Dame i gospodo, poštovani izaslanici, vaše ekselencije, poštovani gosti, predstavnici medija, pozdrvljam vas i otvaram 11. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Sjednici je prisutno 14 delegata, izaslanika, od toga 4 iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog naroda i 5 iz srpskog naroda. Gospodin Munib Jusufović, opravdao je izostanak, obzirom na obaveze, budući da imamo kvorum, možemo punovažno donositi odluke i, stoga za 11.sjednicu dnevnog reda, predlažem tačke koje ste dobili. Ja ću ih pročitati. 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja; 2. Zapisnik 9.sjednice Doma naroda; 3. Izjašnjavanje o Izvještaju zajedničke komisije oba doma o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu a) Izmjenama i dopunama Zakona o vanjskom dugu, b) Zakon o ličnoj karti državljana BiH, c) Zakon o zaštiti ličnih podataka 4. Izvještaj Komisije Kolegija Doma naroda o usaglašavanjuu Zakona o upravnim sporovima u BiH, Zakon o registraciji pravnih lica, osnovanih od institucija BiH, odluci o utvrđivanju statusa zgrade i zemljišta u Sarajevu u ulici Maršala Tita 16 i Odluke o utvrđivanju statusa reprezentativnog kompleksa “Konak” u sarajevu; 5. Izjašnjavanje o zahtjevu Vijeća ministara da se zakon o namjeni korištenja imovine, koji BiH dobija po sporazumu po pitanjima sukcesije bivše SFRJ, razmatra po članu 99. Poslovnika Doma naroda; 6. Zakon o pravobranilaštvu BiH – predlagač Vijeće ministara BiH; 7. Zakon o statistici, predlagač Vijeće ministara BiH – prvo čitanje; 8. Zakon o koncesijama – predlagač Vijeće ministara BiH – prvo čitanje; 9. Zakon o industrijskom vlasništvu – predlagač Vijeće ministara BiH – prvo čitanje; 10. Zakon o deminiranju u BiH – predlagač Vijeće ministara BiH – prvo čitanje; 11. Zakon o zaštiti potrošača u BiH – predlagač Vijeće ministara – prvo čitanje; 12. Zakon o autorskim pravima i drugim srodnim pravima u BiH – predlagač Vijeće ministara – prvo čitanje; 2 13. Zakon o državnoj službi u institucijama BiH – predlagač Vijeće ministara – prvo čitanje; 14. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH – predlagač Vijeće ministara BiH – prvo čitanje; 15. Carinske tarife BiH – predlagač Vijeće ministara – prvo čitanje; 16. Ugovor o zajmu između BiH i Evropske banke za obnovu i razvoj Projekat rekonstrukcije željeznica – Predsjedništvo BiH; 17. Sporazum o razvojnom kreditu između BiH i međunarodne asocijacije za razvoj Projekat olakšanja trgovine i transporta u Jugoistočnoj Evropi – Predsjedništvo BiH; 18. Ugovor o finansiranjiu između BiH i Evropske banke Projekat za željeznice u BiH – Predsjedništvo BiH; 19. Ugovor o zajmu između BiH i Evropske banke za rekonstrukciju Predsjedništvo BiH; 20. Ugovor o finansiranju između Evropske banke – Projekat rekonstrukcije elektroenergetskog sistema u BiH – Predsjedništvo BiH; 21. Sporazum između Vijeća ministara BiH i Vlade Njemačke o finansijskoj saradnji 1999.-2000.godina – Predsjedništvo BiH. Kolegij je navedeni dnevni red usaglasio, dužan sam nekoliko objašnjenja. Ranije predviđena tačka dnevnog reda, Rebalans Budžeta, koja je bila predložena od strane ovlaštenog predlagača – Predsjedništva je, po amandmanu 100. bez mogućnosti davanja amandmana, odlukom predlagača je povučena u toj proceduri i predloženo je da se ta procedura, ide po ubrzanoj proceduri i o tome se Kolegij izjasnio i uključio u proceduri, po ubrzanoj proceduri donošenja Rebalansa budžeta na svojoj jučerašnjoj sjednici i zbog tog razloga nemamo tu tačku dnevnog reda. Dužan sam još jednu napomenu. Današnjoj našoj sjednici prisustvuju: grupa zainteresiranih građana, vezano za zakon o autorskim pravima i srodnim pravima, koju sam, u skladu sa poslovničkim procedurama, odobrio da prisustvuju ovoj sjednici. Dobili ste tekst njihovog obraćanja. U toku utvrđivanja dnevnog reda, ja ću taj tekst i pročitati zbog javnosti. Ovim bih želio otvoriti raspravu, vezanu za utvrđivanje dnevnog reda. Da li ima novih prijedloga za dnevni red. Za riječ su se javili: gospodin Turjačanin, gospodin Novaković, pa predlažem da krenemo tim redoslijedom. Izvolite kolega Turjačanin.
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolege delegati i drugi gosti, predlažem da tačka broj 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja, obzirom na intenciju izrečenu jučer na nastavku 10.sjednice Doma naroda, gospodina predsjedavajućeg da će danas, da nastoji da obezbijedi reprezentativan uzorak Vijeća ministara na sjednici a vidimo da su ponovo te klupe prazne. Predlažem da se ova tačka dnevnog reda pomakne među zadnje tačke dnevnog reda, kako Kolegij ocijeni da bi bilo potrebno. 3
Zahvaljujem. Ima li još prijedloga za izmjenu i dopunu dnevnog reda? Izvolite gospodine Novakoviću.
Gospodo predsjedavajući, kolege delegati, uvaženi gosti, ja imam prijedlog da se zakon o statistici i zakon o koncesijama vrate u komisijsku fazu, uvažavajući član 90. Znači, prema članu 90.tačka 3. koji kaže da Dom može zatražiti od Komisije da sačini novi izvještaj, baziran na novim činjenicama, u roku od 15 dana. Naime, Komisija je održala 27. ovog mjeseca svoju sjednicu, na kojoj, sa koje ste dobili izvještaj 28.i time je onemogućeno delegatima da obnove amandmane u poslovničkom roku, znači u 48 sati prije početka sjednice Doma. S obzirom na tu činjenicu, predlažem da se, kako ne bi pomjerali rokove, prvo i drugo čitanje, spoji na sljedećoj sjednici, dakle na sljedećoj sjednici Doma, a da se dotle omogući, u skladu sa Poslovnikom da delegati mogu se izjasniti da li će obnoviti ili neće amandmane koji nisu usvojeni.
Uvaženi kolega Novakoviću, samo da razjasnimo vaš prijedlog. Prvi dio vašeg prijedloga se odnosio kao sugestija Kolegiju, Domu naroda, da donese odluku da se mogu amandmani davati i poslije isteka poslovničkog roka. To po članu koji je pročitan Kolegij može i to je sugestija Kolegiju. Što se tiče skidanja tačke dnevnog reda, to je suprotno Poslovniku, obzirom da je ovo obavezna tačka dnevnog reda, što se možete uvjeriti u odredbama Poslovnika, koji navode obavezne tačke dnevnog reda, nakon utvrđivanja. Imat ćemo u vidu vaš prijedlog i prije izjašnjavanja, vezano za ove amandmane, ja se nadam da će Kolegij vas izvijestiti o vašoj sugestiji. Ko se dalje javlja za riječ? Kolega Špirić, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, cijenjene kolege delegati, uvaženi gosti, ja sam mislio da neće biti potrebe uopšte da raspravljamo o dnevnom redu, ali odsustvo predstavnika Savjeta ministara mi daje za pravo da postavim jedno, čini mi se, suštinsko pitanje za BiH. tačke od 16. do 21.koje se odnose na ratifikaciju sporazuma a koje se tiču zaduživanja BiH su do sada oba doma Parlamentarne skupštine BiH prolazile ne zapaženo, ali onaj ko se ozbiljno upusti u strukturu bužeta entiteta i u strukturu Budžeta BiH, doći će do jednog zaključka da servisiranje spoljnog duga BiH, a samim tim servisiranje ukupnog duga, dakle, BiH već sada učestvuje preko 15% u strukturi Budžeta 4 BiH, što traži odgovornu politiku zaduživanja BiH. Zato ja mislim da bi dobro bilo, kada je ratifikacija ovih sporazuma, imamo bar izvjestioca iz Vijeća ministara, koji će nam dati neku ekonomsku aproksimaciju šta to novo zaduživanje znači za BiH? Koliko će oni povećati stopu rasta društvenog proizvoda? Koliko će to biti nove zaposlenosti? Kakva je to ekonomska bućnost BiH koja je očekuje? To je ta analiza, na kojima stalno odgovorni ljudi u BiH upućuju da je dobro da raspravljamo da to BiH nema itd., ali oni koji su pozvani da to rade, bojim se da nisu spremni ili te analize postoje pa ih delegati i poslanici nemaju ili tih analiza nema pa jednostavno, rekao bih, idemo kao guske u maglu. Dobro je da ima novih kredita za BiH, da međunarodna zajednica, međunarodne, rekao bih, kreditne institucije imaju pozitivan stav prema BiH u davanju kredita, ali bih isto tako tražio aktivnu ulogu domaćih vlasti na području BiH. Ja, dakle, insistiram kad dođemo na ove tačke dnevnog reda, da imamo po svakoj tački dnenvog reda izvjestioca resornog ministarstva ili ako je moguće da imamo tu analizu, koja je, jednostavno, obezbijedila da dođe do zaključivanja takvih sporazuma da bi ih mi mogli ratifikovati. Nisam ubuduće spreman, nakon što čitam izvještaj o izvršenju Budžeta i pripremu Budžeta za narednu godcinu, da kao slijepac da jednostavno verifikujem sve ono što se negdje govori bez validnih ekonomskih analiza. Ekonomske analize su stvari koje nedostaju BiH. To svi uporno tvrdimo, ali uporno tih analiza nema. Hvala vam lijepa.
Ja se zahvaljujem gospodinu Špiriću, ovo više možemo shvatiti kao sugestiju u okviru pripreme rada za koju bih ja bio sretniji da je Kolega Špirić, u okviru Kolegija Doma naroda rekao i da reagiramo preko sekretara, našeg cijenjenog doma, da zamoli, zatraži od predstavnika Vijeća ministara da budu prisutni po ovim tačkama dnevnog reda, a ja očekujem da ni sad nije kasno, da su te tačke dnevnog reda obje poslovnički. Mi imamo ovdje člana Predsjedništva, Predsjedništvo je oficijelni predlagač ovih ratifikacija, tako da, ovo je više jedna sugestija o korisnosti te sugestije se možemo dogovarati oko rasprave dnevnog reda, ali koja ne utiče na samu strukturu predloženog dnevnog reda. Da li se još neko javlja za riječ, vezano za izmjene i dopune dnevnog reda?
Za riječ se javlja predsjedavajući gospodin Tokić.
Dame i gospodo, poštovani izaslanici, ja ću, na molbu grupe građana, cijenjenih umjetnika, kulturnih radnika, poznatih ličnosti iz kulturnog javnog života, pročitati zahtjev, kako slijedi, tako da on počinje. Mi autori i vlasnici autorskih prava, koji smo kao kreativna snaga, ostali u BiH, kako bismo sačuvali specifičnost bosanskohercegovačkog identiteta, izgubili smo strpljenje, čekajući donošenje o autorskim i srodnim pravima. 5 Imajući razumijevanje za sve teške stvari koje su se na našim prostorima desili i još se dešavaju, napokon smo prisiljeni stati u odbranu vlastitih prava, jer se radi o našoj egzistenciji i ugroženosti naših ljudskih i stvaralačkih potencijala. Poslije deset godina grube zloupotrebe našeg stvaralaštva, apela i vapaja da se takvo stanje promijeni, na ovaj način javno, energično zahtijevamo sljedeće: da oba doma Parlamenta BiH, odmah i bez odlaganja sazovu vanrednu sjednicu i po hitnom postupku usvoje zakon teksta, usvoje tekst zakona o autorskim i srodnim pravima, koji se od aprila 1999.godine nalazi u proceduri. Podsjećamo da je BiH evropska zemlja u kojoj se na očigled javnosti, bez ikakvih sankcija, vrši grubo ponižavanje i zloupotreba rada stvaralaca, ne samo iz BiH već iz cijelog svijeta a za sve to razlog je ne postojanje valjane zakonske regulative, koja bi svima nama pomogla da živimo i radimo normalnije i bolje. Bosna i Hercegovina je zemlja sa 100% pirarstvom u svakom pogledu i to je samo po sebi alarmantan podatak, jer npr. samo budžetski gubici već sada dostižu milionske iznose, što znači, da ne usvajanje ovog zakona, ne gubimo samo mi nego država, entiteti, kantoni i općine, a stvaraoci takvog katastrofalnog stanja, u oblasti autorskih prava intenzivno odlaze u druge zemlje, ili se aktivnije uključuju u tržišta drugih zemalja, koje imaju zakone u ovoj oblasti. Sama činjenica odlaska kreativnih ljudi, zahtijeva da se prekine sa opstrukcijama u donošenju ovog zakona, koji imaju sve druge normalnije zemlje i bez kojeg nemamo ni šanse da budemo primljeni u porodicu evropskih zemalja. Gospodo, naš stvaralački jezik je univerzalan i ne poznaje granice entitetske ili bilo koje druge, zato je oblast autorskih i srodnih prava, uređeno u ostatku svijeta na jednak način. Zaslužujemo da nam obezbijedite elementarne pretpostavke, a te elementarne pretpostavke sadrži zakon, pokome ćemo biti zaštićeni. Smatramo da prema nama, poslije toliko čekanja imate bar moralnu obavezu, jer vas je naše stvaralaštvo pozitivno predstavljalo i uvijek predstavlja u svijetu. Očekujem, da nakon našeg obraćanja, zastupnici u Parlamentu BiH, najozbiljnije shvate da tareba da rade u interesu svih građana i države BiH. Spremni smo po potrebi, prisustvovati svakoj parlamentarnoj raspravi, kako bi svojim doprinosom pomogli što hitnije usvajanje zakona. Sarajevo, 13.11.2001. godine. Udruženje likovnih umjetnika BiH, Udruženje likovnih umjetnika primjenjene umjetnosti, Asocijacija kompozitora muzičkih stvaraoca iz BiH, Društvo pisaca BiH, P. centar, Udruženje filmskih radnika, Udruženje muzičkih umjetnika, Udruženje glumaca, Udruženje arhitekata ... Agencija za zastupanje i zaštitu autorskih prava. Naravno, ja nisam pročitao to, kako bi pročitao to neko od prisutnih umjetnika ili glumaca. Ovo sam uradio zbog obezbjeđivanja poslovničke procedure. Mislim da smo kao institucije BiH, stavljanjem u Prijedlog dnevnog reda današnje sjednice Prijedloga teksta ovog zakona od strane Vijeća ministara, dobrim dijelom počeli ispunjavati zahtjev ove grupe građana. Hvala vam. 6 Ukoliko se više niko ne javlja za riječ, predlažem da pristupimo definisanju dnevnog reda. Prva sugestija se odnosila na promjenu redoslijeda dnevnog reda, Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja. Ona pitanja koja su u skladu sa poslovničkom procedurom bila jučer postavljena, su na određen način spremljena jednoj samo ili dva bila pitanja. Mislim da ste dobili dio tih odgovora a vidim tu ljude iz Vijeća ministara, koje su me obavijestili da mogu i usmeno davati pojašnjenja na jučerašnja pitanja ili neka druga pitanja. Tako da ne bih odlagao tu tačku dnevnog reda. Zadržao bih na ovoj tački dnevnog reda. Jedino bih u ime Kolegija a na molbu ove komisije za, izvještaj komisije oba doma o postizanju sporazuma o jedinstvenom tekstu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vanjskom dugu, zakona o ličnoj karti državljana BiH, zakon o zaštiti ličnih podataka sa pozicije 3. tačke dnevnog reda, prebacio na poziciju 21.tačku dnevnog reda i istovremeno bih, da bi stigli obezbijediti dostavu amandmana, predložio da se zakon o statistici i zakon o koncesijama, u skladu sa procedurom da i uz zaključak da svi amandmani, koji su bili na komisiji, a nisu prihvaćeni na komisiji, svakako budu predmet razmatranja u ovom visokom domu. Dozvolit ćete i tumačenje da bi mogli prihvatiti da, ukoliko izaslanik, zastupnik ne odustane od amandmana, da se uloženi amandman smatra da ide prema Domu, sve dok Dom ga ne odbije. Msilim da je to logičnije. Jedino, ako izaslanik odustane, onda naravno ne ide na izjašnajvanje u Domu. Mislim da bi ove dvije tačke, po ovoj preporuci, bile tačka 20. i 19. ostale tačke bi zadržale postojeći dnevni red. Da se pripreme, eventualno amandmani za izaslanike, koji nemaju ovdje. Je li se može prihvatiti ove sugestije? Ovo je usaglašen stav Kolegija, tako da o sugestijama, ukoliko ne insistira predlagači, gospodin Novaković i gospodin Turjačanin, nema potrebe glasati, nego odmah možemo glasati o cjelini predloženog dnevnog reda, koji je predložio Dom naroda. Ko je za predloženi dnevni red? Zahvaljujem. Molio bih službe da odmah pristupe redefinisanju redosljeda ovog dnevnog reda i da se izaslanicima tokom rada dostavi izmijenjeni redoslijed ovih tačaka dnevnog reda. Prelazimo na 1.tačku dnevnog reda. Ad.1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Ovdje je u ime Ministarstva za trezor institucija BiH, dostavljen odgovor na izaslaničko pitanje koje je postavio gospodin Novaković. Da li imate potrebu komentarisati. Zahvaljujemo Vijeću ministara na vrlo ažurnom odgovoru i voljeli bi da se brzina odgovora, vezano za ovo pitanje, nastavi i na drugim izaslaničkim pitanjima, koje upravo otvaram. Ko se javlja za riječ? Gospodin Džaferović, potom Spahić i molim vas dalje da se javljate za riječ. Bilo bi dobro poslovnički da se držimo, da se prijava za diskusiju vrši pismeno, kako bi mogli planirati čitav rad. Naravno, isključujući poslovničku mogućnost da se ljudi javljaju. 7
Poštovane kolege, članovi Vijeća ministara, dame i gospodo, ja sam jučer na kraju sjednice najavio da ću danas postaviti neka delegatska pitanja. Nisam ih jučer postavljao, zbog toga što smo se bili na početku tako dogovorili. Dakle, na osnovu odredbe člana 117. i 118. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, Vijeću ministara BiH postavljam sljedeća pitanja: 1. Zbog kojih razloga je otkazana donatorska konferencija za BiH? Prema onome što se iz medija moglo čuti, jer Parlament o tome nije uopće obavještavan, donatorska konferencija je otkazana zbog toga, što BiH nije ispunila taražene uvjete. Ako je to tačno, onda pitam. Koji su to uvjeti? Ko je bio dužan da ih ispuni i u kom roku. Šta se namjerava poduzeti protiv onih koji nisu ispunili tražene uvjete. 2. Ko vrši kontrolu zračnog prostora iznad BiH? Postoje li strategija ili definiran koncept organizacije i upravljanja zračnim prostorom iznad BiH? Postoji li pretpostavke i instrumenti za realizaciju tog koncepta? Postoje li materijalne pretpostavke, dakle, materijalna sredstva i koliko ona iznose? Postoje li kadrovski resursi i šta se čini na njihovom osposobljavanju i edukaciji? U koje svrhe se koriste već ubrana sredstva, po osnovu naknada preleta, preko 4 miliona dolara? Šta je sa sredstvima koja su do sada uplaćena iz federalnog budžeta za kupovinu radara? Da li je taj ugovor raskinut i ako jeste, kakve su posljedice tog raskida? Zbog čega se ne stvaraju uslovi i pretpostavke za uključivanje otškolovanjih inženjera kontrole leta na Fakultetu za saobraćaj i komunikacije u Sarajevu u institucije za kontrolu zračnog prometa u BiH? Također, na osnovu odredbe člana 118. i 122. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, predsjedavajućem doma u pisanoj formi postavljam jučer postavljeno pitanje i ja ga danas ovdje neću ponavljati. Ono je napisano. Shodno odredbi člana 118. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, zahtijevam da mi se odgovor na sva tri pitanja dostave u pisanoj formi, u rokovima predviđenim Poslovnikom. Hvala vam. Ja vam predajem u pisanoj formi pitanja, kako je to Poslovnikom predviđeno.
Ja bih gospodina Džaferovića, uvaženog kolegu podsjetio. Izaslanici – delegati postavljaju pitanja Vijeću ministara ili bilo kojem njegovom članu.
Gospodine predsjedavajući, ja zaista više postaje degutantno, meni jako smeta ova vrsta komunikacije i ja bih vas zamolio da me ubuduće poštedite toga. Ja sam se lijepo u svom aktu, ja nisam slučajno,ovo je prvi puta, od kako sam ja poslanik, da čitam odredbe Poslovnika, kad postavljam delegatska pitanja i da se pozivam na Poslovnik i lijepo sam 8 kazao da na osnovu člana 118. i 122. Poslovnika, član 122. Poslovnika kakže: izuzetno delegati mogu postavljati pitanja u pisanoj formi u vezi sa sepcifičnim činjenicama i situacijama i drugima, a ne samo Vijeću ministara BiH ili bilo kojem njegovom članu. Prema tome, moje pitanje ima poslovničko utemeljenje i ja sam to naveo ovdje u pisanoj formi i ja vas molim da me ubuduće poštedite ovoga. Nema smisla da zamaramo ni sebe ni poštovane kolege ni Vijeće ministara ni BH javnost. Hvala vam.
