Slijedeće iznošenje stajališta je u ime Kluba zastupnika SDP-a, uvažena zastupnica Sanja Radolović.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, u pandemiji korona virusa već smo nekoliko puta pričali u ovoj sabornici o tome, ali kažu da je ponavljanje majka znanja, a ja ću danas iznijeti malo konkretnije podatke. Tako u pandemiji korona virusa je privremeno zaustavljena mjera 6.1. stjecanje prvog radnog iskustva ili pripravništva, a koja predstavlja jednu od mjera aktivne politike zapošljavanja za sve struke kojima je to obveza da bi se kasnije moglo pristupiti stručnom ispitu, dobiti licencu, a dakle jedna od takvih struka je kao što pretpostavljam da znate, i dakle naša najdeficitarnija struka današnjice, a to je zdravstvena struka. Provedba mjere ponovno je započela u rujnu, dakle tek u rujnu je započela provedba mjere za 2020.g., no u javnim zdravstvenim ustanovama još nema natječaja, a tek je nekolicina natječaja objavljena u privatnom sektoru. Zadnji natječaji u javnim ustanovama raspisani su tek u listopadu prošle godine. Dakle, u ovoj godini još uopće nije bilo natječaja za ono što je predviđeno planom za 2020.g. Međutim, nije samo to apsurd, još veći apsurd predstavljaju donesene kvote za pripravništvo i odobrena mjesta za tzv. pripravnička mjesta. Primjerice, broj kvota je slijedeći na razini cijele Hrvatske. Pazite, 99 pripravnika za bolnice dakle niti 100 pripravnika za bolnice u našoj zemlji, u čiji broj ulaze sve zdravstvene struke kao i viša te srednja stručna sprema. Svega je odobreno 50 pripravnika za domove zdravlja i 21 pripravnik za zavode za javno zdravstvo. Sveukupno govorimo o 33 pripravnička mjesta za najveće zdravstvene ustanove. Primjerice u našoj najvećoj zdravstvenoj ustanovi u zemlji u KBC-u Zagreb odobreno je 5 mjesta. Ovdje ne govorim o onome što je dakle realizirano, tek što je planirano i što još nije dakle niti dan natječaj. Dakle, svega 5 odobrenih mjesta za KBC Zagreb. KBC Rijeka također 5 mjesta. KBC Split 5 pripravničkih mjesta. KBC Vinogradska odnosno Sestre Milosrdnice svega 5 mjesta i naša COVID bolnica KB Dubrava 5 mjesta dok KB Merkur je dobio 4 mjesta. Klinika za dječje bolesti također kao i KB Merkur svega 4 pripravnička mjesta. Međutim nije niti apsurd ovoga što još nisu niti započeli natječaj za pripravnička mjesta, nije još niti apsurd ovoga tako mali broj planiranih pripravničkih mjesta. Najveći apsurd je što ti ljudi posebice oni zdravstvene struke kojih nam nedostaje moraju biti dakle na zavodu prijavljeni kao nezaposleni, ne mogu raditi dakle ostvarivati svoje pravo na rad i na plaću i po 3 godine čekaju da odrade staž tako da pristupe stručnom ispitu i tek onda dobiju licencu za svoj samostalni rad. Dakle istovremeno u Hrvatskoj nedostaje medicinskih djelatnika. Ministar zdravstva poziva na opću mobilizaciju. Poziva umirovljene liječnike i medicinsko osoblje da pomognu kolegama u borbi protiv pandemije i vrate se na svoja prethodna mjesta, a s druge strane imamo paradoks paralelno tisuće novih studenata upisuje škole i fakultete nakon kojih moraju odraditi pripravnički staž a nisu u mogućnosti dobiti licencu za ono za što su se školovali. Prema podacima Hrvatskog zavoda za zapošljavanje za 2020. godinu ostalo je neiskorišteno 170 pripravničkih mjesta u odnosu na plan koji je donesen na početku provedbe ove mjere u 2018. godini. Ovim putem pozivam ministra Beroša da krene sa tom svojom mobilizacijom zdravstva i da se smjesta zaposle ti ljudi da im se odobri pripravnički staž i da ih se adekvatno plati. Hvala.
Slijedeća iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, uvažena zastupnica Sandra Benčić.
Zahvaljujem se potpredsjedniče. Ja ću danas ko i u nekoliko već navrata govoriti ponovno o onome što je ključni problem i društva i, i, i gospodarstva, a to je ova covid kriza. Apelirali smo prije nekih tjedan dana na Vladu RH da se promijeni model upravljanja krizom, a da se kao prvo unutar stožera razdvoje razine donošenja odluka s jedne strane od epidemiologa kao epidemiološke struke koja donosi određene epidemiološke preporuke do ove druge političke razine koja onda donosi odluke bilo da se radi o vladi koja formalizira neku preporuku kao odluku, bilo da se radi o nama u saboru koji formaliziramo to u obliku propisa iz razloga što se određenom preporukom ograničavaju ustavna prava i slobode građana. Naravno kao što znate ništa od toga, ništa od toga nije usvojeno, ali šta je posljedica toga? Posljedica toga je da mi nemamo točku odgovornosti za poteze koje radi vlada i stožer, a za koje mnogi znanstvenici i stručnjaci, pa i Hrvatska udruga liječnika govore da su licemjerni, da su opasni i da su kukavičluk. O čemu konkretno govorimo? Govorimo o tome da mi ne znamo točno da li je to bio premijer Plenković ili je to bio g. Capak ili je to bio potpredsjednik vlade Božinović, ko je točno odgovoran za odluke koje stvaraju iznimke od primjene epidemioloških mjera kao što je primjerice bila iznimka za slavlje Torcide u Splitu ili kao što se sada predviđa takva iznimka za Kolonu sjećanja u Vukovaru? Mi smo jučer rekli i javno smo objavili da smo apsolutno svjesni važnosti i značaja tog dana, da smo svjesni koliko kolona sjećanja mnogima znači i da smo svjesni da to naravno nisu samo Vukovarci nego svi oni koji su sudjelovali u obrani Vukovara koji danas žive možda diljem, diljem Hrvatske i koji žele na taj dan doć u Vukovar. Ali da smo isto tako svjesni da je sada apsolutni prioritet zaštita zdravlja građana. Ako nam je to prioritet, ako želimo zaštiti naše građane i ako smo rekli da će svako i u svom privatnom životu i u poslovnom životu i mi kao društvo sada raditi određene ustupke, da ćemo se suzdržavati određenih ponašanja, onda to mora vrijediti uvijek i mora vrijediti za sve. Jer ako omogućimo velika okupljanja zato što se radi o nekom posebnom danu onda ono sve što mi sada ovdje radimo, sve što rade svi drugi građani, sve što rade svi oni koji ne mogu na posao ili djeca koja su u samoizolaciji i nisu na redovnoj nastavi u školi, svi oni, svi oni to rade zapravo za to da bi se onda u jednom danu to sve bacilo u vodu, to ne možemo dozvoliti. Apeliram još jednom da se mjere, epidemiološke mjere vežu uz jasne indikatore broja zaraženih, a posebno projekcije broja koji treba hospitalizaciju kako bi znali točno što je plan A, kada idemo na plan B mjera, kada idemo na plan C mjera i da ta odluka nije arbitrarna odluka u tom trenutku bilo premijera bilo kog drugog nego da se ona automatski primjenjuje kada se ostvare ti određeni parametri broja oboljelih odnosno broja koji treba hospitalizaciju. Na to apeliraju i brojni znanstveni stručnjaci. Druga stvar koja je izuzetno važna i ne ide prema vama kao kolegama, ali ide prema članovima znanstvenog savjeta odnosno znanstvenog vijeća. Bilo bi izuzetno važno da kada članovi znanstvenog vijeća istupaju u javnosti da istupaju kao kolektiv koji je donio razgovorom određenu zajedničku odluku i zajedničku preporuku iza koje mogu stajati svi članovi. Nije u redu da svaki dan pojedini članovi sa divergentnim stavovima izlaze samostalno van, to zbunjuje građane i smanjuje povjerenje građana u ono što im govori struka i u ono što im govori politika. Prioritet je da svi zajedno sada počnemo raditi na povratku tog povjerenja građana u upravljanje ovom krizom. Hvala vam.
Imamo jednu povredu Poslovnika, uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović, izvolite.
Ok, evo kaže kolegica Benčić da ne vidim ovo kao neki božji znak. Kolegice Benčić 19. rujna je održan Pride Zagreb.
Koji, koji članak je povrijeđen?
238. naravno, 238., Pride Zagreb gdje je bilo 100-tine i 100-tine vaših istomišljenika i vi ste bili ako se ne varam je li? Niste vi bili? A bili ste i vi i onda vam nije smetala socijalna distanca, a onda je već bjesnila korona kriza i korona epidemija. Dakle, kolegice to su dvostruka mjerila. Vukovar da, a ako će baš tako onda Pride ne.
Dobro, vi znate da to nije bila povreda Poslovnika nego replika, dobivate opomenu.
Iznosit će stajalište Kluba zastupnika IP-a, Pametnoga i GLAS-a gospođa Dalija Orešković. Izvolite.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. U današnjem slobodnom govoru koristit ću dijelove teksta jedne naše ugledne novinarke, neću navesti njezin identitet da ne ispadne da ju protežiram bilo nju, bilo list za koji piše, ali njezine riječi se u ovoj sabornici moraju čuti. Sam naslov kaže ovako „U našem sudstvu odvijaju se sudbonosni procesi, ali za to ni vlast ni oporbu nije briga“. Mene su te riječi duboko uznemirile, a nadam se da će uznemiriti i sve vas. U tekstu nadalje piše „Prošloga tjedna Ustavni sud donio je odluku koja će imati ozbiljne i dalekosežne posljedice za hrvatsko sudovanje, a nitko u zemlji se na to nije ni osvrnuo. Pomalo neobično ili su svi počevši od Vlade Andreja Plenkovića do cjelokupne oporbe digli ruke od pravosuđa ili smatraju da je u pravosuđu sve u najboljem redu. Riječ je o odluci Ustavnog suda da osnivanje Visokog kaznenog suda koji će odlučivati u žalbama u svim najvažnijim kaznenim predmetima ne narušava ustavnu poziciju Vrhovnog suda čiji je posao ujednačavanje sudske prakse. Ustavni sud je pokrenuo postupak ocjene ustavnosti i blokirao početak rada Visokog kaznenog suda do svoje konačne odluke, a važan element u odlučivanju bila su im mišljenja Katedri za kazneno procesno pravo s četiri pravna fakulteta koliko ih Hrvatska ima. Odluku donosili sve dok nisu dobili ta mišljenja, ali ono što je neobično kada su ta mišljenja zaprimili nisu ih uvažili. Dakle, četiri katedre poslala su svoja mišljenja Ustavnom sudu u kojem tvrde da se uspostavom novog Visokog kaznenog suda krši i sužava ustavna ovlast Vrhovnog suda da kao najviši sud u državi osigurava jedinstvenu primjenu prava i ravnopravnost svih u njegovoj primjeni. Jedinstvena primjena prava podrazumijeva da sudovi kada utvrde isto činjenično stanje i primjene iste pravne norme moraju donijeti istu presudu ili isti pravorijek. Time se postiže pravna sigurnost i predvidivost.“ To je ono svojstvo koje je Hrvatska država izgubila, koje je hrvatsko pravosuđe izgubilo i to je ono pravo koje je uskraćeno svim našim građanima. Novinarka se čudi postupku Ustavnog suda koji iako nije vezan nikakvim rokovima u odlučivanju i nije postojao niti jedan objektivni razlog da ne prouči u miru sav materijal koji su im vrsni pravni stručnjaci dostavili, požurio sa svojom odlukom, a isto tako novinarku je iznenadila i reakcija resornog ministra koji je sazvao svoju press konferenciju prije nego što je predsjednik Ustavnog suda Miroslav Šeparović uspio obrazložiti razloge odluke Ustavnog suda. Mene to ne čudi, meni je jasno tko su nalogodavci i članovima Ustavnoga suda, a tko je i nalogodavac resornom ministru. A što je pisalo u obrazloženju primjerice Katedre za kazneno procesno pravo Pravnog fakulteta u Zagrebu, dano na čak 150 stranica vrlo, vrlo suvislog sročenog mišljenja. Između ostalog je Zlata Đurđević kao naš vrhovni autoritet u tom području rekla da se uspostavom Visokog kaznenog suda na kojeg je prenesena cjelokupna žalbena nadležnost Vrhovnog suda donijela jedna nepromišljena i ishitrena odluka jedno ishitreno rješenje kako normativno tako i organizacijski. Njezine glavne argumente apostrofira i novinarka pa ukazuje da ćemo nakon funkcioniranja ovog novog suda dobiti 12 kaznenih sudaca na Vrhovnom sudu koji će odlučivati samo o revizijama, takvih će predmeta godišnje biti tek 150 poprilici. Toliko o učinkovitosti i efikasnosti i racionalnosti. Također osporava i kompetencije sudaca koji će odlučivati u žalbenim postupcima u novom Visokom kaznenom sudu. Neki od njih do sada nisu imali iskustvo baviti se žalbenim postupcima, a čekaju ih vrlo složeni predmeti poput onog primjerice u slučaju Agrokor, možda oni predmeti koji se tiču bivšeg premijera Ive Sanadera, ali isto tako i slučaja Janaf koji se tek pokreće i tu dolazimo do glavnog problema. Dakle, u studenom prošle godine je Državno sudbeno vijeće imenovalo 11 sudaca tog novog čudnjikavog, loše osmišljenog Visokog kaznenog suda. Među njima je sudac Ivan Turudić jedan od onih koji su zalazili u jedan ilegalan klub, klub kojeg je formirao predsjednik Uprave Janafa gospodin Kovačević, jedan od onih koji su uhićeni u nedavnoj aferi, jedan od onih čiji se kazneni postupak sada vodi na sudu kojom taj isti Turudić predsjedava, a danas sutra odlučivat će o žalbi u njegovim predmetima. Nije li to porazno? No ono što je doista najveći poraz je konstatacije novinarke da ova pitanja oporbu ne interesiraju. E pa ja pozivam oporbu da pokažemo da novinarka nije u pravu. Postoje instituti u Poslovniku kojim možemo potaknuti raspravu o izvješćima pravosudnih tijela, a isto tako i pokrenuti inicijative za usvajanje nove Strategije suzbijanje korupcije i popravak onih zakona koji su loši. Dovoljno je vremena za to ostalo.
Hvala.
Sljedeća rasprava u ime zastupnika Hrvatskih suverenista uvaženi zastupnik Hrvoje Zekanović.
Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Vjerujem da ćemo se svi složiti da su djeca naše najveće blago, naša najveća dragocjenost i onda smo svi osjetljivi kada nam se netko dira u dira u djecu, kada ih pokušava odgajati na način kako to njihove obitelji, njihovi roditelji ne žele. I to pravo dolazi iz bilo kojeg dijela političkog spektra i onog lijevog, i oni koji su u centru, i oni koji su desno koji razmišljaju suverenistički i oni koji razmišljaju globalistički. I kada bi netko na primjer djecu liberala, globalista kako god ih nazvali, ljevičara pokušao na silu odvesti na primjer na nastavu vjeronauka ja bi bio siguran da bi se oni pobunili. Pa kada bi netko plasirao na njihove školske mailove koje CARNET dijeli neke sadržaje koje propagiraju nauk Katoličke crkve ja sam siguran da bi se evo kolege iz lijevo-zelenog bloka digli i nešto rekli po tom pitanju. Međutim, imamo drugačiju situaciju. Imamo jednu sve radikalniju LGBTIQ još ima milijun i jedno slovo propagandu. Ovih dana naime na mailove, školske mailove djece u dobi od 10 do 12 godina dolaze mailovi udruge sad ja ne znam jel' se izgovara kanva ili canva. Inače to je online grafički editor za izradu fotografija koji poziva djecu na LGBTIQ aktivizam. Uvijek ja kažem fali još slova. Malo su tu znači izostavili su još 10-tak slova abecede. Dakle, ja ću vam pročitati sadržaj toga maila koji glasi ovako: „Budite ponosni na ono u što vjerujete važno je zaboraviti da promjena mora negdje početi. Zajednička podrška onome u što vjerujete i zauzimanje za to razlozi su za pokretanje povorke ponosa. Premda se ove godine povorke, party, festivali neće održati povorka ponosa ne može se otkazati. Pokažite svoju podršku LGBTIQ plus zajednici i svima gdje god se nalazili. Ovo je naša prilika da prigrlimo svoje razlike i ujedinimo svoje glasove. Prenesi duh podrške i zajedništva na internetu uz našu novu ponudu predložaka i resursa slavite raznolikost itd.“ I onda im sugeriraju u mailu dakle neke sličice dvije cure, pa dva dečka, pa dečko sa cvijećem itd. i sugeriraju da se slavi LGBTIQ ideologija. Ma svatko može biti homoseksualac ako to izabere. Također može biti i lezbijka. Može biti i ova ostala sloja transseksualac i to je legitimno. Ima ih i u Hrvatskom saboru i to nije problem. Ja ih znam bar pet. Međutim, problem je ako se ta ideologija, taj svjetonazor na ovaj perfidan način nameće našoj djeci. Odakle pravo ikome da na školske mailove, nije ovo privatni mail, ovo je mail škole.hr koje dijeli CARNET da se djeci sustavno šalju ovakvi materijali? Ovo je pitanje za ministra obrazovanja. Ovo je pitanje i za Vladu Republike Hrvatske, za našeg predsjednika Vlade Andreja Plenkovića što on misli o ovome. I s druge strane imamo jednu fantastičnu isto situaciju da roditelji ne mogu uputiti niti službeni prigovor na ovo jer nemaju uopće mogućnost ulaska u mail svog djeteta osim naravno ako im dijete da tu mogućnost. Dakle, škola je odgojno obrazovna ustanova. Međutim, oni odgojni sadržaji, to što mi Hrvatski suverenisti želimo, moraju biti u skladu s onim što zastupaju njihove obitelji. Ako je obitelj kršćanskog svjetonazora, ja sam siguran da će roditelji željeti da im se dijete odgaja u tom duhu. Ako je obitelj nekog LGBT svjetonazora legitimno je da dijete odgaja u tom duhu zar ne? Ali ne dolazi u obzir da djecu koja ne žele ovu ideologiju LGBT da ih se tjera i na jedan perfidan način da im se nameće ova ideologija.
Hvala. Slijedeće iznošenje stajališta u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Goran Ivanović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici tko o čemu, ja ću o Slavniji, Baranji i Srijemu. Boraveći ovih zadnjih 2 dana u Hrvatskom saboru osjetio sam jednu svojevrsnu hajku koja se sprema na ovaj projekt odnosno na savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem koji je po meni kao Slavoncu čovjeku koji živi cijeli svoj život u kraju i nije nikud otišao iz te iste Slavonije o kojoj se ovdi mnogi kunu, a napustili su ju prvi, neki za vrijeme rata, neki poslije rata, a neki zato što im je Zagreb pružio puno ljepši život. E ja sam ostao u toj Slavoniji, Baranji i Srijemu i ostat ću do kraja. Projekt Slavonija, Baranja i Srijem je nešto najbolje što se moglo dogoditi Slavoniji, Baranji i Srijemu u zadnjih 100 godina. Zašto je osnovan savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem? Zašto je Vlada RH osnovala savjet za Slavoniju, Baranju i Srijem? Ja ću vam reći. Da bi se ravnomjerno razvijale sve, svih 5 slavonskih županija. Pa ću vas pitati, znate li tko je načelnik u Babinoj Gredi? Znate li tko je načelnik u Bošnjacima? Znate li tko je gradonačelnik u Belišću? Znate li tko je gradonačelnik u Valpovu? Znate li tko je gradonačelnik u Osijeku? Ni jedan nije iz HDZ-a, ni jedan nije iz HDZ-a, a projekti i investicije idu i u tim općinama i gradovima. 19.000 projekata je ovog trenutka u funkciji na području Slavonije, Baranje i Srijema što iz EU, a što iz naravno nacionalnih sredstava. I možda jedan znanstveni podatak koji je vrlo bitan, puno se ovdje priča o toj Slavoniji, Baranji i Srijemu, a pričaju uglavnom oni ljudi koji godinama nisu ni bili u toj istoj Slavoniji, Baranji i Srijemu, ali dobro to zvuči, Slavonija propada, Slavonije nema, Slavonija će nestati. E pa nije to točno gospodo draga. Znate kad je održan prvi znanstveni sabor za Slavoniju, Baranju i Srijem 1971. godine. Najveći uglednici tog vremena su napravili znanstvenu analizu stanja na području Slavonije, Baranje i Srijema. Kad je bila u pitanju točka o demografiji znate što im je bilo prvo zapažanje? Zašto je manje ljudi na tom prostoru? Odlazak u inozemstvo 1971. godine, to je 50 godina razlike. Migracije će postojati. Pa gdje bi bila Slavonija, Baranja i Srijem da u nju nisu doselili ljudi iz Zagore, Hercegovine, Bosne, Like, Dalmacije, gdje bi bila, bila bi pusta, ali je ostala pusta zbog loših politika koje su vođene na prostoru Slavonije, Baranje i Srijema. I sad kad prvi puta imamo dobru politiku za Slavoniju, Baranju i Srijem e sada kreće hajka. Treba ubiti kravu zbog jedne šnicle jer je netko omastio brk, zamisli. Pa postoje institucije koje se bave s tim tko je omastio brk i tko je dobio nešto što mu ne pripada. Pa neka taj isti koji ima svoj OIB odgovara DORH-u, USKOK-u ili bilo kome drugome, ali da pokušate zaustaviti projekt Slavonije i Baranje i prozvat ga PR agencijom ili ga prozvati nepotističkom udrugom, e to neće ići. Ja živim u toj Slavoniji, Baranji i Srijemu kao i mnogi časni ljudi koji sjede u ovom Hrvatskom saboru i svaki dan se vraćam u tu Slavoniju, Baranju i Srijem za razliku od nekih koje su dobro oprala svjetla zagrebačkog velegrada, e mene nisu. Mene nisu i borit ću se za tu Slavoniju, Baranju i Srijem skupa s Vladom RH i Andrejom Plenkovićem čovjekom koji je imao hrabrosti i moći reći da će po prvi puta u povijesti hrvatske države u ovih 30 godina osnovati institut koji će se isključivo baviti s problemima ljudi koji žive u Slavoniji, Baranji i Srijemu. Zar to nije dobro? To ne da je dobro, to je odlično, ali naravno treba izmisliti nešto što može poljuljati temelje ovakvog jednog, jednog projekta. Stoga svima vam neovisno da li ste iz Slavonije, Baranje ili Srijema ću reći da tamo žive časni, pošteni i vrijedni ljudi i tako će i biti. Naša politička pomoć im je potrebna da bi ostvarili svoje ciljeve, zato i jesmo u Hrvatskom saboru, zato ćemo i biti ovdje u Hrvatskom saboru dokle god budemo imali njihovu podršku. A ove finte koje se ovih dana provlače ovdje kroz saborske govornice je nešto s čime se neću nikada apsolutno složiti i protiv čega ću se zdušno boriti. Ne kao odvjetnik Andreja Plenkovića ili bilo koga drugoga nego kao čovjek koji cijeli svoj život živi u Slavoniji, Baranji i Srijemu. Hvala lijepo.
Pošto je 13 sati sada možemo krenuti sa iznošenjem stajališta. Prva se u ime Kluba zastupnika SDP-a javila uvažena zastupnica Sanja Radolović. Nje nema. Gubi pravo. Druga se prijavila uvažena zastupnica Ružica Vukovac u ime Domovinskog pokreta.
Hvala lijepa, poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dana 4. listopada obilježen je Svjetski dan zaštite životinja. U Hrvatskoj ga se malo tko sjetio, tek šačica pojedinaca, volontera. A kakvo je stanje u Hrvatskoj kada govorimo o pravima i zaštiti životinja? Prema reviziji Europske komisije u hrvatskoj Luci Raša ne poštuju se zakoni EU o dobrobiti životinja. Izvješća koja je sačinila komisija govore o katastrofalnom zlostavljanju životinja koje se prevoze brodovima prema Bliskom Istoku i Sjevernoj Africi. Brutalnostima i primjeni prekomjerne sile svjedočili su mnogi reporteri, a izvješća obiluju detaljnim opisima najbrutalnijih metoda koji se svakodnevno koriste kako bi se životinje ukrcalo na brodove. I naravno u pozadini svega toga je novac kojeg Hrvatska dobije od svih korisnika ove zloglasne luke. Hrvatska nema milosti niti prema životinjama koje su rođene na gospodarstvima naših OPG-ovaca. Te životinje od rođenja do klanja odnosno prodaje žive s našom djecom i našim stočarima. Hrvatska je jedina zemlja u EU koja ima toliko visoke standarde za registraciju i poslovanje klaonica da na kraju životinja ispašta. U Slavoniji ukoliko želite zaklati životinju za vlastite potrebe makar ona bila i ozlijeđena i nesposobna za transport dužni ste je utovariti u kamionsku prikolicu ili traktorsku prikolicu i voziti je nekoliko stotina kilometara jer su inspekcije zatvorile skoro pa sve klaonice zbog ne udovoljavanja visokim standardima koje propisuje Ministarstvo poljoprivrede, te ih je ostalo tek nekoliko za razliku od npr. Austrije ili Njemačke koje dopuštaju usmrćivanje životinja uz primjenu metoda koje su najmanje bolne i stresne za samu životinju i to na samom gospodarstvu bez da se životinju dodatno muči i tjera na utovar, iskrcaj više stotina kilometara transporta. Ima i Hrvatska svoj Zakon o dobrobiti životinja, očito samo na papiru. Zašto to tvrdim? Svjedok sam svakodnevnim pozivima u pomoć bezbrojnih volontera koji imaju empatiju prema napuštenom, gladnom i ozlijeđenom biću koje osjeća bol, strah, hladnoću, glad. U Slavoniji je nakon odlaska više stotina tisuća ljudi ostao veliki broj napuštenih životinja. Slobodno su se kretali u potrazi za hranom i naravno, razmnožavali se. Danas ćete više-manje na svakom groblju ili kakvoj ilegalnoj deponiji smeća prvo naići na životinje, pse i mačke, možete pokušati zvati komunalne redare, veterinare, inspekcije, ništa neće uspjeti. Oni se Zakona o dobrobiti životinja ne pridržavaju. Tek nekoliko vrijednih volontera koji taj zakon najčešće krše jer u pravilu zbrinjavaju daleko veći broj životinja od broja koji im je tekstom Zakona o dobrobiti životinja dozvoljen, dolaze nahraniti i pomoći životinji. Obraćaju se volonteri općinama i gradovima, ali to je najčešće uz podsmjeh ili bezbroj izgovora. Iako Zakon o dobrobiti životinja nalaže svakoj JLS da zbrine životinju sa svoga područja, nekim načelnicima i nekim drugim dužnosnicima jasno je da provedbu tog zakona nitko ne kontrolira. I sama sam prije 2. mjeseca slučajno prolazila ulicom u Zagrebu i čula nesnosne udarce i cvilež psa, odmah sam pitala prolaznike znaju li što se događa jer udarci i plač životinja nisu prestajali. Čovjek mi je rekao da je to normalno i da se to događa svaki dan, a da to mlađi čovjek baca svog psa u zid jer je obavio nuždu u stanu. Naravno, psa nikada ne izvodi, a pas negdje nuždu mora obaviti. Susjedi su već odustali od prijava i poziva policiji i ostalima jer nikada nitko nije reagirao. Odmah sam napravila prijavu državnom inspektoratu i kao saborska zastupnica zatražila hitno postupanje i znate što? Nitko nije reagirao. Grčki parlament ovih dana upravo je jednoglasno potvrdio stroži zakon koji zlostavljanje životinja sada smatra teškim kaznenim dijelom prema kojemu će se počinitelja kažnjavati kaznom do 10.g. zatvora. I za kraj ću citirati rečenicu koju je izrekao veliki čovjek Mahatma Gandhi: „veličina i moralni napredak naroda moći će se mjeriti po tome kako postupaju sa životinjama“. Hvala vam.
Hvala. Slijedeće iznošenje stajališta je uvaženog zastupnika Nikole Grmoje.
Hvala. Poštovani kolega u Slavoniji žive pošteni ljudi, ali nitko te poštene ljude nije ni prozivao, prozivali smo one koji su se omastili ovim tzv. projektom Slavonija koji zapravo ne postoji. Projekt Slavonija nije nikakav novi institut, eto koliko vi poznajete uopće o čemu se tu radi. To je samo netko dao ime skupu projekata koji se realiziraju na području Slavonije, a nažalost, a nažalost dobar dio tih projekata odnosno novaca namijenjenih za te projekte završio u džepovima vaših stranačkih kolega. To je ono, to nije laž, to nije laž, malo se raspitajte i vidite i suočite se sa stvarnošću. Ono o čemu bih ja želio danas govoriti mi smo dali dva amandmana na proračun, dali smo ih više ali dva ključna koja se tiču naših umirovljenika i koji se tiču naših zdravstvenih djelatnika koji su pogođeni i koji su na prvoj crti obrane od korona virusa. Oba ta amandmana su odbačena, a tiču se ljudi koji su najugroženiji za vrijeme ove krize. Ali ono što me posebno brine i na što moram reagirati je to da ne da vi niste, da ste vi zapravo socijalno neosjetljivi nego vi uopće ne vodite računa o budućnosti. Oni koji bi vam trebali puniti proračun, a to su mikropoduzetnici početnici njima ovih dana Porezna uprava izdaje rješenja da plate razliku doprinosa za 2019. godinu. To je onaj famozni zakon kojeg ste donijeli upravo te godine, mi smo se tome ovdje žestoko protivili upozoravali vas da time stavljate jedan dodatan namet jer direktori i članovi uprave tvrtki, a tu posebno mislim na ove poduzetnike početnike koji su ujedno i u svojim tvrtkama direktori, moraju plaćati doprinose na puno radno vrijeme, bez obzira rade li manje i imaju li sredstava za plaćanje tog novog nameta. Znači dodatno od početka ove godine mjere su još postrožene povećanjem osnovica za 3,5% na 5.600 kuna, znači vas nije briga je li netko tko je pokrenuo tvrtku može li taj uopće sebi isplatiti punu plaću. I ovih dana Porezna uprava izdaje rješenja da ljudi u jeku ove krize kada nema prometa, kada nema uopće prihoda da moraju platiti tu razliku za 2019. godinu. Tko će vam puniti proračun? Ako uništite početnike koji bi trebali biti motor gospodarstva za godinu, dvije, tri tko će vam puniti proračun? Tko će vam puniti džepove? Ako vas već nije briga za ljude, razmišljajte o svojoj budućnosti znam da vas to jedino zanima. Tko će vam puniti džepove koje punite projektom Slavonija, koje punite ovim vašim korupcijskim aferama, vjetroelektranama i ostalim ako vam u proračunu ne bude sredstava? Ni o tome ne vodite računa. Pa ako već nemate socijalne osjetljivosti, ako već ne brinete o umirovljenicima, ako ne brinete o zdravstvenim djelatnicima pa barem razmišljajte tri koraka unaprijed, nemojte samo gledati imate li danas nego gledajte što će biti za tri godine. Pozivam s ovog mjesta Vladu RH da pozove Poreznu upravu da stornira ta rješenja, ljudi nemaju sredstava za platiti tu razliku, nemaju jednostavno novaca u ovoj krizi. Naši poduzetnici, posebno naši početnici, naši mikropoduzetnici bi trebali biti motor hrvatskog gospodarstva, nemojte ih uništavati sada na početku kada su tek krenuli sa svojim poslovanjem, dajte im priliku da prebrode ovu krizu jer bez njih nema ni proračuna, a onda nema ni opstanka Hrvatske države. Dakle, molim s ovoga mjesta da se storniraju ta rješenja i da im se da prilika da prebrode ovu krizu. Hvala.
