Dame i gospodo, njemački turisti koji se nalaze u Hrvatskoj čude se kako zaposlenici u hrvatskom turizmu imaju četiri puta niže plaće nego u Njemačkoj dok su gotovo sve osnovne životne namirnice skuplje ili jednako skupe kao u Njemačkoj. Svatko normalan postavlja si pitanje kako je to moguće, jer troškovi zaposlenika u svim su segmentima bitna stavka formiranja cijene proizvoda. Odgovor je vrlo jasan. U Njemačkoj institucije funkcioniraju, a samo funkcionalna država može rezultirati stabilnošću pravnog poretka, jednakošću pred zakonom, te posljedično dobrim životom građana. Evo konkretnog primjera koji s jedne strane dokazuje funkcionalnost sustava u Njemačkoj, te s druge strane pravno divljaštvo i zaštitu korupcije koju čini hrvatska Vlada pri čemu je Hrvatski sabor kojega vode nesposobne i sumnjive osobe asistira. Klub zastupnika Die Linke u njemačkom Bundestagu postavio je njemačkoj Vladi pitanje o visini odvjetničkih troškova vezanih uz sudske sporove pri nabavci zaštitnih maski. Njemačka Vlada je u roku od nekoliko dana dala odgovor klubu zastupnika prilažući visinu iznosa odvjetničkih usluga, te naziv ureda koji je uprihodio honorara od strane njemačkog Ministarstva zdravstva. Jer odvjetničke usluge za državu ili državne institucije kao što je poznato javni su podatak koji mora biti dostupan svim građanima. Građani članice EU Njemačke nemaju veća prava nego građani članice EU Hrvatske. Zakon je u potpunosti jasan, ali u Hrvatskoj Andrej Plenković krši Ustav i zakon kako bi zaštitio predsjednika Ustavnog suda Miroslava Šeparovića, te skriva prihode njegovog odvjetničkog ureda prije njegova imenovanja za suca Ustavnoga suda. Na moj upit iz 2020. godine o prihodu Šeparovićevog ureda od državnih tvrtki dobila sam drski odgovor te smiješno obrazloženje da to podliježe nekakvoj tajni. Upit sam ponovila 6. rujna prošle godine, to znači 9 mjeseci Plenković ne daje odgovor o visini prihoda kojeg je odvjetnički ured u vlasništvu sadašnjeg predsjednika Ustavnog suda uprihodio od države ili državnih tvrtki. Konstatiram, Poslovnik kojeg je predvidio Ustav određuje rok za odgovaranje na zastupnička pitanja od 30 dana. Plenkovićeva Vlada ni u ovom slučaju ne odgovara 9 mjeseci. Identična situacija je sa pitanjem koje sam postavila u prosincu 2021. godine vezanim uz troškove koje je Hrvatska platila za arbitražu sa MOL-om u Ženevi. Iznosi honorara te popis osoba i odvjetničkih ureda moraju biti javni i po zakonu jesu javni. Usput kvalitetu tih odvjetničkih usluga i tih samozvanih stručnjaka ocjenjuje Arbitražni sud, te je Hrvatska izgubila spor. To nas je do sada koštalo više od 200 milijuna kuna. Obrazloženje Arbitražnog suda je doista ponižavajuće za Hrvatsku, jer u tom obrazloženju Hrvatsko je pravosuđe ocijenjeno potpuno nestručnim i pod utjecajem politike. Postavljam pitanje tko Plenkovićevoj Vladi daje pravo da krši Ustav, da štiti i skriva korupciju, te nanosi štetu hrvatskim građanima. Ova dva slučaja, te primjer funkcionalnosti pravnog poretka koji sam navela iz Njemačke jesu odgovor zašto imamo divljačku korupciju, zašto su pošteni i radišni ljudi u Hrvatskoj na rubu siromaštva, a to je i odgovor zašto su nam cijene osnovnih životnih namirnica skuplje ili jednako skupe kao u Njemačkoj. Umjesto da Vlada bude uzor poštivanja zakona, te time stvara uvjete zdravog i normalnog funkcioniranja društva hrvatska Vlada svojim radom ponaša se kao utjerivač dugova u ime korumpiranih moćnika u Hrvatskoj. Prema najnezaštićenijim slojevima hrvatskog društva hrvatska Vlada primjenjuje najbrutalnije metode. Naplaćuje im visoke poreze, daje nacionalnu imovinu u bescjenje, te na nepošten i nepravedan način uprihođene poreze transferira bogatašima koji su svoje bogatstvo stekli na protupravan način. Jer u potpunosti je jasno da Plenković štiti Šeparovića, ali ga na taj način i ucjenjuje kako bi Šeparović protivno Ustavu presuđivao u korist Vlade i korumpirane vrhuške. Isto tako štiti aktere u slučaju arbitraže s MOL-om kako bi zaštitio lažnu predodžbu o stručnosti osoba iz akademske zajednice koje nisu ni stručne, ni moralne, a što će se objavom tih iznosa i dokazati a to je naravno i razlog zašto Plenković te iznose ne objavljuje jer korupcionaške strukture međusobno se štite. Ovime im poručujem da ću ova pitanja internacionalizirati, te inzistirati na uspostavljanju vladavine prava u našoj domovini i jednakosti svih građana pred zakonom, a sadašnja vladajuće strukture koje su bogatu Hrvatsku dovele na prosjački štap moraju znati da će odgovarati za svoja zlodjela.
Hvala vam lijepo što ste me počastili nazivom da sam sumnjiva osoba, ovaj vrlo pristojno, u ime Kluba zastupnika SDP ovaj govorit će poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Hvala vam lijepo što ste me počastili nazivom da sam sumnjiva osoba, ovaj vrlo pristojno, u ime Kluba zastupnika SDP ovaj govorit će poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite.
Ne znam rekli ste vodstvo sabora, pa ja …
Vodstvo sabora je predsjednik sabora i to vodstvo je sramotno.
… zahvaljujem, i potpredsjednici, i potpredsjednici ako niste znali, žalosno je što to ne znate.
Možemo ići i u detalje i potpredsjednika sabora.
To naravno ovaj nije bila povreda Poslovnika pa dobijate opomenu. A sad će u ime Kluba zastupnika Za pravednu Hrvatsku govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac, izvolite.
Poštovani, dakle ovih je dana ministrica poljoprivrede boravila u Briselu gdje su je revizori Europske komisije upoznali s velikim zamjerkama između ostalog i na tzv. vinsku omotnicu iz koje je velike iznose dobila tvrtka „Blato 1902“ iza koje stoje obitelji Miroslava Šeparovića i zanimljivo našeg kolege, žao mi je da nije danas ovdje s nama, očito poljoprivrednika što je za mene iznenađenje, Branka Bačića. Ministrici su potvrđene loše vijesti za hrvatsku poljoprivredu kada su u pitanju financijska sredstva koja EU daje Hrvatskoj za izravne potpore i Fond za ruralni razvoj, te će Hrvatska u narednom razdoblju ostati bez 10% sredstava za izravne potpore što iznosi oko 230 milijuna kuna. Europska komisija je u proteklih nekoliko mjeseci provela niz revizija hrvatskog poljoprivrednog sektora, te su otkrivene velike nepravilnosti. Naime, osim što je sada sigurno da će Hrvatska ostati bez 230 milijuna kuna sredstava za izravne potpore doznaje se da bi slična korekcija trebala doći i za sredstva iz Fonda za ruralni razvoj. Izvor iz Ministarstva poljoprivrede tvrdi da bi zbog takvih nalaza revizora Europske komisije Hrvatska ukupno mogla ostati bez pola milijarde kuna sredstava za izravne potpore i Fonda za ruralni razvoj. Gubitak pola milijarde kuna cijeli će sektor gurnuti u još veće probleme i neizvjesnosti, a najviše će stradati opet mali poljoprivrednici koji bi mogli ostati bez novca koji im je presudan za nastavak proizvodnje u ionako teškim i neizvjesnim uvjetima. Isto tako nazali revizora Europske komisije direktno postavljaju pitanje odgovornosti ministrice i njenih najbližih suradnika koji su zaslužni što će hrvatska poljoprivreda ostati bez velike svote novca iz europskih fondova. Prema dostupnim informacijama revizori Europske komisije su najveće zamjerke imali na izravnim potporama i to zbog loše odrađenih kontrola na terenu, a zatim i na tzv. tržišnim potporama i to upravo zbog vinske omotnice iako su iz Ministarstva poljoprivrede pokušali demantirati da su korekcije povezane sa dodjelom sredstava vinarima poput Tomislava Tolušića ili vinarije Blato 1902 iza koje stoji kolega zastupnik Branko Bačić čini se kako su europski revizori baš u tim i drugim sličnim potporama podobnim vinarijama našli nepravilnosti zbog kojih će u idućem razdoblju štetu trpjeti drugi poljoprivrednici, ali ne i oni koji su odluke donosili. Osim toga, revizori su našli zamjerke i u mjeri četiri Fonda za ruralni razvoj koja je povezana uz investicije u imovinu. No možda i najšokantnije otkriće revizora vezano je uz nalaze koji se tiču sektora ovčarstva i jedinstvenog registra domaćih životinja. Naime, europski revizori su imali velike primjedbe na označavanje ovaca, odnosno na prijavu ojanjene janjadi gdje su ustanovili da Hrvatska koristi vrlo mali koeficijent janjadi. Revizori tvrde da bi taj koeficijent morao iznositi barem 1,0 što znači da jedna ovca na svijet donese barem jedno janje tijekom godine. Ali službeni hrvatski koeficijent je 0,6. Drugim riječima to znači da se preko 40% janjadi manje prijavljivalo u sustav i prodavalo na crno. Ako se nalaz revizora Europske komisije pokaže točan i ako Hrvatska doista nije prijavljivala gotovo polovicu rođene janjadi posla u cijeloj ovoj priči bi trebalo biti za Državno odvjetništvo, istražitelje USKOK-a koji bi trebali utvrditi tko je odgovoran za ovaj po Hrvatsku veliki skandal. Hrvatska se naravno na te zapisnike i korekcije može žaliti gotovo u nedogled, ali u praksi to izgleda tako da nikada u povijesti EU neka država nije uspjela smanjiti korekcije nakon što su revizori na terenu sastavili zapisnik i nabrojali sve nedostatke u sustavu pojedine države. Kada se svim tim prigovorima doda i dokument koji je Europska komisija 21. travnja poslala Ministarstvu poljoprivrede u kojem se na pedesetak stranica kritizira hrvatski strateški plan za poljoprivredu za razdoblje od 2023. do 2027. onda postaje evidentno da stvari u sustavu koji vodi hrvatsku poljoprivredu ne funkcioniraju i da su u tom sustavu pod hitno potrebne promjene. Pitanje je ima li trenutno političko vodstvo dovoljno snage i volje da napravi promjene koje su nužne za nastavak normalnog funkcioniranja poljoprivrednog sektora koji je očito duboko zaglibio u ralje korupcije i kriminala, a sve na štetu poštenog i vrijednog ni krivog, ni dužnog hrvatskog poljoprivrednika. Zahvaljujem.
Imamo dvije povrede Poslovnika. Prva je poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegica Vukovac povrijedila je članak 238. i vrijeđa zastupnike, a s druge strane radi strašnu reputacijsku štetu tvrtci koja je poput brojnih više stotina vinara u Hrvatskoj na javnom pozivu ispunila kriterije i uvjete i dobila sredstva poput drugih vinskih kuća u Hrvatskoj. Gospođo Vukovac morate voditi računa da se radi o tvrtci koja ima 80 zaposlenih, 350 kooperanata i koja funkcionira na zahtjevnom tržištu i na ovaj način radite štetu i njoj i brojnim zaposlenicima u toj tvrtci. Treba vas biti sram!
Hvala. To je bila replika, pa dobivate opomenu. Poštovani zastupnik Pavić.
Hvala lijepa. Kolegica Vuković povrijedila je članak 238. Iznosi neistine da imamo problema u EU fondovima, vinska omotnica nije do kraja iskorištena. A da je bilo ikakvih strukturnih problema u dodjeli EU fondova ne bi jučer dobili 700 milijuna eura isplate iz Bruxellesa koja je najveća druga najveća isplata do sada. Prema tome, nemojte tako difamirati i iznositi neistine o korištenju europskih fondova. Hvala.
Hvala. To je isto bila replika, pa vam na žalost moram dati opomenu. Poštovana zastupnica Vukovac.
… [[Govornica naknadno uključena.]] 238. smatram da sam neopravdano prozvana, jer nisam ja konstatirala ove nepravilnosti nego revizori Europske komisije. Mislim da je to bitna činjenica. Isto tako je reagirao i bivši ministar Tolušić koji je sa sebe pokušavao skinuti bilo kakvu odgovornost, međutim revizori Europske komisije tvrde nešto drugo a svi zajedno rade na štetu hrvatskog poljoprivrednika i zato imamo takvo stanje teško na selu kakvo imamo. Hvala.
Dobro, to je isto bila replika pa dobijate opomenu. Poštovani zastupnik Bačić je digao povredu Poslovnika.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ponovno iznosi neistine i povrijedila je članak … [[Govornik se ne razumije.]] Poslovnika kolegica Vukovac. Nisu revizori gospođo Vukovac spomenuli tvrtku koju ste vi već dva puta spomenuli. Tvrtka je ispunila kriterije kao i svi drugi i sve tvrtke koje su ispunile kriterije su participirale u tim sredstvima u vinskoj omotnici. I morate biti pažljivi jer nanosite ogromnu štetu tvrtci koja se bori na tržištu, na jednom otoku preživjeti u konkurenciji sa drugim brojnim proizvođačima vina u Hrvatskoj. I morate biti vrlo pažljivi, jer biste mogli biti i tuženi od te tvrtke zbog laži koje ovdje u Saboru iznosite.
Hvala. To je isto bila replika, pa moram dati opomenu. Ja vas molim hajmo prestati sa time. Kolegica Vukovac.
Zahvaljujem. Inače to ne radim ali mislim da sada moram ponovno demantirati gospodina Bačića. Dakle, jasno je da se radi o vašoj odgovornosti, ali i odgovornosti onih koji su raspisivali natječaje. Sjetimo se početaka kada smo prozivali ministra Jakovinu koji je raspisivanjem natječaja pogodovao određenim tvrtkama i doveo hrvatske poljoprivrednike u tu situaciju da su se na kraju te mjere koje su se krenule provoditi provodile na vrlo nakaradan način, pa su neke stvari završile i na hrvatskim sudovima. Dakle, odgovornost je i vaša gospodine Bačiću, ali isto tako i predstavnika Ministarstva poljoprivrede. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. I vi dobijate drugu opomenu. Ja vas lijepo molim, hajdemo prestati s time. Kolega Pavić inzistirate?
Hvala lijepa. Povrijeđen je članak 238. Kolegica Vukovac stvarno ružno vrijeđa kolegu Bačića koji nema veze sa ovim. Još jedanput, vinska omotnica nije do kraja iskorištena. Europski fondovi pet razina kontrole. Revizori, komisije nisu za tu tvrtku utvrdili do sad ništa, ona je dobila sredstva. A da je bilo kakvih većih problema bilo strukturnih u ruralnom razvoju ne bi jučer dobili 700 milijuna eura kolegice Vukovac. Bili smo zajedno na Future of Europa, znam koliko su vam znanja europskih fondova. Žao mi je, ali niste u pravu.
Hvala lijepa, dobro i vi dobijate drugu opomenu, vodite o tome svi računa. Ovaj sad nakon što smo zapravo izmijenili replike. U ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Marko Pavić, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Iskoristio bi ovaj slobodni govor u ime Kluba HDZ-a da ukažemo upravo na uspjehe politike modernog suverenizma koje provodi premijer Plenković i Vlada, al' koje ne govorimo mi, koje govore oni koji nas mjere apotekarskom vagom, oni koji su najžešći u kritikama, mjerenjima i oni koji od nas traže upravo najviše reformi, a tu prvenstveno mislim na kreditnu agenciju Mudis koja je najavila podizanje kreditnog rejtinga za dva stupnja nakon formalne odluke o ulasku u eurozonu 12.7. Što to znači za hrvatske građane? U doba krize, u doba kada imamo uvezenu inflaciju, u doba kada imamo rat u Europi, u doba nestabilnosti, kada znamo da će cijene zaduživanja rasti, hrvatski poduzetnici i hrvatski građani dobivaju štit Europske centralne banke u zaduživanju gdje će kamate za njihove kredite sigurno biti manje i bit će povoljnije i novac će biti dostupan za investicije. To je signal investitorima da Hrvatska snažno provodi reforme i da itekako smo uređeno društvo u koje vrijedi investirati. To je poruka i poslodavcima da mogu dalje krenuti u zapošljavanje radnika, a znamo da imamo rekordni broj zaposlenih, preko milijun i 600 tisuća, rekordno nisku stopu nezaposlenosti, uskoro ćemo imati ispod 100 tisuća nezaposlenih, rekordni rast plaća koji nadilazi stopu inflacije. U prvom kvartalu ove godine i 7% rasta BDP-a. Da, najugroženiji od ove krize su upravo oni u mogućnosti odnosno koji su blizu siromaštva i socijalne isključenosti, ali upravo je Vlada za njih priredila i pakete 5 milijardi kuna je bio prvi paket za inflaciju, vidjeli smo, zamrzavanje cijene goriva koje je jasan pokazatelj da Vlada provodi i zna intervenirati kada treba, a isto tako, Vlada i europskim fondovima osigurava razvoj Hrvatske. Da to pokazuje, htio bih i o drugoj temi govoriti, a to je jučerašnja uplata od 700 milijuna eura u hrvatski proračun. Preko 5 milijardi kuna nam je jučer došlo, za što? Za provedbu reformi. 34 mjere su provedene i na osnovu toga je napravljena isplata. Za sljedećih 10 godina Vlada je osigurala 25 milijardi eura. 10 milijardi se provodi kroz Nacionalni plan oporavka koji je mehanizam po principu, odradiš reforme, dobiš isplatu. Hrvatska je dobila tu 818 milijuna eura akontacija i 6. država koje je dobila prvu ratu jer je provela određen dio reformi, 700 milijuna. I to ne kaže bilo tko, to kaže EK na koju se svi mi pozivamo i s lijeve i s desne strane sabornice, a očekujemo i dodatnu isplatu od 700 milijuna eura do kraja godine za dodatnih 25 provedenih mjera. Drugim riječima, već sada smo 60 milijardi kuna u plusu, sredstva koja iskorištavamo gdje eu fondovi poboljšavaju Hrvatsku, osiguravaju zapošljavanju, osiguravaju socijalne usluge i osiguravaju solidarnost koju pokazujemo prema svim skupinama koji su u nekoj ugrozi od siromaštva i socijalne isključenosti. Kada na to nadodamo da do kraja godine ćemo ući u Schengen gdje je francusko predsjedanje samo najavilo da će pokrenut proceduru i na jesen očekujemo raspravu u parlamentu i vijeću, kada na to dodamo da ćemo do ljeta otvoriti Pelješki most kao trajni spomenik ovoj financijskoj omotnici, kada na to dodamo rekordnu turističku sezonu koja već sada pokazuje brojke da će biti bolja od 2019., pokazujemo da vlada zna što radi i da osigurava unatoč ovoj krizi i velikoj inflaciji koju imamo, koja je uvezena i ovom ratu dostatnost i hrane i energenata i eu fondova i potpora za sve one socijalno isključene skupine, a poduzetnicima bolji kreditni rejting, građanima niže kamate i bolje zaduživanje. hvala.