Ja se zahvaljujem. Ne želim dalje replike. Gospodin izaslanik misli da ima utemeljenje u Poslovniku. Poslovnik tumači Kolegij Doma naroda i izvijestit ćemo gospodina Džaferovića, koji je, inače, profesionalac u ovoj skupštini o mogućnostima kako da dođe do svih podataka a ne da pokušava zadužiti predsjedavajućeg, da mu, kako on kaže skuplja papire i izvještaje o putovanjima, od kojih neki izaslanici nisu ni podnijeli izvještaje ni nadležnim komisijama. Dakle, bez potrebe da dalje repliciram, ja sam vam protumačio Poslovnik i to ostaje tako, naravno, cijeneći mogućnost da vi ostanete pri svom mišljenju. Da li, vezano za ova pitanja, obzirom da su u pisanom obliku zatražena, ne tražite nikakvu, niti od vijeća ministara. Gospodin Spahić. Izvolite.
Gospodo predsjedavajući, predstavnici Vijeća ministara, drage kolege, ja bih samo sada iskoristio onu mogućnost o kojoj smo jučer govorili, s obzirom da su prisutni ili nazočni, kako vi se volite predstavnici Vijeća ministara danas i to baš onih ministarstava, na koje se odnose moja pitanja, ponovljena u više navrata. Ja bih molio da, ukoliko su oni spremni odmah odgovore na pitanja koja ću postaviti. Ponovit ću ih. Ja sam pismeno, u skladu sa Poslovnikom dostavio ta pitanja. Potpisao sam ta pitanja, tako da ne bi ni objašnjavali poslije toga. Ono što bih želio da posebno istaknem jeste, vezano za prvo pitanje. Danas bih želio zamoliti gospodina Mikerevića, ministra za evropske integracije u Vijeću ministara BiH, da nam da jednu kraću usmenu informaicju, a nakon toga da mi uputi službenu – pismenu informaicju u ime Vijeća ministara, odnosno svoga ministarstva, u vezi sa tim šta je BiH kao kopredsjedatelj II radnog stola za ekonomsku suradnju u regiji, u okviru Pakta za stabilnost ostvarila kao svoj interes, ekonomski i politički i šta BiH može uopće očekivati od Pakta za stabilnost u oblasti ekonomske suradnje, vezano, posebno za ona neuralgična pitanja koja se tiču strateških ulaganja u infrastrukturu i općenito za uspostavljanje odnosa odgovarajućih u ovoj saradnji. To je prvo pitanje. Da se ne bih stalno javljao za redom, ja ću postaviti i drugo pitanje. Drugo pitanje se odnosi na Ministarstvo za vanjsku trgovinu. Ovdje je, također, prisutan predstavnik ministarstva. Ja sam gospođi Azri Hadžiahmetović, ministrici za vanjsku trgovinu i 9 ekonomske odnose uputio pismo, odnsono pitanje i evo mislim da se može odgovoriti. Što je u vezi sa ugovorom BiH sa Makedonijom, a odnosi se na slobodnu trgovinu i sve ono što smo uspostavili sa drugim zemljama u regiji i što namjeravamo uspostaviti, to je drugo pitanje. Nadam se da i predstavnik ovog ministarstva može danas kratko odgovoriti. Treće pitanje je, vezano za pitanje gospodinu Anti Domazetu, ministru za trezor BiH u Vijeću ministara BiH i ovdje je predstavnik ministarstva. Nadam se da će nam moći odgovoriti kratko, a potom bih volio da dobijemo i pismenu informaciju, u vezi je sa pitanjem korištenja sredstava od sukcesije bivše SFRJ i u vezi sa, naravno, onim informacijama koje smo kao poslanici dobijali preko medija. Nikako niti jednu zvaničnu informaciju osim ovog zakona koji sada ide drugog tipa nismo dobili. To je treće pitanje. Četvrto pitanje se odnosi na ministra Mihajlovića, vezano je za to, da ministarstvo koje nam je obrazložilo Zakon izborni i koji smo usvojili, dalo informaicju da će 35 podzakonskih akata biti pripremljeno i stavljeno normalno u proceduru u Parlamentu, u vezi sa izborima naredne godine, kao što je poznato iz medija dobijamo infomaciju da su izbori zakazani 5.oktobra. Nismo dobili niakvu informaciju iz ovog ministarstva o tome, koji podzakonski akti se rade i u kojoj su fazi i kad će se parlamentarna radna tijela, u ovom smislu mislim na Ustavno-pravnu komisiju, koja je zato nadležna po Poslovniku a i na sam Dom naroda, uključiti u rad u vezi sa ovim dokumentima. Također, molio bih ministra Mihajlovića, da nam da odgovor, u kakvoj korelaciji su informacije koje dobijamo putem medija da se u entitetu RS priprema izborni zakon. Koliko znam mi smo usvojili jedan Izborni zakon, koji važi za cijelu BiH. Bilo bi dobro da razjasnimo te stvari, vjerovatno i u vezi sa Srpskom i Federacijom i uopće sa tim postupcima, koji će izazvati naše posebno interesovanje. Mislim da je potrebno da kompletiramo sa 35 podzakonskih akata Izborni zakon, jer to je jedan cjelovit dokument, zajedno sa izbornom komisijom i da bi onda mogli razgovarati o drugim nekim fazama u BiH. Ovako se bojim da ćemo miješati brzine i odnose u BiH, a da pri tome nismo raspravili i usvojili podzakonske akte, koji omogućavaju provođenje zakona iduće godine. I na kraju, želio sam vam skrenuti pažnju na jednu činjenicu, koja je vezana za zakonsku proceduru, dolazi iz Ministarstva za ljudska prava. Ne znam da li je ovdje predstavnik Krešimira Zubka, ministra za ljudska prava i izbjeglice. Ako nije, jednostavno je pitanje. Mi smo u javnosti otvorili debatu oko poštivanja ljudskih prava i sloboda i, na različite načine tu debatu možete pratiti. Ja sam želio, pošto Koordinaciono tijelo za borbu protiv terorizma, nije tijelo samog Parlamenta, nego je i Vijeće ministara, koje ima odgovarajuće ministarstvo. To je Ministarstvo za izbjeglice i raseljena lica. Želio bih da se Komisiji za ljudska prava, Komisija za ustavno-pravna pitanja dostavi izvješće redovno i u koordinaciji sa tim koordinacionim tijelom kojim predsjedava gospodin Ivica Mišić.
Ja bih vas molio izaslaniče. 10
... osigurava redovo izvještavanje o aktivnosti u borbi protiv terorizma i da Parlament BiH bude u to uključen kao i nadležne komisije, kako smo i dogovorili prilikom izlaganja predsjedavajućeg gospodina Lagumdžije i prilikom potpore antiterorističkom programu Vijeća ministara i svih državnih institucija.
Je li imamo pismeno ta pitanja?
Sve sam dostavio, potpisao.
Hvala. Molim članove Vijeća ministara, za riječ se javio ministar za evropske integracije, gospodin Mikrerević. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani delegati, želim da vas podsjetim, a u vezi sa ovim pitanjem, da je Ministarstvo evropskih integracija, prije dva mjeseca dalo vama jednu informaicju o aktivnostima Ministarstva za evropske integracije, na koordinaciji sa Paktom stabilnosti i informaciju o implementaciji projekata iz paketa za brzi početak. Također, dostavili smo vam i pripremljena dokumenta za regionalnu konferenciju Pakta stabilnosti koja je održana u bukureštu 25.i 26.septembra, odnosno oktobra. Dakle, moram da kažem, samo želim da istaknem da i ta regionalna konferencija, jednostavno je imala zadatak i dva glavna cilja, da sve zemlje Jugoistočne Evrope, potvrde svoju političku odlučnost za daljim jačanjem regionalne saradnje i, drugo, da međunarodna zajednica podrži ovaj proces. U tom svojstvu, kao koopredsjedavajući Radnog stola II Pakta stabilnosti, mi smo kao delegacija podnijeli zajedničku izjavu svih zemalja regiona, u kojoj je naglašena važnost implementacije već započetih projekata iz paketa za brzi početak, jer od napretka u toj implementaciji zavisi dalja podrška donatora. Zemlje ... su smatrale, da prioritet u ekonomskoj sferi, treba da bude infrastruktura, koja će doprinijeti boljoj međusobnoj komunikaciji zemalja regiona jugoistoka Evrope, povezivanju i saradnji, zatim liberalizaciji trgovine i trgovinskih olakšica, kao i direktna strana ulaganja i razvoj privatnog sektora. Kad je riječ o dometima te konferencije, moram da kažem, da smo mi kao BiH, u ukupnim 2,4 miliona učestvovali sa 303 miliona eura, dakle negdje sa 13,10%. To se odnosile, dakle, od ukupnih 243 predložena projekta za tu regionalnu konferenciju, prošlo je tek 27 takvih projekata, od kojih iz BiH su tri, a riječ je o projektima iz Paketa za brzi početak i to 120 miliona eura za putnu mrežu, 80 miliona za željezničku infrastrukturu i energija tri koja učestvuje u vrijednsoti od 250 miliona eura. 11 Dakle, ovdje moramo da kažemo sledeće. Očigledno da je u BiH usporena realizacija projekata iz Paketa za brzi početak, naročito kad je riječ o energiji III i problemima u vezi sa formiranjem regulatorne agencije za prenos el. energije. U tom smislu, očigledno da u BiH moramo više i puno brže donositi odluke, zakone i druge akte, kako bi mi prestali biti smetnja realizaciji tih projekata. Drugo, moram da kažem da je sutra na dnevnom redu II radnog stola, upravo analiza progresa učinjenog u dijelu liberalizacije trgovine, kao jedne inicijative Pakta stabilnosti, gdje će sve zemlje regiona podnijeti informacije i u tom smislu odrediti zadatke. Na toj konferenciji predsjedavaće gospodin Frabicio ... predsjedavajući Radnog stola II i predstavnik BiH ja kao ministar evropskih integracija, kao koopredsjedavajući tog radnog stola, a bit će prisutnih i gospodin Homba, kao specijalni koordinator Pakta stabilnosti, kao i preko 50 raznih međunarodnih organizacija, institucija i sa preko 90 učesnika tog radnog stola II. To je jedno značajno, sutra je jedan značajan događaj za BiH i mislimo da ćemo tu, zaista, da razmotrimo sve probleme koji stoje na putu realizacije inicijativa Pakta stabilnosti. Pored dometa u liberalizaciji trgovine, drugi problem, kojim ćemo sutra se baviti je, pitanje realizacije investment kompakta, također, jedne veoma značajne inicijative Pakta stabilnosti a riječ je o dometima i dosadašnjim rezultatima unutrašnjih reformi svih zemalja jugoistoka Evropi. Moram da kažem da naš voz ka razvoju, ka Evropskoj Uniji kasni i veoma sporo se kreće u odnosu na okruženje, što treba da zabrine sve relevantne strukture u BiH. U tom smislu, također ćemo izvući pouke iz te rasprave i vidjeti kako taj voz ubrzava. Treći problem s kojim ćemo se baviti, to je pitanje socijalne kohezije, također, jedne veoma značajne inicijative iz Radnog stola II Pakta stabilnosti i tu postoji problem, jednsotavno što visoka stopa ne zaposlenosti, veoma nizak društveni bruto proizvod na nekih hiljadu dolara, po glavi stanovnika, kao i mnoge druge negativne tendencije, koje su prisutne, jednostavno uslovljavaju socijalnu nestabilnost i ona postaje brana potrebnim reformama unutrašnjim u BiH. U tom smislu je, i, naša poruka iz te analize, vjeorvatno da ćemo pored zalaganja za razvoj malih i srednjih preduzeća, gdje još uvijek nemamo uslova, s obzirom na naš veoma loš ambijent, gdje BiH pa i gotovo sve zemlje jugoistoka Evrope su odvojni za strane investitore još uvijek. Moramo nešto učiniti da, jednostavno postajemo privlačni za eventualne strane investicije. Četvrto pitanje o kojem ćemo se baviti sutra, to je pitanje energije i svih izbora enerije, gdje će predstavnici Albanije, kao zaduženi za taj set problema, izaći sa svojim analizama i na bazi toga razviti diskusiju, kako bismo, jednsotavno racionalizirali izvore energije, koji su veoma bitan faktor razvoja na tlu jugoistoka Evrope. Nakon ovih pitanja i ovih odgovora, ja se obavezujem da ću dati potpunu informaicju, s obzirom da je u međuvremenu došlo do održavanja regionalne 12 konferencije i rezultata te konferencije, a također, ćemo vas obavijestiti i o rezultatima rada II radnog stola, koji ćemo sutra završiti. Hvala.
Ja se zahvaljujem. Ja bih vas molio da, ono što je suština poslaničkog sata, učinimo takvim, to je najdinamičniji dio svakog zasjedanja. Plašim se da, ako ovim tempom, prethodna dva, jednog koji je postavljao pitanje i jednog koji je odgovarao nstavimo, nećemo to zadovoljiti, zbog toga postoji procedura pismenog i usmenog odgovora. Usmeno pitanje podrazumijeva suštinu definisanja pitanja. Usmeni odgovor obavezuje onome kome je postavljeno pitanje, da u roku tri minute pokuša odgovoriti na suštinu pitanja. Ja se svakako zahvaljujem uvaženom gospodinu ministru za, zaista, dragocjene informaicje, a za riječ se javio član Predsjedništva BiH, gospodin Beriz Belkić.
Poštovani poslanici, nastojat ću da poštujem sugestije predsjedavajućeg, ja ću vrlo kratko. Dakle, ovdje sam izašao u funkciji predlagača za tačke ood tačke 13. Do tačke 18. Dakle, sporazumi i ugovori, vezani za stvaranje obaveza BiH. Za informaicju, Vijeće ministara na zahtjev Predsjedništva BiH je, uradilo analizu do granica do kojih je bilo moguće uopšte u ovoj oblasti stvari urediti. Naime, zaduživanja itd. su išla sa različitih nivoa, uglavnom preko entiteta, kantona, opština itd. i Vijeće ministara je po zahtjevu Predsjedništva uspjelo sistematizirati naša zaduženja kao države, alocirajući ih po entitetima itd. Informaciju je Predsjedništvo razmatralo i prihvatilo ocjene Vijeća ministara, koje su išle u pravcu da BiH, kao država ima prostor i da nije prešla granicu po parametrima prevelike zadužensoti, koja bi direktno uticala na njen razvoj, prem da stanje nije, naravno blistavo. Ali, ja želim sljedeće napomenuti, da sljedeći korak kojeg je Predsjedništvo zatražilo jeste, alociranje krajnjih korisnika kredita ne entiteta, nego subjekata, koji neki su u stanju i vraćati. Uglavnom, država sad sve vraća i ovu stvar treba posmatrati u odnosu na ukupne budžetske prihode u BiH, ne svoditi samo na BiH, čak ni na entitete, nego uključiti sve nivoe budžetskih prihoda u BiH i onda ocjene davati. Dakle, jednom riječu gospodine Špiriću, Predsjendištvo kao predlagač vodi računa. Naravno, bilo bi nam jako drago da i Dom naroda i Predstavnički dom raspravljaju i treže informacije o zaduženosti, koje je Vijeće ministara sigurno u stanju da uradi. Dakle, potpuno podržavam vaše interesovanje. Ja vam najkraće kažem da predlagači razumiju svoje odgovornosti i traže informacije koje ukazuju da li se može prihvatiti nešto ili ne, ali ovaj posao treba zajednički dovršiti do kraja. Dakle, alocirati obaveze prema kranjim korisnicima. Hvala lijepa. 13
Ja se zahvaljujem članu Predsjedništva, uvaženom gospodinu Berizu Belkiću. Od članova Vijeća ministara, kao odgovori na neka postavljena pitanja, imamo gospodina Imamovića. Izvolite gospodine Imamoviću.
Poštovano Predsjendištvo, poštovani zastupnici, u najkraćem, pitanje vezano za Zakon o namjeni korištenja sredstava iz sukcesije, u okviru tačke 4.dnevnog reda je, otvoren taj proces, pa predlažem da, možda, u kontekstu rasprave ako bude trebalo da dam određena obrazloženja, ukoliko ocijenimo da je to potrebno. Ukoliko ne, u okviru te tačke ćemo imati dodatne informacije da ne gubimo vrijeme.
Zahvaljujem.
Poštovano Predsjedništvo, gospodo poslanici, pitanje gospodina Spahića u kojoj je fazi, odnsono zašto nije sklopljen ugovor o slobodnoj trgovini sa Makedonijom, kao sa drugim zemljama iz okruženja. Vama je poznato da je BiH sklopila ugovore sa Hrvatskom, Slovenijom, da je sada u faizi intenzivno pregovaranje i nadamo se da će se stvoriti ugovor na istim osnovama i sa Jugoslavijom. Inicijativa za potpisivanje ugovora, u istoj sadržini na istim principima i na istim osnovama sa Makedonijom, pokrenuta je još priije godinu dana.Prije mjesec dana Republika Makedonija je, odgovorila na našu inicijativu i predloženi tekst, s tim da je u svom dopisu zahtijevala da se, praktično, sve robe, koje je moguće izvesti iz BiH, koje imaju porijeklo BiH, praktično da se izuzmu iz slobodne trgovine, odnsono da budu u Makedoniji opterećene sa određenim carinskim dažbinama, što onda ne bi mogao biti predmet slobodne trgovine. Ozbirom na taj odgovor, očekujemo početkom januara, da će se ponovo sjesti, između predstavnika Ministarstva vanjske trgovine i ministarstva nadležnog u Makedoniji i da će se pokušati približiti različite pozicije, odnosno različiti stavovi, oko ove materija i ja se nadam da ćemo nastaviti razgovore i da ćemo ih uspješno dovesti, što je interes sigurno svih republika, prije svega BiH, jer mi smo nekad živjeli svi u jednom ekonomskom prostoru kompatibilnih privreda i sigurno da slobodna trgovina može značajno doprinijeti intenziviranju privredne aktivnosti u svim ovim prostorima.
Ja se zahvaljujem. Gospodin Lovrić. 14
Poštovano Predsjedništvo, cijenjeni zastupnici, ja sam ovdje za pitanje oko podzakonskih akata, vezanih za Izborni zakon. Znači, bit će dat pismeni odgovor, ali osnovne informaicje koje se ovdje trebaju kazati, radi se o nadležnsoti institucija za donošenje ovih podzakonskih akata. Što se tiče Vijeća ministara, ononije nadležno za donošenje akata, isto tako kao ni ministarstva, ali su entiteti dužni da usklade svoje izborne zakone, sa usvojenim izbornim zakonom u BiH, u roku od 45 dana, a izborna komisija je dužna da donosi ove podzakonske akte. Sada da ih ja ne nabrajam, dobit ćete odgovor o svim tim stvarima o konstituiranju i propisivanju različitih procedura od sredinjeg, odnosno centralnog biračkog popisa i svega, znači, to je djelatnost izborne komisije, sve će biti napisano. Hvala.
Zahvaljujem se. Da li je uvaženi kolega Spahić zadovoljan odgovorima. Zahvaljujem. Za riječ se dalje javio gospodin Ilić.
Gospodo predsjedavajući, kolege delegati, uvaženi gosti, ja ću otvoriti jedno pitanje, koje je, možda za sve zvaničnike u BiH neprijatno. Pa bih zamolio gospodina predsjedavajućeg, ako prekoračim za koju sekundu tri minuta da mi ne zamjeri, jer ja nisam do sada postavljao delegatska pitanja. Ona koja sam postavio na 4.sjednici, još nisam dobio odgovor, pa sam razmišljao da možda i ne postavljam nikada nikakva pitanja. Pitanje je neprijatno zbog toga, što se zvaničnici u BiH prema zakonima, koje nam sugerišu ili nameću stranci, odnose, tako kao da je to sveto pismo i da se u to ne smije dirati. Naime, neposredni povod da postavim ovo pitanje, jeste, što me sinoć posjetila grupa ljekara, koji treba da budu izbačeni iz svojih stanova, koji su na legalan način dobili od zdravstvene ustanove u kojoj rade. Odnosi se na ljekare u RS. Dakle, iz tih stanova su 92.godine otišli ljekari Srbi i umjesto njih bolnica je legalno dodijelila, po legalnoj proceduri te stanove drugim ljekarima koji su im bili neophodni da bi bolnica mogla da normalno funkcioniše. Zakonom o prestanku važenja korištenja Zakona o korištenju napuštene imovine, nametnuta je jedna odredba od strane OHR-a, da se, gdje se stanarsko pravo izjednačuje sa vlasničkim pravom. Sad je moje pitanje. Da li Savjet ministara, Predsjendištvo BiH i OHR, da li im je poznato da je ta odredba, kojom je stanarsko pravo u pomenutom zakonu izjednačeno sa vlasničkim pravom, učinjena povreda vlasničkog prava, jedinog 15 vlasnika stanova u društvenom vlasnmištvu, a to su preduzeća i ustanove, koje su te stanove kupovali ili gradili za svoje radnike. Šta namjeravaju raditi da se to pravo zaštiti i da li im je poznato, da je to, ta odredba iskorištena za malverzacije i sticanje protiv pravne koristi? O čemu se radi? Ta gospoda koja su otišla ’92.godine, su otišla u Jugoslaviju ili u neku drugu zemlju, tamo se zaposlili, riješili svoje stanarsko pitanje i po ovom zakonu pojavili se, da bome, sa zahtjevom da im se vrati stanarsko pravo. Oni će lijepo otkupiti taj stan i prodati ga i uzeti protiv pravno sredstva od društva, a ti ljekari, koji normalno rade i koji su u legalnoj proceduri dobili taj stan će otići na ulicu i, naravno to se njima sada svaki dan dešava. Da li je međunarodnoj zajednici, odnosno OHR-u poznato da je tim zakonom podstakla korupciju, protiv koje se, evo svi deklarativno izgleda borimo u ovoj zemlji, jer sve te institucije i činovnici, koji su uključeni u realizaciju tih prava.
