Dame i gospodo, poštovane kolegice i kolege delegati, predstavnici Vijeća ministara, međunarodne zajednice, poštovani predstavnici medija, srdačno vas pozdravljam. Otvaram 23. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Sjednici prisustvuje 14 delegata, od kojih 5 iz reda bošnjačkoga, 4 iz reda hrvatskog i 5 iz reda srpskoga naroda. Delegat Stjepan Krešić iz opravdanih razloga nije u mogućnosti prisustvovati današnjoj sjednici. Za 23. sjednicu predlažem sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 22. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja; 3. Zahtjev Vijeća ministra BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o administrativnim taksama po hitnom postupku, u skladu s članom 122. Poslovnika Doma naroda; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (drugo čitanje), predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02- 02-1-40/12 od 24.09.2012.; 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunikacijama (prvo čitanje), predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-34/12 od 27.08.2012.; 6. Prijedlog zakona o protuminskom djelovanju u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-39/12 od 11.09.2012.; 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (prvo čitanje), predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-41/12 od 11.10.2012.; 8. Godišnji izvještaj o izdatim dozvolama za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2011. godinu, materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-25-1152/12 od 05.10.2012.; 9. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa iz bošnjačkog naroda (Rang-lista Regulatorne agencije za komunikacije BiH), materijal broj: 01,02-29- 1179/11 od 18.11.2011., i imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa iz srpskog i hrvatskog naroda (rang-lista Regulatorne agencije 2 za komunikacije BiH), materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-50-1150/12 od 04.10.2012.; 10. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2011. godinu i zaključak Predsjedništva BiH, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2- 983/12 od 26.07.2012.; 11. Izvještaj o finansijskoj reviziji Izvještaja o izvršenju Budžeta institucija BiH za 2011. godinu, materijal Ureda za reviziju institucija BiH, broj: 01-16-1-11-1138/12 od 28.09.2012.; 12. Prijedlog odluke o imenovanju članova Vijeća nacionalnih manjina BiH, materijal Zajedničke komisije za ljudska prava, prava djeteta, mlade, imigraciju, izbjeglice, azil i etiku Parlamentarne skupštine BiH, broj: 01,02-34-1-728/12 od 06.11.2012.; 13. Davanje saglasnosti za retificiranje Osmog dodatnog protokola uz Ustav Svjetskog poštanskog saveza, usvojen u Ženevi 12.08.2008., i akti Svjetskog poštanskog saveza, usvojeni u Ženevi 23.07.2008., materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1081/12 od 13.09.2012.; 14. Davanje saglasnosti za retificiranje Konvencije za osnivanje Evropskog ureda za komunikacije (ECO), sačinjene u Hagu 23.06.1933., kako je izmijenjena i dopunjena u Kopenhagenu 09.04.2002., materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2-1082/12 od 12.09.2012.; 15. Davanje saglasnosti za retificiranje Sporazuma o uspostavljanju funkcionalnog bloka zračnog prostora Centralne Evrope, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05-2- 1084/12 od 13.09.2012.; 16. Davanje saglasnosti za retificiranje Ugovora o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke – Koridor 5c, materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02-05- 2-1199/12 od 24.10.2012.; 17. Davanje saglasnosti za retificiranje Amandmana I na Ugovor o finansiranju, sklopljen između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke 26.03.2007. u Sarajevu – Sanacija puteva u Federaciji BiH (FI 23.924), materijal Predsjedništva BiH, broj: 01,02- 05-2-1200/12 od 24.10.2012.. To je zaključno sa 17. tačkom dnevnog reda. Da li se neko javlja za riječ? Ima li izmjena i dopuna? Ovo je usaglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Ako nema ništa konstatujem da je dnevni red usvojen. O njemu se ne glasa u skladu sa članom 60. Poslovnika Doma naroda. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 22. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Pošto se niko ne javlja za riječ molim da se pristupi glasanju. Konstatujem da je za, od prisutnih 14 – za bilo 13, protiv niko, suzdržan 1 i da je usvojen Zapisnik sa 22. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, 3 Ad. 2. Odgovori na delegatska pitanja i nova delegatska pitanja
Pa, ja sam dobio nešto što se može nazvati odgovorom na moje pitanje ali teško bih mogao reći da je to ono što je Dom svojim zaključkom tražio, a Dom je tražio analizu efekata rada stranih tužilaca i sudija. I stalno dobijamo pisma u kome prvo Tužilaštvo a potom sada i Visoki sudski savjet u stvari bježi od toga kao oko vruće kaše. Ja ne znam čega se ti ljudi boje i zašto jednom ne napišu – bili su dobri strani tužioci i sudije ili bili su loši, ili bilo je i dobrih, bilo je i loših, neka neku ocjenu konačno neko u ovoj zemlji da. Ja prosto ne razumijem više, ja ne znam šta da radim, ne ja ali predpostavljam i Dom naroda jer je to zaključak Doma naroda. Ali, moj prijedlog je, ako već ne možemo dobiti ništa ozbiljnije, hajte u Kolegiju stavite sve te odgovore svih ovih godina, jer ovo je već druga godina kako se oko ovoga, na neki način, natežemo, pa da stavimo jednu tačku da otvorimo raspravu na tu temu. Možda će se u raspravi nešto izdefinisati. Ako ne možemo dobiti pravu analizu stavite onda sve te odgovore, neka to bude povod, pa da Dom naroda u jednom momentu na tu temu govori. Evidentno je da niko ne smije ništa napisati, evidentno je da se svi pozivaju na OHR a evidentno je da OHR nikada neće reći je li zadovoljan provođenjem svojih odluka, jer je on postavljao tužioce i sudije. Uvijek će reći da jeste, ali barem, eto barem kad bi oni htjeli još da nam to napišu, ali njih ne možemo natjerati. Ali onda, moj prijedlog, dakle Kolegiju i komentar povodom ovog odgovora je – molim vas da ovo sve stavite jednom i da to bude tačka dnevnog reda na kojoj ćemo razgovarati.
Dobro, hvala lijepo. Dalje, za riječ se javila Nermina Kapetanović. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, dame i gospodo, predstavnici medija. Na dva puta postavljeno identično pitanje upućeno Vijeću ministara, vezano za rješavanje problema populacije građana koji su u Republici Hrvatskoj bili zaposleni i nastanjeni, a koji su u periodu '91.-'95. otpušteni sa posla, dva puta sam dobivala identičan odgovor od Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice i Ministarstva civilnih poslova. Ovom prilikom želim da kažem da sam 4 zahtijevala odgovor i od Ministarstva vanjskih poslova, međutim niti jedan od tih, od ta dva puta Ministarstvo vanjskih poslova se nije udostojilo da napiše niti riječi. Ovom prilikom se zahvaljujem Ministarstvu civilnih poslova koje mi je oba puta poslalo identičan odgovor, ali ja vama čestitam i zahvaljujem se na svim aktivnostima koje ste vi proveli kao Ministarstvo, odnosno sasvim jasno i svjesna sam činjenice da ste vi uradili sve što je u granicama vaših moći, ali izražavam nezadovoljstvo zbog nepoštovanja digniteta zastupnika a od strane predstavnika Ministarstva vanjskih poslova. Pa, ovom prilikom molim predstavnike Ministarstva vanjskih poslova BiH da mi dostave odgovor na traženo pitanje, te prikaz diplomatske note koju je BiH, odnosno Ministarstvo vanjskih poslova uputilo prema Vladi Republike Hrvatske a vezano za bosanskohercegovački zahtjev za rješavanje problema otpuštenih radnika iz BiH koji su radili u Republici Hrvatskoj, te molim prikaz odgovarajuće diplomatske note Republike Hrvatske upućene bosanskohercegovačkoj strani ... što se u odgovorima na zastupničko pitanje daje paušalna ocjena da Hrvatska strana, po informacijama koje mi imamo, nije zainteresovana za to. To nije način diplomatske komunikacije pa molim da mi se dostavi, dakle diplomatska nota koja je upućena i koja ja, kojom je uzvraćeno sa strane Republike Hrvatske. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Za riječ se javio Hasan Bećirović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Uvaženo predsjedništvo, kolegice i kolege. Moje pitanje je ustvari, na koje sam ja navodno dobio odgovor, je glasilo – šta vlade entiteta, odnosno nadležna tijela u entitetima poduzimaju i na koji način vrše nadzor nad provedbom odredbi Zakona o javnim preduzećima, o sukobu interesa u javnim preduzećima. Nažalost ja moram priznati da, pitanje je po meni vrlo jasno, prvo iz RS-a sam dobio odgovor od Vlade i taj odgovor je samo ustvari prikaz propisa koji regulišu tu oblast, odgovora na moje postavljeno pitanje nema. Iz Federacije sam nažalost dobio samo odgovor od Ministarstva prometa i komunikacija, ne od Vlade, dakle kojoj sam i postavio pitanje, iako mi znamo da to Ministarstvo ima najmanji broj javnih preduzeća u kojima ostvaruje pravo upravljanja u ime države, odnosno Vlade Federacije. Dakle, ja u svari nisam dobio odgovor na moje postavljeno pitanje i ja molim da mi se, subjektima kojima sam uputio to pitanje, dostavi odgovor na pitanje, a ne pregled propisa koji regulišu ta pitanja. Iz ovoga kako sam ja to dobio definitivno se da zaključiti da se ustvari nadzor nad sukobom interesa u javnim preduzećima uopšte ne provodi. A mi znamo kolika je, koliki je dio kršenja zakona o javnim preduzećima, u tim javnim preduzećima do te mjere da recimo uprave u tim javnim preduzećima ukidaju i osnovne djelatnosti firmi, osnivaju svoje firme, obavljaju tu djelatnost a istovremeno rade u tom javnom preduzeću i niz drugih stvari. Dakle, htio bih da kažem da ja ustvari nisam dobio odgovor na postavljeno pitanje i zamolio bih da taj odgovor dobijem. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. 5 Mehmed Bradarić. Izvolite.
Uvaženo predsjedništvo, uvažene kolegice i kolege, dame i gospodo. Moje pitanje je bilo – koliko su institucije BiH platile na ime školovanja svojih djelatnika. I ja sam dobio polovičan odgovor. Naime, od nekih 80-ak institucija ukupno odgovor su poslali njih 40-ak, tako da ja vjerujem da će i ovi preostali, pogotovo što ima sumnji da oni to iz tih razloga nisu ni uradili zato što su dijelili novac šakom i kapom, bez utvrđenih kriterija, bez poštene namjere i td. Naravno, jasno je da zaposleni u državnoj službi imaju pravo na podršku i pomoć u slučaju obrazovanja i profesionalnog usavršavanja samo se postavlja pitanje je li to rađeno na jedan transparentan i na jedan pravedena način. I očito iz ovih svih odgovora, da to nije, da to nije bilo tako, jer ima osoba koji su po nekoliko puta dobijali uzastopno taj novac. Neki su nakon toga što dobiju taj novac odlazili iz institucija iako nisu to smjeli uraditi ili ako su otišli morali su taj novac vratiti a nisu, neki su sami sebi davali novac, rukovodioci institucija. U nekim institucijama npr. primali su lica koja nisu ispunjavala uslove kao što su prevodioci, onda ih nakon toga pošaljete na kurs ili tečaj engleskog jezika, ili recimo prime se vozači pa se onda plati školovanje da završi pravni fakultet, i td. i td. Takvih primjera ima jako puno i očito je da to nisu, tu nisu školovani najpametniji kadrovi, oni najpametniji nažalost ostaju na biroima za zapošljavanje. I moja inicijativa ide dalje, dakle da Vijeće ministara u gomili ovoj propisa, i oni to rade i ja im tu čestitam, da napišu i provedbene propise i sankcije za one koji to rade. I vrlo često mi znamo reći da za studente nema para, za kulturu nema para. Očito da ima jer je na ovaj način samo za ovih pola institucija podijeljeno više od 200.000 maraka. Dakle, radi se o velikim novcima i dobro bi bilo da se na kraju krajeva jedna takva pojava i spriječi. Upravo zbog toga što nema čiste i poštene namjere. Eto, toliko.