Hvala lijepa. Time smo dakle završili iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika i prelazimo na kao što smo jutros odlučili na objedinjenu raspravu . U ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a govorit će poštovana zastupnica Anka Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice i kolege, svako od nas zastupnika u saboru ima neke rečenice koje često izgovara. Bilo zbog teme koja nam je posebno važna, bilo zbog političkih okolnosti koje traže da se neke poruke ponavljaju. Jedna takva rečenica koju ja redovito izgovaram za ovom govornicom je da se za prava i slobode koje imamo jer smo ljudi, jer smo građani trebamo svaki dan iznova boriti. Velika je i opasna pogreška misliti da su nam stvari kao sloboda ili mir dane same od sebe i da se za njih ne treba boriti. Bolni, ali i otrežnjavajući podsjetnici toga su nam ove godine došli s dvije naoko uvijek suprotstavljene strane. Na to da nam mir nije datost na koju možemo računati samo tako podsjetio nas je Vladimir Putin. A na to da nam sloboda nije datost na koju možemo samo tako računati podsjetio nas je Vrhovni sud SAD-a. Pravo na pobačaj koji je američkim ženama od 1973. na saveznoj razini jamčila presedanska presuda ukinuo ju je prošli tjedan američki vrhovni sud s 5 glasova za i 4 protiv. To je, nemojmo se zavaravati velika i opasna pobjeda konzervativnih skupina koje svojom upornošću i organiziranošću polako, ali sigurno trgaju komadić po komadić već stečenih sloboda i prava onih za koje često mislimo da ih imamo zauvijek. Kao što je ovih dana dobro napisao jedan hrvatski novinar zajedno s ruskom invazijom na Ukrajinu te radikalno-konzervativne skupine, najveća su prijetnja liberalnoj demokraciji i uopće zapadnom tipu političkog poretka na kakav smo navikli čak i mi u Hrvatskoj. I uz sve dužno poštovanje svima, koji nas uvjeravaju da je to u Hrvatskoj nemoguće, nad ovim razvojem događaja treba se ozbiljno zamisliti i odgovarajuće reagirati. Naš Ustavni sud više je puta stao na brani građanskih prava i sloboda, to je činjenica koju ne smijemo zanemariti u moru svakodnevnih kritika na njihov račun. Tako je postupio i kad je pobačaj u pitanju i ustavni stručnjaci ovih dana nas uvjeravaju da naš Ustav jamči pravo žena na izbor, da je odluka Ustavnog suda oko pobačaja potvrda toga i da nema opasnosti. Super. Ali tako su vjerovatno mislili i milijuni Amerikanki i Amerikanaca do prošlog tjedna. Zato one političke snage u ovoj zemlji od kojih se očekuje borba protiv bilo kakve vrste radikalizma pa tako i konzervativnog ... [[Govornik se ne razumije.]] moraju sada povući potez. Pri tom ne mislim samo na nas liberale, centriste ili naše kolege ili partnere na političkoj ljevici. Mislim i na demokršćane i konzervativne stranke u svim civilizacijskim zemljama, koje su zdušno prihvatile da u katalog osnovnih prava i sloboda spada i pravo na pobačaj. Ustavne promjene i u Hrvatskoj su tema u kojoj se u zadnje vrijeme sve više govori. Sad je pravi trenutak da naš Ustav dopunimo onim pravima i slobodama koje nam nitko ne može i ne smije oduzeti. Ne nekako uvijeno, općenito i podložno tumačenju, nego jasno i glasno da nema dvojbe. Pravo na pobačaj treba upisati u naš Ustav. Sad je prilika da to učinimo, upozorenje koje je došlo iz SAD-a trebalo bi nam biti dovoljno. U Hrvatskoj je pobačaj inače zakonom dozvoljen, ali to ne znači da je dostupan. Masovni prizivi savjesti po bolnicama od kojih neke onda uopće ne pružaju tu uslugu pacijenticama su zakonsko uređenje tog pitanja ismijali i izokrenuli. Toliko o tome da se u Hrvatskoj tako nešto u Americi ne bi moglo dogoditi. Bez obzira što i kod nas i kod njih javnost po svim istraživanjima velikom većinom podržava pravo na pobačaj. Vidjeli smo prošli tjedan da je dovoljno u nekom političko imenovanom tijelu imati jedan glas više. Već mjesecima čekam odgovor ministra Beroša o broju ginekologa s prizivom savjesti u našim bolnicama. Sabor mu je uredno poslao požurnicu, ali odgovor ne stiže. Ne sumnjam da ga on ima, ali brojevi očito potvrđuju ono što govorim. Pravo na pobačaj u Hrvatskoj treba zaštiti Ustavom. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Mosta sad će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Građani, narode s ove govornice mjesecima sam upozoravao i govorio o neodrživosti cijene električne energije, po pitanju osnovnih ljudskih prava, a to je dostava vode kućanstvima. Pet puta, pet puta sam pisao nadležnom ministru energetike koji je nadležan gospodarstva, vlade i HEP-a niti jedno nije odgovorilo na moj upit, niti odbijamo, niti ne odbijamo poskupljenje električne energije za vodovod Cetinske krajine, a tako i u svim brdsko planinskim područjima za 500%, sa 2 milijuna kuna godišnje na oko 11 milijuna kuna ove godine u odnosu na prošlu godinu 9 milijuna kuna više triba platiti. I sad da bi opstao vodovod morali uopće vodu vodoopskrbu mi bi morali tu cijenu povećati tri, četiri puta. I onako je već gospodarstvenicim, turističkim djelatnicima, ugostiteljstvu na tom siromašnom području Cetinskog kraja, Zagore, Like poglavito brdsko-planinskih područja ta cijena otišla u nebo što se tiče električne energije. Nitko neće da čuje, prave se gluvi. Ponavljam još jednom sliv rijeke Cetine proizvodi 40% hidroenergije RH, HEP se oglušuje, ne vraća tome narodu ništa. dobit imaju milijardu i po kuna godišnje na godišnjoj razini, od toga najveći dio je sa sliva rijeke Cetine koja ima pet hidrocentrala, koji daje više od Nuklearke Krško električne energije Hrvatskoj. Neće da čuje, neće da čuje moj upit premijer kad mu postavljam pitanje, neće da čuju ministri, neće niko da čuje taj vapaj toga naroda. Što bi mi morali, što bi ja mora? Poskupiti vodu građanima, tri, četiri ili pet puta. Gospodarstvenicima koji i onako moraju otpuštati ljude. I čije mi troškove pokrivamo u biti iz siromašnih krajeva? Da li možda plina ovdje u Zagrebu što ga nemaju niti litre u rezervi nisu ga nabavili? Što će plaćati ta sirotinja Dalmatinske zagore, Like i ostalih krajeva? Ja ovdje zadnji put poručujem da više nemamo strpljenja, ja jesam izabran za gradonačelnika grada Sinja velikom većinom glasova, ali ne moram bit, ne moram bit ko što Andrej Plenković misli da on mora biti premijer. Ja sam tu izabran, niti iz jednog inkubatora, niti Mate Granića, niti Budimira Lončara. Slučajnost narodna. Ali moja je obaveza kao što sam uša ovdje u sinjskoj kapici i da tako šetam i gradom Sinjom ponosno. Stoga očekujem od Vlade RH da reču što je sa razvojnim projektom brze ceste koja je vrlo bitna za Cetinski kraj i cijelu dalmatinsku zagoru, brza cesta Kukuzovac-Križice ili zaobilaznica Dicma kojim bi postao Cetinska krajina time bi postala najperspektivnija u RH. Ove godine ćete doći svi na Sinjsku alku, ja pozivam i premijera i predsjednika sabora i vas potpredsjedniče, ali ovaj put sam ponio crveni tapet, crveni tapet koji ću vam prostrijeti točno gdje se napaja vodom gdje su pumpe na Kosincu ili Rudi imamo dva i prostrit ću vam ga točno na dan alke, uz najbolju gastro ponudu, a znate da imamo dobru gastro ponudu, arambaši sinjski, pršut dalmatinski imamo sve što treba imati. Stoga ovaj crveni tapet vas čeka, ali čeka vas da ćete upaliti mrak, vi ćete morati isključiti struju kojom se pumpaju pumpe, kojim se napaja dio Splita, Cetinske krajine i Omiško zaleđe. Vi ste sramota ako ne primite gradonačelnika [[Upadica Reiner: Hvala.]] Sinja isključivo zbog toga [[Upadica Reiner: Hvala.]] što ga ne volite …/Govornik isključen./…
U ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka sad će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dakle, 23. rujna prošle godine prvi puta sam pročitala tekst naše ugledne istraživačke novinarke Đurđice Klancir o povezanosti visokopozicioniranog djelatnika SOA-e sa nekretninskim biznisom u kojem sudjeluju i poduzetnici vezani za plinski biznis odnosno konkretno da kažemo dakle vlasnici prvog plinarskog društva. Uz to u tom testu jasno se spominje i povezanost sa određenim visokopozicioniranim šefovima Domovinskog pokreta, pa tako primjerice imate jednu luksuznu zgradu u Zagrebu sa četiri stana, četiri etaže u kojoj živi poduzetnik Romeo Krešić, bivši zamjenik šefa SOA-e Josip Jurčević, aktivni djelatnik SOA-e Davor Franić i jel političar, a malo poduzetnik ili malo poduzetnik i malo političar Mario Radić šef Domovinskog pokreta. Dakle, kolegica Urša Raukar je za ovom govornicom šest dana kasnije govorila o istom tom novinarskom tekstu i o tom otkriću i postavila jednostavno pitanje SOA-i, a to je da pojasni od kud visokopozicioniranom dužnosniku SOA-e novac za luksuzni stan u centru Zagreba. Međutim, ni nakon što je Urša Raukar za ovom govornicom o tome govorila nijedan drugi medij nije tu priču prenio, niti jedan jedini. Dakle, ponovit ću ako nekome nije jasno, imamo visokopozicioniranog jednog od šefova SOA-e koji ulaže u nekretninski biznis zajedno sa visokopozicioniranim šefom jedne od političkih opcija koja sjedi ovdje u saboru i vlasnikom najvećeg plinskog biznisa, a odnedavno i vlasnikom našeg najvećeg prehrambenog lanca, ali i vlasnikom mnogih poljoprivrednih i turističkih zemljišta Pavlom Vujnovcem, ponavljam jedan od šefova u SOA-i zajedno sa drugim bivšim visokopozicioniranim sofcem Jurčevićem i niko od medija u tome ne vidi problem. Dakle, ta gromoglasna tišina oko iznimno zanimljivih sigurnosnih informacija nama je naravno dodatno zaintrigirala našu pažnju i baš kada nam se činilo da će ta priča se skroz potopiti još jedan sjajan novinar Hrvoje Šimičević objavio je nastavak te priče jer se sada nekretninski biznis preselio iz Zagreba u Ploče što je dosad zgodno jer znamo da Luka Ploče je također kupljena u velikom dijelu od strane istog tog PPD-a odnosno vlasnika PPD-a. Dakle ponovno imamo luksuzne stanove, ponovno imamo iznimno lukrativne nekretninske poslove u kojima se preko trostruke kumske trgovine postižu trostruko veće cijene nisko vrijednih nekretnina i ponovno miris plina i ponovno ista ta uhodana ekipa. Objavljeni tekst donosi i reakciju SOA-e, a ovo je reakcija SOA-e na činjenicu da njihov, jedan od njihovih šefova dakle je u nekretninskim biznisima sa ovdje navedenim ljudima. Dakle kaže SOA sukladno Zakonu o sigurnosnim provjerama i drugim zakonskim i podzakonskim propisima mi redovito provodimo sigurnosne provjere svojih zaposlenika. Dakle moramo reći da je dosta čudno da SOA ne vidi nikakvo sigurnosno pitanje oko toga da njihovi djelatnik i to visokopozicionirani ostvaruje financijsku korist od utjecajnih grupa vezanih za plinski biznis ruskog podrijetla u Hrvatskoj. Kad ste već došli ekipa, mislim i vas sam spomenula jer i vaš Mario Radić je unutra. Dakle, činjenica da o tome se ne govori u medijima, činjenica da je nas zvalo stotine građana nakon govora Urše Raukar pokazuje da postoji interes javnosti, ali i da postoji pakt o tome da se o tome u medijima ne priča [[Upadica: Hvala]] pa evo ja sad stavljam izazov da vidim ko će…/Govornik isključen/….
Hvala, hvala, hvala vam lijepa. Imamo dvije povrede Poslovnika, prvu je pločicu digao poštovani zastupnik Spajić, izvolite, u čem je povrijeđen Poslovnik?
Poštovani potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 238., gđa. Benčić proziva ljude i govori neistinu. Znači g. Mario Radić nije nikakav vlasnik nikakvog plinskog biznisa i to što se govori u saboru to nije istina. Jedino koga bi trebalo provjeravat to su udruge preko kojih su ti ljudi dobili novac, znači ekipa iz Možemo!, to je najveća prevara u RH i to treba jako dobro provjerit, ja pozivam SOA-u da to provjeri, hvala.
Hvala. To je bila replika, pa vam moram dati opomenu. Poštovani zastupnik Mlinarić ima također povredu.
Hvala lijepo predsjedavajući. Povrijeđen je Poslovnik 238., gđa. Benčić proziva znači samo srce sigurnosne agencije SOA-e da radi nezakonito, to je jako opasna izrijeka i mislim da bi se stvarno SOA trebala pozabaviti sa udrugama, sa Gradom Zagrebom kako su došli na vlast, ko ih je financirao, odakle su novce dobivali izvana, to je poruka za SOA-u i to je posao SOA-e, a ne da gledate ko je kupio negdje stan u zgradi, pa imaju i ti ljudi pravo da si kupe stan i da žive kao i svi normalni drugi građani, hvala.
Hvala i to je bila replika, pa dobijate opomenu,. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će poštovani zastupnik Marijan Pavliček. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, evo nadam se da kolegica Ahmetović nema neke nadnaravne moći pa da nas ne bi kao neistomišljenike pretvorila u neke miševe ili ne daj Bože nešto gore. Hrvatska već godinama muku muči sa nedostatkom radne snage. To najviše dolazi do izražaja u jeku turističke sezone kada nam već godinama podsezoni nedostaje oko 10.000 radnika u turizmu, bilo to konobari, kuhari, recepcioneri ili pak spremačice. Nažalost ovaj trend nije prisutan samo na Jadranu već u zadnje vrijeme i u kontinentalnoj Hrvatskoj. Naime, naš najpoznatiji Nacionalni park Plitvička jezera kojeg godišnje posjeti oko milijun posjetitelja muku muči sa radnom snagom. Nažalost dobrim dijelom je ovdje i sukriva uprava Javne ustanove Plitvička jezera koja se kako to kod nas biva politički postavlja. Naime, dosada je Javna ustanova Plitvička jezera raspisala dva natječaja za prijem djelatnika. Na prvom se javilo svega 1/3 traženih, a na drugom svega 20 od potrebitih nekoliko stotina djelatnika. I što se događa? Događa se da s druge strane imamo djecu koja su završila turističke škole, koja su završila turističke smjerove, koji žive na području NP Plitvička jezera i koji su dobili stipendiju od Javne ustanove Plitvička jezera, a danas su na Zavodu za zapošljavanje. Zašto? Zato što je u svim tim javnim pozivima i natječajima glavni uvjet za zapošljavanje bilo godinu dana iskustva. Gdje će ta djeca steći godinu dana iskustva? Iako u čl. 3. Ugovora o stipendiranju između Javne ustanove Plitvička jezera i samih učenika piše, po završetku školovanja korisnik je dužan prihvatit zaposlenje u ustanovi najmanje u trajanju koliko je trajanje njegovo stipendiranje. Ustanova može ponuditi korisniku zaposlenje u roku od 6 mjeseci od završetka njegovog školovanja, može, ali u startu sam natječaj za uposlenje glasi minimalno jedna godina radnog iskustva u struci. I što nam se događa? S jedne strane nemamo dovoljan broj uposlenih u NP Plitvička jezera, pa imamo određene restorane i Hotel Bellevue zatvorene jer nemamo jednostavno radnika, a onaj dio radnika je pod tolikim pritiskom da jednostavno ne može odraditi kvalitetno svoj posao. S druge strane imamo djecu koja su završila turističke smjerove, žive na području NP Plitvička jezera ili u njegovoj neposrednoj blizini, bili stipendisti te iste javne ustanove i danas upravo zahvaljujući toj javnoj ustanovi i njenim uvjetima se ne mogu uposliti i gledaju kako napustiti Hrvatsku i tražiti svoju sreću u zapadnoeuropskim zemljama. Ovo vam je još jedna priča iz Hrvatske i tko je za to odgovoran? Pa tko je odgovoran drugi nego onaj tko upravlja Javnom ustanovom Plitvička jezera. Zašto mu je lokalno stanovništvo nezadovoljno, zar se ne zapita zbog čega djeca ne rade, zašto su ovakvi uvjeti ako već ima toliko nedostatka radne snage? Ovo je žalosno i sramotno, al ovo je još jedna priča iz Hrvatske gdje nažalost sve završava upravo ovako zbog političkog kadroviranja nestručnih i nesposobnih osoba i onda imamo ovo što imamo, s jedne strane nedostatak radne snage, s druge strane ta ista radna snaga koja sjedi na Zavodu za zapošljavanju i koja gleda kako napustiti lijepu našu.
Hvala vam lijepa. Sada će u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta govoriti poštovani zastupnik Stephen Nikola Bartulica. Izvolite
Evo zahvaljujem. Poštovani potpredsjedniče sabora, kolegice i kolege zastupnici. Prošli petak svi znamo cijeli svijet zna kako je Američki vrhovni sud donio odluku o poništenju tzv. prava na pobačaj. Rekao bih da je to uistinu veliki dan za prolife pokret ne samo u Americi nego u cijelom svijetu, i naravno izaziva velike reakcije po cijelom svijetu, čak se francuski predsjednik Macron kao veliki stručnjak za američki ustav uključio u tu raspravu sa svojim mišljenjem o tome koje zapravo nikoga u Americi ne zanima. Ali mislim da treba posvetiti malo vremena ovoj odluci, kao što su suci većina sudaca kako su rekli morali su ispravit pogrešku koja se dogodila prije 49 godina, nije nikad kasno ispraviti pogrešne odluke tako i u naš Ustavni sud koji je donio pogrešnu odluku o ovom pitanju jasno i glasno treba ustrajno ponavljati da ta odluka nije ne samo pogrešna nego nekoherentna. Moji studenti brzo vide kontradikcije u logici naših ustavnih sudaca. Dakle, kad se primjene na pravi način načela razuma i pravednosti zaključak je jasan. Da svako ljudsko biće ima pravo na zaštiti kao i što svaki radnik ima pravo na poštenu i pravednu plaću bez iznimke, to vrijedi i za nerođenu djecu. To je pravednost. Minimum pravednosti je dati svakome ono što mu pripada. Vidimo i prijetnje nažalost, pa i pozive na nasilje, već su bili neki incidenti ispred domova sudaca u Americi i vodeći političari sa ljevice ne distanciraju se od tih poziva, čak je jedan čovjek uhićen za pokušaj ubojstava. I nažalost ljevica nije u stanju zbog strastvenog zagrljaja oko ovog pitanja se distancirati od nasilja. Mislim da bi se trebali svi složiti da institucije donose odluke i da se vodi politička borba i dalje, a ne nasilnim putem. Dakle, trebamo isključiti emocije. Slušali smo već jutros emotivno izlaganje, treba razum isključiti i, uključiti, a ne emocije, ne emocije. Dakle, koliko god tzv. pro-choice strana se ljutila jasno je u kojem smjeru ide ova rasprava. Možete se ljutiti ali čini mi se da morat ćete se pomiriti s tim da niste na pravoj strani. Niste na pravoj strani. I dugo je trebalo, zaista dugo je trebalo. Dakle, ustrajnim radom, strpljenjem dočekali smo ovu odluku i rekao bih još jednom uvjeren sam da ovo pitanje će doći kad-tad na dnevni red na pravi način u našoj zemlji. Čuli smo više puta za vrijeme pandemije od kolega sa lijeve strane kako je svaki život vrijedan, kako je cijepljenje apsolutno nužno pa i djeci i slično, a kad je pitanje nerođeno dijete onda ova rečenica ne vrijedi, ne može se čuti, kako je svaki život vrijedan. A znanost jasno nam govori kad počinje život svakog ljudskog bića od začeća, tu nema spora. Dakle, budemo u skladu sa znanstvenim spoznajama, ne možemo to ignorirati, ne možemo isključiti ni biologiju, ni modernu medicinu iz ove rasprave. Domovinski pokret će i dalje se zalagati za pravo nerođene djece. Mi smo prolife stranka i ponosni smo na to i vidimo da mnogi se slažu s nama. Neka i dalje ova tema bude raspravljena u javnosti, to je potrebno na jedan miran, argumentiran način. Pozivam sve koji se ne slažu sa mojim mišljenjem da se uključe, vrlo rado ću raspravljati s njima i ponovit ću još nisam čuo ni jedan argument koji bi opravdao čin pobačaja, a bavim se dosta dugo [[Upadica: Hvala.]] s ovim pitanjem. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP ovaj govorit će poštovana zastupnica Mirela Ahmetović. Izvolite. Izvolite gospođa Ahmetović.