Izvješće o sastancima Europskog vijeća održanim 1. i 2. listopada 2020. te 15. i 16. listopada 2020. u Bruxellesu. Podnositelj je predsjednik Vlade RH, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o sastancima Europskog vijeća održanim 1. i 2. listopada 2020. te 15. i 16. listopada 2020. u Bruxellesu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 125 zastupnika i zastupnica, 78 za, 39 suzdržanih i 8 protiv te je donesen Zaključak kako ga je predložio saborski matični odbor. Godišnje izvješće Vlade Republike Hrvatske, podnositelj je predsjednik Vlade, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu Kluba zastupnika HDZ-a, Kluba zastupnika HNS-a i nezavisnih zastupnika, Kluba zastupnika HSLS-a i Narodne stranke-reformista, Kluba zastupnika nacionalnih manjina i Kluba zastupnika SDSS-a, dajem na dajem na glasovanje sljedeći zaključak. 1. Prihvaća se Godišnje izvješće Vlade Republike Hrvatske, 2. Podržavaju se mjere Vlade RH koje su iznesene u Godišnjem izvješću predsjednika Vlade RH. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 128 zastupnika i zastupnica, 76 za, 52 protiv te je donesen Zaključak kako su ga predložili klubovi zastupnika.
Hvala. Tražim stanku u ime kluba Mosta kako bismo se konzultirali i o rebalansu proračuna i o točkama koje dolaze. Ne mogu vjerovati da je Vlada, da je ministar Marić, premijer Plenković da su pokazali ovoliku bešćutnost. 30% ste povećali rashode, ali naši građani zbog toga ne žive bolje. Nitko to nije osjetio na svojoj koži to povećanje potrošnje. S druge strane tražili smo za naše zdravstvene djelatnike, za naše liječnike i medicinske sestre koji su na prvoj crti obrane od ove epidemije dodatak na plaću. Hrvatska je jedina zemlja koja to nije dala svojim zdravstvenim djelatnicima, to ste odbili. Tražili smo za naše umirovljenike. Ne znam kome je palo na pamet sada ići u promjenu TV signala dok ljudi naši stariji umirovljenici trebaju biti u svojim domovima. Dajete im novi namet, to je gotovo 300 kuna, znači prijemnik i HDM kabel. Tražili smo da se osigura covid dodatak za umirovljenike i to ste odbili. Jedino od čega nikako ne odustajete to je korupcija. Od korupcije ne odustajete. Kada biste od toga odustali nama se više ne da ni pričati o vašoj korupciji, muka nam je od vaše korupcije, kada biste prestali s tim sigurno bi bilo sredstava i za pomoć našim umirovljenicima i za pomoć našim zdravstvenim djelatnicima, za pomoć našem gospodarstvu. Kolega Đakiću smirite se molim vas. Znam da nije lagano slušati o tome što ste napravili od Slavonije, što ste napravili s projektom Slavonija koliko ste novca zamračili, ali vjerujte puno je gore hrvatskim građanima to gledati i slušati.
Hvala kolega Grmoja. Stanka je naravno odobrena. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS, tražim stanku u trajanju od 10 minuta ispred kluba Hrvatskih suverenista. Naime, vezano uz rebalans proračuna ključna stavka je povećanje članarine za EU. Hrvatska će u sljedećem periodu, a ne znamo koliko će taj period trajati plaćati 155 milijuna eura više članarine, dakle preko milijardu kuna više. O tom povećanju članarine niti ministar Marić, a niti predsjednik Vlade Andrej Plenković nisu smogli hrabrosti reći iti jednu jedinu riječ za govornicom. Ignoriraju taj jedan golemi trošak koji nas čeka u sljedećim godinama. Druga iznimno važna stvar je da novac koji ćemo mi tobože besplatno dobiti odnosno dobiti na poklon od EU nije besplatan odnosno nije poklon, nije dar. Taj novac će Hrvatska morati vratiti. Na koji način? Ne znamo. Ne radi se o novcu koji će gospođa Merkel ili gospodin Macron izvući iz ladice ili iz sefa i dijeliti članicama EU, dati besplatno Hrvatskoj. Nego se radi o novcu koji će morati vratiti sve članice EU vrlo vjerojatno proporcionalno onome koliko su tog novca dobile. Dakle, ovo su ključna pitanja na koja mi nismo dobili odgovor. Ovo su ključna pitanja koja se tiču naše budućnosti. A naposljetku ovdje bih još hrvatskoj javnosti rekao jednu važnu činjenicu, a to je da Hrvatska osim par milijuna EUR-a za obnovu Grada Zagreba dosada nije dobila niti lipu od obećanog europskog novca. A o tom novcu slušamo od ožujka i svi imamo dojam da je taj novac već tu, a od njega još uvijek nemamo niti lipe.
Stanka je odobrena. Javlja li se još netko? Ako ne onda nastavljamo sa glasovanjem. Dakle, Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020 i projekcija za '21. i '22. Uz Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020. i projekcija za '21. i '22. podnosi se i prijedlozi izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. i projekcija planova za '21. i '22. godinu s obrazloženjem za Hrvatske vode, Hrvatske ceste, Centar za restrukturiranje i prodaju, Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Državnu agenciju za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, HZZO, Hrvatske autoceste, Autocestu Rijeka-Zagreb, HŽ Putnički prijevoz i HŽ Infrastruktura. Pregled amandmana dostavljen vam je elektroničkim putem. Amandmane su podnijeli zastupnica Vesna Nađ, zastupnica Boška Ban Vlahek, Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, zastupnik Miro Bulj, Klub zastupnika SDP-a, zastupnica Barbara Antolić Vupora i zastupnik Željko Pavić. Izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Idemo redom, prvi amandman zastupnice Vesne Nađ, Vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Drugi amandman iste zastupnice Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 3. Klub zastupnika SDP-a, Vlada ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 4. zastupnice Boške Ban Vlahek, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 5. iste zastupnice, Vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Može rezultat? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Šesti amandman ponovo zastupnice Boške Ban Vlahek, Vlada ne prihvaća pa molim da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 7. zastupnika Mire Bulja, Vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 8. zastupnice Barbare Antolić Vupora, Vlada ga ne prihvaća pa molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman broj 9. zastupnika Željka Pavića, Vlada ga ne prihvaća, molimo glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 10. Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 11. zastupnice Boške Ban Vlahek, vlada ne prihvaća, pa molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na još 2 amandmana, jedan se tiče Financijskog plana Hrvatskih voda, zastupnika Mire Bulja, vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. I zadnji amandman istog zastupnika, a tiče se Financijskog plana Hrvatskih cesta, vlada ga ne prihvaća, molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa sada prelazimo na glasovanje o Prijedlogu izmjena i dopuna državnog proračuna. Na temelju čl. 91. Ustava RH i čl. 252. Poslovnika HS za donošenje državnog proračuna potrebna je većina svih zastupnika, dakle 76. Dajem na glasovanje Prijedlog izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020.g. i projekcije za 2021. i 2022.g., molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo ukupno 126 zastupnika, 76 bilo je za, 50 je bilo protiv, dakle donijeli smo izmjene i dopune Državnog proračuna RH za 2020. i projekcija za '21. i '22.g. Sukladno čl. 35. Zakona o proračunu sada prelazimo na glasovanje o odlukama o davanju suglasnosti prijedlozima izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. i projekcije planova za '21. i '22.g. Ako ste suglasni, dao bih na glasovanje svih 10 prijedloga, dakle 10 suglasnosti objedinjeno, radi se o Financijskim planovima Hrvatskih voda, Hrvatskih cesta, Hrvatskih cesta, onda imamo Financijski plan Centra za restrukturiranje i prodaju, pa imamo Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost, Financijski plan Državne agencije za osiguranje štednih uloga i sanaciju banaka, Financijski plan HZZO-a, Financijski plan Hrvatskih autocesta, Financijski plan autoceste Rijeka-Zagreb, Financijski plan HŽ-Putnički prijevoz i Financijski plan HŽ-Infrastruktura za godine 2020. i projekcije '21., '22. Ako smo suglasni molim vas da glasujemo o tim suglasnostima. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 126 zastupnika i zastupnica, 76 za, 50 protiv, te smo donijeli odluke o davanju suglasnosti na izmjene i dopune financijskih planova kako sam predložio. Sukladno prijedlogu Odbora za zakonodavstvo dajem na glasovanje Prijedlog zaključka koji glasi: „Ovlašćuje se stručna služba HS da zajedno s predstavnicima predlagatelja obavi redakciju teksta izmjena i dopuna Državnog proračuna RH za 2020. i projekcija za 2021. i 2022., te izmjena i dopuna financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2020. i projekcije planova za '21. i 22.g. prije njihove objave u Narodnim novinama.“ Tko je za taj zaključak? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 120 zastupnika, 103 za, 6 suzdržanih i 11 protiv te je donesen Zaključak u tekstu kako ga je predložio Odbor za zakonodavstvo. Prelazimo sada na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu, drugo čitanje, P.Z. br. 50, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo, tijekom rasprave, predstavnik predlagatelja prihvatio je taj amandman odbora. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 127 zastupnika, 76 za, 2 suzdržana i 49 protiv i donesen je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o izvršavanju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2020. godinu.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče HS. U ime kluba Stranke s IP, Pametno i GLAS tražim stanku od 30 minuta radi dodatnih konzultacija kako u našem klubu tako i sa svim ostalim klubovima zastupnika, a želim ukazati na činjenicu da je odlukom Ustavnog suda povodom kojega mijenjamo sada Poslovnik od 20.10.2020. godine afirmirano načelo odnosno pravilo da izabrani zastupnik i zastupnica nemaju obvezujući već predstavnički mandat što znači da u izvršavanju svojih prava izabranog zastupnika ili zastupnice nisu vezani ni stavovima stranke, ni stavovima kluba zastupnika te imamo pravo iznositi svoja osobna stajališta. Jedna od osobnih prava svakog zastupnika je i pravo propisano čl. 86. Ustava koji kaže da „Zastupnici HS imaju pravo postavljati Vladi RH i pojedinim ministrima zastupnička pitanja“. Čl. 132. Poslovnika HS o kojem ovog trena nismo vodili računa također je propisano određivanje kvote po kojem se definira koji broj zastupnika ima pravo postavljati pitanja Vladi za vrijeme aktualnog sata. Navedena odredba Poslovnika također je neustavna i smatram da smo povodom ove odluke Ustavnog suda trebali ispraviti staru praksu koje su se očito pridržavali i prethodni sazivi HS-a. Dakle, apeliram na sve zastupnike da shvate da prihvate tumačenje Ustavnog suda i da shvate da je postojeća odredba Poslovnika iz čl. 132. neustavna, a ograničava pravo zastupnika na postavljanje pitanja Vladi RH za vrijeme aktualnog sata.
To ćete morati podnijeti onda tužbu Ustavnome sudu pa ćemo onda mijenjati i aktualno prijepodne pa će svi onda morati postavljati pitanja, a to će biti jako, jako teško izvedivo. Neka pravila postoje i mislim da su u skladu s Ustavom, ali ako vi smatrate da nisu obratite se Ustavnom sudu, danas to nije tema. Sukladno dosadašnjoj praksi nećemo sada ići na stanku nego ćemo nastaviti sa izjašnjavanjem, pa ponavljam ponovno Konačni prijedlog Poslovnika o izmjeni i dopuni Poslovnika HS-a, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. Predlagatelj je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav. Rasprava je zaključena, amandmane su podnijeli Klub zastupnika Stranke IP-a, Pametnog i GLAS-a i Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici. Sada ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi amandman Kluba zastupnika Stranke IP-a, Pametnog i GLAS-a, predlagatelj Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i molim vas da onda o njemu glasujemo. Tko je za? Što je sad? Molio bih Službu za informatiku da nas informira o tome što se događa i zašto nam ne radi semafor. Što? Dolaze? Molim vas za malo strpljenja samo, ne znam što je posrijedi. ... [[Govornik nije uključen.]] Molim vas, znači 2 minute da se ponovo pokrene aplikacija pa ćemo vidjeti, ako radi, onda ćemo glasovati ovako, ako ne, morat ćemo ručno. Dakle, molio bih da organiziramo brojače ovdje glasova za ovu prostoriju. Hajde stisnite molim vas, sada, da vidimo samo je li radi ili ne radi. Ne, ne radi, samo nekima radi, neki ne. Dobro više ovaj, vi obavljajte svoj posao, je li radi sada to? Što to znači da pokazuje rezultate? Aha, a dobro. Dobro. Da, dobro, u redu je, da, znači glasovat će, vidjet ćete točno na kraju ovaj rezultat i tko je kako glasovao, ali neće se pratiti uključivanje i trenutak u kome glasujete. Dobro. Idemo onda sada na glasovanje o 1. amandmanu Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a, rekao sam da predlagatelj Poslovnika, Konačnog prijedloga Poslovnika ne podržava taj amandman pa molim vas da glasujemo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Možemo dobiti rezultate ili ne? Možemo? Ovako, kolegice i kolege, dakle, sada molim tu službu koja je nadležna za glasovanje da, koliko ljudi treba? 3 ili 4? Troje, molim vas da stanu se ovdje brojači glasova, a danas više nećemo to koristiti. Dakle, molim vas, tu nadležne službenike mi stavite koji će brojati glasove. Da vidim, tko je to? Tko su brojači glasova? Jedan, dva, tri, pet. Tko što broji? Sad ću dati stanku, dat ću stanku od 10 minuta, nemojte se ljutiti, ali neću si ovo dozvoliti. STANKA U 10,15 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,25 SATI]] Kolegice i kolege molim vas da zauzmete svoja mjesta, molim i tajnika sabora isto tako da ostane ovdje kako bi pomogao u organizaciji ako dođe bi bilo kakvih problema. Dakle, morat ćemo u ovoj dvorani ručno brojati glasove. Prema informacijama koje imam moguće je iz dvorana koje su mala vijećnica, ovi saloni dobivat ćemo rezultate putem kompjutera tako da ćemo onda imati konačni zbroj ovoga što smo izglasovali u Velikoj vijećnici, Maloj vijećnici, Ban Jelačić i u salonima Ante Starčević i to. Izvolite kolega Bauk.
Gospodine predsjedniče predlažem ne za sve točke, ali za glasanje o rebalansu svakako, da prilikom objave rezultata objavite i rezultat po dvoranama kako bi na tragu ovoga što su i neke kolege tražile barem za tu točku imali neki track record glasanja kako su glasali stranke, zastupnici itd. Hvala.
Recite mi možemo li dobiti podatak za svaku dvoranu koliko je, kakav je rezultat? … [[Upadica ne razumije se.]] Kako ne ako dobivate iz svake dvorane rezultat, kako ne možete? … [[Upadica ne razumije se.]] Znači ponovo ne radi sustav, dobro. Sad imamo slijedeću opciju, dakle da glasujemo po svim dvoranama i da telefonskim putem vas izvijeste o rezultatu. Dakle imat ćemo za svaku dvoranu rezultat, a vi ćete onda pročitati, molim vas uzmite mikrofon ovaj tu koji imate i pročitajte točno za svaku dvoranu kakav je bio rezultat. Tako da nema nikakve dileme oko ishoda. U redu? Jesmo sve sad dogovorili? Dobro. Krećemo onda sad ponovo, glasujemo o Amandmanu broj 1. Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametno i GLAS-a. Predlagatelj taj amandman ne prihvaća, pa molim da glasujemo. Tko je za? Dignite visoko ruke samo da se vidi. Tko je za Amandman broj 1.? Jel prebrojano? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Možete da čujem, možda imate neki dobar prijedlog.
Pa jel bi dobar bio prijedlog da odustanemo danas od glasanja, da ovaj sustav uredimo i da sutra glasamo.
Vidjet ćemo još malo, ako se nastavi ovako sasvim smo blizu i toga, da. Ništa, ovako, sada ćemo napraviti slijedeće, ovo nema smisla puno i neću da netko dovodi u pitanje opće i je li sve to u redu i da je sve legitimno i legalno pa ćemo sada napraviti stanku od 1 sat, 1 sat, znači nastavit ćemo u 11 sati i 30 minuta sa glasovanjem. Ako do tada ne budemo imali sustav posložen onda ćemo prebaciti glasovanje jer ne želim da bilo tko sumnja i da ostane bilo kakav ružan dojam. Dakle, nastavljamo u 11 sati i 30 minuta. STANKA U 10,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11:32 SATI]] Poštovane kolegice i kolege molim vas da zauzmemo svoja mjesta. Informiran sam od strane tajništva da su otklonjeni svi problemi i sve poteškoće koje smo imali sa našim sustavom za brojanje glasova tako da se nadam da će sve biti u redu. Ispričavam vam se zbog ovih poteškoća koje smo imali pa krećemo sada ponovo sa onim gdje smo stali, a to je prvi amandman na Konačni prijedlog Poslovnika o izmjeni i dopuni Poslovnika HS-a, amandman je podnio Klub zastupnika Stranke IP, Pametnog i GLAS-a, predlagatelj ga ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 113 zastupnika i zastupnica prijedlog nije prošao 77 bilo je protiv, 24 suzdržana i 12 je bilo za. Idemo sada na 2. amandman, to je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, predlagatelj ga isto tako ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 112 zastupnika i zastupnica 34 za, 4 suzdržana, 74 protiv, dakle ni taj amandman nije dobio potreban broj glasova. Pa ćemo sada krenuti na glasovanje o Konačnom prijedlogu Poslovnika o izmjeni i dopuni Poslovnika HS-a. Za donošenje Poslovnika potrebna je natpolovična većina svih zastupnika dakle 76. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Molim rezultat. Utvrđujem da je glasovalo 121 zastupnik, 113 za, 8 suzdržanih, dakle utvrđujem da je donesen Poslovnik o izmjeni i dopuni Poslovnika HS-a u tekstu kako je predložio predlagatelj.
Poštovani g. predsjedniče, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici. U ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta tražimo stanku. Naravno i zbog konzultacija sa svim ostalim klubovima stranaka ovdje u Saboru, ali i da bismo ovim putem još jednom skrenuli pozornost javnosti, na eto, sramotno ponašanje vladajućih u svezi korupcijske afere Krš-Pađene. Da pojasnim, odbijanje Interpelacije zapravo je nastavak skrivanja i zaštite korupcije jer se već spomenutom Interpelacijom traži uvid u cjelokupnu dokumentaciju i ugovore vezane uz ovaj korupcionaški projekt koji su započeli nekadašnji SDP i HNS, a nastavlja ga današnji HDZ i SDSS. Stav kluba zastupnika je da će ih naravno, da će Vlada napraviti, odnosno da će oni napraviti ono što Vlada od njih traži. To je dakle po nama, rušenje ustavnopravnog poretka, Vlada je odgovorna Saboru, ovo je najviši Dom RH, i svi su obavezni transparentno raditi. Sramotno je da se na ovaj način i dalje štiti korupcija te u to ime tražim stanku u ime Domovinskog pokreta u trajanju od 10 minuta. Hvala.
Zahvaljujem. Stanka je odobrena. Javlja se i kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom ispred kluba s indignacijom odbili optužbe oporbe o koruptivnim aktivnostima Vlade RH u ovom projektu Krš-Pađene. Želim naglasiti ono što smo već i jučer tijekom rasprave puno puta istaknuli. Da je ovaj projekt dobio status povlaštenog proizvođača električne energije iz obnovljivih izvora energije u vrijeme Vlade SDP-a odnosno Zorana Milanovića. I ne samo ovaj projekt nego još i drugih 6 nositelja projekata su također, pred kraj 2013. g., a doslovno minut prije stupanja na snagu novog tarifnog sustava koji bi tim istim proizvođačima električne energije za 34% smanjio poticajnu cijenu, dobili su dakle status povlaštenog proizvođača. Ono zbog čega oporba pokušava krimen korupcije prebaciti na Vladu HDZ-a se da vrlo lako rastumačiti. A to je da od tih 7 povlaštenih proizvođača električne energije iz obnovljivih izvora energije, samo je troje u tom roku dobilo i riješilo taj projekt. Ostalih četvoro među kojima i ovaj proizvođač je zatražilo od HERA-e, ne od Vlade, nego od HERA-e produžetak roka jer još nisu bili dovršeni projekti do kraja. I u čemu je razlika između ovog proizvođača u odnosu na druge proizvođače? Što su oni mijenjali projekt sukladno novim tehnologijama koje su tada bile na snazi i zbog toga su dobile taj status i produžetak statusa povlaštenog proizvođača. I indignacijom odbijamo činjenicu da Vlada priječi oporbi da dođe do dokumenata. Gospodo idite na mrežne stranice odgovarajućih tijela i dobit ćete sve dokumente. Hvala.
Kolega Bačiću hvala vam lijepa. Javlja li se još netko? Ako ne onda dajem na glasovanje Interpelaciju o radu Vlade RH u svezi projekta VE Krš-Pađene. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 129 zastupnika, 51 za, 2 suzdržana i 76 protiv te je na taj način odbijena interpelaciju koju je podnijelo 20 zastupnika u HS-u. Idemo sada na Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku obnašanja zastupniče dužnosti zamjenika zastupnika Domagoja Price. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Domagoja Price. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno 128 glasova za donesene odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Nakon što smo donijeli ovu odluku prelazimo na davanje prisege zastupnika. U čl. 7. Poslovnika utvrđeno je da predsjednik pročita tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva zastupnike, prozvani zastupnik ustaje i izgovara riječ „Prisežem“. Sada ću pročitati tekst prisege. „Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni predak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH.“ Zastupnik Domagoj Prica.
Prisežem.
Čestitam zastupniku [[Pljesak]] i želim puno uspjeha u obnašanju ove časne dužnosti. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Davora BErnardića zastupnika u HS-u. Rasprava je zaključena pa prije glasovanja kolega Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Stanka, tražim stanku u ime Kluba zastupnika SDP-a kako bi još jednom se konzultirali i upozorili na skandalozna i ne čuveni potez uprave Hrvatske lutrije koja je odlučila državnim novcem tužiti jednog zastupnika u Hrvatskom saboru zbog nečega što je izgovorio u predizbornoj kampanji na sučeljavanju s predsjednikom Vlade 3. srpnja 2020. godine. Dakle, da ponovim privatni tužitelj Hrvatska lutrija, vidite kako pravnički jezik ponekad suhoparno ustvari napravi jednu dosta dobar opis životne situacije. Dakle, privatni tužitelj državna firma. Kakvog li apsurda. Ako se direktor, predsjednik uprave lutrije osjetio oklevetanim neka tuži svojim parama, a ne našim. Dakle, ako želiš ići u sud i dokazivat onda nemoj trošit državne pare, troši svoje, pa ako pobijediš dobit ćeš, ako ne nećeš. Ovako je najlakše. Dakle, firma plati i poslije nitko nikome. Što je slijedeće? Kad netko kaže nešto o Hrvatskim cestama onda će Hrvatske ceste tužit, Hrvatske šume i tako dokle? Dakle, ovo što se sad događa i mislim predsjedniče sabora da bi trebalo upozoriti čelnike državnih tvrtki da ne ulaze u političke obračune državnim novcem. Ako si oklevetan, ok tuži, ako dobiješ, ako ne, ne. Jer što ovo su, uveli su ponudu ruski rulet sa ovoga slobodom govora. Pa ćemo mi svaki put kad budemo spominjali državnu tvrtku ono imati pištolj, pun ili prazan hoće li se neki direktor sjetiti da nas državnim novcem tuži. Može se to i vama kolege iz HDZ-a dogovorit. Prema tome, utječite, utječite na to. Ako se to ne dogodi onda će doista Bartulica biti u pravu. Dakle, ovo će biti gore od Bjelorusije, oni te bar direktno ono proganjaju, a ovi te onako suptilno preko državnih tvrtki. Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Hvala vam lijepo. Znadete i sami da ćemo mi odbiti taj zahtjev i mi smo vlasni da to napravimo, a što se ovog drugog tiče kao predsjednik sabora ne mogu utjecati na to, to je njihova odluka, ali ja se s vama slažem. Ako je netko oklevetan osobno, neka se osobno i brani i mislim da bi to trebalo biti praksa. Dakle, dajem na glasovanje slijedeću odluku, za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Davora Bernardića po zahtjevu privatnog tužitelja Hrvatske lutrije d.o.o. iz Zagreba po tužbi koja je podnijeta Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu dana 5. listopada 2020. za primjeno pod brojem K-1880/20 zbog kaznenog djela klevete iz Članka 149. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 128 zastupnika i zastupnica, 127 za i 1 suzdržan i tako je donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Imamo još slučaj vezano uz kolegu Grmoju, ja bih molio da se konzultacije obave u skladu s onim što smo zadnji puta dogovorili, još uvijek nemam nikakvu povratnu informaciju, pa bih onda nakon toga ovaj to stavio na glasovanje. S time smo došli do kraja glasovanja. Sada ćemo napraviti stanku od 15 minuta, u 12,25 nastavlja se najavljenim točkama dnevnog reda. Zahvaljujem svima. STANKA U 12,11 SATI.