Dobro, hvala lijepo. Krstan Simić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući.
Jesu li to nova pitanja?
Nova, nova pitanja. Imam dva pitanja, oba su naslovljena na Ministarstvo pravde, iz oblasti su zaštite ljudskih prava u postupcima i sferi zakonodavne vlasti. Prvo pitanje je pitanje pritvora. Svima vama je jasno da pritvor je mjera koja se vrlo često primjenjuje na prostorima bivše Jugoslavije. Sve moguće ekipe koje dolaze iz inostranstva upozoravaju da se olako poseže za mjerom pritvora jer je to ona posljednja mjera koja se može primijeniti ako ne postoji bilo koja druga mjera da se obezbijedi zaštita samog procesa istrage. 6 Međutim, pritvor je često i nešto čime se, koji se zloupotrebljava u razno-razne svrhe i stoga je i jedan od ozbiljnih oblika pritisaka na nezavisnost pravosuđa. Odluke iz Strazbura su vrlo jasne i kažu – u najpotrebnijem momentu to se jedino može primijeniti. ... navedeno da se to sve odnosi i na BiH molim da mi se dostave podaci – Koliko trajanja pritvora nije pokriveno pravosnažnim presudama, te koliki su iznosi naknade štete i troškova postupka isplaćeni ovim licima u sistemu pravosuđa BiH? A ukoliko postoji mogućnost da se preko Visokog sudskog i tužilačkog savjeta obezbijede takvi podaci i za oba entiteta. Drugo pitanje je iz zakonodavne sfere ali se ipak odnosi na rad Ministarstva pravde. Svima je poznato da postoji institut amnestije, nema države u svijetu koja nema Zakon o amnestiji, koja u određenom momentu ne posegne za amnestijom. To imamo i u entitetima, oba entiteta su u nekoliko navrata donosila zakone o amnestiji, međutim BiH kao država nikada od svog postojanja, a to se može odnositi na period kada je donijeto, donijeti zakoni o državnom pravosuđu, pa stoga pitam – Ima li resorno ministarstvo namjeru da, analogno svim državama svijeta, u parlamentarnu proceduru uputi prijedlog nacrta o amnestiji i da se na taj način otvori jedan od vrlo, vrlo, često primjenjivanih vidova i podrške resocijalizacije i drugim pitanjima koja su vezana za ove postupke? Hvala. Tražim oba pismena odgovora.
Dobro, hvala lijepo. Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. U skladu sa članom 144. i članom 145. Poslovnika Doma naroda upućujem Vijeću ministara BiH zahtjev za dostavljanje sljedećih podataka, a vezanih za prikaz strukture rukovodnih kadrova u tri stalna tijela Vijeća ministara BiH i to u Generalnom sekretarijatu, Uredu za zakonodavstvo i Direkciji za evropske integracije. Prikaz treba sadržavati: 1. broj sistematiziranih, odnosno popunjenih pozicija; 2. kvalifikacijsku strukturu i ukupan broj godina staža; 3. datum imenovanja i zakonski osnov za imenovanja; 4. odražavat nacionalnu strukturu. U obrazloženju želim da kažem da rad stalnih tijela Vijeća ministara BiH je manje vidljiv u odnosu na rad ministarstava. Međutim, odgovornosti i nadležnosti stalnih tijela su od posebne važnosti posebno u kontekstu provedbe reformi i procesa evropske integracije. Kako je rukovodni kadar ključni faktor u realizaciji ovih zadataka odgovor na postavljeno pitanje će dati uvid u stanje i mogućnosti ispunjenja preuzetih obaveza. Moje drugo pitanje upućeno Vijeću ministara je vezano za preostale zahtjeve za rješavanje sudbine vojnih stanova u BiH i tužbi u upravnom sporu pred Sudom BiH koji nisu riješeni. Niti su stranke u postupku u mogućnosti ući u postupak otkupa ovih stanova, pa stoga upućujem Vijeću ministara BiH sljedeća pitanja: 7 1. Da li Generalni sekretarijat Vijeća ministara BiH prati izvršenje zaključaka Vijeća ministara BiH? 2. Kada će biti formirana nova Komisija za imovinske zahtjeve raseljenih osoba i izbjeglica za nastavak obaveza vlasti BiH a na implementaciji Aneksa VII Općeg okvirnog sporazuma za mir u BiH? 3. Za četiri godine nerada Komisije zašto arhiva Komisije nije vraćana Arhivu BiH s obzirom da se ista nalazi u iznajmljenom prostoru, pitam ko je odgovoran, odnosno ko je bio u obavezi vratiti predmete komije Arhivu BiH i ko plaća zakup tog prostora? Komisija za imovinske zahtjeve raseljenih osoba i izbjeglica je prestala sa radom 01.01.2009. godine i od tada do danas, i pored zaključka Vijeća ministara BiH da Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice i Ministarstvo pravde formiraju novu komisiju koja će rješavati preostale zahtjeve stranaka, do danas nije ništa urađeno. Nanesena šteta stranakama u postupku pred Komisijom za imovinske zahtjeve raseljenih osoba i izbjeglica je nemjerljiva i postavlja se pitanje – Da li zbog ovih neriješenih predmeta već imamo tužbe pred Evropskim sudom za ljudska prava? Po informacijama koje ja imam takve tužbe su već pred Sudom za ljudska prava u Strazburu, pa molim pisani odgovor na postavljeno pitanje. I moje treće pitanje. U skladu sa članom 144. i 145. Poslovnika Doma naroda, a povodom preporuka Komiteta za prava djeteta UN-a upućene BiH, upućujem Vijeću ministara BiH i Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH sljedeća pitanja: 1. Kada će BiH donijeti sveobuhvatni zakon o pravima djeteta na državnom nivou koji će u potpunosti utjeloviti načela i odredbe Konvencije o pravima djeteta i njenih fakultativnih protokola čiji je BiH potpisnik a koji će pružiti jasne smjernice za njihovu dosljednu primjenu na cijeloj teritoriji države BiH? 2. Kada će biti nastavljen mandat Savjeta za djecu BiH koji nije obnovljen od 2007. godine? Obrazloženje: Na nedavno održanom Okruglom stolu na temu – Preporuke Komiteta za prava djeteta UN-a upućene BiH, pitanje kako dalje, održane 20.11.2012. godine u zgradi Parlamentarne skupštine BiH u Sarajevu, kojoj je nazočio samo, odnosno prisustvovao samo jedan parlamentarac iz oba doma Parlamentarne skupštine BiH, ukazno je na zabrinutost Komiteta za prava djeteta UN-a jer i dalje ne postiji sveobuhvatno zakonodavstvo vezano za dječija prava na državnom nivou, čime se postiže potpun i direktan učinak Konvencije u državnom zakonodavstvu. Komitet u svojim preporukama nadalje primjećuje da zbog složenosti političke i administrativne organizacije države, u smislu postojanja dva entiteta, 10 kantona i Distrikta Brčko, nedostatak takvog zakonodavstva rezultira nedosljednostima u implementaciji prava djeteta širom njene teritorije pri čemu su djeca u sličnim situacijama podložna varijacijama u ispunjavanju njihovih prava zavisno od područja na kojima su nastanjena. Komitet takođe žali što, uprkos prethodnoj preporuci da se ojača ... za djecu BiH, zbog nedostatka dogovora o postupku izbora članova Savjeta isti još uvijek nije izabran, što po mišljenju Komiteta UN-a predstavlja značajnu prepreku za razvoj, koordinaciju i realizaciju ... državnih politika za implementaciju Konvencije. Molim pisani odgovor na postavljena pitanja, naročito na treće pitanje, jer kao jedina članica bosanskohercegovačke delegacije u Komitetu za, u Podkomitetu za zaštitu ljudskih prava i prava djeteta Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope u Strazburu nisam u situaciji da dam adekvatan 8 odgovor na postavljena pitanja koja se nažalost u Strazburu vrlo često postavljaju vezano za pitanja prava djeteta u BiH. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Dragutin Rodić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno Savjetu ministara a glasi – Najveći pad prihoda od carina zabilježen je 2009. godine kada je u potpunosti ukinuta carina na preko 90% proizvoda. Prihodi od carina od 2007. godine do 2011. i prvih 10 mjeseci su kako slijedi: 2007. godine – 655 miliona; 2008. – 650 miliona; 2009. – 345 miliona; 2010. – 302 miliona; 2011. – 281 milion i 2012. za prvih 10 mjeseci – 188 miliona. Jasno je da je to rezultat Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju a znamo da je osnova tog sporazuma trgovinski sporazum. I to je naše opšte opredjeljenje da poštujemo Sporazum i da se tržišno ponašamo. Međutim, od 2013. godine predviđen je uvoz nove grupe proizvoda bez carina. Njihova cijena na tržištu neće biti niža zbog čega će biti BiH na dvostrukom gubitku. Donekle je ovo pitanje kompenzovano akcizama. Moje pitanje glasi – Da li je to dovoljna kompenzacija i ako nije da li je moguće nedostajuća sredstva nadoknaditi određenim vrstama prihoda, obzirom da bilo kakav debalans u budžetu će se negativno odraziti na ukupno stanje u BiH. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Imamo još Mehmeda Bradarića. Izvolite.
