energetski sektor i njegove institucije. Republika Hrvatska mora aktivno sudjelovati i u regionalnim tijekovima i tržištima, odnosno projektima i poslovima koje oni donose. Uloga i odgovornost HERA-e time su još i veći. Ona u tom mora aktivno surađivati s odgovarajućim državnim institucijama, tijelima vlasti i ustanovama kako god mi, odnosno što god mi željeli. Jer nama očito suradnja, nama, govorim zapravo oporbi, oporbi suradnja očito ta ne odgovara jer ako je suradnja onda je diktat, a samostalnost agencija ovisi o kvaliteti agencija. A mislim da će doći sad na red sve agencije pa možda će neke trebati i ukinuti s čim se svakako slažem. One koje su bespotrebne i one koje su neučinkovite, a to ćemo napraviti ovdje svi zajedno ja mislim na veselje svih nas. Evo, zbog svih ovih ranije navedenih propusta HERA-e ja podržavam evo da se smijeni i ravnatelj, isto tako i članovi Upravnog vijeća HERA-e. Hvala.
Gospodine zastupniče i dame i gospodo morat ću se još jedanput umiješat prije nego dam ispravak netočnog navoda. Dakle, nepotrebno je naglašavati, ali izgleda da je svako malo to ipak trebamo obnoviti to naše saznanje da je u Hrvatskoj Ustavom utvrđena dioba vlasti. Na zakonodavnu, izvršnu i sudbenu vlast. Nije u vezi mita, u vezi kamiona ništa dokazano, a mi nismo ni policajci, ni državni odvjetnici ni suci. Kao što nije dokazano ni šteta od 600 milijuna koja je nastala eventualno u HEP-u itd. Pustimo organima vlasti koju smo sami ustanovili da rade svak svoj posao i svedimo naše rasprave u okviru onoga što mi možemo govoriti. Može se govoriti o nekoj sumnji itd., to je u redu. Ali da mi tu već govorimo kao o gotovoj stvari, presuđenoj i ne znam što. Mislim da nije u redu. Dakle, to se odnosi na svakoga. Ja bih sada dao ispravak netočnog navoda gospodinu zastupniku Zoranu Vinkoviću. Izvolite.
Evo zahvaljujem gospodine predsjedniče. Upravo sam vas htio, odnosno ovo upravo što ste vi rekli govoriti, jer ako uvaženi zastupnik zna tko je uzeo mito dužnost građanina, a posebno zastupnika bi bila da to prijavi. I zahvaljujem evo što ste upozorili sada jednog i iz HDZ-a. Međutim evo sad ću, tu vam zahvaljujem, iako idete u mirovinu, najavili ste, vidim da još dobro primjećujete to i svaka vam čast. A evo sad ako mogu ovaj ispravak netočnog navoda, vezano za ravnatelja u sjeni. Pa da je gospodin Stazić bar i ravnatelj u sjeni vjerojatno bi znali i prije nekoliko mjeseci tko je potpisao ugovor za onaj ciklus preprodaje struje i tko na kraju krajeva treba odgovarati.
Vidjet ćemo. Hvala lijepa. Dame i gospodo, budući da je sad 13,30 evo, a imamo još 2 rasprave i Vlada će se očitovati o ovoj raspravi zaključno, ja ću sada prekinuti raspravu. Nastavit ćemo u 15 sati i prvi je na redu gospodin Zvonimir Mršić, potom Slavko Linić i na kraju predstavnica Vlade. A u 13,30 je prestala mogućnost prijave za 10 minuta rasprave. Hvala vam lijepa i dobar tek.
Nastavljamo sjednicu, molim za malu ispriku zastupnike i zastupnice, bilo je jedan neodgodivi razlog zašto malo se kasni sa sjednicom. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, predstavnici Ministarstva. Dakle, mislim da postoji opći konsenzus oko toga da Galić mora otići, za nas je pitanje da li je uopće bilo primjereno da osoba koja je radila u HEP-u a i većina upravnog vijeća može preći u upravno vijeće HERE iz HEP-a. Međutim, postavlja se cijeli niz drugih pitanja, ono oko čega se sasvim sigurno uopće ne slažemo to su razlozi zbog kojih Galić treba otići. Ali ono što dodatno se meni otvara pitanje, zašto odlazi upravno vijeće. Jer ako su razlozi koje je navela premijerka točni a to je da ju gospodin Galić nije pitao da li smije dati odobrenje za povećanje toplinske energije, onda sasvim sigurno za to nije odgovorno vijeće. Ako su točni razlozi o kojima piše ovdje u obrazloženju koje smo dobili na stol, onda jednako tako nema apsolutno nikakve odgovornosti upravnog vijeća. Jer ja pretpostavljam da su predlagatelji pročitali zakon i da su pročitali Statut HERA-e, a u zakonu a posebice u statutu HERA-e piše da upravno vijeće ne može ništa napraviti što ne predloži predsjednik upravnog vijeća. Prema tome, ono što Galić nije predložio upravno vijeće nije moglo raspraviti, ono što Galić nije sazvao, upravno vijeće se nije moglo sastati, ono što Galić nije stavio na dnevni red upravno vijeće nije moglo raspravljati o tome. Nije moglo znati prema statutu upravnog vijeća HERA-e upravno vijeće da postoje zahtjevi višeg distributera za isporuku toplinske energije i nije moglo znati koje će zahtjeve Galić staviti na dnevni red, a koje zahtjeve Galić neće staviti na dnevni red. Valjda smo čitali statut upravnog vijeća HER-ae u kojem nedvosmisleno kaže da predsjednik upravnog vijeća imenuje svojeg zamjenika, da predsjednik upravnog vijeća donosi akte potrebne za rad i poslovanje, organizira, vodi i odgovara za stručni rad i poslovanje agencije, ne samo upravnog vijeća nego i Agencije u cjelini. I sada da bismo mi pokrili to što premijerka zapravo želi učiniti, a želi riješiti se Galića, a čini mi se ne zbog toplinske energije nego zbog niza drugih stvari, mi žrtvujemo cijelo upravno vijeće i prebacujemo odgovornost za cijelo upravno vijeće za ono što je odgovoran Galić mada smatram da uopće Galić u ovom slučaju nije odgovoran jer je radio samo svoj posao. Ali kada Vlada nešto donese, i potpiše premijerka, samo potpiše premijerka onda se ne traži, Vlada smatra da je odgovorna za to, ne smatra niti premijerka niti potpredsjednica da je odgovorna za ono što je potpisala, nego se kažnjava, ili pokušava kazniti ili sumnjiči jednog od članova Vlade ili nekog tko je provodio odluku Vlade. Ali taj princip ne vrijedi ovdje u slučaju za HERA-u. Za HERA-u su svi odgovorni, odgovorni jer su radili svoj posao, za sve ono što nisu dobro radili ovdje se ne kaže niti riječ. Ja mislim da je u ovom obrazloženju trebalo napisati makar dvije rečenice o tome da je HERA odgovorna zašto je povišenje cijene plina donijeto na sjednici upravnog vijeća 16. 1. a primjenjuje se od 1. 1. ove godine. Kako je moguće da regulator nije utvrdio cijenu plina nego ga utvrđuje sa retroaktivnom primjenom, o tome ovdje nema niti riječi. Ovdje se ne kaže zašto nije bilo dopušteno HERA-i da donese odluku tarifi plina. Tek nakon što je bio postignut dogovor koliko smije poskupiti plin, dano je zeleno svjetlo i sa 16 dana zakašnjenja se odobravaju tarife distributerima, i sa 16 dana zakašnjenja distributeri šalju obavijest i račune korisnicima i kažu gledajte vama je to, vi to još niste znali ali vama je plin poskupio od 1. siječnja ove godine. E, ali ovdje je nekako netko prokljuvio da je HERA dala odobrenje za poskupljenje toplinske energije, a da za to nije bila pitana a niti odobrila premijerka. Ako je to doista točno što piše u obrazloženju, onda za sva dosadašnja poskupljenja koja su u Hrvatskoj posljednjih godinu dana je znala, odgovorna je i odobrila je premijerka. Uključujući sva poskupljenja struje, uključujući sva poskupljenja plina uključujući i najavljeno poskupljenje struje od 13% od 1. srpnja. Ovdje nemamo primjerice niti obrazloženje zašto upravno vijeće HERA-e na svojoj web stranici kaže da je odbijen zahtjev HEP distribucije za povišenje cijene, a onda se istovremeno u Ministarstvo gospodarstva šalje da je HERA usvojila ne 19% nego 13% povišenje cijene distribucije. Kako je moguće da dva različita dokumenta imamo iz jedne institucije. Jedno na web stranici gdje se junačimo i kažemo nismo udovoljili zahtjevi, što je točno, mi smo rekli može poskupiti 19%, ali s druge strane je došlo u Ministarstvo gospodarstva zahtjev i sugestija da može ići ukupno kumulativno 13%. Ovo je jedan vrlo ozbiljni presedan u regulaciji na području tržišta u Hrvatskoj, jer ako iz ovih razloga bude smijenjeno predsjednik i upravno vijeće, ja sam za to da se smijeni predsjednika, ali ako iz ovih razloga bude smijenjen onda sva druga regulatorna tijela trebaju vrlo ozbiljno razmisliti da li i u kojem trenutku se zamjeriti premijerki. Da li i u kojem trenutku prvo moraju pitati premijerku pa onda tek djelovati i uređivati tržište kao nezavisna regulatorna tijela ili će doći pod nož i biti smijenjeni? Bilo je potpuno normalno i logično da sa zahtjevom sa smjenom je došlo izvješće o poslovanju, da znamo što je to sve HERA učinila kako bismo o tome mogli raspravljati, dakle o radu HERA-e. A mi ovdje utvrđujemo da je jedna jedini presedan, a to je da dobijete više zahtjeva, na jedan odgovoriti ili na nekoliko odgovoriti, a na nekoliko ne, dovoljan razloga za smjenu. Da li je to dovoljan razlog kod ostalih regulatora? Da li će to biti uvijek od sada razlog da se smjenjuje cijelo upravno vijeće, iako ponavljam upravno vijeće o tome nije imalo nikakvih ingerencija da odlučuje, nije moglo niti znati da li ima kakvi su zahtjevi i što su stručne službe učinile? Ne, ne prema statutu ne. Jedino isključivo je predsjednik Upravnog vijeća HERA-e odlučivao o tome što i kako će se raditi u samoj HERA-i. nisu mogli članovi upravnog vijeća tražiti da se stavi na sjednicu upravnog vijeća svi zahtjevi i da se o svim zahtjevima odlučuje. Mi ni ne znamo da li se o svim zahtjevima odlučivalo, pa su se neki prihvatili a neki nisu. Ali kažnjavamo ljude koji ni na koji način nisu imali mogućnost o tome odlučivati. Kažnjavamo ih iz jednih razloga na papiru iz drugih stvarnih razloga koji su poznati u javnosti. Ono što je apsurdno u situaciji da mi uz zahtjev za razrješenje nemamo prijedlog za imenovanje. Što će biti u ovom interegnumu ili ćemo danas o tome raspraviti pa nećemo dovoljno dugo glasati o tome dok se ne smisli tko je dovoljno podoban da sjedi u Upravnom vijeću HERA-e. Ovo je situacija koja je nedopustiva, prema zakonima koji vrijede. A posebice je nedopustiva prema onome što HERA u budućnosti treba biti na hrvatskom tržištu a to je prema sukladno prema trećem paketu direktiva Europske unije, HERA ĆE samostalno od sljedeće godine odlučivati o tome kolika može biti cijena i dopuštati tarifu. Neće joj za to više biti potrebna suglasnost ministarstva i Vlade i odgovarat će Europskoj komisiji. Kako će tada HERA moći donositi odluke, jer neće biti u poziciji nazvati europskog komišinara i pitati ga smije li misliti svojom glavom i donositi tarifu sukladno zakonu, odnosno sukladno argumentu koji su distributeri ili poručitelji podnijeli zahtjev.
Hvala. Ispravak navoda, gospodin zastupnik Franjo Lucić.
Hvala lijepo. Evo kolega da samo ispravim vaš netočan navod. Dakle, mi smjenjujemo danas članove HERA-e, ali ne možemo istovremeno danas dati prijedlog novih ljudi, to je sljedeća sjednica i sljedeći postupak. Najprije se moraju razriješiti, onda mora biti prijedlog imenovanja i moraju biti izabrani. Evo, samo toliko.
Gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, predstavnici ministarstva. U razvijenim parlamentarnim demokracijama da se na neki način izvršna vlast ograničila u svojoj mogućnosti upravljanjem resursima, tržištima, formiraju se regulatorna tijela. Na neki način pokušali smo to i u Hrvatskom saboru. dati ovlasti Hrvatskom saboru da on kontrolira slobodu kretanja roba, ljudi i to putem određenih regulatora, pa je to razlog da ti regulatori Hrvatskom saboru dostavljaju izvješće. Da li možemo biti zadovoljni sa radom Hrvatskog sabora u kontroli rada regulatora? Mislim da nam HERA pokazuje najbolje da ne smijemo biti zadovoljni svojim radom. Svoj posao nismo odradili kako treba. Ili bolje rečeno većina u Hrvatskom saboru svoj posao nije odradila. Pokušajmo dati ocjenu energetskog tržišta u Republici Hrvatskoj i što ćemo moći zaključiti kada dajemo ocjenu energetskog tržišta u Republici Hrvatskoj? Stanje na tržištu električne energije ne zadovoljava. Nedovoljno investicije, nedovoljno iskorišteni vodni resursi, plinski resursi, nedovoljna proizvodnja i ono što je najveća tragedija, nekvalitetno vođenje politike cijena i to i prema građanima, a posebno katastrofalno prema gospodarstvu. Cijena električne energije uništava svaku gospodarsku aktivnost. I ono što je najvažnije kompletno se okrećemo dobrim dijelom na uvoz električne energije. Idemo dalje na tržište plina. Također ovisni o izvorima, ovisni o uvozu, nedovoljno se ulagalo ne samo u nalazišta plina u Republici Hrvatskoj, nego i transportne puteve tog istog energenta, a o cijenama bolje da i ne govorimo. Potpuno zaustavljeno, ja bih rekao odgovorno vođenje politike cijena koje bi na neki način zainteresirali investitore, proizvođače ili distributere plina da ulažu u hrvatsko energetsko postrojenje i na taj način osiguraju dovoljne količine plina. Idemo dalje. Što reći sa tržištem derivata naftnih, također. Cijene ajde rekli bismo jedino politika cijena koja zadovoljava. A u isto vrijeme ne ulaže se, nema dovoljno ulaganja. I ono što je najgore, neprekidno nalazimo opravdanje da se ne primjenjuje europski standardi u zaštiti okoliša i potrošača generacije motora 5 kada govorimo o euro 5 standardu. Prema tome, ni tu ne možemo biti zadovoljni. Sve su to činjenice koje svatko od nas ako ozbiljno prouči i materijale HERA-e ako ozbiljno se prouči energetsko stanje u Republici Hrvatskoj možemo doći do zaključka. Prema tome, tržište energetike u Hrvatskoj niti je kvalitetno organizirano, niti je dobro vođeno i potpuno zaustavljene investicije 100 ili najvećim dijelom ajde da ne pretjerujem o brojkama ovisni o uvoznim resursima. Hrvatski sabor i mi zastupnici u Hrvatskom saboru kada raspravljamo o takvim izvješćima trebali smo dati i svoju ocjenu Hrvatske energetske regulatorne agencije. I u posljednje dvije godine kao što možete vidjeti podijelili smo se. Vladajuća koalicija na prijedlog Vlade Republike Hrvatske i za ovako nezadovoljavajuće stanje ne nalazi odgovornost u članovima Upravnog vijeća Hrvatske regulatorne agencije da i oni snose dio krivice za takvo stanje. Znači, mi koji jesmo odgovorni za stanje na energetskom tržištu ne pokušavamo naći odgovornost kod regulatornog tijela koje mora u ime nas voditi brigu o stanju na tržištu. Klub SDP-a u posljednje dvije godine ne daje pozitivno mišljenje i ne daje suglasnost na izvješće te iste agencije. Prema tome, mi u Saboru smo ti koji smo mogli odlučivati o ozbiljnom radu, o ozbiljnim propustima. Vladajuća koalicija zato što vlada misli je smatrala do jučer je bilo sve u redu. Čini mi se pred par mjeseci smo zadnje izvješće obradili. Svega par mjeseci. Dobili su prolaznu ocjenu. Mi smo … [[Govornik se ne razumije.]] iako znamo i slažemo se da je ovako stanje neodrživo. Klub SDP-a nije dao i to je razlog da, mi ćemo se složiti da treba promijeniti i to nema veze da li jednog ili svih, svi su odgovorni jer je stanje nezadovoljavajuće, građani nemaju sigurnost opskrbe, privreda nema sigurnost opskrbe. Privreda plaća preveliku cijenu, građani su pred problemima od poskupljenja jer mi smo, dozvolit ćete, za koji mjesec ili najkasnije godinu dana vjerojatno i članovi Europske zajednice. U Europskoj zajednici tržište električne energije, derivata, plina, mora biti regulirano. Tko će platiti te iznenadne skokove cijena koje evidentno ćemo morat provesti onog trenutka kad potpišemo dokumente o pridruživanju Europskoj zajednici. Sve je to razlog što HERA nije radila svoj posao, što nije profesionalno pristupila regulaciji i zaštiti jednog od najvažnijih tržišta u hrvatskom gospodarstvu. Naravno, ostaje pitanje gdje je tu odgovornost Hrvatskoga sabora. Vidite, odgovornost Hrvatskoga sabora i nas zastupnika je što ne shvaćamo kolika je naša odgovornost da kontroliramo rad regulatora u Republici Hrvatskoj, da kad njihova izvješća čitamo pokušamo dati ocjenu tih tržišta koja oni moraju nadzirati. Naravno tada dolazimo do najvećeg problema, ocjena Vlade Republike Hrvatske je ta koja rukovodi većinu u Saboru da daje prolazne ocjene iako te prolazne ocjene ne možemo odobrit. Ne možemo … [[Govornik se ne razumije.]] I tada se dogode ekscesi poput ovoga gdje jednostavno Vlada pola godine promijeni mišljenje, uopće ne ulazimo iz kojih razloga. Pred nama je danas prijedlog da moramo razriješiti energetsku agenciju, a pred samo 6 mjeseci mi smo njoj dali prolazno. Tada šaljemo još jednu poruku prema Europi i prema gospodarstvu. Koju? Hrvatski sabor će postupat samo onako kako Vlada misli, samo onako kako Vlada ocjenjuje. Mi više nismo u stanju kao hrvatski saborski zastupnici ozbiljno odraditi svoj posao. Dali se moramo preispitati a kako ćemo mi sebe promijeniti da barem na odborima ozbiljno razmotrimo ta izvješća i da ocijenimo da li netko zadovoljava sa svojim radom ili ne i da pokažemo i građanima Hrvatske i privrednicima da ozbiljno možemo nositi teret odgovornosti hrvatskog saborskog zastupnika koji mora znati ocijeniti rad nezavisnih tijela ili ćemo samo poslati poruku nezavisna tijela, regulatorna tijela su ipak ta koje kontrolira Vlada, ta koja će dobivati od Vlade ocjenu, a mi ćemo samo dizati ruku. Prema tome, mislim da ova točka današnjeg dnevnog reda pokazuje koliko je naša odgovornost ne samo za energetsko tržište nego koliko je velika naša odgovornost što nismo u stanju odraditi svoj posao kako treba. Nažalost, to je nešto što nam se ne smije događati, što moramo promijenit u svojoj praksi i moramo biti daleko odgovorniji da bi situacija u Hrvatskoj, a posebno na tržištima bila kvalitetnija.
Hvala. Dvije replike. Prva, gospodin zastupnik Krešimir Ćosić.
Poštovani gospodine predsjedniče. Evo dozvolite kratku repliku uvaženom zastupniku Liniću. Vrlo jednostavno, slažem se sa vašim konstatacijama da cijena električne energije može uništiti ozbiljno gospodarstvo i to je važna konstatacija koja do sada nije naglašena i nije se čula, posebno u kontekstu rasprava oko TLM-a, "Aluminija" i HEP-a. Odgovorno vođenje cjenovne politike zaslužuje posebnu pažnju. Poznato je u svijetu da upravo aluminijska industrija je najosjetljivija i najranjivija na moguće promjene cijena električne energije iz jednostavnog razloga jer je struktura tehnološkog procesa proizvodnje jedne tone aluminija vezana gotovo uz 1/3 troškova koji proizlaze iz potrošene električne energije. I šta se onda dešava? I šta se onda dešava i što se može dogodit u svijetu da u jednom trenutku iz različitih razloga cijena LMI-ja, znači tone aluminija na svjetskom tržištu padne za nekoliko puta, a cijena električne energije ostaje ista ili se malo ili sporije mijenja. U takvim uvjetima možda je najlogičnija odluka pa ne bi bilo ovih rasprava i ne bi bilo afera, kao i drugdje u svijetu zatvorile su se elektrolize. Zatvorili su elektrolize u Europi, Sjedinjenim Američkim Državama, Italiji i prestala je proizvodnja primarnog aluminija. Da smo mi to uradili u Republici Hrvatskoj ugasio bi se TLM, ugasio bi se "Aluminij", a i HEP bi ostao bez jednog velikog ozbiljnog potrošača koji stabilizira njegovu energetsku bilancu. Prema tome, ozbiljne rasprave o ozbiljnim energetskim temama zaslužuju više pažnje i ja bih rekao možda i svakako više suradnje i razumijevanja s jedne i s druge strane Sabora. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Slavko Linić.
Slažem se sa svojim kolegom, ali te rasprave u Hrvatskom saboru inicirat je trebala HERA. Njen posao je bilo da se uspoređuje hrvatsko tržište sa europskim tržištem. I mi znamo da na europskim tržištima postoje posebne proizvodnje koje imaju daleko niže tarife nego što su prosječne tarife. HERA je to trebala inicirati i inzistirati da se takve tarife kod HEP-a osiguraju i ako treba naći načina kako HEP-u osigurati potrebna sredstva za daljnje investicije, a ne da nemamo ozbiljnih investicija u HEP-u izuzev hidroelektrane Lešće. I ono što također želim reći, klub SDP-a vam je predlagao regulaciju cijena pogotovo za posebne potrošače kroz politiku PDV-a. Prema tome, ne samo HEP sa različitim tarifama o kojima je HER-a morala voditi brigu jer nas ona tržišno mora uskladiti sa Europom nego je Vlada morala voditi svoju politiku ne posebnim ugovorima kao što je to kod HEP-a i TLM-a iako ja ne želim negativno o tome govoriti, ne želim. Ali želim reći da je trebala generalno za pojedine proizvodnje PDV-om i sa daleko nižim PDV-om od 22% negdje od 5 do 10% utjecati da posebni proizvođači koji trebaju velike količine, a za Hrvatsku važnu proizvodnju imaju nižu tarifu. Da na žalost ni Vlada ni HERA i to je nešto što pada nama na teret jer o takvim stvarima na žalost ne govorimo u Saboru.
Gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović, replika.
Kažete kolega da se ne ulaže dovoljno u proizvodnju, pa ste tako spomenuli i naftne derivate. Evo vam jedan primjer iza čega je stajao strani kapital i koji je uredno platio izgradnju platforme za eksploataciju nafte u Maloj Lamjani. Posao je dobila naša tvrtka na međunarodnom natječaju RIG, a posao su odradili kooperanti na više od desetina tvrtki koje sada propada jer ih RIG nije isplatio. Na stotine ljudi, stotine i stotine ljudi nije im plaćen posao koji su odradili. Sada su bez posla. Njihove tvrtke propadaju. Poslodavci ih moraju otpustiti jer ti kooperanti nije im plaćeno od strane RIG-a te domaće tvrtke koja je dobila natječaj. A što kažu stranci? Pa mi smo sve platili. Mi smo planirali napraviti 7 platformi, ali mi više s vama nećemo imati posla. Evo i ovo je primjer, dakle koliko se o tome vodi računa. Premijerka je rekla da je ovo borba za svako radno mjesto i nikome u ovoj zemlji ništa. Dapače, taj je RIG formirao još neke dvije tvrtke sa bliskim osobama njemu povezanim koji praktički i nisu odradili posao i dobili glavninu novca. Ali ovo je kažem i primjer što stranci i strani ulagači koji zaista pošteno žele ovdje ulagati imaju zdravi kapital kako prolaze.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Slavko Linić.
Ne bih htio govoriti o ja bih rekao politici plaćanja i odgovornosti prema međusobnim obvezama, jer to u Hrvatskoj na žalost je na vrlo niskoj razini i onda imamo puno žrtava posebno zaposlenih i ja bih rekao ozbiljnih investitora. Ali ono što također moramo znati to je problem koncesija. I oni koji rade na eksploataciji nafte i plina i oni koji rade na proizvodnji električne energije dobrim dijelom dobiju koncesije. To je koncesija ako nisu iskorištene trebaju biti oduzete. Nama je problem hrvatska proizvodnja. Ipak imamo dovoljne količine vode, plina, imamo nešto i nafte i evidentno je da nešto moramo učiniti u tom dijelu da se sve te količine u Hrvatskoj iscrpe. I to je problem zašto mi ne govorimo o odgovornosti onih koji su zaduženi za proizvodnju putem koncesije i ne idemo na oduzimanje koncesije. To i je problem. I naravno, tog trenutka najveća je odgovornost HERA-e jer nema dovoljno sredstava pa nismo osigurali niti neophodna sredstva za ulaganje u alternativne izvore, pa smo daleko od prosjeka Europe po proizvodnji alternativnih izvora. Krivica na krivicu, ali očito za Sabor netko to mora odraditi. I zaista nama treba kvalitetna regulatorna energetska agencija.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju predsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke o razrješenju je prihvaćen većinom glasova, 78 glasova za, 4 suzdržana i 14 protiv u tekstu kako je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Prelazimo na sljedeću točku - Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova Nacionalnog vijeća za šport Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske koja je predložila ovu odluku temeljem članka 4. Zakona o športu. U ime predlagatelja, državna tajnica Dijana Vican. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo. Nacionalno vijeće za šport proizlazi iz Zakona o športu. Sastoji se od predsjednika i 12 članova Nacionalnog vijeća. Predsjednika i 6 članova imenuje, donosi se na prijedlog Vlade Republike Hrvatske. Tri člana na prijedlog Hrvatskog olimpijskog odbora, jednog člana na prijedlog Hrvatskog para olimpijskog odbora, jednog člana na prijedlog Hrvatskog športskog saveza gluhih i jednog člana na prijedlog Kineziološkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Ministarstvo je već početkom 2007. raspisalo prvi javni poziv za predlaganje kandidata. Međutim, radi proteka vremena neki od kandidata koji su se javili na prvi javni poziv nisu više na funkcijama na temelju kojih su predloženi pa je odlučeno ponovno raspisivanje u travnju 2009. godine. Temeljem javnog poziva od 8. svibnja 2009. godine pristiglo je 26 kandidatura za predsjednika i 6 članova prvog saziva Nacionalnog vijeća za šport. Za predsjednicu prvog saziva Nacionalnog vijeća za šport predlaže se Danira Bilić. Završila je Ekonomski fakultet Sveučilišta u Zagrebu. Proslavljena je košarkašica. Tri puta je proglašena najboljom košarkašicom Europe. Nositeljica je dvije srebrne medalje sa europskih prvenstava, olimpijskog srebra, svjetskog srebra, tri državna prvenstva, pet državnih kupova. Dobitnica je najviše državne nagrade za šport u RH Franjo Bučar. Dobitnica je trofeja Međunarodnog olimpijskog odbora "Žene i šport za Europu", zastupnica je u Hrvatskom saboru u razdoblju od 2004., 2005., a od 2005. godine je zastupnica i potpredsjednica u Gradskoj skupštini Grada Zagreba gdje je i na funkciji potpredsjednice Odbora za obrazovanje i šport. Za članove Vijeća predlažu se: Marija Anzulović, viši športski trener odbojke. Proslavljena je odbojkašica u razdoblju od '84. do 2001. godine osvojila je kup prvaka Europe, zlato na mediteranskim igrama, 10 državnih prvenstava, 7 državnih kupova. Drugi član je Damir Poljak, diplomirani pravnik, glavni tajnik Hrvatskog rukometnog saveza. Za vrijeme njegovog mandata ostvareni su mnogi športski i organizacijski uspjesi Hrvatske rukometne reprezentacije, kao što su prvaci svijeta 2003., viceprvaci svijeta 2005. i 2009., olimpijski pobjednici 2004. godine, viceprvaci Europe 2008. i 2010., organizacija Europskog prvenstva za muškarce 2000. godine, organizacija Svjetskog prvenstva za žene 2003. godine, organizacija svjetskog prvenstva za muškarce 2009. godine. Od 2006. godine član je Izvršnog odbora Europske rukometne federacije. Treći član je Gordan Kožulj, diplomirao političku ekonomiju na sveučilištu Berkley u Kaliforniji, vrhunski športaš prve kategorije, osvajač mnogih medalja na europskim prvenstvima 3 zlatne, 5 srebrnih i dvije brončane, na svjetskim prvenstvima jedna zlatna, jedna srebrna medalja, europski rekorder u plivanju leđnim stilom u disciplini na 100 metara, svjetski rekorder u plivanju leđnim stilom na 200 metara, sudjelovao na četiri olimpijade, odlikovan je redom Danice Hrvatske slikom Franje Bučara, te najvišom državnom nagradom za šport u Republici Hrvatskoj Franjo Bučar. Četvrti je Ratko Rudić, viši športski trener, najtrofejniji vaterpolski trener u Hrvatskoj, jedini vaterpolski trener na svijetu koji je sa tri različite reprezentacije osvojio naslov svjetskog prvaka, te jedini koji je četiri puta zaredom osvojio medalje na olimpijskim igrama. Osvojio je tri olimpijska zlata, olimpijsku broncu, tri zlata na svjetskim prvenstvima, dva europska zlata, dva europska srebra, dva srebra na svjetskim kupovima, te mnogih drugih medalja na velikim međunarodnim natjecanjima. Dobitnik je najveće državne nagrade za šport u Republici Hrvatskoj Franjo Bučar. Član je kuće slavnih u plivačkim športovima. Peti je Valentin Barešić, doktor znanosti, viši predavač na Kineziološkom fakultetu sveučilišta u Zagrebu, autor i koautor značajnih znanstvenih i stručnih radova iz područja nogometa. I sedmi Zoran Primorac, pardon šesti, član Zoran Primorac, viši športski trener, športaš prve kategorije, proslavljeni stolnotenisač, sudionik na šest olimpijskih igara, osvajač srebrne medalje na olimpijskim igrama u parovima, dva puta osvajač zlatne medalje na svjetskim kupovima, tri puta srebrni i tri puta brončani na svjetskim prvenstvima, dvostruki prvak Europe, pet puta srebrni na europskim prvenstvima, i osvajač 8 brončanih medalja na europskim prvenstvima, te mnogih drugih medalja na velikim međunarodnim natjecanjima. Dopredsjednik je Hrvatskog stolnoteniskog saveza od 2004. do 2006., predsjednik komisije za igrače svjetske stolnoteniske federacije, te predsjednik Upravnog odbora Hrvatskog kluba olimpijaca. Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa je sukladno članku 4. Zakona o športu zaprimilo i prijedloge Hrvatskog olimpijskog odbora koje je predložilo magistra znanosti Zlatka Matešu, Antuna Vrdoljaka, i Slavka Golužu. Hrvatski paraolimpijski odbor predložio je Ratka Kovačića, Hrvatski športski savez gluhih predložio je magistra znanosti Slavka Podgorelca, a Kineziološki fakultet sveučilišta u Zagrebu predložio je profesora doktora znanosti Dragana Milanovića. Nacionalno vijeće za sport u ovom sastavu vjerujemo sa svim navedenim referencama članova športskim i javnim ugledom zavrjeđuje i vašu podršku. Hvala vam lijepa.