STANKA U 12,11 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,26 SATI]] Evo, kolege nastavljamo dalje s radom. Idemo sa: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju mnogostrane konvencije o provedbi mjera povezanih s ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u svrhu sprječavanja smanjena porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti, drugo čitanje, P.Z. broj 59 Predlagatelj je Vlada RH na temelju Članka 85. Ustava i Članka 207. Poslovnika Hrvatskog sabora. Navedenim člankom Poslovnika propisano je da se zakoni kojima se u skladu sa Ustavom RH potvrđuje međunarodni ugovor donose u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave po Članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik Zdravko Zrinušić, izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kao što se i uvodno rekli pred vama se nalazi Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju mnogostrane konvencije o provedbi mjera povezanih s ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u svrhu sprječavanja smanjena porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti. Kao što vam je vjerujem poznato RH trenutno ima na snazi i u primjeni 66 ugovora o izbjegavanju dvostrukoga oporezivanja. Svi ti ugovori kao i u gotovo svim zemljama svijeta bazirani su na modelu ugovora o organizaciji za gospodarsku suradnju i razvitak ili OECD-a i manjim djelom na UN-ovim modelima. Dakle, naši ugovori koje imamo su istovjetni svim ugovorima koje manje-više cijeli svijet koristi. Kako je u međuvremenu nastale određene promjene na svjetskim kretanjima u smislu erozije porezne osnovnice i preusmjeravanja dobiti ili bolje rečeno korištenja poslovnih strategija kompanija koje imaju razgranato, globalizirano poslovanje često zastupljeni po cijelome svijetu i te njihove poslovne strategije su nekada usmjerene prema ovim normalno kako to i porezni zakoni govore na agresivno porezno planiranje, korištenje poreznih praznina i neusklađenosti u nacionalnim i međunarodnim poreznim pravilima kako bi se na umjetan način prenijela ovaj dobit na mjesta s niskim kamatnim stopama poreza ili da, ili na mjesta gdje ista neće biti predmet oporezivanja. U pravilu to su zemlje gdje takve kompanije nemaju značajniju ovaj gospodarsku djelatnost ili aktivnost ili je ovaj rade sporadično. Dakle, 2013. zemlje G20, znači skupina 20 najvećih svjetskih gospodarstava je pokrenula inicijativu u tom smislu da se postojeći ugovori o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja dorade sa svim zemljama svijeta koje koriste modele prije svega OECD-a pa da se ona te norme koje dopuštaju takva, ovaj takve, takva postupanja ovaj budu učinkovite u smislu sprječavanja takvih ponašanja. U tom smislu OECD je izradio znači na inicijativu zemalja G20 takozvani BEPS akcijski plan i okvir za implementaciju paketa mjera protiv BEPS-a. Što se tiče procjena OECS-a, one su istini za volju po mome sudu i relativno grube, trenutno na razini svijeta u smislu preusmjeravanja dobiti ima za posljedicu godišnje porezne gubitke između 100 i 240 milijardi američkih dolara. Kako bi se međunarodni propisi i nacionalni dakle porezni propisi prilagodili, kako bi države i porezne jurisdikcije ponovo postali kreatori međunarodnih poreznih propisa, a ne tek samo promatrači i pratitelji promjena na međunarodnoj pozadini odnosno poreznoj sceni OECD u cilju redefiniranja međunarodnih poreznih propisa izradio ovaj spomenuti akcijski plan koji se sastoji od 15 akcijskih mjera koje možemo klasificirati u 4 glavnih kategorija. Prvo su opće mjere, drugo su mjere vezane za stalne poslovne jedinice i transferne cijene, treće su mjere ugovora izbjegavanja dvostrukog oporezivanja, a koje su predmet ovog današnjega zakona. I četvrto mjere vezane za uspostavljanje transparentnosti porezno važnih podataka. Dakle, obzirom da se u svijetu glavnom koriste ugovori o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja baziranih na ovaj OECD-ov model proizlazi zajednički interes i od OECD-a i zemalja G20 i drugih država svijeta da se redefiniraju međunarodni porezni propisi odnosno ugovori o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u cilju njihove prilagodbe te provedbe mjera povezanih s ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u svrhu sprječavanja izbjegavanja plaćanja poreza, poboljšanja usklađenosti međunarodnih poreznih propisa te stvaranju transparentnog poreznog okruženja. U tom smislu, ponuda RH da postane BEPS pridruženi član je izraz želje OECD-a i zemalja G20 da se implementira BEPS akcijski plan i istodobno provodi na globalnoj odnosno što široj međunarodnoj razini. Dakle, ponuđeno je svim zemljama svijeta da se pridruže ovome akcijskom planu i u toj suradnji do sada sudjeluje više od 135 zemalja svijeta uključujući naravno i RH koja je 19. travnja 2016. postala pridruženi član, a sama mnogostrana konvencija koja je predmet ratifikacije po danas predloženom zakonu je potpisana od strane Vlade u Parizu 7. lipnja 2017. godine. Što znači implementacija BEPS akcijskog plana? Da podsjetim, vezano za mehanizme rješavanja međunarodnih sporova već postoje određene konvencije koje se koriste, pa tako su tu postupci zajedničkog dogovora u okviru ugovora o izbjegavanja dvostrukog oporezivanja ili arbitražna konvencija EU-a o sporovima povezanim s transfernim cijenama tj. Konvencija 90436 iz '90. o ukidanju dvostrukog oporezivanja u vezi s usklađivanjem dobiti povezanih poduzeća i arbitraža između RH i država članica EU propisana direktivom koja je prenesena prošle godine, krajem prošle godine u naš zakonodavni okvir putem Zakona o mehanizmima rješavanja poreznih sporova EU. Inače, za ilustraciju tada kad smo govorili o sporovima na razini EU na bazi zadnjih podataka koji su tada raspolagali na razini EU bilo je 910 takvih slučajeva koje je Europa koristila, a Hrvatska trenutno ima 18 takvih sporova. U međuvremenu od osvajanja ovoga zakona do danas je riješeno 5 sporova. U pogledu dakle same implementacije tog BEPS akcijskog plana važno je naglasiti kako sama implementacija obuhvaća širi spektar radnji, to sam time s ovim primjerom htio reći, kao paketa mjera, a sama ova mjera vezana kroz današnji zakon odnosi se na dorade ugovora o izbjegavanju dvostrukoga oporezivanja kroz implementaciju mnogostrane konvencije. Dakle, u kontekstu samih mjera što se tiče BEPS akcijskog plana one se odnose na minimalne standarde, zajedničke postupke, dodatno razvijanje međunarodne suradnje najbolje prakse i analitička izvješća, možda samo da naglasim u kontekstu minimalnih standarda oni predstavljaju srž provedbe BEPS-a, a dogovoreno je da se posebno rješavanje pitanja u ovome dijelu i slučajeva kada se ne postupanje pojedinih zemalja odražava, ima negativne učinke na druge države koje imaju potpisane ugovore. Što se tiče analitičkih izvješća podsjetit ću možda ste to i vidjeli kroz medije, da je u tijeku definiranje pristupa za rješavanje poreznih izazova tzv. digitalne ekonomije i agresivnog poreznog planiranja na svjetskoj razini obzirom da kompanije danas koriste takve alate poslovanja gdje nije potrebno imati poslovni nastan ili bolje rečeno sjedište ovaj kompanije u nekoj državi, a da bi obavljao ujedno djelatnost u toj istoj državi. Dakle, donošenjem ovoga zakona na brz i efikasan način preinačit će se međunarodna porezna pravila i smanjiti mogućnosti izbjegavanje plaćanja poreza od strane multinacionalnih kompanija. Točnije mjere BEPS akcijskog plana namjerava se provesti, što se nas tiče u 65 ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Zašto i ovaj 66 nije? Zato što je on potpisan sa Japanom nakon usvajanja ovog, ove mnogostrane konvencije i ugrađene su u taj ugovor i već te same mjere koje predviđa mnogostrana konvencija. Isto tako, izbjeći će se brojni dvostrani pregovori u svrhu izmjena ugovora o izbjegavanja dvostrukog oporezivanja, ujedno će se osigurati dosljedna primjena BEPS akcijskog plana što ima za posljedicu pravnu sigurnost i predvidivost za kompanije diljem svijeta te bolje funkcioniranje međunarodnog pravnog sustava. Ovime ćemo ujedno kao država osigurati minimalne standarde. Prije svega sprječavanje zlouporaba ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, potom tu će biti dubinska analiza koja ima za cilj suzbijanje štetne porezne prakse i u konačnosti efikasniji postupci zajedničkoga dogovaranja. Tehnička provedba mnogostrane konvencije. Kako je to osmišljeno napraviti? Dakle, tom mnogostranom konvencijom utvrđuju se odredbe koje se preinačuju odnosno kojima se preinačuju pojedine odredbe obuhvaćenih ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Dakle, od kojih neke sačinjavaju tzv. minimalni standard koji mora biti zadovoljen dok druge odredbe imaju opcijski karakter. Da bi pojedine odredbe iz mnogostrane konvencije imale pravni učinak na primjeru postojećih ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja prije svega je potrebno da obje države koje između sebe imaju sklopljen ugovor navedu jedna drugu kao države čiji ugovor će biti obuhvaćen mnogostranom konvencijom te da pristanu na primjenu pojedinih odredbi iz same mnogostrane konvencije. Tehnički gledano to znači da pojedina država kao stranka u postupku, ako to želi, u odnosu na odredbe mnogostrane konvencije može staviti svoje rezerve prema budućoj primjeni pojedinih odredbi te konvencije na pojedine odredbe postojećega ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Dakle, pojednostavljeno rečeno stavljaju se, može si država staviti veto na odredbe same konvencije u odnosu na izmjene ugovora o izbjegavanju dvostrukoga oporezivanja, a ako ne stavi taj veto onda se podrazumijeva da se odredbe same mnogostrane konvencije odmah primjenjuju na izmjene ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Tu je radi tehnike izrade samo pa je bitno možda i da tu ovaj naznačim, bitno razlikovati da li ti ugovori o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja već imaju ili nemaju takve odredbe o sadržajnom samom ugovoru na koje mi želimo ili ne želimo dati veto kao država ili bilo koja druga država koja je potpisnica ugovora. I onda u tom smislu smo dužni izvijestiti depozitara, u ovom slučaju to je OECD, koji ovaj kod sebe drži sve te ugovore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u smislu primjene mnogostrane konvencije. Dakle, RH je naravno i prilikom potpisivanja mnogostrane konvencije dostavila depozitaru privremeni popis ovih rezervi i obavijesti te će prilikom polaganja svoje isprave o ratifikaciji ako se ovaj zakon dakle donese, priopćiti konačni popis rezervi i obavijesti čiji je sadržaj naveden u prilogu Članak 3. ovoga zakona. Isto tako prilikom polaganja isprave o ratifikaciji RH priopćit će rezerve na mnogostranu konvenciju i obavijesti koje su navedene u prilogu ovoga zakona. Važno je naglasiti radi pravila, ako se stavi rezervacija na pojedinu odredbu dakle ta odredba se neće primjenjivati između ugovornih strana te se, te će se i nadalje neizmijenjena primjenjivati odredba odnosnoga ugovora o izbjegavanju dvostrukoga oporezivanja. Također, stavljene rezerve mogu naknado biti uklonjene ukoliko se zaključi da bi to bilo recimo u interesu pojedine države u slučaju RH dok se naprotiv naknadno ne mogu stavljati nove rezervacije. Što se tiče samih odredbi ovdje imamo 10 članaka mnogostrane konvencije na koje nisu stavljene cjelovite rezerve te koje će mijenjati odredbe međunarodnih ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja ukoliko to dakle prihvati i druga strana. To su Članci 3., 6., 7., 9., 11., 12. i 13., 15., 16. i 17. EU da radi rasprave i s obzirom na suhoparnost pravnog izričaja tih normi ja ne bi vas, ne bih vas sada sa njihovim osim naravno ukoliko je potrebno i želite poslije mogu svakoga od vas izvijestiti o detaljima tih odredbi. Također na 7 članaka stavljene su rezervacije, pa se stoga ti članci neće primjenjivati do eventualnog njihovog opoziva, odnosno uklanjanja rezervacija. To su članci 4., 5, 8. 10., 14. dio članka 16. i također nije prihvaćena primjena obvezujuće arbitraže koji kao što sam i uvodno već spomenuo imamo od kraja prošle godine kroz zakon vezano za arbitražu unutar EU. Obuhvat same primjene mnogostranih konvencija Republika Hrvatska je u članku 62. kao što smo rekli navela 65 država u odnosu na koje se želi primjenjivati ta konvencija. Od 65 obuhvaćenih država prema trenutnim iskazima drugih država odredba konvencije će se početi primjenjivati u rokovima koji su navedeni u mnogostranoj konvenciji sa 54 države. 8 država to su Azerbajdžan, Bjelorusija, Crna Gora, Iran, Kosovo, Moldavija, Sirija, Turkmenistan još nije potpisalo mnogostranu konvenciju dok tri države to su Norveška, Švedska i Švicarska nisu navele RH prilikom ratifikacije i polaganje isprave o ratifikaciji u OECD-u kao depozitaru, te stoga će s njima vjerojatno biti potrebno pristupiti bilateralnim pregovorima. Što se tiče samih stupanja na snagu i primjene u samoj normi je određeno u kojem mjesecu i u kojem razdoblju se to pojedine odredbe stupaju na snagu, pa u pravilu je to između tri i šest mjeseci od ratifikacije. Evo hvala vam lijepa.
Imamo nekoliko replika. Prva je uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene zastupnice i zastupnici i poštovani građani Republike Hrvatske, poštovani tajniče imamo jedno pitanje odnosno dva. Koji su zapravo proračunski benefiti od ove konvencije koju ste ovdje izlagali. Tu ste naveli nekakve globalne indikatore i neke stvari koje su vidljive na stranicama OECD-a. Ali ono što bismo vas konkretno zamolili jest konkretni benefit za proračun RH u smislu plaćanja poreza multinacionalnih kompanija na našem teritoriju. I pitanje broj dva. Da li se ova konvencija odnosi i na SAD s obzirom da znamo da je ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sa SAD-om barem je nešto šta ćemo raspravljati u vrlo, vrlo skoroj budućnosti? Evo ga, hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na postavljenom pitanju. Što se tiče prvoga pitanja i prihoda koji se mogu očekivati oni prije svega proizlaze iz tumačenja samih odredbi Ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i tematike odnosno problematike eventualno koje bi takve korporacije djelovale u RH ili iz RH u nekim drugim područjima, a koje bi bile porezno pogodnije nego je to situacija u RH. To bi samo mogli više hipotetski govoriti takve slučajeve, ali mogu reći da trenutno na području RH posluje oko 700 trgovačkih društava koji su veliki porezni obveznici. Tri takva obveznika imaju karakter međunarodnih korporacija koje bih mogao svrstati u vaš upit i vjerujem da njihovo poslovanje se i sada dovoljno jasno kontrolira kod postojeće norme, ali naravno i dorade ugovora će biti kud i kamo bolje. Što se tiče SAD-a one su sadržane u Ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja svim drugim državama, a trenutno je izrada i ugovora o izbjegavanju i s njima od strane RH i SAD-a. Hvala.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Marin Mandarić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo gospodine državni tajniče, pitanje je na tragu drugog pitanja prethodnog gospodina Troskota. Znamo da je Vlada na svojoj sjednici 30. rujna donijela odluku o pokretanju postupka sklapanja konvencije sa SAD-om, pa me zanima dokle smo to stigli u tom cijelom procesu, je li što odrađeno i možete li otprilike znati nekakav termin kad bi došlo do potpisivanja sa SAD-om te konvencije. I da li je i SAD pristupnik ove mnogostrane konvencije koju mi sad donosimo ovdje. Evo hvala.
Odgovor.
Hvala lijepa. Što se tiče ovoga vašeg pitanja evo tu je i kolega Dalibor Legac koji izravno sudjeluje u pregovorima sa američkom stranom. Terminski plan je zajedno dogovoren sa njima. Namjera je dovršiti pregovore u smislu svih stavaka tog ugovora do kraja godine, ali zbog sadašnjih izbora koje imamo, koji su bili u SAD-u određeni koraci su se malo pomaknuli. Ali vjerujemo da ćemo takve rokove i uspjeti dovršiti. Što se tiče SAD-a oni su uvijek kao što i sami znate bili uvijek priča za sebe. Naravno da oni imaju i svojih Ugovora o dvostrukom oporezivanju koji su bazirani na OECD-ovim modelima. Ali potpisnik još uvijek nije. Nije potpisan. SAD još nisu potpisale, da.
Sljedeća replika uvaženi zastupnik Davor Dretar.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedavajući. Poštovani gospodine državni tajniče, dozvolite da vas eto kao laik upitam koji su to načini izbjegavanja plaćanja poreza od strane multinacionalnih kompanija, odnosno što oni precizno rade da izbjegnu plaćanje poreza. Kao prvo pitanje. I drugo, jesu li i banke koje posluju u RH a u stranom su vlasništvu jedan dio takvih multinacionalnih kompanija, odnosno kako se na njih gleda. Hvala lijepa.
Evo hvala lijepa na postavljenom pitanju. Dakle, da odmah tu stigmu maknemo. Nije sam sinonim multinacionalne kompanije nešto što znači da ne želi platiti porez, nego je legitimno pravo svakoga da iznalazi u okviru zakonske norme mogućnosti da posluje što uspješnije uz što manja davanja. Dakle, korištenje tih instrumenata kada se kroz tzv. agresivno porezno planiranje koje je kod nas već ušao i u zakonski okvir i kroz Opći porezni zakon i druge propise na razini EU, pa i presude sudova na primjer Halifax presuda koja je objavljena i na webu Porezne uprave nam daju okvire upravo u kontekstu načina gledanja na ovu temu koju ste sada otvorili, a to znači da se koriste određene pogodnosti koje nisu namijenjene za takav posao ili takvu kompaniju, pa onda se ugovor koji se inače i svi obveze koje proizlaze iz toga ugovora zaključi formalno u nekoj trećoj zemlji, a u biti sve se odvija u drugoj zemlji, tako da se na taj način prikriva stvarni poso odnosno agresivno porezno planiranje.
Slijedeća replika uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Zahvaljujem. Svaki međunarodni ugovor, svaki multilateralni sporazum po prirodi stvari spada u područje vanjske politike. Opetovano u ovom HS ističem jedan te isti prigovor i primjedbu, a to je da RH vanjsku politiku nema i da ovo tijelo koje je ujedno i ustavotvorac ignorira činjenicu da se izvršna vlast odnosno dvije grane izvršne vlasti, predsjednik države s jedne strane, vlada s druge, ne pridržavaju svojih ustavom zadanih ovlasti, obaveza i ograničenja. Čl. 99. Ustava RH jasno je propisano da predsjednik države i vlada surađuju i sukreiraju vanjsku politiku. Dakle, surađuju i u oblikovanju i u provođenju. U niti jednom dokumentu kojeg sam imala prilike iščitati otkada sam zastupnica u HS nisam vidjela da se u pitanjima vanjske politike predsjednik države jednom jedinom riječju spominje.
Odgovor.
Da, hvala lijepo. Ovo što ste sada iznijeli mogu samo komentirat da pretpostavljam da su svi članci koje ste ovaj naveli na mjestu i ovo što iznosite u kontekstu suradnje itd., ne mogu komentirati, nisam u tome sudjelovao. Ali što se tiče ugovora o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i cijele te strategije RH od samostaljenja do danas se koordinirano radi na razini ovaj Vlade RH, a same odredbe tih ugovora su u pravilu usuglašene sa velikom većinom i drugih ugovora koje primjenjuju države svijeta. Dakle, vođenje vanjske politike naravno da je na onim tijelima koje su za to ustavom zadužene.
Hvala. Nema više replika.
Hvala.
Imamo raspravu po klubovima, prvi se javio Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, uvaženi zastupnik Zvonimir Troskot.
Poštovani g. potpredsjedniče sabora, uvažene zastupnice i zastupnici i poštovani građani RH koji nas gledate putem ekrana. Politički … [[Govornik se ne razumije]] je ovdje dao jedan, jednu zakonsku zapravo okvir, jedan kontekst ove konvencije koja se zapravo bazira na Ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja koje je Hrvatska potpisala sa 65 zemalja diljem svijeta. Ovu raspravu bi čak fokusirao jer jako je povezano sa tim Ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, proširio zapravo na zemlje za koje smatra Klub MOST-a da je Hrvatska trebala imati Ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, a zapravo nema. A i ovu raspravu bih podijelio na 3 točke. U prvoj točci bih se više fokusirao, dakle na, pogledao sam zemlje G20 koje su i same inicijatorice, dakle ove, ove, ove konvencije i vidio sam da na toj listi, dakle stoji Argentina, Brazil i Meksiko i da sa njima nemamo nažalost potpisan Ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. S druge strane, dakle jedini ugovor koji imamo potpisan, a da nije na listi G20 je Čile. Međutim, ovaj … [[Govornik se ne razumije]] za, za, za potrebe ove rasprave, dakle na one 3 zemlje prve koje sam spomenuo, dakle Argentina, Brazil i Meksiko jer svaka zemlja koja je tržišno orijentirana i razmišlja o razvitku svoga gospodarstva bi itekako trebala vodit računa da se potpišu ugovori sa te 3 zemlje koji su giganti Latinske Amerike. I ono šta je zapravo pokazatelj nepotpisivanja ovakvih ugovora sa te 3 zemlje je nešto šta je, bih se zapravo i nadovezao na gđu. Daliju Orešković i veliki nedostatak naše vanjske politike da mi ne razvijamo jednu gospodarsku diplomaciju sa te 3 zemlje i zapravo porez na politike odnosno nepotpisivanje ugovora sa te 3 zemlje … [[Govornik se ne razumije]] pokazuju da zapravo nemamo nikakvu gospodarsku strategiju prema Latinskoj Americi kao Hrvatskoj, a smatramo kao Klub MOST-a da je to izuzetno važno tržište za RH, posebno iz činjenice, iz razloga što u Argentini živi 400 000 naših Hrvata je gotovo nevjerojatna činjenica da mi nemamo potpisan ugovor sa tom zemljom, niti da Argentina nema ambasadu u Zagrebu u RH. A zašto to govorim? Iz razloga što su Irska i Izrael primjeri zemalja koje su upravo svoj gospodarski rast temeljile na, u odnosu sa dijasporom odnosno sa, sa Izraelcima i Ircima koji su živjeli van Irske i Izraela i koji su pomogli tim zemljama da, da narastu gospodarski. I ovi porezni propusti odnosno gospodarsko trgovinski propusti su pokazatelji zapravo da tu strategije nemamo. Točka broj 2 koju bi dotaknuo ovdje za koju isto smatram da je jednako važna jest Afrika. Vidjeli smo u 3. mjesecu 2020.g. da je Europska komisija izašla sa strategijom prema Africi kao budućim partnerom za trgovinsku razmjenu i naveli su 5 stupova najvažnijih kroz koji misle stvarat strategiju. I onda je gotovi, mi imamo potpisani ugovor sa Južnoafričkom Republikom koja se nalazi na listi G20. Međutim, ono šta je dosta interesantno jest da nemamo potpisane ugovore s recimo jednom Angolom i sa jednim Egiptom, a to su upravo zemlje u kojim naša INA ima 6 bušotina ukupno, gdje imamo 4 bušotine u Egiptu i 2 bušotine u Angoli, pri čemu su bušotine u Angoli već gotovo do kraja iscrpljene, dakle ostaje onda samo Egipat. I nažalost ne vidimo nikakve politike INA-e odnosno MOL-a prema novim koncesijama u Egiptu. Odnosno ono što želim poentirat ovdje, dakle sa poreznim ne politikama, dakle sa poreznim propustima potpisivanja takvih Sporazuma o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja primjerice sa Angolom i Egiptom, mi smo strateški pokazali da energetski nemamo nikakvih, dakle nemamo nikakvih pretenzija prema Africi, što je čudno ako cijela EU u svojoj strategiji navodi Afriku kao novog budućeg partnera strateškog u trgovini, porezima itd. Mislim da je jako važno gledati kakve će nam biti … [[ne razumije se]] kakve će nam biti energetska proizvodnja koja čisto uz put po izvještajima … dakle proizvodnje nafte koja onda iz tih zemljama onda uvozimo iz Hrvatsku i izvozimo dalje na daljnja tržišta. I treća točka koju bih ovdje htio dotaknuti jest Azija. Pregledavao sam sve ugovore koje smo potpisali o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja diljem svijeta. Dakle, pogotovo u Aziji i gotovo me frapirala činjenica da Hrvatska nema potpisan ugovor sa jednim Singapurom koji je danas jedno financijsko, ekonomsko i pravno središte pa ne samo Jugoistočne Azije, nego i cijele Azije. I sve zemlje koje se žele orijentirati tržišno a mi to cijelo vrijeme govorimo barem u retorikama, osim što se orijentiraju prema velikim tržištima Meksika, Brazila i Argentine odnosno prema Latinskoj Americi, osim što se prema strategijama kao Europska unija orijentiraju prema Africi orijentiraju se i prema Aziji. I Singapur ako nije u našoj strategiji zemalja s kojima bismo trebali potpisati ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja, a onda konsekventno i ovu konvenciju koju danas raspravljamo onda mislim da nemamo što tražiti uopće u Aziji odnosno to je dodatan još argument da Hrvatska na žalost niti vanjskopolitički, niti porezno, a niti gospodarski nema apsolutno nikakvu strategiju niti prema Latinskoj Americi, niti prema Africi, niti prema Aziji primjerice kroz Singapur. I ukoliko to nismo napravili onda su ove konvencije koje su … [[ne razumije se]] samog proširenja ugovora koje smo mi potpisali o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja čiste formalnosti i čiste inflacije dodatnih nekakvih zakonskih akata koji jednostavno kao takvi nemaju smisla. I ono s čime bih htio završiti ovu raspravu dakle ako ovako nastavimo niti jedna centralna banka diljem svijeta dakle oni će moći spriječiti inflaciju cijena jer im je to zadatak uključujući i naš HNB-e, ali neće moći spriječiti inflaciju ovih zakonskih akata i konvencija koje mi štancamo ovdje u Hrvatskom saboru, a bez da postoji neka ozbiljna strateška i gospodarska supstanca iza tih zakona koje ovdje izglasavamo. Hvala lijepa.
Hvala. Sada bi prešli na iznošenje stajališta jer je 1 sat, 13 sati. Evo s obzirom da još nije 13 sati gospodin uvaženi zastupnik Dretar izvolite vi do 13 jer nema kolegice da ne ispadne da smo je oštetili, pa onda vi. Pa ćemo onda poslije vas stajališta.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedavajući. Poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Eto kratko i jasno. Oko ovog stvarno ne treba trošiti vrijeme. Kratko i jasno. Rizik od dvostrukog oporezivanja nastaje kada dvije države imaju pravo oporezivati vaš dohodak. Recimo ako netko živi u jednoj, a radi u drugoj državi članici, u slučaju da je upućen na kraći rad u inozemstvo ili živi, a traži posao u inozemstvu ili ako je netko otišao u mirovinu u jednoj državi a prima mirovinu iz druge u tom se slučaju dakle dragi moji građani na vas uvijek primjenjuju porezna pravila države u kojoj imate boravište, ali ćete možda morati platiti porez i u nekoj drugoj državi. Zato eto i većina država ima ovakve ugovore o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Ova mnogostrana konvencija predstavlja rezultat napora vlada diljem svijeta koje su primijetile da gube značajne prihode od oporezivanja poduzeća zbog agresivnog međunarodnog poreznog planiranja koji ima učinak umjetnog preusmjeravanja dobiti na lokacije na kojima poduzeća ne podliježu oporezivanju ili podliježu oporezivanju u smanjenim iznosima odnosno po smanjenim stopama što nam je gospodin državni tajnik ovdje i objasnio. Ujedno se njome želi osigurati da se postojeći ugovori o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja dohotka tumače na način da se uklanja dvostruko oporezivanje u pogledu poreza obuhvaćenih tim ugovorima i bez stvaranja prilika za neoporezivanje ili smanjeno oporezivanje putem utaje ili izbjegavanja plaćanja poreza. To su dakle međunarodni ugovori što ih države sklapaju kako bi se izbjeglo dvostruko plaćanje poreza a po istoj osnovi. Određuju se i prava država ugovornica na potpuno ili djelomično oporezivanje određenih prihoda, utvrđuju pravila za rješavanje statusa njihovih poreznih obveznika, poreznih izvora i stopa. Određuju se i načini razmjene podataka između poreznih uprava te uvjeti za povoljniju razmjenu roba, usluga, rada i kapitala. Svrha je naravno, još ćemo jednom ponoviti, sprječavanje poreznih utaja i izbjegavanje plaćanja poreza bilo da je riječ o pogrešnom obračunu transfernih cijena ili nekom drugom vidu izbjegavanja plaćanja. S obzirom da dvostruko oporezivanje najviše šteti ulagačima sporazumi o izbjegavanju takve prakse predstavljaju važan alat zaštite investitora i izravnih inozemnih ulaganja. Dodatni razlog za taj korak jest i činjenica da trenutačna situacija potiče tvrtke s obje strane da posluju preko podružnica registriranih u drugim zemljama što znači i dodatne financijske izdatke. Sporazum bi donio veći i jeftiniji transfer znanja i iskustva posebno za male i srednje tvrtke te tvrtke u IT sektoru, a naposljetku i bolji porezni tretman državljana drugih zemalja koji rade, borave ili su vlasnici nekretnina u Hrvatskoj. U ovome je prijedlogu zakona Domovinski pokret ne nalazi apsolutno ništa sporno, pa ćemo ga time eto i podržati. Dozvolite poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege da samo na tren izađem izvan točke dnevnoga reda i odem u sferu čuvanja života svih nas da vas u ime Domovinskog pokreta još jednom zamolim svima prvo čestitam blagdan Svetog Martina, a one koji će ga slaviti da zamolim da ga slave u što manjem broju bez velikih okupljanja i da ne sjedaju za volane. Čuvajte svoj i tuđi život. Eto, hvala vam najljepša.
Hvala.
Idemo dalje sa raspravom o zakonu o Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju mnogostrane konvencije o provedbi mjera povezanih s ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u svrhu sprečavanja smanjenje porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti. Gospodin Marin Mandarić će govoriti u ime HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege zastupnici, državni tajniče poštovani. Odmah na početku želim reći da klub HDZ-a ima namjeru podržati Prijedlog Zakona o potvrđivanju mnogostrane konvencije o provedbi mjera povezanih s ugovorima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u svrhu sprječavanja smanjenje porezne osnovice i preusmjeravanja dobiti. Podržat ćemo ovaj zakonski prijedlog i svaki drugi koji će naravno pridonijeti budućem smanjenju i suzbijanju porezne evazije koja nije samo hrvatski problem nego i problem cijelog svijeta, globalan problem, a ovaj zakon je u smjeru koji ide k smanjenju porezne evazije. Ako želimo biti globalni igrač, a tu jesmo na tom globalnom tržištu u globalnoj utakmici tada moramo naravno i surađivati sa našim globalnim partnerima, potvrđivanje ove konvencije korak je zapravo u tom smjeru. Čuli smo dodatno … konvencija mnogostruka još dodatno neke stvari definirati i po pitanju ovih 65 ugovora koje imamo do sada sklopljene o izbjegavanju dvostrukog financiranja sa zemljama. Nešto smo čuli u izlaganju predlagatelja u vezi sklapanja ugovora o dvostrukom financiranju sa SAD-om, naravno najveće i najbitnije gospodarstvo svijeta, ok, možda Kina ili Amerika sada je manje bitno reći ću najvažnije gospodarstvo svijeta. Naravno da je jako bitno i svim našim poduzetnicima građanima koji surađuju sa SAD-om da sklopimo i taj ugovor. Čini mi se negdje sam pročitao, prije 25 godina se počelo na tome raditi i nadam se samo da sada promjene u vodstvu SAD-a da nova administracija će gledati blagonaklono k toj inicijativi da se sa Hrvatskom sklopi ugovor o dvostrukom oporezivanju. Također čuli smo u izlaganjima kako Hrvatska ima sa nedovoljnim brojem zemalja sklopljen ugovor kako ima potrebe da sa još nekim zemljama sklopi ugovor. Znam da je inicijativa išla i prema nekim zemljama Latinske Amerike pa vjerujem da će možda i predlagatelj u sklopu završne riječi možda dodatno još obrazložiti prema kome je sve išla inicijativa o sklapanju sporazuma o dvostrukom oporezivanju i što se tiče pitanja Egipta znam da je i čini mi se da je Hrvatska ratificirala sa naše strane takav sporazum ali nikad nije sa druge strane. Toliko u ime kluba HDZ-a, podražavamo ovaj prijedlog. Hvala.
I gospođa Dalija Orešković govorit će u ime Kluba zastupnika IP-a, Pametnoga i GLAS-a.