Ja bih vas zaista opomenuo, da ne komentarišete pitanje i ne koristite izaslaničko pitanje, da bi iskazali svoju diskusiju.
To je gospodine Tokiću, ovo je obrazloženje tog pitanja i ja ću ga napisati da bi bilo jasno, na šta se odnosi. Dakle, ti se činovnici potkupljuju da bi se što prije realizovalo to pravo i na taj način,očito nesvjesno je, tom odredbom podstaknuto ono protiv čega se svi borimo, a to je zloupttreba i korupcija. Dakle, ovo pitanje, koliko je pravo, toliko je i moralno i ja molim gospodu iz nadležnih institucija da vidimo šta se može uraditi da se jedna nepravda, koja se pokušala ispraviti i koja je očito bila namjera tog zakona, zbog čega sam ga i ja podržao u NS RS, učinjena na drugoj strani druga nepravda i može li se ovo deklarativno zalaganje za borbu protiv korupcije i kriminala, u ovom slučaju spriječiti, tako što bi se, taj zakon primijenio selektivno i dala se mogućnost onim organizacijama, preduzećima i ustanovama, koje su na legalan način svojim radnicima dodijelili stanove da ti radnici zadrže te stanove. Hvala lijepa.
Ja se zahvaljujem gospodinu Iliću. Gospodin će dostaviti pismeno. Pitanje je upućeno Vijeću ministara i možemo očekivati pismen odgovor od Vijeća ministara. Za riječ se javio gospodin Špirić. 16
Dame i gospodo, ja ću, naravno kratko u sklopu poslovničkog vremena, imam dva pitanja. Prvo je, kada će Savjet ministara i Predsjedništvo BiH donijeti odluku o novom rasporedu i sjedišta različitih agencija na nivou BiH, kako bi pokazalo na djelu da razvija koncept decentralizovane BiH. Podsjetit ću samo da su sve agencije koje su do sada formirane od potpisa Dejtonskog mirovnog sporazuma locirane u Sarajevu. To je Agencija za bankarstvo, za reviziju, Agencija za deminiranje, C..., Institut za veterinarstvo, Agencija za promociju ino investicija, Institut za standardizaciju i mjeriteljstvo, Institut za akreditaciju, statistika BiH itd. U više navrata je vođena parlamentarna rasprava. Zaključci Savjeta ministara, nažalost, ni jedan zakonski projekat nismo dobili u proceduri, gdje piše da je sjedište neke nove institucije koja pripada BiH, locirane, recimo u Banja Luci u Mostaru, a koja nije neophodna u dnevnom servisiranju vitalnih institucija BiH, takve, dakle postoje i mislim da bi to relaksiralo neke političke tenzije, koje su kočnica boljem dogovaranju u BiH. Drugo pitanje. Tražim od Savjeta ministara informaciju o nacionalnoj strukturi zaposlenih u institucijama BiH, s obzirom da je to i dio ustavne obaveze, ali bi dobro bilo da nakon pet godina imamo jednu cjelovitu informaicju, vezano za sve institucije.Dakle, drugo pitanje, savjetu ministara. Treće, što se tiče stepena zaduženosti i zaduženja BiH, mene nije interesovala alokacija duga, nego me interesuje očekivani efekti tog zaduživanja. Dakle, koliko će uticati na stopu rasta društvenog proizvoda, stopu zaposlenosti, na povoljnosti u deviznom bilansu BiH. Bojim se, dok se lociraju korisnici da će nas dug sve iznenaditi. Evo spreman sam sve te analize, koje postoje koje ima Predsjedništvo i Savjet ministara da progutam a da se ne javim i da kažem. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem, gospodin Špirić će to pismeno dostaviti. Ja kao predsjedavajući posljedni put ističem da to podrazumijeva na sjednici a ne ... izvolite. Uvaženi gospodin Rodić.
Poštovane dame i gospodo, ja sam jučer postavio ovdje jedno delegatsko pitanje, postavio sam ga 21.6.2001.godine, pa 28.11. pa sam ga jučer postavio, iz razloga da danas se pripremi i da se da odgovor, a evo postavit ću ga opet, a sad bih zamolio, s obzirom da je ovdje i član Predsjedništva BiH, radi se o sporazumu o socijalnom osiguranju između BiH i Republike Hrvatske. Obzirom da taj zakon reguliše materiju, koja je od bitnog značaja za većinu ljudi u BiH, ja bih vas molio da date odgovor o sudbini tog sporazuma ili ako nešto drugo, ja mislim da ima međudržavna komisija uskoro sastanak u Zagrebu i molim vas stvarno da znamo za sudbinu tog sporazuma. Govorim još iz jednog razloga. Mi danas da bi određena prava ostvarili u Republici Hrvatskoj, moramo sa teritorije čitave BiH, praktično, da mnoge dokumente dolazimo i 17 pribavljamo u Sarajevu. To se košta. Mislim da ovim zakonom bi riješili i zdravstvenu zaštitu i osiguranje i određena naturalna davanja između BiH i Republike Hrvatske.
Zahvaljujem. Vijeće ministara, gospodin Lovrić pa potom gospodin Imamović.
Što se tiče odgovora na ovo pitanje i statusa ugovora o socijalnom osiguranju BiH i Republike Hrvatske. Znači, taj ugovor je, imao već dugu jednu hronologiju događanja i, znači, on je potpisan 4.10.2000.godine. Prošao je oba doma Parlamenta i ratificiran je u Predsjedništvu. Ratificiran je isto tako i u Saboru Republike Hrvatske. Ovih dana, ono što je aktualno da je upućeno pismo oko razmjene instrumenta o ratifikaciji, nakon čega u određenom roku mjesec dana okvirno ili, zavisi kakav je dogovor stupa na snagu ovaj. Znači, što se tiče ugovora, on je objavljen kod nas, sve je u redu, znači, očekuje se razmjena ratifikacijskih instrumenata i stupanje na snagu ugovora i iza toga idu sva ova prava i sigurno je veliki interes za ovo pitanje.
Zahvaljujem. Gospodin Imamović, izvolite.
U najkraćem pokušat ću odgovoriti na dva pitanja koja se odnose na institucije BiH koje je postavio gospodin Špirić i zaista je u najkraćem. Nasušna je potreba razvoja institucija BiH. Vijeće ministara tom projektu posvećuje posebnu pažnju. U okviru tog ukupnog projekta, pokrenute su inicijative za ocjenu optimalnih prostornih i kadrovskih rješenja, formirana je radna grupa od tri ministra, koja će u vrlo kratkom roku predložiti realno moguća i optimalna rješenja i to će biti onda na određen način odgovor gospodinu Špiriću. Drugo, vezano za kreiranje vanjskog duga. Vijeće ministara je formiralo savjet ili komisiju za vanjski dug. Ta komisija je profunkcionirala i ona će u okviru projekcija za budžet 2002.godine, predložiti osnove, koje će biti praktično temeljene na istraživanjima i ekonomskim analizama. Osnove mogućih zaduživanja BiH u narednoj godini i u narednom periodu. Te osnove do sada nismo imali i to je ono što je novo u čitavom procesu i zato smo došli u situaciju da se, na nizu nivoa i na nizu, da kažem i različitim resorima kreiraju zaduženja koja nisu utemeljena na realnom planu zaduživanja BiH, ali je procjena da nismo premašili mjeru, evo da to sažmem u najkraću rečenicu. Dakle, u okviru projekcija za budžet 2002.godine, biće i jedan poseban separat, koji se zove Procjena mogućeg zaduživanja BiH u narednoj godini i efekti zaduživanja. 18
Zahvaljujem se. Gospodin Špirić ima komentar na odgovore, s tim što bih ja, zaista zamolio, obzirom da se traži pismeni odgovor da u ovoj fazi, možda nije bilo ni potrebno komentarisati. Izvolite.
Naravno, meni je odgovarao i pismeni odgovor.Zahvaljujem zamjeniku ministra gospodinu Imamoviću, ali mislim da ja nisam tražio podlogu, koja će na neki način biti odgovor. Vjerovatno Vijeće ministara ima različitih podloga koje će pretočiti u odgovor i to sam tražio i odgovor, mi mislimo nismo premašili mjeru. Nije odgovor na poslaničko pitanje. Mjera može biti kilogram, može biti KM, može biti učešće u društvenom i, mene ono što interesuje, ako može biti odgovor. Koliko zaduženje BiH učestvuje u društvenom proizvodu BiH? Koliko učestvuje? Ako 60% nije premašilo mjeru, onda ja ne znam hoćemo li ovakvim tempom zaduživanja za pet godina doći da nam kompletan stvoreni društveni proizvod ide na otplatu spoljnog duga. To je moje obzbiljno upozorenje,a hoće li se to desiti ili neće, to je stvar izvršne vlasti da to kontroliše. Hvala vam lijepa. Dakle, ja insistiram na pismenom odgovoru a ne na nekim podlogama koje bi meni, eventualno mogle poslužiti za odgovor.
Zahvaljujem. Ukoliko nema više pitanja, ja bih se zahvalio za ovaj sat i desetak minuta poslaničkih. Zahvalio bih se posebno gospodi iz Vijeća ministara, koji su svojim odgovorima pokušali razjasniti, dati informaicje, vezano za pitanja poslanika i svakako bih zahvalio uvaženom članu Predsjedništva gospodinu Berizu Belkiću. Ovim smo iscrpili prvu tačku dnevnog reda i nadam se da ćemo naredne tačke dnevnog reda, naredna poslanička pitanja moći bolje postaviti s aspekta uputstva koja dosta stoje jasno u Poslovniku, s aspekta pismenih odgovora i koristiti, zaista, za dobijanje informacija a manje za diskusije, koje se mogu na određen način uključiti kao legitimne poslaničke inicijative i kao posebne tačke dnevnog reda. Hvala vam još jedanput. Ad. 2. Zapisnik sa 9.sjednice Doma naroda Da li neko ima od prisutnih na sjednici, na 9.sjednici, izmjene navoda, primjedbe? Ukoliko nema, zatvaram raspravu. Molim da se izjasnimo. Ko je za usvajanje Zapisnika sa 9.sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH? Konstatujem da je jednoglasno usvojen Zapisnik sa 9.sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. 19 Ad.3. Izvještaj Komisije Doma naroda o usaglašavanju zakona o upravnim sporovima, zakona o registraciji pravnih lica, osnovanih od institucija BiH, Odluci o utvrđivanju statusa zgrade i zemljišta u Sarajevu u ulici Maršala Tita i Odluke o utvrđivanju statusa reprezentativnog kompleksa “Konak” u Sarajevu Što se tiče zakona o upravnim sporovima, vi ste dobili informaciju, izvješće, postignuta je saglasnost u okviru Kolegija Doma naroda i to primate k znanju. Što se tiče izvješća o nastojanju za postizanje saglasnosti o Odluci utvrđivanja statusa zgrade i zemljišta u ulici Maršala Tita 16 i kompleksa “Konak” u Sarajevu, ulica Bistrik 6. Kao i zakon o registraciji pravnih lica, osnovanih od institucija BiH, nije postignuta saglasnost, tako da trebamo pristupiti izjašnajvanju u skladu sa predviđenom poslovničkom procedurom. Izjašnajvamo se po entitetima i to na način ko je protiv. Ko je protiv, govorim o izvješću o nastojanju za postizanje saglasnosti o odluci utvrđivanja statusa zgrade i zemljišta u Sarajevu. Ko je protiv? Konstatujem da je 5 izaslanika glasalo protiv, čime možemo poslovnički konstatovati da zakon nije, odnosno da Odluka, odnosno ove odluke nisu usvojene u Domu naroda Parlamentarne skupštine. Zakon o registraciji pravnih lica, osnovanih od institucija BiH. Molim izaslanike iz entiteta RS ko je protiv? – 5 izaslanika. Konstatujem da zakon o registraciji pravnih lica, osnovanih od institucija BiH nije dobio potrebnu većinu i da nije usvojen u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Time smo iscrpili 3.tačku dnevnog reda. Prelazimo na 4.tačku dnevnog reda. Ad.4. Izjašnjenje o zahtjevu Vijeća ministara BiH, da se zakon o namjeni korištenja imovine, koju BiH dobija po sporazumu o pitanju sukcesije bivše SFRJ, razmatra po članu 99. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine Da li predstavnik Vijeća ministara ima potrebu da se obrati ovom domu sa objašnjenjem za zahtjev ove procedure? Ako nema pitanja, ja predlažem da se izjasnimo. Dakle, mi odlučujemo samo o proceduri. Ko je zato da se pozitivno izjasnimo o izjašnjenju, o zahtjevu Vijeća ministara da se Zakon o namjeni korištenja imovine u BiH dobija po sporazumu po pitanju sukcesije bivše SFRJ, razmatra po članu 99. To je skraćeni naš postupak, koji podrazumijeva ssskraćivanje postupka, molim vas da se izjasnimo zbog evidentiranja? Jednoglasno. Dakle, svih 14 izaslanika podržalo je zahtjev Vijeća ministara da se ovaj zakon po ovoj proceduri član 99.ide na razmatranje. To podrazumijeva na skraćivanje procedure na pola sedam plus 15 dana – 22 dana i mogućnost da se ovaj zakon nađe na odlučivanju u ovom visokom domu 21. 20 Zakon o pravobranilaštvu – prvo čitanje je bilo na 10.sjednici Drugo čitanje u skladu sa članom 91. Poslovnika, sastoji se od rasprave i glasanja o predloženim amandmanima. Osam amandmana je uložio delegat, gospodin Nikola Špirić. Ko se javlja za riječ, za raspravu. Gospodin Špirić. Izvolite. Dame i gospodo, ja ću vrlo kratko, uz ponavljanje mog stava da se radi o bitnom zakonu i mislim da bi bilo dobro da današnja rasprava izjašnjavanje, rezultira usvajanjem ovog zakona o pravobranilaštvu BiH. Namjera mojih amandmana jeste, da se zakon dovede u formu da bude što je moguće bolji i konzistentniji. Dakle, u ovim amandmanima nema one političke priče odnos entiteti, centralni organi itd. nego jednostavno su amandmani na liniji tehničkog dotjerivanja, a ima, naravno i onaj dio suštinskih amandmana, koji se kosi sa pojedinim principima. Želim, također, da skrenem vašoj pažnji da je jedan moj amandman usvojen na Ustavno-pravnoj komisiji i taj tekst zakona je trebao biti sastavni dio ovog materijala, koji imate. Dakle, usvojeni amandman na Komisiji za ustavno-pravna pitanja bi trebao biti sadržan u tekstu zakona kojeg imamo. To je još uvijek neažurnost službi i pretpostavljam da je jako teško delegatima pratiti ono što je usvojeno i biće vrlo jako teško i komplicirano, komplikovano pratiti šta će se objaviti u Službenom glasniku. Evo da vas podsjetim, taj amandman koji je usvojen i amandman II u kojem se kaže da se u članu 3.doda 3 stav koji kaže: “Prilikom izbora pravobranilaca, zamjenika i pomoćnika, vodit će se računa o ravnomjernoj zastupljenosti i konstitutivnosti naroda BiH. Funkcija pravobranioca podliježe rotaciji između pravobranioca i dva zamjenika, imenovana iz reda konstitutivnih naroda u jednakim vremenskim intervalima, tokom trajanja mandata”. Dakle, to je amandman koji je sastavni dio ovog teksta, a vi ga nemagte u izbornom smislu. Sada ću pokušati da vam obrazložim ove amandmane koje imam. Mislim da se radi o amandmanima koji su u zakonima, koje smo mi već usvojili usvojeni, tako da ne vidim razloga da se amandman I ovog zakona usvoji. Ja insistiram da u članu 1.iza riječi “njenih”, dodati riječi “ustavom utvrđenih nadležnosti”,što naravno, sprečava različito tumačenje i politizaciju zakonskog projekta, jer u članu 1. kaže da bi se obezbijedila mogućnost da država BiH raspolaže efikasnom zakonskom zaštitom i zastupanjem u pogledu zaštite njenih, ja dodajem “Ustavom utvrđenih nadležnosti” i ovaj tekst dalje ostaje isti. Amandman II U članu 4.umjesto riječi “Savjet ministara” unijeće riječi “Predsjedništvo”. Dakle, ovdje se radi o jednoj izmjeni u kojoj se ove ingerencije imenovanja pravobranilaca, umjesto u nadležnost Vijeća ministara, stavlja u nadležnost Predsjedništva, s obzirom da je i Savjet ministara potpada pod ovu kontrolu. Mislim da bi to bilo bolje za bosanskohercegovačku praksu da potpada pod ovu kontrolu. Mislim da bi to bilo bolje za bosanskohercegovačku praksu, da bi jednostavno po vertikali uredilo pravni sistem. Naravno, to je moje viđenje. Ja nisam prvnik. Prihvatam da ima i različitih mišljenja, ali evo to je taj drugi amandman. 21 Amandman III U članu 7.tačka c) umjesto riječi “Savjet ministara” unijeti riječi “Predsjedništvo”. Dakle, to je sad ovaj amandman, da dva provedem po vertikali, gdje se god pominje Savjet ministara i Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija, stavlja se Predsjedništvo. Amandman V Amandman V je, također je logika ovog amandmana. Umjesto riječi “Ministarstvo civilnih poslova i komunikacija”, unijeti riječi “Predsjedništvo BiH”, jer ovdje je ne prihvatljiva tendencija predlagača da institut pravobranioca dovede u što zavisniji položaj,prema organima izvršne vlasti, pa tako u ovom slučaju da do izuzeća pravobranioca odlučuje ne više ni Savjet ministara, već konkretno ministar, koji uzgred rečeno, nema jasno utvrđene nadležnosti za ovakve vrste slučajeva i mislim da je to primjernije Predsjedništvu. Amandman VI tačka 1.člana 13. Predlažem da se mijenja i glasi: “a evo ja ću reći na šta se odnosi tačka 1.člana 13. Pravobranilaštvo preduzima pravne radnje i sredstva za ostvarivanje funkcije iz tačke 2. ovog člana, na vlastitu inicijativu.Ja predlažem da ta tačka bude jasno definisana, također da ne bude podlođžna različitim političkim tumačenjima, da se kaže pravobranilaštvo vrši poslove zakonskog zastupanja Predsjedništva, Parlamentarne skupštine i Savjeta ministara BiH, te drugih organa institucija BiH u daljem tekstu Bosne i Hercegovine, pred sudovima u BiH. Mislim da je ovo jasno pozicioniranje ovog člana, onemogućava dvostruka tumačenja i politizaciju člana. Mislim da član 13. koji ovdje pravobranilaštvo preduzima pravne radnje i sredstva za ostvarivanje funkcija iz tačke 2.ovog člana i na vlastitu inicijativu, otvara mogućnosti za različita tumačenja, što nije dobro, naravno za zakonski projekat. Amandman VII u članu 13.brisati tačke 8.9. i 10. Obrazloženje. Pravobranilaštvo BiH se zauzima za zaštitu i zastupanje institucija BiH pred sudom BiH, entitetskim i drugim sudovima. Predmet ovog zakona, dakle, ne može biti zastupanje entiteta ili distrikta Brčko, čak ni po njihovom zahtjevu, s obzirom da entiteti imaju svoja pravobranilaštva i svojim zakonom utvrđenim obavezama prema tim pravobranilaštvima. Dakle, prema pravobranilaštvu BiH, dovodilo bi, naravno do sukoba nadležnosti. Shodno tome, tačke 9.10. i 11. predlažem da se brišu jer se odnose na ovu suštinsku izmjenu i, Amandman VIII u članu 14. Riječi “Savjeta ministara” zamijeniti riječima “Predsjedništva”, shodno analogiji iz prethodnih izmjena. Ono što želim jasno da kažem, jeste, da se ovdje radi, dakle, o dva različita koncepta. Ne insistiram ja da ovaj koncept, umjesto Savjeta ministara bude Predsjedništvo i mislim da je to logičnije i podržati, naravno. Sve jedno je. Moj stav je da je ovo bolje da to budu ingerencije Predsjedništva, ali mislim da član 1.6. i 7. da su amandmani, za koje bih vas molio za podršku, kako bi ovaj, jednostavno zakonski projekat mogao se decidno i ozbiljno tumačiti i ne bi bio podložan različitim političkim tumačenjima. To su amandmani na kojima insistiram. Hvala vam lijepa. 22 Zahvaljujem se uvaženom kolegi Nikoli Špiriću na obrazloženju amandmana koje je podnio prema predviđenoj proceduri, u skladu s Psolovnikom amandman I nakon obrazloženja, otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Amandman I otvaram raspravu. Da li ima stav Vijeća ministara vezano za amandman I Vijeća ministara? Nema Vijeća ministara. Otvaram raspravu. Za riječ se javio o amandmanu I gosodin Divković. Izvolite uvaženi kolega Divkoviću. Dakle, riječ je o ...