Hvala. Otvaram raspravu. Klub HDZ-a, gospodin … [[Ne razumije se.]] vaterpolo saveza gospodin zastupnik Perica Bukić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici predlagatelja, cijenjeni kolege zastupnici. Dopustite mi da na početku kao saborski zastupnik, ali još i više kao športaš izrazim iznimno zadovoljstvo što smo, rekao bih napokon na stolove dobili prijedlog osnivanja i odabira članova Nacionalnog vijeća za sport. Zbog čega mi u klubu HDZ-a mislimo da je to jako važno, pa čak i u ovim vremenima kad se cijela država bavi sa nizom ozbiljnih gospodarskih i socijalnih tema i problema. Pa upravo iz razloga što je Vlada na najkonkretniji način, dakle prijedlogom formiranja Nacionalnog vijeća za sport prepoznala i potvrdila važnost i ulogu sporta, te tako omogućila stvaranje preduvjeta za rješavanje nagomilanih problema u sportu, počev od sustava financiranja sporta, brige o sportu, školama, i na sveučilištima, rekreativnom sportu, pa do opstanka vrhunskog sporta, brige o sportskim objektima i slično. Koliko god načelno sport imao potporu svih nas mislim da je važno još jednom naglasiti značaj sporta jer je sport prevažan da bio prepušten improvizaciji ili snalaženju pojedinaca. Nabrojati ću samo neke od razloga zbog kojega je osnivanje Nacionalnog vijeća za sport od silne važnosti za sport i sportaše, i od kojega svi mi koji smo na bilo koji način vezani uz sport jako puno očekujemo. Dakle na stotine tisuća ljudi je u sport uključeno direktno rekreativnim ili profesionalnim bavljenjem sportom, a u milijunima brojeno je indirektno vezano uz sport, bilo kroz praćenje sportskih događanja na sportskim borilištima, bilo preko medija, televizije ili slično. Sport zauzima najmanje 20-ak posto prostora svih medija, bilo pisanih, bilo putem radio ili tv prijenosa. Mislim da bi bilo … [[Ne razumije se.]] napraviti jednu studiju o značaju sportskih natjecanja i događanja, primjerice za popunjenost hotela, restorana, rada turističkih agencija ili cestovni i zračni promet. Također mislim da ne treba posebno naglašavati da najveći utjecaj na zdravlje populacije dugoročno i sustavno ima upravo sport. Jučer smo primjerice u emisiji "Otvoreno" imali prigodu čuti kolika se ogromna sredstva troše na lijekove i bilo bi značajno i vrijedno dobiti informaciju koliko ti mladi ljudi koji se bave sportom, koliko uštede u zdravstvu upravo aktivnim bavljenjem sportom. Sport je također i najbolji način uključivanja osoba s invaliditetom u svakodnevni život. Sport, posebno kod mladih ljudi ima ogromnu ulogu u odgoju i obrazovanju, samopouzdanju i vjeri u sebe. Sport je nadalje i najbolje sredstvo u borbi protiv svih vrsta ovisnosti, znači duhana, alkohola, droge i sličnog, i sport je što najbolje vidimo po ulaganjima u sport od najvećih svjetskih sila pa do malih država također i najbolja i najuspješnija promidžba, kako grada i regije, tako posebno nacije i države. Možemo naravno nastaviti i o ulozi i važnosti sporta općenito u turizmu, u gospodarstvu, zdravstvu itd., ali i o povezanosti vrhunskog sporta, i masovnog sporta sa sportom djece i mladih. Sve nabrojeno su činjenice koje svi mi dobro znamo, ali na žalost nedovoljno razmišljamo o svim tim pozitivnim efektima sporta, te posebno da se rezultati u sportu, a tu najmanje mislim na same sportske rezultate, dakle da se ti pozitivni učinci sporta ne događaju sami od sebi već da je nužan sustav, briga o sportu u svim segmentima. Po svoj definiciji Nacionalno vijeće za sport najviše je stručno tijelo koje se brine za razvoj i kvalitetu sporta u Republici Hrvatskoj. Ono raspravlja o pitanjima od značaja za sport, te potiče i predlaže donošenje mjera za unapređenje sporta. Također daje mišljenje Vladi Republike Hrvatske o nacrtu prijedloga nacionalnog programa sporta. Taj program bi se trebao raditi kao program od 8 godina kao dokument kojem se utvrđuju ciljevi i zadaće razvoja sporta, utvrđuju se aktivnosti potrebne za provedbu tih ciljeva i zadaća. Određuju se nositelji zadaća te kontrola njegove provedbe. Ono što je ključno ... Nacionalnog programa sporta je pod broj jedan program stvaranja uvjeta za bavljenje sportom u odgojno-obrazovnom sustavu, program stvaranja uvjeta za postizanje vrhunskih rezultata Hrvatskih sportaša na međunarodnim natjecanjima, te programe stvaranja uvjeta za rekreativno bavljenje sportom radi poboljšanja zdravlja građana. Dalje, Nacionalno vijeće utvrđuje i prioritetne projekte i elaborate i studije za njihovo financiranje u sustavu javnih potreba u sportu. Utvrđuje smjernice za izradu propisa o kategorizaciji sportaša. Daje mišljenje o programima osposobljavanja za stručni rad u sportu i utvrđuje uvjete koje mora ispuniti ustanove za obrazovanja kadrova u sportu. Utvrđuje smjernice za izradu propisa koji se odnose na izgradnju i kategorizaciju sportskih građevina na razini države, daje mišljenje i preporuke na nacrte prijedloga propisa koji se odnose na sport, daje mišljenje o nacrtu prijedloga mreže sportskih građevina itd. Iz svega ovog nabrojenog mislim da je očita važnost Nacionalnog vijeća za sport i nadam se da će ono imati punu potporu i Vlade i ministarstava, ali svih nas u Saboru u provođenju svoje zadaće. Dakle, evo nekoliko rečenica o predloženim članovima Nacionalnog vijeća kako smo čuli od predlagatelja, od državne tajnice, tj. predsjednicu i članove vijeća za sport sukladno članku 4. Zakona o sportu imenuje Hrvatski sabor. I to predsjednika i 6 članova na prijedlog Vlade Republike Hrvatske, tri člana prijedlog Hrvatskog olimpijskog odbora, jednog člana prijedlog Hrvatskog paraolimpijskog odbora, jednog člana prijedlog Hrvatskog sportskog saveza gluhih i jednog člana prijedlog Kineziološkog fakulteta sveučilišta u Zagrebu. Osobno dobro poznajem sve malo prije navedene predložene članove i moram izraziti svoje zadovoljstvo i prijedlogom kako za predsjednicu Vijeća Danira Bilić koja je predložena, osobno je poznam iz istog smo grada, znači kao sportašica, ali i nakon svoje sportske karijere obnašala niz funkcija na kojima je demonstrirala profesionalnost ali i razborito korektno znanje. Mislim da je odličan izbor za predsjednicu ovog Vijeća. Ali i svi ostali kandidati koji su posvetili život sportu, svako u svom djelokrugu ostvarili zavidne uspjehe i rezultate, tako da sam uvjeren da ćemo napokon dobiti tijelo koje će imati i ovlasti i mogućnosti i naravno i znanja i sposobnosti skrbiti o svim potrebnim segmentima razvoja i napretka sporta u Hrvatskoj. Za kraj, uvjeren sam da ćemo se složiti kako je jako malo događaja koji mogu u trenutku pokrenuti naciju kao što su to sportski rezultati, kako pojedinaca tako i naših nacionalnih selekcija. Hvala lijepo.
Hvala. Klub SDP-a gospođa zastupnica Marija Lugarić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovana gospođo državna tajnice. Konačno za ovu Odluku Zakon o sportu temeljem kojeg imenujemo ovo Nacionalno vijeće za sport je stupio na snagu negdje koncem lipnja 2006. godine dakle prije gotovo 4 godine. Po tom zakonu nacionalno vijeće za sport je trebalo biti imenovano u roku čini mi se 9 mjeseci od donošenja Zakona, i naši predlagatelji su zakasnili samo nešto manje u tri i pol godine u predlaganju ovog tijela. Ja se slažem sa kolegom Bukićem da se radi o izrazito važnom tijelu koje izrazito važnu ulogu ima i tim više mislim da ovdje u Saboru zaslužujemo odgovor predlagatelja zašto se s tako imenovanjem tako važnoga tijela koje ima izrazito važne zadaće kasni više od tri godine? Kao zastupnica sam početkom 2008. godine uputila zastupničko pitanje na tu temu Ministarstvu obrazovanja, znanosti i sporta i dobili smo odgovor da samo što imenovanje se nije dogodilo eto moralo je to samo što nije, trajalo je negdje dvije godine, stoga mi iz SDP-a prvo tražimo odgovor zašto je trebalo tri i pol godine da se to, da dođe na prijedlog imenovanje predsjednika i članova Nacionalnog vijeća za sport odnosno zašto se do sada nije poštivao Zakon. Isto tako nije to jedina odluka koja je trebala biti donesena temeljem Zakona o sportu, mnoge druge odluke koje su morale biti donesene prije nekoliko godina nisu donesene, recimo primjerice mreža sportskih građevina, a da smo ih imali i da smo ih donijeli u roku u kojem je to moralo biti doneseno u Hrvatskom saboru, onda brojnih prijepora, uredbi Vlade, posebnih odluka ne bismo imali kada smo gradili dvorane za Svjetsko rukometno prvenstvo. Dakle, tu ima mnogo više problema nego što je ovo samo formalna odluka. Na žalost ova odluka ima formalnih nedostataka. Prema članku 91. samog Zakona o sportu kod prvog imenovanja Nacionalnog vijeća za sport, a ovo jest prvo imenovanje, moramo odlučiti kojih se to šest članova bira na razdoblje od 2 godine, a kojih 6 na razdoblje od 4 godine, toga u prijedlogu odluke nema, stoga ovakvu odluku ne možemo izglasati jer je suprotna Zakonu, moramo dobiti na neki način odgovor koji od ovih 12 predloženika će dobiti imenovanje na 6 a koji na 12 godina. Jedno od možda važnijih uloga Nacionalnog vijeća za sport je donošenje, odnosno davanje mišljenja, igranje vrlo važne uloge u donošenju programa sporta koji bi trebao biti zapravo ključni dokument kojim se utvrđuju ciljevi i zadaće prvenstveno razvojne u sportskim aktivnostima. Odnosno koji su to nositelji, koja su to financijska sredstva, a s druge strane koje su to smjernice za donošenje javnih potreba u sportu. Naravno, Nacionalni program sporta iako nam ga je Vlada u Hrvatskom saboru davno trebala predložiti, ne samo da ga nije predložila i da ga nismo donijeli, nego čini mi se da se na njemu uopće niti ne radi, a da ne govorim onda svake godine prilikom donošenja Državnog proračuna također prema Zakonu o sportu moramo donositi program javnih potreba u sportu kojeg unatoč tome što smo Zakon donijeli prije četiri godine, unatoč tome što smo imali četiri proračuna od tada nismo donijeli niti jedanput. Takav odnos prema provođenju Zakona o sportu zapravo pokazuje da, s jedne strane, osim one jednog malog vidljivog dijela sporta koji se uglavnom svodi na muški nogomet koji se ne može pohvaliti niti rezultatima, a bome niti posebnim sportskim manirama, nama zapravo, odnosno Vladi, nije osobito stalo do razvoja onog zdravog dijela sporta. Prvenstveno rekreativnog sporta, prvenstveno onog sporta koji nije nužno u profesionalnim kategorijama i to jedinog sporta koji utječe i može pozitivno utjecati na zdravlje. Osobno, a vjerujem i kolege koji su se profesionalno ili manje profesionalno bavili sportom znaju da je zapravo profesionalni sport onaj sport koji ljude čini invalidima, a da zapravo je onaj samo rekreativni sport onaj koji ljude čini zdravijima. I to bi negdje trebao biti prioritet i rada ovoga vijeća, ali i samog Nacionalnog programa sporta. Stoga, ja se nadam da će negdje u izlaganju državna tajnica dati odgovore na ova pitanja. Obzirom da mislim da se možemo složiti da ključna, zapravo cilj razvoja sporta i onoga što sport u Hrvatskoj treba biti je sport djece, sport mladih, sport žena, rekreativni sport koji se radi radi zdravlja i da na njemu mora biti prioritet. Financijski, medijski, stručni i svakakav drugačiji. Dok god takvog nacionalnog programa koji nema nekakav komercijalni interes u onom smislu da su za njega zainteresirani i oglašivači i mediji neće biti na takav način izglasan ovdje u Saboru i imati potvrdu i potporu, da tako kažem, politike da se može odjelotvoriti u svakodnevnici. Nama će ona parola "Sportom protiv zdravlja" i "Svi za sport" ostati ipak samo parola kao i mnoge neprovedene stvari iz samog Zakona o sportu. Unatoč tome što su davno, davno već trebale biti provedene. I možda na samome kraju, ali ne i najmanje važno, ova odluka o imenovanju predsjednice i članova Nacionalnog vijeća za sport je u suprotnosti i sa Zakonom o ravnopravnosti spolova, pohvalno je da konačno imamo jedno tijelo kojim će predsjedavati žena vrhunska sportašica, no međutim po tom zakonu svako tijelo koje imenuje Hrvatski sabor mora imati najmanje 40% osoba svakoga spola. Nama u SDP-u se čini da je to osobito važno za sport, osobito važno u onom dijelu pozitivnog utjecaja koji sport može imati posebno na zdravlje žena. Dakle, odluka ima dosta ozbiljnih problema. Za nas u SDP-u mnoga imena sa ovog popisa iz ovog prijedloga nisu sporna i u tom smislu ako se isprave ove neke negativnosti možemo čista srca podržati ovu odluku. Iako bismo radije, posebno u ovom dijelu gdje su predlagatelji druge institucije mimo Vlade vidjeli i osobe koje su se istakle i u amaterskom sportu, osobe koje su možda i mlađe i produktivnije, inovativnije u smislu razvoja sporta sve iz samog cilja da zapravo Nacionalno vijeće za sport kao najviše stručno tijelo obavlja posao i proaktivno, a ne samo stručno i ne samo formalno. Zahvaljujem.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a i HSU-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Ja ću nakon izlaganja kolegice Lugarić znatno skratiti svoje izlaganje ispred kluba HNS-a i HSU. Samo ću podsjetiti na to da smo Zakon o športu u ovom Saboru donijeli 2006. godine, da smo u svibnju prošle godine raspisali natječaj za članove Nacionalnog vijeća i da smo ove godine u svibnju evo dobili te prijedloge na klupe. Ja mislim da tu ne treba puno komentirati nego bih vam kao sveučilišni profesor zbog profesionalne deformacije vama svima postavio jedno pitanje. Postavit ću ga po harwardskom sustavu gdje studentima ponudimo 5 odgovora i oni imaju obvezu zaokružiti onaj odgovor koji smatraju točnim. Pa evo otprilike kako izgleda to jedno jedino pitanje s kojim ću i završiti ovo izlaganje. Prvi ponuđeni odgovor – Vlada je brzo raspisala natječaj u skladu sa Zakonom o športu. Drugi ponuđeni odgovor – Vlada i Hrvatski sabor time su pokazali brigu za učinkovito provođenje zakona. Treći ponuđeni odgovor – Vlada i Hrvatski sabor ovime pokazuju posebnu brigu za šport. Četvrti ponuđeni odgovor – prema odabiru predsjednice i članova Nacionalnog vijeća nismo dozvolili da politika umiješa svoje prste u šport. I peto od mogućih 5 ponuđenih odgovora – predloženi športaši zaslužuju biti članovi Nacionalnog vijeća i korektno predstavljaju različite športove. Kolegice i kolege bez obzira koje ste vi pitanje zaokružili kao točno Hrvatska narodna stranka, odnosno klub HNS-a i HSU podržat će ovaj prijedlog zakona zato jer šport dobiva ocjenu 5, ali politika ocjenu 2. Hvala lijepo.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Dorić je postavio 5 pitanja na koje nijedan se ne može dati točan odgovor. Ja moram priznati da sam strahovito iznenađen ovim prijedlogom u imenovanja predsjednice i članova Nacionalnog vijeća za šport. A sad ću to svoje iznenađenje obrazložiti. Prijedlog imenovanja poziva se na članak 4. stavak 1. Zakona o športu. Taj zakon je objavljen u "Narodnim novinama" 28. lipnja 2006. godine. Prema čl. 3. toga zakona imenovanje ovoga vijeća je trebalo biti najkasnije do 6. siječnja 2007. godine. Ponavljam, Vlada Republike Hrvatske Hrvatskom saboru je morala predložiti imenovanje ovoga vijeća najkasnije do 6. siječnja 2007. godine. Ako mi u Međimurju imamo točni kalendar sad je svibanj 2010. 24. studenog 2009. ministru resornom sam postavio jedno zastupničko pitanje. Kada će predložiti imenovanje članova Nacionalnog vijeća i kada će se predložiti i donijeti Nacionalni program športa koji je najvažniji dokumenat za provedbu Zakona o športu? Pretpostavljam da je u pisanju odgovora sudjelovalo netko tko sjedi u ime Vlade ovdje, a pisani je 30. prosinca 2009. dakle dan prije stare godine i dozvolite da vam citiram što mi je u odgovoru ministar Radovan Fuchs odgovorio. Dakle, ja ga pitam, kada će predložiti imenovanje vijeća? I ministar piše meni sljedeće: "Nadalje, sukladno odredbi članka 3. Zakona o športu Nacionalno vijeće za šport najviše je stručno tijelo koje se brine za razvoj i kvalitetu športa u Republici Hrvatskoj, raspravlja o pitanjima od značaja za šport te predlaže i potiče donošenje mjera unapređenja športa. Sukladno odredbi članka 4. istoga zakona Nacionalno vijeće za šport za šport ima predsjednika i 12 članova koje imenuje i razrješava Hrvatski sabor i predsjednika i 6 članova na prijedlog Vlade, 3 člana na prijedlog Olimpijskog odbora, jednog člana na prijedlog Hrvatskog paraolimpijskog odbora, jednog člana na prijedlog Hrvatskog športskog saveza gluhih i jednog člana na prijedlog Kineziološkog fakulteta ... isto u Zagrebu". Ja inače to nisam znao jer sam nepismen i ne znam pročitati zakon, te ministar nastavlja sa terapijom koja glasi ovako citiram: "Budući da je riječ o najvišem stručnom tijelu koji brine za razvoj, kvalitetu i unapređenje športa u Republici Hrvatskoj, izbor članova tijela je zahtjevan proces od izuzetnog značaja za daljnji razvoj športa. I nakon što svi predlagatelji previđeni navedenom odredbom Zakona o športu odaberu kandidate za imenovanje u Nacionalno vijeće za šport predložit će se njihovo imenovanje Hrvatskom saboru". Od 28. lipnja 2006. godine to izuzetno važno tijelo za šport u Republici Hrvatskoj nije se moglo imenovati, jer svi oni zakonom ovlašteni predlagatelji, to je tako zahtjevni proces bio da do svibnja 2010. nisu mogli predložiti 12 ljudi. A znate zašto je ovo Nacionalno vijeće još bitno? Da bi Sabor usvojio Nacionalni program za šport, čije donošenje je isteklo 2007. ako se ne varam u travnju mjesecu. Nakon ovakvog bezobraznog odgovora ministra koji meni citira zakonske odredbe, postavio sam dopunsko pitanje. A propos odgovor na prvo pitanje nije došlo u poslovničkom roku ali to nikoga ne zabrinjava ni u Vladi i u Saboru. i 17. ožujka 2010. dobivam odgovor na dopunsko pitanje koje potpisuje isti taj ministar Fuchs. Preskačem citiranje zakonskih odredba, naglašavanje značaja nacionalnog vijeća i velike brige Vlade, a posebice ljudi zaposlenih u ministarstvu koji se bave razvojem športa i zato primaju plaću, da su uspjeli pokrenuti proces imenovanja. Dakle, to je bilo napisano sredinom ožujka i tako je brzo tekao proces da ste evo u svibnju došli s prijedlogom imenovanja članova nacionalnog vijeća. O članovima neću reći ništa, jer kako god upozoravali na problem športa u Hrvatskoj sa svih aspekata, ispada da je to politiziranje, jer o nogometu smije govoriti samo Marković i Srebrić, ... sporta samo predsjednik Olimpijskog odbora, a svi ostali smo diletanti. Jedino kaj moramo odobravati novac iz državnog proračuna i plaćati na stotine i tisuće specijalaca da naprave red na Maksimiru kada je 400 gledatelja, onda je tamo tisuću specijalaca. Ali pustimo na stranu. U tim istim pitanjima pitao sam ministra Fuchsa, kada će predložiti Vlada Saboru Nacionalni program za šport? Zakon o športu usvojen je 2006., rok donošenja programa bio je 9 mjeseci. Bez nacionalnog programa i ovog vijeća 60% Zakona o športu je škart neprovedivo. Najveći lumen, pronađite ga, postojeći Zakon o športu ne može provoditi. To je bilo ovdje govoreno kada je zakon i tadašnji ministar predlagao taj zakon i svaka kritika toga zakona bila je proglašavana napadom na Vladu i ministra koji je bio jako dobar dok je bio član HDZ-a, kada je iz HDZ-a izašao postao je škart. Sada mi recite gospođo i gospodine iz Vlade, gdje je Nacionalni program za šport? Gdje je nacionalni program, jer bez nacionalnog programa ovo vijeće nema smisla. Što će oni raditi? Pobirati dnevnice i troškove stvarati. Gdje je nacionalni program? Lipanj 2006. zakon, rok 9 mjeseci. I ubuduće da vam dam odluku koju bi vam inače gospodin Šeks sigurno šapnuo. Kada nešto ne možete u zakonskom roku provesti, onda nije vaše pravo saborskom zastupniku pisati kako je to strašno zahtjevan proces koji dugo traje, nego kada zeznete stvar i u roku ne provedete zakon, predložite izmjenu ili dopunu članka zakona koji govori o provedbenim radnjama i produžite rokove imenovanja vijeća, usvajanje nacionalnog program. Onda bi bilo korektno koji ste to pisali ministru ove odgovore, da ste ministru savjetovali da Saboru predloži izmjene Zakona o športu i produži rokove imenovanja ovoga vijeća i rokove donošenja nacionalnog programa. To niste napravili. Vi ste u debelom prekršaju, jer od travnja 2007. nemate Nacionalni program o športu a trebao je biti predložen ovom Saboru. Ako ne znate napisati prijedlog dopuna zakona o produženju rokova, a rokove je Vlada u zakonu pisala a ne Sabor, Vlada je predložila takav zakon, ja ću vam bez ikakve naknade napraviti tekst Zakona o športu da si produžite rokove, tako da u idućem zakonu imate rok za imenovanje članova vijeća 10 godina, a za donošenje nacionalnog programa 19 godina. Hvala lijepo.
Hvala. Evo prijedlog u misiji dobre volje gospodina zastupnika. Kolegice Ingrid neće to biti nadripisarstvo jel tako. … [[Upadica se ne razumije.]] Niste bili skoncentrirani na raspravu kolege Lesara vidim jer ova izgleda zvuči kao da niste pažljivo slušali raspravu. Gospodin zastupnik Perica Bukić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Poštovani predstavnici predlagatelja, cijenjeni kolege zastupnici. Evo na početku ću kratko prokomentirati moje kolege. Činjenica je, što ste svi naglasili, da se kasni sa i u odnosu na Zakon o sportu kasni se sa osnivanjem ovog nacionalnog vijeća, ali ja sam ipak očekivao da se kaže koja rečenica o zaista pravoj važnosti sporta, o važnosti ovog nacionalnog vijeća i o onim problemima koji tište sport u Hrvatskoj. Dobili smo informaciju da su vrhunski sportaši, gdje i sebe smatram prozvanim, da su invalidi, da je jedini aktivan i pravi način bavljenja sportom rekreativan što je jedna užasna poruka od strane moje kolegice Lugarić. Koliko god da je trebala biti metaforička, ali mislim da se ipak treba pazit malo sa takvim načinom komuniciranja. Vrhunski sport naravno da ima svojih povreda u određenim pojedinačnim slučajevima, ali generalno nazvati vrhunske sportaše i uopće bavljenje vrhunskim sportom da dovodi do invalidnosti mislim da je apsolutno neprimjereno. U ime kluba sam nabrojio sve one razloge, nadam se da smo ih čuli, zbog kojih je sport rekao bih prevažan te značaj osnivanja nacionalnog vijeća za sport, dok bi u ovom pojedinačnom obraćanju htio naglasiti kako se osnivanje ovog vijeća događa u trenucima kad je status sporta gotovo bih rekao ugrožen u svim svojim pojavnim oblicima. Od problema financiranja nacionalnih saveza, stanja u sportskim klubovima i udrugama koji su nositelji i masovnosti i kvalitete, ulaganje u individualne sportove, statusa sporta u javnosti i medijima gdje nažalost dominiraju negativni napisi i komentari, gdje se gotovo ne mogu sjetiti nekog pozitivnog izvještaja, intervjua ili reportaže. Vezano uz to, ne znam da li se upoznati sa situacijom da je npr. Hrvatska radiotelevizija jednostrano raskinula sponzorski ugovor sa Hrvatskim olimpijskim odborom. Znači, pitanje statusa sporta i u medijima mislim da je iznimno važno. Ponovit ću jer mislim da je bitno za naglasiti, sport obzirom na značaj i važnost zaslužuje više brige i pažnje i naravno vezano uz to i ukupno bolji status u društvu. Iskoristit ću ovu prigodu i zahvaliti predsjednici Vlade na razumijevanju za sport koji se ogleda i u ovom činu inicijative osnivanja nacionalnog vijeća za sport, ali i u direktnom angažmanu i rješavanju akutnih problema u sportu, bio to slučaj problema vezanih za organizaciju europskog prvenstva u vaterpolu čemu sam osobno svjedočio ili angažman u predlaganju mjera vezanih uz sprečavanje nereda na sportskim borilištima ili slično. Naravno da smo činom odnosno da ćemo činom osnivanja ovog nacionalnog vijeća za sport na samom početku puta sustavnog rješavanja problema sporta i da stvaramo tek zakonski i organizacijski okvir za sve ono potrebno da bi se u budućnosti radovali uspjesima hrvatskih sportaša na najvećim sportskim natjecanjima. Niz je otvorenih pitanja kojima će se morati pozabaviti ovo nacionalno vijeće za sport. Navest ću samo neke od najizraženijih, najvažnijih. Znači, status sporta. Mislim da će … [[Govornik se ne razumije.]] trebati dati odgovor na pitanje koliko je uopće primjeren položaj sporta unutar Ministarstva znanosti, obrazovanja i sporta. Ne bi li primjerice sport zaslužio ako ne samostalno ministarstvo ono bar državnu upravu za sport sa državnim tajnikom koji će biti nazočan sjednicama Vlade s nekoliko pomoćnika koji će brinuti za sport po segmentima, od financijskog dijela, školskog, srednjoškolskog, rekreativnog sporta, vrhunskog sporta, pomoćnika koji će biti zaduženi za stvaranje mreže sportskih objekata i slično tome. Također, takva uprava bi imala i svoju samostalnu proračunsku jedinicu što znamo koliko bi pripomoglo statusu i rješavanju problema financiranja sporta. Ključno pitanje u opstanku i razvoju sporta je upravo sustavno financiranje sporta. Konkretno, koliko je planirano da se npr. sportski i nacionalni savezi financiraju samo manjim dijelom iz sustava, a preko 70% financijskih potreba tih saveza je prepušteno snalaženju pojedinaca. Bit ću još konkretniji, koliko je planirano da primjerice financiranje Hrvatskog vaterpolskog saveza ovisi o mom osobnom angažmanu u politici i naravno vezano na to o količini sredstava koje ću ili pak neću uspjeti prikupiti. Slična je naravno situacija i financiranje rekreativnog i školskog sporta. Nisu li takvi nacionalni savezi interes države, društva, svih nas. Položaj klubova u sustavu sporta. Čak i površnim praćenjem sporta ne može nam promaći koliko je aktualna kriza utjecala na financijske, a s tim usko vezano i na organizacijske probleme u savezima i klubovima. Koliko je klubova pred gašenjem, stečajem. Moram naglasiti da su upravo klubovi temelj na kojem počiva cijeli sport. Klubovi stvaraju igrače i individualnim sportovima također natjecatelje, brinu o odgoju svih dobnih kategorija, imaju ključnu ulogu u svim fazama odrastanja tih mladih ljudi. Klubovi su također i rasadnik igrača otkuda nam i nacionalne reprezentacije vuku kvalitet. Upravo to je razlog nužnosti stvaranja novih zakonskih prijedloga koji će i nadalje omogućiti klubovima i bolji status i opstanak u sustavu financiranja gradova i općina. Naknade … [[Govornik se ne razumije.]] sportaši. Jedna smo od rijetkih zemalja u okruženju koja ovaj problem nije sustavno riješila. Naime, ovdje se radi o sportašima koji su osvajali olimpijske medalje, postigli najviše što se u sportu uopće može, a da se to postignuće nije vrednovalo kroz bilo kakvu materijalnu sigurnost, vezano na egzistencijalni problem većine takvih sportaša, ali i pravičnu naknadu odnosno nagradu za ostvareno. Sasvim je pogrešno ovo gledati kroz prizmu nekolicine uspješnih sportaša iz bogatijih sportova kad znamo da su takva rezultate, dakle olimpijske medalje osvajali uglavnom upravo sportaši iz manje atraktivnih sportova. I čisto javnosti radi, takvih je sportaša ukupno u Hrvatskoj 90-tak. Posebno vrijedan učinak takva naknada bi imala i kao ogledan motiv za nastupe u reprezentaciji mladim sportašima koji tek dolaze, ali i kao motiv već afirmiranim sportašima. Uvjeren sam da primjerice Damir Bujić nikad ne bi razmišljao o napuštanju hrvatske reprezentacije da je na snazi takva odredba o naknadama najuspješnijih sportaša. Ovaj, ali i čitav niz ostalih tema i problema će se naći na stolu ovog vijeća za sport i uvjeren sam uz punu potporu Vlade, predsjednice Vlade i njenih suradnika, ministarstva, ali i svih nas u Saboru, da ćemo iznaći najbolja i najkvalitetnija rješenja problema koji zaista opterećuju sport u Hrvatskoj. Hvala lijepa.