Ponovno poštovani predsjedavatelji, kolege zastupnici i zastupnice. Kada bi me neko pitao što me zapravo najviše smeta u radu HS-a rekla bih da je to jedna uspostavljena praksa i ponašanje i način donošenja odluka u kojem HS djeluje kao da je na autopilotu. Ponekad se pojedini zakoni, pojedini normativni akti usvajaju, a da se uopće ne promišlja niti koja je ustavna osnova za njihovo donošenje i je li uopće ispunjen onaj osnovni uvjet ustavnosti i zakonitosti, tako i sada kada se radi o potvrđivanju ovog Konačnog prijedloga Zakona o potvrđivanju mnogostrane konvencije. Kao što sam već rekla, svaka mnogostrana konvencija djelomično spada u područje međunarodne odnosno vanjske politike. Postoje odredbe Ustava koje kažu kako se ta vanjska politika treba definirati i postoji činjenično stanje da od izmjena ustava iz 2000.g. mi ne poštujemo ustavni kroj kojeg smo zamislili. Dakle, od 2000.g. dužnost predsjednika države u području vanjske politike nije se koristila i ne koristi se na način kako je to propisano ustavom, ali to ne znači da je samo predsjednik države taj koji krši svoje ustavne obaveze i odgovornosti. Vlada ih krši na podjednak način istovremeno skupa s njim. Poštivanje ustava posebice od strane nositelja najviših razina državne vlasti preduvjet je za uspostavu pravednosti. Nema pravne države, nema države u punom i pravom smislu te riječi ako nema odgovornosti svih nositelja državne vlasti da se ponašaju u skladu s onim što je upravo za tu razinu propisano, definirano i određeno. A upravo takve odgovornosti kako pravne tako i političke u našoj državnoj praksi nema. Kaže se u ustavu da je vladavina prava jedna od najviših ustavnih vrednota, pa ona podrazumijeva poštivanje ustava, pa tako i ustavnom predviđenog i ustavom zamišljenog odnosa između predsjednika države i vlade u području sukreiranja vanjske politike. A politička praksa kako u odnosu postojeće tzv. tvrde kohabitacije između aktualnog predsjednika države i aktualne vlade, ali tako i u svim prethodnim kombinacijama kontinuirano krši i ignorira odredbu čl. 99. Ustava RH. Aktualni saziv HS mora pokazati da je spreman zakonom razraditi postupak sukreiranja vanjske politike. Kako bi napokon prestala ta praksa u kojoj nositelji izvršne vlasti u dijelu kojim se definira ili bi se barem trebala definirati naša vanjska politika pokazuju nemar, ignoriranje i povredu svojih ustavnih obaveza. Kako možemo očekivati od naših građana da poštuju sve silne mjere, vrlo često pretjerano restriktivne, nebulozne, ad hoc osmišljenje od danas do sutra, a dopuštamo najvišim nositeljima državne vlasti, predsjedniku države s jedne strane i vladi s druge strane da se ponaša kako god žele, da ne ispunjavaju svoje obaveze naprosto zato što im je to tako lakše? Ali komotan i pretjerano komforan je HS koji je toga svjestan, a uporno to ignorira. Za ovom govornicom aktualni predsjednik vlade Andrej Plenković potvrdio je moju konstataciju, moju primjedbu da ne poštujemo ustav čak ni u odredbi čl. 144. st. 5. koja govori o tome da RH u vijeću i u Europskom vijeću sukladno svojim ovlastima predstavljaju i zastupaju predsjednik države i vlada. Nikada se nije dogodilo da u tim tijelima RH predstavlja predsjednik države, djelomično je tome kriv i sam Zoran Milanović, tada kada je bio predsjednik vlade on je donio Zakon o suradnji HS i vlade u europskim poslovima tzv. lex Ivo Josipović kojim je otklonio uplitanje tadašnjeg predsjednika države u jedan dio vanjske politike jer mu je to tako tada odgovaralo, ali ovaj HS, ne u ovom sazivu, nego u tadašnjem, je odgovoran što je na to pristao, a svaki slijedeći je odgovoran što ne mijenja postojeću lošu praksu. Svi smo svjesni da je korupcija najveći problem, znamo da je ona sistemske naravi, e pa što to znači? To znači da moramo mijenjati sistem. Ili korupcija nije samo krađa na koju je najčešće svodimo, korupcija je jedno mentalno stanje, mentalitet koji dopušta vlasti, tim više što je ona na višim pozicijama, što je moćnija, to je u većoj mjeri nedodirljiva, da sama kreira sustav pravila po kojima će se ponašati. Dakle, to je prvo na čemu treba inzistirati. Ako želimo iskorijeniti korupciju na zadnjem šalteru nekog javnopravnog tijela uprave, katastra, čega god želite, policijske postaje, mita za 100 kuna težine nekakvog prekršaja, onda moramo početi od onih najmoćnijih, od najviših razina vlasti. Jučer smo upravo o tome govorili, o korupciji, o jednoj korupcijskoj aferi i čitava se oporba usuglasila da je zbog jednog koruptivnog pogodovanja u slučaju vjetroelektrane Krš-Pađene ova vlada politički odgovorna, ako ne i kazneno pravno. To kazneno pravno očito nikad nećemo dočekati zahvaljujući između ostalog i temi o kojoj sam govorila u slobodnom govoru. Ali zbog svega što smo jučer izrekli mi u oporbi kako s lijeve tako i s desne strane političkog spektra, pa tako i mi iz samog centra, mislim da smo se prema našim građanima, prema biračima obvezali da ćemo ovu državu u pravnom smislu napokon dovesti u red. To između ostalog podrazumijeva i inzistiranje na ustavnim odredbama u ovoj konkretnoj temi o kojoj sada govorim koliko god se to nekom činilo naporno, zamorno, nebitno ili daleko od stvarnih problema koji ovog trena tište naše građane. Da, tište ih potpuno drugačiji, egzistencijalni problemi, ali oni su samo posljedica, oni su derivacija po sistemu spojenih posuda osnovnog problema ove države, a to je da ne postoji odgovornost vlasti jer ne postoje institucije koje su dovoljno hrabre, dovoljno odlučne da inzistiraju na poštivanju normi takve kakve one jesu, a ako smatramo da je trenutni ustavni, ustavom zamišljeni odnos između predsjednika države i predsjednika vlade loš onda je krajnje vrijeme da to jasno i glasno izgovorimo i da ovo tijelo koje ima ovlasti mandat da to mijenja napokon to i promijeni, al ova šutnja koja se nastavlja od jednog normativnog akta do drugog meni je osobno neprihvatljiva. U konačnici, tamo gdje institucije ne mogu kontrolirati vlast, ne možemo očekivati niti da ih mogu kontrolirati građani, tim više što su im teme vanjske politike daleke i strane, a tamo gdje se vlast ne može kontrolirati nema niti demokracije, niti temeljnih demokratskih principa. E, pa na to je ova država pala. Hvala HDZ-ovcima na tome.
Zaključujemo raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti i dobro, dobro sam shvatio. Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda to je prijedlog zakona br. 12. - Konačni prijedlog Zakona o strancima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 12. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona i amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? G. državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova, g. Žarko Katić je s nama. Izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjeni zastupnice i zastupnici. Dopustite da vam iznesem osnovne naglaske iz Konačnog prijedloga Zakona o strancima. Na drugoj sjednici HS-a donijet je Zaključak kojim se prihvaća prijedlog Zakona o strancima koji je HS-u uputila Vlada RH i predlaže se usvajanje, odnosno upućivanje u saborsku proceduru konačnog prijedloga zakona. Pošto je ovaj zakon dosta obiman, iako je iz njega prošle godine uklonjena materija koja regulira boravak državljana europskog gospodarskog prostora, on je nadalje ostao vrlo jak i obiman. Kad ovaj zakon, o njemu govorimo, često se smeće sa uma da je to ustvari useljenički zakon, imigracijski zakon koji daje osnove i mogućnost da RH kao država sa svojim institucijama, ali i sa svojim poduzetnicima, koji trebaju radnu snagu, da može omogućiti dolazak stranaca. Dolaske se može omogućiti na druge načina, kod primjerice školovanja. Možda ova zemlja ne koristi dovoljno mogućnosti svojih visokih učilišta da privuče studente ili znanstvenih ustanova da privuče znanstvene istraživače, u svakom slučaju dolazak je moguć u svrhu spajanja obitelji, da, kad hrvatski državljanin ili stranac koji ovdje ima zakonit boravak, može dakle to pod zakonskim uvjetima dovesti svog supružnika ili djecu ili određenu drugu rodbinu. Temeljem rasprave u ovome domu i na radnim tijelima, prigodom prvog čitanja, ustanovila se potreba da upravo u ovom smislu u kom sam govorio se konačni prijedlog zakona dopuni i propisano je u odredbi čl. 246. da će HS na prijedlog Vlade utvrditi načela, dakle okvir za provedbu sveobuhvatne imigracijske politike za razdoblje od najmanje 5 godina. Na temelju tih načela i aktualnog demografskog, gospodarskog i socijalnog stanja, Vlada će donijeti odluku o broju, mjerilima i uvjetima za useljavanje državljana trećih zemalja za pojedinu kalendarsku godinu. O potrebi unošenja ovakove odredbe, dakle osim saborskih zastupnika i radnih tijela ovoga doma, ukazale su i, ukazalo je Gospodarsko socijalno vijeće na sjednici koja je održana 10. rujna ove godine povodom dakle, izrade končanog prijedloga zakona. Naime, RH nakon svakog popisa stanovništva ima sve manji broj stanovnika. Dijelom kao posljedicu manjeg broja rođenih nego umrlih, ali i kao radi još uvijek većeg iseljavanja nego useljavanja. Premda, moramo istaći da je u protekle 4 godine radna imigracija bila u znatnom porastu, o tome ću nešto i kasnije reći, ali upućeni ste o tome sasvim sigurno. Trenutno, najviše stranaca u RH dolazi zbog rada. U prošloj godini je tako došlo 72 479 državljana trećih zemalja. U manjem opsegu radi spajanja obitelji u prošloj godini došlo je tako 7 805 osoba. Dakle, govorimo o spajanju obitelji i sa obitelji hrvatskog državljanina i stranaca koji imaju privremeni ili stalni boravak u RH, radi studiranja je došlo nažalost puno manje, oko 400 osoba, znanstvenog istraživanja i svih drugih zakonom utvrđenih svrha. Dakle, najveći pul faktor za rad, za dolazak u Hrvatsku i rad u gospodarstvu, mahom privatnom sektoru, što je svakako pozitivno, međutim, napuštanjem kvotnog sustava koji trenutno i koji ne bi trebao više vrijediti od 1. siječnja naredne godine, moglo bi se dogoditi i u javnom sektoru bude otežano zapošljavanje stranaca, primjerice, osoblja u zdravstvu ili socijalnoj skrbi, koje, kao što znate, sve više nedostaje. Ujedno u Hrvatsku useljava još uvijek premali broj stranaca koji se samozapošljavaju, kao primjerice, obrtnici ili manji ili srednji poduzetnici. Uvjeti za to, po mišljenju predlagatelja nisu strogi, dakle nisu sami oni formalni uvjeti razlog tomu. Prema dosadašnjem zakonu, a i prema novom, konačnom prijedlogu zakona, čl. 113, da bi netko dobio dozvolu za boravak i rad kao samozaposlena osoba treba dakle imati obrt ili osnovano trgovačko društvo, sa unijetim, 200 tisuća, minimalno kuna kapitala, zaposliti 3 hrvatska državljanina kojima će isplaćivati najmanje prosječnu plaću i sama njegova plaća, dakle te samozaposlene osobe tog državljanina treće zemlje ne bi smjela biti manja od 1,5 prosječne mjesečne plaće isplaćene u RH. Ali unatoč tome prošle godine takovih radnih dozvola izdano je svega 92 i nešto više za slobodna zanimanja 210 radnih dozvola. Zašto razmišljati i širiti taj okvir za imigracijsku politiku? Kada poslodavac traži stranog radnika onda najčešće zapošljava jer razvija svoj posao u gospodarski razvijenim područjima ili kod nas i turističkim regijama, zatim radnici do sada nisu mogli u prve dvije godine kako su došli temeljem kvote dovoditi obitelji to je smanjeno sada na godinu dana, dakle moći će se nakon godinu dana boravka dovesti obitelj što je neko razumno vrijeme kada se osoba barem minimalno može snaći. Nerijetko stanuju u kolektivnom smještaju, to su često radnici u graditeljstvu pa i u turizmu i ugostiteljstvu jer i rade takove poslove gdje je teško biti vezan za taj posao dulje vrijeme. Dakle u tom prostoru najčešće nema mjesta za život obitelji. Hrvatskoj sve više nedostaje useljeništvo koje se sastoji od obitelji koje će udahnuti život u manjim ruralnim područjima i naseljima koji više ne mogu brinuti o osnovnim potrebama ljudi koji trenutno žive na tim područjima kao što su neke komunalne usluge, briga o starijima i nemoćnima itd. Predlagatelj stoga smatra da treba imati alat radi propisivanja mjerila i uvjeta za useljavanje onog broja stranaca s posebnim znanjima i kompetencijama koji će dati dodatni zamah gospodarstvu kao i revitalizaciji ratom i bijelom kugom poharanih područja. Sve više općina i gradova, dakle gradonačelnika i načelnika također vidi da je to nužno i spremno je uključiti se u konkretne i kvalitetne mjere demografskog razvitka na svojim područjima. Iako se odredba tog čl. 246. može nekome činiti kao svojevrsna kvota nakon kvote, dakle imali smo kvotu za radnike, ona bi mogla omogućiti HS i Vladi učinkovito upravljanje legalnim migracijama, omogućiti poslodavcima zapošljavanje stranog radnika kada i ako nema domaćega i oživjeti mrtve kapitale u demografski ugroženim područjima naše zemlje. Jednako tako upoznati ste da je prije šest tjedana Europska komisija uputila državama članicama komunikaciju o Paktu o migracijama i azilu iz kojeg jednako tako jasno proizlazi da države članice trebaju staviti veći naglasak na zakonite migracije kao jednako važan element u upravljanju migracijama uz zaštitu granice, azilne postupke vraćanja onih koji su nezakonito ušli ili su odbijeni u postupku međunarodne zaštite i to s dvojakom funkcijom. Na taj način se podržavaju održivi zakoniti putevi za one kojima je potrebna zaštita, preseljenje, ali se sada naglasak stavlja na druge inovativne zakonite puteve dolaska, ali i u smislu jačanja suradnje s trećim zemljama te se nastoji što jače privući talenti, dakle osobe koje imaju posebna znanja i kompetencije u EU u smislu zadovoljenja potreba tržišta rada, ali i demografskih izazova. Sigurnim kanalima za pružanje zaštite potrebitima odvraća se potencijale ekonomske migrante od opasnih putovanja prema Europi te se iskazuje solidarnost sa zemljama koje primaju izbjeglice. Zakonite migracije mogu neprijeporne biti od koristi našem gospodarstvu i društvu u cjelini. Iako države članice zadržavaju pravo, da naravno same odrede koliko će prihvatiti osoba koje dolaze iz trećih zemalja radi traženja posla i koje će to osobe biti u zajedničkoj migracijskoj politici EU treba voditi računa o integraciji gospodarstva Unije i međuovisnosti tržišta rada država članica. Zbog toga se politikama EU trebaju poticati ravnopravni uvjeti među nacionalnim tržištima rada kao odredištima migracija. Njima bi se trebalo pomoći da države članice u ovom slučaju RH iskoristi prednost članstva u EU i privuče talentirane i inovativne radnike. EU u Paktu o migracijama i azilu i sama naglašava kako je potrebno raditi više kako bi se povećao utjecaj EU u okviru zakonitih migracija na demografske i migracijske izazove kojima se susreće Unija te ujedno planira debatu o budućnosti zakonitih migracija kao i savjetovanje sa zainteresiranom javnošću. Osim toga, predlažu se i zakonodavne izmjene u postojećem EU acquisa zakonitih migracija, a sve kako bi se što jače potaklo privlačenje talentiranih osoba u EU. U tom smislu nacionalna i migracijska politika poslužila bi kao svojevrsni smjerokazi pozicioniranja RH u odnosu na ulogu koju Europska komisija stavlja pred zakonitu migraciju pri čemu bi se aktualni interes RH naravno bili u prvom planu. Evo preći su sada na onaj dio konkretnih izmjena zakona koji su najvažniji i najobilniji i na kojima je stavljen naglasak kod ovih zakonodavnih promjena. U odnosu na važeći Zakon o strancima izmjene se prvenstveno odnose na novi model zapošljavanja državljana trećih zemalja za koji predlagatelj drži da je primjereniji tržištu rada u RH. Naime, Vlada RH više neće donositi odluku o utvrđivanju godišnjih kvota dozvola za zapošljavanje stranaca, već će se poslodavci za pronalaženje radne snage obratiti HZZ-u koji će provoditi test tržišta rada, dakle, koristeći one svoje uobičajene metode pronalaženja radnika i posredovanja u zapošljavanju. HZZ test tržišta rada mora provesti u roku od najdulje 15 radnih dana. U slučaju neuspjelog pronalaženja domaćeg radnika ili radnice koji ispunjava zahtjeve poslodavca, poslodavci podnose zahtjev za izdavanje dozvole za boravak i rad za određenog konkretnog stranca MUP-u. Ono će pak po službenoj dužnosti od HZZ-a zatražiti mišljenje za zapošljavanje konkretnog stranca kod domaćeg poslodavca. Zahtjev za izdavanje dozvole za boravak i rad propisuje se riješiti u roku od 15 dana tijekom kojeg roka se mora dobiti mišljenje HZZ-a, te izvršiti propisane provjere, primjerice kaznena i prekršajna evidencija, kao i evidencija o eventualnoj zabrani ulaska u RH i EU, zatražiti i dobiti mišljenje SOA-e. Pri tome MUP, Ministarstvo rada i HZZ će imati određenu digitalnu platformu putem koje će se razmjenjivati sve ove informacije, dakle neće biti kolanja papirnatih dokumenata između njih. Vjerujemo da će se u tom smislu ovi rokovi moći ispoštivati i da će poslodavac dobiti radnika u predviđenom vremenu. U odnosu na prijedlog zakona u konačnom prijedlogu je zakon dopunjen ili korigiran u slijedećem, prvenstveno kad se govori o zapošljavanju stranaca. U postupku izdavanja dozvole za boravak i rad umjesto prilaganja Ugovora o radu odnosno pisane potvrde o sklopljenom radu ili drugog odgovarajućeg dokaza ovaj sad konačni prijedlog zakona propisuje isključivo Ugovor o radu sukladno odredbama Zakona o radu. Dakle, ne može biti nekakav drugi dokument i to, ovo je usvojeno na traženje sindikalnih središnjica u okviru GSV-a. Poslodavac će također morati dokaz da državljanin treće zemlje ispunjava one uvjete koje je on prethodno tražio kad je provodio test tržišta rada. Dakle, da ne bi on za test tržišta rada tražio primjerice neke strože uvjete, a onda kad ide konkretno tražit radnu dozvolu da kaže da ti uvjeti mogu biti puno blaži, dakle da snizi razinu obrazovanja, kvalifikaciju, radno iskustvo ili druge uvjete koje poslodavac može zahtijevati. Taj postupak će biti detaljnije propisan pravilnikom koji će donijeti ministar rada i na koncu rok provedbe testa tržišta rada koji je bio u, u prijedlogu zakona 180 dana smanjen je, dakle odnosno vrijeme za koje je test tržišta rada vrijedi smanjen je na 90 dana, tako je dogovoreno među socijalnim partnerima da se ne bi u tom vremenu situacija znatnije promijenila. Imali smo primjerice ovu godinu zbog korone povratak naših, naših ljudi koji su radili u drugim zemljama, vratili su se ovdje, mnogi od njih su primjerice u brodogradnji, brodocjevari, brodomonteri, kuhari, konobari, dakle takve osobe ako test tržišta rada vrijedi dulje onda one su za to vrijeme u pravilu isključene od mogućnosti da se uključe da posao u RH ili poslodavac može uzeti i stranca u tom slučaju. Postroženi su određeni uvjeti za poslodavca da on dakle mora obavljati gospodarsku aktivnost u RH u djelatnosti koju je registrirao u zemlji, ne može služiti samo zapošljavanje stranca kao nekakav transfer u druge zemlje po propisima, po Zakonu o upućivanju radnika, koji ste ako se ne varam, imali jučer također ovdje na raspravi. Dakle, ne smije biti naravno pravomoćno osuđen za kaznena djela iz područja radnih odnosa i socijalnog osiguranja i mora ispunjavati uvjet podmirenih obveza po osnovi javnih davanja. U ovom zakonu jednako tako omogućeno je sezonskom radniku strancu, dakle da za vrijeme vođenja postupka odobravanja nove dozvole za boravak i rad, ako je recimo radio 15 dana na berbi grožđa, pa onda sad hoće još 15 dana kod drugog poslodavca brati mandarine, dakle da on za to vrijeme može nastavit radit dok se okonča postupak jer su tu u pravilu kratki rokovi, propala bi berba ako bi čekali na sve ovo. Na kraju, predlaže se da zakon stupi na snagu 1. siječnja, rekao sam zbog toga da otpočetka, da se za slijedeću godinu ne bi morala donositi nova odluka o kvoti radnih dozvola i da možemo čim prije primijeniti ovaj novi model zapošljavanja državljana trećih zemalja. Priložen nam je i jedan amandman Odbora za zakonodavstvo na čl. 240. koji u ime predlagatelja prihvaćamo, on je prije svega nomotehničke naravi. Ovih nekoliko još sekundi do, do kraja ovog vremena samo bih istakao da je u ovoj godini unatoč prilično izazovnim vremenima za poslovanje do danas, dakle izdano 58906 dozvola za boravak i rad, dakle to su stranci koji su došli raditi ovdje, od toga 57495 iz kvote i 1411 izvan kvote. Na novo zapošljavanje se odnosi 39907 dozvola, a za produženje 16076, a za sezonsko zapošljavanje 2923. Hvala lijepa na vašoj pozornosti.
Fala i vama, nemojte ići, imate ravno 9 replika. Prvu repliku je tražio g. Lerotić.
Hvala vam predsjedavajući. Poštovani državni tajniče evo tu pod dijelom privremeni boravak Članak 57. spominjete i digitalne nomade što definitivno podržavamo međutim postoji opravdana bojazan da bi se njihov boravak ovdje jer oni su ovdje došli raditi, znači to su poduzetnici ili zaposlenici koji koriste najčešće digitalne oblike da bi se mogli pronaći u povlaštenom položaju u odnosu na naše radnike koji ovdje žive, rade i plaćaju poreze. Pa me zanima na koji način to planirate regulirati, a mi ćemo u ime Kluba IDS-a podnijeti amandman. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče, da predviđa se regulirati po prvi put i boravak te kategorije državljana trećih zemalja. Dakle, to su uvijek državljani trećih zemalja, a ne državljani EU ili europskog gospodarskog prostora. Oni, prvenstveno oni dolaze ja bih rekao boraviti, usput i raditi i to moraju moći raditi dakle putem digitalnih platformi. Ne smiju biti zaposleni u, za, kod poslodavca u RH dakle moraju biti samozaposleni ili za poslodavca koji ima sjedište u drugoj državi. Oni tako mogu boraviti godinu dana, a ako želi po istoj osnovi moraju izići i tek nakon 6 mjeseci bi mogli regulirati novi boravak po toj osnovi, ali ako se primjerice zaposli kod hrvatskog državljanina, oženi se, uda se ili neku drugu osnovu onda može odmah nastaviti boraviti. Dakle, nema opasnosti da bi oni mogli utjecati na hrvatsko tržište rada. Od njih možemo imamo koristi u vidu promidžbe. Hvala.
Hvala lijepa. Stigla je gospođa Mrak Taritaš iz druge dvorane, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, u ovom dokumentu koji imamo u drugom čitanju ste uveli novu glavu broj 16. imigracijska politika i Članak 246. kojim je propisano obveze da sabor donese mjere odnosno načela imigracijske politike, a da će Vlada onda za svaku godinu odrediti broj mjerila i uvjete za useljavanje državljana trećih zemalja. Dakle, tu su dva problema. Jedan problem je mi nemamo ništa protiv i ja da ova sabor donese nekakve određene mjere i načela vezana uz imigracijsku politiku, ali to treba se donijeti u sklopu razvojne politike odnosno razvojne strategije RH. Ali s jedne strane ste odlučili da nemamo više kvote, a s druge strane ovdje se propisuje, dakle Vlada će za svaku godinu ipak donijeti odluku o broju, mjerilu i uvjetima za useljavanje država trećih zemalja [[Upadica: Hvala.]] to čitamo da ste tamo ukinuli, a ovdje ponovo uveli.
Hvala lijepa. Odgovor izvolite.
Kao što sam i rekao poštovana gospođo zastupnice možda se i nekom može činiti da bi to bila nekakva kvota izvan kvote, to nije nikakva formalna kvota. Poslodavci sami će odlučivati koga će zaposliti sukladno stanju na hrvatskom tržištu rada, a svaka odgovorna država treba voditi računa da omogući život građana na svojem području. Ako ne budemo to mogli učiniti sa našim građanima ili državljanima europskog gospodarskog prostora trebamo biti otvoreni primiti one koji mogu raditi kod nas, koji mogu stvarati i omogućiti lakši život naših građana na, pogotovo na demografski opustošenim područjima. To su nažalost relativno brojna, velika područja koja su stradala u ratu, iz njih je dosta ljudi iselilo, ali i mnogi udaljeniji hrvatski otoci gdje ima nedovoljno ljudi.
Hvala, hvala lijepa. Gospođa Glamuzina.
Hvala vam. Dva pitanja bih imala molim vas, jedno se također tiče digitalnih nomada, odgovorili ste kolegi Lerotiću maloprije da im je planiran maksimalan mogući boravak u zemlji do godinu dana. Koliko sam razumjela intenciju ovog dijela, ovog dijela zakona ti bi ljudi ovdje bili porezno neopterećeni. Međutim, naši zakoni o oporezivanju tvrde da onaj tko boravi više od 183 dana na području države Hrvatske postaje obveznik hrvatskog poreznog sustava, pa me zanima kako će se taj dio regulirati i druga stvar se tiče postojanja međunarodnih udruga za razmjenu studenata na teritoriju RH koje djeluju u sklopu naših sveučilišta, koji rade programe razmjene koji nisu obuhvaćeni ni Erasmusom ni nečem sličnim nego se radi o pripravničkim razmjenama, što znači da strani student ima pripravnički staž u RH u nekoj našoj firmi na osnovu čega i neki naš student može imati isto tako nešto u stranoj zemlji. Međutim, Članak 125. ovog zakona zahtjeva da to bude regulirano pravnim odnosom, vi ste mi sami odgovori na odboru kad se o tome raspravljalo da se to najčešće podrazumijeva radnim odnosom i ugovorom o radu što otežava takve programe prakse. Je li se to možda može regulirati nekim drugim pravnim odnosom [[Upadica: Hvala lijepa.]] koji nije ugovor o radu. Hvala.
Hvala lijepa. Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovana gospođo zastupnice držimo da smo ovim zakonom boravak tzv. digitalnih nomada u relativno kratkom vremenu dobro i kvalitetno riješili, ako ne želim tim ljudima prevelikih, prevelike obveze dostavljanja hrpe dokumenata, ali naravno moramo utvrditi o kome se radi, da su osobe sigurnosno nisu rizične i da se mogu ovdje financirati sredstvima koja ostvaruju. Što se tiče njihove porezne rezidentnosti ona će se utvrđivati temeljem zakona koji reguliraju tu djelatnost i oni će sami morati voditi računa ostaju li više od 183 dana i kojoj će onda zemlji biti u obvezi plaćati porez. Što se tiče ovog vašeg drugog pitanja RH učinila je puno toga da privuče mlade ljude, da učini veću mobilnost mladih [[Upadica: Hvala.]]
Možete završiti rečenicu.
… pa tako i studenata, ali volontera i ljudi koji su na studentskoj razmjeni. U tom smislu sklopili smo i niz bilateralnih ugovora sa drugim zemljama.
Hvala, hvala lijepa. Gospođa Peović.
Evo, dobar dan. Znači ono što smo jučer na Odboru za rad ustvrdili ponovila bi prvo ustvrdili ponovila bi prvo, znači ukidanje kvota i liberalizacija uvoza radne snage nije pozitivno ocijenjena od sindikata. Sindikati su dali svoju ocjenu, ona je negativna da se ovim zakonom ide na ruku poduzetnicima i to ne onim poduzetnicima koji ne mogu platiti više radnu snagu nego upravo onima koji mogu platiti, ali ne žele platiti više cijenu radne snage u građevini gdje naši ljudi odlaze vani raditi, a mi uvozimo iz BiH, Srbije i Makedonije radnu snagu. Drugu stvar koju smo utvrdili, dvostruki kriterij imali smo zakon o upućivanju u kojem bogate zemlje centra štite cijenu svoje radne snage tako da određuju kriterije, mi ovdje to nismo učinili. Samo operativno dva pitanja, zašto imamo uvjet od 25% radnika iz Hrvatske ili Europskog gospodarskog prostora ne 50%, valjda možemo naći toliko radne snage unutar EU? I drugo, zašto naknada za objavljeni rad se ne jamči stranom radniku u visini prosječne plaće u branši u koju je strani radnik došao obavljati rad? Tako bi preslikali onu odrednicu iz zakona o upućivanju.
Hvala, moram vas prekinuti. Hvala. Izvolite gospodine Katić.
Hvala lijepa. Tržište radne snage se nije liberaliziralo, dakle zapošljavanje stranaca će više ovisiti o stanju na tržištu radne snage. Neće biti ovisno o tome je li netko dobro planirao iduću godinu, je li neko propao ili posluje uspješnije u narednoj godini, dakle u konkretnom vremenu ono je sada određeno na 90 dana za koji se provodi test tržišta rada, ako određenog radnika ima u RH u tom područnom uredu ili hoće doći iz drugog kraja RH raditi on će se zaposliti prije nego stranac, ukoliko ga nema zaposlit će strani državljanin. Ovdje ste pobrkali dva zakona, jučer je ovdje bio Zakon o upućenim radnicima i on je reguliran direktivom i regulira rad između u državama Europskog gospodarskog prostora. Rad državljana trećih zemalja u Hrvatskoj je reguliran našim propisima i propisi vrijede jednako za hrvatskog i za stranog radnika.
Hvala lijepa. Gospodin Stier.
Hvala potpredsjedniče. Gospodine državni tajniče. Iz ovih vaših uvodnih riječi vidljivo je da je Vlada uvažila dobar dio onih primjedbi koje su iznesene ovdje prilikom prvog čitanja ili što su iznijeli socijalni partneri. Ja bih pogotovo ovdje naglasio ovaj novi čl. 246., a toj je taj koji dozvoljava odnosno omogućuje da Sabor na prijedlog Vlade utvrdi načela za provedbu sveobuhvatne migracijske politike, a onda i godišnje odluke Vlade o broju i mjerilima i uvjetima za useljavanje državljana iz trećih zemalja. Na taj način čini mi se da se naglašava kako Vlada i naravno HS pogotovo upravlja s procesom migracija, ne zatvaramo oči pred tim procesom nego s njim želimo upravljati.