Gospodine predsjedavajući, ja ću reći o ovim koncepcijama o čemu je gospodin Špirić govorio. Radi se, zaista o dvije, rekao bih koncepcije, kad je u pitanju ovaj prijedlog zakona, a to je da li će Predsjedništvo biti organ koji će imenovati ili će to biti Vijeće ministara. Ja bih, obzirom da je to temeljna, rekao bih opredjelenje za niz amandmana koji su ovdje uloženi. Ja bih jako volio da se Vijeće ministara izjasni oko tog stava, obzirom da su oni u svom prijedlogu zakona išli na prijedlog da to bude Vijeće ministara.
Zahvaljujem se. Za riječ se javio ministar, gospodin Mikerević. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, poštovani delegati, imam prijedlog da, pošto se radi o koncepcijskim razlikama, kako bi ovaj zakon, eventualno, bio i usvojen i da čujete naš zvanični stav, molili bi, ukoliko je moguće da se ovi amandmani daju napismeno kako bi mi mogli u roku jedno sat i po dva da se, da izrazimo stav Savjeta ministara. Bilo bi dobro, ako možete da prestruktuirate dnevni red, da bi mi mogli izaći iz ovoga, stavom Savjeta ministara, s obzirom da je ono predlagač ovog zakona.
Da li predlagač amandmana smatra svrsishodnim da sačekamo izjašnjenje Vijeća ministara i da li to može uticati na stav predlagača o povlačenju ili ne povlačenju amandmana. Izvolite gospodie Špiriću.
Ja mislim da bi u svakom slučaju sa obzirom da Bosni i Hercegovini trebaju zakoni koji će biti u primjeni da bi bilo da Savjet ministara ima stav. Dakle ja nisam ultimativno nastupio. Dakle radi se o dva koncepta. Čini mi se da bi ovaj bio prohodniji, 23 bolji, jasnije definisao. Ja smatram muku i Savjeta ministara kada dolazi do zakonskih prijedloga na ovakav ili onakav način. Neće mi smetati ukoliko i zadrži ovaj principijel, jednostavno da se procjeni da li je to bolje ili nije bolje. Ali ovi amandmani recimo 1., 6. i 7. nisu vezani dakle za koncept, nisu vezani za koncepcijske razlike nego za pojašnjenje teksta. Ne smeta mi, ja bi volio recimo da se Savjet ministara izjasni, ako treba sat i po vremena, ja mislim da mi možemo pristupiti izjašnjavanju pred sam kraj dnevnog reda. Ovdje bi bilo jako bitno da dođemo do usaglašenog stava. Hvala vam.
Za raspravu se javio gospodin Halid Genjac. Izvolite uvaženi gospodine Genjac.
Ja imam jednu sugestiju. Jedan broj javnih radnika tako da kažem iz kulture, umjetnosti je prisutan i čeka svoju tačku dnevnog reda. Mislim da bi bilo korisno i racionalno da tačku Zakon o autorskim pravima regulišemo u međuvremenu dok se čeka stav Vijeća ministara. Nama kao delegatima je svakako završiti danas sve tačke dnevnog reda i apsolutno nebitno kojim redom. A mislim da je ove ljude koji vjerovatno imaju značajnog posla, da bi bilo korisno da uštede nešto vremena.
Ja se zahvaljujem. Mislim da je ovo vrlo korisna sugestija, ali koja je bilo objektivno mjesto kada smo utvrđivali redosljed dnevnog reda tako mi je žao što iz Poslovničkog razloga ne možemo je uzeti u obzir. Što se tiče Zakona o pravobranilaštvu da li se još neko javlja za riječ vezano za amandmane gospodina Špirića da bi zaključili raspravu, a svakako onda možemo odložiti izjašnjenje. Izvolite gospodine Džaferoviću.
Poštovane kolege, dame i gospodo ja ću i ovom prilikom ukazati na jednu stvar koja se desila na Komisiji za ustavna pitanja, odnosno Ustavno-pravnoj komisiji Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine kada je prihvaćen, istina mimo moje volje, ali eto većinom glasova amandman u kojem se kaže da se će se funkcije pravobranioca i njegovih zamjenika periodično rotirati. Ja samo želim, glasat ću ja za ovaj zakon, ovaj zakon je potreban državi Bosni i Hercegovini, želim samo da upozorim da je princip rotacije protivan Ustavu Bosne i Hercegovine i da u tom pravcu postoji Odluka Ustavnog suda Bosne i Hercegovine. To je dakle samo kratko da zloupotrijebim govornicu, pa se vratim na diskusiju sa prošle sjednice. Kada su amandmani u pitanju gospodina Špirića, gospodin Špirić insistira zapravo, koliko sam ja mogao shvatiti na amandmanu I, amandmanu VI i amandmanu VII. Ostale amandmane koji se tiču kako on kaže koncepcije on prepušta da procjeni Vijeće ministara. Ja mislim da se i ovi ostali amandmani tiču koncepcije. 24 Amandmanu I na član 1. unosi se određena vrsta kako da kažem a da ne upotrijebim tešku riječ, određena vrsta konfuzije u raciolegis u zakonski smisao, u smisao ovog zakona. U članu 1. postojećeg teksta se kaže – da bi se osigurala mogućnost da država Bosna i Hercegovina raspolaže efikasnom zakonskom zaštitom i zastupanje u pogledu zaštite njenih interesa, na ovome je naglasak, dakle njenih interesa i prava osniva se Pravobranilaštvo Bosne i Hercegovine u daljnjem tekstu Pravobranilaštvo. U amandmanu se predlaže da tekst sada glasi, molim vas – ako se dakle amandman uključi u član, onda bi član glasio ovako – da bi se osigurala mogućnost da država Bosna i hercegovina raspolaže efikasnom zakonskom zaštitom i zastupanjem u pogledu zaštite njenih Ustavom utvrđenih nadležnosti, interesa i prava osniva se Pravobranilaštvo Bosne i Hercegovine, u daljem tekstu Pravobranilaštvo. Tekst Ustavom utvrđenih nadležnosti je potpuno suvišan tekst, jer ovdje nije akcenat na zaštiti Ustavom utvrđenih nadležnosti nego interesa i prava države Bosne i Hercegovine. Amandmanom VI na član 13. predlaže se da Pravobranilaštvo dakle da se mijenja tačka 1. člana 13. Tačka 1. člana 13. glasi - po Zakonu Pravobranilatšvo vrši poslove pravnog savjetovanja i zakonskog zastupanja Bosne i Hercegovine pred svim zakonskim tijelima, pred svim zakonskim tijelima. Amandmanom se predlaže da umjesto tog teksta glasi tekst ovako – Pravobranilaštvo vrši poslove zakonskog zastupanja, pa se sada nabraja Predsjedništva, Parlamentarne skupštine i Savjeta ministara Bosne i Hercegovine i odmah da tu stanemo dakle. Pa ćemo dalje nastaviti, a tekst ovamo kaže da zastupa zakonsko savjetovanje i zakonsko zastupanje Bosne i Hercegovine. Zakon govori o državi, a amandman govori o institucijama države. To je bitno i ogromna dakle razlika. I sada idemo dalje. Dakle te drugih organa institucija Bosne i Hercegovine, amandman kaže pred sudovima u Bosni i Hercegovini. Pazite, pred sudovima u Bosni i Hercegovini, a zakon kaže pred svim zakonskim tijelima, zastupanje dakle, savjetovanje i zastupanje pred svim zakonskim tijelima kako kaže zakon, a gospodin Špirić predlaže da to bude samo pred sudovima u Bosni i Hercegovini. Dakle jedna reducirana, potpuno reducirana uloga Pravobranilaštva i i reducirana definicija subjekta kojeg će zastupati Pravobranilaštvo ovim amandmanom. I amandman VII u članu 13. brisati tačke 8., 9., 10. i 11., gospodin Špirić predlaže da se bilo kakva praktična veza između pravobranilaštva države i zastupanja entiteta u određenim dakle situacijama koje su dakle moguće jednostavno isključi iz ovoga zakona. Dakle, evo da vam pročitam 8., 9., 10. i 11. predlaže se da se dakle briše. Tačka 8. kaže Pravobranilaštvo po njihovom zahtjevu može zastupati i entitete Bosne i Hercegovine, Federaciju i Republiku Srpsku, u daljnjem tekstu entiteti i Brčko Distrikt Bosne i Hercegovine pred inostranim sudovima. Dakle, međunarodni subjektivitet Bosne i Hercegovine pred inostranim sudovima, arbitražama, tribunalima i drugim inostranim državnim organima i organizacijama. Ovi amandmani iz naprijed navedenih razloga za mene su neprihvatljivi. Ja podržavam tekst zakona iako je u njega ušla protiv ustavna 25 odredba na Ustavnoj komisiji, jer nam je potreban taj zakon. Onakav tekst kakav je došao od VIjeća ministara i neću glasati za amandmane. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Da li se još neko javlja za riječ povodom amandmana? Gospodin, uvaženi kolega Ibrahim Spahić.
E uvaženi predsjedavajući gospodine Tokić i ostali svi uvaženi, gospođe prije svega pa i gospoda. E sad bi ja htio samo da kažem slijedeće. Ja sam pažljivo saslužao argumentaciju na sjednici Ustavno-pravne komisije gospodina Špirića u vezi sa njegovim amandmanima, kao i ostali članovi Ustavno-pravne komisije i mi smo se izjasnili za to da uz ovaj amandman na kojeg s pravom ukazuje gospodin Špirić, ne znam zbog čega nije, zbog službe ili nekog drugog ugrađen u Prijedlog zakona, ostanemo pri prijedlogu kojeg je dala odgovarajuća institucija, u ovom slučaju Vijeće ministara i ministarstvo zato što smo smatrali da je zaista riječ o koncepcijskim razlikama. Ukoliko bi mi odložili raspravu ...tačke dnevnog reda, kako je predloženo da bi se izjasnili o zakonu i preporučili Vijeću ministara da ono sad razmišlja o tome da li će se opredjeliti za jednu ili za drugu koncepciju, ja bi želio samo da kažem da ne vjerujem da se neki zakon radi bez koncepcije. To bi onda značilo da može da se sat i po, dva ili pet u toku jednog dana promjeni koncepcija na kojoj počiva jedno zakonsko rješenje i da u tom kontekstu bi bilo začuđujuće da sam predlagač potpuno izmjeni koncepciju zakona i da dođe sa pozicijom da bi bilo dobro da sada tu stvar vratimo na početak. U tom smislu bi se u poziciji u kojoj se mi nalazimo mogli znači uvijek tako određivati u određenim situacijama. No, dobro da ne bi ja problematizirao stvar kako zakon mora imati ipak koncepciju, pa onda mora imati svoje članove itd. i obrazloženje, ne bi izražavao u sumnju da se može koncepcije mijenjati zakona tako jednostavno i lako, ja bi želio pozdraviti spremnost gospodina Špirića u kojem je on najavio da zbog značenja Zakona o pravobranilaštvu, o čemu je bilo riječi i u našoj komisiji, a i danas u istupu gospodina Špirića koji normalno kao čovjek sa integritetom ostaje pri svojim amandmanima, ja mislim da je sasvim uredu da je naglasio sprmnost kao delegat da će poduprijeti i ova rješenja koja je samo Vijeće ministara dalo. To je mislim vrlo dobro, stvara jednu klimu u kojoj bi mogli doći danas do izjašnjavanja i usvajanja zakona o pravobranilaštvu. Dakle, sada kao delegat želim da kažem, s obzirom da je Komisija svoj izvještaj dostavila i da ja ne mogu mijenjati izvještaj Komisije, a kao delegat mogu da kažem da moje učešće u ovoj raspravi povodom prijedloga da se odloži izjašnjavanje u svezi sa određenjem Vijeća ministara kao predlagača koje se odnosi na koncepciju ili konceptualni pristup ovom zakonu jest tako da ja smatram da bi bilo vrlo teško po mom uvjerenju pronaći adekvatno obrazloženje za promjenu koncepcije samog zakonskog akta koji je ovdje dat i zbog toga bih bio prije voljan da se u vezi s tim mi do kraja izjasnimo sada u okviru ove tačke dnevnog reda. Ukoliko pak je argumentacija gospodina Špirića kod predstavnika Vijeća ministara, dakle konceptualna argumentacija izazavala kako bi 26 rekao potrebu da oni preispitaju koncept zakona, onda bi oni trebali biti eksplicitni. Dakle nije riječ samo o amandmanima, jer je sasvim jasno rečeno da je riječ o koncepciji da Vijeće ministara povlači zakon dok ne razjasni svoju poziciju u odnosu na koncepciju zakona. To je mnogo drugačija stvar u odnosu na proces izjašnjavanja. Dakle nije to formalno pitanje hoćemo se izjasniti ili nećemo. I ja vas molim da u tom smislu kažete zbog čega vi to tražite tajm aut. Zbog koncpta, ili zbog amandmana koji pričaju o konceptu. Ako je o konceptu riječ, onda bi za mene to bila jedan ... u kojem predlagač je li prihvata naravno sa argumentima date prijedloge i vidjećemo kako će rezultat diskusije biti dalje.
Hvala. Ja vas podsjećam da raspravljamo o amandmanima. Uz svu želju i onih koji su se dosjetili da bi mogli razmatrati amandmane gospodina Špirića sa aspekta stava Vijeća Ministara ja bi podsjetio da su amandmani u proceduri jako dugo, da su predstavnici Vijeća ministara bili na Komisiji, ali to ne remeti mogućnost da napravimo jedan zaključak da, ne da prolongiramo tačku, nego samo izjašnjavanje. Ali o tom potom. Ja bi vas molio, istovremeno bi vrlo jasno poslovnički razjasnio ne postoji mogućnost da Vijeće ministara povlači niti mišljenje Vijeća ministara ikog obavezuje u ovom domu sa aspekta formalne poslovničke procedure. Ja razumijem i shvatam da opredjeljenje, a i predlagač se tako izjasnio Vijeća ministara na predlagača može uticati da možda odustane od nekih amandmana, a na izaslanike da se izjasne različito. Ali to su stvari koje ne bi sada u raspravi. Da mi završimo raspravu o amandmanima, dakle o konkretnim amandmanima da li još se neko javlja za raspravu o amandmanima? Ukoliko nema rasprave ja bi samo zamolio predlagača da se izjasni, eventualno odgovori na pitanja i da se, uzme riječ. Izvolite gospodine Špiriću.
Dame i gospodo, ja spadam u onaj krug delegata koji cijeni rad Vijeća ministara i spreman je reći kako ga vidi. Ja nisam delegat koji čas cijeni, čas ne cijeni. Čas je jako bitno šta misli Vijeće ministara i nije bitno u kojoj se fazi zakon nalazi, a čas uopšte nije bitno. Mislim da to nije dobro. Druga stvar, želim da kažem da me raduje što je gospodin Džaferović bio konkretan. On je član Ustavno-pravne komisije i rekao je na koje amandmane ima primjedbe i on misli da su i ovi amandmani suštinski što ja ne sporim. Ali, meni se čini da ja i gospodin Džaferović imamo dva različita teksta zakona. I to možda nije prvi put u parlamentarnoj praksi Bosne i Hercegovine. Ja bi molio da Džaferović pročita član 13. izvornog zakona i da ja pročitam. Nigdje ja nisam naišao na to što Džaferović javno čita u mom tekstu. Šta piše u članu 13.
Ja bi vas molio samo diskusija. 27
Molim vas, odgovor je.
Gospodine Špiriću napravićemo pauzu. Gospodine Špiriću tražite pauzu od 5 minuta sa gospodinom uvaženim kolegom Džaferovićem, ali.
Ne, ne tražim. Nema potrebe. Nastavićemo, ja jednostavno hoću da nađemo rješenje. U zakonu koji ja imam piše član 13. – Pravobranilaštvo preduzima pravne radnje i sredstva za ostvarivanje funkcije iz tačke 2. ovog člana i na vlastitu inicijativu. Nema mi ovih dodataka koje sam slušao od Džaferovića. Dakle ja nemam tog teksta kojeg je pročitao Džaferović. Ja imam ovaj tekst. Ja sam tražio da se taj član, je su različiti tekstovi, jesu.
Dajem pauzu. Ja vas molim, dajem pauzu.
Vidite šta nam se dešava.
Dajem pauzu od 5 minuta da ne bi od govornice napravili, da bi razjasnili. Izvolite. 5 minuta je pauza i molim vas da... ...informisan nejasnoće vezane za tok rasprave su razjašnjenje, odnosno oko ovih tekstova. Gospodina Špirića bi molio da nastavi svoju diskusiju.
Ja ću kratko naravno. Mali nesporazum. Radi se, dužan sam da kažem o istom tekstu. Čitali smo isti tekst gospodin Džaferović i ja s tim što sam ja imao pred sobom tačku 13. člana 13., a amandman je na tačku 1. člana 13. Ono što želim da kažem, a vezano za amandman I - isti ovaj tekst vezano za ovaj zakon je usvojen na Zakonu o upravnim sporovima. Ne vidim razloga da bi bilo gdje gdje se pominju ustavne nadležnosti prema Ustavu Bosne i Hercegovine može smetati zakonskom tekstu bez obzira iz koje je zakonske materije. To je naravno lično moj stav, a dio zakonskih projekata baš usvajen sa ovako definisanim amandmanom. Zato ne vidim razloga da smeta u ovom zakonu, a ne smeta u Zakono u upravnim sporovima pa bi molio da sravnite te zakonske projekte. 28 Druga stvar amandman VI, neću sad da ulazim u koncepcijske ove amandmane da li je Savjet ministara ili je Predsjedništvo, da olakšam proceduru rasprave tačke 1. člana 13. mijenja se i glasi - tačka 1. u izvornom zakonu – Pravobrnilaštvo vrši poslove pravnog savjetovanja i zakonskog zastupanja Bosne i Hercegovine pred svim zakonskim tijelima. To je izvorni tekst. Ja predlažem da glasi – Pravobranilaštvo vrši poslove zakonskog zastupanja Predsjedništva, Parlamentarne skupštine i Savjeta ministara Bosne i Hercegovine te drugih organa i institucija Bosne i Hercegovine. Dakle i svih drugih organa institucija Bosne i Hercegovine u daljem tekstu Bosna i Hercegovina pred sudovima u Bosni i Hercegovini. Ja mislim da je ovo pojašnjenje nije mjenjanje koncepta po mom viđenju ni suštine. I amandman VII tačka 9.,10. i 11. traži se da se briše. Traži da se briše jer je tekst zbunjujući i nejasan. Šta znači tekst? U slučaju da Pravobranilaštvo treba da zastupa stranke čiji su interesi u suprotnosti, a ni jedna od tih stranaka nije iz Bosne i Hercegovne, Pravobranilaštvo neće zastupati ni jednu stranku, a odnosi se na Pravobranilaštvo Bosne i Hercegovine. Postoje međunarodni arbitražni sudovi i ono sve što se tiče ovoga ne tiče Pravobranilaštva. Dakle iz tih razloga predlažem da se tekst briše, a nešto mi smeta institucija ili ne znam šta drugo. Dakle, ja sam spreman podržati ovaj zakon uz ove amandmane, ne ulazeći u koncepcijske stvari koje bi trebalo da sravni Savjet ministara. Ako Savjet ministara misli da može za sat, sat ipo da dà svoje viđenje amandmana ja sam spreman da to sačekamo i da odložimo samo izjašnjavanje. Ako ste spremni da se ova tri amandmana, odnosno ako su delegati spremni, mislite da su suvisli amandmani da ih usvojimo ja sam spreman i u ovom trenutku da glasamo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem.
Taj odnos će meni biti najbolji znak mog odnosa prema definitivnom zakonskom tekstu. Hvala vam.
Zahvaljujem na diskusiji gospodinu Špiriću. Zaključujem raspravu povodom amandmana koje je podnio gospodin Špirić na Zakon o pravobranilaštvu Bosne i Hercegovine. U toku rasprave pojavile su se incijative, dakle rasprava je zaključena da se prije izjašnjavanja sačeka pismeno mišljenje i stav o podržavanju ili nepodržavanju ovih amandmana od Vijeća ministara. Da li su izaslanici delegati saglasni da izjašnjavanje o amandmanima prolongiramo za sat i po što znači u pola dva kako bi do tada dobili mišljenje Vijeća ministara. Ukoliko ne dobijemo Vijeće ministara mi nemamo poslovničke procedure da zaustavljamo izjašnjavanje. 29 Jeste li saglasni sa ovim zaključkom? Koliko vidim jeste, niko ne protestira. Zaključujem raspravu, a tačka dnevnog reda će biti definitivno završena sa izjašnjenjem i glasanjem o amandmanima gospodina Špirića uz napomenu da ste dobili izvješće Ustavno-pravne komisije i da naravno se podrazumjeva da usvojeni amandman sastavni dio teksta i da molimo službu da pokušava da dobijemo prečišćene tekstove sa ugrađenim amandmanima na sjednici Doma. Sledeća tačka dnevnog jeste Ad. 6. Zakon o industrijskom vlasništvu Predlagač Vijeće ministara, prvo čitanje. Prvo vodimo dakle raspravu o neophodnosti i načelima na kojima je zakon utemeljen, član 90. Izvještaj komisije ste dobili. Ko se javlja za riječ? Da li eventualno predlagač Vijeće ministara ima komentara, mišljenje? Da li se neko javlja za riječ? Za riječ se javlja gospodin Nikola Špirić.