Hvala. Dvije replike. Prva, gospođa zastupnica Marija Lugarić.
Poštovani kolega Bukić, ja vas molim da u skladu sa nekakvom sportskom etikom ne zloupotrebljavate i ne izvrćete ono što sam ovdje rekla. Dakle, govoreći o važnosti rekreativnog sporta za poboljšanje zdravstvenog stanja pojedinaca pa onda i nacije koje se događaju u jednoj masovnoj sferi, kao usporedbu sam upotrijebila da zapravo većina profesionalnih sportaša koji se ozbiljno bave sportom imaju ozbiljni zdravstveni problem počevši od predsjednice Nacionalnog, predložene predsjednice Nacionalnog vijeća za šport pa nadalje. Drugo, iako se mogu složiti sa većim dijelom vaše diskusije i potpisati je, ja se nadam da ste svjesni zapravo onoga što ste izgovorili. Vi ste rekli da financiranje vaterpolo saveza ovisi zapravo o vašem angažmanu u politici i onoga hoćete li ili nećete li kao saborski zastupnik uspjeti nešto napraviti. Time zapravo ste opovrgnuli početnu tezu s kojom ste počeli, a to je zapravo one zahvale gdje kažete da se jako puno čini, da zapravo dobro funkcionira da sustav uopće ne funkcionira posebno ne ako je ovisan o politici i politički podobnim angažiranim pojedincima. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Perica Bukić.
Pa upravo evo vi ste ponovili znači kako većina vrhunskih sportaša ima ozbiljnih zdravstvenih problema što je apsolutno, apsolutno netočno i ne znam odakle vam takav podatak. I ponovo na neki način, na jedan ružan način govorite o opće vrhunskim sportašima, odnosno o bavljenjem vrhunskim sportom što je lokomotiva bavljenja svih sportova i svi ti mladi ljudi koji uopće se bave sportom upravo se bave zbog vrhunskog sporta i dokaz tome vam je koliko je novih klinaca nakon uspjeha Hrvatske rukometne reprezentacije, primjerice koliko se stotina tisuća djece počne baviti rukometom, koliko nakon nekakvog rezultata naslova prvaka svijeta se novih klinaca počne baviti s vaterpolom itd. Prema tome, vrhunski sport je usko vezan sa masovnim sportom, sa sportom mladih koji moraju imati svoje uzore u sportovima kojima se bave. Ja sam ovdje naveo na jednom osobnom izlaganju problem koji je prisutan u sportu. Nije nikakva kontradikcija. Znači nismo zadovoljni sa sustavom financiranja sporta. Na žalost ovisi o snalaženju pojedinaca. I nacionalni savezi mislim da se apsolutno treba odvojiti financiranje nacionalnih saveza od financiranja klubova, jer to su sasma dvije različite priče i mislim da to Nacionalno vijeće zaista ima jedan velik posao dovesti sve to u jedan red i napraviti jedan sustav u kojem će se točno znati tko i na koji način financira nacionalne saveze, klubove, rekreativni sport itd. Hvala lijepo.
Hvala. Druga replika, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Bukvić, rekli ste da ste očekivali da ćemo reći više u prilogu i o značaju nacionalnog vijeća. Ja vas želim samo podsjetiti da smo to učinili prije pune četiri godine žestoko podržali ovaj zakon. Zato nam je itekako krivo da ga četiri godine nismo u cijelosti provodili, znate. Meni je to stvarno jako krivo i nemojte mi zamjeriti što sam na atipičan način nastupio. To je samo zato da kažem da mi ovdje kao ljudi koji donosimo zakone bi trebali biti prvi koji se trebamo zalagati i za njihovu implementaciju i za njihovo provođenje. Samo to.
Hvala. Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Perica Bukić.
Naravno da nije sporno da bi mi svi htjeli da je to bilo prije. Ministar Fuchs je dao svoje obrazloženje, mislim ažurno reagirao od kad je on ministar. Međutim, ja sam upravo rekao svoju kritiku što u tri izlaganja vas, mojih kolega jedina, glavna tema je bilo kašnjenje ovog prijedloga donošenja odabira članova Nacionalnog vijeća za šport. Puno manje onaj drugi dio koji ja zaista mislim da bi trebao svima nama ući u uho kolika je važnost športa i koliko zaista sport ima problema s kojim će se to Nacionalno vijeće trebati baviti. Evo hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Šima Đurđević. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predlagatelj, kolegice i kolege. Pa pomno sam slušao raspravu o ovoj točki dnevnog reda i imenovanju predsjednika i šest članova i članova Nacionalnog vijeća za šport, športskog vijeća kako hoćemo nazvati. I drago mi je da kolege koji su vrhunski športaši kao što je kolega Bukić, tu je i kolega Vedran Rožić i ostali športaši danas u Hrvatskom saboru žele iznijeti važnost ovog Vijeća koje se imenuje danas, koje ćemo za koji dan, vjerojatno u petak i imenovati. Želim ovom prigodom reći da ponekad kod nas se dogodi da, dakako da je demokratski i dozvoljeno u Hrvatskom saboru javiti se za riječ i govoriti o svim točkama i raspravljati i predlagati itd. Ali se ponekad pobrkaju lončići pa o ratu govori onaj koji nikad u njemu nije participirao i o nekim bitnim stvarima, a također i o športu koji malo slabije poznaju tu granu o njemu govore. Nešto ću iskazati što nije izrečeno od mojih prethodnika, a to je da prilikom imenovanja prvog saziva Nacionalnog vijeća za šport sukladno članku 91. stavka 4. Zakona Hrvatski sabor imenuje svih 12 članova na način da će ždrijebom odlučiti koji će članovi od njih 6 imati mandat na dvije, odnosno na 4 godine. Mislim da to nije izrečeno ovdje u raspravama. Slijedom navedenog ovo ćemo ponoviti da je za predsjednicu Vijeća predložena Danira Nakić. U jednom tekstu je Bilić, u jednom Nakić. Ali nije bitno. Znamo o kome se radi, o istaknutoj hrvatskoj športašici iz košarkaškog sporta, a za članove Vijeća predlažu se: Marija Anzulović, Damir Poljak, Gordan Kožulj, Ratko Rudić, Valentin Barišić i Zoran Primorac. Na temelju javnog poziva Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa također sukladno članku 4. Zakona predložili su: Hrvatski olimpijski odbor predložio je Ratka Kovačića. Hrvatski športski savez gluhih predložio je gospodina Slavka Podgorelca. Kineziološki fakultet u Zagrebu predložio je prof. dr. Damjana Milanovića, a Hrvatski olimpijski odbor Zlatka Matešu, Antuna Vrdoljaka i istaknutog športaša Slavka Golužu. Ja želim samo reći kada se pogledaju sva ta imena da je odabir po meni izuzetno kvalitetan i dobar ne samo kad se tiče predsjednice kao što je ovdje u životopisu i predlagač istaknuo, nego su ovdje participirani bivši športaši, športski pedagozi i dakako kad se tiče znanosti a tu vidim u osobama prof. dr. Valentina Barišića i profesora doktora Dragana Milanovića, koji su djelatnici Kineziološkog fakulteta sveučilišta u Zagrebu, i dakako profesor Milanović da je bio prorektor zagrebačkog sveučilišta koji su svoje životne pozive posvetili športu, športašima i znanosti o športu ja bih otprilike tako rekao, mislim da je to dobar način kako sam ih ovdje participirao. Dame i gospodo, ja u cijelosti podržavam ovaj prijedlog i želim puno uspjeha u radu Nacionalnom vijeću za šport i dakako da to naš šport koji je u danima stvaranja Republike Hrvatske, a i nakon toga u jednom dobrom svijetlu i ozračju prezentirao Republiku Hrvatsku diljem Europe i svijeta. I neka, želim uspjeha u radu. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Vedran Rožić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici Vlade, kolege zastupnici i zastupnice. Pa evo kao bivšem sportašu, isto kao i mom kolegi je drago i na neki način možemo biti i zadovoljni iako možda sa malim zakašnjenjem i pozdraviti ovu odluku o imenovanju predsjednice i članova Nacionalnog vijeća za šport. Naime, to vijeće će imati prilično velike ovlasti, jer će se napokon na jednom mjestu kao što su se i okupili svi predstavnici i olimpijskog odbora i fakulteta, na jednom mjestu će se naći svi relevantni sudionici u hrvatskom športu i kako je kolega prethodno spomenuo to Nacionalno vijeće će imati jedan zadatak da bi se napokon riješilo što je iznimno važno za sport i za sve sportaše financiranje hrvatskoga športa, jer u ovom proteklom razdoblju svi ovi rezultati koji postižu i klubovi i pojedinačni natjecatelji i reprezentacije ja mislim da je to jedna uzrok više velikoga talenta hrvatskih sportaša, nego šta je to sama organizacija svih naših športskih saveza i olimpijskog odbora. Normalno ne podcjenjujem njihov rad, nego je iznimno važno kako je kolega Bukić spomenuo sustavno riješiti financiranje hrvatskoga športa. Jer evo vidimo naročito sada će se to vidjeti u ovim kriznim recesijskim vremenima, gdje će i funkcioniranje i natjecanje pojedinih liga doći u pitanje. I ja mislim da će upravo ovo Nacionalno vijeće potaknuti to pitanje i da bi se financiranje športa reguliralo i kroz državni proračun. Jer bavljenje športom, bilo amaterskim ili profesionalnim iznimno je važno za zdravlje cijele nacije, i žao mi je što je kolegica Lugarić otišla, da je na taj način što je kolega prije spomenuo da vrhunski šport proizvodi invalide u našemu društvu. Bavljenje športom i amaterskim i vrhunskim nosi u sebi normalno rizike i po zdravlje tih športaša, međutim kad bi se pogledalo u postotcima vidjelo bi se daleko, daleko da je veći postotak invaliditeta kod ljudi koji se nikada nisu bavili športom, nego oni koji su se bavili aktivnim športom, a naročito u profesionalnom športu. Evo i na kraju bih još jednom dao punu potporu osnivanju ovog Nacionalnog odbora. Ja vjerujem da će i ova imena koja su svi eminentni sudionici u športu, u posljednjih 20 godina, da će biti jamstvo da će nakon ovog osnivanja i šport imati još značajniju ulogu u našemu društvu i da će napokon financiranje hrvatskog športa biti još više zastupljeno kada se bude donosio idući državni proračun. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Osobno bih volila da puno nas više raspravlja i o temi kao što je sport, bez obzira da li se sportom osobnom bavimo ili ne, bez obzira da li smo nekad bili u profesionalnom sportu ili imamo prilike raditi u okviru amaterskog bavljenja sportom, i tu se ne bih složila sa kolegom Đurđevićem da ispada da o sportu, pa i onda i o drugim temama bi trebali govoriti samo oni koji se jako razumiju u to, odnosno koji su se eventualno time bavili ili se još uvijek bave. Odmah na početku želim ovako reći. Nacionalno vijeće koje će ovaj Sabor izabrati na čelu sa predsjednicom neće puno promijeniti ili da kažem neće ništa promijeniti, ako mi danas ne dobijemo odgovor od nadležnog ministarstva da li je Nacionalni program športa u pripremi, jer Nacionalni program nije u domeni zadaća i izrade Nacionalnog vijeća. Ono samo daje mišljenje na taj Nacionalni program koji bi onda mi ovdje u Hrvatskom saboru trebali usvojiti. Ja stvarno ne želim živjeti u iluziji da ćemo nakon što izaberemo Nacionalno vijeće praktički riješiti sve nagomilane probleme koji tište i područje sporta. I kolega Bukić, i ja bih gotovo u cijelosti potpisala vašu raspravu. Vi ste uredno naveli sve probleme koje danas imamo u sportu u našem društvu i to zbog neodgovornosti, aljkavosti, stavljanja sporta ja bih rekla onako u zapećak, negdje sa strane. To je nešto čime se u ovoj Hrvatskoj Vlada nije bavila. I kad spominjete predsjednicu Vlade, ali ja bih htjela podsjetiti sve nas da je ta predsjednica Vlade, gospođa Kosor, do prije godinu, malo manje dana, bila potpredsjednica Vlade zadužena za društvene djelatnosti. To znači, ja bih ovako rekla, u njenom portfelju je bilo i Ministarstvo obrazovanja, znanosti i športa pa onda ja postavljam ovim pitanje i sadašnjoj predsjednici Vlade kako to da 3,5 godine čekamo ovaj prijedlog Nacionalnog vijeća? A isto tako postavljam pitanje koliko ćemo još čekati i prijedlog Nacionalnog programa športa koji bi trebao doći u ove saborske klupe? U pravu ste kolega, sustav kad je sport u pitanju ne funkcionira. Previše je politike upleteno i u sport, u različite sportske grane. I onda zavisno o tome na kojoj ste poziciji ili koje političare poznajete ili koje političare imate u svojim nekakvim upravnim odborima i ne znam što, zavisno od toga ste mogli eventualno očekivati i određene novce iz državne blagajne. Da ne spominjem sad ovdje da se potpuno netransparentno financiralo sport, odnosno različite grane sporta pa je po nahođenju su naša, između ostalog i javna državna poduzeća, financirala i davala ogromne novce ne samo za pojedine reprezentacije nego i za pojedine klubove. A mi koji se bavimo amaterskim sportom mogli bismo ovdje ispričati priču o tome kako i na koji način danas preživljavaju pojedini klubovi, još pogotovo kada se radi o sportu o kojem se gotovo pa ništa ne zna u Hrvatskoj, recimo kao što je ženski nogomet u odnosu na jedan muški nogomet. Ovim izglasavanjem sastava Nacionalnog vijeća apsolutno se u Hrvatskoj ništa neće promijeniti. I kada govorimo o sastavu Nacionalnog vijeća naravno nisam ni očekivala da će Vlada navesti razloge zbog kojih 3,5 godine čeka da dođe sa prijedlogom sastava Nacionalnog vijeća. I ja ću dati primjedbu i reći, kolege zastupnice i zastupnici, da bi bilo vrijeme da Vlada, a onda i ovaj Hrvatski sabor u praksi primjenjuje zakone koje izglasava. Ako smo u Zakonu o ravnopravnosti spolova rekli da niti u jednom tijelu koje se imenuje ne smije biti manje od 40% jednog, odnosno drugog spola, onda ne vidim razloga zbog čega ponovno i danas gotovo 2 godine nakon što smo donijeli novi Zakon o ravnopravnosti spolova mi dobivamo ovakav prijedlog. To što sad govorim ne umanjuje veličinu važnosti postignuća svake od ove osobe ponaosob koje su predložene u ovo Nacionalno vijeće jer je svaka od njih na svoj način vrhunski, dali vrhunski doprinos u pojedinim granama sporta. Ali gospodine potpredsjedniče sjećam se ja kad ste vi bili predsjednik Sabora u prošlom mandatu, pa ću podsjetiti veliku većinu vas da smo u jednom slučaju i vratili natrag Vladi prijedlog Nacionalnog vijeća za zdravstvo kada smo se složili svi zajedno da se ne može tolerirati da u takvom jednom Nacionalnom vijeću nema uključeno dovoljan, makar približno jednak broj žena i muškaraca. I inače kad se govori o ženama u sportu to je jedna posebna priča. Unazad negdje godinu i pol dana pri Hrvatskom olimpijskom odboru formirana je posebna Komisija za sport žena. Nažalost ja bih rekla da ukupna situacija, odnosno percepcija žena koje se bave sportom i u Hrvatskoj nije baš blistava. Uostalom pročitajte si svi skupa, ja vjerujem da većina vas i jeste, izvješće pravobraniteljice za ravnopravnost spolova koja je zorno pokazala na koji način i kako između ostalog npr., mediji tretiraju problematiku žena u sportu. Inače, kad smo kod medija, želim spomenuti javnu televiziju. Smatram da je apsolutno nedopustivo potpuno ignoriranje, a favoriziranje samo pojedinih sportova. I još jedanput ću ovdje napomenuti i problematiku reklama koje se odnose na pivo i koje se vežu uz pojedine sportove. O tome sam govorila kad smo ovdje imali raspravu o Zakonu o suzbijanju nereda na sportskim stadionima. Zaključit ću svoju raspravu, nažalost znam da neće nitko odgovarati zato što 3,5 godine nismo u stanju provesti ključne, ja bih rekla, dijelove Zakona o športu, a to je imenovanje Nacionalnog vijeća za sport, odnosno prijedlog i usvajanje Nacionalnog programa za sport. Ali možda ćemo makar dobiti nekakvo suvislo objašnjenje vjerujući dakle da ćemo ubrzo imati prilike u Saboru raspravljati i o pozitivnim nekim stvarima i prijedlozima kada se tiču sporta, a ne samo onda kada se radi o neredima. Hvala lijepa.
Hvala. 2 replike. Prva, gospodin zastupnik Vedran Rožić.
Pa evo u svojem odgovoru ne bih se složio sa kolegicom Sobol da politika treba biti izvan sporta. Naprotiv, mišljenja sam da politika mora biti što više uključena u šport, u športske saveze jer to smo vidjeli evo posljednjih 20 godina, nastanku naše države da je politika itekako imala utjecaja i u športske saveze i u organizaciji samoga športa u našoj državi. Možda u nekom razdoblju, ne bih sad želio spominjati godine kada je bilo na neki način politički odlučeno da se politika makne iz športa, da su onda počeli i problemi u pojedinim sportovima. Tako sam mišljenja da politika mora biti uključena u športu i u Olimpijskom odboru i u savezima, a najviše mora biti uključena kroz naše rasprave gdje bi se, kako sam i u svojoj raspravi spomenuo, gdje bi se svi skupa izborili da u državnom proračunu bude što više novca za šport. A uostalom i samo bavljenje sa športom bilo i nas u Saboru javnost itekako prati tako da mi svojim bavljenjem športom šaljemo poruku javnošću i praktički možemo i određene nove športske grane promovirati u hrvatskom društvu.
Hvala. Odgovor na repliku, gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Kolega Rožić pa svjesna sam ja toga da mi ne možemo politiku skroz izbaciti iz sporta, ali negativan utjecaj politike kao što se to danas pokazuje i putem toga favoriziranje samo određenih sportova smatram da je nedopustivo i da kao društvo ne možemo dopustiti. Jer to se onda vidi kroz različite kanale financiranja kroz izgradnju sportskih građevina koje kasnije svi plaćamo njihove minuse a onda ustanovimo da neki drugi sport nema baš adekvatnih uvjeta da održi europsko prvenstvo ako se ne varam, jel tako sada sam se sjetila pitanje Arene u Zagrebu, ali i bilo koje dvorane koja je izgrađena za potrebe rukometnog prvenstva. I dakle, netransparentno financiranje razno raznim kanalima i ono što se kaže tko je viši, taj će imati veći utjecaj pa će na svoj nekakav način progurati i favorizirati određeni sadržaj, a da se pri tome potpuno zanemaruje i potpuno zaboravlja jedna osnovna činjenica od koje smo možda trebali danas možda i više svi skupa govoriti, a to je, koliko se uopće građana u Hrvatskoj bavi sportom u rekreativnom smislu? Ili ćemo i dalje ostati na tome da se sporta uglavnom sjetimo manje više s proljetnim danima, kada počnemo razmišljati kakvi ćemo biti ljetu koje slijedi, što smatram da je apsolutno nedopustivo. Hvala.
I gospodin zastupnik Dragutin Lesar, replika.
Kolegice Sobol izrazili ste nadu da ćete dobiti suvislo obrazloženje zašto tek sada. Imam ga. 30 prosinca prošle godine Vlada na moje pitanje, zašto do 6. travnja 2007. Saboru nije preložen nacionalni program odgovara, ali doista je suvislo obrazloženje, citirat ću: "Slijedom navedenog nacionalni program športa je definiran kao dokument kojim se utvrđuju ciljevi i zadaće razvoja športa u Republici Hrvatskoj, aktivnosti potrebe za provedbu, ciljevi, zadaće, određuje nositelje razvoja, te mjere kontrole njegove provedbe". Zašto ga nema? Pazite sada: "Razlog trajanja procesa izrade Nacionalnog programa za šport može se naći u činjenici kako je riječ o izuzetno kompleksnom dokumentu od velike važnosti za razvoj športa u REpublici Hrvatskoj u kojem sudjeluju veliki broj sudionika od državnih tijela do sportskih saveza, Nacionalnih sportskih saveza, te Hrvatskog olimpijskog odbora". Suvislo obrazloženje zašto program nisu napisali se može naći ili morate zajedno sa mnom tražiti u činjenici kako se radi o veoma izuzetno kompleksnom dokumentu.
Odgovor na repliku gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Kolega Lesar, pročitali ste odgovor koji ste dobili od ministarstva, nažalost ja ću ovako reći i vama i meni a i svima je jasno da činjenica nije u tome što je to vrlo kompleksan program, jer u ovoj državi ima iks drugih kompleksnih programa, neki su od njih ipak izrađeni na vrijeme. Ja ću samo još jedanput podcrtati smatram da je to zbog neodgovornosti nadležnog ministarstva, ali i Vlade u cjelini što zakone koje smo mi ovdje usvoji, rokove koje smo si zadali, odnosno koje si je Vlada da ispravim sama zadala kroz prijedlog Zakona o športu ne poštuje i nije u stanju ispoštovati.
Završni osvrt državna tajnica Dijana Vican. Izvolite.
Poštivanja zakona je na cijeni u svim demokratskim zemljama i Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa je u složenosti istinski složenosti svih poslova došlo do toga stupnja. I nisam ni malo u svom izvješću krila, pa mogu samu sebe ponoviti da je već 2007. godine raspisalo javni poziv jer je znalo čitati članke u zakonu jer je znalo koji posao ih čeka, događaji koji su bili u izboru kandidata, odustajanju kandidata, mijenjanju radnih mjesta tih kandidata, nismo krivi. Ono čemu se težilo i što bi zapravo poduprli upravo u tom demokratskom zrenju i ne samo poštivanju zakona, po čitanju i po datumima i po vremenicima koji su dati, nego ćemo ustrojavati i dalje da se ovakve stvari donose konsenzusom. Prema tome, da ne podsjećam da su članovi koji su predloženi dolaze iz različitih športova, da Pravilnik koji treba napraviti, treba napraviti na temelju 84 različita športa itd. Istraživanja su i pokazala gdje imate razlike veće da se te razlike polako moraju smanjivati jer može biti razlika u mišljenjima, u samim misijama, u ciljevima i kritiku tu uzimamo ali i opravdanje koje sam odmah u početku rekla iznosim ponovno. Što se tiče izbora žena, prijava kandidata, odnosno kandidatkinja za predsjednicu i 6 članova prvog saziva Nacionalno viječe za šport imali smo 26 prijava. Od tih 26 prijava su tri žene. Znači izbor je napravljen na najbolji mogući način. Kada će Vlada predložiti nacionalni program športa? Odgovaram da je nacionalni program športa u pripremi, a bit će dostavljen kada ovo nacionalno vijeće za koje se nadamo da ćete ga poduprijeti dade svoje mišljenje na prijedlog nacionalnog programa športa. Hvala vam lijepa.
Hvala. Jedan ispravak gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem. Netočno je navod da se nije moglo učiniti ništa kada je u pitanju broj žena. Ali gospođo državna tajnice, Zakon o ravnopravnosti spolova poznaje nešto što se zove posebne mjere koje služe upravo kao instrument pa onda i Vladi. I to Vlada i sva nadležna ministarstva bi trebala dobro znati da mogu intervenirati u određene prijedloge dok se određeni zakoni ne ispoštuju. Zahvaljujem.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na glasovanje po drugim točkama dnevnog reda. Zahvaljujem. Prelazimo na Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova Nacionalnog vijeća za šport. Rasprava je zaključena. Naglašavam da je odredbom članka 91. Zakona o športu je utvrđeno da Hrvatski sabor prilikom imenovanja prvog saziva Nacionalnog vijeća za šport imenuje svih 12 članova Nacionalnog vijeća, a ždrijebom se odlučuje o tome koji će 6 članova vijeća imati mandat od dvije godine, dok će preostali 6 članova imati mandat od 4 godine. U skladu sa odredbama citiranog zakona sukladno prijedlogu Odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove, dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju predsjednice i članova Nacionalnog vijeća za šport. Evo ovako. Predsjednik Nacionalnog vijeća za šport na prijedlog Vlade Republike Hrvatske imenuje se Danira Bilić. Drugo, članovi Nacionalnog vijeća za šport na prijedlog Vlade Republike Hrvatske imenuju se Marijan Zulović na mandat od 4 godine, Damir Poljak na mandat od 4 godine, Gordan Kožulj na mandat od 4 godine, Ratko Rudić na mandat od 4 godine, doktor Valentin Barišić na mandat od 4 godine, Zoran Primorac na mandat od 2 godine. Članovima Nacionalnog vijeća za šport na prijedlog Hrvatskog olimpijskog odbora imenuju se magistar Zlatko Mateša za mandat od 2 godine, Antun Vrdoljak na mandat od 2 godine, Slavko Goluža na mandat od 4 godine. Članom Nacionalnog vijeća za šport na prijedlog Hrvatskog olimpijskog odbora imenuje se Ratko Kovačić na mandat od 2 godine. I članom Nacionalnog vijeća za šport na prijedlog Hrvatskog športskog saveza gluhih imenuje se Slavko Podgorelec na mandat od 2 godine, a članom Nacionalnog vijeća za šport na prijedlog Kineziološkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu imenuje se profesor Dragan Milanović na mandat od 2 godine. Molim uključimo se i glasujmo. Otvaram raspravu [[Upadica: Nema rasprave.]] Nema rasprave, nego šta je, u čemu je stvar. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Molim vas uključimo se i glasujmo o ovom prijedlogu. Mi smo zaključili da Odbor za imenovanje izvrši ždrijebanje i to je bilo. Izvolite glasovati. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim?
Vrdoljak je dao rasističke izjave u ovom saboru [[Upadica: Tko?]] Vrdoljak. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Molim vas uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj prijedlog prihvaćen je 86 glasova za, 6 suzdržanih i 3 protiv.
Sada ćemo provesti objedinjenu raspravu o - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 541 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguraju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 542 - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 543 Raspravu su proveli mjerodavni Odbori za zakonodavstvo, zdravstvo i socijalnu skrb, ratne veterane, lokalnu i područnu samoupravu. Amandmane kod zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju podnio je Odbor za zakonodavstvo. A koda Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti Odbor za zakonodavstvo i Klub zastupnika HDZ-a. Predstavnik predlagatelja, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi, Dražen Jurković. Izvolite, državni tajniče.