Marica Vugrinec Sajković, to je posljednja vještica spaljena u Zagrebu 1751. godine. Optužena je i proglašena vješticom nakon što je pomogla u ozdravljenju djevojčice oboljele od paralize. Vještice su bile sve žene koje su bile drukčije od drugih. Pomogle nekom u izlječenju, nosile drugačije frizure, čak i one koje su imale madež, zloglasni, vražji pečat. Zašto sam počela s vješticama? Zato jer i danas, pogotovo u svjetlu vijesti iz Amerike gdje je vrhovni sud ukinuo presudu kojom se jamči pravo na izbor žene mnoge žene postaju prezrene, a neki koji bi ukidali to pravo postaju trijumfalistički fanatici. Fanatici koji bi ženama diktirali javni moral. U brojnim komentarima na društvenim mrežama žene se proziva kao ubojice djece, razvratnice, bludnice, koriste se argumenti u stilu što je širila noge i ostale vrlo argumentirane tople pa i kršćanske racionalne riječi, riječi uvažavanja. S obzirom da su nekadašnje vještice bile lažno optuživane da ubijaju djecu nije daleka analogija kojom će se i žene koje ne odustaju od svog prava na izbor možda početi etiketirati kao vještice. Eh, pa u ime SDP-a i u svoje osobno ime imam poruku za prvake novog šovinističkog pokreta protiv žena. I ja sam takva vještica. I ja mislim da žena ima pravo na izbor. I ja sam ta u vašim šovinističkim očima bludnica i razvratnica koje ne da svoje pravo na izbor. I samo zato sve što vi dežurni moralizatori govorite da jesam, ja jesam. I takva vještica ne poričem vaše pravo da vjerujete i budete što god želite. Štoviše i Ustav i savjest nalažu nam da se borimo za vaše pravo da vjerujete i živite svoju vjeru, ali isto tako naše osnovno ljudsko pravo i naše dostojanstvo nam nalaže da branimo svoju čast i slobodu, da i mi živimo kako želimo i da se borimo protiv nametanja vaših religijskih uvjerenja u naše živote. To vam nećemo dopustiti. Ne radite od žena drugotne. Odavno samo vam na to rekle ne. Ne tražite u nama vještice jer ako nas pokušate podložiti probudit ćete i dobiti upravo takve vještice. Vaše kontra revolucije koje zazivate pomest ćemo na smetlište povijesti gdje pripadate svi vi koje žene držite glupima i bezvrijednima. Spremne smo stati ispred svakoga i boriti se za ono što nam pripada. I nemojte misliti da ćemo se umoriti od borbe za naša osnovna ljudska prava. Obraćam se i svim ženama koje su zbog svoje ravnopravnosti i svog stava doživjele bilo kakav oblik nasilja, poruge i uskraćivanja prava. Niste same. Borit ćemo se za svaku od vas i mi i oni pravi muškarci ne tzv. muževni muškarci kakvima ih vide religijski fanatici već muškarci dovoljno jaki da hodaju uz nas, a ne postavljaju se iznad nas. O našim tijelima neće odlučivati ni Katolička crkva, duhovni mentor konzervativnim kontrarevolucionarima, niti klerikalne strane i predstavnici od kojih neki sjede i u ovom visokom domu, ni nesposoban ministar ili bezprizorni ravnatelj bolnice. Na svaki takav pokušaj odgovorit ćemo žestoko i bez kompromisa. Religijski fanatici i fundamentalisti koji se drznu taknuti u naše osnovno ljudsko pravo neće se dobro provesti. Bolje im je neka odmah odustanu. Tako im Bog pomogao.
U ime Kluba zastupnika socijaldemokrata govorit će poštovani zastupnik Domagoj Hajduković, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ekonomski analitičari diljem svijeta kažu da je pred nama ekonomski tsunami i zaista, ako promatrate globalne ekonomske tokove, vidjet ćete da u tome i ima istine. Zapravo nalazimo se u jednom vrlo, vrlo osjetljivom periodu, ako bih govorio slikovito rekao bih da se nalazimo u minskom polju. U minskom polju kroz koje trebamo navigirati, a čini mi se da su nam još uza sve to i oči vezane. A koje su mine koje trebamo izbjegavati? Kolegice i kolege, to su povijesna inflacija, rat u Ukrajini, poremećaji opskrbnih lanaca, nestašica energenata, moguća nestašica hrane itd., itd. ozbiljne mine koje treba izbjegavati. A kako mi to činimo? Ne baš sjajno. Vlada je nažalost spora, reaktivna, nedosljedna i nedovoljno odlučna kako bi pokušali amortizirati učinke ovih mina, kako bi ih pokušali izbjeći i kako bi pokušali prevenirati udarac na standard naših građana, a podsjetit ću vas da veliki broj naših građana, govorimo o stotinama tisuća je već i prije živio na rubu siromaštva. Svaka dodatna inflacija, svaki postotni poen inflacije za njih znači padanje ispod te granice. U takvom globalnom kontekstu, premijer Plenković i guverner Vučić odaju dojam kao situacije prije gotovo stotinu godina, malo više, kada je za ovom istom govornicom o tome govorio Stjepan Radić i nazvao neke zastupnike da idu kao guske da srljaju kao guske u maglu, tako pomalo izgledaju i oni i to posebno u kontekstu uvođenja eura. Naravno Stjepan Radić govorio je u kontekstu nečeg drugog A uvođenje eura znači i igranje s novcima građana i poduzetnika diljem Hrvatske kao i s životnim standardom naših građana. Stotine tisuća kao što sam rekao već žive na rubu siromaštva i svaka moguća inflacija, svaki postotni poen može značiti padanje ispod te granice. Dat ću vam jedan vrlo, vrlo plastični primjer. Nedavno u Zagrebu je održan jedan festival, jedna ulična manifestacija zabavnog karaktera i naplaćivao se ulaz na sanitarni čvor. Ulaz je iznosio oko pet kuna dakle, to bi ako grubo preračunamo bilo nekih 68 centi ako se ne varam možda malo manje koji cent manje ili više. Ali ja vam postavljam pitanje, kad uvedemo euro mislite da će netko naplaćivati ulaz na sanitarni čvor 68 centi? Neće, a neće sigurno ni 50 centi. To će postati jedan euro i o tome vam ja govorim. U isto vrijeme HNB i vlada ne daju odgovore na pitanja poput hoće li se uvesti name and shame liste varalica koje žele iskoristiti uvođenje eura za podizanje cijena ili primjerice koji su direktni indirektni troškovi uvođenje eura, a da ne pričamo o nepostojanju projekcija, gubitaka radnih mjesta zbog uvođenja eura. Premijer Plenković govori da nevladin sektor također mora preuzeti određeni teret, ali gledajte ovo je preozbiljna stvar, pogotovo što se tiče jedne vlade koja često kritizira nevladin sektor da bi sad odgovornost i teret svaljivala na njega. Zbog svega navedenoga, posebice globalne krize želim još jednom apelirati na vladu i Ministarstvo financija da proces uvođenja eura shvatimo maksimalno ozbiljno i učinimo sve da tranzicija na euro bude bezbolna, bez inflacije i bez poskupljenja. Bojim se da je pristup do sada bio prilično površan i neozbiljan, a to je nešto što se u ovom trenutku i zbog globalnog konteksta nikako ne možemo priuštiti. Građani zaslužuju dobiti odgovore na postavljena pitanja oko uvođenja eura i s razlogom su zabrinuti u kakvom globalnom kontekstu ulazimo u eurozonu te kako će se to odraziti na plaće i cijene, a premijer Plenković i guverner Vučić imaju dužnost odgovoriti na sva pitanja javnosti. Do sada je pitanja bilo puno, a odgovora jako malo. Dobili smo odgovor da nećemo trčati pred rudo i da čekam … informacijske i slične početi kad dobijemo pozitivnu odluku. Pozitivnu odluku smo donijeli, a nema ni k od kampanje ni i od informacija. I bojim se da će sve završiti vrlo neslavno nekom kampanjom poput one „Misli na druge, cijepi se“. Prekasno, premalo i nedovoljno. Hvala.
U ime Kluba zastupnika IDS-a govorit će poštovani zastupnik Marin Lerotić, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Već mjesecima od vlade tražimo da predstavi dugoročne mjere odgovora na inflaciju koja danas iznosi gotovo 11%, međutim tih mjera naprosto nema. Gotovo sve mjere koje su do sada bile predstavljene bile su vatrogasne, naročito kada govorimo o cijenama nafte. Unatoč tome svjedoci smo gotovo svakodnevnog porasta cijena s čime se naši sugrađani sve teže nose. S rastućom inflacijom teško se nose i radnici, nedavne brojke kažu da prosječna plaća u Hrvatskoj iznosi oko 7.600 kuna dok medijalna oko 6.300 i sada kada smo gotovo već cijelo 10-ljeće dio EU i kada ulazimo u eurozonu i šengen definitivno ne možemo biti zadovoljni sa standardom koji imaju naši sugrađani. U Hrvatskoj radnici teško žive, a umirovljenici još i teže, ako ne i jedva preživljavaju s prosječnom mirovinom od otprilike 2.960 kuna odnosno otprilike 394 eura dok je primjerice u Sloveniji prosječna mirovina gotovo 700 eura, o Italiji i Njemačkoj neću ni govoriti i što jedan umirovljenik može očekivati od zime jer s 400 eura nemoguće je dostojanstveno živjeti. Samci i žene su posebno ugroženi u starosti, a najgore je ženama koje su same. Imamo 276.000 umirovljenika koji primaju najnižu mirovinu, a od oko 21.000 umirovljenika koji su ove godine otišli u mirovinu 40% ih je završilo na najnižoj. Prosječna mirovina umirovljenika s najnižom mirovinom iznosi samo 1.833 kune odnosno 244 eura, što je tek 24% prosječne neto plaće i to su iznosi koji nisu dovoljni za dostojanstveni život ni u normalnim vremenima, a kamoli u ovo zaista nezapamćeno vrijeme što pandemije, što inflacije s kojima smo okruženi već preko 2.g.. Naime, samo u ovoj godini osnovne potrepštine drastično su poskupjele, pa je tako ulje poskupilo oko 33%, brašno 27%, mlijeko 21%, tjestenina 15 i da ne nabrajam dalje, dovoljno da potrošačke košarice narastu do neizdržive razine. I sve ovo je znak da je vrijeme za ozbiljne dugoročne mjere koje će pridonijeti rastu standarda građana. Mi jesmo kao klub podnijeli određene izmjene, predložili određene izmjene što u vidu povećanja iznosa za uzdržavane osobe, ali i povećanje neoporezivog dohotka za studenta. Oba prijedloga tiču se povećanja s dosadašnjih 15 na 30.000 kuna. Ono što definitivno možemo istaknut kao pozitivno je da je početak turističke sezone izvrstan ne samo po dojmu već i po samim brojkama. To nam svakako daje određenu sigurnost, te je sad vrijeme da se krene s ozbiljnim radnjama i pripremama za zaštitu standarda građana. Ono na čemu svakako inzistiramo je daljnje porezno rasterećenje u svakom mogućem obliku i produljenje mjera koja se tiču energenata odnosno plina i električne energije. Također očekujemo da se i na razini EU odnosno na razini Europske komisije i Europskog vijeća otvore teme o obračunu PDV-a na trošarine kako bi se dobila dodatna mogućnost intervencije na cijene goriva jer izvanredna vremena zahtijevaju i izvanredne mjere, predugo zazivamo i očekujemo, a život je svaki dan sve teži, vlada očigledno nema konkretna i dugoročna rješenja za poboljšanje života u Hrvatskoj i već je sad jasno da nas čeka stara dobra priča sve u zadnji tren. Vjerojatno ćemo svjedočiti uvođenju novih mjera kad uvedemo euro što će biti puno prekasno jer vlada nam je svojim potezima do sad pokazala da ništa bolje ne možemo očekivati.
Hvala lijepa. Sljedeći je Klub zastupnika HSLS-a i reformista, a govorit će poštovani zastupnik Darko Klasić, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi, poštovani potpredsjedniče HS-a, uvažene kolegice i kolege, dobro jutro svima najprije. Austrijski državljani protuzakonito su na području RH osobno ili posredstvom drugih osoba u pravilo Raiffeisen zadruga i drugih austrijskih zadruga, ukupno njih 43, plasirali velike iznose novca, nepoznatog porijekla, točnije više od 300 milijuna eura. Krediti u Hrvatskoj nuđeni su putem posrednika koji su imali urede registrirane u Hrvatskoj za brojne poslovne djelatnosti. Imovina se procjenjivala odokativno, ako je cijena, privlačnost i izgledom bilo u skladu s njihovim poimanjem dobrog i isplativog ulaganja, krediti su se odobravali bez obzira na bonitet dužnika i već u početku su prekršena osnovna pravila bankarskog poslovanja i obaveznih odnosa kojim se predviđa obveza da se tražiteljima kredita ne smije zasnivati dužnički odnos ako on nema sposobnost vraćanja duga. Hrvatski građani tako su postali oštećenici uglavnom RBA zadruga te žrtve tog sustava i svoje naivnosti vjerujući u pravnu državu i vladavinu prava, mnogi su, počevši od 2005. g. posredstvom drugih osoba sklopili na području RH ugovore s tzv. investitorima i austrijskim zadrugama te su sve do danas s austrijskim RBA zadrugama u vjerovničko-dužničkom odnosu, bolje reći robovlasničkom odnosu. U tom rubno protuzakonitom načinu poslovanja, istraživali su, ne samo hrvatski novinari nego austrijski, ali isto tako i austrijska agencija za nadzor financijskog tržišta i austrijsko državno odvjetništvo. U okviru pokrenutih istražnih postupaka, naši oštećeni građani aktivno su surađivali s austrijskim pravosudnim tijelima, ali i sa USKOK-om, DORH-om i MUP-om. Nažalost uzalud jer za rješavanje problema povezanosti RBA i drugih potrebna je suradnja svih, uključujući i nadležne strane, dok danas pojedina istražna tijela usporavaju rješavanje slučajeva i zbog loše koordinacije. Zbog toga su mnogi građani ostali bez svojih domova, nažalost. Stanje sa hrvatskim građanima, ovršenicima znatno se poboljšalo 2017. g. donošenjem Zakona o ništenosti ugovora o kreditu s međunarodnim obilježjem sklopljenim na području RH sa neovlaštenim vjerovnikom, koji je osim Vlade, podržali i svi zastupnici ovog uvaženog HS-a, a na inicijativu zastupnička. Nažalost povodom prijedloga 9 pravnih osoba, većinom iz R. Austrije, Ustavni sud RH Odlukom od 3. studenog 2020. g. taj Zakon stavio je izvan snage. Zbog te Odluke Ustavnog suda koji se temelji na povredi pravila o donošenju zakona u hitnom postupku, kao i izostanku javne rasprave, oštećeni hrvatski građani ponovo su postali žrtva ovršnih radnji na temelju nezakonitih i protuustavnih ugovora o kreditima te i dalje ostaju bez svojih domova uz velike troškove i dan danas. Oduzimanje domova hrvatskih građana ponovo je u punom zamahu na temelju pravomoćnih i ovršnih rješenja koje često ovise o pojedinačnim sudskim praksama i nije ujednačena sudska praksa, samo što to trenutačno više nije medijski eksponirano, a niti politički eksploatirano. Na dobit ostvarenu na području RH nelegalno štedionice i kreditni uredi ne plaćaju poreze pa im Hrvatska opet postala je zlatna oaza za kriminalno poslovanje na štetu građana RH. Ovim putem predlažem resornom ministarstvu donošenje novog Zakona o ništenosti ugovora o kreditu s međunarodnim ... [[Govornik se ne razumije.]] sklopljenih u ... [[Govornik se ne razumije.]] Hrvatskoj sa neovlaštenim vjerovnikom u skladu sa propisanom zakonodavnom procedurom kako bi se zaštitili brojni građani RH kako bi poštovali ustavnu proceduru i koji su i dalje oštećeni i spomenutim ... [[Govornik se ne razumije.]] kao i sami interes RH. Hvala.
U ime Kluba zastupnika Fokusa i nezavisnih zastupnika govoriti poštovani zastupnik Dario Zurovec. Izvolite.
Zahvaljujem. Ne mogu reći da se čudim što su se svi posvadili radi vina, no to tako inače ide. Ušli smo u ljeto, došlo nam je sunce, vjerujem da smo svi možda i malo bolje raspoloženi no ono što nas definitivno ne bi trebalo raspoložiti je to koliko mi to samo sunce koje je blagodat samo po sebe iskorištavamo ili ne iskorištavamo. Ovo drugo je nažalost jedna teška istina, a veliki potencijal pogotovo kada pričamo o energetici. Nalazimo se u doba kad nas udara inflacija, kada imamo porast cijena energije. Čuli smo od ostalih zastupnika, gradonačelnika i načelnika koliko tu radi se problema pogotovo oko vodoopskrbe i odvodnje, upumpavanja vode i ostalo. No, ono što je najviše problem kod nas je što ne iskorištavamo svoje potencijale koje imamo. Iako je najpraktičnije uvijek dograditi nuklearnu elektranu i složiti naravno jedan dio sustava koji bi dodatno opskrbio što sa strujom pa čak i oko nekih kogeneracijskih rješenja i sa toplinom unutar Hrvatske šteta je propustiti dio koji je vezan uz samo sunce. Naime, Hrvatska ima 2 puta više sunčanih sati od jedne Austrije. No jedna Austrija proizvodi otprilike 4 do 5 puta više energije putem solarnih elektrana tj. putem fotonaponskih ćelija. Također iako Austriji jednoj nije potrebno da proizvodi energiju putem biomase točnije šumskog otpada radi toga da im budu čista skijališta, da bude svježi zrak, da bude općenito ta kvaliteta kisika u skijalištima bolja oni počiste svoje šume i taj otpad se naravno spaljuje, obično je omjer 1:3,5 vezano uz struju i toplinu. Znači za recimo jedan megavat struje vi dobije otprilike 3-3,5 megavata topline i to je jedan način na koji se iskorištava ta šumska biomasa. Tu se vraćamo na probleme koji su unutar Hrvatske. Naime, imamo 78 država koje bolje napreduju od nas vezano za napredak unutar tih fotonaponskih ćelija i unutar proizvodnje energije putem solarnih elektrana. U tih 78 država bez da ikoga podcjenjujem je čak i jedna ratom pogođena zemlja po imenu Jemen. E sad možda to i nije najbolje za usporedbu, no u odnosu na kompletnu EU naš rast je vrlo, vrlo siromašan čak evo i prema podacima koji su službeni od Greenpeace-a, što mi je iskreno žao. Mi možemo tu iskoristiti našu obalu čak možemo i naše kopno i to je jedan ogroman potencijal koji mi jednostavno ne koristimo, a naše zakonodavstvo je takvo da mi ne možemo omogućiti malim obrtima, malim tvrtkama, malim poduzetnicima da proizvode energiju i da neki način se uštede barem taj dio troškova. I to je ono što bi trebalo istaknuti. Mi ovdje tu unutar sabora bi trebali donositi zakone koji bi trebali biti fleksibilniji prema tim malim obrtnicima, prema malim poduzetnicima, ne moramo uvijek prilagođavati tako da velika riba jede malu jer na koncu konca jedan Japan se razvio na takav način. Naime, poslije Drugog svjetskog rata Japan je imao jako puno tih malih poduzeća koja su tek naravno rasla i oni su se prvo pod navodnicima potukli na svom lokalnom tržištu, a onda su izlazili prema van na strano tržište. Takva jedna ekonomija bi bila na jedan najzdraviji pristup čak i kod nas. Također danas imate hrpu rješenja, evo sad smo slušali oko vinarija i svega i svačega, imate hrpu rješenja što tehnoloških, što naravno i praktičnih koje bi omogućile naravno da se i može i lakše raditi berba ili naravno proizvodnja vina. Također imat ćemo ogroman problem i oko radne snage, pa na neki način ako nam već tehnologija može pomoći, ako si možemo uštediti troškove ne moramo sami sebi biti najveći neprijatelji. Pogotovo oko zakonodavstva i pogotovo oko iskorištavanja naših bogom danih potencijala. Napomenuo bih da smo imali od 2016. do 2022. rast što se tiče same proizvodnje otprilike od 56 megavata na 85, a jedna Grčka zemlja koje je recimo slična poput naše imala je rast u godinu dana preko 900 megavata. Pa sad vas ja pitam je li jedna Grčka sposobnija od nas, jel ima bolje stručnjake od hrvatskih? Ja ću se usuditi reći da nema. Ja smatram da i naša inženjerija, naši građevinarci, naši arhitekti su sigurno ovaj najbolji u svojem poslu u ovom tu području. Čak bi se usudio reći da je najbolja vrijednost za novac koju vi možete dobiti od naših ljudi samo to trebamo znati iskoristiti na pravi način pa će nam na koncu evo i režije biti manje. Na koncu konca ako mi nećemo iskoristiti naše potencijale, iskoristit će ih neko drugi. Hvala.
U ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina govorit će poštovani zastupnik Veljko Kajtazi. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] javnost, prisustvovali smo nemilnim scenama za koje sam vjerovao da se neće moći desiti, a to je da su iz doma na ulici isterani čitave obitelji bez mogućnosti da se igdje smjeste i imaju krov nad glavom za prespavati. Radi se o slučaju u Novom Vinodolskom gdje je sa područja grada koji se zove Kras deložirano 5 romskih obitelji sa 40-ak članova od kojih više od 10-ak bili su maloljetna djeca. Oni su već 50 godina stanovali u objekat koji je u vlasništvu lokalne komunalne tvrtke u jakim lošim uvjetima ali su ipak imali kakav takav [[Upadica: Gospodo molim vas, molim vas ajde malo utišajte se, kolega Kajtazi govori, molim vas.]] krov nad glavom [[Upadica: Kolege molim vas, kolega Kajtazi govori pustite ga kao što je on vas.]] Sad više nemaju niti to, a niti grad Novi Vinodolski niti jedna druga institucija nisu našli makar neki privremeni smještaj. Ne želim vjerovati da je to zbog toga što se radi o pripadnicima romske nacionalne manjine, ali pitam se da li bi institucije isto tako postupali da su u pitanju obitelji hrvatske nacionalnosti. Za ilustraciju nigdje se nije moglo naći smještaj za te obitelji, ali za pse koji su imali je odmah pronađen azil. Pa eto imamo situaciju da su svi, da su psi zbrinuti, a djeca nisu. Grad u kojemu se to desilo inače ima proračun od 55 miliona kuna. Iskreno mislim da se u tom iznosu moglo naći sredstva da se pomogne onim socijalno najugroženijim. Kao što sam rekao nadam se da nije u pitanju to što su Romi iako sam dojma da bi bilo drugačije da su Hrvati ili neka druga nacionalna manjina i da bi se onda moglo naći rješenje jer bojim se da ovdje nije samo u pitanju deložacija iz jednog objekta već se dešava da uopće više neće biti Roma u Novom Vinodolskom, ali ne želim vjerovati da je to bio upravo cilj. Isto tako želim reći, da nisam na ovoj deložaciji vidio gospodu iz Živog zida, te velike humanitarce i borce za ljudska prva. U redu, ako je trebalo ove romske obitelji deložirati zašto se to redom ne uradi sa svim onima koji su oteli, otuđili ili gradili bespravno. Naša je obala puna bespravno sagrađenih objekata u vlasništvu stranih državljana Mađara, Slovenaca i drugih, ali prioritet je očito bilo deložirati hrvatske građane i srušiti im dom. Zanimljivo, istog dana je objekt u kojima su živjeli 3 generacije bio ... [[Govornik se ne razumije.]] i izravnat sa zemljom. Očito se nekome jako žurilo i nisu željeli da se Romi slučajno vrate tamo. Ovih i proteklih dana i objektima odnosno u prostorima u vlasništvu RH gdje pojedini najmoprimci ne plaćaju zakupnine niti režijske troškove već godinama, ali im se ništa ne dešava jer imaju zaštitu određenih državniskih dužnosnika. Deložaciji je prisustvovao veliki broj pripadnika interventne policije kao da se radi o nekim ... [[Govornik se ne razumije.]] kriminalcima. Nakon što su izbačeni iz svog doma, jednostavno su se našli na cesti bez da imaju ikud ići. Ne znam, možda bi pravo rješenje bilo da se utabore ispred zgrade gradske vlasti da budu tamo sve dok grad ne ispuni svoja zakonsku obavezu, a to je da zbrine o osobama koje su socijalno ugroženo i ostanu bez doma. Ružno i sramotno što su gradske i državne institucije dozvolile da se ovo dogodi i da se ljudima ne nađe smještaj. Nitko tu ne traži ništa osim ono što zakon pripisuje, ali kad jedinice lokalne samouprave krše zakonske propise, onda to nikog osobito ne ... [[Govornik se ne razumije.]] ali ako jedan Rom ukrade čokoladu, onda je to odmah na svim naslovnicama. Ne znam niti jednog Roma da je ukrao milijune, ali smo ovih godina vidli podosta onih koji su ukrali desetak milijuna kuna i slobodno se šeće Hrvatskom ili susjednom BiH. Kao saborski zastupnik pomoći ću ovom prilikom koliko god mogu, stoga sam za sutra sazvao hitan sastanak na kojem vjerujem da će se pojaviti predstavnici institucije koje sam zvao, Ministarstvo prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine, Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike, Središnji državni ured za obnovu i stambeno zbrinjavanje, pučku pravobraniteljicu, pravobraniteljicu za djecu, Ured za ljudska prava i prava nacionalnih manjina i grad Novi Vinodolski. Ja ne mogu kao zastupnik obavljati tuđi posao i pronaći ovim obiteljima krov nad glavom, [[Upadica: Hvala.]] ali mogu posredno pomoći pri traženju rješenje kao što sam uvijek radio kad su u pitanju pripadnici romske nacionalne manjine [[Upadica: Hvala.]] i kao što ću uvijek i dalje raditi. Hvala.
Prelazimo na kao što smo jutros odlučili na objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću, drugo čitanje, P.Z. br. 279; - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, drugo čitanje, P.Z. br. 280 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik Juro Martinović. Izvolite. Prije toga ćemo imati stanku koju je zatražila poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Zastupnici i zastupnice. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija u ime kluba stranke Centar i GLAS. Naime, ja bih ovog puta apelirala na sve zastupnike koji nisu dio vladajuće većine da se suprotstave ovim zakonskim prijedlozima. DSV i DOV trebali bi biti kičma pravosuđa, dakle tijela koja su zadužena za postavljanje, za kontrolu rada i za razrješenje pravosudnih dužnosnika. Za sve one naše građane koji misle da je pravosuđe HDZ-ovo nije ono HDZ-ovo zato što su suci HDZ-ovi pa sude u predmetima u korist HDZ-a, pravosuđe je HDZ-ovo zato što je HDZ osmislio institucionalni kroj tog pravosuđa i osmislio ga je na krivi način. DSV, DOV treba transformirati na način da to budu uistinu neovisna tijela, prava kičma pravosuđa, a ne uzica kojom dirigira izvršna vlast, a to je ono što imamo sada. Uveli smo sigurnosne provjere kao sredstvo manipuliranja nad neovisnošću sudaca, nismo ojačali sustav provjere imovinskih kartica nego smo ga dodatno oslabili time što smo u zakon uveli odnosno otklonili obavezu da se imovinska kartica državnih odvjetnika podnosi i na kraju mandata odnosno po prestanku obnašanja dužnosti. Pa što radite? Kuda to vodi? Uveli ste mogućnost da državnom odvjetniku kojem je izrečena sankcija razrješenja od obavljanja dužnosti može mu izreći uvjetnu osudu. To je, to je doslovno najveći udarac na neovisnost pravosuđa, na integritet pravosudnih dužnosnika koji ne mogu biti u nekom razdoblju kušnje. Onaj državni odvjetnik koji je zaslužio da ga se razriješi, momentalno iz državnog odvjetništva mora biti otklonjen, a ne da mu se da još neko razdoblje da vidimo hoće li biti ponovno u nekom prekršaju kojega čini nedostojnim obavljanja takve važne dužnosti. Uništili ste pravosuđe, zaustavite to.
Hvala. Hvala lijepa. Imamo još jedan zahtjev za stanku, poštovani zastupnik Bulj u ime svog kluba.
Hvala lijepo. U ime kluba Mosta tražim stanku od 10 minuta na ovu vrlo bitnu temu. DOV i sudbeno vijeće bi tribali biti stup i temelj neovisnog pravosuđa, međutim mi imamo problem u RH što su pravosudna tijela tj. ljudi koji upravljaju tim sustavima dokazano u puno navrata bili oni koji, ne puno navrata nego najčešće narod u koji nije imao povjerenje. Pet osnovnih, pet najvećih stvari koje narod zamjera to su pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe. Oni su ne samo kao djelatnici sustava DOV-a tu da rade tvoj posao kao neovisna tijela neovisno od Andreja Plenkovića koji more telefonom nazvati državnog odvjetnika ili ne znam koga u svakom trenutku i dirigirati tko, šta, kada treba poduzeti. Državno odvjetništvo, sudbeno vijeće to su tijela koja bi morala biti stožena pravosuđa i legalnosti, legitimnosti, a naravno prije svega povjerenja hrvatskoga naroda. Hrvatsko gospodarstvo se raspada zbog pravosuđa i nepovjerenja u pravosuđe. I to je ono što sam rekao kada je ovdje bio jednom Đuro Sesar da je pravosuđu najviše vremena, najveći protok vremena bi bila potrebna kesa. Sve je ovisilo o kesi, ko veću kesu da tu je pravosuđe bilo na njegovoj strani. Zbog toga ozbiljnosti ove pozivam vas da se uozbiljite i da državu stavite na pravne temelje, a ne na temelje ovisnosti o Andreju Plenkoviću ili bilo kome. Hvala lijepo.
U ime Kluba Socijaldemokrata stanku je zatražila i poštovana zastupnica Nađ, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče HS. Tražim stanku u ime Kluba Socijaldemokrata u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom razmotrili činjenicu da građani imaju sve manje povjerenja u pravosuđe i neovisnost pravosuđa od utjecaja izvršne vlasti i s pravom se pitamo kako je moguće da nam se odbjegli osuđenici nude kao reformatori hrvatskog pravosuđa koji ukazuju na korupciju u tom sustavu i kako je uopće moguće da su šmugnuli u BiH dakle oba brata i jasno je da im je to bila jedina opcija da se spase od rešetki u RH, dakle ova dva Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o DOV i DSV smatramo da neće pridonositi povećanju građana u povjerenja u pravosuđe. Hvala lijepa.
Stanku je zatražio i Klub zastupnika suverenista, pa će poštovani zastupnik Sačić obrazložit.
Hvala vam lijepo. U ime Kluba Hrvatskih suverenista tražimo također stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom ukazali na doista jednu diserpancu u predlagačevim stavovima oko izmjena postojećih Zakona o DSV i DOV gdje s jedne strane i vidimo određene pozitivne pomake, al s druge strane doista kao da su se trudili nigdje, ovdje komparativno pokušavao sam pronaći slična rješenja u nama susjednim zemljama, nigdje nema da nešto slično da bi državni odvjetnik nakon mandata trebao zaboraviti odnosno bez ikakve obaveze nastaviti posao bez da priloži tu svoju imovinsku karticu, s druge strane isto tako ovaj u DSV-u postoje odredbe koje zgražavaju hrvatsku javnost, a one se odnose na to da nam može sudit sudac da ga ne trebamo suspendirat ako se protiv njega vodi postupak u trajanju duljem od 5.g., pa ljudi moji znate kolika je razlika od kazne i prekršaja u trajanju od 30 dana do 5.g. što sve u to stane i takav sudac da nam sudi ili takav državni odvjetnik da nas tuži, to je sramotno, povucite to.
U ime Kluba HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Katičić koji je isto zatražio stanku.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege i u ime Kluba HDZ-a zatražit ćemo pauzu u trajanju od 10 minuta kako bi se dodatno konzultirali o predloženim konačnim prijedlozima zakona u ovoj objedinjenoj točki, a to se radi o Konačnom prijedlogu Zakona o DSV i Zakona o DOV. Naravno, u javnosti se uvijek i od oporbe kritizira činjenica da je percepcija hrvatskog pravosuđa loša, kada se krene u tom smjeru da se uvode novine koje se kreću prema činjenicama odnosno i konkretnim argumentima da se uvode nove digitalne tehnologije i elektronički upisi, pa evo i jučerašnji, doka tome je i jučerašnje dodjeljivanje sredstava, bespovratnih sredstava iz EU iz programa NPOO-a u kojem je područje koje se zadire u hrvatsko pravosuđe ogromno i donijet će revolucionarne promjene. Naravno kad se gleda segmentirano onda se može čuti razno razne prigovore, međutim pravosuđe je kompleksno i kao takvo mora imati sveobuhvatni pristup. Mislim da se to ovim predviđenim predmetima odnosno i ovim zakonskim predmetima koji su danas u našoj točki i ostali koji su bili i … [[Govornik se ne razumije]] zadnjih mjesec dana ili dva na dnevnom redu ovog cijenjenog doma od ZPP-a, ZTD-u, Zakona o javnim bilježnicima do sutrašnje rasprave o Zakonu o izmjenama i dopunama zemljišnih knjiga jasno ukazuje da se radi na sveukupnom rješenju kako bi učinkovitost hrvatskog pravosuđa koje je po mom skromnom mišljenju i ovako dosta dobra bila još bolja na dobrobit svih hrvatskih građana zbog kojeg … [[Govornik se ne razumije]] i pravosuđe i postoji, hvala vam lijepo.
Hvala. Naravno sve stanke su odobrene, a sukladno čl. 293.b. mi ćemo nastaviti, pa ću sad zamoliti onda u ime predlagatelja državnog tajnika Ministarstva pravosuđa i uprave poštovanog Juru Martinovića da u ime predlagatelja da obrazloženje.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici, pred vama su izmjene i dopune Zakona o DSV i Zakona o DOV kojima se želi osigurati učinkovitiji rad oba vijeća, unaprijediti postupke imenovanja pravosudnih dužnosnika, te povećati njihovu odgovornost i transparentnost. Izmjenama Zakona o DSV sucima visokog kaznenog suda omogućuje se da budu kandidati na prvim izborima za članove vijeća iz reda sudaca koji će se provesti nakon stupanja na snagu ovog zakona što bi im inače bilo onemogućeno zbog propisanog uvjeta obnašanja sudačke dužnosti u sudu određene vrste najmanje 5.g., a koju je diskriminaciju potrebno otkloniti s obzirom na početak rada visokog kaznenog suda. Radi povećanja transparentnosti postupaka izbora članova vijeća iz reda pravosudnih dužnosnika propisuje se obveza dostave životopisa kandidatima, kandidata uz kandidaturu i njihova objava uz utvrđene kandidacijske liste na mrežnim stranicama Vrhovnog suda RH odnosno Državnog odvjetništva RH. Izmjenama Zakona o DOV propisano je i umanjenje obveza u obavljanju državno odvjetničke dužnosnike za zamjenike državnih odvjetnika koji su članovi DOV i to za predsjednika za 75%, a za članove 20% kako bi se potaknuo i omogućio učinkovitiji rad Državnoodvjetničkog vijeća te provela usklađivanje s rješenje koje već duže vrijeme postoji u odnosu na suce izabrane za članove Državnog sudbenog vijeća. Kako bi se administrativno rasteretilo Državno sudbeno vijeće izostavlja se obveza vođenja očevidnika sudaca kao i pružanje tehničke potpore radu povjerenstva za izbor članova vijeća koje djeluju pri Vrhovnom sudu. Odsad će administrativnu potporu radu povjerenstva pružati Vrhovni sud. Postupak planiranja popunjavanja sudačkih mjesta vremenski se skraćuje s dvije na jednu godinu kako bi se što realnije utvrđivale potrebe popunjavanja sudova. Radi veće transparentnosti i dostupnosti javnosti ovim prijedlozima zakona propisuje se i obveza objave plana popunjavanja slobodnih sudačkih i zamjeničkih mjesta te njihova izmjena na, njihovo izlaganje na mrežnim stranicama ministarstva i vijeća. U postupcima imenovanja pravosudnih dužnosnika u prvostupanjska pravosudna tijela odredbe ovih zakona usklađuju se sa predloženim izmjenama Zakona o pravosudnoj akademiji u odnosu na rad Državne škole za pravosudne dužnosnike. Stoga će ulazak u pravosudne dužnosti za kandidate koji su u trenutku prijave savjetnici u pravosudnim tijelima posebno vrednovati ocjenjivanjem njihovog rada u svojstvu savjetnika. Dorađuju se odredbe o institutu imenovanja i premještaju. Preciznije se uređuju uvjeti za imenovanje osoba u sudove i državna odvjetništva prvog stupanja i to samo iz reda onih koji već ne obnašaju pravosudnu dužnost. Institut premještaja dodatno se uređuje na način da u drugo pravosudno tijelo istog stupnja može biti premješten samo dužnosnik koji tu dužnost obavlja najmanje 3 godine. S ciljem postizanja veće objektivnosti i transparentnosti postupaka trajnog premještaja propisuju se i posebni postupci koji se sastoje od utvrđenja ispunjenja sudačke dužnosti odnosno ocjene obnašanja državno odvjetničke dužnosti i razgovora pred vijećem. Radi postizanja veće učinkovitosti instituta privremenog upućivanja sudaca na rad u druge sudove povećava se moguće vrijeme upućivanja s najviše 4 godine na 8 godina. Postupak imenovanja dužnosnika u viša pravosudna tijela uređuje se na način da se imenovanje omogućuje i osobama koje su ranije obnašale pravosudne dužnosti uz posebnu pisanu provjeru znanja. Izostavlja se ograničenje vijećima da na razgovor ne zovu kandidate koji su ocjenom obnašanja dužnosti ostvarili manje od 130 bodova. Najveći mogući broj bodova koji se može ostvariti na razgovoru pred vijećem povećava se s 15 na 20 te se povećava krug najboljih kandidata između kojih se može izvršiti izbor s 10 na 15 kako bi se ojačala uloga vijeća u postupku imenovanja. Izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću katalog stegovnih dijela uvodi se novo stegovno djelo nedavanja suglasnosti za provođenje sigurnosne provjere. Redefinira se stegovno djelo neurednog obnašanja dužnosti na način da se dužnost ispunjenja okvirnih mjerila povećava na 100. Sad su se okvirna mjerila smatrala ispunjena kad je sudac ostvario 80% sudačke norme. Uz to nastup zastare zbog nepoduzimanja radnji u postupku bez opravdanog razloga jasno se utvrđuje kao stegovno djelo neurednog obnašanja dužnosti. Kada je riječ o postupcima imenovanja zamjenika glavnog državnog odvjetnika iz reda kandidata koji je obnašaju pravosudnu dužnost uvodi se element pisane provjere znanja kao i suce. Time će se objektivnije vrednovati sposobnosti kandidata. Predloženim izmjenama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću uvodi se više različitih novčanih kazni u stegovnim postupcima koji se vode protiv zamjenika državnih odvjetnika. Uvodi se mogućnost uvjetne osude te njezinog opoziva, a radi veće učinkovitosti rada vijeća u provedbi stegovnih postupaka uvodi se mogućnost imenovanja posebnog stegovnog vijeća koje utvrđuje činjenice i izvještava vijeće o utvrđenim činjenicama. Propisuje se da je nedavanje suglasnosti za provedbu sigurnosne provedbe osnova za razrješenje dužnosti zamjenika državnog odvjetnika. Radi uklanjanja nejasnoća dodatno se uređuje postupak utvrđenja okolnosti prestanka dužnosti i razrješenja državnih odvjetnika. U postupcima imenovanja predsjednika sudova i državnih odvjetnika ponovo se omogućuje imenovanje istih osoba više od 2 puta ako to nije uzastopce ali uz uvjet prethodnog obnašanja dužnosti suca odnosno zamjenika najmanje toliko vremena koliko je osoba obnašala dužnost čelnika pravosudnog tijela. Radi veće učinkovitosti postupaka provjere te utvrđenja razmjernosti prijavljene i stvarne imovine pravosudnih dužnosnika u postupcima kontrole podnesenih izvješća o imovini posebno se propisuje obveza dostave traženih podataka od strane Porezne uprave Ministarstva financija bez odgode kako bi se ovom zakonskom osnovom propisao izuzetak od obveze čuvanja porezne tajne što je dosada bila zapreka za dostavu traženih podataka. Kao neodgovarajuća obveza s obzirom na stalnost i trajnost dužnosti državno odvjetničkih dužnosnika izostavljena je obveza podnošenja izvješća o imovini po prestanku dužnosti koja ne postoji i u odnosu na, u odnosu na suca. Državnoodvjetničko vijeće i Državno sudbeno vijeće važna su tijela koja odlučuju o imenovanju i razrješenju pravosudnih dužnosnika. Zakonskim promjenama koje su pred vama dodatno će se povećati kvaliteta rada tih vijeća i osigurati kvalitetniji mehanizmi koji će osigurati da pravosudni sustav bude efikasniji, kvalitetniji i odgovorniji. Hvala vam na pozornosti.
Hvala lijepa, molim vas da ostanete ovdje jer ima cijeli niz replika, neke od njih su bile već i prije nego što ste progovorili. Krenimo redom. Prva poštovana zastupnica Vidović Krišto. Izvolite.
Britanski ministar pravosuđa David Wolfson podnio je ostavku preuzimajući odgovornost za zakonske propuste svoga premijera Borisa Johnsona. To se inače zove odgovornost. Ministar Malenica i vi, njegovi pomagači već treću godinu vodite resor pravosuđa koji se doslovno raspada. DORH tek nakon 5 godina o početka afere Agrokor podiže optužnicu protiv Todorića i njegovih pomagača, a kao što znamo u roku od 3 godine treba biti donesena pravomoćna presuda. A javno je pak objavljena činjenica kako je na pokušaj bivše DORH-ove zamjenice Mirele Alerić Puklin da iznese činjenice o protuzakonitom zataškavanju afere Borg u koju je uključen vaš šef Plenković istražitelj USKOK-a isključio mikrofon. Kakav pravosudni skandal se mora dogoditi da vi iz ministarstva podnesete ostavku? Jer poznata je činjenica da pravosuđe razara Hrvatsku.
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, dakle konkretne spise niti mogu kao predstavnik izvršne vlasti komentirati. A što se tiče postupaka, ja vam moram reći da je demokracija, vladavina prava, da su instituti na kojima se demokratska društva zasnivaju svi ti postupci ali i ljudska prava u tim postupcima. Dakle, moramo štiti pravni poredak, moramo štititi demokratske standarde ali i ljudska prava osoba protiv kojih se postupci vode. Najlakše bi to bilo provoditi bez tih standarda, onda bi sve moglo teći brzo i za godinu dana donositi odluke. Dakle, hoću vam reći pravni poredak podrazumijeva poštivanje procedura, podrazumijeva poštivanje stranaka, ljudi u postupku bili oni osumnjičeni, okrivljeni, optuženi ili svjedoci.
Zastupnica Vidović Krišto digla je povredu Poslovnika. U čemu je on povrijeđen?