Imam jedno pitanje i na njega tražim pismeni odgovor. I njegova svrha je racionalno i domaćinsko trošenje budžetskih sredstava. I vidjet ćete kada dobijemo odgovor biće tu svega i svašta. Pitanje glasi, na osnovu Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, Mišljenja Ministarstva finansija i trezora BiH zasnovanog na zaključcima Vijeća ministara i Odluke o okvirnim kriterijima za dodjelu novčane nagrade zaposlenim u institucijama BiH, ministri i direktori agencija i institucija, koje su i koje nisu izuzete iz Zakona o izvršenju Budžeta institucija BiH, mogli su donijeti pravnik o kriterijima za dodjelu novčane nagrade za postizanje rezultata u radu zaposlenih u institucijama BiH i visini novčane naknade, i postupak ostvarivanja novčane nagrade. Tražim od svih gore navedenih institucija da mi odgovore koliko je zaposlenih ostvarilo ovo pravo od 2008. godine do danas? Ukupan iznos novčanih nagrada po zaposlenom za navedeni period, akte u kojima mogu biti sadržani postignuti rezultati rada i postupak ostvarivanja novčane nagrade za svakog zaposlenog kao i rješenja od strane čelnih ljudi institucija BiH na osnovu kojeg je ovo pravo ostvareno za svakog zaposlenog. 9
Hvala lijepo. Više nema prijavljenih za delegatska .../kratko prekinut snimak/... rezimiramo ovu tačku dnevnog reda kad su u pitanju odgovori na delegatska pitanja. Vidim gospodin Ivanić je predložio da se ovo pitanje stavi na dnevni red Doma naroda. Evo, mi ćemo još malo sačekati odgovor OHR-a, urgirat ćemo pa ćemo nakon toga na Kolegiju odlučiti da se ovo pitanje stavi na dnevni red svakako. Kada su u pitanju ostali delegati uglavnom svi su izjavili da su nezadovoljni odgovorom, da odgovori su nepotpuni, da nemaju odgovore na sve ono što se tražilo ili su jednostavno izbjegnuti možda iz nekog razloga. Zbog toga bih zamolio evo sve delegate, a imamo ovdje i stenogram, da se ponovo po ovim pitanjima uputi pitanje i zatraži da se daju kompletni odgovori u smislu pitanja kakva su postavljena, odnosno danas kako je to dopunjeno. Mislim da se stim možemo složiti. Prelazimo sada na treću tačku dnevnog reda, Ad. 3. Zahtjev Vijeća ministra BiH za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o administrativnim taksama po hitnom postupku, u skladu s članom 122. Poslovnika Doma naroda Dobili ste zahtjev Vijeća ministara za razmatranje Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o administrativnim taksama po hitnom postupku, u skladu s članom 122. Poslovnika Doma naroda. Predstavnički dom je na 36. sjednici, održanoj 22.11.2012. godine, prihvatio zahtjev za razmatranje Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o administrativnim taksama po hitnom postupku i usvojio Zakon. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Za riječ se javila Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Svjesna sam činjenice da je od 03.10.2011. godine ukinuto carinsko evidentiranje koje je po zakonu bilo 1% od carinske osnovice i znajući da je u 2010. godini prihod u Budžetu od ove stavke bio 42 miliona, u 2011. godini oko 36,9 miliona a da u 2012. godini ovog prihoda maltene nema. Želim da kažem da znam da se ovim izmjenama želi nadomjestiti ovaj nedostajući prihod i razumijem namjeru predlagača. Međutim, pitam nije li na Fiskalnom vijeću, a dozvoljavam da griješim, rečeno da je rok za donošenje Budžeta 05.12. ove godine. To znači da je Budžet u najmanju ruku trebao biti razmatran krajem oktobra ili početkom novembra, najprije u Predstavničkom domu a potom u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH. Pošto Vijeće ministara je dovelo Parlamentarnu skupštinu u ovu situaciju da se izvjesno kasni mislim da Zakon ne treba razmatrati po hitnoj proceduri iz prostog razloga ako kasni Budžet neka kasni i ovaj Zakon. Postoji redosljed, redosljed i hodogram u toku aktivnosti i ovako predviđeni način predlaganja razmatranja ovih izmjena zakona po hitnom postupku nije dobar. 10 Umjesto da Vijeće ministara radi na stvaranju olakšica i kreira politike i uslove poboljšanja izvoza ono suprotno tome povećava takse na izvozne robe, i umjesto da bi bilo logično da je urađena jedna stručna analiza i da je obavljena javna rasprava sa predstavnicima Vanjskotrgovinske komore i što je još važnije sa bosanskohercegovačkim privrednicima izvoznicima, pa da bi nakon te rasprave, koja bi izvjesno pokazala šta ove izmjene objektivno predstavljaju posrnuloj bosanskohercegovačkoj privredi i hoće li joj dodatno otežati već ugroženi izvoz i konkurentnost na tržište drugih zemalja, naročito od 01. jula 2013. godine kada Hrvatska postane članicom EU, Vijeće ministara bez ikakve analize i brige o bosanskohercegovačkim privrednicima, i u konačnici o bosanskohercegovačkim građanima, požurujući zastupnike i ne ostavljajući im ni mogućnost amandmanskog djelovanja na određene članove ovog zakona, lomi stvar preko koljena i vrši pritisak na zastupnike da Zakon bez, dakle prethodno obavljene javne rasprave i diskusije sa najvažnijim akterima u ovom cijelom procesu, bosanskohercegovačkim privrednicima, da donesu bez mogućnosti amandmanskog djelovanja Zakon po hitnom postupku. Stoga delegati Stranke demokratske akcije neće podržati razmatranje po hitnom postupku u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Pošto se više niko ne javlja za riječ glasamo o proceduri, dakle o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku, u skladu sa članom 122. Poslovnika Doma naroda. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Konstatujem da, od 14 prisutnih – za je bilo 10, protiv 4, suzdržan niko. Postoji opća većina, postoji entitetska većina i zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o izmjenama i dopuni Zakona o administrativnim taksama po hitnom postupku je usvojen. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona. Ko se javlja za riječ? Pošto se niko ne javlja za riječ glasamo o Prijedlogu zakona. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Konstatujem da, od 14 prisutnih – za je bilo 10, 3 protiv, suzdržan 1. Postoji opća i entitetska većina i Zakon je usvojen, Prijedlog zakon o izmjenama i dopuni Zakona o administrativnim taksama je usvojen. Prelazimo na tačku četiri, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima (drugo čitanje), predlagač: Vijeće ministara BiH Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda. Komisija je usvojila Prijedlog zakona sa dva amandmana, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Delegat Dragutin Rodić, na osnovu člana 112. stav (2) Poslovnika Doma naroda podnio je Domu novi amandman. 11 Predstavnički dom je na 36. sjednici, održanoj 22.11.2012. godine, usvojio Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima sa šest amandmana. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Krstanu Simiću.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Sada dajem riječ predlagaču Zakona ako je prisutan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Ja ću u svojoj diskusiji reći da smatram da donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakon o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima predstavlja značajan doprinos poboljšanju postojećih zakonskih rješenja ... izvjesnom i dobrom namjerom predlagača u smislu stvaranja uslova za što jednostavniji, efikasniji i brži postupak pružanja međunarodne pravne pomoći. Poštujući Evropsku konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, koja je između ostalog ugrađena i u Ustav BiH, Zakon je većim dijelom usaglašen i sa drugim međunarodnim ugovorima i aktima koji su multilateralnog karaktera. Svjesni činjenice da je prilikom provođenja neophodnih aktivnosti predviđenih Mapom puta za liberalizaciju viznog režima za građane BiH bilo predviđeno i potrebno donošenje ovakvog zakona, a uz to znajući i da se izmjenama i dopunama ovog Zakona u značajnom dijelu harmonizira i usaglašava bosanskohercegovački prijedlog zakonskog rješenja sa međunarodnim odredbama koje je BiH ratifikovala, pozdravljam donošenje ovog Zakona naročito u smislu integracije bosanskohercegovačkog zakonodavstva u evropske procese i usklađivanja sa evropskim pravnim propisima, a sve u cilju poboljšanja saradnje država na polju suzbijanja kriminaliteta. Vodeći računa da će BiH pristupiti režimu zaključenja bilateralnih ugovora ratificiranih od strane Parlamenta, a vezano je za izručenje državljana na bazi reciprociteta za krivična djela vezano za korupciju, a znajući da je uvaženi ministar, gospodin Bariša Čolak već zaključio izvjestan broj ugovora takve vrste sa zemljama iz susjedstva, dakle sa nekim od susjednih zemalja, smatram da Zakon treba usvojiti a eventualne neophodne korekcije i tehničke male nedostatnosti treba objediniti i naknadno ugraditi u Zakon. Ja čestitam predstavnicima Ministarstva i gospodinu Čolaku osobno i predlažem da se danas podrži ovaj Zakon. 12
Dobro, hvala lijepo. Obzirom da se više niko ne javlja za riječ glasamo o amandmanu delegata Dragutina Rodića. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Konstatujem da je od 14 prisutnih – za bilo 8, protiv 6, suzdržan niko. Opća većina postoji, ne postoji entitetska većina. /usaglašavanje/ Ovajproces usaglašavanja ostavit ćemo do naredne sjednice kada ćemo se izjasniti o Zakonu, uz još jednu možda napomenu da je sljedeća sjednica Doma naroda zakazana za četvrtak u 14:00 sati obzirom da imamo Budžet koji se mora usvojiti do određenog roka zbog Sporazuma sa MMF-om, tako da imate i to u vidu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Riječ dajem predlagaču Zakona? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 13 Nema potrebe. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Javio se evo već gospodin Halid Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege. Dakle, postojeći Zakon o komunikacijama je zaista imao konstrukcionu grešku ugrađenu u članu 39. na način da je tim članom u stavu (2) opisivano Vijeće agencije koje se sastoji od 7 članova, pa je bilo predviđeno da to se Vijeće agencije imenuje na prijedlog Vijeća agencije, koji se dostavlja Vijeću ministara, pa Vijeće ministara formira prijelog i taj prijedlog dostavlja Parlamentarnoj skupštini. Pa ako Parlamentarna skupština prihvati ili odbaci predložene kandidate u roku od 30 dana, imamo različite situacije, ako prihvati prihvati, ako ne prihvati Vijeće minsitara predlaže drugo lice i podnosi taj prijedlog Parlamentarnoj skupštini. I nije bilo predviđeno šta će se desiti ako Vijeće ministara ne predloži drugog kandidata ili ako Parlamentarna skupština odbije tog drugog kandidata. Dakle, nije bilo predviđeno šta se tada dešava. I to je omogućavalo da ta prilično sofisticirana odbojka traje prilično dugo i neograničeno. I sada je predložena izmjena ovog člana. Uglavnom i ovaj Zakon o izmjenama i dopunama odnosi se na izmjenu ovog člana koji ima sadržajno dva elementa. Jedan je elemenat uslovi koje treba da ispunjavaju članovi agencije, što je prilično doboro, i drugi element je ova procedura koja se je nastojala, kako barem predlgač kaže u obrazloženju, riješiti na jedan sretniji način. Da li je to sretniji, da vidimo. Sada se na prijedlog Parlamentarne skupštine formira Ad hoc komisija. Pa ta Ad hoc komisija utvrđuje listu od 14 najuspješnijih kandidata i dostavlja Vijeću ministra. Pa Vijeće ministara u roku 30 dana, od prijema te liste, dostavlja Parlamentarnoj skupštini prijedlog. Pa Parlamentarna skupština u roku od 30 dana imenuje članove Vijeća agencije. Pa ako Parlamentarna skupština odbije imenovanje jednog ili više kandidata zaključkom obavještava Vijeće ministara o razlozima neimenovanja, pa Vijeće ministara u roku od 30 dana treba da dostavi novi prijedlog. Pa ako Vijeće ministara ne postupi po traženju stava (7) ili ne prihvati se novi prijedlog Vijeća ministara Parlamentarna skupština BiH odmah pokreće postupak u cilju raspisivanja novog javnog konkursa. Šta ovo znači? U ovoj igri uvedeni su novi igrači i nove faze. A konačno? Konačno uvedeno je da Parlamentarna skupština raspiše novi konkurs i konačno nije rečeno šta će se desiti, ako i po novom konkursu se obnovi ova cjelokupna igranka. Prema tome, u namjeri da se procedura razjasni, precizira, dovede do svoje završnice, očigledno se nije uspjelo, osim što se je, po meni, jedno tijelo imenuje Parlamentarna skupština, pa prijedlog tog tijela razmatra Vijeće, pa utvrđuje prijedlog, i td., i td. Mislim da se to nije u Zakonu, u namjeri koja je bila opravdana, nije uspjelo. Drugi, čini mi se, još veći problem koji se pojavio sa ovim Prijedlogom zakona je, ranije je član 39. u stavu (2) govorio o Vijeću angencije ... imenovanju generalno, općenito, kao što to i svaki zakon o svim prilikama i za sve mandate. Ovom izmjenom člana 39. i stava (2) koji reguliše imenovanje Vijeća agencije, obzirom da je namjera predlagača izgleda bila da samo sad, i što prije, i samo u ovom mandatu to riješi, desila se jedna greška na sljedeći način. Govori se u stavu (4) tog novog člana, ... 