Zahvaljujem se. Gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Evo dozvolite da vam u kratkim crtama iznesem prijedloge ova tri zakona. Što se tiče Zakona o zdravstvenoj zaštiti, izmjene ili najveći dio tih izmjena je ugrađen u Uredbu Vlade Republike Hrvatske koja je donesena 23.12.2009. godine i već je implementirana, dakle već 5 mjeseci se i implementira u našem zdravstvenom sustavu. Ovim izmjenama zakona se definira tko, kako i na koji način može ići u koncesije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, dakle uređuje se jedan sustav koji smo nadogradili na sustav zakupa, a prema uzoru svim zemljama, gotovo u svim zemljama Europske unije pa i u nekim zemljama u okruženju koristeći njihova pozitivna iskustva. Dakle, dopunama ovoga zakona se definira da koncesije raspisuje županija odnosno župan za sva mjesta u mreži, osim za ona mjesta koja popunjava dom zdravlja. I time smo uistinu, to je jedna od odrednica kojima smo dali dodatni značaj domovima zdravlja. Isto tako, uredili smo način na koji se liječnici koji su do sada bili u zakupu ukoliko žele vraćaju u domove zdravlja, dakle postaju javni djelatnici. Ja bih podsjetio da koncesija nije obligatni oblik, dakle da je koncesija slobodna volja i isto tako liječnici iz zakupa mogu ići u koncesiju, ali isto tako mogu se vratiti u dom zdravlja kao javni djelatnici. I ova uredba odnosno ovaj prijedlog zakona to definira da svi liječnici koji se žele vratiti u domove zdravlja imaju prednost pri zapošljavanju na tom mjestu u mreži. Također dodatno ja bih podsjetio da smo Zakonom o zdravstvenoj zaštiti osigurali ili unijeli odrednicu kojom se sestri ili članu tima osigurava plaća po kolektivnom ugovoru, dakle dodatno smo zaštitili medicinske sestre i medicinske tehničare koji su dijelovi tima, a ovdje ih još dodatno osiguravamo na način da prigodom povratka liječnika iz koncesije ili prigodom prestanka koncesije taj liječnik ili sestra isto tako ima pravo zaposlenja u domovima zdravlja. Dakle njezin radni odnos ne prestaje, taj djelatnik ne ide na burzu, ne ide na tržište rada nego se upošljava u domove zdravlja. Isto tako, definirali smo način izlaska tima iz doma zdravlja ukoliko liječnik koji je uposlenik doma zdravlja želi postati, a ja bih podsjetio što je to koncesija, dakle želi postati privatnik u ugovornom odnosu sa državnim zdravstvenim osiguranjem. Dakle, ovim zakonom se definira da je liječnik obavezan podnesti pismo namjeri ili zahtjev županu, ali samo uz pristanak upravnog vijeća doma zdravlja župan može raspisati koncesiju i za ta mjesta u mreži. Naravno, također smo ukinuli i odrednicu koja se ovim zakonskim prijedlogom briše, a to da se domovi zdravlja ne mogu osnivati na udaljenosti manjeg od 50 km. Razlog ukidanja ove odrednice je novi način financiranja domova zdravlja. Dakle, mi smo u Zakonu o zdravstvenoj zaštiti dali obavezu da domovi zdravlja odnosno županije moraju popuniti sva mjesta u mreži bez obzira što zbog dostupnosti, bez obzira što u određenim okolnostima to nije financijski isplativo. Dakle, bez obzira koliko imamo osiguranika, bez obzira koliko imamo stanovnika na određenom području, ukoliko je mrežom propisano domovi zdravlja su dužni popuniti i taj tim. No međutim, do sada su ti domovi zdravlja bili plaćeni glavarinom, znači dobivali su nedostatnu količinu sredstava i to naravno po našem mišljenju nije bilo u redu, jer ako je država nekog obavezala da popuni sva ta mjesta, da daje plaću i liječniku i sestri po kolektivnom ugovoru, ona mu mora i osigurati dostatna sredstva. Domovi zdravlja će ubuduće biti plaćeni limitima isto kao i bolnice, dakle bez obzira što na određenom području nema dovoljno stanovnika, što na određenom području nema dovoljno osiguranika, Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje će tim domovima zdravlja plaćati puni tim. Isto tako, ovdje se pojavljuje i jedan oblik novi i jedan novi prihod županija. Na ovaj način ćemo uložiti dodatnih 55 milijuna kuna godišnje za financiranje domova zdravlja u Republici Hrvatskoj, ali isto tako pojavljuje se i jedan novi oblik naknade koji je sad prihod županije, a to je koncesijska naknada. Koncesijska naknada je naknada za pravo obavljanja određene djelatnosti od javnog interesa na određenom području. Maksimalnu visinu propisuje ministar i ona će biti u visini 1250 kuna. Razlika od zakupa je ta što je ovo naknada za pravo obavljanja djelatnosti, a ne zakup prostora jer koncesija se odnosi na pravo obavljanja djelatnosti i nema nikakve veze i ne odnosi se na prostor u kojem se djelatnost obavlja i naravno, tu koncesijsku naknadu su obvezni platiti svi, i oni liječnici i timovi koji su bili u zakupu, ali isto tako i privatni ugovorni liječnici sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje. To je dodatni prihod županija i iz tog prihoda, to je namjenski prihod, iz tog prihoda županije su obvezne financirati uprave domova zdravlja. Naravno da smo tu polazili od pretpostavke da župani odnosno županije najbolje znaju modelirati strukturu primarne zdravstvene zaštite na svom području i isto tako, ukoliko žele da imaju više domova zdravlja, znači više ravnatelja, iz bilo kojih razloga, više upravnih vijeća, više pomoćnika ravnatelja, dakle financirati veći broj administrativnih djelatnika, oni to mogu isto tako iz koncesijske naknade. No međutim, čini mi se da ih ovo motivira upravo da se ti domovi zdravlja objedinjavaju, da se smanjuje administracija i da dio sredstava preusmjere iz tog administrativno-zdravstvenog sektora u sektor neposredne zdravstvene zaštite. Dakle, novim načinom plaćanja ova odrednica postaje potpuno bespotrebna jer smo lokalnoj upravi, a i to je vid decentralizacije, dali mogućnost da sama dizajnira primarnu zdravstvenu zaštitu na svome području. Isto tako, ovim zakonom smo prihvatili i jedan prijedlog kluba SDP-a, a to je da ustanove koje su registrirane za obavljanje palijativne skrbi imaju stacionar. I naravno uređujemo jedno bitno, jedno veliko pitanje, a to je dopunski rad liječnika u privatnim zdravstvenim ustanovama. Ja bih samo podsjetio da je to jedno od ključnih pitanja u zdravstvenom sustavu. Mi smo uistinu proučavali i razgovarali i sa cijelim nizom zemalja, odnosno predstavnika njihove zdravstvene administracije, između ostalog i sa Slovencima i s Austrijancima i ono što je možda na moje iznenađenje tu prisutno, da je to ajde idemo, možemo reći problem gotovo u svim zemljama i nedovoljno nedefinirano područje. Dakle, ovim zakonom prijedloga ja bih podsjetio nije nikako cilj onemogućiti rad liječnicima u dopunskom radu, nego upravo suprotno. Dakle, omogućiti najboljim dijelovima sustava, omogućiti najboljim liječnicima da mogu i dopunski ostvarivati ukoliko to njihova kvaliteta dopušta, dakle ostvarivati i dodatnu zaradu. Ali isto tako nastojali smo i želimo eliminirati sivu zonu iz zdravstvenog sustava. Događalo se, istina vrlo rijetko jer velik je broj liječnika, najveći broj liječnika i sestara u hrvatskom zdravstvenom sustavu radi vrlo kvalitetno i vrlo korektno svoj posao ali često puta i ponekad smo imali i takve primjedbe da su nam pacijenti se obraćali na način eto došli smo u javnu ustanovu obaviti određeni dijagnostički pregled ili neku terapijsku uslugu ali u isto vrijeme liječnik nam je rekao da, na to ćete morati čekati tri, četiri, pet ili šest mjeseci. Ali ako dođete popodne u moju ordinaciju možete to odraditi i odmah. Naravno da i tu treba biti vrlo oprezan. Treba biti oprezan iz dva razloga. Prvi je taj što na taj način možemo pacijente izložiti i dvostrukom plaćanju, a to je jedanput kroz doprinos od 15% gdje plate i dadu doprinos obveznom zdravstvenom osiguranju, a drugi put je to onaj službenik, dakle da plati privatnu liječničku uslugu u punoj cijeni. Naravno da to uistinu nastojimo svesti ne samo svesti na najmanju moguću mjeru, nego u potpunosti omogućiti ali isto tako omogućiti liječnicima kažem koji dobro obavljaju svoj posao da mogu dodatno zaraditi u dopunskom radu. Na koji način? Prije svega druga stvar koja je ovdje vrlo bitna uveli smo kategoriju vrednovanja i obima posla i kategorizaciju rada. Indeksirat ćemo sve dijagnostičke i terapijske postupke. Imamo mogućnost za to. Informatizacija privatne zdravstvene zaštite koja se intenzivno provodi u reformi zdravstva ministra Milinovića omogućuje i da se prati učinak. Indeksirat ćemo sve terapijske dijagnostičke postupke. Podijelit ćemo bolnice u tri kategorije – kliničke bolnice, županijske bolnice i bolnice na području od posebne državne skrbi. I samo odjeli i samo oni liječnici na odjelima koji budu iznad državnog prosjeka će moći sudjelovati u dopunskom radu i to 50% od svih liječnika na odjelu. Evo primjer jedan, dopustite neka jedna klinička bolnica koja ima 10 kirurga ili 10 internista može taj odjel može sudjelovati, liječnici toga odjela mogu sudjelovati u dopunskom radu i isključivo ukoliko taj njihov odjel prelazi indeksacijom propisani državni ... [[Govornik se ne razumije.]] i to od 10 njih 5 najboljih. Što želimo postići na taj način? Na taj način želimo postići upravo da onih pet koji ove godine, a naravno vršit ćemo godišnje analize, onih pet koji nisu ove godine mogli dobiti dozvolu za dopunski rad se trude dodatno i budu među onih prvih 5 ili među onih 50%, a u isto vrijeme spriječit ćemo preusmjeravanje pacijenata. Jer ako preusmjeravaš pacijente ne izvršavaš kvalitetno svoju radnu obavezu. U javnom sektoru ne možeš imati dovoljan broj postupak, ne možeš imati dovoljan broj bodova da stekneš mogućnost dopunskog rada. Isto tako, ovaj zakon donosi i dvije odrednice. Jednu koja se tiče tele medicine. Dakle, Zavod za telemedicinu koji inače nije nikakva nova institucija već postoji pet godina dobiva status državnog zavoda i ukida se Zavod za mentalno zdravlje, odnosno Zavod za mentalno zdravlje se pripaja Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo prije svega iz razloga što mi imamo županijske zavode za javno zdravstvo kojima jest već djelatnost prevencija ovisnosti i mentalnog zdravlja i to je logična posljedica strukture, organizacijske strukture koje imamo na razini županija. A isto tako taj zavod nikada nije u punom obimu zaživio i stoga smo ga pripojili, a naravno da je to i dio programa Vlade Republike Hrvatske. Dakle, da se one institucije, oni zavodi, one agencije koje nisu zaživile u punom kapacitetu da se ukidaju, odnosno da se pripajaju srodnim ustanovama. Što se tiče Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obaveznom zdravstvenom osiguranju tu ima nekoliko manjih izmjena. Jedna od naj možda interesantnih je ta da se bolovanje koje koristi djelatnik, ali nakon stjecanja prava za odlazak u mirovinu. Dakle, poslodavac može zadržati djelatnika i nakon što je ovaj stekao pravo za odlazak u mirovinu. No međutim, ukoliko taj djelatnik ide na bolovanje troškove više ne snosi HZZO, jer znate da 50%, dakle nakon 42 dana troškove snosi HZZO, do 42 dana poslodavac. No međutim, u ovom slučaju u punom obimu prava za naknadu za bolovanje, dakle radniku isplaćuje poslodavac. I isto tako smo definirali da više Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje neće financirati ne samo zahvate rekontruktivne kirurgije, nego sve estetske zahvate iz razloga što se tijekom godina pojavila cijela paleta ili cijeli niz i drugih estetskih zahvata koji ne spadaju u rekonstruktivnu kurirgiju, a ukoliko nisu medicinski indicirani. Uistinu nema razloga da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ili porezni obveznici financiraju takve zahvate. Naravno iznimka su zahvati koji se odnose na patološku pretilost. I konačno Zakon o izmjenama Zakona i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju. Ono što je najvažnije i tu je Vlada Republike Hrvatske dodatno i u ovim recesijskim vremenima naglasila svoju socijalnu osjetljivost jer se uvodi kategorija prihodovnog cenzusa i rekli smo da svi građani Republike Hrvatske osim ovih pet izuzetnih kategorija, a to su osigurane osobe sa invaliditetom koji imaju sto posto oštećenja organizma. Dakle, osigurane osobe davatelji dijelova ljudskog tijela u svrhu liječenja, osigurane osobe dobrovoljni darovatelji krvi muškarci sa 35 i više davanja, žene sa 25 i više davanja i redoviti učenici i studenti. Oni su zaštićena kategorija, a svi ostali dakle koji prelaze prihodovni cenzus a to je za člana obitelji 1500 kuna ili za samca 1900 kuna obvezni su sudjelovati i participirati u dopunskom zdravstvenom osiguranju naravno ukoliko žele biti izuzeti iz sustava participacija, odnosno ukoliko žele koristiti dodatne pogodnosti tog zdravstvenog osiguranja. Potrebno je naglasiti da sve police koje su potpisane ove godine vrijede još godinu dana, dakle vrijede do isteka tog roka, a ja ću vam samo navesti dozvolite da vam ilustriram primjer zašto smo to učinili. Upravo zbog toga da bi sve građane Republike Hrvatske doveli u ravnopravan položaj, da bi izjednačili umirovljenike i uposlene, jer npr. do sada je bilo ako sam ja državni tajnik i imam recimo 15 tisuća kuna plaću, a moja supruga je nezaposlena za sada, po sadašnjem odrednicama zakona država je automatski plaćala dopunsko osiguranje, dakle 50 kuna i za moju suprugu. A ukoliko ste imali dva umirovljenika recimo i svaki je imao preko dakle tisuću i 500 kuna, dakle preko 3 tisuće kuna zajedno mirovine, oni su morali plaćati dopunsko zdravstveno osiguranje. Dakle doveli smo ih u potpuno ravnopravan položaj i mislim da je to uistinu u redu, iako možda je to samo međukorak, ja duboko vjerujem da postoji još jedan korak i da bi prihodovni, odnosno imovinski cenzus bio ona prava kategorija, jer netko uistinu ne treba imati nikakvih prihoda, no međutim može imati nekretnina da mjesečno dobiva tisuću, dvi, ili tri tisuće eura rente, a država za njega plaća dopunsko osiguranje. Evo ja vam se zahvaljujem. Ovo je bilo ukratko o ova tri zakona, pa ukoliko bude pitanja rado ću odgovoriti. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za zdravstvo i socijalnu skrb, predsjednik odbora Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine dopredsjedniče, gospodine državni tajniče, gospodine direktore, Odbor je kao matično radno tijelo raspravljao o sva tri zakona, pa ću iznijeti samo sažetak da ne čitam zaključke za svaki zakon posebno. U raspravi o izmjeni Zakona o zdravstvenoj zaštiti istaknuto je da se u ovom zakonu predlažu daljnja poboljšanja sustava koncesije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, uvodi se red u koncesiju, definira se ugovor koncesije, definira se način i najava izlaza iz koncesije, a isključuju se domovi zdravlja zbog toga jer bi županija kao koncident u isto vrijeme bila i davatelj koncesije. Dakle smatramo u raspravi u odboru da je to daljnji doprinos poboljšanju kvalitete funkcioniranja primarne zdravstvene zaštite u tim novim okvirima. Raspravljeno je i o definiciji Hrvatskog zavoda za telemedicinu, kao državnom zdravstvenom zavodu, a isto tako i o spajanju Hrvatskog zavoda za mentalno zdravlje, sa Hrvatskim zavodom za javno zdravstvo što je također u raspravi ocijenjeno kao vrlo kvalitetno rješenje i daljnje poboljšanje i racionalizacija ukupne zdravstvene zaštite. U Zakonu o obveznom zdravstvenom osiguranju na Odboru se je vodila rasprava o širenju tržišnih aktivnosti Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje na način da određuje i osiguranje za inozemstvo za one osobe koje putuju privatno u inozemstvo, zatim se raspravljalo o izmjeni opsega usluga za koje Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje neće osigurati plaćanja, a to su različiti zahvati iz estetske kirurgije, dakle sve ono što neće biti obuhvaćeno ugovorom o osnovnom zdravstvenom osiguranju. I kao treće, dopuna sustava osiguranja prema kojem osoba koja može sama snositi troškove za zaobilaženje liste čekanja, jer se to može na način reguliran ovim zakonom i omogućiti. O trećem Zakonu o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju raspravljalo se o promjeni obuhvata osiguranika za koje se premije za dopunsko zdravstveno osiguranje plaća iz proračuna, i to je procijenjeno i u raspravi ocijenjeno kao značajan doprinos racionalizaciji poslovanja, stabilizaciji financijskog stanja Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, ali i značajnoj stabilizaciji državnog proračuna u vremenima u kojima se nalazimo. Isto tako je kao kvalitetno podržano i uvođenje dodatnog zdravstvenog osiguranja u aktivnost Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, ali na način da vodi to dodatno osiguranje evidenciju odvojeno od osnovnog i dopunskog osiguranja. Nakon rasprave pristupilo se glasovanju i prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti prihvaćen je jednoglasno. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju prihvaćen je jednoglasno, a prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju prihvaćen je većinom glasova. Na taj način odbor smatra da se radi o tri izmjene, u tri zakona, koje doprinose daljnjem poboljšanju, daljnjem kvalitetnom iskoraku u zdravstvenoj reformi i daljnjoj racionalizaciji ali i podizanju kvalitete sustava zdravstvenog osiguranja. Hvala lijepa.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ratne veterane, Odbor za lokalnu i područnu samoupravu. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani kolegice i kolege. Prije nego se osvrnem na ovaj paket zakona, evo su još jedne izmjene zakona, više ne znam po koji broj smo već imali na klupama, što samo po sebi govori o ozbiljnosti zakonodavstva kada je te zakone upućivala u Sabor, a kako je krenulo vjerojatno ćemo imati još i više. Međutim ono što bi želio skrenuti pažnju je to da ekonomska kriza u Hrvatskoj još nije prošla. I da nismo na svom vrhuncu, a da ta ekonomska kriza će dovesti neminovno do problema sa zdravljem pojedinca, jer socioekonomsko stanje definitivno utječe na zdravlje pojedinca. Nezaposlenost, siromaštvo i stres su prijetnje koje se u vrijeme krize očituje prema svim građanima Republike Hrvatske i u takvim okolnostima skrb za zdravlje ne smije biti prepuštena samo zdravstvenoj organizaciji. Skrb za zdravlje ne smije biti humanitarni program kojim ćemo pomagati najugroženijim, a niti skrb za zdravlje ne smije biti odraz interesa želja i procjena onih koji pružaju već intervenciju oblikovanu prema mjeri onih koji trebaju. Dakle građani trebaju i moraju imati pravo sudjelovati u odlučivanju kakvu skrb i pomoć trebaju. Da li građani Republike Hrvatske, a i mi tu u Saboru smo kreirali ovu reformu zdravstva, da li smo sudjelovali u ovoj reformi zdravstva? Da li smo imali bilo kakav utjecaj na ovu reformu zdravstva? Nismo. Budućnost Hrvatske ne možemo graditi na socijalnim programima koji vlastite građane tretiraju kao potrošače ili konzumente pomoći, već kao odgovorne pojedince i aktivne nositelje budućeg razvoja. Reforma zdravstva je jedan odgovora na prijetnju koje ekonomska kriza rađa i ekonomska kriza dolazi do izloženosti građana u raznim problemima u zdravlju. Ta reforma zdravstva bi trebala imati konsenzus. I ovim putem smo svjedoci da konsenzus nije postignut i da se nikad nije krenulo sa dogovorom i željom da se postigne dogovor. Jer ako ćemo biti pravedni ministar je trebao sa ovim promjenama krenuti prije 2 godine. Sljedeća godina je izborna i ne vjerujem da će ministar išta napraviti i ministar i zdravstvena administracija da će bilo što napraviti da se naprave korjenite promjene u zdravstvu. Primjer je i to formalno spajanje bolnice bez suštinskih i infrastrukturnih promjena, a prijedlog Ministarstva zdravstva ne sadržava niti viziju, a niti ima plan prilagodbe zdravstva novim uvjetima. Pred nama su zakoni koji su proizašli iz te reforme, a tu reformu možemo nazvati "hoću-neću reformu" jer se pokušava napraviti privid da se nešto radi. Donijeli smo Zakon o pušenju pa smo ga povukli, pa smo onda ga promijenili, pa smo sad malo trenirali strogoću. Pa ćemo vjerojatno taj Zakon o pušenju koji je trebao biti perjanica reforme zdravstva smo ga promijenili. Rekli smo da liječnici ne smiju raditi izvan svoje matične kuće pa smo to povukli pa smo sada dobili jedan prijedlog izmjena zakona o kojem će biti vrlo teško ga provesti jer ostaje prvo pitanje na koji će biti kriterij, koji liječnici smiju, koji ne smiju raditi? Tu je državni tajnik pokušao objasniti na kojim će to kriterijima biti, ali evo jedno pravo pitanje, radiolozi rade, tu je prof. Hebrang, imaju problem da nemaju dovoljno mjesta. Kako ćete odrediti koji radiolog radi više ili manje kad jednostavno fizički ne mogu imati više pacijenata nego što imaju? Kako ćete odrediti da jedan kolega radi više, jedan kolega radi manje i na koji način ćete reći da taj kolega može raditi u dopunskom radnom odnosu u kojem ne može? Isto tako medicinski potpomognuta oplodnja, donijeli smo jedan restriktivni zakon, obećalo se da će se nakon 9 mjeseci primjene zakona odrediti da li je zakon uspješan ili ne. Imali smo jednu igru brojki, igru slajdova, imamo 3 verzije. Na kraju se vidjelo da vremenski period ne odgovora samom tom periodu i sada se prema zadnjemu odlučilo da će se uzeti period od 4,5 mjeseca. Što govori samo o tome da se uzima onaj dio koji odgovora. Treća stvar, evo ministar je tu pa evo čut će što ja govorim. Prema inspekcijskom nadzoru 2006. godine utvrdilo se da se rodilišta u Imotskom, Makarskoj, Sinju i Supetru nemaju odgovarajuću opremu i kadrove. Ministar je 11. svibnja odlučio da se ta rodilišta zatvore da bi ih onda par dana iza toga povukao tu odluku, vjerojatno zbog pritiska Sinja, Makarske i ljudi koji su tamo. A evo samo jedan podatak koji možda nije nevažan, da je 2008. godine u sinjskom rodilištu rođeno 260 djece, a u gospićkom 273 ako sam dobro izvadio podatke o tome. Evo podaci govore svoje i mislim da bi trebalo u odlučivanju više se bazirati na tome koje ćemo stvari raditi i koje podatke imamo. Ovo je recimo, primjeri su o tome kakvo zdravstvo u Hrvatskoj imamo. Sustav danas nije jednako dostupan svima, nema ujednačenih kriterija razvoja, nema kontrole kvalitete niti stručno ujednačenih smjernica. Međutim, iako je svima jasno da u Hrvatskoj reformu treba provesti i da Hrvatska ne može održati svoje kapacitete i zdravstveni standard ključni dio zdravstvene reforme nije da ju treba provesti nego tko ju provodi. Tko je taj tim uz ministra Milinovića koji vodi reformu? Ja ga nisam vidio, možda postoji. I osnovno je pitanje, donijeli smo Nacionalnu strategiju razvitka zdravstva od 2006. do 2011. godine, da li ta nacionalna strategija još uvijek stoji ili smo je ovom reformom zdravstva stavili van snage? Ono što možemo reći da ništa nam nije jasno osim što ovih nekoliko tjedana dobivamo nove uratke iz Ministarstva zdravstva dok primjerice evo da napomenem Rumunjsku kojoj na 70-ak stranica precizno stoje načela i kriteriji kojima će se razvijati specijalne, regionalne ili dječje bolnice, instituti, razina opsega i kvaliteta razvoja svake zdravstvene ustanove i vrsta znanstvenih usluga koju će ta ustanova podmirivati. Kod nas toga nema, nego svaki mjesec ili svakih par mjeseci imamo nastup ministra pred desetinama prizvanih zdravstvenih radnika iza kojih naravno nema diskusije. Evo jedan primjer, spajamo 4 dječje bolnice sa odraslim bolnicama, da tako kažem, koje nemaju baš nikakve veze jedna s drugom. Zašto nismo spojili 4 dječje bolnice zajedno? Odlučili smo spojiti 3 psihijatrijske bolnice u Zagrebu, to je u redu, zašto nismo spojili 4 dječje bolnice u jednu ako imamo koncepciju da ćemo na taj način uštedjeti i na administraciji i na samim ljudima koji rade u upravnim vijećima i ravnateljima? Ono što je isto tako u svemu tome vidljivo da se nije pitala struka, da se nije pitalo ljude koji rade tamo, a jedan primjer je klinika "Vuk Vrhovec" koja ima svoju dugu tradiciju, koja je vrhunac skrbi o dijabetičarima u Hrvatskoj. Mi ćemo to spojiti sa, odnosno ministar Milinović, da tako kažem, će to spojiti sa kliničkom bolnicom "Merkur" sa idejom da će se na taj način smanjiti troškovi, da će se poboljšati skrb o dijabetičarima i jedno obrazloženje je da su moguće financijske uštede, a kako će to biti kada 70% samog budžeta i "Merkura" i "Vuka Vrhovca" odlazi na zaposlenike? Ono što sam vidio iz ove reforme, što sam vidio iz prezentacije ne planira se smanjenje broja ljudi. Ako nam 70% budžeta čine plaće zaposlenika na koji način će se napraviti uštede koje se predviđaju? Koje su negdje otprilike oko 300-njak milijuna. Samo da vas podsjetim da u zdravstvu izdvajamo skoro 27 milijardi, a komentar toga bih samo evo citirao "Jutarnji list" od 15. svibnja 2010. na str. 2. gdje je MMF jasno rekao: "Rezanje javnih prihoda treba provesti odmah, ali ne za nekoliko stotina milijuna nego za 10-ak milijardi". Jasno je da ove znači reforme u koje se danas krenulo je jedan kozmetički zahvat, a ono što je činjenica i što ćemo se svi složiti da je hrvatsko zdravstvo u ovom trenutku postalo teret i kočnica u stvaranju konkurentnosti hrvatskog gospodarstva. Samim ... bolnica nećemo to uspjeti moramo napraviti korjenite promjene, ali te korjenite promjene moraju biti bazirane na iskustvu, konsenzusu i struke i ljudi koji rade unutra. Uništili smo Štamparov model zdravstva evo sad ćemo uništiti taj hrvatski model skrbi o dijabetesa. A prema iskustvu spajanje uprava, spajanje samih bolnica, neće dovesti do ušteda. Ja predviđam da ćemo imati porast troškova jel jednostavno takvim holdinzima biti će teško upravljati. No, što od nas očekuje Svjetska banka? Međunarodni monetarni fond nam je rekao što od nas očekuje, a Svjetska banka traži u zdravstvu smanjenje zdravstvene potrošnje, konsolidaciju i smanjenje zdravstvene nestabilnosti Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, povećanje prihoda od strane osiguranika, smanjenje specijalističkih bolničkih pretraga, povećanje značaja obiteljskih liječnika i donošenje master plana hrvatskih bolnica. Napominjem da su izdvajanja za hrvatsko zdravstvo izuzetno velika, da je to veliko opterećenje i mi bi pozdravili mjere koje idu u tom pravcu da se smanji to opterećenje, da se racionalizira sustav. U ovim zakonima to ne vidimo, ne vidimo ni u reformi koja je u više navrata predstavljena u komadima. A kada bi mogli vidjeti da su te uštede krenule na to da se sustav racionalizira, onda bi skinuli kapu i rekli, to je prava reforma, mi ćemo tu istu reformu podržati. Ovo je po ne znam koji puta izmjena Zakona o zdravstvenoj zaštiti, a napominjem da izmjena Zakona o zdravstvenoj zaštiti koja dovodi do toga da više lokalna samouprava nema utjecaja na koncesije, znači nema utjecaja na to da će domovi zdravlja moći davati koncesije. Definitivno je zadnji čavao u Štamparov model zdravstva, jer jednostavno dom zdravlja je nešto što je okosnica samog zdravstvenog sustava gdje je pacijent u centru. Svjetska banka nam kaže da moraju primarna zdravstvena zaštita obavljati preko 80% zdravstvenih usluga, dom zdravlja je to nešto što bi moglo. Evo i sami državni tajnik je rekao da on misli da će neke županije osnovati više domova zdravlja, ali taj dom zdravlja će biti samo ravnatelj fikus, glavna sestra a neće imati onu funkciju koju bi trebao imati a to znači da drži sveobuhvatnu zaštitu zdravstva na tom području. Taj sustav se primjenjuje širom svijeta, svi znaju, mi smo ga uništili. I za napomenuti je da je u našoj bliskoj okolini u Sloveniji taj sustav normalno funkcionira i da nije ništa lošiji od našega. Pokušalo se sustavom koncesija koje je Ustavni sud ... i rekao da takav sustav koncesija ne funkcionira i da ga treba na drugi način napraviti. A Štamparov model koji smo počeli uništavati '95. ovim izmjenama Zakona o zdravstvenoj zaštiti definitivno odlazi iz Hrvatske i nestaje, što će jednostavno dovesti do toga da dom zdravlja nestane sa pozornice. Više puta samo naglašavali, a i u ovom trenutku naglašavamo da bi trebalo provesti sveobuhvatnu raspravu o tome kakvu zdravstvenu zaštitu želimo i možemo osigurati građanima Hrvatske. Po nama okosnica bi trebao biti dom zdravlja koji bi bio subjekt ugovaranja zdravstvene zaštite sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje. Na taj način bi lokalna samouprava u koju se svi kunemo mogla utjecati na kvalitetu zdravstvene skrbi na svom području. Sve u svemu, nažalost mislim da je prošao trenutak kada smo mogli sjesti zajednički za stol, jer vrijeme je prošlost, slijede izbori i ne vjerujem da će se bilo što na ovom području moći napraviti. Ali i dalje mislim i evo ovim putem i javno pozivam d se sjednemo zajedno za stol, da zajednički probamo ovo zdravstvo učiniti bolje i učinkovitije i da građani Republike Hrvatske imaju zdravstvo kakvo zaslužuju. Hvala lijepo.