Povrijeđen je članak 238. jer vaš odgovor koji nije odgovor je usput i vrijeđanje zastupnika, ali i hrvatskih građana. Vi govorite o vladavini prava i na čemu se ona temelji. Ona se gospodine Martinoviću temelji prije svega na poštivanju zakona. Treba se zakona držati kao pijan plota, a ne vaš način shvaćanja prava da se ne treba zakona držati kao pijan plota i tu leži temeljni problem i to vi zastupate i to jest razlog zašto pravosuđe razara Hrvatsku.
To je i vi znate bila replika, pa temeljem članka 240. stavak 1. dobijate drugu opomenu. Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući, poštovani državni tajniče Martinović. Ono što možemo vidjeti između prvoga čitanja i današnjega konačnoga prijedloga zakona vidimo da se napravio pomak vezano za povećanje učinkovitosti postupaka provjere, te utvrđivanja razmjernosti prijavljene imovine i stvarne imovine državnih odvjetnika i njihovih zamjenika, odnosno dana je mogućnost Državnoodvjetničkom i Sudbenom vijeću da mogu podnijeti zahtjev Poreznoj upravi Ministarstva financija i drugim nadležnim tijelima da provedu postupak utvrđivanja stjecanja imovine i da o rezultatima toga postupka moraju izvijestiti vijeća kako bi se utvrdila ne samo točnost, nego i razmjernost. Pa s obzirom na tu promjenu čime su osnažena dakle vijeća, odnosno napravljena je bolja, bolji način provjere malo da kažete o tome. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam uvaženi zastupniče. Dakle, demokracija je i to da različito mislimo o institutima koje uvodimo ovdje. Dakle, mi koji smo predlagali ovaj zakon, a to je Ministarstvo pravosuđa ga je pripremalo, ali Vlada ga predlaže vama sigurno smo u tom segmentu apsolutno postupali bez ikakve fige u džepu. Dakle, mi smo taj institut transparentnosti učinili, on je kao prvo za pravosudne dužnosnike uveden u zadnjih godinu i pol dana. Sada ga dakle, osnažujemo dodatno da uvodimo ovim zakonom obvezu onih tijela koja raspolažu podacima, a to je primarno Porezna uprava Ministarstva financija da mora na poziv ova dva vijeća dostaviti podatke za konkretnu osobu za koju se vrši provjera.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Imam jednu minutu pa se ne obraćam vama nego hrvatskoj javnosti i onim saborskim zastupnicima koji nisu dio HDZ-ovog jednoumlja. Dakle, dok se ne promijeni kroj institucija koje je zamislio HDZ Hrvatska naprosto ne može naprijed, a evo šta u ovom slučaju ne valja. Državnoodvjetničko vijeće u suštini između ostalog zaduženo je za regrutiranje novih državnih odvjetnika, za njihovo imenovanje i uvlačenje u sustav. U sastavu državnog odvjetnika su, Državnoodvjetničkog vijeća su između ostaloga i dva saborska zastupnika. U postupku izbora i imenovanja između ostalog provodi se provjera, pisana provjera znanja. To u pravilu znači izrada jedne radnje primjerice pisanje optužnice ili pisanje rješenja o istražnom zatvoru odnosno prijedloga za istražni zatvor. Sad zamislite tko to kontrolira? Saborski zastupnik. U konkretnom slučaju to su sada Hasanbegović i Ermina Lekaj Prljaskaj. Sad zamislite koje bi znanje Hasanbegović teoretski mogao imati da može provjeriti …
Hvala vam lijepa. Imate potrebu nešto za reći državni tajniče?
Uvažena zastupnice, dakle unatoč tome što se niste obraćali meni, ali ja vam moram reći da vi to dobro znate da i u jednom i u drugom vijeću sjedi sedam profesionalaca. Dakle, dva političara jedan iz oporbe, jedan iz vladajuće strukture i dva sveučilišna profesora. Naravno, normalno je odgovarajuće pravničke struke. I ako tamo imamo ta dva političara možete si mislit u tom stručnom smislu kakav je njihov utjecaj na izbor kadrova. Moramo se složiti s tim da je beznačajan osim ako ne mislite na nekakve zaobilazne kanale koje zakonodavac ne predviđa, koji su mogući ali ja o njima ne želim govoriti. Dakle, zašto bi govorili o nečemu što je vaša fikcija i vaša pretpostavka.
Poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče ovim izmjenama zakona DSV će u skladu sa Zakonom o sudovima provoditi stegovni postupak za neispunjenje norme sudaca. Do sada je to bilo propisano da moraju ispuniti 80% norme, a sada je to 100% kako bi se povećala učinkovitost sudova. Tako se kaže. Jedna od teza koja tome ne ide u prilog je ona da ovako postavljen sustav norme sprječava i racionalnu podjelu poslova, jer bi logično bilo da najiskusniji suci koncentrirano rade svoj rad na najtežim predmetima. Ali to nije moguće, jer moraju trčati za normom. Moje je pitanje vama koliko je normiranje predmeta utjecalo na kvalitetu rada pravosuđa, jer na kvantitetu je. Imamo egzaktne brojke. Ali da li Ministarstvo pravosuđa ima saznanja koliko je utjecalo na samu kvalitetu donošenja presuda. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, dakle posao izvršne vlasti i vas kao saborskih zastupnika je da našoj sudbenoj vlasti Državnoodvjetničkoj vlasti koje su snažno po našem Ustavu i po zakonima neovisni napravimo što kvalitetniji pravni okvir kako bi oni služili onoj temeljnoj svrsi, a to je da budu pravedni, da hrvatski građanin, hrvatski poduzetnik pred njima može dobiti adekvatnu zaštitu i adekvatnu pravdu. Činimo napore da u tom pravcu napravimo boljitke. Uvijek kada se nekakav novi institut, a ovo nije novi, dakle i do sad se sudilo pred DSV-om i DOV-om onima koji su prekršili normu, dakle sada smo to digli sa 80 na 100 upravo radi te percepcije koju skupa sa svima vama želimo popraviti, a sigurni smo da to neće biti nikakva haranga i hajka na suce, ali moramo poslati poruku građanima da želimo [[Upadica Reiner: Hvala.]] da se norme izvršavaju.
Poštovani zastupnik Lerotić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Naime, problem pravosuđa je veliki i povjerenje u pravosudni sustav je definitivno premali od strane hrvatskih građana i to se često navodi kao jedan od glavnih razloga zašto ljudi i odlaze iz ove države. Naime, po važećem zakonu koji je od 1.1.2020. državni odvjetnici i njihovi zamjenici u roku od 30 dana od stupanja na dužnost moraju podnijet svoju imovinsku karticu i isto to učiniti u roku od 30 dana od kad im dužnost završi. Ovim izmjenama i dopunama zakona više ne moraju podnijeti imovinsku karticu u roku od 30 dana od kad ima dužnost završi, a moraju na početku, pa je potpuno nejasno zašto uopće kad već brišete na kraju, zašto uopće moraju sad podnijet na početku i koja je to intencija da se to događa ako ne možemo usporedit početno stanje i završno stanje? I da li smatrate da se tim izmjenama ide na ruku toga da se poveća povjerenje u pravosuđe?
Poštovani državni tajnik.
Uvaženi zastupniče, ne ide se nikom na ruku jednostavno ovo je funkcionalna stvar, funkcionalno rješenje u zakonu s obzirom da ti ljudi odlaskom izlaze iz ingerencije DOV-a i državnog, dakle odlaze iz njihove ingerencije. Ne gasi se mogućnost da nadležna tijela ove države i dalje provjeravaju to, dakle mi imamo u Poreznom zakonu nekakav famozni čl. 63. koji govori također o nesrazmjeru. Dakle oni ovdje više ne mogu doć pod stegovni udar DOV-a nakon što im je prestala dužnost državnog odvjetnika i iz tih razloga je to uklonjeno kao nefunkcionalno.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, poštovani državni tajniče govoreći o izmjenama Zakona o DSV-u i proširenju stegovnih mjera čini mi se da je u ovom prijedlogu propušteno regulirati odugovlačenje suca s postupanjem u pojedinačnom predmetu, konkretno kada se radi o primjeru kada suci više od godinu dana trebaju od trenutka primitka tužbe za određivanje datuma pripremnog ročišta. Znamo da se takve situacije često događaju u praksi, pa zašto nismo to ovim prijedlogom obuhvatili? Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Kolegice Vukovac, ne može zakonodavac jednostavno riješiti sve ono što je u životu moguće da se dogodi. Dakle, vi kao pravnica koja ste i po sudnicama odlazili ja to znam, ali i ja sam godinama kao odvjetnik išao po sudnicama, znam da takvih ne zloporaba nego takvih situacija ima kod loših sudaca rekao bih. No, postoje procesni alati dakle i u odnosu na predsjednika suda u odnosu na naknadu štete za sporost pravosuđa, postoji niz alata oni dakle mi koji smo radili ove zakone smatrali smo da takvoj jednoj intervenciji procesnoj nije mjesto ovdje, ali bi se to sigurno može podvest pod stegovno djelo neurednog obnašanja sudačke dužnosti.
Poštovani zastupnik Sačić.
Poštovani državni tajniče. Kao dugogodišnji pravosudni dužnosnik i odvjetnik posjedujete znanja koja vas čine relevantnim sugovornikom pa me interesira, osobito iz onog drugog sustava, pa me interesira kako tumačite i zašto, koja je to političko pravna podloga, koja je to generalno preventivna intencija da se jednostavno da ste digli razinu zadržavanja i državnih odvjetnika i sudaca na sudačkoj … državno odvjetničkoj dužnosti bez obzira što je protiv njih pokrenut postupak kazneni za kazneno djelo od pet godina ili teži, a s druge strane imamo policajce, carinike, državne službenike koje čak za moralna za djela moralno deontološko, etički ako naruše pravila budu suspendirani, čime se to opravdava?
Poštovani državni tajnik.
Uvaženi zastupniče. Ako se tako stvar postavi ona djeluje na stanovit način grubo i ja bi se složio sa vama, međutim vas sam u više navrata u saboru slušao kada govorite o vladavini prava, ali kada naglašavate prezumpciju nedužnosti, nevinosti, dakle ne zagovaram bilo kakvu nejednakost bilo koga u odnosu na bilo koga. Ali vi morate znati da imamo mi ozbiljnih zapriječenih kazni za djela iz prometna za razna druga kaznena djela, da li bi bilo društveno opravdano da te ljude suspendiramo da ne rade svoj posao, a oni ga mogu radit? Procjena je u svakoj situaciji DSV odnosno Državnoodvjetničko vijeće može u takvoj situaciji reagirati i spriječiti da se on pojavljuje u sudnici na bilo kojoj strani ukoliko bi to smatrao društveno neopravdanim. No, ne zagovaram, slažem se s vama da nejednakosti trebamo ukloniti iz pravnog prometa.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče. Evo u odnosu na prvo čitanje dopunjena je odredba po kojoj će svi oni kandidati koji pristupaju intervjuu, da to tako kažemo pred DOV-om i DSV-om biti, objavljena će biti lista transparentno tako da se vidi broj bodova svih onih koji pristupaju i mislim da je to dobro jer neće svi biti pozivani na intervju nego samo oni koji imaju šanse da budu izabrani ozbirom na konačni broj bodova koji mogu ostvariti. Međutim, ono što me zanima i oko čega je bilo i nekih prijepora, uvodimo stegovno vijeće koje može samo provoditi stegovni postupak na način da utvrđuje samo činjenice, o njima izvještava DOV odnosno DSV koji onda donosi odluku. Zanima me, tu će sigurno ubrzati postupke, ali da li će DOV koji konačno i po svojoj ustavnoj nadležnosti odlučuje na taj način ipak biti uskraćen za onaj neposredni dojam sa samih saslušanja [[Upadica: Hvala.]] i da li će to utjecati na kvalitetu? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice i kolegice, dakle tu se išlo za, također za funkcionalnošću. Ako bi se pred Državnoodvjetničkim vijećem pojavio veći broj predmeta, dakle i to vijeće koje se zagovara po zakon da se može oformiti su članovi Državnoodvjetničkog vijeća. Dakle, oni bi na stanovit način proučavali desetak spisa, utvrđivali činjenično stanje i brifirali vijeće koje će onda u konačnici odlučivati. Ne uzima se to iz nadležnosti u stvari, vijeće čine si oni, svih 11 članova. Dakle, bit će stanoviti izvjestitelji. To je uobičajeno svugdje u pravnim postupcima. Dakle, ja sam bio član upravnog tijela Hrvatske odvjetničke komore, tamo smo imali također čovjeka izvjestitelj koji je 20 i nešto ljudi upoznavao sa činjeničnim supstratom i predlagao zauzimanje stajališta, a onda su oni u konačnici kao što će i ovo biti slučaj odlučivat o tome da li će utvrditi prekršajno djelo i da li će utvrditi dakle sankcije za to.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, dakle neću reći nikakvu novost ako kažem da sa stanjem u pravosuđu generalno nismo zadovoljni. Nismo zadovoljni ni mi s ove strane, a nisu zadovoljni ni oni koji su akteri jer kad malo pogledamo ankete koje jesu one pokazuju da je nezadovoljstvo svo, najnezadovoljniji su u konačnici građani. Prema tome, kad idete u nekakve izmjene i dopune zakona kao što su ove izmjene i dopune zakona nekako očekujemo nekakav iskorak naprijed. Očekujemo korak naprijed. Vi ovdje govorite često i obrazloženju na replike o formi. O formi koji to sve, za koju ste se odlučili, o formi kakva je, a mene zanima, zanima iz te forme koji ćemo mi sadržaj dobiti, koji taj iskorak. Dakle, da nam probate reći u 2-3 rečenice koji taj iskorak će biti važan i bitan ovim izmjenama i dopunama zakona kojim ćemo omogućiti da nam stanje u pravosuđu bude bolje jer [[Upadica: Hvala.]] nažalost dolazimo [[Upadica: Poštovani državni tajnik.]] često do onog dijela gdje je nestao čovjek, a ovdje gdje je nestao sadržaj.
Hvala vam lijepa, hvala. Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, ne pravnici nego filozofi kažu da je forma jamstvo sadržaju. Dakle pa je forma u tom smislu i važna. Koje boljitke mi ovdje vidimo? Dakle, mi ih vidimo, ja sam ih prezentirao, onaj tko ih hoće vidjeti može ih vidjeti. Onaj tko neće naravno može vidjeti samo loše strane. Ali mi smo i ovim izmjenama učinili taj postupak imenovanja, premještaja, dakle upućivanja u rad u druga pravosudna tijela iste razine učinili primarno transparentno. Mi smo prije nekoliko godina uveli imovinske kartice za pravosudne dužnosnike što nije uvedeno jako dugo. Ali moram vam reći da neovisno ova dva vijeća je, ja slobodno mogu reći ponos naše demokracije. Ja sam bio u posjeti pravosudnih sustavima nekih država članica EU, oni tu stvar imaju lošije riješenu nego mi u smislu da su njihova ovakva vijeća [[Upadica: Hvala.]] puno više vezana za izvršnu vlast nego naša.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Evo ja bi samo kratko da pojasnite i nama i javnosti. Znači državni odvjetnik i sudac mora napraviti kazneno djelo duže od 5 godina da ne bi, da bi, ne bi više bio na tom mjestu. A ovo ispod 5 godina? Šta ovo ispod 5 godina? Znači do 5 godina zatvora može nam suditi, može nas privoditi, može nas procesuirati, može nas, nisu mi jasni i za suce govorim i za državne odvjetnike. Ako možete pojasniti evo ove članke koje imate ovdje jel je nejasno da će nama suditi i nama istragu voditi ljudi koji su osuđeni do 5 godina zatvora. Jedino od 5 godina zatvora oni će [[Upadica: Hvala.]] daj malo pojasnite to.
Poštovani državni tajnik.
Uvaženi zastupniče Bulj, dakle mislim da ste miješali one protiv kojih se vodi postupak, na kraju ste rekli oni koji su osuđeni. Dakle, tako da ja nisam siguran što ste vi mene pitali, da li za one koji su osuđeni ili za one protiv kojih se vodi postupak. Za one koji su osuđeni naravno da ne mogu biti više, više nisu dostojni za sudačku ni državno odvjetničku dužnost. Kod vođenja kaznenih postupaka tu je specifična situacija u odnosu na vrstu kaznenog djela za koje se osoba sumnjiči. Maloprije sam uvaženom zastupniku također odgovorio da presumpcija nevinosti, mi nju svi volimo pozivati reklo bi se onda kad nam odgovara. U ovoj situaciji i te ljude štiti presumpcija nevinosti, a funkcioniranje sudbene vlasti i državno odvjetničke vlasti je jedna važna društvena, društveni interes i ovo je upravo u tom pravcu. No, naravno budite bez brige niti predsjednik suda, niti čelni čovjek državnog odvjetništva neće dopustiti da mu osoba za koju od smatra da nema dostojnost da u tom trenutku tu dužnost obnaša da će to obnašati. On će tražiti od DSV-a, a ima niz alata da ga može [[Upadica: Hvala.]] suspendirat do daljnjega.
Hvala, gospodin Bulj, ne, da, gospodin Bulj povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povreda Članka 238., ja sam rekao jasno. Što je to da ovaj može provoditi postupak ako je do 5 godina zakona se protiv njega vodi procesi zatvora, a ovi od 5 ne može. Znači nama će suditi i državni odvjetnik provoditi će mjere nad nama oni koji se, to je isto, onda kakva je to jednakost, od čega ste onda uhitili ove ministre. Znači šta su ovi suci i državni odvjetnici, Bogovi na zemlji. Ja znam da mora biti neovisno [[Upadica: Hvala, vrijeme, vrijeme.]] ali međutim ovo je presedan, ja ne znam ima li ovo igdje drugdje.
Bila je replika, opomena molim, bila je replika. Gospodin Jakšić replika.
Poštovani gospodine Martinoviću u raspravi iliti u javnom savjetovanju izmjena Zakona o DSV-u dosta se uključilo ljudi koji rade u državom odvjetništvu. I postavljali su pitanje Članka 51. stavka 2. koji se mijenja i glasi da za suca općinskog, trgovačkog i upravnog suda može biti imenovana osoba koja je završila Državnu školu za pravosudne dužnosnike i koja ne obnaša pravosudnu dužnost. Da li to nije možda malo pre rigidno, da ne kažem i diskriminatorno jer po ovome ispada da recimo zamjenici državnih odvjetnika se neće moći više nikad javiti na natječaj da bi bili suci?
Hvala. Odgovor.
Uvaženi zastupniče. Dakle, ti instituti koji reguliraju ulazak u pravosudne dužnosničke vode su društveno problematizirani zadnjih desetak, 15 godina i smatram da postoji opravdani interes stručne primarno javnosti, ali i opće javnosti da se taj institut uredi na jedan dobar i kvalitetan način. Dosadašnji predlagatelji zakona i dosadašnje vlade koje su imale tu zakonodavnu inicijativu i sabor je usvajao imale su ovakav stav koji se ne slaže sa vašim stavom. Ja osobno mislim da bi sustav trebalo učiniti tako da on bude dostupan najkvalitetnijim kadrovima, da se razviju alati koji će omogućiti provjeru te kvalitete i da onda zaista i u državnom odvjetništvu, ali i u sudovima imamo najbolje ono što naše društvo može ponudit.
Hvala. Gospodin Zekanović.
Poštovani državni tajniče. Evo slušam sve replike i interesantno je i kako su svi zaboravili najveću aferu vezano uz državno odvjetništvo zadnjih nekoliko godina, a to je bila afera vezana uz glavnog državnog odvjetnika Dražena Jelenića. Da podsjetim sve nazočne, on je on više nije državni odvjetnik, glavni državni odvjetnik jer je bio član masonske organizacije. E sad to jedna onako dosta bila specifična situacija, neću reći da mi je krivo što to nije, zapravo mi je i drago, ali je li takva situacija prevenirana odnosno predviđena ovim prijedlogom zakona? Hoće li se možda proći u nekakvu dodatnu provjeru ili nekakvo ne znam neki drugi institut da se ne dogodi slična situacija da mijenjamo državnog odvjetnika, glavnog državnog odvjetnika jer je član neke zabranjene organizacije ili organizacije koja ne odgovara našoj državi?
Hvala. Odgovor.
Uvaženi zastupniče, ja ponavljam, teško je zakonodavstvu bez obzira kakvu volju imao predvidjeti sve ono što život može donijeti. Ovaj zakon nije temeljni zakon za državne odvjetnike, mi imamo Zakon o državnom odvjetništvu koji je puno temeljitiji koji tamo te uvjete propisuje, to je materija iz tog zakona. Ali slažem se da kao društvo kroz te institucije, kroz zakone moramo imati alate što bolje da što više takvih situacija predvidimo i preveniramo.
Hvala. Gospodin Zurovec.