Hvala, odgovor.
Poštovani zastupniče upravo tako. Uvijek se može određenim procesima ne gledati, zakopati glavu u pijesak ili se praviti kao da se oni ne događaju. Ovo je pitanje jedna vruća jabuka ili vrući krumpir koji se mora zagristi, ali to ćemo najbolje napraviti ako osvijestimo gdje smo, što smo i gdje trebamo ići. Nitko neće zvati u RH one osobe koje ne želimo i koje nama ne trebaju, ali mislim da možemo naći dobar balans između potreba koje RH ima i obrazovanih, kvalificiranih inovativnih radnika koji Hrvatske može dobiti. Zato postoje osnove i u sadašnjem zakonu kroz direktivu EU o plavoj karti, ali mi ćemo dati i još dodatne okvire.
Hvala. Gospodin Stričak.
Hvala potpredsjedniče HS. Kolegice i kolege, državni tajniče sa suradnicima. Smatram da je zakon temeljit, jasan i precizan. Između ostalog u obrazloženju se navodi da je usklađen sa preko 20 postojećih zakona, nizom uredbi i pravilnika, direktivama EU i naravno ono najbitnije sa Ustavom RH. U svojoj raspravi naglasili ste da je u 9. mjesecu održana sjednica Gospodarsko-socijalnog vijeća pa ako možete koju riječ reći o tom tijelu, koga sve čini i na koji način su se tamo donosile odluke? Hvala.
Odgovor, izvolite.
Poštovani gospodine Stričak, da odmah nekoliko dana održane rasprave o Prijedlogu zakona o strancima održana je sjednica Gospodarsko-socijalnog vijeća gdje su bili predstavnici socijalnih partnera dakle radnika, sindikata, poslodavaca i Vlade na najvišoj razini, dakle bili su svi ministri resornih ministarstava koji su članovi GSV-a. Zakon je predočen svim partnerima, bilo je još određenih pitanja i ukazivanja na određene moguće poboljšice i uglavnom su svi takvi prijedlozi prihvaćeni. Ja mogu reći da je vladala jedna vrlo uvažavajuća atmosfera i bilo je teško ponekad razaznati govori li predstavnik poslodavaca ili predstavnik sindikata. Bilo je doduše i nekih nejasnoća, ali traženo je da se unese odredba o imigracijskoj politici, to je prihvaćeno i mislim da su stajališta usuglašena u najvećoj mogućoj mjeri.
Hvala lijepa. Gospodin Cappelli.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče. Osvrnuo bih se na one bitke koje sami znate da smo vodili zajedno, a to je u ovom dijelu, a to je u ovom dijelu turizma gdje je u primjeru upravo 2019. i usporedbi '18.-'19. upravo problematika stranih radnika o kojoj se puno pričalo u Saboru, ali i izvan. Da li je to nama bilo potrebno ili ne kao podatak 2019. smo imali negdje oko 20.000 stranih radnika u jednom trenutku smo tražili na domaćem tržištu, dakle među našim ljudima, došli smo na brojku da bi mogli eventualno iscrpiti 4000, dakle bez tih 15-20 000 radnika izvana ne bi bilo moguće odraditi 2019. sezonu u kojoj su investicije bile preko milijardu EUR-a. Zato se zahvaljujem na svim ovim primjedbama i na svemu da ste imali, u obzir uzeli i tu mogućnost da će uskoro sličan problem opet biti, a na našem domaćem tržištu nažalost tih djelatnika sigurno neće biti.
Fala, izvolite odgovor.
Poštovani g. Cappelli, mislim da se mogu složiti sa vašim konstatacijama i reći da su i strani radnici uz domaće i poslodavce naravno i vladine mjere uspjeli iznijeti prošlu najuspješniju sezonu. Prošle godine je u ugostiteljstvu i turizmu izdano 21294 dozvole za boravak i rad u toj, u toj djelatnosti. Ove godine nažalost zbog općepoznate situacije u prvih 10. mjeseci izdano je 10406, dakle vjerojatno će konačni saldo biti otprilike 50% dozvola koje su izdane u prošloj godini, ali takav je otprilike, će biti vjerojatno slični i, i rezultati u turizmu i ugostiteljstvu, nažalost. Dok recimo graditeljstvo će ove godine imati, već sad je doseglo broj izdanih dozvola koje su bile u prošloj godini, još će biti do kraja godine puno veći.
Fala i sada dva posljednja zastupnika imat će svoju repliku video vezom, g. Troskot.
Poštovani potpredsjedniče HS i poštovani državni tajniče. Evo imam dva pitanja, prije ovog prijedloga zakona kojeg ste ovdje danas izlagali da li ste napravili možda analizu koliko je u Hrvatskoj nezaposlenih ljudi prijavljeno na HZZ-u, paralelno znači primaju socijalnu pomoć i rade u sivoj ekonomiji, čime ugrožavaju sve poštene ljude koji žele pošteno zaradit svoju plaću? Dakle, da li ste radili takve analize prije nego što ste donosili ovaj zakon i ako jeste lijepo bismo molim da to podijelite s nama? I drugo, da li ste napravili strategiju prekvalifikacije hrvatskih državljana koji bi se možda htjeli recimo prebacit iz jedne industrije u drugu i na taj način omogućit recimo ona deficitarna zanimanja da prije svega budu popunjena sa, sa državljanima RH? Evo ga, ako jeste i to napravili, lijepo bismo molili da prije izglasavanja ovog zakona da i to podijelite s nama.
Fala vam lijepa, izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani g. zastupniče. Na izradi zakona radila je jedna veća radna skupina koju su činili predstavnici više ministarstava i naravno kao što sam istakao, socijalnih partnera. Značajan doprinos izradi zakona, posebice u dijelu koji se odnosi rada stranaca dali su naravno nadležno ministarstvo i HZZ. Oni su pripremili određene podatke, na temelju njih su i donijete ove izmjene odredbi koje se tiču zapošljavanja i rada stranaca. Ja vam sad brojke ne bih mogao točno reći. Isto tako i oko prekvalifikacije. To je također posao koji redovito obavlja HZZ i svaki poslodavac koji želi i ako se radnik s tim slaže dobit će sredstva, ali ja vam detalje o broju onih koji su prošli prekvalifikaciju ne bih mogao dati jer … [[Govornik se ne razumije]] ne baratam s njima.
Fala lijepa. g. Kujundžić.
Je, evo čujemo se, hvala predsjedavajući. Poštovani, ja bih isto imao za vas 2 pitanja. Dakle, unatoč tome što je kratkoročno gledajući ovaj zakon poželjan poslodavcima, smatrate li zapravo temeljem ukidanja kvote stranaca da postoji jedna realna opasnost snižavanja cijena rada unutar RH kod zanimanja koja nisu deficitarna, čime dolazimo u opasnost supstitucije zapravo kvantitete naspram kvalitete? I drugo pitanje, smatrate li da je vlada mogla učiniti više kako bi aktivirala, aktivirala raspoloživu domaću radnu snagu obzirom da se prošle godine iz RH iselilo nešto više od 40 000 radno sposobnih, a uselilo je se, čini mi se nešto više od 37000 od čega je više od 27000 stranaca koji dolaze iz zemalja koje su daleko od tog da bi bile konkurentne RH. Primjerice, iz BiH, Kosova, Sjeverne Makedonije, Srbije i Ukrajine?
Fala lijepa.
Hvala.
Brzi oporavak obadvojici. Izvolite odgovor.
Hvala predsjedavajući, evo jedva čekam vidit vas, hvala.
U redu, u redu, izvolite.
Poštovani g. zastupniče, mislim da je logika da bi upravo ova, ovakve novi model zapošljavanja bio još veća brana od snižavanja cijena rada. Naime da podsjetim, najprije poslodavac mora tražiti hrvatskoga domaćega radnika i ponuditi određenu plaću i određene uvjete. Ako hrvatski radnik to želi uzet, ponudit, uzeti tu, taj posao i raditi, on niti nije u prilici, poslodavac nije niti u prilici onda tražit novog radnika stranca kojem će onda dati manju plaću. Dakle, niti u tom trenutku može poslodavac, niti radnik znati za koju bi plaću mogao dobiti stranca. Tako da ovaj model više vezan, ponavljam, za tržište rada, bit će ujedno i brana od nelegalnog snižavanja cijene rada.
Fala lijepo g. Katić, za sada ste slobodni, vjerujem da će biti još prilike kasnije jer je tema takva. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. I sada prvi će govoriti g. Erik Fabijanić u ime Kluba zastupnika SDP-a [[Upadica iz klupe: Povreda Poslovnika Kujundžić]] Oprostite, povreda Poslovnika. Čija? [[Upadica iz klupe: Kujundžić]] g. Kujundžić izvolite.
Je predsjedavajući, evo opet sam vas htio čut, zapravo bih reagirao na ovu zadnju rečenicu, povrijeđen je čl. 238. Slažem se ja s jedne strane zapravo da je pitanje na kraju krajeva u kojoj, u kojem sektoru su nam potrebni radnici, međutim ja bih vam ukazao na jedan drugi problem. Primjerice prema podacima Eurostata u Hrvatskoj je hrana skuplja, a lošija je kupovna moć od građana, mi smo u biti jedina članica država koja je iznad Bugarske, točnije mi smo na pretposljednjem mjestu. Drugim riječima pitanje je koliko je u interesu Vlade sačuvati sva ova zanimanja koja u Hrvatskoj postoje, s druge strane da li zapravo snižavanje samih plaća [[Upadica: Hvala, vrijeme, hvala.]] ovakvih kakvih je dolazimo u opasnost uvoza stranaca [[Upadica: Gospodin Kujundžić, vrijeme.]] povlačim povredu Poslovnika predsjedavajući. Hvala vam.
Neću, neću, neću biti prvi predsjedavajući koji daje opomenu video vezom, ali zaslužili ste ju, izvolite.
Ja vam zahvaljujem.
Izvolite gospodin Fabijanić, izvolite.
Zahvaljujem. Ovaj prije svega bih htio odati priznanje radnoj skupini koja je izradila ovaj zakon. Ovaj zakon je vrlo komplicirana stvar, izrada je počela ja mislim neka me ispravi 2011. godine, 2018. godine ovo je vrlo složena materija jer obuhvaća čitav dio koji je vezan za imigraciju možemo ga tako nazvati, ali dakako ono što je najdelikatnije ovaj područje i gdje sigurno je bilo najviše rada, truda i zalaganja je onaj dio koji je vezan za tržište rada, a kroz tržište rada dakle isto tako u njega ugraditi i ono što je europska pravna stečevina odnosno ono što su europske vrijednosti vezano za rad i imigraciju koliko god se radilo o državama tzv. trećih zemalja jer moramo znati jednu stvar da po antidiskriminatorskim odredbama EU, pravna stečevina EU i domicilni zakoni se primjenjuju ne samo na građane EU nego se primjenjuju i na građane trećih zemalja uz uvjet da imaju trajni odnosno stalni boravak u zemlji članici. Malo ću rekapitulirati kako je došlo do ovog zakona. Naime, postojalo je dakle taj zakon je već kao Zakon o strancima je već bio u prvom čitanju u prethodnom, u prethodnom sazivu i ponovno je dan nama ovdje na čitanje u ovom sazivu. Bio sam u to doba kroz raspravu upozorio da taj prijedlog teksta iz prvog čitanja odudara od teksta iz prvog čitanja iz prethodnog saziva, isto tako pozvao sam da se uspostavi socijalni dijalog oko tog dokumenta i moram zbilja odat priznaje činjenicu da se dakle, sastali su se socijalni partneri, raspravljali su to i isto tako to je prošlo, dakle raspravljalo se i na gospodarsko socijalnom i na gospodarsko socijalnom vijeću. U ovom konkretnom slučaju kod ovog zakona imati što širi konsenzus je izuzetno bitno, izuzetno je bitno zato što ovdje je čak i politički konsenzus manje bitan odnosno manje levantan od onoga što je konsenzus socijalnih partnera, a mi kao država i to sam isto bio rekao u prethodnoj raspravi moramo biti jamac tih dogovora i nismo, dakle a ne da vodimo glavnu, glavnu riječ. U svakom slučaju analizirajući dakle razliku između prvog i drugog čitanja došlo je do poboljšanja, došlo je do poboljšanja. Između ostalog evo napomenut ću dakle da pitanje maksimalnog broja stranaca u kod poslodavca dakle koji je bio 1/4 u prvom čitanju 1/3 vraćen je na, vraćen je na 1/4 tako da je to dobro. Bilo je tu i jezičnih korekcija da se vrati riječ sport umjesto športa, šport je germanizam, u našim jezičnim hrvatskim standardima moramo se držati izvorne riječi koja dolazi iz Engleske jer je to engleska riječ koliko god ništa protiv, dakle ja mislim da ovdje jezična pitanja su najmanje bitna. Ja znam da je naš bivši predsjednik republike Franjo Tuđman volio riječ šport bez daljnjega, ali ja mislim da u ovom zakonu je to manje bitno, ali evo i osobno draže mi je da piše spor, a ne šport odnosno športaši ili kako ili kako već jest. Ono što bih još spomenuo, dakle u reguliranju ovih mehanizama utječe malo i ova naša realnost. Činjenica je da kad mi pišemo ovaj propis i raspravljamo ovaj propis i donosimo ovaj propis radimo ga za neku budućnost koja nije vezana za pandemiju i vrijeme je, adekvatno je vrijeme da se o tome raspravlja baš u onom, tako da budemo spremni onog trenutka kada nadam se čim prije pandemija će prestati, ali da se na tržište rada odnosi i pandemija, a i tome možemo prilagoditi isto tako ovaj zakon da se, da se napraviti. Kao klub zastupnika mi smo podnijeli četiri, četiri amandmana koji su u biti samo isključivo poboljšanje dakle samoga teksta, ja ću ih samo ukratko ću se u njih osvrnuti neću čitati obrazloženja, ali su ključna zato da bi zbilja imali konsenzus odnosno da bi imali podršku SDP-a za ovaj, za ovaj zakon. Zna i gospodin Katić u Odboru za rad u dva puta moje su rasprave ovaj inače malo gorljivije i temperamentnije jer je riječ o radnom tijelu Hrvatskoga sabora. Dakle, mi predlažemo slijedeće, dakle u Članku 93. dakle gdje je MUP koje dakle policijska uprava u njegovo ime može odbiti, može odbiti boravak odnosno radnu dozvolu za boravak i rad treba zamijeniti riječ „može odbiti“ sa „odbit će“ jer stvar je vrlo jednostavna. Dakle ili nešto odbijamo ili prihvaćamo, na kraju krajeva tako piše i u Članku 105., dakle ovdje je samo pitanje usklađivanja. Prema tome jer ako vi ostavite može odbiti ispada da može i ne mora ako ne zadovoljava uvjetima, dakle ne zadovoljava uvjetima onda može biti samo može i ne mora. Druga stvar, dakle u čl. 97. kad se govori o izuzećima testa kod sezonaca, mi bi ostavili poljoprivredu. Zašto bi ostavili poljoprivredu? Jer za drugo, obrazložit ću i to, može se dogoditi, grad, poplava, bilokoja elementarna nepogoda gdje onda ne treba opterećivati sustav odnosno moraju se pod hitno poduzeti određene radnje da npr. urod ili berba ne bi propali. Ne bi zadržali ugostiteljstvo i šumarstvo jer onda netko će pitat zašto ne i građevinu ali tu je po meni g. Capelli dao najbolje obrazloženje, zato što je on rekao da su oni provodili određene ankete dakle da se vidi da li ... [[Govornik se ne razumije.]] 20 000 a na raspolaganju ih imamo 5. Dakle ako prođe kroz test, mi ćemo imati te podatke i znat ćemo na čemu smo što inače ne bi znali, dakle to vrijedi na kraju krajeva i za druge djelatnosti, tako da bi ovdje stavili isključivo jer provođenje testa ne znači negiranje ulaska, niti angažiranja stranaca ali ovdje imamo hitnoću i maknemo onda proceduru a za ovo drugo bi dobili vrijedne podatke koji su nam ipak nužni. Tako da i treći amandman je isto tako u biti malo vraćanje određene analogije. Jer mi zbilja pozdravljamo ukidanje kvota kakve su bile jer onog trenutka kad imaš kvotu, može se dogoditi i uvijek će postojati opravdana sumnja a to ne vole ni poslodavci, da su neki bliži onima koji dodjeljuju kvote unutar ukupne a da su neki dalje. I onda vam je to uvijek opravdana sumnja nekakvog nejednakog postupanja. Ovako svi imaju iste uvjete i istu proceduru za djelovanje po pitanju nedostajućih radnika. Ja opet apeliram, ajmo govoriti o radnicima a ne o radnoj snazi. Jer radnik je čovjek, radna snaga je radna snaga. A to je da kod onih iznimaka kojih treba bez daljnjega biti i koje su previđene ovim zakonom da o njima odlučuje Upravno vijeće HZZZ-a, da ipak tražimo u procesu odlučivanja, i suglasnost socijalnih partnera ili pardon, bolje reći, mišljenje socijalnih partnera jer ovako ih vraćamo u igru a svi smo za socijalno partnerstvo. Ja mislim da ovdje u ovoj dvorani svi smo za socijalno partnerstvo. Dakle, ukidamo kvote koje su inače uvijek bila usuglašavane sa socijalnim partnerima. Dakle, u postupku kad su se donosile kvote, onda se isto tražilo mišljenje socijalnih partnera. Dakle ovaj amandman samo traži da se socijalni partneri isto tako uključe u onome što je oslobađanje od testa koje donosi upravno vijeće kojemu odluka kao takva ostaje. I kod čl. 104., to je vezano za obnove radnih dozvola kod sezonskoga rada, potpuno je i sasvim normalno da se moraju ispuniti određeni uvjeti pa je tako adekvatan smještaj, ali netko ako radi 5 g. dakle i svake godine kod istog poslodavca, normalno da je uvijek smještaj isti i tu nema problema, tako da, ali u slučaju da dakle promijeni poslodavca, onda bi ipak trebali mi kao hrvatska država provjeriti da li mu je smještaj adekvatan. To su 4 [[Upadica Radin: Hvala, Erik.]] po meni vrlo benevolentna [[Upadica Radin: Hvala.]] amandmana ali koji su uvjet po našoj podršci ovom zakonu. Zahvaljujem.
Hvala. …/Govornik govori talijanski./… Hvala. I sada je na redu gđa. Marijana Puljak koji će govoriti u ime Klub zastupnika IP-a, Pametnoga i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Drage kolegice i kolege. Pred nama je dakle Konačan prijedlog Zakona o strancima o kojem smo evo raspravljali u prvom čitanju kao zakonu koji ima nekoliko dobrih stvari. Prva dobra stvar, evo već je spomenuta ovdje, za nas je dozvola za tzv. digitalne nomade, to su dakle stručnjaci uglavnom IT, stručnjaci iz kreativnih industrija koji putuju svijetom, rade na daljinu, kao što znamo Estonija je bila prva EU zemlja koja je omogućila dozvole digitalnim nomadima, evo ovim zakonom se takve dozvole uvode i kod nas i Hrvatska postaje mjesto dakle u koje će takvi ljudi koji su obično visoke platežne moći doći raditi, raditi doduše na daljinu u dakle ne u hrvatskim tvrtkama, na daljinu u svojim tvrtkama, dakle dolaze a ovdje će živjeti i trošiti svoj prihod. To je zapravo svakako dobra vijest. Nije dobra vijest da ne žele doći raditi jer su takvi uvjeti, je li, da je Hrvatska još uvijek bolje mjesto za život a ne rad ali o tom ćemo više nešto reći sutra. Što se drugih novosti o ovom zakonu tiče, dakle olakšala se procedura zapošljavanja državljana trećih zemalja, ako poslodavac poželi zaposliti nekog stranog radnika, stranog državljanina, potrebno je prvo utvrditi dakle da nema raspoloživih nezaposlenih osoba u RH koji ispunjavaju njegove zahtjeve i provodit će se tzv. test tržišta rada u roku 15 dana Hrvatski zavod dakle mora provjeriti stanje u evidenciji nezaposlenih, ispitati dakle ima li zainteresiranih ljudi za mobilnost i migraciju nezaposlenih osoba u zemlji, dakle ako se nađe takva osoba u Hrvatskoj, HZZZ će obaviti posredovanje u cilju zapošljavanja radnika s nacionalnog tržišta rada. Dakle, postoje evo, čuli smo iznimke od provedbe tog testa a sve će ih definirati HZZZ. Činilo nam se isto tako i pozitivno što Vlada više neće propisivati godišnje kvote za zapošljavanje stranaca međutim evo u ovom drugom čitanju pojavio se čl. 246. koji je evo već ovdje spomenut, koji govori o imigracijskoj politici i u njegovoj drugom stavku kaže se da će Vlada na temelju načela iz stavka jedan koji će donositi Hrvatski sabor, ali da će Vlada donositi odluku o broju i mjerilima i uvjetima za useljavanje. Dakle ponovno se pojavljuje nekakav broj, ponovno nekakva kvota. Što se nas tiče, imigracijska politika, dakle ne može biti nekakva parcijalna politika koja se na mala vrata uvodi kroz ovaj prijedlog zakona, posebno ne kao rezultat propisivanja broja i mjerila za useljavanja državljana trećih država u Hrvatsku, ona mora biti jedna ozbiljna, sveobuhvatna politika koja je rezultat opće razvojne politike i strategije RH i kao takva ne može se uvoditi kroz dva članka ovog prijedloga zakona. Pogotovo gotovo kao nekakav podzakonski akt. Dakle, evo mi ćemo isto tako predložiti jedan amandman da se ovaj stavak odnosno članak ovdje briše iako čujem da je usklađen sa socijalnim partnerima ali kažem, ponovno se uvodi kvota koju smo se željeli riješiti. Isto tako, podnijet ćemo nekoliko amandmana kojima ćemo predložiti pojednostavljenje, dodatno pojednostavnjenje procedure, evo jedan primjer, dakle ovim prijedlogom zakona je previđeno da nakon što poslodavac već komunicira sa HZZZ-om, dakle s Hrvatskim zavodom za zapošljavanje i traži njihov test tržišta rada, da nakon toga ponovno ministarstvo odnosno nadležna policijska uprava traži pozitivno mišljenje HZZZ-a. Dakle, prvo je poslodavac komunicirao sa HZZZ-om, prikupio neke podatke, rezultate tržišta rada i onda ide opet prema policijskom upravi koja će onda opet komunicirat sa HZZZ-om. Dakle može se taj korak možda preskočit i poslodavac zapravo u toj svoj direktnoj komunikaciji za zavodom, zatražiti odmah i pozitivno mišljenje, jel', da nekako malo skratimo tu proceduru. Isto tako govorili ste o ovom roku koji je skraćen sa 180 na 90 dana, dakle nakon što je dobio pozitivnu ocjenu i rezultat ispitivanja tržišta rada, rok u kojem poslodavac može zatražiti dozvole je sad skraćen na 90 dana, nama se čini da je to pretjerano restriktivno i predložit ćemo evo da se taj rok vrati natrag na 180 dana jer čini nam se da 3 mj. nekad bude zapravo premalo vremena da se i prikupe svi dokumenti, pronađe radnik i da zapravo poslodavac i zatraži dozvolu. Ponovit ću neke i argumente iz prvo čitanja na ovu temu, obzirom da se često ovdje pojavljuju bojazni, sumnje da će ovaj zakon otvoriti mogućnost smanjivanja cijene rada, ugrožavat će se radna mjesta domaćih ljudi, međutim evo sagledajmo u kojem se trenutku Hrvatska nalazi, kažem, nećemo sad diskutirati zašto iz Hrvatske je 10% radno sposobno stanovništva otišlo, dakle lani se iz Hrvatske prema podacima DZS-a iselilo 40 000 ljudi, istodobno, lani smo imali 37 000 doseljenika među kojima 27 000 stranaca i samo 9800 hrvatskih državljana, dakle nema ništa od povratka iseljenih Hrvata nit je iseljavanje zaustavljeno. Sami smo i svjedoci nedostatka kvalitetne radne snage na tržištu rada i čini nam se dakle da zbog toga dakle nema mjesta strahovima o ikakvom ugrožavanju radnih mjesta. Interes poslodavca uvijek je zaposliti najbolju osobu ili najbolju moguću osobu za poslove koje nudi, dakle ne treba im dalje otežavati i komplicirati procedure u ovakvim uvjetima. Ono što nam se može dogoditi kao apsurd, da nam ovi svi ljudi koji su iselili, vrate se natrag evo kao digitalni nomadi, jel', znači odu, zaposle se u Irskoj, dođu ovdje, nastave živjet ovdje a rade na daljinu u Irskoj. Još ću jednu za kraj važnu stvari istaknuti, to su studentske vize koje nisu ovdje definirane, definiran je privremeni boravak vezano uz studiranje, ali studentske vize su još jedna dobra stvar koja je mogla i preciznije riješiti i dulji privremeni boravak studenata, obnavljanje tog istog, iznos garancije za osiguranje povratka, pojeftinjenje zdravstvenog osiguranja, dakle koje ne bi trebalo bit isto i za menadžere i studente, prava na studentski rad, dakle niz nekih stvari koje reguliraju studiranje i obzirom da je na ljetnom upisnom roku ostalo 13 000 nepopunjenih mjesta a imamo danas na hrvatskim sveučilištima svega 3000 stranih studenata, znači obzirom da želimo i nekakvu globalnu konkurentnost hrvatskog gospodarstva, ono se može postići između ostalog i internacionalizacijom obrazovanja i mislim da bi nam trebao biti cilj povećati broj stranih studenata, kasnije ako oni požele ostati raditi ovdje u Hrvatskoj, svakako bi trebali biti dobrodošli. Dakle evo, predložit ćemo nekoliko amandmana koji bi dakle dodatno olakšali i ubrzali ovu proceduru izdavanja dozvola kako sam sada spomenula, i dakle o tome će onda ovisiti naša ... [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala i vama. Gđa. Vesna Vučemilović govorit će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, Hrvatskog državnog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Do drugog čitanja ovaj Zakon o strancima je dobio određene promjene i to nam je prezentirao i državni tajnik a na to su se već osvrnuli i kolege koji su govorili. Te promjene su poglavito u djelu na koje je Domovinski pokret imao najviše primjedbi u prvom čitanju a odnose se na dio koji regulira novi model zapošljavanja državljana trećih zemalja. No ipak mišljenja smo da odustajanje od kvotnog sustava i povlačenje Vlade RH iz cijelog ovog procesa, nije dobro i do sada je kroz kvotni sustav to bila de facto jedna lista želja naših poslodavaca kojoj se uglavnom i udovoljavalo. Vidimo i po broju izdanih kvota da one rapidno rastu iz godine u godinu i nije tu bilo nekakvih problema. Kvotni sustav nije savršen kao što nije nijedan niti će ovo što se da predlaže biti savršeno, to je naravno svima jasno. Ono što smatramo da je problematično, to je ta nova uloga Zavoda za zapošljavanje. Znači ako mi u ovom trenutku imamo 150 000 nezaposlenih, znači prema izjavama guvernera Vujčića, od početka krize imamo 50 000 nezaposlenih a sa druge strane čuli smo da se izdalo preko 50 000 dozvola i očigledno postoji manjak određene radne snage. S druge strane, Zavod za zapošljavanje stalno radi prekvalifikacije. Zašto mi sad mislimo da će taj HZZZ odjednom postati efikasan i odjednom će tu svoju funkciju obavljati besprijekorno i bit će ta nekakva glavna karika u cijelom tom procesu? A nama se čini da je upravo to najslabija karika u cijelom tom procesu i stvarno ostaje upitno, nejasno i nadasve čudno zašto mi još uvijek imamo toliku razliku između nedostatka kvalificirane radne snage s jedne strane a sa druge strane broja nezaposlenih uz tolika sredstva koja se ulažu u razne programe prekvalifikacije. Pritom moram naglasiti još jednom što svi jako dobro znamo, mi smo u jeku zdravstvene krize koja je prouzrokovala i gospodarsku krizu, koja neće biti onog V oblika. Taj V oblik će imati samo Kina, nagli pad i opet nagli rast, Hrvatska će najvjerojatnije imati ili krizu oblika slova U, sa malo jačim udubljenjem ili sa dvostrukim dnom, o tome se još spore ekonomisti zato što je ta doza neizvjesnosti vezana za zdravstvenu ugrozu i proizvodnju cjepiva i lijekova je još uvijek neizvjesna. Pad plaće i porast nezaposlenosti ako gledamo kako se to dešavalo u prošlim krizama, mi možemo očekivati ustvari u jačem obimu iduće godine, zasada je to zaustavljeno i to sa i ublaženo, sa izdašnim financiranjem iz državnog proračuna, tu država očekuje i sredstva iz SURE programa ali pitanje je koliko će to biti dostupno i koliko će to biti moguće i tijekom iduće godine. Stoga smo mišljenja da ovaj zakon u ovom trenutku u kojem se mi sad nalazimo uistinu nije primjeren. Ono što je u ovom prijedlogu novo, na što se osvrnula i u replici i kolegica Mrak Taritaš je, početak rada na imigracijskoj politici, čl. 246., kako bi se premostilo to razdoblje do donošenja imigracijske politike, mogu samo reći, nadam se da je nećemo čekati 3 g., da ju nećemo platiti 32 milijuna kuna kao Nacionalnu razvoju strategiju koja ima 82 stranice, uskoro će nam doći na klupe, jednostavnom računskom operacijom vidimo da je ... [[Govornik se ne razumije.]] koštalo otprilike 400 000 kn gdje smo dobili nekakav tekst koji je na razini liste želja. Moramo istaknuti da mi se čini kako kreiranje imigracijske strategije predstavlja na neki način i kapitulaciju pred ovim poraznim demografskim podacima, o broju iseljenih smo već puno puta govorili i čuli a ja ću vam se osvrnuti evo sam na brojke vezane za zdravstvene djelatnike. Znači mi imamo očigledno nekakav manjak jer nam stalno nam dolazi, sad vidimo nekakve se rade prekomande u našem zdravstvenom sustavu, nedostaje medicinskog zdravstvenog osoblja a nama je znači ako ne računamo one koji su otišli nakon nesporednih završenog školovanja, znači oni koji su otišli samo iz zdravstvenog sustav, otišlo u proteklih 10 g. 7500 medicinskih sestara, svaka četvrta. Otišlo nam je 1000 doktora specijalista. Fizioterapeuti, primalje, stomatolozi, sve su to zdravstveni djelatnici koji su u zadnjih 10 g. u velikom broju napustili RH. Njemačka će prema određenim projekcijama u narednih 15 g. trebati pola milijuna novih radnika u zdravstvenom sustavu, to vam je otprilike nešto oko 300 000 medicinskih sestara, to su podaci njemačkog ekonomskog instituta u Kölnu. Gdje su naše projekcije? Što nam to govori? Znači gdje je ta naša demografska politika, stručna, koja će nama radna mjesta trebati, za koji broj ljudi? Ovih 50-ak, koliko ste rekli, 58 906 dozvola izdanih ove godine, ako računamo da Hrvatska ima 4 milijuna stanovnika a demografi kažu da nas je 3 milijuna i 800, to je 1,5%, kad se u Njemačku doseli pola milijuna, to nije taj postotak, znači pola milijuna useljenih novi stranaca u Njemačku i 58 900 u Hrvatskoj velika je razlika ako gledamo relativnim brojkama. I šta se nama ovdje dešava? Znači mijenja nam se struktura stanovništva i to je objektivno problem na koji demografi ukazuju. Znači mi postajemo useljenička zemlja izuzetno brzo s tim da je struktura onih koji se useljavaju u Njemačku, takva da je tamo postotak visokoobrazovanih 33% a u Hrvatskoj je to 1%. znači ne dolaze visokoobrazovani, visokoobrazovani odlaze u Njemačku, nama dolaze mesari, pekari, sobarice, kuhari, nama se mijenja se mijenja demografska struktura stanovništva. To je objektivno dugoročno problem. Ko nam radi to? To nam rade poslodavci, Vlada se totalno i država povukla iz tog procesa i to je problem. Znači nama poslodavci kreiraju buduću demografsku strukturu stanovništva na ovaj način. I na to su upozorili i sindikati u ovom razdoblju između prvog i drugog čitanja. U Članku 97. stavku 3. točka 2. kaže da će se, da će poslodavac priložiti dokaze o ispunjavanju zahtjeva koje su, koje je poslodavac tražio u testu tržišta rada, a odnose se na razinu obrazovanja, obrazovnu kvalifikaciju, radno iskustvo i sve ostale uvjete. Pa nama dolaze iz Nepala radnici, iz Pakistana, iz Bangladeša kako će oni to, šta će oni to prilagat, kako će te diplome izgledati ili ne znam. Kako izgleda kad neko završi srednju školu u Bangladešu, kako to, jel netko zna kako to izgleda? Naravno tu će vjerojatno uskočiti te agencije koje čekaju već spremne, ne zaboravite da u tim zemljama rade za 50 EUR-a mjesečno i plaća koja je i najmanja ovdje je za njih jako velika. Još se moram osvrnuti ukratko i na jedan članak koji sam navela i u prvom čitanju, a to je Članak 101. koji se odnosni na izuzeća od provedbe testa tržišta rada, a to je točka 3. druge okolnosti važne za gospodarski rast i održivi razvoj. Znači vrlo općenito, vrlo široko može pod to ići svašta. Znači i taj test tržišta rada manjkav takav kakav je se može vrlo lako ovim zakon zaobići. I samo ću ukratko reći, znači da mi nećemo ovakav zakon, Domovinski pokret ga neće podržati jer mislimo da treba izraditi strategiju kojom bi se stimulirao iseljenih Hrvata u domovinu i imigracijsku strategiju koja će biti selektivna, a ne ovakva neselektivna koju dolazi, donosi ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepa.