Hvala. 4 ispravka. Prvi gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Kolega Mrsić je očito pokazao da ne razumije procese koji se odvijaju jer je izrekao čitav niz netočnih navoda, pa koliko mi vrijeme dozvoli. Prvo, rekao je da velik broj izmjena govori o neozbiljnosti zakonodavstva. Obrnuto. U dinamičnim vremenima izmjene i dopune zakona pokazuju da zakonodavac prati zbivanja i u zdravstvenoj zaštiti i u zdravstvenom osiguranju, dakle obrnuto od vašeg navoda. Rekao je da mi zastupnici nismo sudjelovali u reformi. Ministar Milinović je reformu započeo ovdje za ovom govornicom javnim pozivom da se uključite i vi kao opozicija u reformu, pozvao vas je na konsenzus i u nekoliko intervjua je to izrekao. Odbili ste. Prema tome, nije istina da niste imali prilike, nego niste htjeli preuzeti odgovornost. Lakše je kritizirati nego raditi. Na kraju krajeva imate prilike o svim ovim raspravama raspravljati u Saboru i reći svoje mišljenje. Treća netočna izjava da ministarstvo i ministar nemaju vizije zdravstva u ovim teškim uvjetima. Nije točno, jer je zdravstvo jedini sustav u ovoj recesiji koji je ostao financijski stabilan i nije zbog recesije ugroženo zdravlje populacije niti je smanjen broj zdravstvenih usluga, dapače povećan je. Prema tome, vizija je postojala, jer da nije danas bi imali teške gubitke u zdravstvu. A kolegice vi se obratite Odvjetničkoj komori s njima diskutirajte. Sljedeće što je netočno kaže kolega Mrsić kaže da ne znamo koliko koji liječnik radi. Sustav je uspostavljen, na svakoj fakturi piše šifra liječnika i ja na svom zavodu točno znam koliko usluga i koji dio ugovora je koji liječnik izvršio. Hvala.
I gospodin zastupnik Nedjeljko Strikić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre. Evo uvaženi zastupnik Mrsić po svom običaju sve što može oprostiti našem ministru, ali uspjeh reforme mu ne može oprostiti pa ispravit ću navod koji je rekao. Ministar je u reformu trebao krenuti prije dvije godine. Gospodine zastupniče kao da ste prespavali dvije godine u Saboru. ministar je u reformu zdravstvenog sustava krenuo 31. 3. tri mjeseca nakon što je postao ministar više od dvije godine. Jasno mi je da ne dolazite na Odbor za zdravstvo, ali ste nekada tu u sabornici pa ste mogli vidjeti da reforma traje dvije godine i to vrlo uspješna reforma. Da nije bilo te reforme danas bi imali sustav koji bi vrlo teško funkcionirao. To vi znate i na vašem Rebru to znaju svi liječnici u Hrvatskoj. A ono što vas iz vašeg izlaganja najviše smete očito je uvođenje reda u zdravstveni sustav, uvođenje reda i na klinike i na katedre. Ne bune se liječnici iz županijskih bolnica, jer tamo manje više puno rade, a manje pričaju.
I gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Strikić je izrekao uistinu niz netočnih navoda od kojih su prethodnici već jedan dio ispravili. Rekao je naravno da se ne zna broj… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Mrsić, ispričavam se. Mrsić je dakle…
Brzina, ali oprez doktore.
Zahvaljujem. Dakle da se ne zna broj zakona te da je predlagatelj neozbiljan, da se provodi hoću-neću reforma, da lokalna samouprava i regionalna nema nikakvog utjecaja. Sve je to netočno, kolega Mrsiću. Dakle, radi se o tome da je ovo, itekako predlagatelj je ozbiljan i odgovoran jer je ovo ozbiljan i odgovoran posao. Osigurati stabilnost zdravstvenog sustava to je izuzetno odgovoran i važan posao. Tome u prilog govori i stabilnost bolničkog sustava, ali ove najnovije vijesti da li je to neozbiljno 25 novih lijekova na listi od kojih je za teške bolesti, a županije i lokalna i regionalna samouprava itekako će imati utjecaja naravno u dodjeljivanju koncesija i biti značajna i nova sredstva će biti tu prisutna itd. Hvala lijepa.
I gospodin zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Kolega Mrsić je u nekoliko navrata kazao da je ministar uništio Štamparov model. Dakle, to je jedna vrlo ozbiljna optužba, ja mislim da je netočna i mislim da treba kazati kako zapravo stalno i stalno pokušaj da se osigura pristup pacijenata sustav, da se osigura jednakost, da se osigura odgovornost za zdravlje, da se osigura podjela financijskih rizika nikako nije uništenje Štamparovog pristupa i treba naglasiti kako u svoje vrijeme Štampar se borio sa jednim problemima, da je danas živ sigurno bi se borio na isti ovaj način na koji se vi ovdje borite. I s druge strane, ja stvarno vas pozivam odnosno sve liječnike ovdje da se priključe i da sudjeluju i da podupru, a ne da unaprijed isključe se od sudjelovanja a onda optuže za neuključivanje u sudjelovanje. Mislim to je stvarno nepotrebno i neprihvatljivo. Zahvaljujem.
Ministar zdravstva i socijalne skrbi, Darko Milinović.
Hvala lijepo. Ja sam slučajno došao u govornicu kad je govorio predstavnik SDP-a i mogu reći da mi je izuzetno drago zbog toga. Opet rekao sam, ali neću govorit o medicinskoj oplodnji, jer sam rekao da do kraja godine neću ni izustiti riječi oko toga, oko grube politizacije tog zakona, ali moram još jednom pročitat, dakle neću ja govorit nego ću pročitat. Molim lijepo da uvažite struku. Svi niže potpisani ravnatelji ustanova i liječnici koji se bave humanom reprodukcijom osjećamo, slušajte, osjećamo obvezu i potrebu obratiti se javnosti i demantirati navode između ostalih, saborskih zastupnika Milanke Opačić i Miranda Mrsića kojim se optužuje potpredsjednik Vlade i ministar zdravstva i socijalne skrbi Darko Milinović za iznošenje netočnih podataka o broju trudnoća iz postupaka medicinske oplodnje. Znam da je teško to slušati. To ste vi nasljednici onih koji su reketirali u prošlosti, a sad reketiramo e sad pogledajte koga ja to reketiram. Doktora Vranješa, docenta Šijanović, profesora Halera, docenta Smiljana, doktora Bušića, docenta Miškovića, profesora Rotima, profesora Kunu, profesora Vrčića, doktora Lučingera, doktora Slavka Oreškovića. Onda sam pročitao na forumu ekspoziture vjerojatno, ne znam čija je ekspozitura, možda će se to meni obiti o glavu ali na forumu Roda je to su sve HDZ-ovci pa sam ja išao i to provjeriti. Od ovih ovdje 10 nabrojanih jedan ima koji je član HDZ-a, a svi su drugi čini mi se bliže političke orijentacije vama nago kršćanskoj opciji koju predvodi koalicijska Vlada na čelu sa Hrvatskom demokratskom zajednicom. E sad ne laže ministar, sad lažu ovi kolege a oni kažu, naglašavamo kako je ministar iznio podatke koje smo mu mi, liječnici koji se bavimo humanom reprodukcijom iz naših IVF centara dostavili. Dakle, netočno se u javnosti prezentira da ministar obmanjuje javnost itd., itd., itd. Nećete preko mojih leđa, ja vam to garantiram, se obračunavati sa ovim poštenim ljudima koji se bave poštenim poslom, teškim poslom. Nećete se sigurno preko HDZ-a i Vlade desnog centra obračunavati sa ljudima koji korektno obavljaju svoj posao i koji su rekli kad sam ja rekao gospodo, ja ću s ove, kada sam imao tiskovnu konferenciju, poslati neke političke poruke i molim vas lijepo da tada napustite jer ne želim vas uvlačiti u politiku preko ovoga zakona, ono što radi SDP u zadnjih godinu, dvije dana. Naučite se gospodo pomiriti sa porazom, ali ne mislim da je to vaš poraz, to je zajednički uspjeh Hrvatske, imamo više trudnoća. Da vas podsjetim, već kad govorite o domovima zdravlja, doktor Andrija Štampar je bio tri godine u mirovini kada je osnovan prvi dom zdravlja. Rekao vam je jučer na "Otvorenom" doktor Dražen Jurković, državni tajnik koji siguran sam više o tome zna nego i ja i vi jer mu je na neki način to bio i posao i magistarski rad, a prve domove zdravlja osnovao je Ante Vuletić, dakle nakon što je doktor Andrija Štampar otišao u mirovinu tri godine. Pa barem to naučite kad govorite nešto. E sada, ne valja reforma. Gospodo ne valja, jer prvi put u 20 godina nismo morali i bili prisiljeni sanirati zdravstveni sustav iz državnog proračuna i na takav način ponovno opteretiti državni proračun i naravno da to nije dobro. Ja znam da bi vaš uspjeh bio da se moralo i ove, odnosno prošle godine sanirati kao i u proteklih 20-tak godinu, svaki put iz proračuna sa milijardu, dvije kuna, a vrh toga je bio kada ste vi bili na vlasti 2001. do 2004. kada je zdravstveni sustav Republike Hrvatske doživio gotovo kolaps. Vele nema konsenzusa. To bi vi htjeli da nema konsenzusa. Na GSV-u i socijalni partneri, dakle i sindikati i poslodavci i Vlada su konsenzusom prihvatili reformu zdravstvenog sustava, a profesor Hebrang čuo sam da smo se svadili ovih dana, nas dva i to je kuhinja iz SDP-a. Dakle, ja sam s ove govornice pozivao, ja sam sam sebe pozivao na Iblerov trg da dođem, da raspravim s vama prije konačnog zakona, reformskih zakona, ali naravno niste imali snage, volje, želje, učestvovati u ovom velikom projektu. Vi ne znate koje su stručne radne skupine. Pa naravno, ne znate vi puno, puno, puno toga o reformi, da ne rečem da ne znate ništa. Imamo tri stručne radne skupine. Jednu je vodila što se tiče financija gospođa Švaljeg, mislim da je poznata širokoj hrvatskoj javnosti. A budući da je bila na čelu ove radne skupine možemo očekivati na forumima sutra i prekosutra da je članica HDZ-a najvjerojatnije. Pa onda što se tiče bolničkog sustava je predvodio doktor akademik Kusić, a primarnu zdravstvenu zaštitu profesorica Kakić. Dakle, to su sve radne skupine koje su okupile najeminentnije stručnjake između 15 i 20 u svakoj ovoj radnoj skupini koje su pratile i prate provedbu, a i sudjelovale aktivno u donošenju zakona prije nego što je on došao u Sabor Republike Hrvatske. Dom zdravlja se ovom reformom itekako jača. I reći ću vam jedan podatak, da novim sustavom financiranja domova zdravlja ne samo da jačamo funkciju doma zdravlja već im dajemo, kako možemo jačati ulogu i poziciju doma zdravlja? Da ih i financijski ojačamo. I ove godine domovi zdravlja u Republici Hrvatskoj na svojim i kroz limite će dobivati više nego prošle godine iznos od 55 milijuna kuna. Rodilište, pričali ste s ove govornice dosta o temama koje zapravo nemaju veze sa ovim zakonima i ovim izmjenama i dopunama ovog zakona. Nađite vi u Makarskoj, u Sinju, u Imotskom ... [[Govornik se ne razumije.]] pazite sad ovo šteta što nije gradonačelnik koji se naknadno probudio nakon 7 mjeseci gradonačelnik Đakova, nakon 7 mjeseci se naknadno probudio i sada diže nekakvu galamu oko đakovačkog rodilišta koje je inspekcija Ministarstva zdravstva prije 7 mjeseci dala nalaz na poziv županije, na poziv županije je izašla inspekcija i rekla je ne zadovoljavaju minimalne standarde i dok se ti minimalni standardi ne uspostave rodilište nema zakonsko uporište da obavlja taj dio zdravstvene usluge. Što SDP traži od ministra. Veli promijeni odluku. Nije. I danas su ta 4 rodilišta i bit će dok god se ne uspostave minimalni kriteriji, a Vlada Republike Hrvatske će za to osigurati sredstva i nije nikakva promjena odluke to vi mislite jer ta rodilišta ni danas ne rade, a napravit ćemo im sve da im osiguramo financijska sredstva kako bi ih opremili i kako bi ova Vlada bila zaslužna da žene koje rađaju u tim rodilištima imaju isti standard zdravstvene usluge kao i u ostalim dijelovima Republike Hrvatske. Gospodarstvo velite da je, da zdravstvo opterećuje gospodarstvo. Je sa 300 dana, rok plaćanja lijekova smanjili smo u vrijeme krize, recesije prepolovili na 170 dana. Bolovanja smo imali 154 milijuna kuna duga, danas nemamo ništa. Možda su neki kućni budžeti zbog gospodarske krize manji, možda netko svim silama nastoji srušiti, ali ne može već je ona toliko u tijeku da se ne može srušiti reforma zdravstvenog sustava zato jer možda neka mala gospodarstva kućna gube po milijun eura zato jer smo uredili sustav, zato jer smo doveli do referentnih cijena lijekova i da smo na taj način ušparali oko 500 milijuna kuna. Dječja bolnica i dječje bolnice tijekom reforme zdravstvenog sustava su kroz limite i kroz opremu dobile oko sto milijuna kuna više i na taj način podižemo nivo zdravstvene usluge što se tiče djece u Republici Hrvatskoj. I na jučerašnjem okruglom stolu doktor Roić i ravnatelj Dječje bolnice u Klaićevoj je rekao ukoliko se sve napravi onako kako se razmišljalo i ukoliko menadžment bolnice bude takav da bude skrbio i o toj bolnici ovo će biti dobar proces koji će na kraju rezultirati povećanjem zdravstvene usluge, nivoa zdravstvene usluge u Republici Hrvatskoj. Na početku reforme zdravstvenog sustava, vidim da mi svijetli crveno, dug u zdravstvenom sustavu je bio 4 milijarde i 600 milijuna kuna. Gospodo to je istina. Ja sam vas jednom pozvao da dođete u 12 sati u HZZO da provjerimo podatke koje ste vi rekli na jednom aktualnom satu i koje sam ja rekao, pa sam vas čekao tamo niste došli. 4 milijuna i 600 milijuna kuna u doba krize i recesije je prepolovljen na 2 milijuna i 300, 2 milijarde i 300 milijuna kuna sa daljnjom tendencijom pada i konsolidacije financijskog zdravstvenog sustava Republike Hrvatske što je vrlo bitno. I reći ću još jedno i s tim ću završiti. Je, najstabilniji smo zdravstveni sustav u Europi. Vidio sam vašu izjavu. Najstabilniji smo zdravstveni sustav u Europi, jedini koji je prepolovio svoje dugove. Svi su drugi poduplali svoje dugove i po tome smo najstabilniji što se tiče financija i zdravstveni sustav u Europi. [[Pljesak.]]
Tri ispravka. Prvi gospodin zastupnik Mirando Mrsić.
Pa ministar je po običaju nastupio kao što uvijek nastupa na svojim predavanjima. Evo ja nemam slušalice u ušima. Imam mikrofon ispred sebe. Kad govorimo o potpomognutoj oplodnji mene samo zanima jedna stvar, a to je 9 mjeseci period pa sad došao je do 9 mjeseci period nije bio dobar, pa se sad uzelo 4 i pol mjeseca. Kolege koji su se potpisale iza toga su debelo ovisne o ministru. Kad govorimo o prof. Štamparu profesor Vuletić je učitelj prof. Štampara. On je samo napravio ono što je prof. Štampar napisao u svojim knjigama koje ima. A ako pogledate Obaminu reformu i pogledate papire koje je pisao Štampar u vrijeme dok je bio stipendist Rockefellerovog instituta možete naći neke stvari koje su jednake. I mislim da dug je 3 i pol milijarde, a ne 2 milijarde i 300 što je manje od 4. Ali u svakom slučaju je dug.
Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Ministre, ispravljam vaš navod da se obračunavamo s doktorima preko vaših leđa. Nije to točno. Vi se ministre kad je u pitanju medicinski potpomognuta oplodnja obračunavate s parovima koji ne mogu imati djecu. U prva četiri mjeseca ove godine 173 takva para je moralo otići iz zemlje u Sloveniju da bi dobilo djecu. Sa svakim od tih parova vi ste se obračunali. Kažete ministre da priznamo poraz. 173 para je priznalo poraz. 173 para vama kaže čestitam ministre, pobijedili ste. Po vam nikad ne bismo imali djecu u Hrvatskoj, zbog vas moramo otići u Sloveniju. U prva četiri mjeseca 173, do kraja godine će ih znači biti 520. To je vaša pobjeda ministre, a ja ne znam ni jednog čovjeka osim vas koji bi se ponosio takvom pobjedom.
Gospođa zastupnica Sonja Šimunović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Ja moram reći da sam ja neugodno iznenađena sa ministrovim ponašanjem, do njegove rasprave, do načina na koji se on s nama nešto razračunava, objašnjava, stvarno nije primjereno ovom časnom Domu. Ispravljam sljedeći navod. Ministar je rekao vi ne znate, misleći na nas SDP-ove zastupnike šta je reforma zdravstvenog sustava. Ministre mi znamo šta je reforma, vi ne znate, jer da znate onda ne bi svaki mjeseci imali izmjene i dopune paketa zdravstvenih zakona. Kad god vama padne ideja nekakva na pamet, a mislite da je briljantna odma ju, a pri tome ne provedete ni javnu raspravu, niti konzultirate struku, nego odmah idete u izmjene i dopune zakona, tako da toliko o tome tko je kompetentan uopće za razgovor, a kamoli za provedbu zdravstvene reforme.
Klub zastupnika HNS-a, HSU-a, gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Najprije ću se osvrnuti na ono što se dogodilo prije par minuta, ja neću gospodine ministre vama ni slučajno reći da malo znate, a kamoli da ništa ne znate. Iako je u parlamentarnim dokumentacijama uzus da članovi predstavničkog tijela kritiziraju propuste ili određene aktivnosti ministara, a ne obrnuto znate. Ne obrnuto. Prema tome, ja vas molim da ubuduće ne radimo na taj način. Klub HNS, HSU će podržati dva od tri ova zakona. Većina članova kluba neće međutim podržati Zakon o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju i tome ću reći nekoliko riječi. Naime, nesumnjivo je da se nalazimo u teškoj financijskoj krizi i nesumnjivo je da ćemo se složiti da iz takve krize možemo izaći kroz tri skupine mjera. Jedno, moramo manje trošiti. Na tome upravo sada radimo. Moramo više stvarati i moramo manje gubiti kroz korupcijske kanale i korupcijske skandale. E sada počeli smo prije nekoliko mjeseci sa ukidanjem prijevoza učenika, zatim smo ukinuli slobodan, odnosno besplatan prijevoz, pa smo ukinuli subvencioniranje đačkih domova, pa smo uveli krizni porez, pa smo prošli tjedan ukinuli besplatnu uporabu Hrvatskih autocesta od strane osoba sa invaliditetom i danas idemo korak dalje. Predlaže se da 360 tisuća hrvatskih građana ostane bez dopunskog osiguranja, ali ja ću priznati ministre, ima logike u prijedlozima da se izjednače određene kategorije građana, npr. umirovljenici i zaposlenici sa istim prihodima. Slažem se. Ima logike. Ima logike da se dio tereta zdravstvenog osiguranja prenese i na suprugu ili supruga nezaposlenog bračnog partnera ukoliko taj ili ta ima visoke prihode, ali se ne mogu oteti dojmu da predlagatelj sveukupni projekt štednje na dopunskom osiguranju nije bazirao na jednoj iscrpnoj analitici i konkretnim argumentima koje bi mogao i brojčano pokazati. Imovinski cenzus građana sada postaje osobni kriterij za odlučivanje o plaćanju ili ne plaćanju dopunskog osiguranja od strane države. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro, prihoda. Maloprije smo čuli obrnuto. Bojim se da od ovakve štednje neće biti gotovo nikakve koristi. Jer kod svih ovih zakona gdje smo pokušali uštedjeti nešto novca 5, 10, 15, 20, 100 milijuna, nikad nismo čuli od predlagatelja u što će taj novac biti jasno usmjeren. Koje ćemo nove tehnologije prenijeti, koje ćemo profile koji nam nedostaju obrazovati, koje ćemo industrijske grane podupirati da mogu zaposliti što više građana itd., itd. Dakle nedostaje mi uvijek taj komplet koji bi morali povezati u jednu cjelinu. Evo kolegice i kolege, što jednom mladom čovjeku koji se nalazi na Zavodu za zapošljavanje znači dopunsko zdravstveno osiguranje u usporedbi sa njegovim Ustavnim pravom na zapošljavanje, na stvaranje obitelji, na podizanje djece, na socijalnu sigurnost te mlade obitelji. Dakle ja bih volio uvijek da analiziramo sve u jednom kompletnom paketu. Uz posao i punu zaposlenost ti mladi ljudi će sami plaćati svoje zdravstveno osiguranje i time neće država njima morati pomoći, nego će oni pomagati državu. To su mladi, zdravi, obrazovani ljudi i oni moraju pomagati državi, da bi država pomagala onim građanima koji nemaju tu sreću biti zdravi, koji nemaju mogućnost raditi za sebe itd. To je bit politike. A nikada se nismo kolegice i kolege u ovoj sabornici osvrnuli na ono gdje možemo uštediti ne nekoliko milijuna, nego gdje možemo uštediti desetke i desetke milijardi kuna. Ja ću vam postaviti sad još jedno pitanje. da li možete na brzinu izračunati, vrlo jednostavno, koliko roditelji ulože u jedno dijete u tijeku 20 ili 25 godina dok ga postave na noge? Uzmite samo 2 tisuće, kao nekakav minimalni iznos, pa množite sa brojem mjeseci u 25 godina. Pa onda uzmite koliko država lokalna i regionalna zajednica ulažu u vrtiće, škole, kulturne, športske sadržaje itd., pa će doći do brojke da smo u svakog mladog čovjeka investirali između milijun i milijun i 500 tisuća kuna, do njegove 25 godine dok završi studij. Iako znamo kolegice i kolege da u ovom trenutku na Zavodu za zapošljavanje leži 108 tisuća mladih ljudi, puta milijun kuna, dobili smo preko 100 milijardi kuna mrtvog kapitala. Preko 100 milijardi. Taj kapital brzo propada, iz bioloških razloga, jer starimo. Svake godine će propasti 2 do 3% tog kapitala. O tome ne razgovaramo, nego štedimo milijune, a trošimo milijarde. To neće ići. Na duge staze, kolegice i kolege, ne drži vodu, ne drži vodu. Ovo nije napadanje vas ministre, vi u svom resoru činite sve što možete. Ali se mora učiniti i puno više. Ono što vi uštedite ja hoću da znam što će ministar gospodarstva učiniti, što će ministar obrazovanja učiniti sa tim novcem koji se treba pretakati u razvojne projekte. Toga u nas nema. Isto se odnosi jasno i na Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju, tj. izmjeni dopune u segmentu estetskih zahvata, putnog osiguranja, naknade troškova za usluge u privatnim poliklinikama, odnosno njihove nenaknade, bolovanje nakon prestanka uvjeta za rad, itd., itd. Sve je to bespredmetno, ako istovremeno ne idemo i na razvojne komponente kojih nedostaje kao dopunsko obrazloženje svakog ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Ministar zdravstva i socijalne skrbi Darko Milinović. Izvolite.
Mislim da se zapravo … [[Govornik se ne razumije.]] , ali pozdravljam ovu raspravu, ovo je način na koji možemo raspravljati o Reformi zdravstvenog sustava i ja uistinu se želim zahvaliti na ovoj konstruktivnoj raspravi i zahvaliti se što ćete podržati, od ova 3 zakona 2 ćete podržati. I ovo je način na koji možemo raspravljati na korektan način o reformi zdravstvenog sustava i njezinim učincima i imate potpuno pravo kada tražite od mene kao ministra da znate koje smo uštede napravili tijekom reforme i što te uštede znače za pacijenta i to što ćemo uštedjeti gdje će ići. I izuzetno mi je drago, evo sad mi je posebno drago, što sam tu jer opet dobivam snagu da možemo i različite političke boje dresa vrlo korektno, mirno, argumentirano raspravljati o Reformi zdravstvenog sustava. Zato ja ponekad, što ja znam, podignem glas jer ne mogu jednostavno progutati, ako hoćete tako, demagogiju koja dolazi iz nekih političkih opcija. I sad kada ste rekli, ja ću još jednom spomenuti, vjerojatno i to znate da smo prošle godine samo na referentnim cijenama za lijekove uštedjeli 415 milijuna kuna i na boljoj kontroli bolovanja 500 milijuna kuna. Kada sam se javio prvi put ne znam jeste uočili da smo imali 150 milijuna kuna duga prema gospodarstvu, prema privatnicima za bolovanje. Danas je taj dug 0. Sad ću vam reći otprilike, koliko mi vrijeme dopusti, kud neke od tih ušteda idu danas. Na početku mandata ove Vlade smo rekli da ulaganje u hrvatsko zdravstvo, uistinu građani RH mislim da su shvatili, ali i mi koji smo u izvršnoj vlasti, pa i Sabor, ulaganje u hrvatsko zdravstvo nije trošak već je ulaganje u budućnost Hrvatske države. Kada vam spomenem da smo prije 4, 5 godina Fond posebno skupih lijekova, i to prihvaćam da li se on mora zvati Fond posebno skupih lijekova, da li oni moraju biti obilježeni zato jer su skupi, da li se oni nekako drugačije mogu nazivati, i o tome možemo razgovarati, ali Fond posebno skupih lijekova sa 40 milijuna kuna smo povisili na 550 milijuna kuna. Sjetite se, i često puta ja ne krijem da se i pohvalim, da u opremu u vrijeme godine recesije i krize, ulažemo dodatnih 800 milijuna kuna. Da smo 40 milijuna kuna uložili više u medicinsku oplodnju. E sad, pogledajte jedan podatak zašto ove godine prvi put, i zapravo prošle godine nemamo intervencije iz državnog proračuna za sanaciju zdravstvenog sustava? Upravo zato što smo racionalizirali potrošnju, doveli u red, i još se treba dovoditi u red. Nije, ja često puta pogledam iza sebe što smo sve napravili pa mislim da smo ogroman posao napravili. A onda kad pogledam ispred sebe koliko još imamo toga za napraviti kao da ništa nismo napravili. I to je nažalost zdravstveni sustav i sustav socijalne skrbi. Pa kada vam spomenem da u 7 proteklih godina smo na A listu ili na nove lijekove koje smo uveli na A ili B listu u proteklih 7 godina, dakle u 7 godina 45. A sada u roku godine dana mi smo uveli na listu A novih, nešto više od godinu dana, novih 47 lijekova. Evo i idući tjedan je Upravno vijeće Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje koje će donijeti najvjerojatnije na prijedlog struke odluku o uvrštenju novih 25 lijekova na listu Hrvatskog zavoda za zdravstvenog osiguranje. Između njih je i 6 novih lijekova za liječenje karcinoma. Dakle, ja sam evo sad otprilike što sam se mogao sjetiti gdje ona sredstva koja racionaliziramo, gdje ih trošimo, na koji način ih trošimo. Evo spomenut ću, sad mi padne na pamet i 55 milijuna kuna u informatizaciju. I zašto ne reći da smo među 25 zemalja što se tiče informatizacije primarne zdravstvene zaštite u svijetu, a kada potpuna implementacija bude gotova 01.01. iduće godine bit ćemo prvi na svijetu. E sad, vidite da svaki malo, malo sa moje lijeve strane uvijek neke upadice pa onda ne mogu i ja biti imun na te upadice pa nekad moram reagirati. Bio je jedan novinar i pitao gospodina Mršića: "Pa dobro, i kad imate toliko kritika na Reformu zdravstvenog sustava, bili ste 4 godine na vlasti zašto je niste proveli?" E sad možemo zajednički pročitati taj vaš intervju. Znate zašto je niste proveli? Evo pročitat ću vam: "Zato jer je to prekompliciran proces".