Zahvaljujem. Evo poštovani, prema analitikama Svjetskog ekonomskog foruma naše pravosuđe bez ikakve uvrede bilo kome ili bilo kojoj zemlji, na goroj poziciji nego što je neovisnost pravosuđa u jednom Kongu, u Siera Leoneu, u Mozambiku pa me samo zanima da li mislite da li smo možda ipak malo i zakasnili s nekim stvarima koje u svakoj privatnoj firmi u svakom privatnom poduzeću kod nas sasvim normalna stvar, bez obzira da li ste vi NKV radnik ili ste radnik sa VSS-om. Ja tek sada vidim u izmjenama Zakona o sudbenom vijeću, a i o odvjetničkom vijeću da treba priložiti životopis, pa me zanima kako su se onda ti ljudi onda izabirali, na temelju nekakvog dojma ili kako je to išlo? Zar ne mislite da malo ipak kaskamo po tome tim više što smo čak i u EU i iza Bugarske pa čak iza zemalja koje nisu u EU poput Srbije, a da ne pričamo o Sloveniji?
Hvala. Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče. Dakle, ja nisam imao priliku vidjeti te analize o kojima govorite, nisam nesklon vam ne vjerovati, dakle pretpostavljam da ste negdje te podatke vidjeli, no ne uvodimo mi ništa u ovaj naš pravni poredak u ovom segmentu po prvi puta. Dakle, provjere su i do sad postojale, dakle mislim na provjere znanja, dakle postupak je bio dosta transparentan, sad samo još snažnije to radimo i transparentnije jel se mora sve objaviti na stranicama ministarstva, stranicama vrhovnog suda i stranicama državnog odvjetništva. Dakle, dižemo kriterije u želi da popravimo to o čemu vi govorite i o čemu svi mi govorimo i što svi, ja se nadam želimo zajedno.
Hvala. Gospodin Bajs.
Poštovani državni odvjetniče, državni tajniče pardon. Kada ste pričali govorili ste o tome da mnoge države zapravo nam zavide na našim zakonskim rješenjima, neovisnosti pravosuđa, rješenju DSV-a i svemu što je vezano uz cijeli koncept pravosuđa. Međutim, ono na čemu nam oni ne zavide je zapravo percepcija pravosuđa u Hrvatskoj, ali i u inozemstvu. Naime, kao što znate pravosuđe se tretira gledajući kroz istraživanje javnog mnijenja na način da se to smatra jednim od najvećih problema u Hrvatskoj. To tako tretiraju u konačnici ja bih rekao i ove analize koje je spomenuo moj kolega, a to znači da smo po neovisnosti iza Mozambika, što mi se čini ipak čudnim. I da li će ove promjene dovesti do ikakvih suštinskih promjena, ne samo u percepciji nego i u stvarnosti hrvatskog pravosuđa?
Hvala. Odgovor.
Uvaženi zastupniče, dakle teško mi je sada reći, dakle da ovo sad donosi i nakon 15 dana mi ćemo biti savršena pravna država, savršeno će funkcionirati državno odvjetništvo, savršeno će funkcionirati sudovi, no mi ovim zakonskim dokumentima, ovim zakonskim izmjenama stvaramo pretpostavke za bolje funkcioniranje, za bolji nadzor nad dužnosničkim financijama, za bolji nadzor za njihovo ispunjavanje te norme koja je predviđena zakonom, za bolju kontrolu dakle po vertikali. Činimo napore, ja bih rekao skupa sa vama, sa zastupnicima ta taj segment učinimo boljim, a to je jedino jamstvo da ćemo sutra imati i bolju sudbenu vlast. Ja se ne bih složio nikako jel sam dugo dionik pravosudne scene, dakle privatni, pa sad evo na ovoj poziciji dužnosnika, ja smatram da smo mi učinili ogromne korake naprijed. Da li drugi brže trče, možemo govoriti, ali pravosuđe i naša sudbena vlast je danas puno bolja. Naravno ima aktera koji se protive ovim promjenama, to i vi vidite kada se događaju neke zakonske promjene da ima aktera unutar [[Upadica Radin: Hvala.]] te pravosudne obitelji koji su protiv.
Hvala lijepa, nemate više replika. Hvala za sada. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu a najprije uvijek po klubovima, Klub Mosta, prvo g. Kujundžić onda g. Petrov, izvolite.
Hvala predsjedavajući, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Slušajući vas ovdje uistinu čovjek stekne dojam da i ove izmjene kao i sve one ranije su stvarno nešto dobro. Ja onako ljudski iskreno vjerujem da vi uistinu sve ono što ste ovdje pročitali kao i svaka pojedinačna olovka koja je sudjelovala u pisanju ovih izmjena da ih je pisala sa određenom intencijom da se eliminira sve ono negativno što u našoj Hrvatskoj postoji. I čak ni to nije važno, ono što je važno je da svatko onaj i svako ono pero koje je ovo pisalo uvečer kad legne sa svojim Bogom osjeti mir i osjeti slobodu koju je imao prilikom pisanja ovog. Ono što ću apostrofirati isključivo će proizić iz svega onog što u našoj Hrvatskoj nažalost postoji. Istina je da bilo koji sustav, pa tako i konkretno i ovaj zakon i sama procedura i izbora sadrži ljude čestite, dobre i poštene, najčešće tihe o kojima ne čitamo, čija imena ne znamo već na njih mrlju bace pojedinačne eskapade pohlepnih pojedinaca. Spomenute izmjene dakle možemo svrstati u kategoriju formalnog dijela promjena, međutim ono što je suština po meni jest ograničenje vijeća da na razgovor ne zove kandidate koji su ocjenom obnašanja dužnosti ostvarili manje od 130 bodova, razloge zašto je ovo ovako opet zna onaj tko je ovo pisao. Najveći mogući broj bodova koji se može ostvariti na razgovoru pred vijećem povećava se sa 15 na 20, ovo je po meni kamen spoticanja. Čini mi se 2009.g. kad je član dakle DOV ili sudbenog, ne sjećam se najbolje, za državnu odvjetnicu birao ili glasao ili dao svoj glas za kćer od svoje kolegice, znate kako je to obrazložio da ima dobre genetske preddispozicije. U ove izmjene koje sam citirao ovdje bojim se da nas čeka sito i rešeto jer po ovom ovdje ne mora biti biran peti nego može biti odabran 135. temeljem ovog razgovora i podizanja broja bodova. Ponavljam, hoće li to tako bit, živimo u Hrvatskoj u kojoj nažalost percepcija kompletnoga DORH-a je takva kakva je, percepcija pravosuđa je takva kakva je, da li je opravdana, je zahvaljujuć pojedinačnim lošim slučajevima, dal je generalno loša, ne, pa svi mi znamo dobar dio i odvjetnika ili imamo ih u svom okruženju jesu li nam prijatelji, jesu li članovi obitelji za koje znamo da rade čestito svoj posao, međutim zakon valjda bi trebao poć nažalost od onih koji su skloni makinacijama. Ovo ovdje bojim se da nas može dovesti do tog da nam bude odabran netko za koga bude postojalo unisono mišljenje svih onih koji budu sjedili u vijeću neovisno ili netemeljeno ili gdje nije polazište ono što se zove kvaliteta. Hoće li tako to bit to ćemo naravno mi vidjeti u vremenu koje je ispred nas. Ostaje nam uvijek činjenica da općenito govoreći o pravosuđu u RH da je sramotno da nam Zdravko Mamić reformira pravosuđe. Znam da vama koji sve ove stvari pišete i donosite zgodno nije. Ne znam je li se isplati prošetat ulicom da vas netko ne upre prstom, međutim ono što svakako vaš zadatak je je smanjiti prostor makinatorima. Hvala.
Gospodin Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici i poštovani državni tajniče. Ciljevi zakona koji diraju u pravosudni sustav trebali bi biti povećanje pravednosti, neovisnosti, učinkovitosti, nulte tolerancije na klijentalizam i korupciju. S izmjena Zakona o DSV danas možete li nam reći koji ste točno cilj od ovih nabrojanih vi uspjeli postići? Niti jedan, niti jedan jer ste napravili katastrofalnu pogrešku, ne da niste postigli cilj nego radite eroziju pravosudnog sustava. Dakle, umjesto da honorirate stručnost i znanje kandidata koji se žele prijaviti za članove DSV vi ne dajete bodove za njihovu stručnost i za njihovo postignuto znanje, vi dajete bodove za usmeni razgovor, a nitko ne zna što se to boduje na usmenom razgovoru jer zanimljivo usmeni razgovori se ne snimaju, ne objavljuju javno, tako da vi na usmenom razgovoru slobodno možete ocjenjivati ljepotu, možda ocjenjujete ljepotu, nitko to ne zna, možda ocjenjujete boju glasa, ali ne ocjenjujete stručnost, ne ocjenjujete znanje jer da jeste davali biste više bodova za postignuto znanje na ispitu i za stručnost, za to ne dajete bodove, povećavate bodove za usmeni razgovor, a ne zna se šta se događa na tom razgovoru, čime otvarate veći prostor za manipulaciju članovima postojećima DSV-a, a samim time ogromni prostor za manipulaciju izbora sudaca jer Državno sudbeno vijeće bira suce, čime ste spustili šapu do lokala. Vrlo zanimljiva stavka, jest da vam sada na Ustavnom sudu dolaze tužbe i prolaze tužbe jer ste ovo napravili. Jer morate objasniti hrvatskoj javnosti, pa i Ustavnom sudu kako to da netko tko je 169. na listi kada se gleda stručnost i postignuto znanje može na usmenom razgovoru dobiti više nego što je dobio, ne znam, 11. na listi kada se gleda stručnost i znanje jer to je ono što radite, a sada povećavanjem bodova za usmeni razgovor radite još veći prostor za manipulaciju. Ako se posljedično tako biraju suci, kako onda mi možemo očekivati da će se klijentelizam kažnjavati, kad se uz pomoć klijentelizma članovi DSV-a biraju, a samim time i suci. Kako mi možemo očekivati da će biti manje korupcije, ako članovi DSV-a smatraju da je etički ispravno biti biran na klijentelistički način? Kako možemo očekivati pravednost, ako izbor sudaca smrdi na nepotizam, klijentelizam i korupciju? Kako možemo očekivati stručnost sudaca, ako se stručnost ne honorira? Kako možemo očekivati efikasnost, ako nema stručnosti? Na svim bitnim ciljevima koje treba postići promjena zakona o pravosudnom sustavu, vi ste pali. Samo sa jednom katastrofalnom izmjenom. Jednom. Ne pokušavajte ovo radit, nemojte ovo radit. Uostalom, želite dodijeliti veći broj bodova na usmenom ispitu, objavite javno. Snimite razgovor i objavite ga javno, da mi vidimo koji to genije se krije iza osobe, možda postoji genije koji se dobro ne izražava pismeno, ali savršeno to objašnjava na usmenom razgovoru. Možda postoje takvih genija, ali mi svi jako dobro znamo u Hrvatskoj kako završi priča koju vi naštimavate. Ništa nije javno, sve se dogovara iza stola, a na kraju oni koji su zaslužili biti suci doživotno budu sudski savjetnici jer drže do svog mišljenja i do svoje slobode. Hvala.
Hvala i vama. Samo jedna obavijest. Na diplomatskoj galeriji izaslanstvo, nalazi se Izaslanstvo Odbora za vanjske poslove Parlamenta R. Albanije pod vodstvom predsjednice Odbora, gđe. Mime Kodheli, ako sam dobro pročitao, i ako nisam pljesak za ... [[Govornik se ne čuje.]] [[Pljesak.]] Hvala. Hvala što ste ovdje. Idemo dalje. Gđa. Vesna Nađ, Klub zastupnika socijaldemokrata, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. U svojoj raspravi u prvom čitanju u ime Kluba zastupnika socijaldemokrati, o Prijedlogu zakona o izmjena i dopuna Zakona o DOV-u i DSV-u, iznijela sam niz primjedbi i prijedloga, međutim, izgleda da Vlada puno niti ne drži do primjedbi i prijedloga saborskih zastupnica i zastupnika, kao niti do primjedbu koje dolaze iz Vrhovnog suda jer je lista prijedloga, primjedbi i mišljenja danih na prijedlog oba zakona koje predlagatelj nije prihvatio daleko veća nego one koje je prihvatio. Međutim, statistički podaci o percepciji stanja u pravosuđu ne idu Vladi u korist. Prema rezultatima Eurobarometra o percepciji neovisnost pravosuđa, Hrvatska je zadnja, na zadnjem mjestu. Kao glavni razlog za nepovjerenje u neovisnost pravosuđa navedeno je mišljenje, miješanje ili pritisak Vlade ili političara, a na drugom mjestu miješanje ili pritisak koji dolaze iz ekonomskih krugova. Hoće li ove izmjene pomoći da se ostvare ciljevi iz čl. 3 Zakona o DSV-u da je Vijeće samostalno i neovisno tijelo koje osigurava samostalnost i neovisnost DSV-a u RH. Teško jer i u Izvješću DORH-a za 2021. g. navodi se da je nužno kadrovski ekipirati i vraćati DORH. Također, se navodi da je potrebno osigurati DORH-u potrebne materijalno-financijske uvjete za rad kako bi se mogli učinkovitije suprotstaviti korupciji, organiziranom kriminalu i gospodarskom kriminalu te zaštiti imovini RH. A da građani nisu zadovoljni učinkovitošću kojom se DORH suprotstavlja korupciji i organiziranom kriminalu i gospodarskom kriminalu te zaštiti imovine RH, svima je u Hrvatskoj jasno, pa i vrapcima na grani. I onda imamo prije 8 dana press konferenciju iz Mostara odbjeglog osuđenika Zdravka Mamića koji se vulgarno, ne nimalo biranim riječima obrušio na pravosuđe u RH, uključujući Ustavni sud, Vrhovni sud, sud u Osijeku i DSV. I s pravom se pitamo, kako je moguće da nam se odbjegli osuđenici nude kao reformatori hrvatskog pravosuđa koji ukazuju na korupciju u tom sustavu i kako je uopće moguće da je šmugnuo zajedno sa svojim bratom u BiH, kad je bilo svima jasno da im je to jedina i najisplativija opcija da ne završe iza rešetaka u RH. Ali da ne ispada da samo kritiziramo, dobro je da su usvojene primjedbe u prvom čitanju da su bodovi kandidata postignuti na razgovoru sa DSV-om objavljeni na mrežnim stranicama Vijeća, kao i životopisi kandidata za članove. Vijeća. Prihvaćanje prijedlog DORH-a da se čl. 103. Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću dopuni na način da se propiše obveza Porezne uprave i drugih nadležnih tijela da na zahtjev Državnoodvjetničkog vijeća bez odgode od dostave zatražene obavijesti i podatke. Isto tako, prihvaćen je prijedlog Državnog sudbenog vijeća da u slučaju potrebe Vijeće može od Porezne uprave zatražiti provedbu postupka provjere načina stjecanja imovine sudaca. Međutim, kad šefica Odjela za porezne prevare u Ministarstvu financija uredno primi više od 10 000 kuna koje ne misli vratiti u državni proračun nije jasno možemo li se pouzdati u podatke Porezne uprave bez jače unutarnje kontrole u samoj Poreznoj upravi. Vlada kao predlagatelj također smatra neosnovanim primjedbe iz saborske rasprave da će povećanje broja bodova s 15 na 20 koje Vijeće može dodijeliti kandidatima na razgovoru u postupku imenovanja sudaca umanjiti objektivnost ovih postupaka. I dalje tvrdimo da nema objektivnih kriterija za vrednovanje odgovora na tim razgovorima što omogućuje nepotizam i klijentelizam i negativnu selekciju i daljnje gubljenje povjerenja građana u pravosuđe. Vlada nije usvojila niti primjedbe koje smo iznijeli u raspravi u prvom čitanju koje se odnose na periodične sigurnosne provjere svih sudaca. Naime, u prijedlogu se navodi da kako bi se ojačala stegovna odgovornost sudaca katalog stegovnih djela dopunjuje se stegovnim djelom nedavanja suglasnosti za provođenje sigurnosnih provjera u skladu sa posljednjim izmjenama Zakona o sudovima koje propisuje periodičnu sigurnosnu provjeru svakih pet godina za suce. Tom prijedlogu protivi se Udruga hrvatskih sudaca, Europska udruga sudaca, Vrhovni sud itd. Sigurnosne provjere sudaca svakih pet godina mogu dovesti suce u sudbenu vlast u poziciju ovisnosti o političarima, izvršnoj vlasti i takvo rješenje nema niti jedna zemlja EU rekao je i predsjednik Vrhovnog suda Radovan Dobronić. Jasno je da je SOA uvijek pod nadzorom izvršne vlasti, stoga je predložena odredba diskriminatorna u odnosu na suce kao dužnosnike sudbene vlasti jer u sklopu ravnopravnosti tri državne vlasti takve periodične provjere se ne provode niti za nositelje izvršne vlasti, niti zakonodavne vlasti. Također nisu usvojene primjedbe koje se odnose na povećanje postotka ispunjenja okvirnih mjerila za rad sudaca za uredno obnašanje sudačke dužnosti. Pod urednim obnašanjem dužnosti povećava se dužnost ispunjenja okvirnih mjerila za rad sudaca sa 80 na 100 posto, a ujedno se neurednim obnašanjem dužnosti utvrđuje i nastup zastare zbog nepoduzimanja postupovnih radnji bez opravdanog razloga. U biti ova predložena izmjena znači da ako sudac bez opravdanog razloga ne donese 100% odluku o predviđenim okvirnim mjerilima za rad sudaca protiv tog suca će se pokrenuti stegovni postupak. Resorno ministarstvo navodi da se važećim okvirnim mjerilima za rad sudaca za 2021. pokazalo se da je već 63% sudaca već u rujnu dostiže razinu od 80% pa onda usporavaju svoju dužnost. Iz navedenog je vidljivo da je trebalo izmijeniti okvirna mjerila koja očito nisu adekvatna pa onda ne bi trebalo uvesti ovu sankciju iz koje proizlazi da bi se pokrenuo stegovni postupak kad bi sudac donio čak 99% odluka predviđenim okvirnim mjerilima. Sudački posao je specifičan. Ne možemo propisivati točno koliko će sudac donijeti presuda prema određenim utvrđenim kvotama, jer je svaki slučaj drugačiji. Pa nisu to krumpiri da je kila krumpira uvijek kila krumpira. Ako sudac poštuje procesne rokove u parničnom i kaznenom postupku ne možemo ga kažnjavati ako nije zadovoljio neku propisanu normu od sto posto. To bi se moglo samo kad bi bili unificirani predmeti što znamo da u pravosuđu nisu, odnosno u sudstvu. Trebalo bi rad sudova više otvoriti prema javnosti i pokazati da se nagrađuju oni najkvalitetniji, a disciplinski sankcioniraju oni kojima nema mjesta u sustavu. Klub zastupnika Socijaldemokrata pozdravlja usvajanje prijedloga Vrhovnog suda o potrebi predstavljanja sudačkom biračkom tijelu kandidata za DSV iz redova sudaca i propisivanje obveze objava i životopisa kandidata na mrežnim stranicama Vrhovnog suda RH. U situaciji kad nemamo Zakon o lobiranju ne smijemo dozvoliti da na izborima za suca i državnog odvjetnika pobijedi onaj kandidat koji iza sebe ima jaču stranačku mašineriju, jače igrače bilo financijski, bilo povezane rodbinski, kumskim ili prijateljskim vezama. Zalažemo se za reformu Državnog sudbenog vijeća i Državnoodvjetničkog vijeća i transparentan način izbora sudaca unutar pravosuđa, a demokratsku kontrolu treba osigurati većom transparentnošću rada sudaca i sudačkih vijeća objavom, sistematizacijom sudske prakse, izgradnjom sustava unutarnjih kontrola. Smatramo da Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću i izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću nisu zadovoljili te demokratske kriterije transparentnosti izbora sudaca i državnih odvjetnika i stoga njihovo donošenje neće povećati povjerenju građana u pravosuđe i kriteriju jačanja neovisnosti Državnoodvjetničkog vijeća i Državnog sudbenog vijeća. Stoga Klub zastupnika Socijaldemokrata neće podržati ova dva prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Dražen Bošnjaković ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice i u prvom čitanju rekao je da će podržati ovaj zakon i u prvom čitanju nam je bio prihvatljiv i ništa se u njemu nije bitno promijenilo da bismo promijenili mišljenje. Dakle, klub HDZ-a dat će podršku i prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću i o Državnom sudbenom vijeću. I Državnoodvjetničko vijeće i Državno sudbeno vijeće su iznimno važna tijela u našem pravosudnom sustavu, jer i jedni i drugi se bave zapravo da kažemo to uvjetno kadroviranjem, znači donošenjem odluka o imenovanju sudaca, državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika, njihovom napredovanju, njihovoj stegovnoj odgovornosti. Dakle, bave se također i vezano za edukaciju sudaca i državnih odvjetnika i to su iznimno važne stvari. Ono što mislim kako je to ušlo u Ustav Republike Hrvatske to su bili pregovori sa EU o stjecanju statusa članice EU i zapravo jedan od važnijih pitanja koje je u tom procesu bilo detektirano jeste da taj naš sustav izbora sudaca i državnih odvjetnika treba dodatno pojačati i lišiti ga zapravo bilo kakve mogućnosti utjecaja politike i zato se zapravo ta tijela i našla u Ustavu ovako definirana kao što jesu da ona štite zapravo samostalnost i neovisnost pravosuđa. U javnosti se naravno pojavljuju razne teze, razne definicije da i dalje kod imenovanja vlada klijentelizam, da i dalje vladaju neobjektivni kriteriji i takve stvari, da ne dominira stručnost nego zapravo nekim drugim stvarima i moram reći odmah evo iz prve ruke, obzirom da sam od strane ovog HS-a imenovan kao član DSV-a