39., da Parlamentarna skupština u roku od 15 dana od dana stupanja na snagu ovog Zakona, na prijedlog Vijeća ministara, osniva Ad hocc komisiju. Pa se kasnije u svim stavovima poziva na ovaj rok iz stava (4), dakle rok od 15 dana nakon usvajanja Zakona. 14 I tako da ovaj sad Zakon, ako bi se usvojila ova izmjena, govori o imenovanju Vijeća agencije samo 15 dana nakon usvajanja Zakona. A šta nakon isteka mandata tako imenovanog Vijeća nema nigdje. Moglo bi se podrazumjevati da se isto radi, ali moralo bi se dobro potruditi da se to tako razumije. Prema tome, ovom izmjenom, ako bi se ovako prihvatila, opći zakon o telekomunikacijama i opća procedura imenovanja Vijeća agencije pretvorila bi se u Zakon, za period 15 dana od njegovog osnivanja i o Vijeću agencije, samo u tom imenovanju 15 dana nakaon usvajanja Zakona. A šta poslije izgleda da predlagače nije puno interesiralo. Iz tih razloga ja mislim da sve ovo što se pojavljuje u problemu imenovanja Vijeća ministara i što se dešava već dugo treba zaista riješiti. Ali na ovaj način, niti smo to riješili a mislim da smo proizveli još veći problem. I zato imamo dvije varijante – ili da popravkama ovog Zakona pokušamo to riješiti ili nekim novim prijedlogom. U svakom slučaju mislim da je neophodno da se na ovaj Zakon vrlo temeljito i racionalno interveniše kako bi taj problem koji postoji riješili a ne proizveli neke nove probleme. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Za riječ se javila Nermina Kapetanović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Svjesna činjenice da materija koja se uređuje Prijedlogom zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunikacijama BiH nije propisana i pravno obavezujućim aktima EU. Vrlo cijenim mišljenje Direkcije evropskih integracija, koja upozorava, kako Vijeće ministara tako i parlamentarce i kaže, ukazuju na međunarodne i evropske standarde kojima se određuje značaj neovisnosti rada i djelovanja regulatornih tijela koji bi trebao biti osiguran kroz otvoren demokrtski i transparentan proces u imenovanju rukovodnog osoblja. Kažu da u različitim državama se primjenjuju različiti sistemi imenovanja rumkovodnih službenika regulatornih tijela. Međutim, pozivaju nas da vodimo računa o međunarodnim i evropskim standardima kojima se propisuje da navedeni proces mora biti zaštićen od političkih ili ekonomskih interesa. Proces imenovanja ne bi u cjelosti trebao biti pod kontrolama vladajućih stranaka, s obzirom na to da bi to moglo dovesti do imenovanja zasnovanih isključivo na političkim razlozima, a ne na ostvarenju interesa javnosti. Svjesni činjenice, kao delegati u Parlamentarnoj skuštini Vijeća Evrope, da ključne preporuke u ovom smislu trebaju da predstavljaju preporuku Vijeća Evrope broj 23, a koja se jasno i eksplicitno izjašnjava o nezavisnosti i funkcijama regulatornih tijela za sektor emitiranja i njen popratni Memorandum, kao i Deklaraciju Komiteta ministara o nezavisnosti i funkcijama regulatornih tijela za sektore emitiranja i znajući da preporuke i deklaracije nisu pravno obavezujuće, ali vodeći računa o činjenici da su nam, kako Vijeću minsitara tako i nama parlamentarcima, puna usta naših dobrih namjera, usklađivanje našeg zakonodavstva sa pozitivnim zakonodavstvima EU, želim da kažem da je vrlo važno, sa stanovišta njihovog tumačenja, značenje člana 10. Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda a koja podrazumjeva slobodu izražavanja. U svim dokumentima EU naglašava se da regulatorna tijela moraju biti zaštićena od svih oblika političkog i ekonomskog uplitanja, pri čemu je naravno osnovno načelo činjenica da je 15 nezavisnost regulatornih agencija međusobno povezana i sa nezavisnošću emitera i uopće medija. Direkcija za evropske integracije je vrlo koraktno ukazala i na Izvještaj o napretku BiH za 2012. godinu, kojom se u vrlo važnom odjeljku zvanom politički kriteriji, u smislu ljudskih prava i zaštita manjina, pod nazivom – Građanska i politička prava, navodi da je zabrinjavajuće za EU pokušaj da se ugrozi neovisnost RAK-a i imenovanja, čime se utiče na javne emitere. Pored navedenih političkih kriterija u odjeljku – Evropski standardi, u smislu sektorskih politika, odnosno informacijsko društvo i mediji, takođe se navodi da ozbiljan razlog za zabrinutost i dalje predstavljaju nedostatak koordinacije odgovarajućih kadrovskih resursa, te posebno stalne prijetnje – funkcionalnu i finansijsku nezavisnost Regulatorne agencije za komunikacije BiH. Sasvim je jasno da se nakon višegodišnje stagnacije u Vijeću ministra, vezanih za rješavanje statusa Regulatorne agencije za komunikacije i Upravnog odbora Vijeća RAK-a, sada žuri da se imenuje Vijeće Regulatorne agencije i vd direktora. Ali i želim da kažem da je bit svega da nije dobro to što se u Zakonu predviđa da Vijeće ministara ima predominantnu ulogu, jer to predstavlja direktno uplitanje, odnosno miješanje pa i recimo atak na nezavisnost ovog regulatora, koji bi trebao da bude neovisan od političih uticaja Vijeća ministara, a izvjesno je da tako biti neće. Zadiranje u suštinu nezavisnosti regulatora u prvom članu znači politički uticaj na medije, kontrolu medija, čime se ruši jedan od tri temeljna stuba demokretskog društva, a to je neovisnost medija. I iz tog razloga delegati iz SDA neće podržati principe predloženog Zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Za riječ se javio Ognjen Tadić.
Uvaženi gospodine predsjedavajući, kolega Čoviću, dame i gospodo, članovi Savjeta ministara. U pravnoj filozofiji nekoliko hiljada godina postoji rasprava o tome da li onaj ko krši zakon ima pravo da se poziva na njegovo poštovanje kada mu je to u interesu. Tako da i ovde, pošto smo mi ipak pravna država, potpuno je logično da i one društvene i političke snage koje su onemogućavale do sada ovaj Parlament da svoju dominaciju u odnosu na Regulatornu agenciju za komunikacije u pravno-fomralnom i ustavnom smislu ostvari, ne čine ništa neuobičajeno, takoreći ni ne prihvatljivo kada se pozivaju na argumente vezane za slobodu, za slobodu medija, za ljudska prava, za demokratičnost, obrazlažući svoj stav. Međutim, to nama ne smeta da ova politička priča bude potpuno jasna i da mi znamo o čemu se ovde radi. I način na koji se to danas radi nije nikakva vrsta niti pravnog, niti političkog nasilja, nego je mjera koja je neophodna da bi stvari u BiH bile složene onako kako to kaže njen Ustav, onako kako to očekuju njeni građani i cjelokupna preostala struktura. S obzirom na to, da sam i tokom ove diskusije vidio, da ne postoje konkretni zahtjevi za izmjenu samog teksta, kao i da očigledno postoji većina koja stoji iza ovako predloženih rješenja, ja smatram da taj zaključak može biti stavljen u funkciju rada, kakav je učinjen i u Predstavničkom domu prije nas, tj. da mi postupajući u skladu sa članom 100. stavom (5) koji glasi – ako ocijeni da se radi o zakonu manjeg stepena složenosti Dom može da odluči da prijedlog zakona razmatra i u 16 drugom čitanju bez razmatranja u nadležnoj komisiji, tj. da odmah pređe na drugu fazu.Tako da prije nego što pređemo na izjašnjavanje odlučimo i o tome da ovaj Zakon odmah rješavamo i u drugom čitanju i da po ugledu na Predstavnički dom, a računajući da smo sve argumente koje smo već do sada mogli čuti čuli, ne samo na današnjoj sjednici, nego u proteklih 4-5 godina, riješimo ovo pitanje u korist Parlamentarne skupštine BiH. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Borjana Krišto se javila za riječ. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, zamjenici predsjedvajućeg, uvažene kolegice i kolege izaslanici, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara sa ministrima, zamjenicima, uvaženi gosti, poštovani mediji, sve vas lijepo pozdravljam. Kada je u pitanju izmjene i dopune Zakona o komunikacijama ja bih htjela reći da se radi uistinu o nužno potrebnim i izmjenama i dopunama jer se radi uistinu o Zakonu koji ima manjkavosti, koji je zapravo nedorečen i gdje postoje zapravo i stavovi pojedinih povjerenstava ovog Doma da se ide u proceduru izmjena i dopuna ovog Zakona iz razloga, evo koji su na neki način i ovdje pomenuti, a to je da ovaj Zakon postojeći nije uredio postupanje u slučaju da Vijeće ministara BiH ne dostavi Parlamentarnoj skupštini BiH novi prijedlog, u slučaju znači neprihvaćanja prvog prijedloga, a niti je uredio postupanje u slučaju ako Parlamentarna skupština BiH ne prihvati niti drugi prijedlog Vijeća ministara BiH. Ono što bih ja željela ovdje kazati da na neki način ne razumijem rasprave kolega koji su ranije govorili, ali smatram da je nužna izmjena i dopuna ovog Zakona. A da li je ona nužna na ovakav način kao što to ministarstvo smatra, da je dovoljno napraviti izmjene članka 39. stavak (2), ja smatram da trebamo pustiti Zakon u proceduru i Klub hrvatskih izaslanika će pordržati ovaj Zakon, a naravno, iako je skraćena procedura, mi ćemo pokušati da u drugom čitanju amandmanski popravimo neke stvari koje bi na neki način bile u prilog jasnije, preciznije norme, a otklanjanja svih ovih nejasnoća i ovih manjkavosti koje Zakon u ovom trenutku ima. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Gospodin Bradarić. Izvolite.
Ja sam shvatio prave namjere ovoga Zakona, ustvari njegovih izmjena i dopuna, a to je htjelo se ustvari intervenisati da bi se čitav ovaj zastoj deblokirao. To je osnovni cilj ovog Zakona. Naime, članovima Vijeća RAK-a i direktoru još 2009. godine je istekao mandat, ovdje lijepo piše, i oni su praktično tamo ilegalci. Sve odluke koje donose i usvajaju nikoga ne obavezuju i to se pokazalo više puta istinitim. Tako da, zbog toga što nemamo imenovano Vijeće RAK-a na zakonit način, imali 17 smo jako puno problema. Dakle, na ovaj način se krši Zakon, ovako kako je sadašnje stanje, a ovim intervencijama bi se to deblokiralo. Koliko sam ja shvatio, ovo je samo, kažem intervencija. Zakon o komunikacijama će vrlo brzo biti u proceduri i neće biti problem da se ove izmjene involviraju u ovaj novi budući zakon. Naravno, za ovo do sada je krivo prošlo Vijeće ministara zato što taj posao nije dovršilo, čak šta više vlastita uputstva, koja su oni napisali, htjeli su mijenjati, odnosno uslove konkursa su htjeli mijenjati kada je konkurs već završen. I zbog toga, i na tome ustvari se stalo i opravdano je, potpuno opravdano da se ide sa ovakvim izmjenama. Nije ni uredu, znači ne može niko reći da se ovim načinom uvodi isključivo političko djelovanje. Pa, do sada je bilo političko djelovanje unutar RAK-a. Recite mi ijednu instituciju, značajniju instituciju u kojoj su ljudi a da nisu ovisni o politici. Na svakog od njih politika ima uticaj, a pogotovo u Vijeću RAK-a jer su ljudi sami sebe birali. To je najveći apsurd da ljudi sami sebe biraju. I nisu bili vrlo često nezavisni. Sjtite se ja sam postavio jednom pitanje, pitanje naknada koje oni primaju, gotovo svaki tamo uposlenik prima enormne naknade. Dakle, tu ipak svoju nezavisnost na taj način štite. Dakle, ja ću podržati, evo i ovu varijantu da se danas završi prvo čitanje, evo vrlo brzo imaćemo drugo čitanje, kako bi se ovaj zastoj, kako bi se ova deblokada u potpunosti otklonila.