Klub zastupnika HDZ-a, gospodin zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Pa evo i meni je drago da će klub HNS-a i HSU-a podržati 2 od ova predložena 3 zakona, a usput ću reći da ćemo mi u HDZ-u podržati sva 3. Ali i početak ove rasprave govori o kako značajnoj temi i značajnim zakonima se radi, ali se potrebito, i žustra rasprava počinje, ali se potrebito opisati kako je tek bila žustra 2008. u prosincu kada je u jeku donošenja ovih zakona kako je to bilo žustro. Eto i zakoni su doneseni koji su tu, ali reforma ide dalje i zasigurno treba. A mi u HDZ-u imamo jedan fini izraz "Idemo dalje!" Pa evo idemo dalje u tom dijelu i idemo sa sva 3 zakona. I prvi je naravno zdravstvena zaštita pa mi dozvolite još samo da podsjetim od prosinca 2008. kada je Vlada rekla da su temeljni ciljevi, prvo financijska konsolidacija zdravstvenog sustava, a drugo održati visoku razinu kvalitete i dostupnosti. Koja je usput budi rečeno u europskom okružju svrstani smo u grupu EU25. U skupinu zemalja sa relativno, bogatih zemalja koji imaju dobru zdravstvenu zaštitu. Ali recimo nešto, ponovimo o zdravstvenoj zaštiti, mislim da je dobro ponoviti uvijek jer je to bitno i sama rasprava to potvrđuje. Dakle, Zakonom o zdravstvenoj zaštiti iz 2008. uređuju se načela i mjere zdravstvene zaštite, prava i obveze osoba u korištenju zdravstvene zaštite, nositelju društvene skrbi za zdravlje stanovništva, sadržaj i organizacijski oblici obavljanja zdravstvene djelatnosti te nadzor nad obavljanjem zdravstvene djelatnosti. Zdravstvena zaštita u smislu ovog zakona obuhvaća sustav društvenih, skupnih i individualnih mjera, usluga i aktivnosti za očuvanje i unapređenje zdravlja, sprečavanja bolesti, rano otkrivanje bolesti, pravodobno liječenje te zdravstvenu njegu i rehabilitaciju. Svaka osoba ima pravo na zdravstvenu zaštitu, na mogućnost ostvarenja najviše moguće razine zdravlja u skladu s odredbama ovog zakona i Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Svaka je osoba obvezna brinuti o svome zdravlju i nitko ne smije ugroziti zdravlje drugih. U istom tom zakonu je spomenut i članak 40. koji je vrlo važan glede ovih izmjena pa ga je važno spomenuti. A u tom smislu govori da javnu zdravstvenu službu na primarnoj razini zdravstvene djelatnosti mogu obavljati na osnovi koncesije fizičke osobe i zdravstvene ustanove ako ispunjavaju uvjete propisane ovim zakonom. Na osnovi koncesije može se obavljati zdravstvena djelatnost obiteljske medicine, stomatološke zdravstvene zaštite, zdravstvene zaštite dojenčadi, predškolske djece, zdravstvene zaštite žena, laboratorijske djelatnosti, ljekarničke djelatnosti, medicine rada, zdravstvene njege u kući a u to je većim dijelom predmet ovih izmjena ... Dakle svakako da su koncesije složena pravna materijala. To je nesporno jer se tu preklapaju Zakon o zdravstvenoj zaštiti, Zakon o koncesijama, Zakon o javnim nabavama i mnogi drugi propisi. I tijekom uvođenja tih koncesija su primijećeni određeni momenti i slijedom istoga je Vlada donesla onu uredbu koje je spomenuo državni tajnik dakle 155 i koja se odnosi na koncesije za obavljanje javne zdravstvene službe kako bi se u potpunosti precizirala provedba postupka davanja koncesije. I sada glede tih koncesija je dosta toga rečeno ali je potrebito potrebno ponoviti jer je to uistinu izuzetna pravna materija. Dakle, prvo, preuzimajući navedena rješenja uredbe ovim zakonskim prijedlogom uređuje se da javno zdravstvenu službu na primarnoj razini zdravstvene djelatnosti mogu obavljati na osnovu koncesije fizičke osobe, i zdravstvene ustanove. Osim zdravstvenih ustanova čiji je osnivač Republika Hrvatska, županija, odnosno grad Zagreb. Isključivo se u davanje koncesije za obavljanje javne zdravstvene službe domovi zdravlja i ustanove za zdravstvenu njegu čiji je osnivač županija, odnosno grad Zagreb jer je u tom slučaju koncendent istovremeno bio i davatelj koncesije i osnivač zdravstvene ustanove. Zakonskim prijedlogom uređuje se i način određivanja broja koncesija za koje se objavljuje obavijest o namjeri davanja koncesija. S obzirom na koncesije za obavljanje javne zdravstvene službe daje župan, odnosno gradonačelnik grada Zagreba sukladno mreži javne zdravstvene službe uređuje se da župan odnosno gradonačelnik Zagreba objavljuje obavijest o namjeri davanja koncesija. Za broj koncesija određen mrežom javne zdravstvene službe, odnosno mrežom ugovornih subjekata medicine rada. Nadalje. Zakonskim prijedlogom uređuje se da ugovor o koncesiji koji se sklapa sa fizičkom osobom obvezno sadrži odredbu o obvezi koncesionara da za slučaj promjene prostora obavljanja djelatnosti na osnovi koncesije prethodno ishodi suglasnost koncendenta te odredbu o obvezi koncesionara da o svakoj drugoj promjeni koja se održi na sadržaj ugovora o koncesiji obavijesti koncendenta. Dakle, dosta jasno je tu rečeno ali su bila još pitanja koja su isto interesirala na odboru mnoge sudionike kakva je sudbina liječnika u zakupu koji nisu zainteresirani za nastavak aktivnosti u koncesiji a dakle oni imaju prioritet povratka u dom zdravlja. Isto tako bilo je postavljeno pitanje kakva je sudbina sa medicinskim sestrama. Gospodin državni tajnik je rekao da se kolektivni ugovor mora poštivati, ali isto tako i one imaju pravo isto tako povratka u dom zdravlja. I još jedna stvar uz ove koje su nabrojani koji obavljaju koncesiju sada analogno ide i medicina rada. Dakle, to je jedan glede koncesije mislim da je tu dosta toga rečeno, ne bi trebalo ponavljati. Ali druga stvar je da je sukladno članku koja je bitna i na koju je javnost izuzetno senzibilizirana, a to je dodatni rad liječnika i o tome je bilo dosta govora, ali zasigurno sa ovim izmjenama će se i to na neki način dovesti u red. Dakle, sukladno članku 125. važećeg zakona, zdravstveni radnik može uz odobrenje poslodavca ... svoj ... sklopiti posao i zdravstvene djelatnosti sukladno Zakonu o radu u trajanju ne duljem od trećine punog radnog vremena prema dogovoru sa poslodavcem. I tu je bitno spomenuti da je potrebno potpisati tripartitni ugovor. Dakle, između toga koji bi radio i njegovog poslodavca i one privatnog subjekta kod kojeg bi se radio. Isto tako je što je bilo istaknuto i što je bitno što je HRvatska liječnička komora inzistirala na tome glede cijene, da se odredi najniža cijena sukladno. Mislim da je vrlo bitno spomenuti na ovom mjestu je cijena toga rada kako ne bi bilo razmišljanja u tom smjeru. O značajnom zavodu za telemedicinu je isto tako nepotrebno govoriti. On je potrebito značajan na našim otocima itd. osnovan je uredbom Vlade 120/2005. To je javna ustanova čija djelatnost promicanja najviših standarda medicinske izobrazbe i medicinske prakse u primjeni novih tehnika i tehnologija u dijagnostici liječenja na daljinu u Republici Hrvatskoj. I u tom dijelu zavod za telemedicinu se definira kao državni zdravstveni zavod. To je sve rečeno ne bih se u tom dijelu ponavljao. 4. stvar u cilju racionalizacije poslovanja mreže zdravstvenih sustava ovim zakonskim prijedlogom uređuje i pripajanje Hrvatskog zavoda za mentalno zdravlje Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo. U tom smislu proširuje se djelatnost HRvatskog zavoda za javno zdravstvo te se uređuje da danom upisa proširenja djelatnosti u sudski registar Zavod za javno zdravstvo preuzima i radnike i financijska sredstva, plaće radnika. Uvijek je to bitno spomenuti, možda je sada malo kasno ali je dobro spomenuti da se i to zna. Dakle, dobro je da su uvedene novosti da ustanova koja je registrirana, a to bila peta izmjena ... registrirana da palijativnu skrb može dobiti stacionar. To je bio onaj prijedlog rasprave koje su kolege iz SDP-a prije kratkog vremena. I 6. stvar je ono što je bitno što je isto tako rečeno glede domova zdravlja koji se mogu osnovati na manjim udaljenostima. To su izmjene glede zdravstvene zaštite. Glede obveznog zdravstvenog osiguranja isto tako je važno spomenuti i one prihode koje smo više puta ponavljali, dakle od doprinosa od osiguranika to je onih 10 točaka da ih ne ponavljam sve, poslodavaca itd. i 32% od onoga ukupnog prihoda od zna se čega od bolje da ne puše, jel tako. To je dobra poruka. Ali ima isto tako iz toga obveznog koja su to prava. Dakle, prava na primarnu zdravstvenu zaštitu, prava na specijalističku konzilijarnu, bolničku, pravo na lijekove i lijepo je čuti ovu vijest da se 25 novih lijekova uvodi na listu. Ali to isto ima svoju cijenu. Cijena svega skupa toga zdravstvenog sustava je 27 milijardi. Tu smo negdje. Ali u svakom slučaju je i to za pozdraviti da ortopedska pomagala, stomatološka pomogla, pravo na naknade za vrijeme bolovanja, pravo na putne troškove. Sve su to stvari koje iz toga idu, sve je to i u tom dijelu su izmjene koje su već spomenute. A to je kao prva mjera gospodarskog oporavka ovim se zakonskim prijedlogom uređuje da zavod uređuje osnovicu u sklopu, te način uplate i obračuna posebnog doprinosa za korištenje zdravstvene zaštite u inozemstvu, za osigurane osobe zavoda koje po privatnom poslu moraju u inozemstvo. 2. isto tako zakonskim prijedlogom mijenja se opseg zdravstvenih usluga za koje se ne osigurava plaćanje troškova iz sredstava obveza zdravstvenog osiguranja i uvodi se obaveza osigurane osobe da sama snosi troškove zdravstvene zaštite kao što je bilo rečeno glede ovih estetskih zahvata itd. Spomenuto je isto tako ono mimoilaženje listi. To je bilo poznato svojevremeno poznato glede magnetskih rezonanci itd. u ovom dijelu će osigurana osoba morati sama u tom dijelu sudjelovati. I ono što je 4. bilo spomenuto bolovanje kada prestaje ugovor o radu osobi, a poslodavac iskaže potrebu da ta osoba može i dalje raditi bolovanje ide na teret toga poslodavca, jel tako. To su četiri te stvari koje bi bile važne za tu … [[Govornik se ne razumije.]] u tom dijelu da je to za pozdraviti. Glede dobrovoljnog osiguranja mislim da je bilo s početka nekog sporenja o terminologiji kako god se zvalo, ovako ili onako, ali zasigurno sa ovim zakonom iz 2008. se definira dakle vrste, uvjeti i način provođenja. I sukladno važećem zakonu dodatnog zdravstvenog osiguranja kao vrstu dobrovoljnog zdravstvenog osiguranja provode društva za osiguranje koja su dobila dozvolu za obavljanje te vrste osiguranja od nadzornog tijela za obavljanje poslova osiguranja sukladno zakonu o osiguranju i te koje su pribavila suglasnost ministra nadležnog za zdravstvo. Koje su izmjene? Dakle, u cilju širenja tržišnih aktivnosti Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje kao mjere gospodarskog oporavka ovim se zakonskim prijedlogom uređuje da dodatno zdravstveno osiguranje može provoditi zavod, to je prvo. Drugo, isto tako mijenja se obuhvat osiguranika za koje se sredstva i premije dopunskog osiguranja koje provodi zavod osiguravaju u državnom proračunu. Uređuje se da se sredstva za premiju dopunskog zdravstvenog osiguranja osiguravaju u državnom proračunu za osigurane osobe s invaliditetom koje imaju 100%-tno oštećenje organizma odnosno tjelesnog oštećenja prema posebnim propisima, osobe kod kojih je utvrđeno više vrsta oštećenja te osobe s tjelesnim, mentalnim oštećenjem ili psihičkom bolešću zbog koje ne mogu samostalno izvoditi aktivnosti primjerene životnoj dobi sukladno propisima o socijalnom skrbi, osiguranog darivatelja krvi … [[Govornik se ne razumije.]] ljudsko tijelo, u svrhu liječenja, osigurana osoba dobrovoljni darivatelji krvi sa više od 35 davanja muškarci, više od 25 davanja žene, osigurane osobe redovite učenike i studente starije od 18 godina te osigurane osobe čiji prihod po članu obitelji, a o čemu je bilo govoreno, prihodovnog cenzusa dakle za samce to je onaj 1900 kuna, za članove obitelji 1560 kuna i u tom dijelu je doslovce samo bili umirovljenici. Dakle, s ovim izmjenama bi se i uštedilo oko 200 milijuna i kao što sam rekao, klub Hrvatske demokratske zajednice će to i podržati. Idemo dalje. Hvala lijepo.
Hvala. U 18,18 sati isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju 10 minuta. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Nema ga. Zastupnik Davorko Vidović. Ista sudba. Gospodin zastupnik Nenad Stazić, izvolite.
Hvala lijepa. Urediti odnose u zdravstvu objektivno nije lagano. To je jedan težak, to je jedan ozbiljan posao. Prije svega, postoji čitav niz okolnosti na koje ne može utjecati ni ministar zdravstva ni bilo koja Vlada na svijetu. Objektivno, ljudski se život produljuje što je dobro, ali to znači da sve veći broj ljudi starije životne dobi živi dulje i to baš u onom razdoblju života kada su zapravo i najbolesniji, kada trebaju pojačanu liječničku skrb ili češću liječničku asistenciju. Pojavljuju se nove dijagnostičke metode, magnet se pojavio prije 10-tak godina, prije toga kirurg je radio na temelju rendgenske slike. Danas naravno ne radi, traži i magnetsku rezonancu da bi mu zahvat bio što sigurniji i što uspješniji. Pojavljuju se i nove terapeutske metode, novi lijekovi, sve to košta i zbog toga urediti odnose u zdravstvu nije lako ni u jednoj zemlji i ni jednoj Vladi. Tu je još i pritisak farmaceutske industrije. Pojedina normalna životna stanja proglašavaju se patološkima, izmišljaju se opasnosti od pojedinih epidemija. Imali smo takav strah od ptičje gripe, od virusa koji zapravo uopće nije humani gdje je opasnost bila u tome da ako eventualno virus mutira iz ptičjeg u humani onda se može dogoditi svašta. A Bože dragi, svaki virus može mutirati, i onaj humani obične gripe može mutirati pa nikakvo više cjepivo neće vrijediti što je daleko veća i logičnija i vjerojatnija opasnost nego da se nekakav ptičji virus najprije pretvori u humani pa da onda bude opasan. Nakon ptičje došla je opasnost svinjske gripe. Opet su nabavljene tisuće doza cjepiva, jedino je poljska ministrica zdravstva rekla da se varati neda i nije nabavila cjepivo jer je procijenila da opasnosti nema i da ona neće državne novce trošiti i bacati uludo. Mi nismo Poljska, nemamo takvog ministra, imamo takvog kakvog imamo, Bože moj. On je nabavio cjepivo pa je onda prvo rekao da neće cijepiti, onda se ipak cijepio kad je vidio da se nitko ne cijepi i da je ta njegova nabavka uzaludna. Onda ćemo to cjepivo morati baciti jer mu rok istječe u 8. mjesecu pa ćemo druge godine valjda nabavljati novo ili za svinjsku gripu ili za neku novu gripu koja se opet kao fama pojavi po svijetu. Ovi zakoni, ova tri zakona idu za tim kaže ministar da nastave tu reformu zdravstva, a za njih je karakterističan veliki broj izmjena, gotovo kao na traci u jednom stalnom ustaljenom ritmu zakoni se mijenjaju. Doktor Hebrang kaže da to Vlada prati zbivanja. Možda. Ja bih rekao da Vlada luta i ne zna što zapravo hoće, ali 'ajmo uzeti Hebrangovu tezu u razmatranje, da je toliki broj izmjena zbog toga što Vlada prati zbivanja. Pa da vidimo što to Vlada prati. Eto recimo ukida rodilišta u Sinju, Imotskoj, Makarskoj i Supetru. Kako je to Vlada pratila zbivanja i koliko godina je Vlada pratila zbivanja da bi onda došla do te revolucionarne ideje da rodilišta treba ukinuti. Rodilišta se ukidaju jer vele nisu potpuno opremljena, nemaju kirurgiju uz sebe pa kod kompliciranih poroda nema kirurga da intervenira. Pa sad zbog toga što nema kirurga ukidaju se rodilišta. To je otprilike ovako, kao da ministar unutarnjih poslova kaže da svaka policijska postaja mora imati bar jedno službeno vozilo da bi mogla ići u ophodnju. A tko je zadužen za nabavku tih vozila, taj sam ministar. A onda jednog dana i to nakon nekoliko godina ustanovi da jedna postaja nema vozilo pa ju on ukine. Umjesto da ukine sebe jer nije nabavio vozila, a to mu je bila dužnost. Pa tko je kriv što rodilišta nisu opremljena? Marsijanci? Tko je kriv, taj isti ministar. Pa to je bila njegova dužnost da opremi rodilište i sad kad nije ispunio tu svoju dužnost onda šta radi, ukida rodilišta. Ukida rodilišta jer on nije napravio svoj posao. Tako Vlada prati zbivanja i tako Vlada reagira na zbivanja. U medicinski potpomognutoj oplodnji kako tu Vlada prati zbivanja? U 4 mjeseca ove godine, u prva 4 mjeseca 173 para otišli su iz Hrvatske na umjetnu oplodnju van. Ministar je sada otišao iz Sabora, ne sluša mu se ovo. Ne govorim ja ovo zbog ministra, pa nek' je otišao i van. Ja ovo govorim u ime ta 173 para. Ti ljudi nisu otišli u turizam van i nisu otišli to van plaćati zato što imaju viška novca, jer to košta nekoliko tisuća eura. Otišli su zbog toga što im je ovaj ministar ukinuo mogućnost da zamrzavanjem zametaka dođu do željenog djeteta. Ministar se hvali ovdje kako je to njegova pobjeda. Pa svaka mu čast na toj pobjedi! Pišu mu ti parovi razglednice. Svaki kad ode van napiše mu razglednicu. Do kraja godine bit će ih oko 520. A ono zbog čega bi se morao stidjeti ne preda mnom, ne pred SDP-om, pred tih 173 para. Ministar se ovdje bahato ponosi. To je ono što nas vrijeđa. Shvatio bih ja i lutanja i pokušaje koji kreću iz jedne objektivno teške situacije. Ali da ministar sad kaže, gledajte moramo to nešto popravljati jer vidite ne znamo sad došlo je tih terapeutskih metoda, novih dijagnostičkih sve to košta. Nemamo toliko novaca u zdravstvenom sustavu. Hajmo negdje uštedjeti. Hajmo nešto napraviti. Razumio bih ja to. Pa to bi razumio svaki građanin i svaki pacijent u ovoj zemlji bi to razumio. Ali da se netko hvali što je kao ministar učinio to da mu ljudi moraju odlaziti iz zemlje jer je on tvrdoglav i jer je bahat. Zašto odlaze iz zemlje? Zato da bi dobili željeno dijete. To nije stvar sa kojom se može ministar ponositi. Kako Vlada prati i kako reagira na zbivanja? Najprije je bila participacija, pa je ukinuta participacija, pa se opet uvela participacija. Tako Vlada prati zbivanja i na njih reagira. Jedno potpuno nesnalaženje. Ne zna se tu što se zapravo hoće. Sad se ovim paketom dopunsko zdravstveno osiguranje koje je plaćala država ukida za one koji imaju preko 3000 kuna. To ministar zdravstva očito smatra granicom bogatstva, pa kaže onaj koji ima bar 3000 kuna nek si plaća dopunsko zdravstveno osiguranje jer je bogat. Dotle ste srozali ovu zemlju, da one koji imaju 3000 mjesečno, 3000 kuna mjesečno smatrate bogatima. Ministar se hvali razvojem i ulaganjem u kupovinu opreme. To je točno. Kupuje se oprema. Eto na primjer u bolnici u Gospiću kupljen je magnet. Bolnica u Gospiću ima priljev od 10 pacijenata dnevno prosječno, ima jednog rengenologa koji ne može raditi 24 sata na dan na tom magnetu, a nema ni koga slikati kad ima samo 10 pacijenata dnevno. Ali tako se ulaže u razvoj i opremanje bolnica. U grad iz kojega dolazi ministar kupuje se magnet bio on potreban ili ne bio, da bi se ministar tamo mogao hvaliti, da bi eventualno skupljao političke poene i glasove na budućim izborima. Ali to nije sustavna politika. To je nešto sramotno. To je nešto što se ne bi smjelo događati. To je nešto što je za svaku osudu. I kad s jedne strane imamo takvo nabavljanje opreme, a s druge strane na stotine parova koji nam odlaze van, troše velike novce da bi mogli ostvariti potpomognutu oplodnju onda je vrijeme da se ministru zahvalimo. Ja mislim da će to građani i učiniti. Hvala vam.
Hvala. Dvije replike. Prva gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović.
Pa upravo ovo što ste rekli kolega Staziću to bi bilo dobro za zdravlje nacije, jer gospodin ministar ne razumije da je on odgovoran za zdravlje nacije. Kakvo je to naše zdravlje? Kakvi su naši građani, kakvog su zdravlja, kakvo im je zdravstvo dostupno. O reformi on priča. A gdje je u toj reformi pacijent? Bit će na kraju reforma uspjela, a pacijent umro. Na što se svela ta reforma da se zatvaraju, spajaju se bolnice, zatvaraju se rodilišta što ste spomenuli. A otvaraju se, što ćemo otvarati golf igrališta? Djeca se ne mogu roditi neka prirodnim putem, odnosno roditelji potencijalni ne mogu ostvariti roditeljstvo. Ali što radi ministar? Na tijelu žene vježba svoju političku moć. Je li to adekvatna politika? U Zadru pacijenti oboljeli od raka s metastazama kojima hitno treba zračenje mjesecima moraju čekati. Mogu to obaviti u Splitu ili u Zagrebu. Cijeli spisak imam ljudi koji panično traže pomoć, a on je ponosan. Imaju Crnogorci jednu poslovicu "Čestitam ti rane junače". E pa njemu zaista treba čestitati na ovakvoj pobjedi. Njegova pobjeda poraz je pacijenata. I zaista je to sramota.
Gospodin zastupnik Marin Jurjević, replika.
Hvala. Čuli smo od predstavnika HDZ-a u ime kluba kako zakon kaže da je svaki građanin Hrvatske dužan brinuti se o svome zdravlju. Vidite to se može prevesti i na nekoliko načina. Može se i na taj način da ono o čemu bi se trebao baviti sustav pada na leđa pojedinca. Ako je tomu tako onda smo došli na najgori mogući način razumijevanja kapitalizma čija bit zaista nije u tome, da je sve roba, pa i ljudski život, pa i ljudsko zdravlje, da se sve može kupiti. Vidite mi smo kao građani, ne govorim sad o nama kao političarima, nego kao građanima izloženi stalnim promjenama u okviru zdravstvenog sustava. Nije nikakva tajna da je zdravstvo od najvećeg interesa za sve građane. Čudi me ministrova izjava da je hrvatski zdravstveni sustav najstabilniji u Europi, jer upravo ove stalne promjene koje je kolega Hebrang protumačio da su posljedica turbulentne situacije, pa zdravstvo samo prati promjene u društvu, pa je i ono stalno se mijenja, što bi značilo da bi svaki dan gotovo morali pratiti što je to novoga u zdravstvu. Mislim zaista da morate shvatiti da i neslaganje sa Vladinom politikom može biti dobronamjerno, ovdje smo mi kao zastupnici izloženi vrijeđanjima, pa i primitivizmu, pa i vrijeđanja naših familija, što je zadnji dokaz da argumenata nema. Ja sam zgrožen time da se napadaju familije ili uska rodbina nekih mojih kolega i to nikada neću prihvatiti i uvijek ću u ime civilizirane, kulturne i decentne europske Hrvatske ustajati protiv toga.
Državni tajnik, Dražen Jurković. Izvolite.
Dopustite samo vrlo kratko. Dakle uvaženi kolega Staziću, što se tiče cjepiva. Poljska ministrica se kockala sa zdravljem svojih građana. Sve zemlje u Europi i svijetu su nabavile i cjepivo, pa tako i Hrvatska i to 300 tisuća doza, a preporuka struke i zahtjev struke, dakle Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje vrhunskih epidemiologa hrvatskih, imunologa je bilo da Hrvatska nabavi 2 i pol milijuna doza cjepiva, i da je to minimalna količina i preporuke Svjetske zdravstvene organizacije, a na kraju krajeva ja vas podsjećam i na strategiju koju je ovaj Visoki dom usvojio 2005. godine, strategiju za borbu protiv zaraznih bolesti, koja nalaže kad Svjetska zdravstvena organizacija proglasi šesti stupanj, da je ministar zdravstva obavezan naručiti i nabaviti cjepivo. Dakle nitko nema pravo pa ni ministar zdravstva, i to ovaj ministar nije učinio kockati se sa životima svojih građana i ne naručiti cjepivo. A drugo, odgovornost uistinu se slažem u jednom sa uvaženom zastupnicom Antičević, odgovornost za svoje riječi trebaju imati svi, pa i neki saborski zastupnici. Kažete da nije bilo posljedica ovoga virusa. Bilo je, samo vi to ne znate. 54 čovjeka su umrla od virusa pandemijske gripe, i to laboratorijski dokazane smrti. Dakle ja vam sad postavljam pitanje, da nije bilo medijske kampanje i neodgovornih postupaka kakve i vi i vi između ostalog imate i vi u ovome Saboru, sa ovom današnjom raspravom, da se netko cijepio ta 54 čovjeka, ne bi li netko bio živ? Dakle preuzimate odgovornost i za to. Dalje, rodilišta. Hrvatska država je uložila 300 milijuna kuna u splitsko rodilište. Splitsko rodilište koje je na 20, 30 minuta ili najviše 45 minuta od ovih rodilišta ovdje. Dakle jedno od najmodernijih rodilišta u Europi. Prema tome, postavlja se pitanje, isto tako imamo nalaz zdravstvene inspekcije. Nalaz zdravstvene inspekcije da rodilišta u Sinju, u Makarskoj, u Imotskom ne ispunjavanju minimalne uvjete da bi funkcionirala kao rodilišta i da se time dovodi u opasnost zdravlje žena. Dakle ja vam postavljam pitanje i budimo ovdje potpuno otvoreni, tko bi bio taj tko ulaže 300 milijuna kuna u jedno od najmodernijih rodilišta u Europi, a u isto vrijeme drži otvorena rodilišta u neposrednoj blizini toga rodilišta koje ima opremu, koje ima tehnologiju i koje ima kadrove. Govorite za Gospić, za magnet. Kolega Stazić jeste li ikada čuli za pojam dostupnosti? Svjetska zdravstvena organizacija, između četiri osnovne karakteristike zdravstvene zaštite na prvo mjesto stavlja dostupnost. Od gospićke bolnice na 100 kilometara nema druge bolnice, i bez obzira na broj stanovnika koji gravitira toj gospićkoj bolnici, gospićka bolnica mora imati dijagnostičke, osnovne dijagnostičke i terapijske metode za svoje stanovnike. I naravno nije točno ovo što ste rekli da 10 pacijenata dnevno dolazi u gospićku bolnicu. Dakle ne znate podatke, krivim podacima baratate, i uistinu ukoliko izlažete u ovom Visokom domu bilo bi dobro da barem izlažete korektne i točne navode. I druga stvar, što se tiče rasprave od uvažene zastupnice Antičević. Ne znam tko bi se tu trebao sramiti, ali ja da sam bio ministar ili možda građani ove zemlje koji su imali ministricu koja je jedino zapamćena po tome što je otvarala liftove, uistinu nema pravo docirat nikome. Hvala.
Molim, kako se sije tako se žnje. Da, da. Povreda Poslovnika, gospođa zastupnica Ingrid Antičević.
… [[Govornica naknadno uključena.]] što je zadnje rekao, to čak oduzima, jer on nema pojma da je otvoreno 12 pravosudnih tijela, pa među njima i lift za invalide za 12. Ali ja ću vam reći, dakle, možete mu slobodno odbiti ovo što je zadnje rekao, ali i inače, u svom nastupu i njegovom govoru treba ga podsjetiti, ja vas molim potpredsjedniče Hrvatskog sabora, jer ste vi ovdje prvi među jednakima itekako vodite računa o ugledu ovog Doma, odnosno odgovorni da se ugled svakog zastupnika i ovog Doma u cjelini uzvisi a ne unizi. Ja mislim s ovim podukama, ne podukama, nego sa ovakvim načinom i biranjem riječi koje državni tajnik upravo ovdje da bi se vjerojatno dodvorio svome ministru, jesam li bio dobar i svoje mišiće pokazivali, to si vi negdje na drugom mjestu pokazujte, a u Saboru molim da se ponašaju pristojno. Zastupnik ima pravo kritizirati, pogotovo oporbeni, to je naša dužnost. To je naša dužnost. Povrijeđeni su, ja sad govorim sve ove mjere, održavanje reda i stegovnih mjera u članku. A da, vi se inače jako volite pozivati na članke i ja sam to rekla, čitava glava … [[Ne razumije se, govornici govore u isto vrijeme.]] Ja vas molim potpredsjedniče, to je rađeno da jedan dobar nastup, jedna tradicija, bez obzira na političke boje i opcije koje su bile, o tome smo itekako uvijek vodio računa, a pogotovo se tu vidi ili revnosni. Evo ja vas molim da dalje ostajete na toj razini zaštite zastupnika. Hvala.
Dobro, dobro. Bez brige. I također gosopdin Nenad Stazić, povreda Poslovnika.
Članak 213. i dalje čitav niz članaka koji govore o redu na sjednici. U Hrvatskoj imamo trodiobu vlasti. Parlamentarna vlast kontrolira izvršnu. I državni tajnik u ovom Saboru neće pozivati na red zastupnike SDP-a, potpredsjedniče ja vam to jamčim. Očekujem od vas da državnog tajnika da pozovete za govornicu da se ispriča, sazvat ćemo inače sjednicu kluba, razmotriti daljnje sudjelovanje o ovoj točki dnevnog reda, razmotriti ponašanje državnog tajnika, jer ovo je potpuno nečuveno, da jedan državni tajnik na red poziva zastupnika, zbog onoga što je izgovorio u Parlamentu. Očuvajte red potpredsjedniče, upozorite one koji se ne znaju ponašati kako da se ponašaju, osigurajte red u Saboru, i sačuvajte dostojanstvo ovoga Sabora jer i vi njemu pripadate. Vrijeđajući zastupnike i vas vrijeđa.
Hvala lijepa. Dvostruka mjerila su inače jako nazočna u ovom domu. Ne radi se o povredi Poslovnika i kolegice Antičević i kolega Stazić. Vi ste vašim istupima u vašim raspravama se najtežim oružjem oborili na ministra Milinovića, kakve ste sve kvalifikative iznijeli na njegov račun u ovoj raspravi. Sa zaključkom da ga treba ukinuti, da je napravio ogromnu štetu u državi, da je uzeo cjepivo i time proćeretao milijune državnog novca, da je štetočina. I najedanput vi sada kada vam se na to odgovara istom mjerom, kada vam se … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas, ne možete vi … [[Upadica se ne razumije.]] Može, može se ukazati na neosnovanost takovih napadaja. Ako su takovi napadaji koji su uslijedili sa vaše strane, sa vašim kvalifikacijama, onda je legitimno pravo i ministra i članova Vlade da se brani i da u nužnoj samoobrani na taj način i odgovara. Prema tome nemojte sijati buru, a tražiti da bude jugo. Nema toga. Ne mogu zastupnici ni sa ove ni sa one strane, mora biti jedan uzust ponašanja prema članovima Vlade koji treba biti primjeren, a ići sa rječnikom na koji se na teški način vrijeđa ugled, čast i dostojanstvo ministra i članova Vlade ne znači da se na to odgovara. Nije ministar sluga u tom smislu da treba služiti kao valjda, da treba služiti valjda kao meta na koju će se lijepiti razne uvrede. Jedna je kritika, jedno su kritički osvrti i navodi, mogu biti i najoštriji, to ću ja uvijek braniti i tolerirati, ali kada ti navodi prijeđu određenu mjeru koja ide s time da treba ministra ukinuti to je jedno uvredljivo ponašanje i kada se na to u obrani državni tajnik uzvrati onda to je u skladu s poslovnikom, u skladu sa žestinom rasprave. Gospodin zastupnik Nedjeljko Strikić, izvolite. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Kome ispravak? … [[Upadica se ne razumije.]] Imate pravo, imate pravo. Odgovoran je pomoćnik tajnika koji me nije upozorio. Kolega Staziću izvolite.