Dame i gospodo da ne bismo došli u gotovo identičnu situaciju u drugom čitanju vezano za zakonske projekte koji su u prvom čitanju. Ja insistiram na sve zakonske projekte gdje sam nakon komisijske faze uložio amandmane Domu naroda da budu budu prosleđeni Savjetu ministara i da do drugog čitanja dobijemo stav Savjeta ministara. Dakle za sve amandmane. Ja imam informaciju da je dobar dio ovih zakonskih projekata koji su iz seta zakona vezano za mapu puta usaglašen, dogovoren na različitim nivoima međuentitetskim centralnih organa itd. Da ne bi bilo dvostrukog, dakle da bi se izbjeglo dvostruko tumačenje mislim da je jako bitno da danas podržimo u prvom čitanju predloge ovih zakonskih projekata, a da amandmane ja danas ne bi obrazlagao. Dakle, ja molim predlagača zakona da ima u vidu ove amandmane i da ukoliko smatra da pojedini amandmani mogu naći mjesto u tekstu zakona da Dom naroda Parlamentarne skupštine obavjesti do drugog dakle čitanja. Hvala vam lijepo.
Ja se zahvaljujem na ovim sugestijama, ali ponovo pocrtavam mjesto gdje Vijeće ministara treba iznijeti mišljenje o amandmanima i gdje se utiče u principu jeste komisija. Da ne bi upali u zamku da u završnoj fazi na Domu tražimo mišljenje Vijeća ministara, što ne smeta, ali ne bi trebalo uvoditi takvu praksu. Ako je iznimno nešto ne smeta. Gospodin Ilić se javio za riječ, pa potom gospodin Džaferović.
[[govori s mjesta]] ja sam htio samo nešto da pitam – šta znači ovdje....imam ovdje amandmane gdje kaže da su svi amandmani usaglašeni. 30
Ovaj ja bi vas zamoli. To ste dobili kao informaciju. U Ustavu Bosne i Hercegovine nema koordinacionog odbora, ako vas interesuje neki metodi načini rada naše izvršne strukture vlasti to možemo pod izaslaničkim pitanjima, ali bi vas molio ko se javlja za riječ vezano u skladu sa članom 90. za tekst zakona. Gospodin Novaković, pa gospodin Džaferović. Izvolite gospodine Novaković.
Ja bi htio samo da ukažem na nekoliko činjenica s obzirom da se zakon nalazi u prvom čitanju ne bi ulazio u amandmanski dio koji ćemo imati priliku da raspravljamo u drugom čitanju. Ali želim da kažem nekoliko stavki. Prvo da je Komisija raspravljala, znači za finansijske i administravna pitanja raspravljala je o amandmanima koji su dobijeni na ovaj zakon i da je jedno od principijelnih pitanja bilo mogućnost formiranja entitetskih ispostava instituta koje nije podržano na Komisiji, a koje je moguće dakle prema Zakonu o osnivanju instituta za standarde metorologiju ili intelektualno vlasništvo Bosne i Hercegovine. S obzirom da taj zakon omogućuje na takav način rješavanje ove problematike ostaje znači za principijelno pitanje je zbog čega Komisija ne prihvata takve amandmane? Takođe je principijelno pitanje priznavanja prava koja su već prihvaćena, odnosno evidentirana kod entitetskih institucija a koje postoje i koje će, znači prema prijedlogu iz amandmana postojati i dalje. U isto vrijeme, znači kada se predviđa provjera ovih već realizovanih prava se prihvataju prava Saveznog zavoda za patente bivše Jugoslavije koja su riješena, znači koja su riješena u skladu sa ovim zakonom oko instituta. Mislim da to nisu logične stvari i da o tome treba voditi računa u daljenjem radu. Ono što je još ovdje interesentno jeste činjenica da mi imamo i da je vršeno usaglašavanje oko teksta Zakona o industrijskom vlasništvu. Ja imam ovdje dopis ministra Azre Hadžiahmetović u kome su dati amandmani na Prijedlog zakona o industrijskom vlasništvu koje će poslanici, odnosno delegati predložiti domovima. Imam takođe izvještaj koji sam dobio u Banja Luci od nonih koji su učestvovali u tom usaglašavanju koji ne odgovara ovom drugom tekstu dakle od ministra Azre Hadžiahmetović. Iz čega ja vidim da je ono što je usaglašeno se na različite načine tretiralo i na jednoj i na drugoj strani. Ja bi molio ubuduće kada se rade ovako usaglašavanja da se delegati, odnosno poslanici obavijeste na pismeni, znači pismeni putem sa potpisima onih koji su vršili usaglašavanja, jer ovako nam se dešava da je neko negdje...
Ja bi vas molio mi raspravljamo o zakonima i principima 31
Ja upravo, čini mi se da govorim o principima, znači oko ovog, na kojima je baziran ovaj tekst, odnosno na kojima ćemo mi morati da stojimo kod razmatranja i u drugom čitanju. Dakle, ja bi molio ubuduće da se sva ta usaglašavanja objelodane, znači transparentno sa potpisima onih koji su to usaglasili. Mi u tom slučaju ne bismo imali dileme koju ćemo imati, odnosno ove silne amandmane bi mi lakše onda rješavali u ovoj fazi. Hvala.
Ja se zahvaljujem, ali bi vas sve podsjetio na Ustav i Poslovnik. Donošenje zakona je nadležnost dva doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Vijeće ministara u svome metodu naravno da može koristiti najrazličitije metode, ali nemojte u Dom unositi nešto ni po Ustavu ni po procedurama Poslovnika ne postoji. Stoga bi vas vratio na raspravu o Zakonu o industrijskom vlasništvu po članu 90. o neophodnosti i načelima na kojima je zakon utemeljen, a metod rada Vijeća ministara možete ako hoćete i kod izaslanička pitanja i kod posebno inicijativu tačku dnevnog reda navesti. Ali vi ste suvereni dakle samostalni poslanici, naravno da je dobro da imate što je moguće više informacija. Danas se ne izjašnjavamo o amandmanima samo o načelima prvo čitanje pa bi vas vratio na raspravu. Ima li neko još da se javlja za riječ. Gospodin Džaferović.
Poštovane kolege, dame i gospodo Zakon o industrijskoj svojini, odnosno industrijskom vlasništvu i Zakon o autorskim pravu i drugim srodnim pravima u Bosni i Hercegovini kojeg ćemo razmatrati nakon što nekoliko zakona nakon ovoga budemo razmatrali na današnjoj sjednici su dakle dva jako važna zakona koji treba da uvedu reda u vrlo važne i značajne oblasti u Bosni i Hercegovini koje se sada uređuju na osnovu propisa koji važe na osnovu kontinuiteta, odnosno u principu preuzimanja pravnih propisa. Zato ja želim da kažem da mi je drago dakle da se danas nalazimo u poziciji da Bosna i Hercegovina treba da dobije kao i svaka normalna država Zakon o industrijskom vlasništvu ja podržavam ovaj tekst zakona. Podržavam ga u tekstu kako je došao od Vijeća ministara. Želim da napomenem da je ovo vrlo stručan zakon i da vježbanje pravne tehnike kroz amandmane na neki nekozistentan način može poremetiti kompletan tok zakona. Zarez ili jedna riječ na jednom mjestu može izazvati kod 160 ili 157, ne znam ni ja koliko ima članova ovaj zakon, čitav poremećaj u drugim odredbama. Također dakle želim da kažem, ne mogu da se dakle ne osvrnem da ne kažem da sticanje pojedinih prava industrijskog vlasništva u Bosni i Hercegovini se ostvaruje 32 podnošenjem nacionalne prijave Institutu za standarde i mjeriteljstvo i intelektualno vlasništvo Bosne i Hercegovine u skladu sa ovim zakonom koji je vezan sa međunarodnim asocijacijama, dakle ovdje su pravila igre internacionalna, ovo je usklađeno sa međunarodnim pravnim aktima. Može postojati samo jedan ovakav institut i to na nivou države Bosne i Hercegovine. Mi smo o svim ovim amandmanima raspravljali na Ustavno-pravnoj komisiji. Ja imam sreću pa sam i u toj komisiji član i u ovoj drugoj Komisiji za finansije i budžet. Dali smo dužnu, posvetili smo dužnu pažnju svim prijedlozima koji su iskazani kroz amandmane i vjerujte da ono što je stiglo od komisije je zapravo nešto što je naravno po našem sudu najlogičnije i što ovaj parlament treba prihvatiti. Hvala vam.
Zahvaljujem se na raspravi gospodinu Džaferoviću. Ja nisam vidio da se iko javio za raspravu. Zaključujem. Rekli smo da izvještaj komisije, ako žele predsjednici komisija da se jave za riječ to je na početku sjednice za eventualno objašnjenje. Zahvaljujem. Ukoliko nema novih prijava za raspravu zaključujem raspravu po članu 90. i molim izaslanike da pristupe izjašnjavanju. Ko je zato da se vodi rasprava o članovima zakona? Jednoglasno je usvojeno u prvom čitanju, odnosno da se može pristupiti raspravi Zakona o industrijskom vlasništvu Bosne i Hercegovine po članovima kako to nalaže Poslovnik. Zaključujem šestu tačku dnevnog reda i prelazimo na Ad. 7. Zakon o deminiranju Predlagač je Vijeće ministara. Prvo čitanje. Da li iz Vijeća ministara imaju potrebu da se jave za riječ, obrazlože? Nema. Prvo vodimo raspravu o neophodnosti načelima na kojima je zakon utemeljen. Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Izvolite gospodine Špiriću.
Dame i gospodo ovo je još jedan od ovih zakona koji su na dnevnom redu na koje ja imam suštinske dakle primjedbe u konceptualnom smislu. Ja mislim da se radi o značajnom zakonskom projektu koji treba Bosni i Hercegovini i šteta je što Zakon o deminiranju u Bosni i Hercegovini nije donešen ranije. Ja želim samo da vas podsjetim na ružne priće, ružne storije da je nažalost mnogo ljudi u Bosni i Hercegovini poslije potpisa nedužnih ljudi i žena i djece poslije potpisa Dejtonskog mirovnog sporazuma izgubilo živote u Bosni i Hercegovini zarad velike površine koja je pod minama ili minskim poljima. Vi se sjećate da je da su članovi Komisije za deminiranje u Bosni i Hercegovini naprosto smjenjeni; sjećate se različitih priča i nervoze najviših međunarodnih predstavnika; sjećate se reakcije bivšeg američkog ambasadora gospodina 33 Milera koji je tražio takođe smjenu; sjećate se priča da je to bio centar za pranje novca u Bosni i Hercegovini. Zna li iko u Bosni i Hercegovini koliko je novaca prikupljeno, potrošeno na deminiranje, koliko je mina uklonjeno, koliko je mina još ostalo? Sve su to zagonetna pitanja na koja izgleda nema odgovora. Mi ulazimo u zakonsko regulisanje rekao bih na istim principima. Ono na čemu ja insistiram vezano za ovaj zakon to se nadam sa osnovnim ciljem da što više mina u Bosni i Hercegovini bude uklonjeno. Nadam se da ću dobiti vašu podršku. Jeste da se u poglavlju 2. koje diefiniše strukturu deminiranja u Bosni i Hercegovini, dakle u tom poglavlju a. tijela na nivou Bosne i Hercegovine u tački 1. riječi - Komisija za deminiranje u Bosni i Hercegovini, zamjeni riječima – Centar za uklanjanje mina u Bosni i Hercegovini, članove 4., 5., 6. brisati iz Nacrta ovog zakona koji definišu rad komisije. Obrazloženje - formiranjem komisije iz reda zaposlenih u Savjetu ministara, ili konkretnije iz Ministarstva civilnih poslova i komunikacija za koji se pram ovom prijedlogu uopšte ne traže neophodne stručne kvalifikacije, odnosno koja bi skoro kompletan dio posla prepustila centrima za deminiranje uopće ne bi realizovalo primarne ciljeve deminiranja već samo unjela dodatno administriranje i povećanje troškova. Jer ako se pažljivije pogledaju odredbe ovih članova onda je vidljivo da predviđeni centar za deminiranje treba da uradi sav posao što je vidljivo iz odredbi člana 9. Nacrta, a da Komisija praktično samo da saglasnost na planove izvještaje čime se ne postiže neophodan nivo kontrole koji je osnovna zamisao cijelog prijedloga. Dakle, centri kao planeri i izvođaći radova moraju snositi direktnu odgovornost za sve svoje aktivnosti i rezultate, a ne da se ova odgovornost na predloženi način podjeli, odnosno stvori situacija međusobnih optuživanja ili nemogućnost utvrđivanja odgovornosti uopšte. Iz navedenih razloga smatram da centar za deminiranje u Bosni i Hercegovini treba ustanoviti kao mjesto koordinacije, planiranja, realizacija i odgovornosti u svakom slučaju da se u centru angažuju stručni ljudi. Možda prvenstveno oni koji su postali invalidi na ovim poslovima. Postavlja se jedno pitanje zar stvarno u Bosni i Hercegovini nema stručnih ljudi koji su ostali bez djelova tijela koji se mogu adekvatno i stručno baviti ovim poslovima ili nama treba u Komisiji da stoje dobro uglađeni ljudi u dobroj fizičkoj kondiciji koji će hodati po Svijetu tražiti sredstva, a onda različitim mjerama diskoordinacijom o zakonskim projektima izbjegavati odgovornost za sve ono što se dešava na ovom području. Dakle moj osnovni zaključak jeste da se formira operativno tijelo čiji će rezultat biti uklonjeno što više mina u Bosni i Hercegovini. Imali smo do sada komisijski rad, imali smo rezultate koji nisu adekvatni radi različitih političkih špekulacija i muke kojim su izloženi građani to nije bilo predmet javnosti u Bosni i Hercegovini. Zato vas molim, dakle to je taj, moja koncepcijska razlika sa željom da se ukidaju rekao bi parazitska tijela na realizaciji bilo kojih poslova u kojima je to nadležnost države Bosne i Hercegovine. Svi ovi drugi amandmani su uglavnom vezani za to. Dakle, tamo gdje se pominje Komisija to je centar za deminiranje sa svim svojim nadležnostima, planiranjem, kontrolom i odgovornošću i da jednom imamo jasnu sliku u Bosni i Hercegovini šta se tu radi. Mora li baš svaki posao u Bosni i Hercegovini, a pogotovo ovaj koji se odnosi na 34 uklanjanje mina ličiti na pranje novca. Ne mora se ukoliko je zakonski dobro to regulisano. Ja vas molim dakle, ovo je prvo čitanje, ja podržavam namjeru predlagača da dođe do zakona, dakle podržavam tu namjeru. Mislim da je zakon potreban, ali nemamo pravo činiti greške usvajajući zakone na brzinu, nego zakone koji će donositi rezultate ne terenu. Zato molim dakle predlagača, molim predlagača pošto je ovo prvo čitanje da do narednog čitanja razmotri ove suštinske primjedbe. Najmanje je bitno tačka, zarez, jel ovo, jel ono. Mi ćemo 31.12. u skladu sa ovim zakonom morati informaciju koliko je prikupljeno sredstava, koliko je uklonjeno mina i šta je sve urađeno na tom polju. Đaba će nam biti ako mi danas preglasamo ovaj ili onaj amandman, a zakon neda rezultate. Zato molim Savjet ministara ima dakle dovoljno vremena. Podržavam ideju i suštinu, ali u konceptu zakona da se razmisli da sve ono što košta, a nije u direktnoj funkciji uklanjanja mina ide van zakona. Ne trebaju nama ušminkane komisije koje će pregovarati ovo ili ono. Ja mislim da može se iz Centra za deminiranje naći ljudi koji su sudbonosno vezani za taj posao. To je toliko, nemam razloga da čitam sve amandmane, jer ovo je suštinski amandman. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Dakle podsjetio, vrlo je korisno bilo što je gospodin Špirić i neke svoje amandmane prezentirao. Mi ćemo se o amandmanima u slučaju da podržimo zakon u skladu sa članom 90. o neophodnosti i načelima izjašnjavati na narednoj sjednici u drugom čitanju, ali bi vas molio da vidimo da li se još neko javlja vezano za raspravu u skladu sa članom 90. Izvolite gospodine Džaferoviću.
Poštovane kolege, dame i gospodo ja danas malo više izlazim za ovu govornicu, ali ima potrebe da se jednostavno ne stekne kriv dojam. Želim dakle da se stekne ispravan dojam o onome šta se dešava kada je u pitanju usvajanje ovih zakona. Zakon o deminiranju u Bosni i Hercegovini je naravno važan zakon i ja podržavam principe ovog zakona i podržavam tekst zakona onako kako je tekst stigao od Vijeća ministara. Svi ovi zakoni su bili predmetom rasprave u Vijeće ministara, predmetom usaglašavanja i po entitetima i po narodima. OHR je bio uključen u utvrđivanje teksta ovih zakona i nakon što se sve to tamo usaglasi dođe ovdje nama u parlamentarnu proceduru i onda naravno poslanici imaju pravo da ulažu amandmane, ali dolaze amandmani koncepcijske naravi. Ovo se desilo sa Zakonom o pravobranilaštvom, ovo se dešava sa Zakonom o deminiranju, ovo će se desiti sa svim ostalim zakonima. Šta je uradilo Vijeće ministara? Nije uradilo ništa. Ako je to tako jel. Ako se sada ulažu amandmani koji su koncepcijski potpuno drugačiji. O ovom zakonu smo mi raspravljali na Ustavno-pravnoj komisiji i čuli smo ove razloge o kojima je govorio gospodin Špirić. Komisija i Centar su dva tijela i oba tijela su potrebna. Komisija na nivou države Bosne i Hercegovine i Centar na nivou države Bosne i Hercegovine sa nekim odjeljenjima u Sarajevu i Banjoj Luci. Komisija predstavlja Bosnu i Hercegovinu i to je njena osnovna zadaća, njen osnovni zadatak, a Centar obavlja stručne tehničke i ostale poslove u ime Komisije. Komisija ima i druge nadležnosti koje ne može preuzeti Centar koje ona mora u ime države da obavlja i zbog toga je potrebna Komisija. Dakle, ja ostajem kod koncepcije da ovdje više ne možemo 35 govoriti o amandmanima. Ovdje možemo govoriti o potpuno drugačijoj koncepciji i nakon što je već jedanputa obavljena kompletna procedura usaglašavanja i po entitetima i po narodima i po svim drugim kriterijima i elementima. Ovo je sada druga koncepcija. Ja podržavam koncepciju koja je napisana u tekstu Prijedloga zakona i koja je došla ovdje pred nas poslanike u Parlament. ne mogu prihvatiti koncepciju koju zagovara gospodin Špirić kroz formu amandmana.
Mislim da je sasvim jasno. Ja bi vas molio ako se međusobno ne slažete, nema razloga da replicirate jedno drugom. Izvolite gospodine Špiriću.
Ja mislim da ne treba replika nikoga da nervira ukoliko replika kreće u duhu zakonskog projekta u smislu traženja rješenja. Mislim da su replike moje i gospodina Džaferovića na tragu traženja rješenja, a ne negacije funkcije delegata. Ono što želim da kažem ukoliko mi kao delegati ne možemo mijenjati čak i koncept zakona predlagača, onda smo mi grupa pjevača koja treba da poveže maramu preko očiju i da unaprijed usvoji sve što će doći iz Savjeta ministara iz bilo koje kancelarije. To nije dobro. Ja, pošto je ovo zakon u prvom čitanju dakle mogu da govorim o principima na kojima počiva zakon. Čak ni ovo o čemu sam pričao i nije promjena principa od kojih polazi Savjet ministara, nego dovođenje zakonskog teksta u funkciju namjere zakonodavca da se što više mina ukloni. Ja bi molio da mi neko u Bosni i Hercegovini odgovori zašto je naprasno smjenjena prethodna komisija za deminiranje, tražena odgovornost i sve prekriveno velom tajne? Ja se izvinjavam gospodinu Spahiću, on se može javiti.
Ja bi vas molio bez dobacivanja.
Namjena je moja da sve ono što može biti predmetom špekulacije ne stoji u zakonu.
Gospodine Špiriću orjentišete se na repliku, ako je replika.
Ja vas molim ja sam imao dakle. Jeste replika, nije replika da se vrijeđamo međusobno nego da šire obrazložimo. Dakle ja mislim da može Dom mjenjati principe,vratiti zakonodavcu. Ja molim da zakonodavac u cilju da dođe boljeg zakona, nije ni Savjet ministara bezgrješan. Pa zato smo mi kao zakondavno tijelo tu da zakonski projekata usvojimo da on bude sutra upotrebljiv na terenu Bosne i Hercegovine. Dakle ja tražim jednostavno da se izjasni o ovom amandmanu Savjet ministara do drugog čitanja. 36 Podržavam i ja i princip i potrebu da dođe do zakona, sve sam to rekao, ali sve manjkavosti koje su do sada bile u praksi Bosne i Hercegovine su ugrađene u zakon. Šta će biti ukoliko mi ponovo dođemo u situaciju da nam neko iz međunarodne zajednice pred očima domaće javnosti održi lekciju da u Centru za deminiranje se ne uklanjaju mine, nego pere novac. Kako ćemo onda vezu imamo dobar zakon. Hvala vam lijepo.