Hvala vama. Slijedeći klub prijavljen za raspravu za Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege, poštovani zamjeniče ja ću danas govoriti s obzirom da se radi o konačnom prijedlogu zakona, govorit ću o konkretnim amandmanima koje ćemo podnijeti na Zakon o strancima jer u ovakvom obliku kakvom je predložen Klub zeleno-lijevog bloka ga ne može podržati iz nekakve dvije vrste razloga. Prva vrsta razloga odnosi se zapravo na sam tretman i pitanje zaštite osnovnih ljudskih prava samih stranaca, a druga kategorija se odnosi na zaštitu zapravo tržišta rada odnosno konkretno radnika iz RH i odnosa stranih i domaćih radnika. Dakle, ono što ćemo predložiti kao jedan od 15 amandmana jest da tražimo da kod procjene sigurnosnih rizika i ugroze nacionalne sigurnosti Sigurnosno obavještajna agencija je dužna provoditi test razmjernosti i test javnog interesa nad tim podacima iz razloga što postoje brojni dokazi da se vrlo arbitrarno i bez mogućnosti zapravo sudskog, sudskog propitivanja tih razloga koliko su oni opravdani i da li su ti podaci zaista podaci koji trebaju biti zaštićeni događa zapravo to da se širok, širok opseg tih podataka smatra zapravo zaštićenim podacima odnosno vrsta ugroza za koju se ne može propitivati, propitivati da li se zaista radi o ugrozi. To je naime, nije samo naše stajalište, to je bilo stajalište u nekoliko navrata i Upravnog suda, ali i stajalište Ustavnog suda u nekim drugim slučajevima da se zapravo mora moći propitivati ocjena Sigurnosno obavještajne agencije. Nadalje, isto tako smatramo da je pretjeran zahtjev koji od prijevoznika traži da snose troškove ukoliko nemaju saznanja da prevoze državljanina treće zemlje kojem je odbijen ulazak u drugu zemlju jer smatramo da se ne može tražiti od prijevoznika da kontroliraju putnike na način da vrše pregled dokumenata za boravak u nekoj od zemalja jer to nije njihov posao niti su oni za to kvalificirani, dakle oni nisu obučeni da to rade i to je za njih prevelik teret. To smo dakle i u prvom čitanju istaknuli kao jedan od problema. Također, ćemo tražiti da se definira pomaganje iz humanitarnih razloga. Pomaganje dakle strancu iz humanitarnog razloga treba kao ono pomaganje koje ne rezultira nikakvom materijalnom ni financijskom koristi za pomagača nego je vođeno isključivo moralnim i humanitarnim principom u situacijama nužne pomoći za zaštitu života ili integriteta osobe i takvo pomaganje ni u kojem slučaju ne smije biti sankcionirano iz razloga što bi to dovelo do kriminalizacije jednog od osnovnih načela principa i vrijednosti našeg ustavnog poretka, a to je princip solidarnosti. I zaista smatramo da na ovaj način trebamo riješiti to pitanje kako bi pomaganje ih humanitarnog razloga, iz humanitarnih razloga potpuno izuzeli iz moguće prekršajne ili kaznene zone. Nadalje, isto tako tražimo da za sve one osobe koje dolaze iz ratom zahvaćenih područja u kojim ili područja ili dijelova, ne samo država nego dijelova država u kojima su uništene institucije da se ne traže određena dokumentacija koja se inače traži kao što su primjerice potvrda o nekažnjavanju jer to jednostavno u velikoj većini slučajeva nije zaista moguće ishoditi. Isto to vrijedi i za putne isprave osoba koje nemaju državljanstvo. Dakle, treba uzeti u obzir i mogućnost da se pojave osobe koje nemaju državljanstvo, dakle koje su apatridi i da za njih se ne smije tražiti određenu dokumentaciju do koje oni faktički ne mogu, ne mogu doći. Isto tako, smatramo da s obzirom na to da je ukinuto povjerenstvo za žalbe MUP-a da i, da sada je zapravo jedini efikasni pravni lijek tužba Upravnom sudu, da u tom slučaju tužba Upravnom sudu protiv rješenja kojim se primjerice kojim se primjerice odbija, odbija produženje boravka ili boravak da ili ne odobrava privremeni boravak, da u tom slučaju tužba mora odgađati izvršenje rješenja da bi imala karakter efikasnog pravnog lijeka. Dakle, bitno je da kada nudimo pravni lijek da je on efikasan. Dakle, da po njegovom izvršenju osoba može ostvariti pravo, ako se tu osobu prethodno udalji iz RH, to da li će to sud u godinu, dvije ili tri riješiti to toj osobi neće pomoći iz tog razloga stoga s obzirom da nemamo povjerenstvo za žalbe evo tražimo da se, da tužba Upravnom sudu odgađa izvršenje rješenja. Nadalje, isto tako tražimo da se u definiciji obitelji dakle uvrste i životni partner ili neformalni životni partner. Kao što znate samim Zakonom o životnom partnerstvu osoba istoga spola navodi se da je to zajednica obiteljskog života dviju osoba koja je sklopljena pred nadležnim tijelom u skladu s odredbama zakona. Isto tako treba reći da je kohabitacija istospolnih parova spada pod pojam obiteljskog života u smislu Članka 8. Europske konvencije o ljudskim pravima odnosno prava na privatnost. I isto tako, dakle sam Ustavni sud je rekao kada se 2013. mijenjao Ustav u smislu definicije bračne zajednice, rekao je da to ne smije imati nikakvog utjecaja na daljnji razvitak zakonskih okvira instituta izvanbračne i istospolne zajednice u skladu sa osnovnim ustavnim zahtjevom da svatko u RH ima pravo na poštovanje i privatnog i osobnog života. Iz tog razloga, a i zato da bi zapravo bili usklađeni sa drugim zakonskim aktima gdje pod članovi obitelji spadaju i životni partneri i neformalni životni partneri dakle da se i ova definicija ovdje uz to uskladi. Nadalje, prelazimo na amandmane koji se tiču pitanja rada i zaštite tržišta rada. Dakle, ono što se vidjelo je da je Hrvatska s jedne strane napušta kvotni sustav, da s druge strane ide prema slovenskom modelu, ali da je iz slovenskog modela uzela pick and choose, dakle ono što je odgovaralo Vladi je uzela, a sve oni sigurnosni mehanizmi za zaštitu radnika i za zaštitu cijene rada primjerice na tržištu rada nije ugradila u taj prijedlog. Tako da sad imamo jedan model koji zapravo predstavlja krajnju liberalizaciju tržišta rada u smislu uvoza radne snage koji može imati izuzetno velike posljedice i na domaće radnike, ali i na te strane radnike. Iz kojeg razloga? Moramo znati i svjesni smo da su upravo strani radnici, ne samo u Hrvatskoj nego diljem Europe vrlo često žrtve kršenja osnovnih radničkih prava i osnovnih ljudskih prava od činjenice da im se snižava cijena rada, da su im uvjeti rada nisu usklađeni sa Zakonom o radu, do toga da su primjerice uvjeti u kojima su smješteni vrlo često nehumani i ne odgovaraju osnovnim, osnovnim zakonskim zahtjevima. I iz tog razloga tražimo da se Članak 93. prijedloga zakona izmijeni na način da ministarstvo putem policijske uprave odnosno policijske postaje mora odbiti zahtjev za izdavanje dozvole za boravak i rad ako daje, ako se radi o poslodavcu odnosno domaćinu koji ne ispunjava obveze u odnosu na socijalnu sigurnost, prava radnika, uvjete rada i zapošljavanje te porezne obveze odnosno dodali smo tu i kolektivni ugovor koji obvezuje poslodavca. Zašto? Zato što želimo poslati poruku poslodavcima da napuštanje kvotnog sustava ne znači slobodan uvoz radne snage samo zato da bi se snižavala cijena rada ili da se ne bi poštovali kolektivni ugovor ili Zakon o radu. Isto tako da se to napravi u slučaju poslodavca koji je pravomoćno osuđen za kaznena djela iz područja radnih odnosa i socijalnog osiguranja i isto tako onaj koji je sankcioniran zbog neprijavljenog rada ili nezakonitog zapošljavanja. Dakle, vi ste ostavili mogućost da može odbiti zahtjev, mi tražimo da u ova tri slučaja kada se radi o kršenju radničkih prava se mora odbiti zahtjev takvom, takvom poslodavcu. Isto tako, tražimo da je jedan od razloga, jedan od razloga ukidanja dozvole bude i činjenica da se, da se utvrdi da poslodavac ne isplaćuje plaću ili doprinose ili ne isplaćuje plaću i doprinose u skladu važećim kolektivnim ugovorom, Zakonom o radu i drugim propisima koji reguliraju način obračuna isplate plaće uključujući naravno i odredbe o minimalnoj plaći te isto tako da se ukida dozvola uvijek kada se utvrdi da poslodavac stavlja stranog radnika u nepovoljniji položaj u odnosu na druge radnike u tvrtki u pogledu iznosa plaće, uvjeta rada i uvjeta napredovanja. Zašto je ovo važno? Ako ovo, ako ugradimo ove osigurače tada nećemo imati ovaj negativni efekt o kojem su mnoge moje kolegice i kolege danas govorili [[Upadica: Hvala vam lijepa.]] a to je da ćemo zapravo sniziti cijenu rada, pogoršati uvjete rada i za domaće i za strane radnike. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala lijepo. Malo pripaziti na vrijeme. Slijedeći prijavljeni klub zastupnika je onaj HDZ-a. U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će uvaženi zastupnik Davor Ivo Stier. Izvolite.
Hvala potpredsjednice. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege zastupnice, Klub zastupnika HDZ-a smatra da se ovim Konačnim prijedlogom Zakona o strancima koji nam je Vlada uputila, rješava cijeli niz pitanja koja nisu bila obuhvaćena u starom zakonu, a na koja je potrebno sada dati odgovor i donijeti nova zakonska rješenja. To se odnosi npr. na institut dugotrajne vize koja se izdaje državljanu treće zemlje kojima je za ulazak potrebna kratkotrajna viza, a ima odobrenje privremenog boravka odnosno izdanu dozvolu za boravak i rad u RH. Na taj način naše se zakonodavstvo usklađuje s pravnom stečevinom EU odnosno s uredbama o izmjeni Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma. Međutim, ovaj prijedlog unosi i novine po kojima Hrvatska prednjači unutar EU kao što je npr. novi institut digitalnih nomada što je ovaj klub već pohvalio prilikom prvog čitanja, a to su učinili i pojedini zastupnici iz vladajuće većine, ali isto tako iz oporbenih stranaka, to smo čuli i sada. Nakon inovativnog i vrlo pozitivnog iskustva Estonije, Hrvatska je sada također prepoznala ovu novu kategoriju ljudi koji se zahvaljujući tehnološkoj revoluciji digitalne ekonomije sve više odlučuju boraviti i radi daleko od sjedišta od njihovih kompanija u zemljama koje im pružaju kvalitete, kvalitetne uvjete života i u kojima će naravno tijekom njihova boravka trošiti, plaćati PDV, pridonijeti njihovom ekonomskom razvoju. Kao svjetska turistička destinacija, kao jedna od najsigurnijih destinacija Hrvatska stoga prilagođava svoje zakonodavstvo kako bi privukla ovu kategoriju ljudi i dala dodatni poticaj svom gospodarstvu. Također je potrebno naglasiti da se ovim prijedlogom zakona uvode povoljnije uvjete za stjecanje stalnog boravka za pripadnike hrvatskog naroda koji nemaju hrvatsko državljanstvo već državljanstvo neke treće zemlje, a to je veliki dio naših iseljenika iz prekooceanskih zemalja. Za stalni boravak oni više neće morati ispunjavati uvjet od 5 godina zakonitog boravka već samo 3 godine te neće trebati dokazivati sredstva za uzdržavanje niti polagati ispit hrvatskoga jezika ako su već prethodno se izjasnili kao Hrvati i dokazali svoju pripadnost hrvatskom narodu. To je dakako u skladu i sa novim Zakonom o državljanstvu koji smo donijeli u prošlom sazivu Hrvatskoga sabora. No, odredbe koje najviše zanimaju hrvatsku javnost o kojima se najviše raspravljalo i prilikom prvog čitanja sasvim sigurno su one vezane za novi sustav zapošljavanja državljana trećih zemalja, a koji su mnogi zastupnici ali i socijalni partneri povezali sa širom temom imigracijske politike. Dakle, po ovom prijedlogu Vlada više neće donositi odluku o utvrđivanju godišnje kvote dozvola za zapošljavanje stranaca već će u novom sustavu ključnu ulogu imati MUP i HZZ time da postoji obveza da se prvo pokuša pronaći radnu snagu na hrvatskom tržištu rada. Dakle, poslodavac mora prvo tražiti hrvatskog radnika na hrvatskom tržištu rada, a moći će podnijeti zahtjev za stranog radnika tek ako nema domaćeg koji može ili želi raditi traženi posao. Kako bi se tu izbjegle moguće manipulacije, a uvažavajući neke primjedbe i prijedloge iznesene tijekom prvog čitanja Vlada je u ovom konačnom prijedlogu zakona u Članku 97. propisala da u zahtjevu za izdavanje dozvole za boravak i rad stranog državljanina poslodavac mora priložiti ugovor o radu sukladno odredbama Zakona o radu te dokaz da strani radnik ispunjava sve zahtjeve tražene u testu hrvatskog tržišta rada, a koji se odnose na razinu obrazovanja, obrazovnu kvalifikaciju, radno iskustvo i sve druge uvjete koje poslodavac prethodno zahtijevao kad se prvotno tražio radnik na domaćem tržištu. Isto tako, u Članu 99. konačnog prijedloga zakona propisuje se kao uvjet da poslodavac koji traži dozvolu za boravak i rad stranog radnika nije pravomoćno osuđen za kaznena djela iz područja radnih odnosa i socijalnog osiguranja. Kolegice i kolege sagledavajući Konačan prijedlog Zakona o strancima u kompletu s novim odredbama koje su uključene na temelju rasprave u prvom čitanju Klub zastupnika HDZ-a smatra da se ovim promjenama omogućava hrvatskom gospodarstvu da na učinkovitiji i legalan način osigura potrebnu radnu snagu, a da se pri tom prioritet daje hrvatskom čovjeku odnosno razvoju domaćeg tržišta rada. Kao i u slučaju svake političke odluke tako i prilikom donošenja ovog zakona u obzir moramo uzeti postojeće ekonomske, društvene i demografske okolnosti svjesni da one nisu uvijek optimalne. No, one neće postojati boje ako zatvorimo oči pred realnošću da su i strani radnici potrebni ne samo za razvoj već za sam opstanak hrvatskog gospodarstva u današnjem vremenu. Stoga prihvaćajući uvijek realnost koja je pred nama, a s ciljem unapređenja postojećeg stanja jedina razborita odluka je upravljati s migracijskim procesima kako bi ih usmjerili i u najvećoj mogućoj mjeri stavili u funkciju jačanja hrvatskog gospodarstva, hrvatskog društva u konačnici i Hrvatske države, a ne da se oni okrenu protiv nje. Zbog toga Klub HDZ-a posebno pozdravlja uvođenje novog Članka 246. ovog konačnog prijedloga kojim će Hrvatski sabor na prijedlog Vlade utvrditi načela za provedbu sveobuhvatne imigracijske politike od najmanje 5 godina, a hrvatska Vlada će godišnje donositi odluku o broju, mjerilima i uvjetima za useljavanje državljana trećih zemalja. Ovaj Zakon o strancima nije i ne može biti zamjena za imigracijsku politiku, ali jest dio šireg i sveobuhvatnijeg pristupa prema tom ključnom pitanju, a u toj raspravi postavljaju se na suprotstavljenim ekstremima s jedne strane pozicije zatvaranja i odbijanja migracija te s druge njihovo poticanje, otvaranje državnih granica ili čak njihovo defacto ukidanje. Prema našem viđenju u Klubu HDZ-a ni jedan od tih ekstrema ne odgovara interesima RH u današnjem vremenu. Odbijamo gledati na migracije isključivo u negativnom kontekstu svjesni doprinosa kojeg su mnogi useljenici dali i koji će vjerojatno dati razvoju naše domovine. No isto tako RH jest i ostat će nacionalna država tj. država hrvatskog naroda sa svojom kulturom, svojim identitetom i naravno svojim državnim granicama. Unutar tih granica želimo razvijati društvo slobodnih i solidarnih ljudi ponosni na svoje i otvoreni prema ljudima dobre volje koji na legalan način, ali samo na legalan način žele doći ovdje, prihvatiti naše vrijednosti naše ustavne vrednote i raditi za boljitak i napredak Hrvatske. Slijedeći takav pristup Klub HDZ-a podržat će ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala vama. Slijedeći klub za raspravu je Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, budući je kolega Zvonimir Troskot će govoriti u ime kluba nakratko ćemo se preseliti fizički iz same sabornice i pozdraviti gospodina Troskota putem video konferencije. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskog sabora i poštovani hrvatski građani koji nas pratite putem ekrana. Vezano za ovaj zakon dakle Klub zastupnika MOST-a je i kritizirao prvi Vladin prijedlog ovog Zakona o strancima jer smo istaknuli tada, ističemo i dan danas da će ono stvarno negativno utjecati na domaće tržište rada, a pri tom je još što je ovaj zakon problematičan i nesuvisao pa čak i opasan sa demografskog ali i sa stajališta nacionalne sigurnosti. Napomenuli bismo isto, podsjetiti da je prijedlog ovog zakona zapravo pao na Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost jer nije bilo dostatnih glasova koji bi izglasali za takav jedan zakon i s druge strane i ovaj zakon koji je ostao sada on sadrži niz problematičnih članaka, a jedan koji ukazuje na to gdje vjetar puše i političkom i u geopolitičkom a donekle čak i u ideološkom smislu je i …/nerazumljivo/… 51. stavak 4. u kojem se direktno poziva na Marakeški sporazum koji je višestruko problematičan, njega još nismo donekle do kraja iz, izdebatirali i nismo ga predstavili hrvatskoj javnosti i kakve su sve reperkusije jer sjetimo se da je i današnji predsjednik Milanović upozoravao na mogućnost primanja 100.000 ilegalnih migranata u Hrvatskoj pa evo još ne znamo šta je sa tim sporazumom i koje su reperkusije. I nije jasno šta takav jedan Marakeški sporazum uopće se nalazi u ovakvom jednom zakonu i zašto ga se uopće spominje kao takvog. Ovakav dakle zakon je i dalje, smatramo da nije dobro napisan, a …/nerazumljivo/… ekonomskih pitanja jer opet na kraju dana ovaj Zakon o strancima govori da hrvatski građani opet nisu u fokusu, hrvatski narod opet nije u fokusu i odmah ćemo tu jasno razlučiti kao što smo izlagali na prvom našem izlaganju ovog zakona nitko ovdje nije protiv stranaca, da mi u Klubu MOST-a sigurno to nismo, međutim ako ćemo to gledati iz kuta nekakvog novog suverenizma o kojem razgovaramo stalno u Hrvatskom saboru svaka normalna i suvereno uređena država prvo kreće od svojih građana. Mislim koliko je hrvatskih građana ostalo bez posla, koliko je hrvatskim građanima onemogućeno da im se isplate mjesečne plaće, koliki su recimo danas zdravstveni i nezdravstveni djelatnici ostali bez naknada na njihove plaće, na bonuse za sav ovaj trud koji daju, a mi evo ovako samo uvodimo dakle strance u RH. Radi se i o ugrozi malih hrabrih ljudi koji su ostali ovdje i kojima posao u Hrvatskoj pati, koji krvavo plaćamo svoje namete, krvarimo za naše plaće i u Hrvatskom saboru i drugdje, a i sa samo 2 ova članka 246. je apsurdno i smješno na kraju dana da se definira cijela imigracijska politika i problem kvota. Problem kvota je bio tu stavljen kao nekakav nekakvo osiguranje strukture stanovništva koje će se sigurno promijeniti jer ako s jedne strane prema podacima HZZ-a imamo 150.000 ljudi jer je guverner isto upozoravao na 50 dodatnih, tisuća dodatnih ljudi kojih je ostalo nezaposlenih, a do sada smo u 2020. godini dali 50.000 dozvola za rad, dakle nešto ne štima. Što se tiče dakle prijedlog ovog zakona nije ništa drugo nego poruka hrvatskim građanima snađite se sami jednom kada zbog stranaca izgubite posao. A zašto je to tako? Iz razloga što će lavina stranica koja uđe u RH sniziti cijenu rada i to se događa jer određeni poduzetnici već u blizini Grada Zagreba govore smanjit ćemo vam plaću ako ne želite više prihvatiti te uvjete uvest ćemo strance koji će nam raditi za manje novaca. I ovo je bila jedinstvena prilika sada da se manjak potražnje na tržištu rada prije svega regulira sa većom plaćom za naše, za naše ljude koji rade u RH već ovdje. To je ono što sam i pitao državnog tajnika, dakle prije ovog prijedloga Zakona o strancima mi nismo nitko ovdje u Hrvatskom saboru dobili analizu koliko je to nezaposlenih na HZZ-u, da primaju socijalnu pomoć, da paralelno rade u sivoj ekonomiji čime ugrožavaju sve nas poštene ljude koji pošteno želimo zaraditi plaću, plaćati poreze, plaćati doprinose, dakle i doprinositi kroz javne financije našoj Hrvatskoj. Nadalje, uvjeti iz socijalne pomoći dakle to nije nitko napravio nikakvu reformu, nisu posloženi i tu smo rješenje i u prvom prijedlogu zakona a i sada dali, da bi bilo jako dobro da sve ljude koji su prijavljeni da ih se nazove, da im se prvo ponudi posao jer očito da, da posla dakle treba ako je 150.000 ljudi nezaposlenih, a 50.000 dozvola smo dali, dakle ukoliko jednostavno, ukoliko odbiju dakle taj prvi posao koji bi im dali da se jednostavno prestani plaćati socijalna pomoć i da se na taj način rastereti država. Nismo nadalje dobili ni analize sa prekvalifikacijama, dakle šta je sa ljudima koji bi možda se htjeli profilirati možda kao medicinska sestra, možda bi netko htio otići u električare, dakle to su sve nekakva deficitarna zanimanja u RH kojim bi sigurno prekvalifikacija dovela novo zaposlenje, a s novim zaposlenijem i dodatne doprinose i poreze u RH. Nitko nije napravio strategiju barem od predlagača zakona dakle o tržištu rada gdje su to ti potražni strateški ovaj strateške potrebe u Hrvatskoj kako bismo to stanovništvo mogli onda dakle prekvalificirati, školovati i usmjeriti u tom smjeru. Dakle, nadalje evo danas smo čuli dakle da je vijeće za uvođenje EUR-a još, još rezolutnije za uvođenje EUR-a, a s treće strane dr.sc. Vizek sa Ekonomskog instituta u Zagrebu govori da je uvođenje EUR-a u recesijama koje mi sad u ovom trenutku proživljavamo dakle dodatno je pritisak za iseljavanje, intenzivni pritisak za iseljavanje hrvatskog stanovništva u zemlje zapadne Europe i onda ćemo sa uvođenjem EUR-a još dodatno radnog aktivnog i sposobnog stanovništva istjerati iz RH kako bismo to onda mogli naselit sa strancima. Nadalje, mi ne vidimo što smo danas ovaj i već raspravljali i što smo predstavili u HS, mi ne vidimo jasnu strategiju primjerice sa tržištima Latinske Amerike. Evo, g. Stier isto poznaje tu problematiku. Dakle, mi nemamo uopće ambasadu Argentine u Gradu Zagrebu u Hrvatskoj i ne vidimo na koji način, barem kroz poreznu ili gospodarsku politiku Vlada RH ima strategije prema Meksiku, prema Brazilu, prema Argentini i općenito prema tržištu Latinske Amerike koje, koje je ogromno i u kojem živi veliki, veliki kontingent hrvatskih iseljenika. I to govorim pogotovo iz perspektive gdje su Irska i Izrael primjeri zemalja koji su itekako iskoristili potencijal svoje dijaspore i to im je bio jedan od stupova njihovih gospodarskih rasta. Pogledajte gdje je danas Izrael, jedna od najrazvijenijih … [[Govornik se ne razumije]] ekonomija u svijetu, a jedan od najosnovnijih stvari s kojima su generirali rast svoje ekonomije bio je Alijah gdje su Izraelci odnosno Židovi iz cijeloga svijeta useljavali u tu malu zemlju da bi danas bili zemlja 8 milijuna ljudi. Mi taj isti potencijal imamo. A s druge strane, koji je, koji je odnos prema našim, našim iseljenicima, maltretira ih se sa birokracijom, maltretira ih se sa, sa dokumentacijom, maltretira ih se sa čekanjem svojih papira 3 do 5.g., pa jednostavno ljudi čak i izgube volju da bi se prijavili i da bi došli radit u Hrvatsku. I koja je poruka onda? Koja je poruka tim ljudima koji bi se željeli vratit, koji bi željeli investirat čak i u mala sela iz kojih su potekli njihovi, njihovi preci koji su prije 4, 3 ili 4 koljena iseljavali u daleke prekooceanske zemlje da bi im danas mi isti onemogućavali da se vrate u Hrvatsku, a s druge strane strancima koji su i kulturološki i po mnogo faktora različiti, dakle od naše kulture, dakle prihvaćamo ih u Hrvatsku prije nego naše ljude koje smo istjerali. Dakle, tu ima jako puno, jako puno stvari koje bismo prije svega trebali uzet u obzir, vidjet koje su jasne strategije hrvatske vlade za gospodarstvo i na temelju čega mi želimo gradit našu Hrvatsku. Dakle, da li na temelju naših ljudi koje intenzivno iseljavamo, nadalje našu dijasporu koju smo nekoliko puta prevarili, onemogućavamo im da se vrate u Hrvatsku, a željeli bismo, a željeli bi se vratit u Hrvatsku, a s treće strane dajemo priliku strancima i to bez kvota doslovno da jednostavno ulaze u RH i gdje se još i spominje određeni Marakeški sporazumi koji još nisu jasni koje će imat reperkusije niti za Hrvatsku niti za EU, a kroz, kroz, kroz prvo recimo neku srednju, srednju budućnost. Iz tog razloga, dakle mi ne možemo, mi ne možemo podržat ovaj zakon jer smatramo da ne ide, ne ide u strategiji razvoja, barem onog novog suverenizma koji nam se predstavlja, RH i to niti ekonomski niti demografski, a bome ni po pitanjima nacionalne sigurnosti. Hvala lijepo.