da ovaj, negiram takve stavove jer mislim da DSV odluke koje donosi, donosi objektivno, nepristrano i zaista ih temelji na stručnosti. Jer znate, nije samo tih 15, sada 20 bodova kako se ovdje predlaže razgovor sa DSV-om i DOV-om, nije to dominantno kod donošenja odluke o nečijem imenovanju ili napredovanju. Prije toga postoji, naravno u strukturi bodova puno veći udio koji se odnosi na one odluke o koje donosi sudačka vijeća pojedinih sudova o recimo, nekim kandidatima koje su oni ostvarili u svom radu i te su ocjene dominantne, također, u odnosu na ove sudačke i državnoodvjetničke savjetnike koji su završili Državnu školu za suce, koji zapravo tu donose odluke i tu zapravo, to su jamci njihove stručnosti, a sami razgovor zapravo je jedan tako, pomoćni kriterij gdje se propituje motiv tih ljudi, njihove ambiciji dolaze, ali zapravo uvijek je odlučnost stručnost. I na kraju krajeva, sve te odluke i DSV-a i DOV-a, one su podložne pravnoj zaštiti, dakle svatko tko smatra da nije dobro vrednovan, može se pojaviti pred Ustavnim sudom i pred Ustavnim sudom tražiti da se još jednom ovaj vidi da li je ta odluka u skladu sa zakonom. Takvih postupaka koji se vode pred Ustavnim sudom je vrlo malo. Dakle sami kandidati koji prolaze taj postupak na taj način govore da te odluke koje su donijete, da su donijete objektivno. Ja moram reći da evo, doista nekada davno dok je sustav bio, dok nismo bili članica EU, bilo je puno prigovora na odluke DSV-a i odvjetničkog vijeća jer, znalo se dogoditi da sami članovi DSV-a napreduju u ovaj, sa nižeg suda prelaze na viši. E sad, da li je to točno vezano uz članstvo sa, u DSV-u, to bi trebalo vidjeti u svakom slučaju pojedinačno, međutim, evo ja moram reći da već godinama, od kad funkcionira ovaj sustav, mi jesmo znali imati neke incidentne odluke, znalo se dogoditi da javnost bude ovaj, otvori nekakav predmet gdje se kaže zašto je imenovan ovaj, a nije onaj, međutim, zadnjih godina zaista toga naprosto nema jer dominantne su, još jednom ponavljam, one ocjene koje se odnose na stručnost kada se radi o napredovanju, oni suci koji su znači donijeli odluke koje nisu, koje kada su ožaljene su prošle tu kontrolu na višim sudovima, da oni savjetnici koji su završili dakle Državnu školu za suce i državne odvjetnike, imaju dobre ocjene i to su dominantne stvari. Moram reći na tim natječajima gdje se javljaju i savjetnici, najveći broj imenovanja jest iz reda savjetnika i državnoodvjetničkih i sudačkih i to su ljudi koji su zapravo prošli procedure unutar samih institucija koji poznaju sustav i mogu reći da cijeli niz je kandidata koji zaista bi bili odlični suci ili državni odvjetnici, a naprosto vrlo je vjerojatno da mnogi od njih neće stići doći na red jer mi u ovom trenutku imamo više ili manje od 1700 sudaca, sudskih savjetnika negdje oko, isto blizu 700 ili tako nešto i naprosto po broju sudaca smo najveći u EU i u svakom slučaju, veliki smo i po broju predmeta. Dok mi ovdje raspravljamo i mnogi kritiziraju ovaj, pravosuđe, pred pravosuđem se vodi milijun i 200 tisuća predmeta svake godine. Unatoč silnom nepovjerenju i silnoj percepciji nepovjerenja u pravosudni sustav, dakle milijun i 200 tisuća predmeta dolazi na naše sudove, tako da to bismo mogli gledati u nekakvom drugačijem aspektu, a ne ovaj o kojem govorimo. Mi mislimo da ove promjene koje donose izmjene Zakona o Državnom sudbenom i odvjetničkom vijeću u svakom slučaju pomiču sustav prema napred, one su definitivno, će unaprijediti rad jer mislimo da je dobro da se ovaj bodovni prag gdje ovaj Državno sudbeno i odvjetničko vijeće daje ne više 15 nego 20 bodova, on jača tu ulogu zapravo samog DSV-a i DOV-a. Također, mislim da je u redu i usklađivanje sa ovom odredbom da znači predstavnici u DSV-u mogu biti, mogu biti sudac Visokog kaznenog suda koji kao novi postoji u našem sustavu. Također, plan planiranja kadrova, tu se skraćuje rok, što je u redu, znači da se što je moguće brže odgovori na potrebe unutar samog ovaj, pravosuđa, a posebno mi se važnom čini izmjena koja govori da za same savjetnike i ... [[Govornik se ne razumije.]] u sudačkom korpusu i državnoodvjetničkom, da se donosi zasebno ocjena i o njihovom radu jer znalo se pojaviti i pojavio se zapravo kao problem, oni su imali ocjene vezano za Državnu školu i onda ona prva generacija koja je recimo išla prva po tom programu, tu su kriteriji onih ispitivača bili nešto stroži, oni su dobili nešto manje bodova, a ovi koji su dolazili kasnije, dakle, oni su dobili više bodova, a učili su od ovih koji su dobili manje bodova. Ja mislim da ovom odredbom, da možemo na neki način te stvari anulirati. Također, mislim da je i ova odredba dobra, da se ne pozivaju kandidati na razgovor koji pa i uz najveći broj bodova ne mogu zapravo više obzirom da su na hijerarhijskoj listi vezano za broj bodova nisko da ne mogu ostvariti imenovanje, mislim da ne treba radi toga radit bilo kakvu tragediju jer naprosto ljudi nemaju dovoljno bodova i s te strane mislim da nema potrebe da idu na ovaj drugi dio. Što se tiče ovih nekih izjava koje su ovdje i navoda koji su ovdje bili, potpuno se slažem s državnim tajnikom koji je rekao da nakon donošenja ovog zakona ne možemo očekivat da će poteć med i mlijeko jer naprosto sve te promjene treba gledat u nekakvom kontekstu promjena i drugih zakona. Evo pred ovim saborom bile su izmjene Zakona o parničnom postupku, Zakona o kaznenom postupku i sve te stvari koje se ovdje donose mislim da unapređuju sustav. Nema nikakve dvojbe da je budućnost u digitalizaciji koja je snažno prisutna u našem pravosuđu, elektroničkoj komunikaciji između stranaka. Sutra ćemo imati na dnevnom redu Zakon o zemljišnim knjigama gdje se isto takve stvari predlažu i sve to skupa dovodi, ja bih rekao do jednog boljeg sustava u pravosuđu, ali i kao društvo ćemo morat nešto napravit, detektirat ona mjesta gdje se ti predmeti stvaraju. Dakle, pravosuđe ne proizvodi predmeti, ti predmeti se stvaraju raznim segmentima. Evo hvala lijepo, klub HDZ-a podržava oba zakona.
Hvala. Gospodin MIšel Jakšić Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Dobar dan, lijep pozdrav svima. U ime kluba SDP-a moram u samom početku svoje rasprave reći da smo na prvom čitanju bili suzdržani i da smo jasno naglasili da očekujemo i kroz raspravu u prvom čitanju, ali i kroz raspravu i pripremu drugog čitanja odgovore na neka opravdana pitanja koja su se pojavila i na Odboru za pravosuđe i na savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, pa i kroz određene istupe strukovnih organizacija gdje su se postavili određeni upitnici kako ipak neke stvari napraviti bolje, drugačije, transparentnije. Riječ transparentno sam si ostavio za sam kraj ovoga uvoda iz prostog razloga što kadgod pričamo o zakonodavnim izmjenama koji se tiču pravosuđa i stanja u pravosuđu uvijek moramo krenuti od one početne točke, ne sad ulazeći u dubioznu raspravu ko je koliko kriv, ali priznati si da u ovih 30 godina se percepcija rada hrvatskog pravosuđa apsolutno strmoglavila i da jednostavno iz godine u godinu i to sad ne samo od istraživačkih agencija i medijskih agencija u RH nego i od strane Europske komisije kad oni provode svoj barometar povjerenja u pravosuđe to povjerenje je ili loše ili ide na gore, uglavnom nikad se nismo pomaknuli iz dna tablice EU kad raspravljamo o percepciji, o povjerenju građana ove zemlje u pravosudni sustav. Puno je faktora koje je tome doprinijelo, za puno tih faktora je kriva politika, mislim sad primarno nacionalna politika koja ili jednostavno je na neke stvari žmirila i nije ih htjela raščišćavati ili ja pak u nekim drugim situacijama nažalost dozvolila da se obistine neki bjegovi preko granice, neke zastare, neke velike propasti nekih velikih istraga zbog pucanja mjera, a nikada se nisu pojavili jasni odgovori zašto je tome tako i zašto se to sve tako dogodilo, bez obzira što se jako dugo stvarala medijska priča da će priča završiti upravo na taj način. Možda u tim nekim situacijama bi puno značilo da su se našli odgovorni, da su se našli krivci i da se i tu malo okrenuo taj dojam da ipak nema jednakih i jednakijih i da ipak u Hrvatskoj nekad krupne ribe ili neki koji su u datom trenu politički podobni ne mogu baš samo tako pobjeći pred licem pravde. No to se dogodilo, nad tim prolivenim mlijekom ne možemo do unedogled plakati, jednostavno percepcija je takva kakva jest i trebat će nam jako puno vremena da ju promijenimo na bolje i da možemo reći da je Hrvatska barem u sredini povjerenja, a onda očito i kvalitete rada samoga pravosuđa gledano u EU. Ono što bih tu svakako još volio naglasiti, a i danas se nekoliko puta provuklo u ovim raspravama, da postoji preopterećenost sustava to je jasno, to navode i predstavnici ministarstva, to navode i predstavnici vrhovnog suda predvođeni i samim predsjednikom, to navode i predsjednici svih sudova i definitivno je da malo zemalja u EU ima takvu inflaciju i takav porast predmeta, a onda se to naravno reflektira na neriješene predmete. I ono što je jedna od prvih inicijativa koja je došla od nas, od strane predsjednika vrhovnog suda, doduše ne još u nekom obliku koji bi mogao biti pretočen u zakon, da je tu vrlo problematično i vrlo važno konačno raščistiti kako će biti ponašanje državnih tijela iliti institucija javne vlasti jer da se puno ne lažemo, jako puno sporova koje imamo na sudovima su jednim dijelom proizašli iz nekakvih imovinskopravnih odnosa i u najvećem dijelu tih imovinskopravnih odnosa sudjeluju subjekti da li javnih tvrtki, da li javnih institucija. Ovo sad mogu reći kao gradonačelnik da je ponekad stvarno nevjerojatno zbog kakvih sve stvari idemo sa ljudima na sud gdje se doslovce radi o nekoliko kvadrata neke zemlje, nekog puta, neke živice jer jednostavno nemamo do kraja razrađene alate niti kroz sudsku praksu, niti kroz neku arbitražu, što je g. Dobronić predlagao, da se puno toga raščisti prije samoga suda jer taj sud uzima i vrijeme i novac, poglavito ako znamo da se puno puta u toj situaciji nađu neki ljudi koji možda i nemaju bajno materijalno stanje. To bi puno doprinijelo tome da onda nemamo u svakim izmjenama pravosudnih setova zakona raspravu i od strane udruge sudaca i od ljudi koji rade u državnom odvjetništvu, nekada se zna uključiti i policija i ostali istražni organi da jednostavno očekujemo od njih previše, da su toliko zatrpani da ne uspijevaju sve riješiti. Ima sudaca koji ne rade časno i najbolje svoj posao. Ali moramo si priznati da ima i jako puno ljudi u sustavu i policije i Državnog odvjetništva i sudstva koji svoj posao rade izuzetno časno, izuzetno korektno i izuzetno konstruktivno. Tim ljudima trebamo pomoći i olakšati alate koje imaju u rukama, a ne da sad da bismo čim prije povukli nekakva sredstva iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti od Bruxellesa štancamo zakone za koje imamo podosta komentara i podosta pitanja. Svi se složimo da je smjer dobar i da tu želimo ići u tom pogledu svi, ali uvijek ostane visiti upravo to „ali“ u zraku. Zašto lomimo preko koljena? Zašto ne radimo međukorak? Zašto ne radimo međukorak? Zašto kad smo već krenuli tim putem konačno ne napravimo sve ono što smo do sada svi zajedno detektirali da su problemi u hrvatskom pravosudnom sustavu. Ako pričamo o Zakonu o DSV-u i DOV-u tu isto tako moramo naglasiti da je bilo puno prijepora do sada u radu i DSV-a i DOV-a, da smo imali nekoliko i velikih afera kako su ljudi napredovali ili kako su birani, da je puno puta to naravno na kraju dana dobilo i opori miris politike i zato svaka promjena koja će bar nešto poboljšati je nešto za što možemo reći da, to je o.k. Ali na žalost i ove izmjene Zakona o DSV-u i DOV-u ostavljaju još uvijek podosta upitnika i oko samih budućih napredovanja i oko samih budućih izbora i oko toga kako će se taj cijeli proces provoditi i ono što je spomenuto i u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, da ako idemo u tom smjeru, da bismo trebali napraviti još ponešto koraka da taj sustav bude javno dostupan tamo gdje je moguće, da bude transparentan, a ne da se i dalje vrti percepcija da nije na kraju dana toliko ni bitan rad, toliko bitna ni struka nego je bitno kako će se u datom trenutku politički raspodijeliti špilovi karata, da li u Državnom sudbenom vijeću, da li u Državnom odvjetničkom vijeću? To je nešto gdje jednostavno i ovaj puta do kraja nismo dobili odgovore. Kao što i sada mijenjamo hrpu tih zakona koji se tiču pravosuđa, a svi se u raspravama složimo da kad pričamo pogotovo o Državnom odvjetništvu da tim ljudima trebamo omogućiti i bolje uvjete rada i bolju infrastrukturu za rad i bolje plaće da bi uopće imali motiva raditi u tom sustavu. I svi se oko toga složimo, ali nikako da još dođemo do tog nivoa rasprave da velimo da, to ćemo sad napraviti. I opet imamo jako puno izmjena koje se tiču Državnog odvjetništva, njihovih prava, njihovih obveza, nekih zapreka koje stavljamo pred njih ali stalno bježimo od one temeljne rasprave kako motivirati najkvalitetnije ljude u hrvatskom pravosudnom sustavu da idu raditi u Državno odvjetništvo jer je to važna grana. I mi tamo imamo jako puno kvalitetnih ljudi, ali sa puno toga se dovodimo u situaciju da će se nastavljati trend da upravo ti najkvalitetniji ljudi odlaze iz samog sustava Državnog odvjetništva. I ono što bih ostavio za kraj što je najveći prijepor u klubu SDP-a i na koji na žalost nisu dati odgovori ni na savjetovanju sa zainteresiranom javnošću ni u replici koju sam danas ovdje postavio i stalno bježimo od tog odgovora zašto se u izmjenama članka 51. Zakona o Državnom sudbenom vijeću stavka 2. mijenja sama struktura rečenice i glasi da za suca Općinskog trgovačkog i Upravnog suda može biti imenovana osoba koja je završila državnu školu za pravosudne dužnosnike i koja ne obnaša pravosudnu dužnost. Dakle, ljudi iz Državnog odvjetništva nakon ovoga definitivno više se neće moći ni javiti na natječaj za suce. To je diskriminatorno. Mislim da je to, neću preuzimati ulogu Ustavnog suda ali članak 55. Ustava Republike Hrvatske kaže da svatko ima pravo na rad i slobodu rada, svatko slobodno bira poziv i zaposlenje i svakome je pod jednakim uvjetima dostupno svako radno mjesto i dužnost. Zanimljivo je radi se o odvjetništvu državnom, radi se o sudovima, a mi na izmjenama zakona citiramo Ustav i postavljamo pitanje da li to je u skladu sa time. Odgovor koji je dat da je želja dobiti najkvalitetnije, najbolje ili što je već sve navedeno u odgovorima i na savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, a i u današnjoj raspravi. Ali se onda postavlja pitanje ako tražimo najkvalitetnije, najbolje zašto ćemo neke koji već rade u tom sustavu automatizmom izbrisati i eliminirati. Hvala vam lijepo.
I vama. Gospodin Željko Sačić, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče s kolegicom, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Evo opet imamo pred sobom taj tekst, tekstove konačnih zakona i bez obzira na plodotvorne i konstruktivne kritike koje smo iz oporbe, mahom mi iz oporbe davali smatrajući da će oni poboljšati cjelokupni sustav funkcioniranja naše svakodnevne pravosudne prakse. Jedan velik broj ipak niste prihvatili i dapače ostali ste tvrdoglavo oko pojedinih odredbi koji ne mogu dati nama povjerenje da će takav zakonski okvir u budućnosti doista garantirati jedno ostvarenje tih ciljeva sa kojima ste krenuli u ove izmjene. Primjerice opet ćemo apostrofirati to, da nam je taj prag koji govori o časnosti, o vjerodostojnosti, o stručnosti, o jednom dignitetu pravosudnog dužnosnika bilo da je on državni odvjetnik ili sudac, a ako protiv njega postoje sumnje koje su dostatne za pokretanje kaznenog postupka za kaznena djela koja su čak predvidjeli ste ovdje, za koje je predviđena kazna od 5 godina zatvora i više to je za nas je to ovako dosta uznemiravajuće. Prije svega jest slažemo se da je presumpcija nevinosti ima svoje, ali presumpcija nevinosti nemojmo je krivo tumačiti ona je u svakom slučaju najveći doseg u konkretnom kaznenom postupku između pojedinca i suca, odnosno to je tako po Zakonu o kaznenom postupku. ... [[Govornik se ne razumije.]] u skladu sa pravnim teoretičarima našim, našim najvišim znanstvenicima kazneno procesno pravne misli i ne trebaju tako široko tumačiti osobito ne u ovom slučaju. Na kraju krajeva, šta, zašto bi meni sudio netko tko je, za kojeg postoji osnovana sumnja da je počinio neko kazneno djelo ili prekršaj koje ga čini samo po sebi nedostojnim. Nisu u pitanju tu kaznena djela iz prometa, prometni delikti i to nehatne kategorije nego tu može biti čitav sijaset različitih prekršajnih protupravnih radnji, kaznenih i ja ne želim takvog suca gledati koji sam ima iza sebe repove, da ne kažem šta još, a još manje želim da me tuži državni odvjetnik koji nije čist, bistar k'o suza po svim elementima. Na kraju krajeva, naše policajce mi s opravdanjem kažnjavamo i suspendiramo za puno, puno manje ovaj učinjena stegovna djela primjerice, ne kaznena, ne prekršajna, stegovna djela, dakle to treba uskladiti i to je sasvim primjereno ili pojasniti. Isto tako, u čl. 56.c Zakona o DSV-u u ovom prijedlogu koji ste dali, kažete formulacija da će odluku Vijeća obrazložiti o izboru suca ukoliko je izabralo između više kandidata onoga koji ima isti broj bodova, ali onda, to je logično, je li, ali onda idete korak dalje i kažete, da ćete isto to obrazloženje dati ako ste izabrali kandidata, pazi sad, koji ima manji broj bodova u odnosu na onoga. Ja bi volio da mi vi to sad objasnite, cijelu konstrukciju, bio sam nekad profesor u srednjoj školi i jako dobro sam pazio tko, što i kako od tih učenika mora odgovoriti u tim pismenim provjerama znanja i usmenim i onaj koji je napisao test, jasno je bilo objektivizirano da je taj postigao vrhunac, od onoga što mi je taj profesor postavio. Ako mi ovdje imamo vrhunac 150 bodova pismeno, 20 godina usmeno i znači ne znam, imamo 170 bodova i sad da izaberemo čovjeka, marljivog, stručnog, pametnog, koji je ostvario 170 bodova nego onog koji je ostvario 165 bodova, ali zato što to Vijeće misli da je. Pa šta onda testiramo te ljude, šta ih maltretiramo, pa dajte to pojasnite, zašto? Znači to su te neuralgične točke, ima ih naravno još sada, ne idemo u detalje, ali ovo je, i pohvalit ćemo vašu inicijativu da je dobro da ste tu uveli, iako je to velim, dvojbeno, mnogima to neće dobro sjesti da ste uveli, primjerice i psihološko testiranje. Dapače, plješćemo valjda zbog svog, zbog miljea iz kojeg dolazim, plješćemo da treba sigurnosne provjere raditi i vjerujemo i nadamo se i moramo učiniti sve da nema zlouporaba, a ne može biti tako velikih zlouporaba, zapravo nikakvog prostora iz razloga što Vijeće procjenjuje što SOA njima na stol o konkretnom kandidatu donese. Nije SOA rekla e mi smatramo ovog kandidata trebali eliminirat, ovog treba protežirati, ovdje smo suzdržani nego objektiviziranim kriterijima dostavlja činjenice, a Vijeće ima odgovornost da kaže, čuj, ti stvarno nisi dostojan, pa ti si član masona, ti si član, ne znam ni ja koga, nekakvih ovaj izvitoperenih kultova ili ne znam koga ili si blizak nekim protuustavnim vrednotama koji promoviraju i nećemo te izabrati i to je dobro. To je okej. Prema tome, ostat ćemo suzdržani i ovaj puta u nadi i očekivanju da ćete to popraviti, ako ne popravite ništa. Imovinske kartice naravno da trebaju, ne samo ovaj periodično obnavljati nego ih treba i provjeravati, za to je svrha cijele te priče. Hvala vam lijepo.