Prije nego što dam novu repliku ja bi samo zamolio da pojasnimo. Sasvim je jasno naznačeno u Poslovniku Vijeće ministara predlaže zakon. Kada dođe na prvo čitanje izjašnjava se o konceptu i neophodnosti tog zakona. Ima pravo Parlament da vrati zakon, odnosno da ga ne usvoji u prvom čitanju i to podrazumjeva ne prihvatanje tog koncepta i u tom kontekstu to je vrlo jasno regulisano i nema razloga da koristimo neprimjerene riječi, iako se jedno iako drugo Parlament, odnosno Dom izjasni. Nakon toga svakako onda, ako se načela i koncept zakona prihvatljiv, onda se ulazi u raspravu o člancima, odnosno o amandmanima. U tom kontekstu jeste da dobro da Vijeće ministara imamo mišljenje, međutim ja uporno ponavljam to nije neophodno i molim vas ne možemo mi ni proceduralno ni bilo kako zahtjevati od Vijeća ministara niti koristiti formulaciju da povuče da ugradi itd. Može svaki poslanik da se konsultuje sa svojim vijećem ministara, sa našim vijećem ministara naše Bosne i Hercegovine i da eventualno na bazi njihovog znanja sam uloži amandmane. Za ovaj zakon vas podsjećam prošao je rok za podnošenje amandmana i mi možemo raspravljati i imati saznanja kako ćemo se izjasniti već o predloženim amandmanima gospodina Špirića koji su već u proceduri i o kojima ćemo se izjašnjavati, a neke od tih amandmana nam je prezentirao uvaženi kolega gospodin Špirić. Za riječ se javio. Zahvaljujem se. Dalje za raspravu po članu 90. javio se gospodin Rodić, pa gospodin Novaković. Izvolite gospodine Rodiću.
Poštovane dame i gospodo, ja sam se javio iz jednog drugog razloga, reći ću šta mislim i oko ovih zakona i neću reći šta mislim oko jednog zakona, nego reću šta mislim o setu tih zakona jer me oni podsjećaju isto na onaj projekat CIPS-ovih zakona, samo iz različite oblasti i da neke određene stvari mi ovdje razjasnimo. Možda ja imam tu izuzetnu čast što sam član Ustavno-pravne komisije pa ovo ubjeđivanje koje slušam danas imam priliku da slušam i na Ustavno-pravnoj komisiji. Međutim ono što mislim da je neophodno je da obzirom da se predsjedavajući često poziva na Poslovnik onda i određena pitanja treba da radimo poslovnički. Možda bi bilo dobro da ovo sve prevaziđemo, da prvo čujemo izvještaj, mi svi imamo te izvještaje komisija, ali da čujemo te izvještaje pa da vidimo da li postojao ustavni osnov pa nije, pa koji su amandmani prošli kakvom većinom. Što kaže gospodin Džaferović ja sam ostao u manjini, najčešće ostanemo ja i gospodin Špirić u manjini pa opet uđemo u raspravu, suštinsku raspravu oko ovih stvari. 37 Međutim ja bi samo rekao konceptualno ono što ide u tom prvom čitanju i to i za Zakon o industrijskom vlasništvu i Zakon o potrošaćima i Zakon o autorskim i srodnim pravima. Jer stvarno su to set zakona koji je neophodan. Ja podržavam one principe koji su u tim zakonima. Međutim mislim da nije dobro i da ovakav stav koji smo danas iznjeli gdje postavimo jednu branu da ne možemo dalje i da ne možemo doći do usaglašenog teksta zakona, a mislim da to nije u pitanju ni samo koncept. Jer često govorimo o konceptima, a možda su koncepti slični, ali jednostavno nemamo dobre volje ili imamo potrebu da pobjedimo jedni druge. Iz tog razloga mislim da mnogo više treba raditi na usaglašavanju i ne treba uvijek smatrati da amandmani koji su iz reda delegata iz reda Srpskog kluba da su to amandmani koji idu u pravcu da se zakoni usvoje. Ja odgovorno tvrdim da to nije tako, ali tragamo za rješenjima, jer ako ćemo tako uraditi, onda ćemo uzeti mapu puta i uzećemo bijelu knjigu pa ćemo vidjeti tamo sve one direktive koje su propisane i koje treba ispuniti da bismo mi se pridružili ili ušli u Vijeće evrope odnosno Evropsku uniju. Onda stvarno ćemo se mi pretvroti u jedno tijelo koje će prepisati te zakone i samo dići ruku i onda ćemo svi biti dobri. Međutim, mislim da zbog specifičnosti Bosne i Hercegovine i njena dva entiteta moramo tragati za rješenjemima koji će ustvari imati te osnovne principe i iz bijele knjige i iz mape puta, ali tragamo za specifičnostima koji će jednostavno omogućiti da se ti zakoni u Bosni i Hercegovini primjenjuju. Hvala vam.
Ja se zahvaljujem. Gospodin Novaković. Izvolite. Odustaje. Još ću jedanput ponoviti u skladu sa članom 89. Poslovnika Špirić je uložio amandmane i oni će biti predmet i rasprave i izjašnjavanja u drugom čitanju. Ako je potrebno, vi ste dobili pismeno izvještaj ove komisije. Ja sam vas na početku. Gospodine Rodiću, dobili ste izvještaj Komisije, ja sam na početku otvaranja rasprave pitao da li Vijeće ministara ili Komisije eventualno žele predsjednici komisija, nije kasno ni sada ako vi insistirate ili tražite. Izvolite gospodine.
Uvaženi gospodine predsjedavajući i oduženi gospodine Džaferoviću ja bih htio, nisam razumio šta ste rekli.
Ja bi vas molio.
Ja bi vas molio da ne dobacujete dok radi Parlament. Ja bi vas ovo molio da vam kažem da je naše tijelo Ustavno-pravno komisija dostavila izvještaj uredan. Gospodin Rodić koji je jedan od potpredsjednika te komisije je izjavio upravo pred ovaj istup da je on lično podupro na toj raspravi principe na kojima počiva zakon o deminiranju, kao i zakone koje je naveo o industrijskom i autorskom vlasništvu. Dakle Komisija je u tom 38 duhu diskutovala, amandmane imala u vidu. Neke prihvatila, neke nije prihvatila i po Poslovniku oni će doći na dnevni red u drugom čitanju. Pozivam dakle Dom u skladu s tim i sa prijedlogom kolege Rodića da se mi odredimo prema ovoj fazi usvajanja zakona.
Zahvaljujem. Rasprava je iscrpljena. Molim izaslanike da pristupe izjašnjavanju. Ko je zato da se vodi rasprava o članovima zakona, dakle da se usvoji u prvom čitanju? Konstatujem da je jednoglasno, uz dakle 13 glasova za usvojen Zakon o deminiranju u prvom čitanju i da može ići u proceduru na drugo čitanje. Ad. 8. Zakon o zaštiti potrošaća Bosne i Hercegovine Predlagač je Vijeće ministara. Prvo čitanje. Kao i kod predthodnih zakona prvo vodimo raspravu o neophodnosti i načelima na kojima je zakon utemeljen. Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Da li ima potrebe molim vas da. Da li neko od izaslanika ima potrebu da pored izvještaja, pismenog izvještaja imamo još i obrazloženje predsjednika Komisije. Ne vidim da iko ima želju za tim. Da li eventualno VIjeće ministara želi izaći sa svojim stajalištim. Vijeće ministara u toku trajanja sjednice može istupiti sa svojim mišljenjem, stajalištem vezanim za zakonodavni postupak. Zahvaljujem. Otvaram raspravu u skladu sa članom 90. Da li se neko javlja za raspravu? Gospodin Novaković. Izvolite.
Ja moram prvo da kažem da zakon o zaštiti potrošaća je u pravom smislu potreban i da je prava šteta što nismo imali ovu oblast na adekvatan način riješenu u ranijem periodu. Naravno da to onda podrazumjeva i moj način opredjeljivanja prema ovom zakonu kada se radi o principa na kojima ovaj zakon počiva. Izašao sam da kažem samo jednu činjenicu, a to je da ovaj zakon ustvari predstavlja primjer nepricipijelnog rada nekih delegata u komisijama. Naime više puta danas smo ovdje čuli da amandmani iz reda delegata srpskog naroda mjenjaju koncept zakona pa čak i kada to nije tačno da bi onda na Ustavno-pravnoj komisiji prihvaćeni amandmani gospodina Spahića koji mjenjaju koncept. Ja vas molim gospodo u Ustavno-pravnoj i u ostalim komisijama da budemo principijelni kada govorimo o temeljima na kojima određeni zakoni su dati, odnosno predloženi u raspravu. Hvala vam. 39
Ja se zahvaljujem gospodinu Novakoviću. Nisam vidio jel se još iko javio za riječ. Ako ne. Dobro. Ja se zahvaljujem, zahvaljujem i ovima koji su učestvovali u raspravi i onima koji su odustali od rasprave. Zatvaram, zaključujem raspravu. Naravno imaju amandmani, oni će biti predmet izjašnjavanja u Domu u skladu sa procedurama. Molim izaslanike, delegate uvažene da pristupe izjašnjavanju. Ko je zato da se vodi rasprava o članovima zakona? Jednoglasno. Svih 14 prisutnih izaslanika podržalo je zakon o zaštiti potrošaća da se vodi rasprava o načelima, odnosno usvojio ga je u prvom čitanju. Ad. 9. Zakon o autorskim pravima i drugim srodnim pravima u Bosni i Hercegovini Predlagač Vijeće ministara Bosne i Hercegovine. Prvo čitanje. Prvo vodimo raspravu o neophodnosti i načelima na kojima je zakon utemeljen član 90. Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Vijeće ministara nema potrebu za dodatna objašnjenja niti mišljenja. Otvaram raspravu u skladu sa članom 90., dakle o neophodnosti i načelima, principima, konceptu zakona. Izvolite gospodine Spahiću.
Uvaženi gospodine Tokić i ostale kolege, želio bi reći da smo mi na Komisiji kao što ste vidjeli prihvatili principe na kojima počiva zakon o autorskim pravima. Želim takođe izraziti zadovoljstvo što su predstavnici aosicijacija koje predstavljaju različite grupacije umjetnika i onih koji daju intelektualne usluge i intervencije itd. na jedan vrlo autentičan način izrazili interese onih koji se pod svoje djelo potpisuju, koji svoj rad ovjeravaju. Ja sam imao jedno zadovoljstvo da po prvi put čujemo integralni tekst jednoga zahtjeva predstavnika institucija koji su takođe bili nazočni kao i ove mlade studentice Fakulteta političkih nauka i prava, kao stipendisti naši asistenti u programu demokratizacije. A oni su učinili to u programu kako bi rekao prisustva civilnog društa na najbolji mogući način. Želio bi prostor preporučiti pošto je u njihovom zahtjevu bilo ako predsjednik Ustavno-pravne komisije da se traži hitno zasjedanje oba doma Parlamenta i da se traži usvajanje ovog zakona, jer se svakim danom gube prije svega njihovi interesi, topi se jednostavno njihova imovina, topi se mogućnost društva i države i budžeta da bi oni zaštitili ta prava. A to je funkcija samoga ovog doma da sve što je moguće poslovnički Kolegij ispita dakle da preporučim pošto je, pošto su principi prihvatljivi da učinimo da ubrzamo postupak donošenja ovog zakona. Dakle to je i razlog zbog kojeg sam izašao i uvjeren sam s obzirom da smo usvojili vrlo dragocjene amandmane na samoj sjednici koji su i proširili zahtjeve izvan onoga što je osnovni bio prijedlog zakona koje je ponudilo VIjeće ministara, a i da je 40 ličnost koja je radila jedan od autoriteta na našem pravnom fakultetu, gospođa Krneta. Prijedlog ovoga zakona prosto stvorila jednu klimu rekao bi ova naša sadašnja situacija da Kolegij preduzme poslovničke korake da ovaj zakon što prije usvojimo. Dakle principi su jasni, oni su modernizirani, standardizirani u evropskim i svjetskim razmjerima i ključno je da bi ovim prestalo piratstvo i da bi se svojili uvjeti da svako zaštiti integritet svog autorskog rada. Eto to je sve.
Zahvaljujem se gospodinu Spahiću, predsjedniku Ustavno-pravne komisije koji dobro zna da Kolegij je zadužen za poštivanje Poslovnika i da će ovaj zakon ako bude usvojen nakon prvog čitanja biti dostavljen, odnosno biti tema usvajanja o amandmanima, odnosno zakona. Ko se javlja za riječ u okviru rasprave o principima i načelima. Gospodin Špirić, uvaženi kolega Špirić.
Dame i gospodo ja mislim da su principi ovog zakonskog projekta dobro postavljeni. Ja imam par sugestija koje će u vidu amandmana biti takođe na drugom čitanju. Želim da se informišete o ćemu se radi. Ja predlažem da u članu 54. imate, zakona u stavu 1. brisati riječi. Član 54. glasi – Za iskorištavanje narodnih, književnih i umjetničkih tvorevina putem javnog izvođenja plaća se naknada kao za javno izvođenje autorskih dijela. Predlažem da se ostatak rečenice briše – naknada je prihod državnog budžeta Bosne i Hercegovine. Prihodi državnog budžeta Bosne Hercegovine su Ustavom definisani i na ovakav način kroz zakon se no mogu ... Mislim da ovo može izazavati političku, nepotrebnu političku raspravu, dakle može izazavati pre svega nepotrebnu političku raspravu i predlažem da se ovaj dio rečenice briše i mislim da će oko prihoda izvornih prihoda Bosne i Hercegovine biti otvorena i ukoliko se to obezbjedit mislim da neće biti problem da se to sve protegne kroz zakonske projekte. Ali na ovaj način bojim se da može izazvati nepotrebnu vrstu razgovora. Amandman II u članu 83. u četvrtom redu iza riječi - dijela staviti tačku. Želim da nađete taj dakle član 83. Član 83. kaže se – nakon smrti autora o zaštiti njegovih autorskih moralnih prava brinu se, ako autor nije odredio drugačije za vrijeme trajanja autorskih i imovinskih prava njegovi nasljednici kao i organizacije autora koje je umrli autor pripadaju ili koje je pripadao s obzirom na vrstu djela. Predlažem da se tu stavi tačka jer ovaj ubačeni dio u višku rečenice koji jednostavno teško ugraditi i Akademije nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine. Neko se izgleda naknadno sjetio. Ne mislim ja to je jako bitna institucija. Mislim da, ne mislim uopšte, ne sporim to da li je treba imati ili ne imati, nego u ovoj rečenici je ona višak. Radi se o zaštiti djela, a ne institucije. Dakle o autorskom pravu, a institucija je značajna, bitna. To je institucija, naravno, pogotovo institucija o Akademija nauka u bilo kojoj zemlji ne treba otvarati mizerne 41 rasprave da li treba ili ne treba. Ali, mislim u ovom tekstu ovog zakona treba staviti tačku jer je ovo višak rečenice koji ne znam čemu služi. I amandman III na član 134. predlažem da se mijenja i glasi – za vođenje postupka za krivična djela ovim zakonom nadležan je Sud Bosne i Hercegovine, a za prekršaj je utvrđeno ovim zakonom nadležnosti sudovi entiteta, jer je to tako zakonskim projektima o sudovima ta nadležnost i podjeljenja. I dobro bi bilo da tako stoji. Dakle, to su moje sugestije i do drugog čitanja jednostavno želim da budu predmet vaše pažnje da vidite da li je ovo o čemu govorim može da stoji u zakonu. Mislim da je suvislo i da bi dobro bilo da se tekst dotjera u ovom smislu. Hvala vam lijepo. Dakle ovo su sugestije na poboljšanje teksta. Principe podržavam i izjasniću se pozitivno vezano za ovaj zakon u prvom čitanju. Hvala lijepo.
Naravno. Poslovnički niko ne može onemogućiti izaslanika, delegata da i po raspravu u članu 90. iznosi svoje amandmane, ali dozvolite mi da kao predsjedavajući primjetim da će isti ti izaslanici svakako u ovom obimu čak i širem to obrazlagati i na narednim zasjedanjima, pa ne smatram baš svrsishodnim ako moja malenkost može dati tu sugestiju. Ima li još neko da se javlja za raspravu povodom ovog zakona u skladu sa članom 90. Gospodin Džaferović. Izvolite gospodine Džaferoviću.
Poštovane kolege, dakle ja sam o ovom zakonu već nešto kazao kada sam govorio o Zkonu o industrijskoj svojini. Dakle jedan jako važan i stručan zakon. Pazite ovaj zakon ne može pisati svako. Ovaj zakon mogu pisati samo vrhusnki pravni stručnjaci. Ja koliko znam ovaj zakon je pisala ili pisao profesor pravnog fakulteta. Eto ja neću sada da upotrebljavam, ja nemam, ne mogu govoriti imena, nemam pravo na to. Dakle radi se o materiji koja je jako stručna. Ja cijelo vrijeme upozoravam dakle na tu stvar i da je vrlo opasno u ovakvoj materiji, a ne osporavam pravo na ovakav način intervenirati. Molim vas lijepo. Član 83. kaže ovako nakon smrti autora o zaštiti njegovih autorskih moralnih prava brinu se, ako autor nije odredio drugačije za vrijeme trajanja autorskih imovinskih prava njegovi nasljednici kao i organizacije autora kojoj je umrli autor pripadao ili kojoj bi pripadao s obzirom na vrstu dijela i Akademija nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine. Zar može smetati ovaj član? Hvala.
Za repliku se javio uvaženi kolega gospodin Špirić. Izvolite.
Kolega Džaferović se neće ljutiti ako bi možda Parlament donjeo zaključak koje pišu profesori mi uopšte ne raspravljamo. To su stručni ljudi nema potrebe za. Dakle 42 sugestija da nije dobro raspravljati o zakonima koji su stručno pisani mi ne liči na parlamentarnu raspravu o zakonima. Sasvim je svejedno. Pretpostavljam da su svi zakoni koji dolaze kod nas stručno pisani sa istom željom da budu usvojeni. Sasvim je svejedno da li je pisao profesor, a profesor komentarisao. Pravo delegata je da komentariše predložene zakone. Ali molim vas lijepo kada je već član 83. u pitanju, nakon smrti autora, bolje bi bilo da govorimo o životu aurota nego o smrti, ali evo ovaj član je baš. Nakon smrti autora o zaštiti njegovog autorskih i moralnih prava brinu se, ako autor nije odredio drugačije, za vrijeme trajanja autorskih i imovinskih prava njegovi nasljednici kao organizaciju autora kojoj je umrli autor pripadao. Ako je član Akademije nauka naravno da će se brinuti Akademija. Ako je član bilo koje druge asocijacije brinuće se ta asocijacija i zato mislim da je višak ovo – i Akademija nauka. Kako će se Akademija nauka brinuti o nećemu što nije kapitalno naučno djelo. Zašto bi se brinula. Ona ima svoj dijapazon brige. I mislim da je ovdje ubačena s razlogom. Meni se čini da je ovaj dio riječi vašak, Akademija nauka i umjetnosti ima svoja specifična pravila ponašanja. Da ne raspravljamo o tome.
Gospodine Špiriću mislim da ste ušli u detalj koji baš potencira na članak pa bi vas molio, da ste odstupili od suštine rasprave
To bila replika. Moguće, prethodnik se pozvao na članak a ja samo odgovorio. Hvala.
Zahvaljujem. Ukoliko želite možemo jednim zaključko definisati, a očito ima tendencija toga da istovremeno vodimo, bez obzira na broj amandmana raspravu o prvom i drugom čitanju. Taj zaključak možemo uraditi jer se smatra sasvim svrsishodnim, jer vidim da ljudi imaju i te kako potrebu da vode raspravu o amandmanima bez obzira što to nije tačka dnevnog reda. Ali, vjerujem da će gospodi Rodić, uvaženi kolega gospodin Rodić. Rasprava ili replika. Replika. Izvolite uvaženi kolega,
Evo ovako. Kada dođemo do nerazumjevanja obzirom da ovaj član 83. ja mislim da više nije ni sporan, jer je Ustavno-pravna komisija u članu - 83. u trećem redu riječi Akademija nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine zamjenjuje se riječima institucije iz oblasti nauke i umjetnosti. 43
Zahvaljumem. Evo ja mislim da će ova rasprava pomoći da rasprava o člancima u drugom čitanju bude brža. Ako treba pauza za vaše razjašnjavanje. Mislim da smo iscrpili raspravu. Možemo pristupiti glasanju u skladu sa članom 90. Ko je zato da se vodi rasprava o članovima zakona? Gospodine Špiriću molim vas da u trenutcima glasanja budete prisutni na svom mjestu. Ko je za? Trinaest je glasalo za. Jednoglasno je usvojen ovaj tekst zakona u prvom čitanju. Ad. 10. Zakon o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine Predlagač Vijeće ministara. Opet podsjećam da se radi o prvom dakle čitanju o raspravi o neophodnositi i načelima. I molio bi vas da o tome samo raspravljate. Da li VIjeće ministara o načelima eventualno ima želju da nešto kaže, ili eventualno komisija? Dobili ste izvještaj komisija . Ne vidim da se iko javlja od ovih prozvanih. Ali, za riječ s javlja uvaženi kolega gospodin Džaferović. Izvolite gospodine Džaferoviću.