Hvala vama uvaženi kolega Troskot. Čini mi se da je ovo bilo prvo obraćanje ovako iznošenje stajališta u ime kluba putem ovaj video linka, uspješno smo ga ovaj proveli. Prije nego krenemo, ovime smo iscrpili sve prijavljene klubove, rasprave u ime klubova. Prije negoli prijeđemo na pojedinačne rasprave, za riječ se javio u ime predlagatelja poštovani državni tajnik g. Žarko Katić, izvolite.
Poštovana gđo. potpredsjedniče, poštovani zastupniče Troskot. Ne bi se javljao u ovoj situaciji da nije riječ o jednom grubom i meni vrlo čudnom neznanju kad se govori o navođenju odredbe čl. 91. st. 4. Konačnog prijedloga zakona gdje se spominje kad se može izdati dozvola za boravak i rad državljaninu treće zemlje koji dolazi raditi kao neophodna osoba sukladno Protokolu o pristupanju RH Marakeškom ugovoru o osnivanju Svjetske zdravstvene organizacije i na koji rok se ona tada izdaje. Dakle, mislim da bi svaki zastupnik, ne želim docirati, trebao poznavati što je to Svjetska zdravstvena organizacija, kad je ona osnovana, pa i kada je HS ratificirao Protokol o pristupanju RH Marakeškom ugovoru o osnivanju, dakle WTO-a. To je, ja mislim zna i student prve godine ekonomije. Takav sporazum i postupanje i izdavanje radnih dozvola po ovome protokolu je naravno bitno za naše tvrtke, za strance koji dolaze, osobito u financijskom sektoru, ali i svakom drugom poslovnom sektoru i svaka uređena, razvijena, svijetska, neeuropska zelja je pristupila ovom sporazumu i postupa po njegovim odredbama. Dakle, nije riječ o nikakvom dokumentu vezanim za migracije, očito je g. zastupnik pobrkao dva međunarodna dokumenta. Hvala lijepo.
Hvala vama, molim vas ostanite za govornicom, imate jednu repliku, uvaženi zastupnik Nikola Grmoja, izvolite.
Poštovani državni tajniče, na niti jednu kritiku niste ogovorili. Uhvatili ste se jednog sporazuma, znači ono što mene zanima, danas porezna uprava našim mikro poduzetnicima, početnicima, šalje uplatnice da plate razliku za doprinose za 2019. Želite zadnjeg čovjeka koji želi nešto raditi u Hrvatskoj i otjerati iz Hrvatske, a onda ukidate kvote. Ko će ostati? Pitao sam vas ko će vam puniti proračun za 3.g.? To su pitanja na koja trebate odgovoriti.
Izvolite uvaženi državni tajniče odgovor na repliku.
Poštovani g. zastupniče Grmoja, ova vlada je učinila dosta za poduzetnike i ja se slažem s vama da treba učiniti svakim danom sve više. Svake kritike, ali argumentirane su dobro došle ali pogledajte ono što je učinjeno do sada za naše poduzetnike. Ja imam brojke ovdje, ne mogu govorit jer morate to shvatiti ne, predstavljam taj resor i nisam, nemam takova znanja da to mogu ovdje reći. Ja sam odgovorio na ono što je jedna gruba početnička pogreška na izlaganje g. zastupnika Troskota, mogao sam i reći druge stvari, ako bude prilike osvrnut ću se na kraju na to, ali ovo je nešto zaista, ponavljam, to bi trebao student svaki pogotovo ekonomije ili takve djelatnosti znati.
Hvala vam lijepo. Možete ovaj na svoje mjesto, nema više replika, ali imamo jednu povredu Poslovnika, kolega, uvaženi zastupnik Troskot se javio za povredu Poslovnika, izvolite.
238., dakle čl. 238., što se tiče samog Marakeškog sporazuma, … [[Govornik se ne razumije]] smatramo da u ovakvom jednom dosta osjetljivom zakonu koji se ovdje predlaže ne bi trebao biti niti spominjan iz razloga što se onda mogu određene konsekvence u budućnosti pozivanja na taj sporazum iskoristit, a mogu imat velike posljedice na, na hrvatsko gospodarstvo, a vezano za ekonomiju, oke.
Hvala vam lijepo. Poštovani kolega Troskot mislim da je i vama jasno da ste zapravo zloupotrijebili institut povrede Poslovnika da biste replicirali predlagatelju, molim vas da to više ne činite. Idemo sada na set pojedinačnih rasprava, prva za pojedinačnu raspravu prijavila se uvažena zastupnica Katica Glamuzina, izvolite.
Poštovana potpredsjednice HS, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Pozdravljam dijelove zakona koji vode prema većoj liberalizaciji i daljnjem otvaranju Hrvatske prema svijetu, te prepoznavanju benefita koje kao država time ostvarujemo. Kao, iz Kluba SDP-a dijelovima ovog zakona nismo zadovoljni, ali neke dijelove doživljavamo kao pozitivne promjene, kao što je npr. uvođenje ove nove kategorije digitalnih nomada. Radi se dakle o ljudima koji nisu za svoj posao vezani lokacijom boravka, pa koriste prednost takvog posla da bi dok rade putovali po svijetu kao vječni turisti. To su najčešće ljudi koji rade kao programeri, spisatelji, kolumnisti, razni dizajneri, poslovni savjetnici, ukratko oni kojima je za obavljanje posla dovoljan njihov kompjuter i stabilna Internet veza. To nisu ljudi koji bi uzimali poslove Hrvatima jer to nisu hrvatski poslovi već poslovi koji se iz Hrvatske mogu obavljati za stranog poslodavca. Ukoliko im vrata ne otvorimo mi, otići će npr. u Estoniju koja im je otvorila vrata, te će tamo iznajmljivati stanove, biti kupci visoke kupovne moći. Hrvatska nije prva zemlja koja je prepoznala ovaj trend i potrebu da se tom trendu svojim zakonima prilagodi i postane jedna od zemalja u koju bi digitalni nomadi dolazili na neko određeno vrijeme živjeti, raditi, uživati i trošiti svoj novac. Sve većem broju zemalja su jasne financijske implikacije, pa je dobro da smo se i mi prilagodili takvom, takvim promjenama u globalnom društvu. Takvih zemalja u Europi je za sada malo, Norveška, Estonija u tom nekom ograničenijem obliku, Češka, Portugal i Njemačka i svakako je dobro da se tom trendu priključimo ranije nego kasnije. Međutim, ostalo je par nejasnoća u predloženom zakonu. Okosnica privlačenja ovakvih ljudi u neku zemlju, pa tako i Hrvatsku tiče se poreznih odredbi. Kao ljudi koji nisu Hrvati i koji ne rade za hrvatske poslovne subjekte nisu niti obveznici hrvatskog poreznog sustava, što je okej ako su tu do 6. mjeseci jer hrvatski porezni zakoni kažu da se nakon 183. dana boravka postaje hrvatskim poreznikom, obveznikom hrvatskog poreznog sustava, pa mi time nije jasno zašto je ovim zakonom maksimalan boravak digitalnih nomada ograničen na 12, a ne na 6. mjeseci osim ako se neće ići i u promjene poreznih, odredbi poreznog sustava RH. Dalje, državljani trećih zemalja na koje se ova odredba odnosi mogu uključivati i zemlje čijim je državljanima potrebno pribaviti vizu za ulazak u Hrvatsku. Zanima me hoće li ovako regulirani boravak, ovom novom kategorijom, tim državljanima, dakle kojima bi inače trebala viza, biti olakšah ili otežan? Hoće li po uzoru na Estoniju postojati posebna kategorija vize baš za digitalne nomade i hoće li je onda morat zatražiti i državljani onih zemalja koji inače ne trebaju posjetiteljsku vizu? Koji će točno biti zahtjevi koje će digitalni nomadi morati ispuniti da bi ih se kao takve prepoznalo i po takvom ih kategorijom omogućilo boravak u Hrvatskoj, te na koji će se način to provjeravati? Na odborima na kojima se raspravljalo o ovom zakonu rečeno je da će jedan od kategorija biti, kriterija biti i visina zarade tj. da će oni morati dokazati određenu razinu prihoda kako bi mogli ostvariti boravak u zemlji u svojstvu digitalnog nomada. Voljela bih da se i ovdje izgovori o kojoj se razini prihoda tu točno radi jer dok mi je jasno da je takva nekakva odredba potrebna ne mislim da bi bilo dobro da ona bude toliko visoka da bi većini digitalnih nomada zapravo u konačnici onemogućila boravak u Hrvatskoj. Općenito, bilo bi loše da ovakav jedan pozitivan korak naprijed se prerestriktivnim regulativama pretvori u dva koraka nazad. I dalje kad govorimo o kategorijama koje se tiču razmjene učenika i studenata, mislim da me tu g. državni tajnik nije dobro shvatio u replici. Htjela bi skrenuti pozornost na to da u Hrvatskoj djeluju studentske udruge i to već više, preko više od 50.g., međunarodne studentske udruge koje djeluju u više od stotinu zemalja koje studente razmjenjuju, ali ne način da se razmjenjuju studijskim programima, nego programima pripravničkima. Čl. 125. ovog zakona donekle regulira i to pitanje, međutim zahtjeva reguliranje pravnog odnosa koji se najčešće definira kao radni odnos uvjetovan radnim ugovorom tj. Ugovorom o radu, što onda našim poslodavcima ovakvo pripravništvo čini dosta skupim. Ovakvi programi su u Hrvatskoj upravo zbog toga otežani. Takvi strani pripravnici zapravo dobijaju tek naknadu koja im pokriva minimalne troškove života, ali ako se ta naknada tretira kao plaća, pa onda podrazumijeva naravno i pripadajuće poreze i doprinose, to postaje prevelik zalogaj za većinu poslodavaca voljnih sudjelovati u ovakvim projektima. Apelirala bih na to da se takav pravni odnos može i drugačije regulirati, ne samo kao Ugovor o radu, kako bi takvi projekti, takav program razmjene bio omogućen i našim studentima jer se radi o pravilima reciprociteta, koliko ih dođe k nama toliko naših može poć vanka. Hvala.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice Glamuzina molim vas ostanite za govornicom imate jednu repliku. Javila se uvažena zastupnica Marina Opačak Bilić. Izvolite.
Poštovana kolegice Glamuzina slažem se sa vašim stajalištem koje ste iznijeli u svojem izlaganju i dosta konkretnih ideja u samom slučaju digitalnih nomada koji evo iz Hrvatske obavljaju posao na daljinu dakle on line i dobro je da smo se zapravo prilagodili takvom modelu, ali osim što ste uopćili neke propuste koje još trebamo doraditi ja bih samo nadodala konkretno doradu samog statusa njihovih članova obitelji. Koliko je zapravo omogućeno članovima njihovih obitelji da dođu i borave s njima u Hrvatskoj.
To je, hvala vam na pitanju, to je ovaj još jedna stvar koja nije dovoljno ili uopće definirana u ovom zakonu dok je nekim drugim kategorijama stranaca dozvoljeno da se u, da u Hrvatsku dođu skupa sa najužim članovima svojih obitelji za digitalne nomade to nije eksplicite rečeno. Ne znam jel to iz razloga što ih se doživljava kao mlade …/nerazumljivo/… koji lutaju svijetom, ali to kriva je pretpostavka, takve poslove rade ljudi sa obiteljima i sad dozvolit samo jednoj osobi iz obitelji da dođe u svojstvu digitalnog nomada, a ne dozvolit mu ili njoj da skupa sa sobom povede svog partnera, djecu itd. je nedorečenost koja će se nadam se ispraviti.
Hvala lijepo. Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Anđelko Stričak. Sam dobro rekla prezime, naglasak? Stričak. Dobro. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, kolegice i kolege, državni tajniče sa suradnicima, smatram da je zakon dobar, temeljit, precizan i jasan, a između ostalog u samom obrazloženju stoji tj. navodi da je usklađen sa preko 20 zakona te nizom uredbi i pravilnika koji su trenutačno na snazi, nizom direktiva EU i ono najbitnije sa Ustavom RH. Kao što se i očekivalo, naši kolege s lijeve strane više raspravljaju s aspekta rada i radne snage, dok naši kolege s desnice više raspravljaju s aspekta nacionalne sigurnosti. Međutim, ovaj zakon ne rješava pitanje rada, a niti problematiku nacionalne sigurnosti. Ovim zakonom se propisuju uvjetu ulaska, kretanja, boravak i rad stranaca koji su državljani trećih zemalja. Znači, ponavljam ulazak, kretanje, boravak i rad stranaca koji su državljani trećih zemalja. Danas su migracije jedan globalni fenomen uzrokovan nizom čimbenika kao su gospodarski, socijalni, politički, okolišni, radni i sigurnosni aspekti i stoga nas ne treba čuditi da prema podacima UN-a 2019. godine u svijetu je bilo 272 miliona migranata, pazite ovo 272 milijuna ljudi je 2019. bilo u pokretu. Polovica od tih 272 milijun migranata živi u 10-tak država svijeta od toga najviše ih je u SAD-u 51 milijun, Njemačkoj u Saudijskoj Arabiji 13, Rusiji 12, Velikoj Britaniji 10, Ujedinjenim Arapskim Emiratima 9, u Francuskoj, Kanadi i Australiji po 8 te Italiji 6 milijuna. Kada gledamo iz kojih država dolaze, najviše ih je iz Indije 18 milijuna, Meksika 12, Kine 11, Rusije 10, iz Sirije 8. Također u tom izvješću se navodi da 3 do 4 migranta su radno sposobna. Od državnog tajnika u samom uvodu smo čuli statistiku vezanu za migrante na državnoj razini, pa sad dozvolite koju riječ vezano za Varaždinsku županiju. U Varaždinskoj županiji trenutačno je oko 2.000 stranaca, najviše iz BiH, Srbije, Nepala, Vijetnama pa Kosova. Da nema njih pitanje da li bi pojedine tvrtke mogle jednostavno raditi, jer ne bi imale radne snage, a s druge strane također što je ovdje bilo često iznošeno da mnogi naši sugrađani rade diljem EU. Naravno, mi smo članica EU s punim pravima i obavezama, a EU počiva na načelu slobode kretanja osoba odnosno radnika, robe, kapitala i usluga. I svi naši građani imaju sva prava u tim svim članicama EU. Stoga s obzirom da je Varaždin na kojih 80 km udaljenosti od Austrije, prije toga je Slovenija, Ormož, Ptuj, Maribor i cijeli ovaj istočni dio Slovenije pa nije čudo da brojni moji sugrađani odlaze na rad u Sloveniju i Austriju. Bliže im je do Austrije nego do Zagreba, putuju kraće, a veća plaća. I sad tko smo mi da idemo njih sprječavat na radno mjesto gdje im je kraći put i veća i bolja plaća. Smatram da ovim zakonom također su zaštićena prava radnika trenutačno kod nas, da su predviđene mjere na koji način će se provesti test tržišta radne snage, da su predviđene mjere na koji način se vodi ...
Hvala vam lijepo. Ispričavam se. ... [[Govornik se ne razumije.]] imate niz replika pa ćete imati prilike možda i ove misli koje ste htjeli, a niste imali prilike iznijeti. Prva replika, uvažena zastupnica Benčić, izvolite.
Zahvaljujem se. Dakle, vi kažete da se ovim zakonom ne utječe na pitanja rada ili tržišta rada. Državni tajnik Katić je rekao nešto slično, da se neće negativno utjecati na cijenu rada ili na radnička prava, pa kako onda objašnjavate da ste čl. 97. izuzeli kompletno sezonske radnike u poljoprivredi, šumarstvu, ugostiteljstvu i turizmu od potrebe provedbe testa tržišta rada, dakle svi sezonski radnici u poljoprivredi, šumarstvu, ugostiteljstvu i turizmu će se moći bez testa tržišta rada uvoziti, pa vas ja pitam kako mislite da će to utjecati na cijenu radnika, sezonskih radnika, da li će se ta cijena smanjiti ili će se povećati i stvoriti bolji uvjeti. Pa kad kažete da ovaj zakon nema utjecaj na tržište rada. Molim vas konkretno, da li će se ovakvom liberalizacijom smanjiti cijena rada na sezonskih poslovima? Hvala.
Hvala. izvolite odgovor na repliku.
Uvažena zastupnice, smatram da ste upoznati da postoje određena godišnja doba kad za određenu struku je potrebna radna snaga. Npr. turizma, da nemamo radnika iz BiH, pitanje je na koji način bi bila odrađena turistička sezona. Također, poljoprivreda, poljoprivreda, koliko puta smo znali slušati preko medija ili gledati na televiziji, ako pratite ono poljoprivrednu emisiju nedjeljom, da, da li će naši sugrađani dolje iz Dubrovačko-neretvanske županije biti u mogućnosti pobrati sve mandarine jer ih nema tko brati. Sad, da li je bolje da propadnu te mandarine ili poljoprivredni usjevi, ako ih nema tko brati? ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Molim vas, kolegice Benčić, nemojte dobacivati iz klupe.]] i sad ti radnici dolaze, ali na crno. Ja smatram da je bolje da to bude zakonski regulirano i da imaju određena prava.
Hvala vam lijepo. Malo sam vam dala par sekundi više koje su omele i pojele vam malo vremena. Sljedeća replika je uvažena zastupnica Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice HS-a i dozvolite da prije replike vam čestitam na vašem prvom vođenju sjednice HS-a. To u kontekstu naših replika i povrede Poslovnika, mi to često znamo zaboraviti, pa da ja to ne bih zaboravila, iskoristit ću svjesno dio ove replike da vam uputim čestitke. Ali, replika koja se odnosi uvaženom saborskom zastupniku ide u sljedećem kontekstu. Stvari se mijenjaju, znate. Pred nekakvih 7,8 godina, mi kad smo imali određenu kvotu, tu kvotu čak nismo mogli iskoristiti jer nije bilo poslova. Sad je uvaženi državni tajnik govorio da imamo 59 tisuća, da ne govorim baš točnu, tu imam napisano, koliko imamo zaposlenih stranaca. Ali ono što je smisao, da bi Hrvatska trebala donijeti svoju strategiju razvoja. Da znamo kud idemo i da onda u odnosu na to imamo i politiku zapošljavanja jer ovako, bojim se da ljevica neće znati što radi desnica.
Hvala vam lijepo. Izvolite odgovor na repliku.
Pa upravo vaša replika najbolje govori o dobrom radu aktualne Vlade. U prošlom mandatu, sve je bilo u plusu, rast BDP-a, suficit proračuna, rast plaća, socijalnih davanja i rast broja radnih mjesta. Znači u mandatu prošle Vlade je otvoreno preko 100 tisuća radnih mjesta. Pošto nismo imali domaće radne snage, normalno da je netko morao doći izvana popuniti ta radna mjesta. Hvala na replici.
Hvala vama na odgovoru. Sljedeća na redu je replika uvažene zastupnice Vučemilović. Izvolite.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice i pridružujem se čestitkama na ovom premijernom zasjedanju plenarne sjednice. Poštovani kolega Stričak, je li tako, jesam dobro rekla? Nije sporno da nama trebaju strani radnici jer vidimo da smo izgubili ogroman broj stanovnika koji su se odselili. Ali, zašto Hrvatska ... [[Govornik se ne razumije.]] da se ne ugleda u Njemačku, u zapadne države, zašto ne vodi selektivnu useljeničku politiku jer, ponovit ću još jednom, znači kod nas je došlo 1% visokoobrazovanih, u Njemačku 33%. O poštivanju zakona radnih prava, pa čak i ljudskih prava, nažalost imate jako loše primjere baš iz vaše županije o kojima su mediji pisali na široko i na veliko.
Hvala vam lijepo. Izvolite uvaženi zastupniče Stričak, odgovor na repliku.
Uvažena kolegice, pa upravo zato se i donosi ovaj zakon. S jedne strane da se poduzetnicima omogući uvođenje radne snage, ako nema domaće, da se vodi briga tko ulazi, jer propisane su točno i koje evidencije, koje putne isprave, na koji način se može doći, tj. ući u RH, znači štiti se nacionalna sigurnost i između ostalog, čl. 246. propisano je da će Vlada predložiti Saboru donošenje imigracijske politike, što dosad nije bilo. Stoga smatram da je ovaj zakon jedan kompletan akt kojim se s jedne strane štiti gospodarstvo, s druge strane strani radnici i nacionalna sigurnost s treće.
Hvala lijepo. Sljedeća replika je ona uvažene zastupnice Peović, izvolite zastupnice Peović.
Dobar dan. Evo, ponovit ću jasno i glasno pitanje, hoće li se cijena rada povećati ili će se sniziti ako imamo zakon koji izuzima od testa tržišta rada poljoprivredu, ugostiteljstvo, građevinu, itd., turizam. Odgovorit ću vam na to pitanje, tako da bude jasnije, znači cijena rada sigurno neće se povećati ako ukidamo kvote. Rekli ste, cijena rada se sigurno neće povećati ako, a rekli ste prije toga da svi radnici u EU imaju iste uvjete, ne, moram vas demantirati, znači radnici u Hrvatskoj rade za 37% plaće zapadnoeuropskog radnika. Postoji razlog za to. Ukidanje kvote znači liberalizaciju tržišta radne snage i znači snižavanje ili u najboljem slučaju stagnaciju cijene rada. A to što se hvalite s tim suficitom i ponavljate uvijek jedne te iste podatke, to je stvar konjunkture a nikako politike vaše Vlade.
Hvala vam lijepo. Izvolite uvaženi zastupniče odgovor.
Hvala. Ja sam naglasio da smo mi članica EU, punopravna članica EU-a a EU počiva na načelu slobode kretanja osoba odnosno radnika, robe, kapitala i ostaloga. I kako god naš državljanin ima i kakva prava u Češkoj, tako i njihov ima kod nas. O tome sam govorio kad sam govorio o jednakosti. A što se tiče rasta, pa evo, u mandatu prošle Vlade, rast minimalne plaće je bio 754 kn a prosječne 1150. brojke ne lažu. Hvala.
Hvala lijepo, idemo dalje, pretposljednja replika uvaženog zastupnika Kuzmanića, izvolite.
Hvala potpredsjednice. Zastupniče Stričak, pažljivo sam slušao vaše izlaganje, evo citirat ću vas, kažete „neke tvrtke u Varaždinu ne bi mogle radit da nije djelatnika iz BiH-a, Srbije“, i to je točno ali ne zbog toga što je u Hrvatskoj otvoreno 100 000 radnih mjesta nego zbog toga što je iz Hrvatske iselilo 300 000 ljudi u potrazi za boljim sutra. Zato što ste u prvih 10 g. svoje vladavine gotovo uništili sve što se moglo uništite od hrvatske ekonomije, od naših tvrtki koje su postojale a onda ste učinili sve tako da naša radna snaga bude jeftina radna snaga u zemljama zapadne EU-a pa je sada nama nova potreba za uvozom jeftine radne snage iz susjedne država. I moram se ovdje složiti sa kolegicom Peović, da, ovo neće učiniti ništa nego će samo srušiti tržište rada kod nas i smanjiti cijenu rada, u biti, upitno da li uopće radnici u našoj državi više i postoje nakon što su sve bitne tvrtke i strateške tvrtke prodane i puštene strancima na upravljanje.
Hvala, odgovor na repliku.
Pa evo sad imamo mogućnosti usporediti dvije bivše vlade, jednu HDZ-ovu, drugu SDP-ovu. Znači SDP-ova Vlada nije znala što je suficit. Svaka godina u deficitu. Nije znala što je rast BDP-a. Nije znala što je novootvoreno radno mjesto. I sad kad vi imate konkretne brojke a brojke ne lažu, znači u mandatu prošle Vlade premijera Plenkovića, BDP rastao, suficit proračuna svake godine i 100 000 novih radnih mjesta. To je usporedivo. Znači s jedne strane imamo Vladu SDP-a, sve minus, nula, ništa, a s druge strane imamo Vladu HDZ-a, sve u plusu i raste. Znači takvim brojkama, argumentima, statistikama mislim da ovdje trebamo raspravljati. Hvala.
Hvala vama. Imate još jednu repliku ali prije toga, imamo povredu Poslovnika, povredu je prijavio uvaženi zastupnik Kuzmanić, izvolite, u čemu je povrijeđen Poslovnik?
Odmah ću prihvatit opomenu, zlouporabio sam povredu Poslovnika jer nisam mogao odgovoriti, točno je da naša Vlada nije možda znala što je suficit ali isto tako taj suficit nije spremala ih u torbe i nosila ih na carine i slično.
Kolega Kuzmaniću, bez članka, svjesni ste da ste kroz repliku zloupotrijebili de facto Poslovnik ali s obzirom da nisam dala ni uvaženom kolegu Troskotu, neću ovaj put ni vama, ali nemojte da se to zaista ponavlja. I posljednja prijavljena replika na vaše izlaganje je ona uvažene zastupnice Maksimčuk, izvolite kolegice.
Hvala potpredsjednice Hrvatskoga sabora. Uvaženi kolega, vidimo da novim prijedlogom zakona da Vlada više ne potpisuje one godišnje kvote za uvoz radnika, ide se na drugi novi mode, smatram da je bolji zato što je i vremenski kraći i da je definitivno poboljšan, ali ono što smatram najvažnijim je to da će poslodavac prvo potražiti na domaćem tržištu radnu snagu, znači ne može se ovim modelom zaobići hrvatska domaća radna snaga, tek u slučaju da te radne snage nema na domaćem tržištu, pristupiti će se izdavanjem dozvola za rad i boravak, stoga ne vidim kako to danas ovdje raspravljamo, da će se zaobilaziti domaća radna snaga odnosno naši hrvatski radnici.
Izvolite, hvala vam lijepo. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala vam kolegice Maksimčuk. Upravo tako, znači zapošljavanje stranog radnika ide u dva koraka. Prvo je da poslodavac mora izvršiti test tržišta rada odnosno vidjeli da li na domaćem tržištu postoji takve radne snage. Tek nakon toga ide druga faza a to je vezano više-manje uz nacionalnu sigurnost, znači da se vidi da li taj radnik zadovoljava određene sigurnosne i sve ostale provjere, da može doći kod nas i tu raditi ali zanimljivo je gledajte opet, kolegice da nitko ne spominje prava tih stranih radnika. Danas još nitko o tome nije raspravljao. A ovaj zakon i to predviđa između ostalog, za njih i besplatnu pravnu pomoć, zaštitu, temelj ljudskih prava i sve ostalo. Prema tome, kad sagledamo zakon u cjelini, smatram da je zaista jedan od boljih zakona o kojima smo raspravljali ovdje u Hrvatskom saboru.
Hvala lijepo, budući nemate više replika [[Upadica Stričak: Ja čestitam na predsjedanju.]] Hvala, hvala. Vatreno krštenje. Slijedeća pojedinačna rasprava je ona uvaženog zastupnika Erika Fabijanića, izvolite.
Poštovane kolegice i kolege, prije sam raspravljao u ime kluba a sad bih neke osobne opservacije a nisu dakako replike ali jedan dio onoga što je predbačeno od strane dijela govornika u biti rješava baš sa amandmanom SDP-a. Da, ocijenit ćemo koliko je to utjecalo na tržište rada i na cijenu rada za godinu dana, ali u svakom slučaju smatram da je ovo bolje i pravednije od onoga što smo do sada imali uz određene uvjete koje sam spomenuo prije. Ja ću se osvrnuti na nečega čega nema, može biti dio materije ovog zakona i ne mora i koji je vezan ne za strance odnosno vezan je za strance ali za jedan poseban oblik stranaca. A htio bih na to skrenuti pažnju sa strane nekog civilizacijskog dosega jednog, nečega što je humano i što se događa i događat će se našim strancima koji će doći ovdje raditi kao i mnogim naših hrvatskim državljanima našim sugrađanima koji rade u inozemstvu, a to su one zemlje članice koje nisu pokrivene …/nerazumljivo/… kroz ovu raspravu htio na skrenuti pažnju. Mi sa SAD-om nemamo bilateralni ugovor o socijalnom osiguranju, sa Švicarskom smo bili pravni slijednici bivše SFRJ po kojemu si morao imati najmanje 10 godina staža da bi mogao dobiti razmjerni dio švicarske mirovine, dakako da zdravstveni dio nije pokriven. Da bi se smanjili ti uvjeti umirovljenja ušli smo u EU pa se primjenjuje sporazum između EU i Švicarske Konfederacije tako da radiš godinu ili više da bi dobio razmjerni dio švicarske mirovine. I za to smo se izborili jer je EU jaka, jer je ona pokrenula međunarodni spor gdje se to pravo mora priznati i hrvatskim državljanima jer je Švicarska Konfederacija to uporno odbijala jer je smatrala da se sporazum primjenjuje samo na zemlje članice koje se odnose prije potpisivanja, a ne nakon potpisivanja, ali dakle, a i poznajući se na, ovaj ne čini drugome ono što ne želim da tebi bude učinjeno, dakle i mi kada znamo, dakle Hrvatska je, građani Hrvatske su isto zemlje imigracije kao što smo i mi imigracija, vrlo slična sudbina kao što i Italija. Dakle, i mi ćemo morati jednog dana početi razmišljati iz jednog humanog razloga pa makar kroz određene solucije koje vani neke već zemlje članice imaju. Ako nama ljudi dolaze iz Nepala, iz Filipina, mi s njima nemamo ugovor o socijalnom osiguranju, mi moramo ili o tome razmišljati ili odlučiti onako kao što je nekad Njemačka imala, ali i Švicarska Konfederacija, a to znači ako si radio manje od 10 godina tebi se ti uplaćeni doprinosi moraju vratiti zato da bi se tebi dokupio staž u nekoj svojoj, u svojoj domicilnoj zemlji, u zemlji porijekla. To je nešto što, najlakše je reći ah događa se i Hrvatima koji pune tuđe blagajne pa od mirovinskog osiguranja pa nek se to dogodi i našim strancima koji će isto na taj način punit, punit ovaj na blagajnu našeg mirovinskog osiguranja. To je nešto o čemu u doglednoj budućnosti ako smo civilizirana i humana zemlja morat ćemo početi razmišljati. Evo, toliko jer sve ono što sam mislio reći o ovom zakonu rekao sam u ime kluba. Hvala.