Nalazi inspekcije kažete za rodilišta. Taj nalaz inspekcije je bio 2006. godine, 4 godine su prošle da ministar nije napravio ništa nego se onda sjetio nakon 4 godine ukinuti rodilište. A sada kada tražimo da se ukine ministra, tražimo njegovu smjenu, u Saboru je legitimno zatražiti smjenu ministra. Jer gdje drugdje da se traži ako ne u Saboru? A ako ćete vi potpredsjedniče na ovaj način braniti dignitet Sabora …
Vi ste se javili za ispravak netočnog navoda državnom tajniku.
I ispravio sam njemu navod.
Jeste?
Jesam.
Hvala lijepa. Gospodin Mirando Mrsić, također ispravak.
Gospodin državni tajnik je osvrnuo se na pitanje dostupnosti pa je rekao da Gospić mora imati magnet zato što je važno da ljudi u Lici imaju dostupnu zdravstvenu zaštitu. Potpuno se slažem, ali i ljudi u Makarskoj, Imotskom, Vrgorcu moraju imati dostupnu zdravstvenu zaštitu i ne možete tvrditi da iz Makarske do Splita možete doći za pola sata. Probajte to u ljetnim mjesecima pa ćete vidjeti kako izgleda. Prema tome ako govorimo o dostupnosti zdravstvene zaštite, ako Gospić ima magnet onda ta mjesta moraju imati isto tako i rodilišta.
I zastupnik Nedjeljko Strikić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine potpredsjedniče Vlade, uvažene zastupnice i zastupnici. Ja ću svoju raspravu početi malo drugačije nego što sam mislio jer ovakva rasprava mislim da o vrlo bitnoj temi zdravstvenoj reformi nije dobra. I gospodin uvaženi zastupnik Stazić koji se poziva pa i na demokratska načela ja moram reći, a to može on shvatiti kako hoće, da mu nisam ni oprostio prije godinu i pol dana kada se radilo u ovoj sabornici, u ovom Visokom domu rasprava o zdravstvenoj reformi kada je rekao i uvrijedio 13 tisuća hrvatskih liječnika. Tada ste rekli da nijedan pacijent ne može ući u hrvatsku bolnicu ako nije platio liječniku. To je bila tolika uvreda, niste se ni dan danas ispričali ni jednom liječniku u RH koji i ovaj trenutak dok mi ovdje raspravljamo rade savjesno, stručno, odgovorno liječe građane RH. I vi govorite o demokraciji, o nečemu da li je netko vas uvrijedio? Pa uzmite nekad svoj stenogram što sve rečete u ovoj Sabornici i kolegama zastupnicama, a da ne govorim članovima Vlade. No, to je druga priča. Ja ću reći nekoliko riječi što očito vas kolege iz SDP-a smeta, a to je uspjeh zdravstvene reforme. I gospodine ministre ja doista to i mislim tako jer sudjelujem u sustavu, radim u sustavu, ja vam čestitam na dosadašnjoj reformi zdravstvenog sustava. Ne samo u svoje ime nego vam čestitam u ime mnogih djelatnika u zdravstvu. Jer u ovom trenutku u zdravstvenom sustavu oko 70 tisuća ljudi radi, nijedan nije dobio otkaz zato što nema sredstava, što plaće nisu došle na vrijeme. Plaće dolaze, ja sam u sustavu 20 godina, najredovitije u zadnjih 20 godina. Limiti bolnice se poštuju u zadnju lipu, u zadnju lipu. 31.12. sve bolnice, sve ugovorene obaveze od Hrvatskog zavoda su bile podmirene. To nikada dosada nije bilo, to je zasluga reforme zdravstva. To vam ministre ne mogu oprostiti, zato niste dobar ministar, zato vaša reforma nije dobra. Sjetimo se samo kada je bilo vrijeme svinjske gripe u cijelom svijetu, kada je Svjetska zdravstvena organizacija proglasila 5, pa 6 stupanj. Gospodin ministar je krivično odgovoran ako ne postupi po načelu Svjetske zdravstvene organizacije, odnosno po postojećim zakonima RH. On je to napravio. Mediji su ga razapeli što je cjepivo kasnilo 15 dana. Nije ni kasnio, ministar je rekao da će doći 15.12., došlo je prije 01.12. Znači, a što bi tek bilo da uopće nismo naručili cjepivo? Koliko smo života spasili, a to naravno da vi ne znate i ne trebate znati jer niste iz te struke, ali naši anesteziolozi, infektolozi koji su u intenzivnim njegama zahvaljujući TAMIFLU i lijekovima spasili mnoge živote. I danas netko govoriti da je to bačeno uzalud? Zaista blago onome tko malo zna može svašta pričati. Blago onome tko malo zna. O rodilištima, pa gospodin ministru nije namjena ukinuti rodilišta nego stvoriti uvjete i jednake šanse novorođenčetu kada se rodi ali kada nastanu komplikacije u porodu i u Sinju i u Makarskoj pa ako treba i u Đakovu isto kao što je to u Splitu u Petrovoj ili u Karlovcu. To je isto tako blago onome tko zna malo o medicini. Ne mora je znati zastupnik ali ne može se upuštati u dilemu ili raspravu da li nešto treba ili ne treba. Kada bi se radilo o vašem djetetu o vašoj supruzi koja treba roditi u neadekvatnim uvjetima, rekli bi stvorimo uvjete da to ima. I ministre na tome vam hvala što radite da stvarate jednake uvjete. A zaista i to je uvažena zastupnica Antičević i vi rekli, nije pošteno, nije fer dijeliti građane Republike Hrvatske na one u Gospiću i one koji su imali prilike negdje da su se rodili na Rebru, da su se rodili u Rijeci ili Osijeku imaju dostupnost zdravstvene zaštite maksimalno. Zar one iz Gospića trebamo preseliti u Zagreb. A da je slučajno naš ministar rođen u Zagrebu onda ni Zagreb ne bi smio imati magnet, jer onda bi rekli da to nije dobro da je to zbog ministra. Ne možemo tako raditi. Pa sjetite se u Dubrovniku HDZ nije bio na vlasti ili u Puli, pa Pulska bolnica uvijek su joj bili oprošteni dugovi zato jer se cijenila situacija u kojoj radi ta bolnica, stvarali su se bolji uvjeti. To je način o čemu govorimo o zdravstvenoj reformi. I danas rasprava uvaženog zastupnika Dorića vodila je u tom smjeru. A sada ću reći nekoliko riječi o ovom zakonu koji su vrlo bitni i mislim da su oni samo nastavak reforme koja je počela prije dvije godine, koja je uspješna. O njenoj uspješnosti govori i stabilnost sustava, ne samo financijska. Uvođenja reda u farmaceutsku industriju odnosno u nabavu lijekova i referentnih cijena lijekova. Sjetimo se koliko je povećan budžet za transplantaciju u Hrvatskoj i čitamo, lijepo nam je pročitati svima kada pročitamo da je uspjela transplantacija na Rebru, da je uspjela transplantacija na Merkuru a to je sve zasluga ovog ministarstva i reforme zdravstvenog sustava. Isto tako i dugo se priča i uvaženi zastupnik tu ga nema Ostojić i Mrsić, akreditacija bolnica, kategorizacija bolnica, a nitko osim ovog ministra i ove reforme nije ni stvorio agenciju za akreditaciju ni kategorizaciju bolnica, nije ušao u sustav reforme hitne medicinske pomoći koje prilagođavamo europskim standardima. I zahvaljujući Zavodu za hitnu medicinu i Hrvatskom zavodu po novom Zakonu za telemedicinu iz fondova Europske unije bit će povučeno 80 milijuna eura. Upravo zahvaljujući toj reformi i takvoj reformi koja će biti upotrebljena naravno za dobrobit hrvatskog čovjeka kada je bolestan kada mu je potrebna zdravstvena zaštita. I onaj dio koji je dignuo i među liječničkim i medicinskim krugovima dosta bure unatrag 5 mjeseci, to je rad liječnika izvan radnog vremena, izvan matične ustanove. I tu svako objektivan bilo da radi u sustavu ili izvan sustava, mora reći da je došlo vrijeme da se uvede reda. I uvođenja reda onima koji su naučili raditi u neredu najviše smeta. I takvi su najglasniji i takvi se prvi javljaju. I gledajući evo sada ću reći sinoć emisiju "Otvoreno" kada je jedan uvaženi kolega profesor kaže, pa što mi smo na Rebru najvažniji. Ja bih doista htio vidjeti njegov radni dan kao onkologa hematologa, i mog onkologa u Karlovcu i uvjeren sam da je moj napravio više pregleda i više pretraga nego što je taj na Rebru uvaženi profesor jer je on ne govorim sada direktno o njemu, ali neki jesu, po 180 dana na putu u inozemstvu. Danas u vrijeme komunikacije u vrijeme interneta medicina je samo jedna, svaka je informacija dostupna ne u 5 minuta, nego u jednu minutu. Sve možete vidjeti. Da li baš on treba 180 dana putovati po svijetu godišnje. Još ubrojite onih 180 koliko mu ostaje radnih dana pa je tu subota i nedjelja. On praktički radi 100 dana. Pa izračunajte koliko će on za 100 dana pregledati pacijenata, a najbolje u Hrvatskoj njega svi vole i svi ga traže i on je ekspert. E pa konačno ministre uvodite reda, a takvi koji puno rade neka budu i nagrađeni. To treba ne samo u zdravstvenom sustavu nego u puno segmenata društva u Hrvatskoj uvesti reda. I ova Vlada na čelu sa našom predsjednicom Vlade ima hrabrosti, ima odlučnosti da uvede red. U svakom slučaju ja ću zakon podržati. Hvala lijepo.
Hvala. Nekoliko ispravaka prvi gospodin zastupnik Mirando Mrsić.
Pa kolega Strikić je kao uvijek vehementno stao u obranu što se očekuje od člana vladajuće stranke. Ali kaže SDP-u smeta uspjeh zdravstvene reforme. Ne smeta, jer je to za dobrobit građana Republike Hrvatske ali mi to ne vidimo. To je problem. Ono što hoćemo vidjeti a to je što su rezultati reforme što ćemo imati nakon dvije i 4 godine. To ministar nije nikada rekao i to ne zna. Da li će to znati da ćemo imati manje zaposlenih, da će biti manje izdvajanje u zdravstvu, a ne da će biti bolje zdravstvo. I drugo, transplantacija je uspjeh ministra. Transplantacija kolega Strikiću uspjeh ministra ali uspjeh i svih onih ljudi koji rade na transplantaciji koji predano rade i ne gledaju svoje sate. A kada govorimo o profesorima koji rade na Rebru, onda je vaš onkolog se učio kod tih profesora na Rebru. Prema tome, ne možete uspoređivati kruške i jabuke.
I gospodin zastupnik Nenad Stazić, ispravak.
Ovako kolega Strikiću, netočan je navod ili potpuna je neistina ili da vam bude posve jasno što vam želim reći, čista je laž da sam ikada rekao u ovome Saboru, pa i prije dvije godine, da su svi liječnici u Hrvatskoj korumpirani. Izrekli ste laž. Govorio sam o sustavu u kojem je korupcija uopće potrebna da bi se ostvarilo pravo na zaštitu. Znači kada vi dolazite kupovati kruh nemate nikakvu potrebu korumpirati prodavačicu da vam proda kruh, jer ćete kruh dobiti svakako. Možda ćete malo dulje čekati da dva, tri kupca prije vas ... U sustavu u kojem se korupcija događa, da bi čovjek mogao ostvariti svoje pravo, taj sustav ne valja. O tome sam govorio, a ni pomislio a kamoli izrekao da su svi liječnici u Hrvatskoj korumpirani. Ni pomislio, a kamoli izrekao.
I gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović, ispravak.
Netočno je što je kolega Strikić izgovori da reforma odlično napreduje, kaže uveli smo reda. Najteži pacijenti, ja tu nisam dobila odgovor od samog ministra, odnosno državnog tajnika što je sa najtežim pacijentima, koji ne mogu doći na red, dakle onkološkim bolesnicima, ne mogu doći na red da bi ostvarili zračenje, moraju ići u Zagreb ili Split i čekati mjesecima. I zaista ste tu uveli reda. Red se čeka mjesecima da bi oni stekli. Mnogi idu prije u grob nego da taj vaš red dočekaju. Tu ste zaista redove i redove uveli. A kažete, također netočno, da se sve plaća. To jednostavno nije točno. Pitajte medicinske sestre koje mjesecima, godinama nisu dobile naknadu za prekovremeni rad. Eventualno dobiju nekakav neplaćeni slobodni neradni dan, međutim ni to se ne poštuje.
Replika, gospođa zastupnica Karmela Caparin.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Kolega evo replicirala bih blago onome tko malo zna pa tako i kolegica koja vam je dala ispravak netočnoga navoda. Naime, cijela ova rasprava ne vodi se o ovim zakonima koje smo mi danas trebali raspravljati nego sasvim u drugom smjeru, ali se onda govori o … [[Govornica se ne razumije.]] o čemu ste govorili. Pa kolega odnosno ministar nije uvezao cjepivo zato što se to njemu htjelo uvesti u tolikoj količini nego upravo zato što je odredio tim stručnjaka i epidemiologa i infektologa i što je preporučila Svjetska zdravstvena organizacija. A kolege ne ispravljaju i vjerojatno se prave da nisu čuli predsjednicu Sindikata zdravstva koja izjavljuje da liječnici se bore za što više novca, a nije ih briga za kvalitetu zdravstvene zaštite njihovih pacijenata. Pa kad govorimo o kvaliteti i o uslovima pa i o rodilištu pa ne može se rodit dijete u uvjetima u kakvim su postojali tamo u ovo vrijeme a znamo kakva postoje. A istina je ovo što kažete, reforma zdravstva zaista ide i netočno je da mnogi čekaju mjesecima da bi došli na zračenje. Kolegice dajte ime i prezime, pa tko čeka mjesecima da bi došao na zračenje i prije bi umro nego bi mu liječnik pomogao. … [[Upadica se ne razumije.]] Donesite tu bilježnicu.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Nenad Strikić.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče. Pa evo uvažena zastupnice dobro ste primijetili, a ja bih se jednim dijelom složio što je rekla uvažena zastupnica Ingrid da nekada na zračenje se čeka. Pa naravno, jer se nije 15 godina ulagalo u novu opremu. Pa ministar je to detektirao nakon 3 mjeseca kada je počeo reformu i stvorio novce za linearne akceleratore, 9 akceleratora se kupuje tako da će svi imati dostupniju… Pa razgovarajmo o tome da je to, recimo jednom ministre da problem je, čeka se na zračenje. Objektivno se čeka jer nema više aparata, nema doktora, nema termina. Pitajte profesora Turića, radi i noćnu smjenu u Institutu za tumore. Nema aparata. Ministar je to detektirao, osigurao novce, natječaj je gotov, ide se u nabavku, nabavlja se 9 linearnih akceleratora. Pa zašto to ne rečemo hrvatskoj javnosti da je to uspjeh hrvatske reforme, da je to uspjeh reforme zdravstva pa ćete reći u vašem Zadru s ponosom ja sam digla ruku za te akceleratore da vi ne morate ići u Split, da ne morate ići u Zagreb i čekat 3 mjeseca. E ako bi tako razgovarali onda bi imali još više uspjeha, ali vi tada morate priznat da smo mi uspješni, a to je vrlo teško.
Gospođa zastupnica Tatjana Šimac-Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Ministre, zamjenici. Pa ja sam sigurna da nas, ako nas gledaju naši sugrađani odnosno naši građani, da su jako tužni kao i ja, naročito nakon ovoga što je kolega Strikić rekao da smo mi ne mogu reći ljubomorni, ali da nas smeta što je ovako dobra reforma zdravstva. To je kolega Strikiću žalosno jer treba pitati i krajnje korisnike, naše pacijente, a isto tako kolege što misle o reformi zdravstva. Svjesna sam da su teška vremena, da je reformu zdravstva vrlo teško napraviti, međutim trebamo je objektivno sagledati. Još samo nešto prije početka moje rasprave, vrlo kratko ću reći o sinjskom rodilištu. Ja ću vam reći iskreno, ja sam rodila dvoje djece u Sinju, u domu zdravlja i to sasvim sigurno. Međutim postoji specifičnost, a specifično ministre vi znate specifičnost jedne tradicije koja je 300 godina i ne možemo protiv nje. I moram ovdje napomenuti da u Sinju postoji konsenzus i lijevih i desnih i konsenzus i crkve i svih tako da će oni osigurati sredstva za ta rodilišta da ostanu, odnosno da se ipak u Sinju rađaju mali Sinjani. Evo sad jedan vrlo kratak osvrt na neke odredbe koje su ugrađene u ovaj zakon. Ja bih počela o dopunskom radu liječnika. U svom izlaganju državni tajnik je rekao da je to u biti ključno pitanje i u drugim zemljama, odnosno da je nedovoljno definirano ovo područje i da naravno ovim nije cilj da se ukine dopunski rad nego da se zapravo dozvoli dopunski rad, ali kvalitetnim liječnicima. Meni, pravo da vam kažem, nije jasno na koji način ćete odrediti te kvalitetne liječnike. Spominjali ste da je ovo način da se eliminira siva zona, međutim ne bih rekla da se možemo na takav način olako optužiti liječnike koji nastoje svaki dan sve bolje i bolje i u nemogućim uvjetima pružati zdravstvenu zaštitu našim građanima. Međutim, ovakvim pristupom da se ne smije raditi, da se zapravo smije raditi samo u ustanovama koje imaju ugovor sa HZZO-om krše se odredbe zakona gdje se navodi da u Republici Hrvatskoj postoje i druge osiguravajuće kuće, ali isto tako i jednakost tržišne utakmice. Ja moram ovdje naglasiti da to se odnosi posebno loše na stomatologe. Vi znate da rijetko dobiju stomatolozi specijalizacije i kolege specijalisti obavljaju poslove i u trgovačkim društvima, privatnim ordinacijama, a temeljem ugovora o djelu. Prema tome, to je daleko od onog obećanja da će se polako ukidati monopol HZZO-a tj. da će se poštivati ravnopravnost i posve privatnih zdravstvenih ustanova odnosno trgovačkih društava. Promjene koje se odnose na koncesiju već su utvrđene uredbom s kraja 2009. godine, to se već provodi, dakle nije ništa novo nego se izmjene koje su utvrđene uredbom ubacuju u zakon. Zakonskim prijedlogom uređuje se i način određivanja broja koncesija za koje objavljuje obavijest o namjeni davanja koncesija. Međutim, ja razumijem da su domovi zdravlja kao osnivači odnosno u vlasništvu županija i da ne može se koncesija raditi u domovima zdravlja, ali domovi zdravlja kako su vlasništvo županije znači mjesto u mreži dobivaju bez koncesije. Domovi zdravlja i privatne ordinacije zapravo pružaju istu vrstu javnih usluga, prema tome doktore u privatnim ordinacijama dovodi se zapravo u jedan neravnopravan položaj. Pitanje je što je sa pravom nasljeđivanja odnosno nasljeđivanja prava koncesije. Sljedeće u cilju racionalizacije poslovanja i mreže zdravstvenih ustanova ovim se zakonom uređuje i pripajanje Hrvatskog zavoda za mentalno zdravlje Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo. Hrvatski zavod za mentalno zdravlje koliko mi je poznato ne funkcionira u mreži javne zdravstvene službe već su utvrđeni odjeli za prevenciju ovisnosti i izvanbolničko liječenje i unapređenje mentalnog zdravlja. Ono što bi bilo dobro što sada nije tema zakona, ali napraviti reviziju potrebnih timova za mentalno zdravlje po županijama. Osvrnula bih se još na članak koji govori u biti koje poslove obavlja Hrvatski zavod za mentalno zdravlje, pa između ostalog navodi da planira, predlaže, provodi mjere za očuvanje i unapređenje mentalnog zdravlja stanovništva i tamo se navodi dalje prati, proučava, izvješćuje o mentalnom zdravlju hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. Ne znam zašto u biti posebno se izdvaja mentalno zdravlje branitelja, jer bi se moglo govoriti i o mentalnom zdravlju drugih vulnerabilnih marginaliziranih skupina. Možda bi bilo dobro dodati da se posebno vulnerabilnih i marginaliziranih populacijskih skupina. Na taj način u biti obuhvaćaju se i branitelji, a i ostale vulnerabilne skupine. Danas smo u par navrata čuli da je vrlo često dolazilo, zapravo bilo je puno izmjena i dopuna zakona. Isto tako je prof. Hebrang rekao da je to pozitivno upravo zbog toga što se prati struka i na taj način se mijenja. Međutim, pitam se da li su konzultirane na pravi način komore. Da li su komore dale za važna pitanja suglasnost ili je to samo bilo mišljenje u biti onako, a ne prava suglasnost. Ja ću se još vrlo kratko prisjetiti pokušaja i pogrešaka. Sjetimo se kad se pokušalo uvoditi još jedno osiguravajuće obvezno zdravstveno osiguranje, znači da privatno osiguranje počinje graditi ili ima svoj zdravstveni sustav i onda što je osiguranje veće i bogatije paralelni zdravstveni sustav je veći i sveobuhvatniji. Mnogi bi napustili drugo osiguranje zbog razno raznih privilegija ili recimo najsporniji dio reforme koja je bila, a to je da je samo radno aktivno stanovništvo ima pravo na izbor vlastitog obveznog zdravstvenog osiguranja. Tu bi se naravno javio paralelno javno-zdravstveni sustav u zemlji koji se nije temeljio na solidarnosti kao što je recimo bilo u svim drugim javnim zdravstvenim sustavima. Danas bi zapravo još isplivao jedan problem, a to je košarica zdravlja koja nije definirana. Zapravo to je paket koji isporučavamo građanima. Zbog toga su vrlo često građani u zabuni, pa se javlja ono zavadi pa vladaj, jer dolazi do konfliktnih situacija između liječnika i pacijenata. Tada bi zapravo mogli odrediti i bolje, realnije, objektivnije dopunsko osiguranje jer bi vidjeli zapravo što je nama izvan te košarice. Postoji dalje problem prevencije naročito u stomatologiji. Postoji problem, ostaje problem hitne pomoći, odnosno stomatološka hitna pomoć nije riješena. I postoji jedan veliki problem koji je ja se nadam upoznat i ministar i državni tajnik, a to je zdravstvena zaštita djece s posebnim potrebama naročito stomatološka zdravstvena zaštita. Vi znate da stomatološka zdravstvena zaštita takve djece najčešće treba opću anesteziju. Isto tako ste upoznati s tim da jedino u Zagrebu imamo u Dubravi se to radi i mislim još u Splitu da su liste čekanja kako velike. Međutim, pojavljuje se i još jedan problem, a to je ako bi i imali mjesto, lokaciju gdje bi se to radilo ukinuti su pedodonti, odnosno specijalisti dječje stomatologije koji su zapravo najkompetentniji da rade s takvom djecom. Gospodine ministre, ja se nadam da ste me ipak čuli iako ste pričali. I što ostaje? Ostaje zapravo da građani se osjećaju neobaviješteni, ne znaju zapravo koja su njihova prava, koje su obveze. Nejasno su definirane glavarine. I upravo ovo sad što sam navodila mislim da ste to zapisali i ja očekivam odgovor na to, odnosno očekivam poboljšanje u tom pravcu za takve pacijente. Hvala lijepa.
Hvala. Jedan ispravak. Gospodin zastupnik Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice Šimac Bonačić vi ste rekli da su naši građani jako tužni, jer ne osjećaju ništa od reforme zdravstvenog sustava i da su neobaviješteni. Ja bih rekao da građani bi, da nije to, naravno da nije točno. Jer ja vas pitam koliko bi tek bili tužni da se urušio zdravstveni sustav, da nije bilo početka reforme zdravstvenog sustava. Da li je razlog za biti tužan da se smanjuju liste čekanja, zdravstvena njega u kući, dostupnost lijekova, sve ostalo, pa navodite u tom dijelu stomatološku problematiku. Ja poznam dugo i dugo pamtim isto tako ja ne vidim da su stomatolozi u nekom dijelu na neki način zakinuti. Vidim i specijalizacijom u mojoj sredini se dobivaju i glavarine redovno itd. uz protetiku i sve ostale okolnosti, naravno uz dužno poštovanje. Dakle, držim da zasigurno ne stoji ovaj vaš navod koji ste naveli. Hvala lijepa.
Gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Niti prije, a niti danas ne slažemo se oko toga da li je ovo o čemu mi govorimo stvarna reforma zdravstva ili nije, da li je ovo što je do sada postignuto nekakvi pozitivni pomaci ili nisu ili su negativni. Ja bih rekla da negdje od samih početaka kad se najavilo da se kreće u reformu zdravstva na samim počecima u stvari nije postignuto ili u tijeku provođenja tog što se zove reforma zdravstva nije postignut u stvari konsenzus. I to je očito i s time se očito trebamo svi skupa pomiriti, jer za razliku od vas u vladajućoj koaliciji koji u rukama imate dakle instrumente ili sredstva za provođenje reforme mi u oporbi smatramo da ovo što se do sada radilo da se ne radi na dobar način ili da se prvenstveno u jednom dijelu ide prema onima koji su ipak slabiji dijelovi našeg društva, a to se vidi i po prijedlogu izmjena i dopuna zakona koji su i danas ovdje pred nama. Konkretno evo recimo oko polica, odnosno plaćanja dopunskog osiguranja, tko će imati besplatno to dopunsko osiguranje ili ne. U vrijeme kad se donosio taj zakon u Hrvatskoj od strane vladajućih se još nije smjela izgovoriti riječ kriza. To uvijek vam kažem i uvijek ću vam to ponoviti, i onda se široko išlo i dijelilo se tko će imati sve besplatno dopunsko osiguranje a sad kad se vidi da to tako više ne ide, onda se prvo tima koji su možda i najpotrebniji uzima i gospodine ministre, ne možete poreći da to nije tako. Nadalje, konsenzusa nema iz još jednog razloga. Sjećate se kada je bio paket zdravstvenih zakona, kad smo tražili kao oporba da se ide u dva čitanja, odbili ste naše zahtjeve išlo se u jednom čitanju, niti jedan amandman se nije prihvatio, nekoliko mjeseci nakon toga ide se u izmjene i dopune pojedinih zakona. Ono što ja mogu zaključiti onako dakle kao osoba koja je saborska zastupnica koja nije liječnica, da ste u tu reformu ipak ušli nepripremljeni, nedovoljno ekipirani i sa nedovoljno ja bih rekla strateških predviđanja šta bi se moglo desiti i šta koja mjera koju vi predlažete i pokušate sprovesti ustvari uopće donosi. Ono što se do sada postiglo to je da su po prvi puta naplaćeni doprinosi iz određenih mirovina, da je dva milijuna, otprilike dva milijuna građana lani počelo uplaćivati dopunsko zdravstveno osiguranje, koje istina Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje osiguralo 10% veći proračuna, ali je poslovno 2009. godinu ipak završio sa ogromnim gubitkom. Kad govorimo o čekanjima, listama čekanja, ja mislim da je osnovni problem u tome što nitko nikada nije rekao što to znači da je neka lista čekanja predugačka, za nekakav pregled i koja je to granica koja se ne bi smjela prijeći. Pa tako danas imamo prosjek čekanja u travnju za totalnu recimo protezu koljena je 412 dana, za premosnicu 394 dana, … [[Ne razumije se.]] za 286 dana, holter monitoring 128 dana, magnetska rezonanca dojke 196 dana, magnet mozga 157 dana, a privatniku sa uputnicom se može ići onda kada se ustanovi da je lista predugačka, lista čekanja. Dajte mi molim vas odgovorite kada i tko određuje da je neka lista čekanja preduga za nekakav pregled. Dakle sve su to stvari o kojima bi trebalo stvarno ozbiljno sjesti i porazgovarati i gospodine ministre dati prave odgovore na to. Ono što sam ja htjela još posebno pitati, moram reći da sam ostala zapanjena jednom rečenicom koju je državni tajnik, kada je obrazlagao prijedlog, dakle na samom početku kada je obrazlagao prijedlog izmjena ovog zakona, radi se o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, konkretno radi se o ukidanju državnog zavoda, odnosno Hrvatskog zavoda za mentalno zdravlje i sa odlukom, dakle kroz ovaj zakon da se djelatnost Hrvatskog zavoda za mentalno zdravlje ulazi u Hrvatski zavod za javno zdravstvo i u biti na neki način se spajaju ta dva zakona, jer kaže u cilju racionalizacije poslovanja i mreže zdravstvenih ustanova, a državni tajnik je na početku rekao, pa ionako taj zavod nije zaživio. Onako usput. Gospodine ministre, Hrvatski zavod za mentalno zdravlje je bio predviđen da se osnuje je li tako? Između ostalog je bilo predviđeno da se donese nacionalna strategija ili nacionalni plan za promicanje mentalnog zdravlja. Čak štoviše, u izvješću Europske Komisije o poglavlju 28. u kojem se između ostalog govori o zdravstvu, posebno se navodi da Hrvatska namjerava osnovati Hrvatski zavod za mentalno zdravlje. I drugo, posebno se pozdravlja namjera da 2007. godine se donese nacionalni plan za promicanje mentalnog zdravlja. Izgubila sam više od dva ili tri sata surfajući po Internetu cijelo popodne tražeći taj nacionalni plan misleći da sam ga negdje propustila, Vlada, netko ga je negdje donio. Nikada ga nitko nije donio. I onda nakon toliko godina reći da Hrvatski zavod za mentalno zdravlje eto nije niti proradio, ili nije saživio i nikom ništa, sad ćemo mi to sve što je kao Hrvatski zavod za mentalno zdravlje zaposlenike ili ne znam šta, tu sve piše, da će se prebaciti u Hrvatski zavod za javno zdravstvo. Šta će se on ustvari prebacivati, ako uopće taj zavod nije saživio. Posebno govorim o Hrvatskom zavodu za mentalno zdravlje i o samoj problematici mentalnog zdravlja, jer ste i u nacionalnoj strategiji razvitka zdravstva zapisali da su bolesti neuropsihijatrijskog stanja druge po redu kad se radi o teretu bolesti na zdravlje stanovništva i to odmah iza bolesti krvožilnog sustava koji sudjeluju sa 27,3%, na drugom mjestu su bolesti neuropsihijatrijskog stanja 23,2%. Četvrtina procjenjuje se prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji, četvrtina stanovnika našeg planeta tokom života pati od psihičkih poremećaja. Predviđa se da će negdje oko 2020. godine depresija postati druga po redu na listi vodećih bolesti, a ne treba valjda niti spominjati koliko je dobro mentalno zdravlje važno za funkcioniranje jednog čovjeka, važno za njegovu užu ili širu okolinu ili kako hoćete, a pogotovo jer se radi o nečemu na što ustvari utječu i biološki i psihološki i socijalni faktori. Tu se onda govori i o lošoj klimi … [[Ne razumije se.]] , tu se onda govori i o nasilju, govori se o konfliktnim odnosima u obitelji, o nepodržavajućoj okolini, o stresu na poslu. Zar je potrebno tumačiti i govoriti o važnosti prevencije mentalnog zdravlja, o važnosti upozorenja da su psihičke bolesti uzrokovane između ostalog i stresom na radnom mjestu, pogotovo u ovim vremenima, vremenima krize itekako bitne. Svjetska zdravstvena organizacija preporučuje da mentalno zdravlje mora postati prioritet u nacionalnim programima zdravlja, a te preporuke slijedi i Europska unija i između ostalog valjda i zbog toga smo krenuli u osnivanje Hrvatskog zavoda za mentalno zdravlje, odnosno u planiranje donošenja nacionalne strategije. Gospodine ministre, ja bih molila da pokušate u svom odgovoru dati nešto suvisliji odgovor od onog što je dao državni tajnik. I molila bih da mi odgovorite tko je odgovoran da odredbe koje su postojale u zakonu, nisu odrađene, nisu izvršene? Dakle Hrvatski zavod za mentalno zdravlje kaže se da nije saživio. Ne znam da li to znači, koliko ja znam on je osnova, koliko ja znam netko je bio na čelu tog Hrvatskog zavoda za mentalno zdravlje i zašto se baš taj zavod našao na spisku onih koji se miču sa liste državnih zavoda? Ako govorimo o financijskim uštedama teško da ćemo nešto uštedjeti kad u isto vrijeme se osniva, predviđeno je da se osnuje Hrvatski zavod za telemedicinu. I zaključno, zašto ste u članku 33. ostavili da su zavodi za mentalno zdravlje i dalje državni ako ovim zakonom vi ih ukidate i pripajate u zavode za javno zdravstvo?