Dobro. Evo za riječ se javio delegat Staša Košarac. Nadam se da se neće prehladiti u košulji.
Hvala na brizi predsjedavajući, ali nemojte previše. Hvala. Uvažene kolegice i kolege. Treba prije svega istaći da je ovaj Zakon nametnuo visoki predstavnik. O tome danas nismo pričali i nismo danas rekli da postoji više rasprava u Parlamentu BiH da ovaj Zakon je neohodno izmjeniti i dopuniti. Moram vas podsjetiti da smo i mi na ovoj sjednici Doma naroda više puta se izražavali negativno o tome kakvo je stanje u Regulatornoj agenciji za komunikacije, da smo imali zaključak da je neophodno ući u proceduru izmjena i dopupna i tražili od Savjeta ministara da to uradi. Mi danas imamo u proceduri u Parlamentu ovaj Zakon i imamo jednu takvu vrstu aktivnosti u Predstavničkom domu gdje je zaključkom Predstavničkog doma i prvo i drugo čitanje obavljeno na jednoj sjednici. Naravno, i kada donesemo ovakav Zakon opet će postojati određena vrsta potreba, odnosno ovakve izmjene i dopune Zakona, postojaće potrebe za nekim daljnjim izmjenama i dopunama Zakona jer će praksa to sigurno potvrditi. Ja sam sklon razmišljanju da prihvatimo zaključak gospodina Tadića da na današnjoj sjednici obavimo raspravu i u prvom i u drugom čitanju i da time okončamo priču, bar ona koja se odnosi na izbor organa RAK-a, pošto smo svjedoci da u toj Agenciji poodavno imamo nelegitiman Savjet RAK-a i naravno poziciju direktora. I podsjetit ću da na kraju krajeva i dogovor šestorke jeste u tom kontekstu da je neophodno ući i u kadrovska rješenja u samoj Regulatornoj agenciji za komunikacije. 18 O nezavisnosti ne bih pričao i ne bih želio da komentarišem sve ovo. Samo ću vas podsjetiti da postoji politička spremnost iz Srpske da ovo pitanje riješmo kroz izmjene i dopune Zakona i naravno da daljnjim naporima i sjednicama Parlamenta otvaramo i druge izmjene i dopune ovoga Zakona. Jer, samo želim da vas podsjetim, da mi nismo zadovoljni onim što Regulatorna agencija za komunikacije radi. Podsjetit ću vas za emisiju „60 minuta“ na Federalnoj televiziji, podsjetit ću vas na TV1 i ono što se je dešavalo na TV1 i nismo vidjeli da je postojala reakcija Regulatorne agencije za komunikacije. Očigledno, nemojte da žmirimo previše u ovoj zemlji, nego da pokušamo dovesti, kroz izmjene i dopune zakona, upravo one agencije koje su u našem mandatu da budu u funkciji interesa svih dijelova BiH, odnosno same BiH i svih građana BiH. Prema tome, mi ćemo se izjašnajvati po prijedlogu gospodina Tadića da na ovoj sjednici raspravimo i u prvom i u drugom čitanju o ovom Zakonu. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Pošto se više niko ne javlja za ...
Replika.
Aha dobro, ima repliku gospodin Genjac, nisam vidio izvinjavam se. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Naime, u ovim diskusijama bilo je par navoda pa imam potrebu da reagujem. Dakle, mi smo na prvom čitanju. Govorimo o principima Zakona i ja sam u svojoj diskusiji ukazao na očigledne nedostatke Zakona i potrebu da se interveniše da se on popravi. A bilo je u diskusiji kao da nije bilo nikakvih primjedbi na Zakon konkretnih i tako. Vrlo konkretne primjedbe, vrlo očigledni nedostaci. Ja se potpuno slažem da imamo problema u RAK-u, da imamo problema sa Vijećem agencije, da imamo problema koje, svi ih poznajemo. Slažem se potpuno da ima potrebe da se Zakon, da se interveniše na Zakon ali na način da to zaista bude intervencija koja će ovu proceduru učiniti efikasnom i efektivnom. Mislim da ovaj Zakon ni jedno ni drguo ne garantuje, pogotovo ova situacija gdje se govori o imenovanju 15 dana nakon stupanja na snagu Zakona. A o ostalim imenovanjima, mislim da to treba precizirati, dotjerati. Dakle, mislim da bi bilo daleko svrsishodnije, sumnjam dakle da dogovor šestorke podrazumjeva i usvajanje zakona koji imaju očigledne nedostatake. Razumijem dogovor šestorke da se rješavaju problemi, ali ne znači to vjerovatno da se usvajaju zakoni koji imaju očigledne nedostatke. Vjerovatno ne znači to. Dakle, treba ovo riješiti, slažem se, ali ne mislim uopće da skraćena procedura ili 15-10 dana amandmanske faze da se da da se ovo popravi ništa neće otežati i ništa neće iskomplicirati. Naprotiv, mislim da bi bilo vrlo korisno i za ove namjere koje postoje. Hvala. 19
Dobro, hvala lijepo. Evo sada imamo gospođu Krišto. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedavajući, zamjenici. Ja sam se javila misleći da je iscrpljena rasprava i imajući u vidu na stavove ja sam htjela zatražiti u ime Kluba hrvatskih izaslanika pet minuta stanke. Hvala lijepo.
Samo možda da još damo riječ Krstanu Simiću, pa onda da napravimo pauzu. Izvolite Krstane. Možda ćete i vi tražiti pauzu pa da onda.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja neću govoriti direktno o Zakonu, ali ću govoriti o ovom Zakonu, svim zakonima i određenim stavovima koji se često javljaju. Gospodin Bradarić kaže – nezavisna agencija i svjesni smo da je, da nije bila nezavisna. Pitanje nezavisnosti ljudi koji obnašaju određene poslove, gdje je primarno da budu profesionalni i nezavisni, je jedna velika tema s kojom će se ovo društvo morati suočiti i otvoriti je. Zašto ti ljudi nisu tamo nezavisni? Odgovor je jasan jer od njih to traži politika. Danas je ne znam u RAK-u jedan, u nekoj drugoj instituciji treći, a uvijek je pozadina da smo mi ti koji tražimo da tamo dođu, pod znacima navoda, naši ljudi koji će profesiju često i nezavisnost staviti pod noge. Ovo je možda dobra prilika da o tome počnemo razmišljati kada biramo, kada glasamo, kad predlažemo kadrove, da zaista ti ljudi postanu nezavisni, da rade svoj posao u ime profesije, u ime dobrobiti, a ne da mi očekujemo šta će se gdje dogoditi. Imajući u vidu ovu blokadu, imajući u vidu štetu koju trpimo i sa aspekta ugleda da tri godine nemamo pravnog rješenja da izvršimo izbor ljudi kojima je istekao mandat, koji tri godine nelegalno obavljaju taj posao, ja smatram da je ovo dobra prilika da se ta, pod znacima navoda, agonija okonča, da taj posao završimo, a uvijek nam stojin na raspolaganju da sve zakone, pa i ovaj, poboljšamo i da stvorimo bolje uvjete da se obezbjedi ono što bi po prirodi stvari trebalo biti – nezavisnost. To najviše zavisi od nas hoćemo li tamo imati nezavisnost, hoćemo li mi tražiti tamo svoje nacionalne, grupne i bilo koje druge interese, to je pitanje odnosa prema politici. A bojim se da tu puno svi, nemajući izuzetaka, isto mislimo, isto postupamo. Hvala.
Hvala lijepo. Dajem pauzu od pet minuta. 20 [[PAUZA]] Molim delegate da zauzmu mjesta. Nastavljamo sa sjednicom. Molim vas, da li predsjednica kluba želi uzeti riječ ili da nastavimo?
Htjela sam konsultacije unutar Kluba oko procedure glasovanja. I što se tiče Kluba mi smo spremni za glasovati o hitnoj proceduri. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Prvo glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas, pošto nema više niko, za riječ se nije javio, da se omogući glasanje. Prvo idemo u prvom čitanju, pa onda se glasa o prijedlogu.
Ponovite glasanje.
Hajde da ponovimo glasanje, pa možda. Glasamo znači o Zakonu u prvom čitanju. Konstatujem da je od 14 delegata – 10 bilo za, 3 protiv, 1 suzdržan, da postoji i opća i entitetska većina. Sada glasamo o prijedlogu zaključka gospodina Tadića da se obavi rasprava i glasanje o ovome Zakonu u drugom čitanju, u skladu sa članom 100. Poslovnika. Molim vas da se pristupi glasanju. Od 14 prisutnih – za je bilo 10, 4 protiv, suzdržan niko. Postoji opća, postoji entitetska većina. Znači usvojen je zaključak da se pristupi raspravi i glasanju u drugom čitanju, po ovome Zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o komunikacijama. Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Obzirom da se niko ne javlja za riječ pristupamo glasanju u drugom čitanju o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o komunikacijama. Molim vas da se pokrene procedura glasanja. Konstatujem da od 14 prisutnih – za je bilo 11, protiv su bila 3, i niko nije bio uzdržan. Postoji opća i entitetska većina. Konstatujem da je usvojen Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o komunikaciji, u drugom čitanju. Hvala lijepo. 21 Prelazmo na šestu tačku dnevnog reda, to je, Ad. 6. Prijedlog zakona o protuminskom djelovanju u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), predlagač: Vijeće ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Po članu 100. Poslovnika prvo se vodi rasprava o neophodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedlog zakona zasnovan. Dobili ste Mišljenje Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 36. Sjednici, održanoj 22.11.2012. godine, usvojio Prijedlog zakona o protuminskom djelovanju u BiH u prvom čitanju. Riječ dajem Borjani Krišto
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Riječ dajem predlagaču Zakona ukoliko ima potrebe? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema. Otvaram raspravu. Evo, za riječ se javio gospodin Ivanić. Izvolite.
Evo, ja ću glasati protiv Zakona. Argument koji sam dobio, pozivam se na ministra unutrašnjih poslova koji je rekao da formiranje, da za ovaj Zakon nema ustavnog osnova i koji je rekao da se može smatrati da je u pitanju prenos nadležnosti sa entiteta na nivo BiH. I polazeći od tog prijedloga, kao lojalni građanim RS-a, ja ću glasati protiv. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Nermina Kapetanović se javila za riječ.