Hvala vam lijepo. Nastavljamo s pojedinačnim raspravama, slijedeća je uvažena zastupnica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege, kad imamo ovakav jedan zakon onda mislim da si svi trebamo postaviti osnovno pitanje što je smisao i cilj ovog zakona i kontekst u kojem taj zakon donosimo. Tako da ću malo krenuti od kraja, a malo od početka. Dakle, ne pred dugo vremena mi smo imali kvote koje imamo još i danas, al su te kvote bile na razini godine dana otprilike za građevinske radnike 500-tinjak, za radnike u turizmu isto toliko i onda čak i poslodavci nisu imali potrebe ni za ispunjavanje tih kvota. Ja se sjećam jednog sastanka koji je vodila uvažena kancelarka Merkel koja je na sastanku se obratila grupi koja bila iz Hrvatske i pitala nas je slijedeće. Što vi u Hrvatskoj činite da vam mi ne uzmemo svu kvalitetnu radnu snagu jer ćemo to napraviti, vi ste ju školovali, imate ju, ali ih vi ne možete platiti koliko ju mi možemo platiti i što činite da to spriječite odnosno koji imate nekakav model? Naravno svi smo pognuli glave, pokrili se po ušima jer tog odgovora nije bilo. Taj odgovor nemamo ni danas. Taj odgovor dakle da bih mogli, ja apsolutno mislim da ovoj zemlji treba jedna kvalitetna imigracijska politika i mislim da je ona potrebna i mislim da je njen element u jednoj razvojnoj odnosno strategiji razvoja RH. Jer ajmo se pitati kakvu mi to zemlju želimo 2030. godine, jer mi ovim zakonom zapravo samo gasimo požar koji imamo u ovom trenutku. Kakvu zemlju želimo 2030. koja je sutra, ali bi još jedno ključno pitanje trebalo biti kakvu to mi zemlju želimo 2050.? Što ćemo raditi u ovoj zemlji? Da li ćemo razvijati poljoprivredu, da li ćemo razvijati IT tehnologije, da li ćemo razvijati farmaceutsku industriju, da li ćemo razvijati uslužnu industriju? Koje vidove turizma ćemo razvijati? Da li će biti zemlja Hrvatska koja će biti interesantna za umirovljenike drugih zemalja EU pa će oni doći i cijelu godinu provoditi na Jadranu u nekim objektima ili hotelima koje nismo rekonstruirali ili nešto? Dakle, to je pitanje koje trebamo imati. Mi na mala vrata ovdje ponovo kroz čl. 246. uvodimo na određeni način kvote. Te kvote su vrlo jednostavne ... [[Govornik se ne razumije.]] mi čak i to možemo definirati kad znamo koju imamo razvojnu politiku. U ovom trenutku, kakvu zemlju želimo 2050. i koja je to razvojna politika, mi odgovor na to nemamo i u ovom trenutku ne smijemo biti maćeha našim stanovnicima RH, ali moramo biti svjesni nekoliko stvari. Da u turizmu, ako ga želimo razvijati je potrebna radna snaga. Pogledajte, ljudi raspišu natječaj za, ja znam za jedan hotel, moram priznati, to je bilo u doba prije korone, ali ajdemo se nekako voditi računa da je ovaj zakon izvan tog konteksta za čistačice, koje su bile plaćene izuzetno dobro. 3 tisuće, oprostite, 300 ljudi se javilo, na razgovor je došlo dvije, od toga nijedna nije pristala raditi. To je stvarno stanje. Stvarno stanje u građevinarstvu, dakle ja se inače pratim građevinarstvo, građevinarstvo prvo osjeti recesiju, prvo osjeti izlazak iz recesije. S ove govornice nemali broj puta sam govorila i govorit ću o obnovi grada Zagreba jer je to nova prilika za razvoj građevinarstva. Ja sa svojeg balkona doma gledam kako se obnova radi, kako ljudi rade i kako dođu jedno jutro 4 radnika raditi, a drugo jutro tih 4 više nema, nego dođu sljedeća 3. hajmo vidjeti koliko mi u ovom trenutku trebamo radne snage u zdravstvu i u određenim ustanovama koje, dakle da pojednostavim, u domovima za starije i nemoćne koje imaju one ekipe po 2 tjedna pa ostalo. To je naše stvarno stanje. Dakle, ovaj Zakon o strancima zasigurno bi trebalo gledati u smislu razvojne politike RH jer ako znamo koja je razvojna politika RH, onda ćemo znati koliko, koje kvote ćemo upisivati u srednje škole, koje kvote ćemo upisivati na fakultete, šta ćemo stipendirati od domaće radne snage, ali ćemo onda i znati što od strane radne snage trebamo uvoziti. A model, način i kako, tehničke stvari ćemo to definirati. Tako da je ovaj Zakon o strancima bio, apsolutno nam je potreban, ali bi ja ga voljela da ga imamo i za strategije razvoja RH. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepo uvažena zastupnice Mrak-Taritaš. Samo upozoravam, ubuduće malo pripaziti na vrijeme. Imate jednu repliku, uvažena zastupnica Vučemilović, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjednice. Jako ste dobro primijetili kolegice Mrak-Taritaš i ovo pitanje koje postavila kancelarka Merkel je izuzetno važno, a zašto je važno? Evo, pročitat ću vam što su istaknule medicinske sestre, njih 7,5 tisuća koje je napustilo RH kao razlog svog odlaska. Nezadovoljstvo koje je jedan od glavnih motiva zbog teških uvjeta rada, a ti teški uvjeti rada su zbog nedovoljnog broja zaposlenih, zbog nezapošljavanja novih sestara, zbog nemogućnosti napretka u struci prema razini obrazovanja i radnom iskustvu te brojni odrađeni neplaćeni prekovremeni sati. To je nažalost naša realnost koja nas itekako pogađa sada u ovoj zdravstvenoj krizi i drago mi je što ste otvorili pitanje te strategije koja je izuzetno važna jer ovaj zakon je samo jedna noga tog tronošca koji će se raspast bez prave strategije. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala lijepo uvažena zastupnice. Dakle, ja nekako doživljavam ovo doba, vrlo neobično doba korona krize, korona kriza nam je pokazala nekoliko stvari, pokazale su nam slabosti za koje smo mi znali, ali ona je pokazala koji su razmjere tih slabosti i pogotovo su razmjeri slabosti u zdravstvu. I sad i u ovom zakonu mi uvodimo obaveze i dužnosti HZZ-a. U ovom trenutku vi na HZZ-u, mislim da je jedna kolegica to u slobodnom govoru i govorila, imate pojedine zdravstvene djelatnike koji su školovani, kojih tamo im, koji se ne zapošljavaju, a koji bi se mogli aktivirati vezano uz situaciju koju imamo. Ja ne mislim da oni mogu raditi kao netko tko ima dugogodišnje iskustvo, ali neke poslove mogu raditi. Dakle, svatko u tom dijelu mora sudjelovati sa svojim znanjem i iskustvom koje ima [[Upadica: Hvala vam lijepo.]] Hvala.
Sljedeća pojedinačna rasprava je ona uvažene zastupnice Katarine Peović. Izvolite.
Dobar dan svima. Prije svega treba reći da je riječ o zakonu koji najbolje ilustrira jednu autokolonijalnu perspektivu. Nije istina, tajniče Katiću, da je riječ o nekom brkanju zakona, kao što ste mi rekli u odgovoru, jučer ste na Odboru za rad isto tako spominjali da je Zakon o upućivanju, zakon koji preuzimamo preko EU legislative, upravo tu zato da bi smanjio mogućnost dampinškog spuštanja cijene. Cijene radne snage, za zapadne bogate zemlje, jer kod nas to nema nikakvog učinka, mi dakle uvozimo, da tako kažem, uvozimo, kako je rekao kolega Fabijanić, 1/4 radne snage iz EU. Prema tome, to je zakon koji mi samo preuzimamo, ali taj zakon lijepo ilustrira dvostruke kriterije. Znači kad je riječ o europskih zakonima, tu se Danska, Njemačka i Švedska štite, dakle štite se na najbolji mogući način, izjednačavajući uvjete rada stranih radnika i domaćih radnika, to znači jednaka minimalna plaća, jednaka naknada za rad prema kolektivnim ugovorima koji su u tim zemljama skoro 90% pokrivenost kolektivnom ugovora, recimo, u Austriji, kod nas, mi, gotovo praktički više nemamo kolektivnog ugovora i oni po, osiguravaju da agencijski radnici imaju jednake uvjete kao i svi drugi radnici. Nama takva mjerila ne bi previše koristila zato što naš minimalac je nikakav, ali zato smo predložili odnosno ja sam predložila u svojem amandmanu da stavimo odredbu u ovaj zakon kojim se određuje da je radnik koji dolazi u Hrvatsku strani radnik, a treba primiti naknadu u prosječnom iznosu u toj branši, pa na taj način probajmo zaštititi znači da naši ljudi isto tako ostaju ovdje, a ne da iste poslove rade u stranim bogatim EU zemljama, a ovdje kod nas mi uvozimo radnu snagu. Druga stvar, znači ono što je ovaj zakon pokazao to su apsolutno dvostruka mjerila i nedovoljna zainteresiranost da se mlade ljude koji su iselili iz ove zemlje zadrži u svojoj zemlji, dakle u zemlji u kojoj većina ljudi radi za plaću minimalnu, ne minimalnu plaću, nego plaću koja je ispod 15.000 znači bruto, 90% radnika radi za plaću koja je ispod 15.000 bruto, mi bismo trebalo stvarno se zamisliti da li je ukidanje kvotnog sistema nešto što nama odgovara? Znači, kvote su koliko toliko održavale neku cijenu radne snage. I to se može i statistički dokazati. Znači 2018. kada smo imali puno niže kvote nego 2019. kada su one narasle na preko duplo je bilo nešto manje, nešto mali rast, znači cijene rada u Hrvatskoj. Prema tome, kvote i tu ću odgovoriti ono šta kolega Stričak nikako nije htio odgovorit, dvije smo ga pitale, dakle da li će ukidanje kvota podići cijenu radne snage ili će ukidanje kvota u, pri berbi voća u poljoprivredi smanjiti cijenu radne snage ili u najboljem slučaju stagnirati, to je dokazano, znači da ukidanje kvota sigurno neće pomoći da se cijena radne snage povisi. Naravno, onda ćemo ovdje dobiti odgovor da poslodavci nemaju novaca, znači da nemaju novaca da dignu cijene i da nema dovoljno radnika koji će raditi za tu cijenu. Pa to u najvećem slučaju uopće nije točno jer znamo da je najveći broj radnika iz trećih zemalja u Hrvatskoj, to su radnici u građevini, to su radnici uglavnom iz BiH, Srbije, Sjeverne Makedonije. U građevini, kolegice i kolege, profiti su ogromni i nije istina da poslodavci ne mogu povećati cijenu radne snage, upravo suprotno. Znači, ovdje u potpunosti liberaliziramo uvoz radne snage sa ovim sadašnjim, dakle odredbom da se umjesto da imamo kvote znači traži test radne snage, poslodavac može pitati da li postoji radnik u određenoj branši, a ako dakle radnik ne postoji na Zavodu za zapošljavanje može uvesti radnika, a gotovo možemo reć koliko hoće. U tom smislu koliko tih radnika može uvesti predložit ću amandman koji se tiče, znači postotaka radnika koji mogu biti uvezeni. Meni zbilja nije jasno zašto je taj postotak stavljen na 25%, znači do 25% mora biti iz EU ili Hrvatske, iz gospodarskog prostora EU, mislim da bi bilo minimalno 50% jer valjda u ovoj Eurozoni [[Upadica: Hvala vam lijepo]] u Europi imamo toliko radnika da ne moramo ih uvoziti.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnice Peović, malo ostanite, vaše izlaganje izazvalo je jednu repliku, onu uvažene zastupnice Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Peović, dakle, ja namjerno spominjem građevinu jer je ona svima jasna. O tome koliko su zarade u građevini ili ne, to će znati pojedine tvrtke ili pojedini poslodavci. Ali ono što sad moramo jasno reć, mi smo bazen zemalja bivše Jugoslavije iscrpili. Ako vi napravite tako dugu proceduru, nama, nama dolaze radnici samo kao usputnu stanicu da odu u druge zemlje EU jel će tamo dobiti više nego što će dobiti kod nas. Dakle, mi sad ako hoćemo napraviti zamah u gospodarstvu moramo se za nešto odlučiti. Dakle, ja uvijek mislim da ovakvi zakoni trebaju biti i da nitko ne treba bit nikad maćeha domaćem zaposleniku da tako kažem, niti poslodavcu. Ali ako poslodavac, kad on dovuče radnika odnekud i mi mu stavimo toliko kriterija, ovaj će otić, otiće negdje drugdje, otići će u krajnjoj liniji ne samo u Italiju i Austriju nego i Bugarsku i Rumunjsku. Hvala.
Hvala vam lijepo. Izvolite odgovor na repliku.
Hvala Anka, reću, odgovorit ću na nekoliko stvari. Znači, prva stvar mi imamo 14% radno sposobno iseljenog stanovništva, mi se moramo suočiti s tim problemom. Druga stvar, komentari sindikata na ovaj zakon su svi odreda bili negativni i upravo iz aspekta da sindikati upozoravaju da se ovdje išlo na ruku poslodavcima i da se pod pritiskom poslodavaca koji već godinama pokušavaju ukloniti kvote, išlo za ovim rješenjem. Ovo rješenje sigurno ne odgovara ljudima koji iseljavaju iz Hrvatske, ali ono što je najsmješnije je zapravo ono pokazuje jednu tužnu činjenicu, a sindikati su to ovako formulirali da nama zapravo i ne treba poslodavac koji ne može radniku platiti niti minimalnu cijenu rada odnosno postavili su pitanje treba li nama takav poslodavac? Naravno da se niti ovako to ne može riješiti. Ima puno drugih načina na koji se rješava ne konkurentnost naše privrede, ali ovo je jako simptomatično.
Hvala vam lijepo. To bi bilo to. Idemo na slijedeću pojedinačnu raspravu, onu uvaženog zastupnika Ante Kujundžića, ponovno idemo na video link, izvolite.
Evo hvala predsjedavajuća, lijepo vas je vidjet, nešto malo življih boja na mistu predsjedavajućeg u saboru. Zapravo nakon što se u Hrvatskoj, a posebice u mojoj Dalmaciji pogasilo u biti sve što se moglo pogasiti od pogona i kada je zapravo bez posla ostalo nešto više od 65000 ljudi u najgorim u biti životnim godinama, a ono što se nije izgasilo hoće, mi idemo donositi nekakav Zakon o strancima koji istina je s jedne strane naša obveza kao članice EU. Međutim, ono što je po meni pogubno je da ga donosimo bez kvota koje će zapravo Hrvatsku učiniti jednom zemljom koja će biti otvorena za strance, a odavno je zatvorena za domaće radnike i dostojanstvo istih u najmanju ruku. Logično je u biti da će stranci raditi i neće se buniti. Neće se buniti jer će im u Hrvatskoj biti dobro kao što je našima dobro u Njemačkoj, Irskoj ili da ne nabrajam sada sve zemlje gdje smo se zapravo raselili. Ukoliko zakonodavno ne uokvirimo i zaštitimo plaće i postojeća radna mjesta te radnike istih, bojim se da će biti prekasno kad shvatimo kako smo ovakvom praksom, praksom nedefiniranih kvota stranih radnika došli zapravo u opasnost i direktnog spuštanja cijene rada kako je evo napomenulo već veliki broj naših kolega iz Sabora, a koja ni sada ta cijena rada nije bog zna kolika. Ovakvim pristupom zapravo definiramo Hrvatsku kao zemlju koja ne vrjednuje radnika niti vrednuje one koji zapravo ovu zemlju stvaraju. Dakle nakon izrade strategije prvotno zakonodavno zaštitimo ono malo ljudi koji u ovoj državi radi i stvara a tek onda se pozabavimo strancima. Za početak primjerice naplatu PDV-a naplaćujmo po naplaćenome a ne po fakturi na onome računu jer više nego je jasno i vidljivo kako smo zbog velikog broja nameta ostali bez dobrog djela većih korporacija koji se već preselili ili su najavili zapravo preseljenje poslovanja van Hrvatske. Zatim na snazi imamo suludu zakonsku obvezu plaćanja čuvanja nekakve dokumentacije propalih poduzetnika i obrtnika koji su izgasili svoje obrte ali uredno na mjesečnoj razini moraju plaćati čuvanje iste građe primjerice čini mi se da ne negdje 25 kn po metru. I da ne nabrajam dalje sve ostalo. Zapravo stanje možemo promatrati kroz ružičaste naočale ali i ono a svi smo zapravo više-manje svjesni daleko od toga. Jesmo li redefinirali pitanje socijalnih prava za nezaposlene iako je javna tajna kako zapravo socijalnu pomoć prima puno više ljudi od onih kojima je socijalna pomoć jedna oblik realne potrebe? A i ne samo to, nego osim što primaju socijalnu pomoć, uz to rade u sivoj zoni ekonomije. Ne, nismo mi ovu praksu uklonili ali zato ćemo otvoriti tržište rada onima koji dolaze iz država sa lošijim standardom koji će eto kao takvi, raditi i šutjeti zahvalni za nekakav oblik kuha svagdašnjega. Jedino gdje se i o čemu se zapravo u ovoj državi vodi briga i zaštita o nezaposlenima i gdje smo zatvoreni strancima ali onim stranačkim, jesu oni sa iskaznicom koji su se nalijepili nekakvih izbornih plakata pa ih treba zbrinuti da li u lokalnoj ili regionalnoj upravi ili državnoj službi. Praksa već svima u Hrvatskoj ovakvog tipa je već odavno poznata. I završno, kada ćemo donijeti ovaj zakon, zapravo ključno pitanje kao takvo treba nam biti hoćemo li mi sa ovakvim prijedlogom zakona, prvotno uvesti jeftinu radnu snagu ili ćemo sebi samima za cilj postaviti, privući obrazovane i mlade strance? I s druge strane, hoćemo li kao prioritetni cilj staviti, zaštititi domaće stanovništvo u domaću sposobnu radnu snagu? Normalno da mi iz MOST-a jesmo za jednu slobodnu Hrvatsku, jednu otvorenu i jednu uključivu Hrvatsku ali prije toga smo za Hrvatsku koja voli, koja štiti i koja zapravo ljubomorno čuva svoje. Evo, hvala vam.
Hvala vama uvaženi zastupniče. Na vaše izlaganje nema replika pa idemo dalje, Posljednja pojedinačna prijavljena rasprava na ovu točku dnevnog reda je ona uvaženog zastupnika Davorka Vidovića, izvolite.
Poštovana potpredsjednice, kolegice i kolege. U pet minuta se može doista samo jednu tezu izreć i ništa više od toga, i to se ne da bog zna kako obrazložit. Ja bih u odnosu na prvo čitanje ovdje se referirao samo na nešto što mi se čini jako značajnim i važnim a riječ je o čl. 246 koji se u ovom zakonu spominje, pretpostavljam kao obveza koja se daje ovom najvišem zakonodavno i izvršnom predstavničkom tijelu u našoj zemlji, da se konačno u Hrvatskoj donese jedna ozbiljna migracijska useljenička politika i strategija koju Hrvatska 30 g. nema. I mi smo u tom pogledu jedna jedina europska zemlja koja takva dokument nema. Bilo je nekih pokušaja posebno u vrijeme pregovaranja oko ulaska u EU i donošenja jednogodišnjeg dokumenta, međutim kod nas se migracijska useljenička politika prvenstvo tretirala kao pitanje koje su evo vidimo regulira kroz preko isključivo zapravo kroz MUP kao nešto što je vezano za penalnu politiku, za eksces, za ilegalne migracije, za problem azilanata itd., dakle potpuno je zaboravljeno. Da država nacija svoje konstituiranje ne može završiti bez jednoga ovakvoga strateškog dokumenta koji se zove migracijska politika ili strategija. Nema hrvatske države, nacije bez takvoga dokumenta. Dakle to je nužda koju moramo imati. S pravom je kolegica Taritaš upozorila da je jedan od ključnih razloga zašto ga nemamo taj što u Hrvatskoj zapravo ne znamo u kom pravcu i kom smjeru idemo, što želimo s ovom zemljom napraviti, kakva je vizija te Hrvatske barem u idućih 10 da ne kažem 20 ili 30 g., to su pitanja, to su od prvorazredne važnosti. Kada smo imali neke ciljeve, sjećamo se, instrumentalne zapravo vezano za uključivanje u euroatlantske te integracije itd., stvaranje, konstituiranje države, priča je funkcionirala. U ovom trenutku mi ne znamo osim tog državotvornog, dakle taj društvotvorni element je strahovito insuficijentan i mi zapravo ne znamo šta hoćemo sa ovom zemljom na praviti. Drugi razlog zašto nemamo migracijsku strategiju je upravo danas zorno prikazan posebno u nekim raspravama. Neću sad nikog posebno izdvajat, ali bih rekao da postoje jedan set stereotipa i predrasuda kako desno populističke tako i sindikalno lijevo da tako kažem populističke provenijencije koji se ničim dokazan perpetuira i ponavlja desetljećima koji zapravo u sebi krije notornu ksenofobnu crtu. Dakle mi moramo znati da Hrvatska ne može biti mala izolirana točka, mi smo dio velike Europe, mi smo zemlja koja ima ogromnu dijasporu. Mi smo zemlja koja gubi stanovništvo, koja ima negativni migracijski saldo i mi moramo uspostaviti mehanizme kojima ćemo regulirati pitanje dolaska onih ljudi koje trebamo u ovoj zemlji. Ovdje se permanentno se postavlja pitanje, o tobože dolaze nam stranci pa će nam uzeti naša radna mjesta. Ne, stranci ne uzimaju Hrvatima radna mjesta, kao što i Hrvati nisu 60-ih godina Portugalci, Jugoslaveni, ne znam i Španjolci uzimali Nijemcima. Te poslove Nijemci više nisu htjeli raditi na baušteli. U Hrvatskoj te poslove, tržište rada je segmentirano, ... [[Govornik se ne razumije.]] postoje dobri poslovi, solidni poslovi, poslovi koji se, koji su dobro plaćeni, sigurni i njih domicilni, oni koji dolaze, popunjavaju mjesta onih poslova koji su prekardni, slabije plaćeni, itd. To je situacija koju mi ne možemo izbjeći, možemo mi razgovarati s čim god hoćemo, o nepravdi, svjetskoj, globalnoj, itd., ali to su procesi. Ni Hrvati više ne žele, tko će od nas odgajati svoje dijete i reći, uči, budi dobar pa ćeš jednog dana biti teta sobarica u hotelu. Nije to više izazov ni za koga u Hrvatskoj. U Hrvatskoj je 7 tesara upisano ove godine. Možemo što god hoćemo pričati, mi tih ljudi nemamo i mi za te ljude moramo naći način jer će se procesi odvijati nekontrolirano i bez naše, bez naše volje. Evo. Isteklo je vrijeme.
Hvala vam lijepo uvaženi zastupniče Vidović, nemate replika. I sada na samom kraju, završno izlaganje u ime predlagatelja imat će uvaženi državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova, Žarko Katić, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo gđo. potpredsjednice. Kao što je rečeno, zakon je o strancima je složen zakon. U njemu su preuzete različite uredbe, direktive i odluke EU. Možda za to, stoga izgleda malo nekonzistentan i teško ga je pratiti, često se poziva jedan članak na neki drugi članak i treba biti zaista onda uporan u tom čitanju da bi ga pravilno shvatili. Međutim, on očito regulira ili može pridonijeti uređenju određenih pitanja koja su jako bitna za našu budućnosti i točno je što su neki zastupnici ovdje rekli o ovo što sad ovdje o čemu raspravljamo i što ćemo usvojiti, može u dobrom dijelu odrediti našu budućnost u narednim, ne samo godinama nego i desetljećima. Mi međutim, moramo svi raditi na tome, dakle nije ovo, kao što je sad g. Vidović ili neki drugi zastupnici rekli, zakon koji, njega predlaže Vlada, ali nije zakon MUP-a, nije to zakon kojim trebamo rješavati neka ekscesna, pojedinačna pitanja nego jednu sustavnu politiku. Nas je potreba za imigracijom, nam se dogodila. Jesmo li mogli bolje reagirati, nismo, ima stvari koje su objektivne i koje su subjektivne. Ove su, na koncu, i bilo je i više Vlada, ne može se uvijek optuživati samo jedna Vlada, bilo je u ovih nepunih 3 desetljeća hrvatske samostalnosti tu i drugih vlada koje su također, snose svoj dio i odgovornosti ili ... [[Govornik se ne razumije.]] kako tko gleda. Meni se, moramo priznati, iako je to sad osoban „touch“, što vi rekli, urezalo jedne demonstracije koje su bile prije, ja mislim 17. godine, oko kurikularne reforme. Tamo je bio jedan, mnogi su bili, ... [[Govornik se ne razumije.]] razne primjedbe, dakle panoi i jedan je bio na kom je pisalo „Zemlja oranja“ i onda ono „or“ prekriženo i napisano „zn“ kao „zemlja znanja“. Naravno, zemlja znanja je vrlo poželjna, ali bogme, poželjna je i zemlja oranja, mi živimo od oranja. Ako kao stanovništvo, kao narod desetljećima bježimo od oranja, onda se dogodi da nema tko brati grožđe, mandarine, čak i kad posadimo nešto, nema tko brati plodove. Dakle, na pitanje, mislim, zastupnice Peović, hoće li ukidanje kvota, hoće li ukidanje kvota dovesti do pada cijena rada, apsolutno ne, dakle onaj tko treba da mu se pobere vinograd ili mandarine, on će platiti ili svoga susjeda koji ih nema, koji ima vremena, koji je nezaposlen, ili će platiti stranog radnika, a država treba omogućiti da mandarine i grožđe ne ostanu neobrani. Ne znam koliko puta treba ponoviti, dakle ovaj Zakon o upućenim radnicima regulira odnos plaća radnika koji se iz jedne zemlje upućuju u drugu, dakle da on ne bi bio, da bi on bio nepravedan, nekonkurentan, dakle da ne bi netko dovodio u, primjerice u Austriju ili Njemačku radnike iz Hrvatske, to strane radnike koje je uveo temeljem kvote koje je ova Vlada raspisala i tamo ponudio za plaću, primjerice, ne znam od 1200 eura, a plaća je na tom tržištu, ne znam, 2200. Mi, naši zakoni poznaju istu plaću za isti rad i evo, pitao sam i kolegicu, voditeljicu službe, kad je u pitanju građevinski radnici, imate plaća koje su jako lijepe i dosežu i ovu peteroznamenkaste brojeve, a ima onih koje su zaista loše i za koje svatko od nas će reći da nisu dostojne rada. Ovisi o tvrtci i njenom poslodavcu i njenom uspjehu na tržištu rada. Bilo je, to sam već istakao možda nedovoljno, bilo je zlouporabe kvota, dakle reći ću primjer. Stranac iz neke nama susjedne zemlje osnuje tvrtku j.d.o.o. i traži kvotu i dobije 50, ne znam, građevinskih radnika i te radnike onda prebaci u druge zemlje. Je li to naš cilj, je li, što se s time postiže? Sada će taj radnik morati dokazati, taj poslodavac morati dokazati da ima poslovnu aktivnost, da ima određene ugovore i poslove ovdje i neće moći dobiti, znači morat će provesti, tražit će prije Hrvatske radnike, dakle ta mogućnost zlouporabe unatoč domišljatosti određenih ljudi ipak će biti jako, jako smanjena i onemogućena. Pitanje oko, možda ne mogu odgovarat na sve pojedinačne i neću, ali recimo digitalni nomadi koji su ovdje od nekoliko zastupnika spomenuti, njihova, mogućnost dolaženja njihovih članova obitelji, ona je moguća samo treba iščitati cijeli zakon. Osobe koje su na privremenom boravku, jedan dio njih može dovesti članove obitelji, a jedan dio ne može i digitalni nomadi su među onima koji će moći dovesti članove svoje obitelji, ali u skladu s onom, sa onim rokom na koji mogu dobiti radnu dozvolu. Ono što je spomenuo i g. Stier u svom obraćanju i mi omogućujemo lakši dolazak iseljenika, hrvatskih iseljenika, omogućujemo lakše reguliranje stalnog boravka za određene kategorije, primjerice maloljetnu djecu da oni prate sudbinu svojih roditelja, a ne da čekaju 5.g. da bi dobili stalni boravak, pa onda i državljanstvo. Dakle, omogućujemo svim onim kategorijama koje već ovdje žive, koje su se integrirali da lakše steknu hrvatsko državljanstvo odnosno u ovom slučaju stalni boravak, pa onda i hrvatsko državljanstvo. Spomenuto je tržište Latinske Amerike, to je možda dobar primjer za onog, onog zemalja podrijetla koji su poželjni za useljavanje u Hrvatsku. Ali mi, podsjetit ću, omogućujemo pripadnicima hrvatskog naroda odnosno hrvatskim iseljenicima, njihovim potomcima bez obzira gdje žive, pa tako i u Latinskoj Americi da dobiju hrvatsko državljanstvo. I nije istina što je g. Troskot rekao da ih se maltretira sa predugim papirologijama, možda neki pojedinačan slučaj gdje nije nešto jasno ili koordinacija nije dobra, ali ja vam mogu dokazati da smo i ove godine više stotina osoba, primjerice iz Latinske Amerike, da smo im odobrili hrvatsko državljanstvo i da je to trajalo nekoliko tjedana do nekoliko mjeseci, a ne dulje razdoblje. Dobili smo dosta amandmana, zahvaljujem svima onima koji su se javili, svaki ćemo pozorno razmotriti i nastojat ćemo da ovaj tekst i da ovaj zakon u konačnici bude što bolji i na korist hrvatskom gospodarstvu i društvu u cjelini. Hvala.
Hvala i vama. Ovime zaključujemo današnju raspravu o ovoj točki dnevnog reda, a glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. No, ovime je iscrpljen i predviđeni dnevni red za današnje zasjedanje. Sutra započinjemo u 9,30 ujutro s plenarnom sjednicom, na dnevnom redu je tzv. paket poreznih zakona. Želim vam ugodan ostatak dana i vidimo se sutra. SJEDNICA PREKINUTA U 16,42 SATI