Hvala. Replika, gospođa zastupnica Sonja Šimunović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolegice kad ste spomenuli već liste čekanja ja isto zapravo imam jednu nedoumicu, možda jedno pitanje, a tu su nam cijenjeni predstavnici pa možda mogu odgovoriti. Čitam ove prijedloge zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju i sad kaže ovdje pitanja koja se uređuju osigurana osoba sama snosi troškove iz zdravstvene zaštite korištene po osobnoj želji izvan liste čekanja i u okviru standarda zdravstvene zaštite. Sad znači koliko sam ja shvatila ja dođem kod liječnika, napravim određene pretrage, recimo želja mi je da mi se još napravi ultrazvuk abdomena i lista je čekanja, kaže mi liječnik ako platite, ako potpišete da je to vaša osobna želja doći ćete odmah na red i napravit ću vam ultrazvuk. To je ok s jedne strane, ali znači s druge strane ja možda ni nemam nekakvu indikaciju za koju je, i da mi je taj ultrazvuk abdomena neophodan, a sa druge strane pacijenti koji nemaju novaca i dalje ostaju na listi čekanja, i dalje ne mogu doći na red zato jer sam ja uskočila prije njih. Dakle, da li se opet na taj način pogoduje zapravo bogatijem sloju građana i bolesnika i koliko se onda tu opet narušava taj nekakav institut solidarnosti i dostupnosti zdravstvene zaštite? Ili recimo drugi scenarij koji je moguć, dođe jedna umirovljenica koja nema novaca liječniku i recimo treba joj ultrazvuk srca. I sad na njega se čeka 5, 6 mjeseci, ona ne može toliko čekati jer ga mora napraviti recimo u roku mjesec dana i onda joj liječnik kaže recimo ako potpišete izjavu da je to vaša osobna želja i skupite novce opet ćete doći na red sutra ili preksutra. Dakle, do neki dan smo govorili pacijentima dođite u moju privatnu ordinaciju popodne ja ću vam napraviti, a sad to isto govorimo samo ne govorimo dođite kod mene privatno nego dođite u bolnicu pa ćemo to napraviti. Da li sam ja to dobro razumjela ili ne?
Odgovor na repliku, gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Pa ovako dakle, vi ste na neki način dodatno još pojasnili ono što sam ja pitala. Dakle, istina je da se stvaraju liste čekanja. One su dugačke, istina je da oni koji su mogu priuštiti plaćanje bez da uopće privire na tu listu, odnosno da pitaju koji bi mogli biti po redu da će oni, oni su to imali jučer, oni to imaju danas i oni će to imati sutra. Osnov leži u tome kada netko tko dakle nema novaca da plati privatno, kada može znati da će moći dobiti uputnicu s kojom će moći obaviti pretragu kod privatnog, dakle bez obzira na listu čekanja. To je onaj problem, što svuda se govori o listama čekanja jel će biti dugačke, manje dugačke, je li 200 dana malo? Je li 400 dana premalo ili previše? Dakle i nije jasno tko je taj koji određuje, koji kaže gle za pregled dojke je maksimalno, možemo kazati da će se čekati 30 dana. Sve što je iznad toga dobiva uputnicu i ide privatno. To nitko ne želi kazati, niti za to niti za bilo koji drugi pregled.
Gospođa zastupnica Mirela Holy.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre ja ću danas ovdje govoriti kao pacijentica. Ja već godinama bolujem od dijabetesa prvog tipa, inzulin ovisnog i pacijentica sam "Vuka Vrhovca". Vi planirate svojom zdravstvenom reformom spojiti "Vuk Vrhovec" sa kliničkom bolnicom "Merkur" o čemu su u vrlo negativnom kontekstu govorile i udruge oboljelih od dijabetesa, a vjerujem da su vam se i sa određenim apelima obratili i sami djelatnici "Vuka Vrhovca". Razlozi zbog kojih se vi odlučujete na ovu gestu, odnosno na tu odluku o spajanju "Vuka Vrhovca" i kliničke bolnice "Merkur" su financijske uštede pretpostavljam, a i govorili ste da te 2 bolnice ustvari samo dijeli zid. Ja mislim da su to apsolutno nedovoljni razlozi za spajanje ove 2 institucije zbog toga što se "Vuk Vrhovec" smatra jednim od najboljih referentnih centara za dijabetes u svijetu i mislim da bi se mogla dogoditi prava tragedija ukoliko vi realizirate ovu svoju namjeru. Htjela bih naglasiti da je "Vuk Vrhovec" institucija koja radi već od 70-ih godina prošlog stoljeća i da su "Vuk Vrhovec" svojim novcima gradile i udruge bolesnih od dijabetesa. To je ustanova koja jako kvalitetno radi, to je ustanova koja financijski poslovno, znači nije u dugovima. Ona ima uravnoteženi budžet, osoblje je, to mogu iz svog vlastitog primjera naglasiti, izuzetno motivirano, ono je educirano i u zemlji i u inozemstvu. "Vuk Vrhovec" provodi konstantno vrlo kvalitetan znanstveni rad i "Vuk Vrhovec", odnosno specijalisti i specijalistice sa "Vuk Vrhovca" i njihovi radovi se jako, jako često citiraju u brojnim inozemnim časopisima. To je na kraju krajeva i prepoznato zbog toga što je "Vuk Vrhovec" kao što sam već naglasila referentni centar za dijabetes i predstavlja jedan hrvatski model zdravstvene zaštite pa moglo bi se čak reći i izvozni produkt. U nekim dijelovima Kine je implementiran upravo način rada kakav se provodi u "Vuku Vrhovcu". Ukoliko se dogodi spajanje koje ste vi najavili treba naglasiti da "Vuk Vrhovec" će izgubiti svoju kategorizaciju referentnog centra što predstavlja izuzetno veliku opasnost za sve pacijente koji se liječe u "Vuku Vrhovcu". Zbog čega? U liječenju dijabetesa kao što vam je vjerojatno vrlo dobro poznato izuzetno je važno da se bolest drži pod kontrolom. Da bi se bolest držala pod kontrolom morate imati vrlo dobre mogućnosti da kontrolirate tu svoju bolest i to je upravo omogućeno kroz znači provedbu različitih testiranja na "Vuku Vrhovcu". Ne samo u biokemijskom laboratoriju koji provodi cijeli niz specijaliziranih testiranja nego je tu i cijeli niz drugih usluga koje pruža "Vuk Vrhovec" svojim pacijentima i to na doista vrlo, vrlo kvalitetan način. Meni je žao što vam ovo što ja pričam danas nije interesantno poštovani ministre bez obzira na to što vas Udruge oboljelih od dijabetesa zamolile da ne napravite to, pa evo ga meni je žao što smatrate da ne trebate poslušati moju raspravu. Vjerojatno smatrate da se to već sve čuli jako puno puta, da vam je i ravnatelj Vuka Vrhovca posao dopis u kojem ste to sve pročitali, ali vi ćete se i dalje držati svega toga zbog toga što smatrate da ćete na taj način ušediti, ne znam koliko planirate uštediti oko milijun kuna što isto tako nije baš dobro izračunano koliko sam ja dobro vidjela, jer se radi o uštedama ukidanjem ravnateljstva i biokemijskog laboratorija na vrlo diskutabilan način. Htjela bih naglasiti da biokemijski laboratorij Vuka Vrhovca godišnje primi 60 tisuća pacijenata i to ne samo iz Zagreba, nego iz cijele Hrvatske, da provede 950 tisuća različitih testiranja i mjerenja i to je vrlo, vrlo važno u kontroli dijabetesa. Jer vama vaši dijabetolozi, dijabetologice mogu dati jako dobre smjernice na temelju upravo tih istraživanja kako da vi dalje, odnosno ispitivanja kako vi dalje vodite i upravljate sa svojom bolešću. Ja osobno sam prošla i kroz program dnevne bolnice na Vuk Vrhovcu, bila sam i ležala na samom kliničkom odjelu odnosno na bolničkom odjelu i mogu doista reći da su mi dijabetolozi, dijabetelogica Manja Prašek izuzetno pomogla u samom vođenju bolesti i jako sam zabrinuta kako će se sada to odvijati sve nakon što vi spojite odnosno ukinete biokemijski laboratorij Vuka Vrhovca i odredite da svi mi pacijenti i pacijentice Vuka Vrhovca moramo svoja ispitivanja obnašati odnosno obavljati u Kliničkoj bolnici Merkur koja između ostalog ne i provodi sva testiranja koja se provode na Vuku Vrhovcu. Što možemo očekivati zbog svega toga? Možemo očekivati povećanje broja komplikacija uzrokovanih od dijabetesa, a vrlo dobro znamo da je liječenje tih komplikacija izuzetno skupo. Pa ukoliko ćemo ovdje uštedjeti nekakvih milijun kuna, ja vas pitam da li ste napravili nekakvu procjenu toga, koliko će se povećati troškovi zdravstva ukoliko se poveća a realno je očekivati da će se povećati troškovi liječenja osoba kojima su uznapredovale komplikacije uzrokovane dijabetesom? Ukoliko imate ta istraživanja i ispitivanja, a pretpostavljam da bi temelj svake tako da kažem dobro osmišljene zdravstvene reforme morao imati takve podatke, ja bih vas molila da predstavite te podatke, jer ovakav način mislim ja se bojim da će posljedice dijabetesa biti znatno veće opterećenje nego ono što ćete vi spajanjem ove dvije institucije dobiti. Tu bih htjela također naglasiti da Klinička bolnica Merkur, koliko je meni poznato posluje s gubitkom dok je Vuk Vrhove zdravstvena institucija koja posluje financijski pozitivno. I postavlja se pitanje da li je to model hrvatskog zdravstva da one institucije koje su kvalitetne koje su uspješne, koje se nekakva točka referentni model u toj cijeloj priči, trebala bi biti uzor ustvari svim drugim zdravstvenim institucijama u Hrvatskoj budu kažnjene na taj način zato što dobro posluju. Hvala vam lijepa.
Hvala. Završni osvrt ministar zdravstva i socijalne skrbi Darko Milinović Izvolite.
Evo uvaženi zastupnici počet ćemo od kraja. Prvo nije istina da vas nisam slušao, pogotovo kada ste rekli na početku svoga obraćanja da ćete govoriti kao pacijent. Ako se vama učinilo u jednom trenutku da nisam slušao, ja sam razmjenjivao podatke sa svojim kolegama i dozvolite da ja baš nisam takav kapacitet da mogu sve podatke imati u glavi, pa sam onda s njima malo razmjenjivao nekakve podatke ovo što ste tražili odgovor. Dakle, pozorno sam vas slušao kao uostalom i sve druge. Nije istina da su udruge pacijenata bile protiv spajanja ovih dviju bolnica, pa to i zadnja rasprava na "Otvorenom" sinoć gdje du bili državni tajnik i direktor Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Ponovit ću jednu rečenicu upućenu državnom tajniku i ravnatelju Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, nismo smo bili dovoljno informirani, ja ću nadovezati možda su bili dezinformirani. Ali ako je to tako onda ne bi za nas pacijente ne bi trebalo biti nikakvog straha. Ja vas s ove govornice u Saboru uvjeravam da apsolutno evo reći nažalost morat ćete opet dolaziti vjerojatno zbog prirode vaše bolesti u Kliniku Vuk Vrhovec jedino što će se u vašem tretmanu promijeniti, nećete moći doći kod ravnatelja Vuka Vrhovca već kod predstojnika Klinike Vuk Vrhovec. I potpuno je neistina da će bolnica Vuk Vrhovec izgubiti referalni centar jer na Rebru imate nekoliko klinika koje su referalni centar svatko za svoje područje, pa će tako i bolnica Vuk Vrhovec ostati referalni centar i u budućnosti. I ima niz tu nelogičnosti kada ja spominjem kolokvijalno kažem bolnice koje se dodiruju zidom. Ali reći ću vam jedan primjer, evo ako ćemo spomenuti budući da je danas liječenje svake bolesti multidisciplinarna a pogotovo komplikacija koje se tiču dijabetesa. Ajde uzmimo za primjer da imamo osobu A da ne govorimo o imenu i prezimenu koja je u Bolnici Vuk Vrhovec danas pod ovakvim sustavom organizacije zdravstva. I česta komplikacija kod dijabetičara, ajde spomenut ću gangrenu. I sada u tom momentu vaš liječnik u Vuk Vrhovcu zatraži konzilijarni pregled kirurga kojega nema, tada kirurg 20 metara udaljen dolazi na konzilijarni pregled, ni to nije problem, a znate gdje je problem, Vuk Vrhovec mora platiti Merkuru konzilijarni pregled toga liječnika. Što će se reorganizacijom, dakle ja vam samo sitnice govorim dobiti? Taj će kirurg doći jer stanuje, živi, radi u istoj bolnici i nećemo imati taj dodatni trošak. S druge strane, vi ste bili tamo rekli ste i vjerojatno ste imali doručak, ručak, večeru. Znate od kuda ste to dobivali? Iz Merkura. A znate gdje je problem? Nije problem što ste vi to dobivali iz Merkura, nego je problem što je to Vuk Vrhovec morao platiti Merkuru. Ovo je dupli trošak. Ovo je trošak Merkura i trošak Vuk Vrhovca. Isto tako dakle ne odgovara istini ili onaj tko vas je informirao, dopustite ja znam pa ću vam reći da vas je dezinformirao. Nije istina da "Vuk Vrhovec" i hvala vam što ste priznali jednu stvar, da je budžet uravnotežen znate kad, kad je krenula reforma zdravstvenog sustava i drago mi je da ste to rekli, da ste vi to rekli jer je to i istina. Ali nije istina sljedeće, da "Vuk Vrhovec" posluje bez gubitaka, a "Merkur" vjerojatno zato što je profesor Hebrang od tamo posluje s gubicima. Istina vam je sljedeća, pa nemojte govoriti i implicirati da će se "Vuk Vrhovec" koji ne stvara gubitke pripojiti "Merkuru" koji stvara gubitke jer to nije istina. Evo sad, pa idemo sutra tamo zajedno. Pa ja jedno po jedno pozivam, idemo tamo pa ćemo vidjeti dakle što je istina. Na početku reforme zdravstvenog sustava "Vuk Vrhovec" je imao 8 milijuna kuna dospjelog duga, a sad ima 4 milijuna kuna dospjelog duga, prepolovio je. Isto kao i bolnica "Merkur" prošle godine i "Merkur" i "Vuk Vrhovec" nisu ostvarili nove obveze i to je dakle istina. Isto tako, biokemijski laboratorij koji je na 30 metara udaljenosti nema apsolutno nikakvog razloga, a pogotovo u današnje vrijeme informatizacije da na 20, 30 metara imamo dva laboratorija i sad što se dešava. Jedan laboratorij koji je, zašto ne bi pa reći ću i pamet i ljudstvo koncentrirali na jedno mjesto. Hoće li to biti u "Vuku Vrhovcu" ili hoće li to biti u "Merkuru" o tome će reći naravno novi menadžment bolnice. Zahvaljujem se na svim raspravama. Ja ću pokušati na neka pitanja odgovoriti. Nema nitko pravo vrijeđati, a to nije ni u opisu govora zastupnika. I meni je odavde upućena jedna pa ja ne znam što bih na tu rečenicu rekao da svoju političku moć dokazivam na tijelu žena. To je nedopustivo da bilo tko kaže, a isto bih ja mogao uzvratiti da gospođa saborska zastupnica koja sada nije tu, ja bih isto mogao reći vi ste dokazivali svoju političku moć na tijelu hrvatskih trudnica, ukinuli ste porodiljni dopust i za pet godina je bilo 10 tisuća manje djece rođenih. I onda kada vam uzvratim, a to je isti argument kao i ovaj, onda kada se nešto uzvrati onda to nije u redu. Što se tiče transplantacija, kolega Mrsić je rekao e to nije sad, kad je nešto dobro nije zasluga reforme, to je zasluga kolega. Sad ću vas podsjetiti, za vrijeme i ja se slažem ne trebamo se vraćat u prošlost, ali ja ću vas podsjetiti zašto transplantacijski program nije uspio u vrijeme mandata SDP-a. Zato jer su se transplantacije plaćale iz proračuna bolnica. Profesor Andrija Hebrang je prvi koji je makao plaćanje transplantacija iz proračuna bolnica i danas imamo posebnu stavku za transplantacijski program koju smo, usput rečeno, ove godine povećali zapravo prošle godine povećali za 32 milijuna kuna. I zato smo danas, evo danas je bio, zapravo jučer je bio taj dan koji smo obilježili danas, zato je i danas direktor Eurotransplanta rekao da su iznenađeni uspjehom Hrvatske u posljednje dvije godine u transplantacijskom programu u koji se i dalje puno ulaže, da smo po multiorganskim transplantacijama prvi na svijetu, najbolji na svijetu, da smo smanjili liste čekanja 30% i povećali dakle broj transplantacija 30%. Ali smo mi u vrijeme teške recesijske godine uložili dodatnih 32 milijuna kuna. Ja isto mogu tako postaviti pitanje a zašto vi niste izdvojili plaćanje transplantacija i da ne opterećujemo bolnički sustav, limite bolnica kao što je to i sa medicinskom oplodnjom i kao što je to sa transplantacijama. Gospodo, ako na ičemu možemo skupljati, a to posebno molim Mirando vas kao liječnika i vas kao zdravstvenu struku, reći ću vam ja jednu rečenicu, Bogu hvala što ste rodili u sinjskom rodilištu. Ali ne daj Bože da je tijekom vašeg poroda, a to vam nitko garantirat ne može, dođe do ispale ručice, do ispale pupkovine, do asliksije djeteta, to znači ajde tko nije u struci, dijete kad zbog čvora pupkovine ne dobiva dovoljno kisik. U tom trenutku ako ste u rodilištu koje nema operacijsku dvoranu izgubili ste svoje dijete, a i vaš je život u pitanju. Ja u ovdje ako treba kleknuti, moliti, nemojte na tome politizirati. Mislite da je meni bilo lako reći u Sinju rodilište više ne može raditi. Nije istina da je, 2007. je bio stručni nadzor komore i rekli su lokalnoj samoupravi morate riješiti taj problem jer ne zadovoljavate minimalne standarde. I ravnatelj Doma zdravlja u Splitu i županija u Đakovu su tražili inspekcijski nadzor. Što sam ja trebao, nakon tog inspekcijskog nadzora reći ne, ne, mene ne zanima. Ja vas molim, preklinjem, mene to nije sram reći ovdje, ja vas preklinjem nemojte politizirat u toj stvari. Pomognite, a Ministarstvo zdravstva ulaže dodatna sredstva da uistinu tim ženama i u Imotskom i u Makarskoj i Đakovu i u Sinju da imaju iste uvjete rađanja, da im damo šansu da imaju iste uvjete rađanja, ali to ne spominjete. Zbog istih razloga prije nekoliko godina i ja sam to podržao kao liječnik, kao struka, ukinuto je rodilište u Otočcu, sad ću reći mom Otočcu jer često spominjete Gospić, ali Gospić valjda zato, ajde sad nećemo politizirat pa neću nastavit dalje, dakle ukinuto je rodilište u Otočcu i u Senju, nije u Sinju nego u Senju zbog istih razloga. Ali gospodo, ja još jednom kažem, ja vas molim, nemojte na toj stvari politizirati. Pročitat ću vam ovo da uslišite moje molbe. Preminula je prošlog utorka nedugo nakon što je dovezena iz rodilišta koje sam ja dao zabranu da se radi na osnovu inspekcijskog nalaza. Konstatirao je u toj bolnici u kojoj, neću spominjat imena ni bolnice ni rodilišta ni ne daj Bože žene, da je dijete već umrlo, a unatoč pokušajima reanimacije nisu uspjeli spasiti život ni majci. E sad pogledajte, zato molim, kolega Mrsić posebno vas kao liječnika, vas koji ste u zdravstvenoj struci. Veli uzrok smrti prsnuće maternice i krvarenje. Gospodo, ja sam ginekolog, ja sam bio u situaciji kada sam spašavao život takvih žena i Bogu hvala spasio samo zato što sam imao operacijsku dvoranu. Moja supruga je umrla, a i s njom naša nerođena curica. Nemojte skupljati političke poene na sudbinama gdje se može desiti 1000 poroda u Sinju i reći Bogu hvala. Jedan ovakav poništava 1000 radosti, 1000 obitelji. I zato sam ja bio primoran, shvatite me, shvatite me. Zato sam ja bio primoran. Pa kada bih ja iz političkih razloga to dvojio, pa naravno ako baš hoćete političko tijelo je bliže i u Sinju i ne znam Imotskom HDZ-u nego SDP-u. Pa kada bi to bili iz političkih razloga pa sigurno bi još malo zažmirio. Ali kada ovako nešto pročitate, onda ono u što smo se zakleli kada smo dobivali diplomu liječnika mene obvezuje na to. Ali obvezuje Vladu Republike Hrvatske da iznađe i iznašli smo sredstava da uredimo to rodilište, da napravimo operacijsku dvoranu i ja ću biti ponosan zajedno s vama doći i u Sinj i u Imotski i u Makarsku i u Đakovo i otvoriti to rodilište. Ali moramo imati vrlo jasne standarde. Nije što se tiče Zavoda za mentalno zdravlje, gledajte mi ulažemo 24 milijuna kuna i oni su integrirani u Županijske zavode za javno zdravstvo. Istina je da Zavod za mentalno zdravlje na nacionalnoj razini nije profunkcionirao. Ali mi danas imamo 37 timova koji su integrirani u Županijske zavode za javno zdravstvo i zato mi nismo to ukinuli, nego smo pripojili nacionalnom Hrvatskom zavodu za javno zdravstvo. Imamo vrlo razvijenu mrežu tih timova, 37 timova po županijama u kojem su i psiholog i psihijatar i medicinska sestra. Govorite o dugim čekanjima za zračenje. Pa naravno, zbog dugih čekanja smo i išli u reformu zdravstvenog sustava i uložili 300 milijuna kuna u 10 novih linearnih akceleratora. Prosjek starosti linearnih akceleratora je u Hrvatskoj preko 10, 15 godina i na 400000 stanovnika jedan linearni akcelerator. Kako možemo smanjiti listu čekanja? U doba krize, recesije kupiti im novih 10 linearnih akceleratora kako bi došli na prosjek Europske unije. Tako možemo smanjiti listu čekanja. Ali dozvolite da vam kažem. Ne možemo to. Nema nitko čarobni štapić i to će se desiti sutra. To će se desiti. Evo imamo ovih dana prve linearne akceleratore koje ćemo otvoriti i koji će biti na usluzi našim pacijentima. To je reforma zdravstvenog sustava, to je prepoznala ova Vlada ulaganje i na taj način možemo naravno smanjiti listu čekanja. I Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, ja ne znam sad pisao sam ne znam tko je rekao, ma nije istina, ja to moram reći da je 2009. godinu završio sa gubitkom. To je prva godina u povijesti Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje gdje su prihodi i rashodi ujednačeni. Čak štoviše te godine je smanjen duh za 290 milijuna kuna. I na kraju reći ću evo vama uvažena zastupnice Šimac Bonačić, rekli ste da ste se rodili u Sinju. To je meni izuzetno drago i vi vjerojatno osjećate da je to meni drago. Ali da evo pa reći ću ja na svom primjeru. Ja imam 2 kćeri. Jedna mi je 21 godina i evo ako Bog da postat će danas sutra majka. I da ja svoju kćer dovedem u rodilište i da nemam veze sa medicinom i da doktor koji vodi porod moje kćeri kaže ovako: dragi doktore Milinoviću brzo ćeš postati dida. E sad ako vam se desi da vašoj kćeri, djetetu ispadne pupkovna ručica, zabaci se glavica, poprečni položaj možete izgubiti svoga unuka budućeg i svoju kćer. Ako moram birati ispred bilo kakve tradicije i ovoga da izaberem život ja ću izabrati ovo drugo. I zato vas preklinjem na rodilištima, ako išto, a na rodilištima dragi prijatelji ne možemo politizirati i ne možemo skupljati političke poene i to je pogotovo bilo tko, tko je u struci nedopustivo. A još jednom naglašavam, učinit ćemo sve. Ja tražim tu pomoć i lokalne zajednice da uredimo ta rodilišta i da ponosno možda na kraju godine kažemo i u Sinju i u Makarskoj i u Đakovu ponovno će žene rađati ali pod punim tretmanom kako to današnja struka zadovoljava. Evo zahvaljujem se i na kraju Vlada Republike Hrvatske prihvaća dva amandmana čini mi se jedan kluba i Odbora za zakonodavstvo. Zahvaljujem se na ovoj raspravi. Bilo je i dobrih rasprava. Bilo je i teških riječi, ali libimo se teških riječi kada je zdravstvo u pitanju. Hvala vam lijepo. [[Pljesak.]]
Dva ispravka. Gospođa zastupnica Dragica Zgrebec.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre, netočno je ukoliko spojite dvije bolnice u ovom slučaju što ste vi govorili Merkur i Vuk Vrhovac da ćete smanjiti troškove ako određenu uslugu obavite u Merkuru. Vi ste liječnik i ne morate poznavati financijsko poslovanje, ni knjigovodstveno poslovanje. A reći ću vam zašto to nije točno. Trošak će ostati isti kao što je i bio. Ako Merkur u ovom slučaju fakturira uslugu za, koju je obavio, ima određeni trošak, on će ostvariti prihod, on će biti na nuli, dakle imat će trošak, imat će prihod. Onaj tko će platiti imat će trošak. Trošak će uvijek ostati. Ne postoji dvostruki trošak i ne možete ga anulirati.
I gospodin zastupnik Mirando Mrsić.
Pa ispravka dva netočna navoda. Prvo se tiče transplantacije da je ona počela sa ovom administracijom. Nije točno. Pogledajte transplantacije bubrega. A zašto je zamah transplantacije u Hrvatskoj u ovom trenutku, ušli smo u eurotransplant, imamo više donora, prema tome to je razlog transplantacije i jasno je da su financije jedan dio, ali najveći napredak što smo ušli u eurotransplant. Prema tome, to je zasluga ljudi koji se bave transplantacijom. I drugo, kad govorimo o rodilištima, koliko znam niti u jednom rodilištu koje ste vi zatvorili nije bilo niti jednog incidenta, nije se ništa desilo, prema tome rodilišta ako ste htjeli mogli ste zatvoriti 2006. godine, ali niste, a … [[Ne razumije se.]] pitanje zašto u Sinju koji ima sve uvjete da se otvori rodilište fali mu samo kadrova, zašto se to nije napravilo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavak sutra u 9 i 30 sati sa raspravom o Konačnom prijedlogu Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima u mirovinskom osiguranju.
Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju. Hitni je postupak bio P.Z. broj 541. predlagatelj Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Za amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane, te o njima se ne glasuje jer oni postaju sastavni dio Konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o dobrovoljnom zdravstvenom osiguranju. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj Konačni prijedlog zakona je prihvaćen većinom glasova 94 glasa za, 3 suzdržana i 3 protiv zajedno sa prihvaćenim amandmanom. Dobro jutro dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa 18. sjednicom i prelazimo na točku dnevnog reda – - Prijedlog Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima o mirovinskom osiguranju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 545 Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi u hitnom postupku. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za ratne veterane, Odbor za rad i socijalno partnerstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti? Da. Gospodin Đuro Popijač, ministar gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.