Hvala lijepo predsjedavajući. 22 Davne 2008.godine Vijeće ministara je uvojilo Strategiju protivminskog djelovanja i u okviru planiranih aktivnosti obavezalo se izraditi Akcioni plan koji je nastao po Strategiji, te donošenje Zakona o protuminskom djelovanju. Izvjesno je da predlagač Zakona ima dobru namjeru uspostave što je moguće bolje organizacione strukture i deminiranja na svim nivoima BiH. Umjesto dosadašnje Komisije za deminiranje i BHMAC-a, nosilac ključnih nadležnosti, a naravno i odgovornosti, sada će biti Ministarstvo civilnih poslova. Da bi se izbjegle eventualne špekulacije koje su postojale o količini sakupljenog novca od stranih donatora i sumnji o utrošku tih sredstava previđeno je finansiranje iz Budžeta institucija BiH, što je svakako dobro. Do sada su se iz Budžeta finansirali samo uposlenici BHMAC-a a deminiranje je uglavnom finansirano iz stranih donacija. Znajući da su u uslovima zemalja donatora jasno, je bivalo jasno iskazano da i BiH mora osnovati sličan fond, i ta namjera, dakle predlagača je dobra. Čitajući pažljivije, dakle ovaj Nacrt zakona mislim da su članovi 66. i 69. pomalo konfuzno napisani i da nisu baš sasvim razumljivi. Mislim da bi ih trebalo u konačnoj formi prijedloga malo razjasniti, jer se kaže da zaposleni u članu 66. koji tretira status zaposlenih i imovinu BHMAC-a, zaposleni u Centru za uklanjanje mina u BiH, kao oprema za rad i ostala sredstva, danom stupanja na snagu ovog Zakona ostaju zaposleni, oprema za rad i ostala sredstva Agencije. Fali nešto, nedorečeno je, kao i član 69. Mislim da to treba popraviti i korigirati ih, jer ne može pisati u jednom članu zakona da direktor MAC-a nastavlja da biva direktor do isteka njegovog mandata a poznato je da on nema mandat, pa bi bilo dobro da se to popravi, dakle u drugom čitanju. U ovoj oblati je potrebno uvesti red i transparentan prikaz svih aktivnosti i utroška sredstava, i eventualno ukoliko to već nije učinjeno uskladiti ga sa pozitivnim praksama evropskog zakonodavstva. Ja pozdravljam, dakle učinjeni rad i napore Ministarstva civilnih poslova i predlažem kolegama da usvojimo Zakon u prvom čitanju. Hvala.
Za riječ se javio gosodin Staša Košarac.
Prije svega mislim da smo svjedoci da u ovoj oblasti u ovoj zemlji imamo jako puno problema. I mislim da u ovoj oblasti postoje, rekao bih podijeljena mišljenja na koji način organizovati ovu oblast i koja od agencija ili ministarstava treba da ima, rekao bih, operativne nadležnosti. Ja lično smatram da ovim Zakonom o protivminskom djelovanju nadležno ministarstvo na nivou Savjeta ministara BiH je snažno poslalo poruku da kroz ovaj Zakon želi da uredi ovu oblast. Isto tako treba reći da smo i na međunarodnom kredibilitetu izgubili isto tako zbog nekih naših unutrašnjih slabosti, rekao bih i poluprivatizacionih odnosa ljudi koji su ovaj proces vodili u prethodnih desetak godina. I ono što jeste veoma važno da kroz implementaciju ovoga Zakona, ukoliko ga Parlamentarna skupština BiH uvoji, ćemo riješiti to pitanje u ovoj zemlji. Mi imamo, svjedoci smo snažnih rekao bih i medijskih pritisaka na nešto što ne funkcioniše u BHMAC-u, i naravno i na temelju delegatskog pitanja koje je postavljeno SIPA-i smo potvrdili tu vrstu stavova. Ali to ne smijemo dovesti u kontekst jednakosti sa ovakvim zakonima. Ovaj Zakon je neophodan. 23 Nedležnosti entiteta ja nisam siguran da će biti ugroženi, s obzirom da u Sektoru civilne zaštite postoje dileme za protivminsko djelovanje i mislim da briga gospodina Ivanića je nepotrebna. Mislim da mu ni sarkazam nije ... saveznik, ali naravno on može da ima svoje mišljenje, i naravno treba istaći jednu činjenidu gdje ne bih želio da ovdje budem advokat niti bilo koga drugoga, ali moram da kažem da odgovorni ljudi sjede u Ministarstvu civilnih poslova, da odgovorni ljudi, prije svega ministar Nović ima jako dobro razvijenu komunikaciju sa institucijama RS-a i da sigurno niti ministar Nović, niti bilo ko od nas ovde ne bi ništa uradio na štetu RS-a. Prema tome, mislim da mi u ovom prvom čitanju smo shvatili principe, shvatili intenciju Ministarstva i mislim da, naravno postoje elementi gdje bismo u drugom čitanju kroz amandmansko djelovanje mogli nešto korigovati, ali u principu mislim da je ovo dobar Zakon i da je on neophodan za ovu zemlju. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Za riječ se javila Borjana Krišto. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
Izvijavam se nisam vidio. Mladen Ivanić replika. Izvinjavam se gospođo.
Ne znam ja što vi meni se obraćate? Ja samo citirao šta sam dobio u pismu od ministra Čađe. To vi njemu, ne meni. Ako je sarkazam reći da sam lojalni građanin RS-a za to se izvinjavam, i ja mislim, trudim se da budem lojalan. To vi Čađi a ne meni. _____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja, to je druga tema.
Dobro. Imamo sada opet repliku, povreda Poslovnika, šta je? Staša Košarac. Izvolite.
Ja se izvinjavam naravno ostalim kolegama. Niste vi gospodine Ivaniću nešto posebno interesantni da se ja Vama obraćam. Naravno treba poštovati institucije RS-a i ja, niko od nas ovdje nije rekao ko legitimno zastupa interese RS-a da ih ne poštuje. I nemamo mi potrebe da ovde i dalje produbljujemo neku vrstu negativne komunikacije između Vas i mene. Ja sam rekao, istina je da postoji jedno takvo mišljenje, i to niko ne osporava, ali imamo pravo na temelju činjenica da pričamo o ovoj oblasti i da ovde otvoreno kažemo da niko od nas nikada neće prihvatiti derogiranje 24 nadležnosti RS-a. A reći ću vam u istom takvom slučaju da ste bezbroj puta Vi lično negirali stavove institucija RS-a, drugačije glasali u institucijama BiH. Bilo je više zakonskih projekata kada niste pratili mišljenje nadležnih institucija RS-a, niste pratili mišljenje nadležnih ministara i glasali ste drugačije. Ne, ja ne bih želio da vas podsjećam i ne želim, izvinjavam se svima ostalima, ne želim ulaziti u dalju vrstu repliciranja sa vama. Hvala.
Hvala lijepo. Za riječ se ponovo javio, odnosno za repliku, gospodin Ivanić.
Ma, prvo ja nisam rekao da Vi ne poštujete institucije RS-a. Jesam li ja to rekao? Šta vi meni trpate usta šta ja govorim? Ja sam citirao šta je napisano u pismu a novo nisam dobio. I kažem, kada god mislim da je u pravu nadležna institucija ja ću se truditi da budem lojalni građanin. Ako je u međuvremenu došlo, bilo je logično da dobijemo to pismo. Ja uopšte ne razumijem što se vi tu branite, koga vi tu ustvari štitite? Ja rekao da je gospodin Nović prenosi nadležnost? Nisam. Kada ste čuli to od mene? Pa nemojte Vi meni držati predavanje kao što javama nisam i ništa drugo. Ja sam samo lijepo iščitao šta sam dobio i rekao kako ću glasati, ništa više. Ne razumijem otkud tolike replike. Dakle, više porodično to treba rješavati nego sa mnom.
Dobro, hvala. Evo za repliku se javio i Ognjen Tadić, pa ćemo onda kasnije diskusiju.
Poštovani, kada smo kod porodičnih odnosa ja bih predložio da to riješimo unutar Kluba srpskih delegata. Dakle, niti smo ovde SDS, ni SNSD, ni PDP, ako je postojao nekakav nesporazum na relaciji izvršnih organa jednog, drugog nivoa, mislim da je gospodin Nović to riješio i da će nas upoznati kao ministar, koji je evo srećom isto Srbin kao i mi, ovde šta je posljedica toga. A jedino što mislim da je ovo pitanje, pošto smo znali i za ta pisma i za diskusije po komisijama, dakle trebalo možda na klubu riješiti, tako da ne otvaramo ovde. S druge strane jasno je da gospodin Ivanić kao dio opozicije u ovom Parlamentu će nastupiti tako kako će nastupiti u situaciji koja mu je povoljna za sve to i mislim da u nekakvim sljedećim situacijama, kakve će vjerovatno biti, ne bi trebali ovako. Eto, hvala.
Dobro. Dalje nastavljamo raspravu. Za riječ se javila gospođa Krišto, izvolite.
Hvala lijepa. 25 Kada je u pitanju Zakon o protuminskom djelovanju ja bih htjela reći da je važan razlog donošenja ovog Zakona u tome da se ovaj Zakon treba uskladiti sa domaćim relevantnim propisima jer je u vremenu od stupanja na snagu Zakona o deminiranju u BiH došlo do bitnih promjena u zakonodavstvu BiH, pa se u tom smislu morao i donijeti ovaj Zakon koji u mnogome uređuje oblast kada je u pitanju deminiranje. Zapravo, implementacijom ovakvog jednog Prijedloga zakona, koji je danas nama na klupama, značajno prije svega poboljšavamo sigurnost na prostoru BiH, povećavamo efikasnost protuminskog djelovanja i uspostavljamo takvu organizacijsku strukturu koja bi trebala u svakom trenutku i u svakoj situaciji, da kažem da bude u mogućnosti da pouzdano na efikasan i stručan način odgovori svim zahtjevima ove BiH, znači društvene zajednice u BiH i da na taj način otkloni sve rizike koji postoje od mina u BiH u ovom trenutku. Istina da, kada smo razmatrali Prijedlog ovog zakona na našim radnim tijelima, uistinu su uočene određene, da kažem, tehničke možda nejasnoće ili pravno-tehnički nedostaci s kojima je upoznat i ministar koji je sam kao, na neki način, tehnički obrađivač ovog Zakona ispred Vijeća ministara. Ja smatram da je Zakon neophodno donijeti. Ispred Kluba hrvatskih izaslanika ćemo podržati ovaj Prijedlog zakona, a evo sugestija svima da do drugog čitanja pokušamo na svaki način poboljšati tekst sa ovim nekim pravno-tehničkim dorečenostima a i onima koji se odnose na označenje određenih članova u smislu nomotehničkog, i td. i svih drugih nekakvih nejasnoća. Evo u ovom smislu ja još jednom se zahvaljujem predlagatelju Vijeću ministara i smatram da bi svi trebali podržati, jer je ovo interes cijele BiH. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Za riječ se javio gospodin Bradarić. Izvolite.