Poštovane kolege, dame i gospodo zakon o državnoj službi u institucijama vlasti Bosne i Hercegovine je dakle kao i ovi ostali zakoni o kojima smo govorili jedan od vrlo važnih zakona kojima se uređuje pitanje službe u institucijama Bosne i Hercegovine. Ja podržavam tekst zakona s tim kada govorim o principima bojim se dakle da u odredbi člana 28. postojećeg teksta zakona nije narušen, bojim se dakle da nije narušen i da neće biti narušen princip podjele vlasti na zakonodavnu i izvršnu i sudsku vlast. Kada se u članu 28. govori o tome ko vrši prijem, odnosno postavljenje rukovodećih i ostalih državnih službenika, onda ima jedna stvar oko koje bi se trebali svi da ozbiljno porazmislimo, jer koncept zakona je takav da rukovodeće službenike imenuje institucija u kojoj rade ti službenici uz mišljenje agencije koja će se formirati po ovom zakonu, a da ostale službenike imenuje agencija uz mišljenje institucije u kojoj ti službenici rade. E sad pazite, pošto je ovo dakle zakon koji će urediti pitanje državne službe i u Vijeću ministara kao izvršnoj vlasti i u sudskoj vlasti i u Parlamentu kao zakonodavnoj vlasti mi možemo doći u situaciju da nam ostale državne službenike, dakle državne službenike koji nisu rukovodeći službenici koji će npr. raditi u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine imenuje agencija uz obrazloženo mišljenje Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine ili nekog organa administrativnog u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine. Dakle doćemo u poziciju, nije ovo situacija kada su rukovodeći službenici u pitanju, jer tad će odlučiti odgovarajući nadležni organ u Parlamentu, a od agencije će dobiti samo prijedlog odnosno mišljenje. Ali je ovdje 44 problem kod ovih ostalih službenika. Nećemo dakle narušiti princip podjele vlasti na zakonodavnu izvršnu i sudsku ukoliko pristanemo na mogućnost da recimo agencija kao organ izvršne vlasti, jer nju postavlja Vijeće ministara, odnosno nju instalira Vijeće ministara na osnovu ovog zakona, imenuje rukovodeće ljude da nam uz samo naše mišljenje imenuje ljude koji će raditi u administrativnim službama Parlamenta Bosne i Hercegovine i neće biti u rangu rukovodećih nego običnih službenika. Ja sam smatrao da na ovaj način se može uticati na, može se povrijediti princip podjele vlasti na zakonodavnu izvršnu i sudsku vlast i u tom pravcu sam dakle govorim o principima ponudio jedan amandman na taj član kojim zapravo želim da usaglasim ove dvije stvari. Agencija je potrebna dakle, ona je potrebna državi Bosni i Hercegovini i onda treba dakle da radi svoj posao, ali ja nju vidim više kada je Parlament u pitanju. Kada su sudovi u pitanju. Više je vidim kao neku administrativnu tehničku službu, a neka ona za Vijeće ministara i za izvršnu vlast bude ono što treba da bude. Ona treba da uradi sve ove poslove da raspiše konkurs, da obavi razgovore, da napravi sve to što treba da napravi da dà svoje mišljenje i da onda institucija konkretno govorio sam o primjeru Parlament izvrši prijem ne samo rukovodećih nego i ostalih državnih službenika. U tom pravcu ide taj amandman i o drugom amandmanu neću govoriti. On zaista nije stvar principa. On je samo stvar amandmana. O njemu ću govoriti pošto je ovo rasprava o principima, onda kada bude trebalo govoriti o amandmanima. Hvala vam.
Da li se još neko javlja za riječ? Uvaženi kolega Špirić. Izvolite.
Dame i gospodo kada je riječ o Zakonu o državnoj službi želim samo da kažem da ponovo službe ne prate komisijski rad Doma naroda. Mi imamo izvještaj Komisije za ustavno-pravna pitanja u kojoj se kaže da je usvojeno jedan amandman gospodina Džaferovića, jedan amandman gospodina Momčila Novakovića, zatim Sejfudina Tokića i pet amandmana Nikole Špirića. Ti amandmani su morali postojati sastavni dio teksta zakona koji je morao biti nama na stolu da bismo mogli dalje voditi jednu suvisnu raspravu da ne dolazimo do zabune. Jer mi imamo jedan tekst, imamo izvještaj Komisije imamo druge amandmane. Na ono što želim da kažem da je i ovdje došlo do promjene principa na kojima počiva zakon, jer je to podržala naravno Ustavno-pravna komisija i ja taj stav podržao što znači da svako pravilo ima izuzetak, da je iz ovog zakonskog seta izuzeta Centralna banka kao monetarna institucija što je takođe odudaranje od principa koji je utvrdio Savjet ministara. Mislim da se ovim principom izuzećem obezbjedjuje politička ekonomska i pravna nezavisnost Centralne banke koja je u svim evropskim državama prisutna i ne mislim da smo bilo šta loše uradili. Ali, kažem da opet se odudaralo od principa od kojih je pošao predlagač i mislim da se radi o dobrom predlogu teksta zakona. I ja bi želio da skrenem najozbiljniju pažnju. Kada službama ostane 15 dana ili više od 15 dana, mislim da nema nikakvog razloga da se žale da ne mogu prečićšeni tekst zakona dostaviti delegatima i poslanicima. Ja mislim da službe ili nisu u stanju ili ne žele da prate parlamentarni rad. Nemoguće će vrlo brzo biti, jer možete misliti da svaki delegat ili 45 svaki drugi ima po 5,6,7,8 amandmana koji će biti prihvaćeni i ugrađeni. Na koji način je moguće voditi parlamentarnu raspravu. Zato vas molim, nema nikakvog opravdanja da ono što je prihvaćeno na komisijama i što po slovu zakona i Poslovnika postaje sastavni dio teksta, nismo dobili prečišćeni tekst na sto. Ja sam vas upozorio ovo je treći zakonski projekat gdje upozoravam službe Doma naroda da nisu efikasne i da ne prate rad Doma. Hvala.
Zahvaljujem. Nisam vidio da se više iko javio za riječ. Možemo zaključiti raspravu po članu 90. vezan za Zakon o državnoj službi u institucijama Bosne i Hercegovine i pristupiti izjašnjavanju. Molim sve izaslanike delegate da glasaju. Ko je zato da se vodi rasprava o članovima ovog zakona? Ima li ko protiv? Uzdržan? Konstatujem da je jednoglasno, dakle sa 13. glasova za usvojen ovaj zakon u prvom čitanju. Ad. 11. Zakon o izmjenama i dopunama o carinskoj terifi Bosne i Hercegovine Predlagač je Vijeće ministara. Carinska tarifa je sastavni dio zakona te predlažem da obavimo zajedničku raspravu. Takođe je ovo prvo čitanje i za carinske tarife predlagača Vijeća ministara. Prvo vodimo raspravu o neophodnosti i načelima, kao i kod prethodnih zakona. Izvještaj nadležne komisije ste dobili. Značaj zakona ja mislim da je podcrtan u istupima predstavnika Vijeća ministara, a i u onome što je naša obaveza spram unutrašnje situacije ovih zahtjeva za evropske integracije. Otvaram raspravu. Za riječ se javio gospodin Jerko Ivanković. Izvolite gospodine, uvaženi kolega Ivankoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege izaslanici, uvaženi gosti. U javnosti možemo čuti sve nas da se zalažemo za domaću proizvodnju, za otvaranje novih radnih mjesta, za bolje punjenje proračuna i fondova. Sada imamo amandmane i zakon čijim usvajanjem možemo i praktično utvrditi naša zalaganja u javnosti. Predlagatelj zakona je upoznat sa ovim amandmanima i do sada nismo dobili pisani odgovor zbog kojeg ne bi mogli usvojiti ove amandmane. Predlažem da se o ovom zakonu i amandmanima izjasnimo i u drugom čitanju kako bi njegova implementacija mogla biti što prije, a što nam omogućava i dalje pokretanje, omogućava i pokretanje pregovora za pristupanje svjetskoj trgovinskoj organizaciji VTO. Hvala. 46
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za riječ? Nema dalje rasprave. Ko je zato da se vodi rasprava o članovima po zakonima? Molim da se izjasnimo svi. Trinaest za što podrazumjeva da je jednoglasno Dom donjeo odluku usvajanja ovog zakona u prvom čitanju. Ja bi vas zamolio Poslovnik omogućava da završimo i drugo čitanje. Da li Dom prihvata sugestiju, prijedlog gospodina Ivankovića da sada imamo i drugo čitanje. Ko je za? Dvanaest za. Protiv? Niko. Ima li neko uzdržan. Jedan uzdržan. Konstatujem da možemo pristupiti raspravi po članovima. Dakle drugo čitanje vezano za Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi Bosne i Hercegovine i carinskim tarifama. Amandmane u skladu sa članom 89. Poslovnika podnio je delegat Jerko Ivanković. Drugih amandmana nije bilo. Ko se javlja za raspravu? Da li gospodin Jerko Ivanković želi obrazložiti svoje amandmane? Ako se niko ne javlja za riječ zaključujem raspravu. Izjašnjavamo se sada o amandmanima na carinske tarife. Rasprava je. Oprostite. Ja se izvinjavam nismo zaključili raspravu. Za riječ se javio predsjednik Komisije po amandmanima gospodina Jerke Ivankovića. To su dva amandmana. Izvolite.
Komisija za spoljnu i trgovinsku politiku je na svojoj sjednici od 16. 11. raspravljala o amandmanima i bilo je nekoliko amandmana. Bili su prisutni i predlagača i predstavnici predlagača i zaista u jednoj korektnoj raspravi od strane predlagača i od strane članova Komisije došlo je do usaglašenog mišljenja da se amandmani gospodina Jerka Ivankovića na carinske tarife prihvate, jer amandmana nikakvih niti rasprave oko zakona o carinskoj tarifi nije bilo o izmjenama i dopunama zakona o carinskoj tarifi nije bilo tako da u amandmanu I u odjeljku 2. posebne odredbe dodaje se nova tačka b. koja glasi - i carine i ostale uvozne takse ili pristojbe ne plačaju se na robu koja se uvozi kao sirovina i služi za proizvodnju. Drugo, roba iz stava 1. u proizvodnji mora doživjeti takve promjene da podliježe promjeni tarifnog broja. Znači ona roba koja... i dalje sljedeća tačka ukoliko roba iz stava 1. plasira se na tržište u stanju u kakvom je uvezena ili tokom proizvodnje nije 47 udovoljena kriteriju izmjene tarifnog broja uvoznik se obavezuje na plačanje carine, ostalih uvoznih taksi ili pristojbi i propisanih zateznih kamata. Dosadašnje tačke b. c. d. postaju tačke c. d. i e. Dakle Komisija je prihvatila da se ovaj ovi amandmani i sa ovim obrazloženjem prihvate. Amandman II odnosi se na izmjenu tarifnih brojeva. U dijelu 2. popis carinskh dažbina u glavi 2. meso i drugi klanični proizvodi za jelo dodaju se 2 nova tarifna broja i to – dakle broj koji stoji ovdje odnosi se na mašinsko iskošteno smrznuto meso stopa carine 0 i drugi broj koji se odnosi takođe na mašinski iskošteno smrznuto meso takođe stopa carine 0. Znači dva su različita broja, odnose se vjerovatno na vrstu mesa. Amandmani su na ovaj način dakle postali sastavni dio prijedloga ovoga, prijedloga tarifa carinskih tarifa. Mislim da je i ovim što je prethodno rekao gospodin Ivanković, a i s onim što je napisao i dostavio delegatima jasno koja je namjera da se u ovom dijelu izmjeni, odnosno zbog čega treba da se usvoje ovi amandmani. Bio je i amandman gospodina Ibre Spahića koji je našao svoje mjesto u ovom amandmanu I tako da je i on obuhvaćen i mislim da zaista postoje svi uslovi da usvojimo ova dva važna zakona. Hvala.
Ja bi molio da razjasnimo o čemu razgovaramo. One amandmane koje je usvojila komisija, oni su sastavni dio teksta zakona i o njemu ne vodimo raspravu. Ali u svakom slučaju zahvaljujemo na objašnjenju i dodatnim informacijama vezano za tekst zakona. Ono što ja imam kod sebe jesu amandmani na carinsku tarifu, to su ova dva amandmana. Ako treba kratka pauza da bi se svi upoznali sa amandmanima. Ja predlažem da je dovoljno 10 minuta pauzu samo da poslanici provjere da li imaju amandmane. 10 minuta pauza, molim vas da ostanemo u sali. Predsjedavajući Kluba hrvatskih izaslanika tražio pauzu, da li ima potrebe da se obratite. Ne, dobro. Konsultacije koje nemaju značaj za javno objelodanjivanje. Zamolili bi, možemo ako hoćete predsjedniče srpkih delegata, ali. Zahvaljujem. Mi idemo, za riječ se javio gospodin Jerko Ivanković oko amandmana koji svi imamo, koji nisu prihvaćeni na komisiji, a Ivanković ih je podnio Domu. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolege izaslanici, uvaženi gosti. Ja smatram da ovim amandmanima potičemo jedan pozitivan proces u poticanju domaće proizvodnje, u otvaranju novih radnih mjesta, zapošljavanju novih ljudi. Time iz njihovih plaća će se uplaćivati porezi i doprinosi u fondove sve u zemlji u proračune sve u zemlji iz kojih ćemo moći dalje izmirivati obveze i prema umirovljenicima i prema stradalnicima i svim korisnicima tih proračuna. Ja sam ove amandmane još, zapravo drugi amandman još u sedmom mjesecu podnio ovom domu. Nikakvo pismeno izjašnjenje predlagatelja do sada 48 nismo dobili da postoje zapreke da se oni usvoje. Ja sam se i konsultirao sa institucijama određenim o kojima je bilo glasina da one sprječavaju donošenje ovakvih amandmana nisma dobio argumente zbog čega amandmani ne bi bili donošeni. Toliko. Hvala.
Ja se zahvaljujem. U ime Vijeća ministara gospodin Kragulj. Izvolite gospodine Nikola.
Poštovano predsjedništvo, dame i gospodo zastupnici ja bi htio reći sledeće kada su u pitanju ovi amandmani. Poznato je da je još prošle godine, odnosno unazad dvije godine između entiteta sačinjena radna grupa koja je trebala da donese prijedlog, odnosno da obzirom da smo u okruženju gdje je Bosna i Hercegovina na ovim prostorima djeluje ima najniže carinske zaštite, odnosno carinske dažbine kada se upoređuje sa Slovenijom, Hrvatskom, Jugoslavijom, Makedonijom idt. I zbog toga je bila formirana jedna radna grupa na međuentitetskom nivou koja je trebala da dođe do novih carinskih tarifa uvažavajući upravo i naše uslove i naše potrebe i zaštite domaće proizvodnje i naše potrebe omogućavanja da se pokrene proizvodnja i naše fiskalne i sve druge potrebe itd. Iz razloga što se sa tim poslovom poprilično oteglo i što smo stupili u kontakt i u obavezu da uđemo u pregovore sa Svjetskom trgovinskom organizacijom radi pristupanja u Svjetsku trgovinsku organizaciju, Svjetska trgovinska organizacija je takav rad praktično svojim dopisom koji ja trenutno nemam, jer nisam znao da ćemo danas raspravljati u drugom čitanju o carinskoj tarifi, koja je praktično nama blokirala mogućnost popravljanja carinskih tarifa u smislu njenog povećanja. Obzirom na takvo stanje, mi smo u poziciji da postojeću carinsku tarifu uz pre....kako ih mi zovemo ili takse na određene proizvode koji se plaćaju pri uvozu tih proizvoda, mi smo bili u mogućnosti da samo postojeće carinske stope i postojeće prelemane kao dodatnu carinu dodamo na postojeće carinske stope i da to usvojimo kao carinsku tarifu. U tom pogledu jedino se moglo i jedino je bilo prihvaćeno od Svjetske trgovinske organizacije da se ide na, da se ostavlja mogućnost da se određene carinske stope sniže. Obzirom da se ovdje i kroz amandman I i kroz amandman II predlaže povećanje carinskih stopa i u prvom amandmanu i dodatne carine, ovdje se konkretno radi, nije iznešeno, radi se o sirovim svinjskim butovima koliko sam shvatio ili sirovoj šunci, još dodati, ostaviti 10% i dodati 5 KM to je daleko veće odstupanje. Čak duplo veće odstupanje u carinskom opterećenju u odnosu na dosadašnje koje smo imali, a kada je u pitanju amandman II ovdje se praktično sve ono što nije upotrebljeno u proizvodnju radi o povećanju carinskih stopa za 10%. Tako sam shvatio ovdje, ako sam dobro shvatio. Mislim da je ovo neprihvatljivo i ja bi molio da se ovo moje obrazloženje uvaži da ne bi imali i ovi amandmani ne usvoje, jer možemo izazvati sami sebi probleme. Mi smo do kraja godine dužni da pošaljemo memorandum da smo usvojili novi zakon o carinskoj politici i novi zakon o carinskoj, odnosno izmjene i dopune zakona i novi zakon o carinskim tarifama da bi mogli uopšte pristupiti daljim pregovorima. Eto to je to. 49
Ja se zahvaljujem na iznošenju mišljenja zamjenika ministra. Da li nakon ovog predlagač ostaje pri amandmanima? Predlagač ostaje pri amandmanima što znači možemo pristupiti izjašnjavanju. Oprostite. Rasprava o amandmanima. Izvolite.
Želim da iznesem stav Kluba. Naime mi ćemo uvažiti mišljenje Savjeta ministara, dakle oko ovih amandmana s obzirom na iznešene razloge koje smo ovdje čuli. Ja sam izašao iz još jednog razloga, a to je da pitam ljude iz Savjeta ministara koji nisu imali priliku da se izjasne o usvojenom amandmanu koji je sad sastavni dio teksta. Da li je ovaj dio provodiv u praksi? Naime bojim se da smo ovim stvorili osnov da nam dio roba sirovina uđe na tržište koje kasnije na adekvatan način nećemo moći pratiti, odnosno pratiti njihovo pretvaranje u gotove proizvode i promjenu tarifnih stavova i da ćemo postići drugi efekat, odnosno umjesto da imamo pozitivne efekte na budžet mi ćemo imati negativne efekte na budžet. Čini mi se da uvrštavanje ovih amandmana u tekst vrlo problematično i zbog toga bi ja molio zaista ljude iz Savjeta ministara da se izjasne da li je moguće ovo pratiti. Hvala.
Ja se zahvaljujem. Ja bi vas samo podsjetio da smo u fazi rasprave o amandmanima Jerke Ivankovića koji nisu prošli komisijsku fazu. Amandmani koji su usvojeni na komisiji su sastavni dio teksta zakona o kojima ćemo će se izjasniti i ne bi bio sklon kao predsjedavajući da dozvolim da se rasprava ponovo vrati načelne principe itd. poštujući naravno Poslovnik. U tom kontekstu ja ukoliko nema više, jedan i amandmanu II Jerke Ivankovića, tražim da pristupimo izjašnjavanju. Dakle, čuli smo mišljenje, zamjenik ministra je iznio stanovište da su ova dva amandmana ne prihvatljiva s aspekta stajališta Vijeća ministara. Predlagač je dao obrazloženje zašto smatra da su ti amandmani prihvatljivi. Ja molim izaslanike da pristupe izjašnajvanju. Amandman I Jerke Ivankovića u tarifnoj oznaci 021011 pa onda 0000 stopa carine se mijenja i glasi 10% plus 5 KM po lilogramu. Ko je zato da se ovaj amandamn usvoji? – 4 Ko je protiv ovog amandmana? Ko je suzdržan? Konstatujem da je amandman dobio potrebnu većinu, dobio potrebnu većinu. Prilazimo entitetskom. Ja zahvaljujem prilazimo izjašnjavanju. Amandman je dobio potrebnu većinu. 50 Sad pristupamo entitetskom izjašnjavanju. Ko je za amandman iz Federacije? – 4 Ko je protiv amandmana iz Federacije? – 2 Ko je suzdržan? – 3 Amandman je dobio entitetsku većinu u Federaciji – trećina je bila za. Kasnije u onom protiv se ide. Iz RS ko je za amandman? – ni jedan. Amandman nije dobio potrebnu većinu u RS. Amandman ide na usaglašavanje. Ja ne znam kolega šta vi vidite. Pristupamo o izjašnjavanju amandmana II Amandman II glasi: Svim tarifnim oznakama dodati na postojeću carinsku stopu još stopu od 10% carine, osim repromaterijala koji se koristi u proizvodnji i prilikom proizvodnje doživljava takvu promjenu da udovoljava kriteriju izmjene tarifnog broja. Ko je za? – 2 Ko je suzdržan? – 8 Ko je protiv? – 3 Amandman nije dobio potrebnu većinu. Obzirom da ne možemopristupiti izjašnjavanju, prije usaglašavanja u vezi ovog amandmana, ja tražim pauzu od pet minuta, da vidimo da li m ožemo dobiti u Kolegiju. [[PAUZA]] Protiv amandmana iz RS Amadnamn nije dobio potrebnu entitetsku većinu i nije sastavni dio teksta zakona. Stekli su se uslovi da se izjasnimo o tekstu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o carinskoj tarifi BiH i carinskim tarifama. Molim vas, ko je za tekst zakona? Molim vas da ponovo dignemo ruku, službe nisu stigle evidentirati. Drago Iliću, maloprije si glasao za. – 12 Ko je protiv? Nitko. Ko je uzdržan? Konstatujem da je uz 12 glasova za, jednoglasno usvojen ovaj tekst zakona.