Pa, procjene su da je u BiH prisutno negdje oko 220.000 zaostalih mina i minsko- eksplozivnih sredstava na površini od odprilike 1.500 kvadratnih kilometara što je negdje oko, bezmalo 3% ukupne teritorije BiH. Dakle, to je zaista veliki problem za BiH i BiH se obavezala da će ova područja očistiti najprije do 2009. godine, pa tek onda do 2019. godine i očito je da se ovaj zadnji rok neće ispoštovati upravo zato što u procesu deminiranja ima jako puno problema. Ovaj dakle Zakon se i uvodi da bi se uveo red, jer na sve ovo i na dosadašnji Zakon jako puno je bilo prigovora. Zakonom se omogućava ili bolje, obavezuju i entiteti da daju koju marku, jer su do sada bili jako škrti kada je u pitanju to. A naravno, oni će moći opet u skladu sa Zakonom raspolagati tim sredstvima i čisti će svoja područja. Sredstvima prikupljenim prema članu 18. ovoga Zakona raspolagat će, upravljat će ustvari Minsitarstvo finansija i trezora, opet u skladu sa Zakonom. A kao što sam rekao sredstvima prikupljenim na entitetima upravljat će nadležna tijela entiteta i ona će određivati prioritete kada je proces deminiranja. Ali sredstvima međunarodnih organizacija, donacijama međunarodnih 26 organizacija i stranih vlada upravljat će same međunarodne organizacije preko svojih ovlaštenih tijela, što to po ovom Zakonu nije. Ako bismo usvojili ovaj Zakon onda bismo sasvim sigurno odustali od nekih donatora koji ne žele na ovaj način da uplaćuju, odnosno da uplaćuju u Ministarstvo ili u Državni budžet, nego žele upravo preko onih organizacija koje sami ovlaste. I zbog toga to bi bio problem, znači sami bi sebi napravili problem, i zbog toga ćemo u ovoj nekoj amandmanskoj fazi ići ka tome da se znači stranim donatorima, stranim vladama omogući da izdvajaju sredstva na način na koji oni hoće, ustvari kako je to i do sada bilo. Dakle, uvodi se red u ovaj Zakon. Najviše prigovora je bilo u procesu deminiranja. Nema više BHMAC-a jer je na njega najviše bilo prigovora i meni je zaista drago što je to tako. A naravno, umjesto BHMAC-a biće nadležne institucije, agencije, koje će ovaj proces potpuno transparentno voditi.
Za riječ se, a imamo još Dragutina Rodića, pa onda ministra. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Evo, imam potrebu da kažem samo nekoliko riječi, kada je u pitanju ovaj Zakon iz prostog razloga što mislim da kada je u primjeni regulisanje jednog pravnog područja određenim aktima i kada prođe mnogo vremena dođemo do zaključka da li je ta primjena zakona bila dobra ili loša. Ali svi smo mi svjedoci mnogih nesretnih slučajeva koji se dešavaju u BiH i RS-u i to je ono pitanje koje mislim da nam daje dovoljno razloga da danas ovom aktu pristupimo na jedan vrlo odgovoran i principjelan način. Nažalost, evo na početku ove rasprave smo ušli u formalno-pravnu prirodu ovog pitanja, međutim ako pažljivo, a ja sam na ovom Zakonu i na Komisiji ustavnopravnoj smo dugo razgovarali o ovoj temi i oko nadležnosti, oko prenosa nadležnosti i oko onoga što reguliše. U suštini mi mijenjamo Zakon koji je dugo bio na snazi, mi ovim Zakonom inkorporiramo određena pravna pravila, određene konvencije. I ja sam ubijeđen da kroz ovaj redovan postupak ćemo doći do jednog zakona koji će vrlo kvalitetno ovu oblast urediti i da ćemo imati normativno pokriveno nešto što mi se čini da do sada nismo imali. Iz tog razloga ja ću podržati ovaj Zakon i mislim da kroz proceduru i kroz drugo čitanje možemo još dodatno unaprijediti ova pravna pravila i da dođemo do nečega što ćemo imati svi koristi u BiH. Hvala.
Imamo još jednog delegata, Krstan Simić.
Hvala gospodine predsjedavajući. 27 Nema potrebe govoriti o značaju i potrebama donošenja ovakvog jednog zakona jer se radi o jednom velikom, velikom problemu BiH. Gotovo da nema opštine gdje nisu zaostale mine koje predstavljaju potencijalnu opasnost za građane, a posebno za djecu koja često nisu ni svjesna opasnosti kojoj se izlažu. Gospodin Bradarić je otvorio jednu vrlo zanimljivu temu. Mi znamo da je početkom, odnosno prestankom rata jedno vrijeme došlo do velike aktivnosti u procesu deminiranja kroz akcije donatora. Nažalost, tih donatora više nema. Razlozi za to su, malo se i Evropa i svijet zasitila Bosne, s jedne strane, a s druge strane, imam informacije, da su ljudi bili suočeni i da su ovdje bile mnoge, mnogobrojne nepravilnosti, mnogobrojne čak ću reći i prevare i prikazivani prostori koji nisu bili ni minirani a brzo su čišćeni, te stoga se i ovim Zakonom treba stvoriti i omogućiti povrat i povjerenje budućih donatora, kako bi ovaj proces pokušali čim prije okončati. Stoga također smatram da treba stvoriti zakonski osnov da donator koji se pojavi ovdje i traži da on rukovodi zaštitom svojih sredstava da mu treba omogućiti da to radi. Zašto? Daje pare, želi da kontroliše te pare i neka on izabere agenciju ako se radi o fondacijama, u takvim slučajevima smatram da čak ne bi trebao biti ni tender. Ono što mi se čini u ovom momentu prikladno, možda bi u ovoj drugoj fazi, kada budemo više radili na zakonu, bilo korisno i predvidjeti jednu zakonsku obavezu da BiH u saglasnosti sa entitetima usvaja trogodišnje ili petogodišnje planove deminiranja, kako bismo ipak mogli pratiti i taj proces i vidjeti koliko se to odvija, a ne samo donijeti zakon pa računajući da smo tim riješili problem deminiranja. Problem deminiranja je riješen onog momenta kada mine budu uklonjene sa terena. Jedan takav program u jednoj koordinaciji sa oba entiteta bio bi siguran, sigurno dobar s jedne strane, a s druge strane moglo bi se vidjeti gdje su ove intervencije primarne, jer nisu svi tereni jednako važni i nisu svi tereni da jednako ugrožavaju, ponavljam, ljude, mada je svaka mina koja zaostane potencijalna opasnost, ali imate terena gdje maltene kraj puteva imate danas minska polja i nedaj Bože neko kad sleti sa autom može da završi u minskom polju, toliko ima te opasnosti. Podržat ćemo ovaj Zakon a vidjet ćemo da pokušamo i djelovati u pravcu njegovog poboljšanja u fazi u kojoj slijedi. Hvala.
Hvala lijepo. Za riječ se javio ministar civilnih poslova i komunikacija, gospodin Sredoje Nović. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvaženi delegati. Vrlo kratko. Potrebe za donošenjem ovog Zakona su višestruke, legislativne naravni, organizacione, rukovodno nadzorne, strateške, izvršenje međunarodnih obaveza i humanitarne. Sve u ovom Zakonu je obuhvaćeno. 28 Slažem se sa svima vama koji ste ukazali na određene, da kažem, nomotehničke greške koje smo mi proizveli jer nismo dovoljno pažljivo pogledali, pa su zamjenjivane određene tačke, slova i td., a koja u suštini, kada bi ostale ovakve, značile bi i sigurno značajno pogoršanje, a ne poboljšanje. I ja sam to i rekao na Zajedničkoj komisiji, da smo mi to uočili i mi smo to i prezentirali. I treće, vjerovatno uvaženi delegat, gospodin Ivanić nije upoznat sa pismom ministra Stanislava Čađe, broj: 2681 od 07.11.2012. godine, kojim su otklonjeni svi nedostaci, odnosno bilo koje dileme u vezi sa prenosom nadležnosti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Pošto se više niko ne javlja za riječ glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim da se pokrene mehanizam glasanja. Konstatuajem da, od 13 prisutnih – 12 je za, protiv 1, suzdržan niko. Postoji opća i entitetska većina. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH (prvo čitanje), predlagač Vijeće ministara BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Prvo se vodi rasprava neophodnosti donošenja i principima na kojima je Prijedlog zasnovan. Dobili ste mišljenje Ustavnopravne komisije Doma naroda. Komisija je prihvatila principe Prijedloga zakona. Predstavnički dom je na 36. sjednici, održanoj 20.11.2012. godine, usvojio Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave u prvom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem Komisije Krstanu Simiću, ako ima potrebe.
/nije uključen mikrofon/
Nema potrebe. Predlagaču zakona. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. 29 Otvaram raspravu. Da li se ko javlja za riječ? Pošto se niko ne javlja za riječ glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim da se pokrene mehanizam za glasanje. Od 13 prisutnih – 12 je bilo za, niko protiv, suzdržan jedan. Postoji opća i entitetska većina. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim organima uprave BiH usvojen je u prvom čitanju. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Godišnji izvještaj o izdatim dozvolama za vanjskotrgovinski promet oružja, vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene za 2011. godinu, materijal Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH od 05.10.2012. godine
/nije uključen mikrofon/
Hvala. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja ako je prisutan. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ne treba. Hvala. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ. 30 Pošto se niko ne javlja za riječ glasamo o Izvještaju. Molim da se pokrene mehanizam glasanja. Od 13 prisutnih – za 11, i ja sam bio za, ne znam kako je ovo izašlo ovako, protiv niko, suzdržana 2. Konstatujem da je Godišnji izvještaj o izdatim dozvolama za vanjskotrgovinski promet oružja i vojne opreme, proizvoda dvojne i posebne namjene usvojen. Sada glasamo o zaključku Komisije. Molim vas da se pokrene mehanizam glasanja. Od 13 prisutnih – 12 za, protiv niko, suzdržan 1. Opća i entitetska većina postoji. Konstatujem da je usvojen i zaključak. Prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, Ad. 9. Imenovanje člana Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa iz bošnjačkog naroda (Rang lista Regulatorne agencije za komunikacije BiH) od 18.11.2011. godine i imenovanje članova Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa iz srpskog i hrvatskog naroda (rang lista Regulatorne agencije za komunikacije BiH) od 04.10.2012. godine
/nije uključen mikrofon/
Nema. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Evo, javila se gospođa Krišto. Izvolite. 31
Hvala lijepo. Evo ja predlažem samo da ...
Izvinjavam se, imamo ovdje Halid Genjac, povreda Poslovnika. Molim vas da prvo ...
/nije uključen mikrofon/
Izvinjavam se, stvarno nisam vidio.
Izvinjavam se, zapravo nije povreda Poslovnika nego je intervencija u smislu traženja pauze za Klub, a pošto nemam te opcije ovdje, dakle pauza od 15 minuta u ime Kluba Bošnjaka htio sam predložiti samo.
Dobro, hvala lijepo. Eto onda ćemo, nastavićemo raspravu, dajem pauzu od 15 minuta. [[PAUZA]] Nastavljamo sa 9. tačkom dnevnog reda - imenovanje članova Upravnog odbora. Bila je pauza. Imamo, prethodno se javila gospođa Krišto, a možda da gospođa Krišto prvo govori pa ćemo onda Halidu dati, u ime Kluba koji je tražio pauzu.
/nije uključen mikrofon/
Prvo je Klub, jel'? Dobro onda ja se izvinjavam nije namjera, ali evo, Halide, gospodine Genjac izvolite.
Zahvaljujem. Mi smo zatražili pauzu i nadam se da će gospođa Krišto razumjeti ovo. Dakle, Klub Bošnjaka je u međuvremenu razmatrao ovo pitanje i većinom delegata u Klubu mi smo se opredijelili za sljedeće. 32 Pod 1. Da upozorimo prije izjašnjavanja delegate Doma na činjenicu da smo u prethodnoj tačci usvojili Zakon o komunikacijama BiH i jedno od obrazloženja čak za hitni postupak, odnosno slanje tog zakona u oba čitanja je bilo to da nakon dugo vremena, kako je istekao mandat članovima Vijeća Agencije, treba konačno to riješiti. Dakle, ustanovili smo da je istekao mandat članovima Agencije. Mi danas imamo pred sobom prijedlog RAK-a u kojem je mandat članovima Vijeća Agencije istekao već odavno. Upozoravamo, dakle da imamo prijedlog koji nije stigao od legitimiranog i legitimnog predlagača. Hitnost zakona i potreba da se što prije usvoji zakon koji će omogućiti imenovanje Vijeća je bila tolika da je čak usvojen zakon sa očiglednim nedostacima o kojim mislim da ne može niko osporiti. Zato mislimo, dakle da bi trebalo, ako smo već usvojili zakon hitno, o kome u vrlo hitnom roku treba da se riješi pitanje Vijeća, da treba Vijeće Agencije po novom zakonu vrlo brzo uspostavljeno da obnovi proceduru i dostavi prijedlog Parlamentarnoj skupštini, jer ćemo imati tada legitiman prijedlog. Druga stvar na koju želimo da upozorimo, član 26. Zakona o Javnom RTV servisu BiH, u stavu (2) izričito govori – članovima Upravnog odbora ne mogu biti imenovani, pa se pod a) i b), a i na kraju c) govori: zaposleni u BHRT-u RT Federacije BiH, RTRS-u i Korporaciji. Jedan od kandidata koga je Predstavnički dom potvrdio u svom prijedlogu imenovanja je gospodin Marčeta koji ima radni odnos u RTRS-u. Dakle, ima radni odnos u RTRS-u. I ovdje se govori da članovi Upravnog odbora, ne kaže se ne može biti, nego ne može biti imenovan onaj ko je zaposlen, između ostalog u RTRS-u. I treća stvar na koju želimo da upozorimo je kod gospodina Gotovuše postojanje mogućeg sukoba interesa. Dakle, član uže porodice gospodina Gotovuše zaposlen je na Radioteleviziji Federacije BiH i imajući u vidu odredbe našeg Zakona o sukobu interesa koji je važeći i zakona citiranog o Zakonu o Javnom RTV sistemu smatramo da se gospodin Gotovuša nalazi u sukobu interesa. Iz svih navedenih razloga naš je prijedlog da se izjašnjavanje o popunjavanju upražnjenih mjesta Upravnog odbora RTV servisa BiH odgađa do dobijanja novog prijedloga od strane legitimnog Vijeća RAK-a, i RAK-a koji će se bazirati na poštivanju odredbi o sukobu interesa i dozvoljenim pozicijama za buduće članove RTV Upravnog odbora. Hvala.
Hvala lijepo. Gospođa Krišto. Izvolite.
Hvala lijepo. Prije nego što počnem sa svojim prijedlogom ja bih rekla da ovo za mene od gospodina Genjca nisu bili razlozi traženja pauze, nego na neki način rasprava po ovoj točci, tako da vas molim da ubuduće vodimo računa o poslovničkim odredbama. Hvala lijepo. Što se tiče prijedloga imenovanja za članove Upravnog odbora Radiotelevizijskog sustava BiH, moj prijedlog bi bio da objedinimo izjašnjavanje u pogledu imenovanja članova Upravnog odbora i Javnog radiotelevizijskog sustava BiH iz reda bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda, tj. da 33 glasujemo u paketu kao što smo se, i na način kao što smo se izjašnjavali u nadležnim povjerenstvima i kao što je to uradio Zastupnički dom. Hvala lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Krstan Simić se javio za riječ. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ja ću se nadovezati na diskusiju gospodina Genjca. Koliko je puta u ovom Parlamentu, koliko je puta u medijima potezano pitanje šta se događa sa članovima RAK-a i nikada nisu bili ni legitimni, ni legalni, nelegalni, jednostavno su ti ljudi radili svoj posao. Primali su platu, obavljali sve funkcije koje im pripadaju i pomalo mi izgleda licemjerno da sad kada je usvojen zakon, kada se postavlja pitanje da se u toj instituciji uspostavi red u principu ..., javlja se pitanje da li su oni mogli obaviti ovaj posao. Oni su ovaj posao obavili, vrednovanje i bodovanje kandidata. I ja se pridružujem prijedlogu gospođe Krišto da mi glasamo jedinstveno o svim kandidatima koji su predloženi i bi mi bila želja da i ubuduće, kada budemo birali članove razne funkcije, da se poštuje rang lista koju uspostavljaju stručne komisije, da ne stvaramo jednu sliku da imamo rad komisije koja predloži kandidate, vrednuje kandidate, a mi onda iz raznoraznih interesa počnemo te liste prekrajati, vjerojatno u raznim dijelovima partijskim, političkim i slično. Ja ću podržati prijedlog svih kandidata koji su od Komisije dobili najvišu ocjenu, jer smatram da u tom pravcu im treba vjerovati. Hvala.
Hvala lijepo. Nermina Kapetanović. Izvolite.
... predsjedavajući. Kao članica Komisije za vanjsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH dužna sam da podsjetim da smo na osnovu dva prethodna zaključka komisije odlučili da se prvo bira Vijeće, odnosno Savjet RAK-a, pa tek onda da se biraju članovi Upravnog dobora BHRT-a. Mislim da se kolege toga dobro sjećaju. Ovo iz razloga da se prvo izaberu legitimni i legalni članovi Savjeta odnosno Vijeća RAK-a, jer je njihov mandat istekao davne 2009. godine. Zaista je u demokratskoj državi, utemeljenoj na legitimnim institucijama, neprihvatljivo da smo zbog uskih interesa, što unutar RAK-a, što unutar javnih servisa, marketinških organizacija i zainteresiranih grupa, dovedeni u situaciju da više godina nelegitimni i nelegalni članovi RAK-a započinju proceduru izbora legitimnih i legalnih članova Upravnog odbora BHRT-a. Zbog kojih, usuđujem se reći, političkih razloga pitanje odsustva legitimiteta u tijelima javnh servisa u BiH 34 prema javnim servisima i RAK-u u BiH, treba da prilazimo sa dvostrukim aršinima, na taj način diskriminirajući Upravni odbor BHRT-a. U državi koja je utemeljena na vladavini prava, dakle pravnoj državi, legitimiteta i legaliteta radi, na kojima je utemeljena i Parlamentarna skupština BiH pa samim tim i Dom naroda, smatram da je najprije potrebno izvršiti izbor legitiminih i legalnih članova Savjeta, odnosno Vijeća, kao i direktora RAK-a, a potom izbor članova Upravnog odbora BHRT-a u skladu sa zakonima, procedurama, a pogotovo zato što smo danas usvojili Zakon o izmjenama zakona o komunikacijama. Hvala.
Dobro, hvala lijepo. Obzirom da se više niko ne javlja za riječ ni za repliku, onda prilazimo izjašnjavanju, prvo o prijedlogu zaključka gospodina Genjca da se odgodi izjašnjavanje do izbora ovog legitimnog Vijeća RAK-a koji treba da uvaži odredbe Zakona o Javnom radiotelevizijskom sistemu i Zakona o sukobu interesa. Molim vas da se omogući glasanje o ovom zaključku. Konstatujem da je od 13 prisutnih – za bilo 3, protiv 9, suzdržan 1 i da zaključak nije dobio potrebnu većinu, ni opću ni entitetsku. Hvala lijepo. Sada pristupamo glasanju, imamo prijedlog da se glasa u paketu za sve članove ovog Upravnog odbora. Molim vas evo da se izjasnimo prvo o tom prijedlogu pa da onda glasamo. Ko je, pokrenite mehanizam glasanja. Prisutno je 13 – za je 8, protiv su 3, suzdržana 2, opća većina postoji, entitetska većina postoji. Znači glasat će se u paketu o sva tri imena kandidata. Da vidimo ko će predložiti sad ova tri imena. Izvolite gospođo Krišto.
Hvala lijepo. Ja sam se javila samo ukoliko Vi kao predsjedavajući imate stavove Zastupničkog doma, jer je moj prijedlog i sadržavao da glasamo o listi koja je prošla u paketu i u Zastupničkom domu. A ukoliko ne, evo ja ću predložiti. Predlažem da se za članove Upravnog odbora i Javnog radiotelevizijskog sustava iz reda bošnjačkog, hrvatskog i srpskog naroda imenuju: Esad Gotovuša iz reda bošnjačkog naroda, Valentina Rupčić iz reda hrvatskog naroda i Vladimir Marčeta iz reda srpskog naroda. Hvala vam lijepo.
Dobro, hvala lijepo. Molim da se pokrene mehanizam glasanja. Evo, konstatujem da je od 13 prisutnih – za bilo 8, 3 protiv, 2 suzdržana, postoji opća, postoji entitetska većina. Prema tome konstatujem da je Dom naroda imenovao Esada Gotovušu za člana 35 Upravnog odbora Javnog radiotelevizijskog servisa iz bošnjačkog naroda, Vladimira Marčetu iz srpskog i Valentinu Rupčić iz hrvatskog naroda. Imamo još jedan zaključak Kolegija da bivšim članovima Upravnog odbora Radiotelevizije BiH kojima je istekao mandat produžuje se do 01.09.2012. godine, do dana imenovanja novih članova Upravnog odbora Radiotelevizije BiH. Mladen Ivanić se javio za diskusiju.
Pa, mislim nemam ništa protiv, ali mislim da bi negdje, hajde barem kao moja diskusija, bilo korektno ovim ljudima koji su nakon velikih problema koje su imali u početku u međusobnim odnosima pokušali to na kraju dovesti do nekog razumnog okvira. Ne mislim davati nikakvu zahvalnost i ništa nego samo konstatovati da je bilo ogromnih sukoba u početku unutar Upravnog odbora i da je to na kraju došlo do nekog skladnog odnosa. Ja znam da se samnom neće složiti bivši generalni direktor, ali to je recimo moje mišljenje kao karakteristika koja, sjećate se zajedničkih sjednica koje smo imali, sukoba, samo sam htio napomenuti, ništa više, povodom ovog zaključka.
Dobro, dobro hvala, ovo je diskusija, mišljenje gospodina Ivanića, s kim se evo na određen način i ja mogu složiti, ali mislim da to ne treba sad biti nikakav zaključak ili stav, jer bi bilo vjerojatno i drugačijih mišljenja. Da sad glasamo o ovome zaključku, obzirom da ipak pokrijemo ovaj period mandata koji nismo pokrili, to je od 01.09. do današnjeg dana, dosadašnjim članovima Upravnog odbora. Molim vas da se pokrene mehanizam za glasanje. Evo da samo konstatujemo da od 13 prisutnih svih 13 su bili za i da konstatujem da je zaključak o produženju mandata bivšim članovima do današnjeg dana usvojen. Hvala lijepo. Vidite sad imamo jednu ovdje dilemu da li nastaviti dalje, obzirom da imamo Zajednički kolegij domova Parlamenta BiH, a ostalo nam je još 8 tačaka, ova 10., 11., 12., tražit će određene rasprave, sporazumi, ne znam, evo hoćemo li nastaviti ili da to ostavimo za četvrtak.
Četvrtak.
Dobro, onda evo koliko vidim svi se slažemo da danas prekinemo sjednicu, da nastavimo znači ovu sjednicu u četvrtak u 14,00 sati, onda ćemo novu sjednicu za Budžet posebno imati. Hvala lijepo. Sjednica prekinuta u 13:55 sati.