Nije jednoglasno, 12 – 2.
Je li ima potrebe entitetsko glasanje? Nema potrebe entitetsko glasanje, obzirom da nije bilo nikoga protiv. Predlažem da pristupimo daljoj realizaciji tačaka dnevnog reda. Očekujem da će realizaicja brzo ići i nisam pobornik pauza, koje uobičajemo dajemo oko 2 sata. Slažete li se? Slažete. 51 Ad.13. Ugovor o zajmu između BiH i Evropske banke – Projekat rekonstrukcije željeznica Otvaram raspravu. Ko je za? Radi se ratifikaciji niza ugovora. Ima li neko protiv? Nema. Uzdržanih? 12 za – 2 uzdržana. Ad.14. Sporazum o razvojnom kreditu između BiH – projekt olakšanja trgovine i transporta u Jugoistočnoj Evropi Ima li neko da se javlja za riječ? Nema. Zaključujem raspravu. Koje za? Ima li neko protiv? Suzdržanih – 2. 2 suzdržana i 12 glasova za. Ad.15. Ugovor o finansiranju između BiH i Evropske banke – Projekat za željeznice BiH Ima li neko da se javlja za raspravu? Nema. Ko je za? – 13 za. Ima li neko suzdržan? – 1 Konstatujem da smo usvojili sa 13 glasova za i 1 suzdržan. Ad.16. Ugovor o zajmu između BiH i Evropske banke za rekonstrukciju i razvoj – Projekat rekonstrukcije elektroenergetskog sistema Ima li neko da se javlja za raspravu? Nema. Ko je za? Ima li neko protiv? Udzržanih? Nema niko. Konstatujem da je jednoglasno usvojen. Ad.17. Ugovor o finansiranju Projekat rekonstrukcije elektroenergetskog sistema Ima li neko da se javlja za raspravu? Izvolite gospodine Divkoviću.
Predsjedavajući ja sam to propustio i na prethodnom ugovoru, a evo sad oko ovog da kažem. Nešto je oko toga rekao ministar kad je govorio oko Pakta o stabilnosti oko zasjedanja ovih stolova. Radi se o tome, da neki uvjeti koji su tamo postavljeni a radi se o Agenciji za transport el. energije itd. koji su osnov, praktično za donošenje, za 52 potpisivanje ovog ugovora nisu ispunjeni i ako smo dobili obrazloženje, da praktično kreditori prihvate to ne ispunjavanje, ali ja predlažem da mi, uz prihvatanje ovoga, bar jednim zaključkom obavežemo Vijeće ministara, da ide na ubrzani postupak, rekao bih, formiranje te agencije itd. kao što je neophodno.
Je li možete tačno formulisati zaključak? Molim vas da formulišete zaključak. Imamo prijedlog zaključka uz ovu tačku dnevnog reda i trebamo se izjasniti o ovo ugovoru. Ko je za prihvatanje ugovora? Ima li neko protiv? Uzdržanih? Je li možemo dobiti zaključak ili ćemo napraviti pauzu da di formulisali zaključak? Izvolite.
Ja sam imao vlro malo vremena za zaključak, tako da predlažem da se donese zaključak Doma, da Vijeće ministara ubrza procedure oko formiranja agencije za transport el.energije i, što je uvjet za potpisivanje ovog ugovora. Mislim da je to puni naziv agencije.
Gospodine Divkoviću, možda bi bilo dobro da to kao inicijativu za narednu sjednicu formulišemo kao obavezu.
Prihvatam.
Zahvaljujem se, da se ne izjašnjavamo o ovome. Ad.18. Sporazum između Vijeća ministara BiH i Vlade SR Njemačke o finansijskoj saradnji ’99.- 2000. Da li se neko javlja za riječ o ovoj tački dnevnog reda? Zaključujem raspravu. Ko je za? Ima li neko protiv? Suzdržanih? 12 za i 2 uzdržana, konstatujem da je prihvaćeno. 53 Ad.19. Zakon o statistici – predlagač je Vijeće ministara – prvo čitanje U skladu sa članom 90. Otvaram raspravu. Imate izvještaj nadležnih komisija. Da li ima potrebe da predsjednici komisija i Vijeće ministara nešto govore o ovoj tački. Zahvaljujem, nema. Otvaram raspravu. Ko se javlja za raspravu? Javio se uvaženi kolega gospodin Špirić.
Zahvaljujem uvaženom predsjedavajućem gospodinu Tokiću. Dame i gospodo, naravno malo da se šalimo.
Ja se nisam šalio kad sam rekao.
Umor uzima svoje, ali evo želim da kažem da se radi o značajnom zakonskom projektu. Ja ću samo radi svih nas napraviti jedan mali podsjetnik, na koji način se došlo do ovog zakonskog, dakle zakona u prvom čitanju i iz mogućnost zaključka vezano za ovaj zakon. Početkom septembra ...
To ne remeti rad Doma i mislim da bi bilo korisno da završimo usaglašavanje paketa CIPS hvala vam. Oprostite.
Brzo ću ja, naravno. Ibro nećeš faliti, dobro je da završiš posao. Početkom septembra 1999.godine, EURO STAT je pozvao članove Poslovodnog odbora Agencije za statistiku i direktore entitetskih zavoda za statistiku, u posjeti toj instituciji u Luksemburgu. Organizovanim sastancima su, također, pristustvovali međunarodni koordinator u Agenciji – predstavnik OHR-a. Prilikom ove posjete, jasno je naglašenja obaveza donošenja zakona, kojim se uređuju odnosi u oblasti statistike, a u skladu sa evorpskim standardima. Predloženo je, da sami postignemo dogovor i izradimo prijedlog, a ukoliko nam zatreba pomoć EUROSTAT-a, EUROSTAT je spreman da pruži neophodnu stručnu pomoć da donošenju zakona. Kako ni nakon više mjeseci nikakav dogovor nije postignut, u martu 2000.godine, stigao je pravni ekspert iz EUROSTAT-a, koji je nakon razgovora obavljenih u BiH pripremio prvi tekst zakona. O tom prijedlogu se razgovaralo na više 54 sastanaka, koji su organizovani posredstvom Ministarstva civilnih poslova i komunikacija kao resornog ministarstva ili resornog organa. U skladu s tim pred statistiku BiH se postavlja obaveza harmonizacije svih metodologija i klasifikaicja sa međunarodnim standardima. Agenciji za statistiku se obraćaju mnoge institucije, koje traže podatke za BiH. Među njima su, u prvom redu UN – Sektor za statistiku EUROSTAR, MMF, Svjetska banka, Svjetska trgovinska organizacija, UNESKO, UNICEF i druge. U publikacijama ovih važnih institucija nije predstavljena BiH ili je predstavljena sa vrlo malo podataka. Značaj podataka za BiH je, očigledan. Što se tiče izrade podataka za nivo BiH, primjena međunarodnih standarda je obavezna, ukoliko želimo da idemo u korak sa svijetom. To svakako ne znači sa metodološkog stanovišta, prosto zbrajanje podataka, koje obezbjeđuju zavodi za statistiku entiteta. To je moguće, samo u slučaju dobijanja brojnog stanja, npr. stanovnika,učenika i slično. Za sva druga ozbiljna istraživanja i dublje analize, izrade relevantnih pokazatelja ili ...npr. potrebni su, čak i individualni podaci. Ovdje je, naravno, veoma važna zaštita podataka. Predloženi tekst zakona utvrđuje obavezu, obezbjeđivanja podataka za nivo BiH, ali u isto vrijeme uvažava samostalnost entitetskih zavoda u njihovoj obavezi, obezbjeđivanja podataka za potrebe institucija entiteta i drugih korisnika. Ovim tekstom je, također, predviđena i zaštita podataka, tj. dostavljanje podataka bez identifikaicje, što se odnosi na ime matični broj, adresu i slično. Ovaj zakon predstavlja ispunjavanje minimalnih zahtjeva koji su pred Statistiku BiH postavljeni, bez obzira na odluku, koju statistička institucija, koja statistička institucija treba da obezbjeđuje podatke za BiH, u ovom slučaju Agencija za statistiku BiH, dužna je da poštuje iste principe. Dakle, što se tiče principa i onoga na čemu počiva ovaj zakon, ja ih podržavam. Ono što mislim da bi trebalo danas uraditi, donijeti jedan zaključak, da nadležne institucije BiH, dakle,nadležne institucije postignu sporazum oko imovine bivšeg zavoda za statistiku BiH. Mislim da pre uređenja zakonskog, taj sporazum mora donijeti, evo da zaključak bude, da nadležne institucije do primjene ovog zakona postignu sporazum oko imovine bivšeg statističkog ... BiH, s obzirom da se ne spori nadležnost entitetskih zavoda, ali mislim oko imovine se mora postići sporazum. Hvala vam.
Da li se još neko javlja za riječ, vezano za raspravu po članu 90.o neophodnostima i načelima, koji se odnose na zakon o statistici? Ukoliko ne, zaključujem raspravu. Podsjećamo, raspravu o amandmanima, zbog čega smo i pomjerili ovo, ovo ćemo obaviti na narednom zasjedanju, jer ima amandmana koji su podnešeni, a nisu prihvaćeni na komisiji. Ko je zato da se vodi rasprava o članovima ovog zakona? – 11 Ko je protiv? Uzdržanih nema. Jednoglasno. Hvala. 55 Ad.20. Zakon o koncesijama Prvo vodimo raspravu o neophodnostima i načelima na kojima je zakon utemeljen i izvještaj nadležne komisije ste dobili. Da li neko se javlja za riječ? Zaključujem raspravu. Ko je zato da se vodi rasprava o članovima ovog zakona? – 10 Jednoglasno. Konstatujem da smo Zakon o koncesijama predlagača Vijeća ministara, usvojili u prvom čitanju. Ja bih vas zamolio sa zakašnjenjem od 25 minuta, predvidjeli smo da u pola dva završimo izjašnjavanje, vezano za tačku 5. To je zakon o pravobranilaštvu BiH. Podsjetit ću vas, rasprava je okončana. Uloženo je 8 amandmana od strane gospodina Špirića. Ja bih zamolio predstavnika Vijeća ministara, od koga smo zatražili mišljenje u vezi ovih amandmana da iznese mišljenje.
Poštovano Predsjedništvo, poštovani zastupnici, Vijeće ministara se konzultirano, vezano za Zakon o pravobraniteljstvu, odnosno pravobranilaštvu i, budući da je sudjelovao predstavnik Vijeća ministara na komisijskom dijelu, gdje je jedan amandman prihvaćen, to je amandman I na članak 1. ovog zakona i, Vijeće ministara se slaže da to bude sastavni dio teksta. Ostali amandmani su, praktično, odstupanje od koncepcije ovog zakona i u konsultacijama sa predlagačom, jer predlagač je prihvatio jedno ovakvo obrazloženje, tako da konstrukcija zakona ostaje kako je predložena od Vijeća ministara, s tim da je prihvaćen amandman I gospodina Špirića.
Zahvaljujem. Ja bih zamolio još samo gospodina Špirića da se izjasni, da li, nakon ovakvog mišljenja ostaje pri svih osam amandmana ili odustaje od nekih amandmana?
Dame i gospodo, ja prihvatam tumačenje Vijeća ministara. Mislim da nema potrebe da, s obzirom na raspoloženje koje je vladalo u raspravi, ja bih molio da ovaj amandman kojeg je prihvatilo Vijeće ministara postane sastavni dio teksta. To će, jednostavno, opredijeliti moj stav nasprem cjelokupnog zakona. Dakle, nema potrebe.
Ostale amandmane povlačite. 56 Zahvaljujem. Imamo obavezu, da nakon pozitivnog mišljenja Vijeća ministara na amandman I gospodina Nikole Špirića, pristupimo izjašnjavanju. Ko je za usvajanje amandmana I Nikole Špirića na zakon o pravobranilaštvu BiH? –9 Ko je protiv? – 2 su protiv, bez obzira što je zeleni karton kod gospodina Genjca. Uzdržanih? Nema. Konstatujem da je ovaj amandman usvojen i daje postao sastavni dio teksta zakona i, u skladu sa predviđenim procedurama, molim da se izjasnimo o tekstu zakona o pravobranilaštvu BiH. Ko je za tekst zakona? – 11 Konstatujem da je jednoglasno usvojen tekst Zakona o pravobranilaštvu BiH, čime smo okončali i tačku 6. Ja bih vas molio, obzirom na značaj usaglašavanja, koje upravo, teče, da napravimo pauzu.
Tačka 5.je Zakon o pravobranilaštvu.
Tačka 5.oprostite molim vas. Hvala kolega. Mi smo iscrpili zakon o koncesijama. Imamo još samo preostalu tačku to je 21. Ad.21. Izjašnjavanje o izvještaju zajedničke komisije oba doma o postizanju sporazuma sporazuma o jedinstvenom tekstu zakona Ne razumijem kako možemo kad nemamo izvještaja. Podijeljen je izvještaj. Što znači, sve jedno, ja predlažem da napravimo pauzu pa da se izjašnajvamo o kompletnoj tački dnevnog reda. Dajem pauzu od pola sata, ali bih vas molio da ostanemo u takvom sastavu da bi imali i kvorum. Hvala vam, što znači u pola tri je nastavak, koji možemo vrlo brzo realizirati. PAUZA Ja sam mislio da će ovo, proces usaglašavanja brže ići, pa sam zamolio izaslanike da sačekaju. Obzirom da proces usaglašavanja, ne ide na način da imamo puno suglasje, na način da možemo obezbijediti usvajanje tog izvještaja u oba doma sada, zatraženoje još vremena od nekih članova Komisije za usaglašavanje i ja prekidam ovu sjednicu. Nastavak ćemo zakazati u terminu, uz narednu sjednicu, ako ne budu iskrsle neke nove vanredne okolnosti Hvala vam i oprostite zbog ... Sjednica je prekinuta u 1450 sati. 57 Poštovani delegati-izaslanici, vaše ekselencije, poštovani gosti, predstavnici medija, sve prisutne pozdravljam. Sjednici je prisutno 15 delegata-izaslanika, što znači 5 iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog i 5 iz reda srpskog naroda. Budući da imamo kvorum, možemo punovažno donositi odluke, za nastavak 11. sjednice, preostalo je da se Dom izjasni o izvještaju zajedničke komisije oba doma o postizanju jedinstvenog teksta Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vanjskom dugu, zakona o ličnoj karti državljana BiH i zakon o zaštiti ličnih podataka. Dom naroda i Predstavnički dom su usvojili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vanjskom dugu, Prijedlog zakona o ličnoj karti, Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka u različitim tekstovima. U skladu sa Poslovnikom član 95. stav 2. nakon saslušanog izvještaja. Hoćemo li saslušati izvještaj izvjestioca ispred, izvolite Spahiću.
Želim da vas obavijestim gospodo predsjedavajući, kolege delegati, predstavnici Vijeća ministara i predstavnici međunarodne zajednice i medija, da smo mi imali u dva navrata sastanak ove zajedničke komisije. Dobili ste izvještaj te komisije. Radi se o usaglašavanju, koje je praktično završilo na slijedeći način. Iz onog što ste vidjeli iz izvještaja, treba da znate da sam zajedno sa svojim kolegama, gospodinom Sušcem i gospodinom Rodićem i sa odgovarajućim sastavom Komisije Predstavničkog doma, usaglasio da ponudimo prijedlog našem domu, da prihvati ove izmjene koje se tiču amandmana koji su na jedan od zakona podnesene od strane Doma naroda i prihvaćene, one su od strane Predstavničkog doma također prihvaćene, a kad je riječ o drugom zakonu, koji se direktno odnosi na jedan član, vezan je za upozorenje građanima od strane službenika države na različitim razinama da bi im unošenje podataka vezanim za entitet, moglo izazivati eventualne poteškoće u korištenju tog ličnog dokumenta, Komisija se u načelu saglasila oko jednog stava da bi to moglo se regulisati posebnim pravilnikom i uputstvima od strane ministra za civilne poslove. Ja sam zatražio u skladu sa tom procedurom, da ministar Mihajlović odgovori na moj upit, izdvojeno mišljenje, da li Vijeće ministara, odnosno ministar koji je naldežan za tu oblast povlači, praktično, prijedlog na kojem je inistirao sam ministar u ime Vijeća ministara na sjednici Doma naroda. Gospodin Mihajlović je izjavio članovima Komisije i meni, pošto sam taj zahtjev 58 uputio, da su oni saglasni sa tom promjenom i da ostaju pri mogućnsoti da dođe do usaglašavanja između Predstavničkog doma i Doma naroda. Prema tome, kompletan izvještaj ste dobili potpisan od strane članova Komisije i imate ga pred sobom, radi se o jednoj intervenciji, koju sam ja smatrao da je principijelno potrebno uraditi, jer kada jedan organ kao što je vlast izvršna insistira na jednom rješenju i nakon toga kada dođe do nesaglasnosti između dva doma, smatrao sam da je bitno da taj isti organ se jasno odredi oko tog člana. Prema tome, to je rezultat našeg rada. Ovdje su kolege Sušac, kolega Rodić i ja, stojimo na raspolaganju, ako imate nekih pitanja u vezi, posebno sa ovim dijelom, s obzirom da je prvi zakon prošao tako što je prihvaćen od strane članova Komisije iz Predstavničkog doma, kao rješanja koja su prihvaćena u Domu naroda. Izvolite.
Zahvaljujem. Poslovnički ovdje ne postoji rasprava, ali ako neko želi dodatne informacije bez rasprave, jer ovi su zakoni usvojeni. Izvolite gospodien Džaferoviću to je pitanje.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo, ja imam potrebu da dam komentar svoj kao poslanik na usaglašeni tekst od strane komisija oba doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, kada je po srijedi tekst zakona o ličnoj karti. Ja ne znam gdje će nas sve skupa ovo odvesti, ali moj je dojam da je, ne moj dojam, nego sasvim sigurno je to tako, da je i Komisija koja je usaglašavala ovaj tekst otišla još jedan korak dalje, kada je u pitanju izgled lične karte državljana BiH. Ja želim samo da vas podsjetim, neću uzimati puno vremena. Stav međunarodne zajednice, stav OHR-a, stav Vijeća Evrope, stav rezolucija Vijeća Evrope je, bio, takv je bio prvobitni tekst koji je došao u parlamentarnu proceduru, da na ličnoj karti držvljana BiH može samo biti naziv države.
Uvaženi izaslaniče, ja vas molim ...
Vrlo, vrlo kratko gospodine predsjedavajući, zaista nema potrebe. Ja vas molim da me poštedite. Može samo stajati naziv države. Nakon toga je ovaj dom, naravno uz moje protivljenje pristao nato da pored naziva države, na zahtjev stranke, na zahtjev građanina u ličnoj karti se može upisati i naziv entiteta. Ali ovaj dom je usvojio i jedan mehanizam, koji glasi, da je službenik koji izdaje ličnu kartu dužan građaninu, koji zahtijeva da se na ličnoj karti pored naziva države upiše i naziv entiteta, dati jedno upozorenje da bi takav zahtjev mogao biti štetan za njega, jer mu može praviti smetnje u komunikaciji sa tom ispravom, kao budućom ispravom koja će se koristiti u 59 međunarodnom saobraćaju. Sad se iz zakona, dakle, suština usaglašavanja je, da se sad iz zakona briše i to upozorenje. Dakle, više službenik nema obaveze da upozorava građanina, koji zahtijeva da se upiše i naziv entiteta na ličnu kartu da ga upozori na štetne posljedice tog čina. Dakle, otišlo se i korak dalje i ja naravno kao i prošli put sam duboko protiv ovakvog rješenja. Toliko.
Zahvaljujem gospodinu Džaferoviću. Ja vas zaista upozorvam da ću se držati striktno Poslovnika. Nema potrebe da ponavljate diskusiju ili dijelove sojih diskusija koje su već ovom domu poznate. Ukoliko imate potrebe, obraćanja javnosti, onda zato mogu služiti sve ove prostorije u Parlamentarnoj skupštini kao i prisutni mediji. Ukoliko nema pitanje, ali govorim samo pitanja ne zloupotrebu javljanja, ja u skladu sa Poslvonikom član 95.nakon saslušanog izvještaja molim za izjašnjavanje. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o vanjskom dugu. Ko je zato da se prihvati izvještaj o usaglašavanju? Jednoglasno. Zakon o ličnoj karti državljana BiH Ko je za, govorim o izvještaju? – 11 za Ko je protiv? – 2 Uzdržanih? – 2 Konstatujem da je entitetskom i svakom drugom većinom i ovaj izvještaj usvojen. Zakon o zaštiti ličnih podataka – Izvještaj o usaglašavanju. Ko je za? Ko je protiv? Ko je uzdržan? Konstatujem da je i ovaj izvještaj dobio potrebnu većinu i entitetsku većinu. Time je iscrpljena 11.sjednica Doma naroda Parlamentarne skupštine. Prije početka, iz tehničkih razloga, prije početka 12.sjednice, dajem pauzu od 5 minuta.