I vama. Gđa. Dalija Orešković, Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Hvala predsjedavatelju, uvaženi zastupnice i zastupnici. Često govorim da kraj HDZ-ove države neće doći onog trena kad se HDZ makne s vlasti već kad se promjeni ustroj institucija koje je HDZ osmislio, među tim institucijama pravosuđe i tijela unutar sustava pravosuđa imaju posebnu težinu. DSV i DOV s obzirom na svoje ovlasti, ulogu, zadaće, s obzirom na onu osnovnu ulogu regrutiranja pravosudnih dužnosnika, dakle državnih odvjetnika i sudaca, kontrolu nad njihovim radom, a onda i praćenje njihovog izlaska iz sustava ima doista poseban značaj, to bi trebala biti kičma, kičma pravosuđa. Ovako ustrojeno DSV i DOV nije takva kičma već je obična špagica s kojom sa ovakvim izmjenama i dopunama izvršna vlast dirigira i vuče ih onako kako njima paše. Niti prije nismo imali dobro osmišljen sustav i žao mi je što, kad je SDP imao priliku, nije to suštinski promijenio, a sada se pod dirigentskom palicom HDZ-a taj sustav dodatno urušava. Mi smo zabili zadnje čavle u lijes neovisnosti pravosuđa onog trena kad smo uveli sigurnosne provjere sudaca i državnih odvjetnika. Odavno se zalažem da ova dva tijela dakle DOV i DSV reorganiziramo na način da prije svega promijenimo sastav i članstvo odnosno da od postojećih 11 članova istog vijeća maknemo dva saborska zastupnika koji u tim tijelima sjede, a isto tako i dva sveučilišna profesora te da oni suci i oni državni odvjetnici koji će činiti članove ovoga tijela, te svoje funkcije obavljaju u punom radnom kapacitetu profesionalno, a ne u nekoj kvoti od njihove osnovne dužnosti kako bi te svoje zadaće doista obavljali na način da se vide i rezultati. Rezultati sada zapravo nema. Pogledajte broj stegovnih postupaka, pogledajte broj navodno provjerenih imovinskih kartica, pročitajte za početak izvješća, izvješća koja kažu da će se provjera imovinskih kartica državnih odvjetnika uspostaviti kada se za to steknu uvjeti samo što ćemo prije i lakše dočekati Godota nego ispunjenje tih uvjeta. Dakle, ukratko ću obrazložiti i pokušati naznačiti osnovnu ideju amandmana koje sam na ova dva zakona podnijela. Prije svega s obzirom da kroz izmjena i dopuna nije zamišljen tako da mijenja ustroj tijela, svugdje gdje se spominje bodovanje kandidata, bilo da se radi o državnim odvjetnicima ili sucima, predlažem da u tom bodovanju saborski zastupnici i sveučilišni profesori ne sudjeluju. Evo uz dužno poštovanje onim saborskim zastupnicima koji imaju neko pravno znanje, kakvo takvo, mislim da ovi ostali doista ne bi trebali sudjelovati u onom sadržaju provjera kako je to zakon zamislio. Naime, ako želimo da nam optužnice ne padaju u sudskim procesima jer ne treba zaboraviti brojne optužnice tamo gdje je golim okom iz aviona bilo vidljivo da je čovjek kriv, ajmo zamisliti neko teško koruptivno kazneno djelo pala su iz procesnih razloga jer optužnica nije bila sastavljena kako treba, pa je onda javnost bijesna jer imamo kriminalca na slobodi jer imamo otuđena sredstva iz državnog proračuna koja nikad neće biti vraćena i imamo potrošene državne resurse na proces koji je dugo godina trajao, a sve je palo zato što optužnica nije bila sastavljena kako treba. Sastaviti optužni akt jedan je od najvećih izazova za svakog pravnika kolikogod on vrstan bio. A što mi radimo? Kakva je to država, ja vas pitam, i kud to vodi? I s kojim pravom uopće očekujemo rezultate od državnih odvjetnika ako u taj sustav regrutiranja osmislimo da optužni akt, evo kao jednu pravnu radnju koje su u postupku provjere pravnog znanja od strane vijeća prilikom natječaja poziva regrutiranja novih državnih odvjetnika osmislilo da kvalitetu tog akta provjerava evo u konkretnom slučaju to su Hasanbegović i Armina Lekaj Prljaskaj? Mislim teško mi je birati riječi i suzdržati se da ne kažem nešto vulgarno, nešto uvredljivo, nešto prosto, ali mislim da to nešto vulgarno, uvredljivo i prosto može izgovoriti svaki građanin ako i koliko takvih ima koji ovog trena slušaju ovu raspravu, ali to je naše činjenično stanje, to je ono što se ne mijenja, čak ni kada HDZ izgubi izbore i neka druga opcija dođe na vlast. Dakle, pozivam apsolutno sve koji misle svojom glavom i koji Hrvatskoj žele dobro, koji žele da se maknemo jedan korak naprijed, da prvom sljedećom prilikom o ovim pitanjima povedemo računa, da počnemo mijenjati kroj institucija. Ovo nisu lake zadaće, meni je jasno da nam je potrebna i veća javna demokratska kontrola kako sudaca državnih odvjetnika tako i nadzora nad radom onih tijela koji njih kontroliraju, dakle konkretno nadzor nad radom DSV i DOV-a. Ali to se može postići na druge načine, to se može primjerice postići time da imamo obavezano javno snimanje, javnost kod onih intervjua i razgovora s kandidatima, ne fakultativno, ne može se ako će se htjet nego obavezno pa da se i javnost uvjeri zašto je neki kandidat dobio 10, 15 ili 20 bodova i zašto je DOV ili DSV u toj bodovnoj listi jel sad imaju taj prag tolerancije od 15 bodova između najboljeg i onog kojeg je odabrao pa da se vidi koji su to razlozi da i drugi protukandidati mogu se uvjeriti na svoje oči da doista netko zasluženo dobio prednost, evo to je jedna mala razina. Nadalje, sigurnosne provjere. Bila sam protiv njihovog uvođenja, smatram da je to teška zlouporaba i manipulacija i ubijanje neovisnosti pravosuđa jer sigurnosnim provjerama dirigira izvršna vlast i uvijek će ih zloupotrebljavati u krive svrhe i krive metode. Ali sad kad već imam zakon takav kakva je onda predlažem da se obavezno uvede da zaključci sigurnosnih provjera budu dostupni kandidatima odnosno da mogu doći do informacije što je sigurnosna provjera utvrdila i koji su razlozi zbog kojih je eto donesena odluka da sigurnosne zapreke za imenovanje postoje. Ovako kako je to sada zamišljeno vijeće će reć postoji sigurnosna zapreka. Koja, kakva, iz čega ona proizlazi? Niko ne zna, ne zna kandidat, ne zna kandidat. Znate li što to u praksi znači? U pravosuđu koje premreženo obiteljskim i drugim vezama i kojekakvim lobiranjem za različite kandidate. I vratit ću se na ono što je rekao predstavnik predlagatelja kad sam upozorila da Hasanbegović ne može provjeriti je li neki kandidat sastavio dobru optužnicu ili dobar prijedlog za istražni zatvor. Rekao je, ali njegova uloga je tamo zanemariva, nebitan je jer imamo sedam drugih profesionalaca. Pa zašto onda Hasanbegović uopće tamo sjedi pitam ja vas? Sjedi on i sjede drugi zato što mogu lobirati za nekog kandidata, zašto što kao članovi vijeća mogu glasati za to kažu aaaa sigurnosna zapreka, sigurnosna zapreka. Dakle, ako mi kandidatima ne omogućimo da dođu do podataka, kako je uopće prikupljena neka informacija o njima, koja ih to informacija kompromitira mi smo zapravo dali oruđe tijelima u pravosuđu da koriste sigurnosne provjere kako bi eliminirali kvalitetnu konkurenciju u odnosu na onu za koju netko drugi lobira. I posljednje dakle umjesto sigurnosnih provjera trebali smo ojačati sustav provjere imovinskih kartica. Nažalost, niti kad su dužnosnici u pitanju, a tako niti ovi pravosudni suci i državni odvjetnici, sustav imovinskih kartica u našem sustavu uopće nije kao koncept dobro shvaćen. Iako su imovinske kartice prije svega sredstvo očuvanja integriteta, povećanja povjerenja javnosti koja uvidom u nečiju imovinsku karticu može steći neko dojam o toj osobi intencija je da se kontrolira početak i kraj, intencija je da se vidi je li netko iskoristio javnu funkciju za bogaćenje koje ne proizlazi iz zakonitih prihoda. Dakle, smisao provjere imovinskih kartica nije u onoj administrativnoj provjeri jesi li naveo sve nekretnine za koje već u zemljišnim knjigama piše da ih imaš, nego je smisao provjere s čim si platio tu nekretninu. Takav sustav, takav model u Hrvatskoj još ne postoji. Niti za nas političare, niti za suce, niti za državne odvjetnike. Ono što radi Porezna uprava je sporadično i nedostatno i ne predstavlja cjelovito zamišljen sustav. Amandmani koje sam predložila barem djelomično popravljaju taj nedostatak. Hvala.
I vama. Gospođa Sandra Benčić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dakle, za početak ponovit ću i ono što sam rekla u prvom čitanju. Dakle, mislim da je početna točka cjelokupne reforme trebala biti ovo, a to je da je od ovih tu 27 zemalja na pitanju povjerenja građana u neovisnost njihovog pravosuđa Hrvatska baš zadnja. Dakle, baš je zadnja 27. Nije problem samo u tome što smo mi zadnji po povjerenju građana u neovisnost naših sudova, problem je i u tome što to nepovjerenje je u zadnjih nekoliko godina raslo sa 60 na sada već gotovo 80% građana koji smatraju da njihovo pravosuđe nije neovisno. I ako je cilj reforme bio razriješiti barem jedan od tri razloga zbog kojih građani smatraju da pravosuđe nije neovisno, a jedan od ta tri razloga je upravo okruženje pravno, dakle zakonodavni okvir unutar kojeg suci i državni odvjetnici djeluju onda prijedlozi koji su u ova dva zakona o kojima danas raspravljamo su trebali ići baš u dijametralno suprotnom smjeru. O tome su već moje kolege i kolegice govorile i ja ću ponoviti. Dakle, ako imate situaciju da vam 80% građana ne vjeruje u neovisnost sudaca zbog političkog pritiska, zbog pritiska interesnih grupa i zbog toga što zakonodavni okvir unutar kojeg djeluju i načina na koji se biraju nije dobar, pa kako onda mi ovim odredbama povećavamo na 20% bodova utjecaj intervjua. Dakle, nekakve procjene članova Državnog sudbenog vijeća o tome kakav je kandidat. Dakle, povećavamo utjecaj intervjua koji je zapravo procjena i ne može se u potpunosti objektivno mjeriti. Ali kad se već ne može objektivno mjeriti i povećavati taj postotak pa kako onda niste barem propisali obvezatnu transparentnost odnosno video prijenos i dostupnost snimke tih intervjua pa da javnost to može vidjeti. To se isto odnosi primjerice i na postupke, stegovne postupke dakle pred Državnim sudbenim vijećem isto tako. Druga stvar koju imamo u ovom, a koja mene posebno, posebno jest da ovim zakonom mi za suce propisujemo da je stegovno odgovoran ako odbije sigurnosnu provjeru SOA-e. Dakle, Zakonom o sudovima ste propisali da svakih 5 godina suci idu na sigurnosnu provjeru. Ovim zakonom propisujete da oni ne smiju uskratiti, uskratiti suglasnost na tu provjeru. Znači ako uskrate budu kažnjeni. Pa to je mislim to je, pa razumijete šta to, pa to je uzapćivanje sudova. I ja ću vam sada pokazati još jedan graf, a to je graf koji pokazuje koja od zemalja ima redovite ponavljajuće sigurnosne provjere za svoje suce u cijeloj Europi. Dakle, opet 27 zemalja, samo RH. Dakle, samo Hrvatska ima ponavljajuće sigurnosne provjere za svoje suce. Neke zemlje, većina zemalja nema uopće sigurnosne provjere za suce, neke zemlje imaju provjere koje se rade na eksplicitni zahtjev i to kada kandidat za suca, sutkinju bude po prvi puta biran u suca, ali kasnije više naravno ne. Postoji primjerice Mađarska to ima, da sudac prolazi sigurnosnu provjeru onda kada pristupa određenim klasificiranim dokumentima koje ima u slučaju, ok, ali samo naši suci u cijeloj EU prolaze svakih 5 godina sigurnosnu provjeru od strane SOA-e. I sad ajmo malo kako to izgleda. Dakle, Sigurnosno obavještajna agencija čijeg ravnatelja bira tko, jel bira ga većina vladajuća. Dakle, imamo ravnatelja SOA-e, imamo zaposlenike SOA-e koji rade provjeru određenog suca i oni mu nađu određenu zapreku. Da li oni moraju obrazlagat tu zapreku, da li oni moraju vama podastrijet sve dokaze koje su oni prikupili i na temelju čega su oni zaključili da postoji zapreka, kakve vrsta obrazloženja SOA piše? Ja ću vam reć kakve vrste obrazloženja šalju upravnom sudu i da je sud već nekoliko puta rekao da moraju pisat obrazloženja, pa ili se ne pišu ili se pišu u dvije rečenice, ali nije samo to. Recite mi koliko je vjerojatno da neki sudac neće popustiti pritisku ako zna da zbog toga što je nešto napravili ili nije napravio slijedeći puta neće proć sigurnosnu provjeru, kako će djelovati na suce činjenica da im to možda niko nije rekao, ali da znaju da postoji ta mogućnost, kako to djeluje na suca i postoji li razlog da je baš samo Hrvatska od svih zemalja članica EU odlučila svakih 5.g. kontrolirat svoje suce i šta, šta je tu, šta je tu udruga hrvatskih sudaca rekla? Protive se tome, tražili su od udruge europskih sudaca dakle da izrade mišljenje. Udruga, europska udruga sudaca smatra da sigurnosna provjera svih sudaca u vremenskim razmacima nije u skladu s međunarodnim, a niti s europskim standardima, da takva mjera nije nužna za državnu sigurnost, štoviše ocjenjuje da su takve mjere u potpunoj suprotnosti s načelom zajamčene stalnosti sudačke dužnosti što je ključni element neovisnosti sudbene vlasti, dakle to kaže europska udruga sudaca. Venecijanska komisija kaže isto tako da, u svom mišljenju istaknuli su dakle da u RH postojeće zakonodavstvo već predviđa široku lepezu mehanizama za osiguranje integriteta sudaca, dakle da imamo imovinske kartice, da imamo ocjene predsjednika sudova, da imamo stegovni i kazneni postupak i da oni nisu uvjereni u nužnost uvođenja dodatnog novog mehanizma kao što je sigurnosna provjera za sve suce svakih 5.g.. Također smatraju upitnim razloge reforme jer prema Ministarstvu pravosuđa visoka razina percepcije korupcije u pravosuđu, neki pojedinačni slučajevi nedoličnog ponašanja sudaca su razlog za uvođenje sigurnosnih provjera i nisu sigurni da mogu se ti razlozi opravdati tako dalekosežnu mjeru, dakle Venecijanska komisija vam kaže da je to dalekosežna mjera kao što je periodična sigurnosna provjera svih sudaca od strane sigurnosnih službi. Dakle, ministar Malenica je tražio to mišljenje od Venecijanske komisije, ali iz nekog razloga Andrej Plenković mu nije dao da pričeka to mišljenje i na temelju njega napravi i Zakon o sudovima i ova dva zakona već ga je požurio da se to izgura jer šta, suce je trebalo vjerojatno još više uzaoptit i to je ono što dobivamo dodatno ovim zakonom jer sada ne samo da će ići na provjere svakih 5.g. nego ako slučajno to odbiju, e onda će bit kažnjeni, razumijete koja je to, koja je to povratna veza. A u svemu tome imamo SOA-u o kojoj sam evo danas ujutro govorila, dakle evo ko će provjeravati naše suce, SOA čiji predstojnik ureda šefa SOA-e ima milijunske nekretninske biznise sa vlasnikom PPD-a, sa bivšim ravnateljem SOA-e i sa još nekim političarima primjerice iz Domovinskog pokreta. I evo to su ljudi koji su na čelu agencije koja će provjeravati naše suce. Dakle, predstojnik ureda šefa SOA-e ima stan u Zagrebu koji vrijedi novce koje niko od vas neće, mislim niko od vas, barem se nadam oni pošteni, nećete ni vidjet ako živite od plaće. To su ljudi koji će provjeravat svakih 5.g. naše suce, hvala.
Hvala i vama. Na galeriji su nagrađene učenice i učenici i njihove mentorice i mentori u projekti „Bio sigurnost i bio zaštita“. Njih ima puno više nego nas ovdje dole, možete se dić jer ste zaslužili, pozdravimo ih pljeskom … [[Pljesak]] Hvala vam što ste došli ovdje danas i što ste s nama, hvala, hvala lijepa. Sada je na redu gđa. Dalija Orešković koja će imat svoju pojedinačnu raspravu, izvolite.
Zahvaljujem kolegice i kolege. Kako se u dobro uređenim funkcionalnim društvima u kojima postoji i učinkovito i doista neovisno pravosuđe kojem javnost vjeruju provjeravaju suci, prije svega sustavom unutarnje kontrole. Svaka branša na neki način treba uspostaviti svoje kriterije digniteta, profesionalnosti, standarda koji se od obnašatelja nekih dužnosti očekuju. Tome služe primjerice etički kodeksi i u našem pravnom sustavu postoje etički kodeksi za pravosudne dužnosnike, postoje i tijela koja ih provode, ono što ne postoji, ne postoji izgrađena kultura integriteta unutar samog pravosuđa. Cijeli sustav je zapravo postavljen naopako počevši od odnosa između izvršne vlasti i pravosuđa kao takvog. Ako pogledamo, pa čak i u ovom zakonu se nešto o tome govori, jedan moj amandman rješava to pitanje, što radi ministar pravosuđa u odnosu na suce i državne odvjetnike. U našem, našem sustavu ministar pravosuđa u puno stvari intervenira, donosi puno pravilnika, propisuje puno metodologija, upliće se na taj način u rad svakog pojedinog suca ili državnog odvjetnika, a odnos bi trebao biti drugačiji. Ministar pravosuđa kao dio izvršne vlasti trebao bi biti zadužen samo za to da suce i državne odvjetnike pita gospodo draga što vam treba, koliko resursa, koliko financija, koliko tehničkih uvjeta, kome krov prokišnjava, tko ima stari kompjuter, ima li dovoljno osoblja, kakve su plaće zapisničara i drugih ljudi koji u sustavu rade. To je uloga izvršne vlasti i ministra pravosuđa. To i ništa više. I eventualno da na temelju informacije i saznanja sastavlja prijedloge budućih zakona. Ali ne da kontrolira, ne da kontrolira. A mi imamo upravo suprotno. Pa i ovdje imamo metodologiju ocjene sudskih savjetnika i državno odvjetničkih savjetnika koju će propisivati resorno ministarstvo, eto to treba maknuti. Onog trena kad se to makne, kad se sucima pošalje poruka da oni sami upravljaju kvalitetom unutar pravosuđa osokolit će se i da rješavaju ove etičke dileme, a one su strahovito važne. Mi našim sucima i državnim odvjetnicima trebamo poslati poruku da ih sustav štiti od trenutka ulaska do trenutka izlaska iz sustava i dati im priliku da imaju povjerenje javnosti. A to će postići na način kada oni sami putem svojih odluka, etičkih odluka, stegovnih postupaka i inih drugih kažu koje ponašanje se za jednog državnog odvjetnika ili za jednog suca unutar branše neće tolerirati. Dakle, branša, suci i državni odvjetnici moraju početi unutar sebe graditi više standarda i na njima inzistirati. I za svakog onog koji se ne nađe odnosno koji se zatekne u nekoj neprimjerenoj situaciji i reći takvome među nama više nije mjesto. Eto to je pravi put. Ono što se pokušalo ili što se namjerava napraviti ovim izmjenama zakona je dijametralno suprotan put koji će dodatno oslabiti povjerenje građana, a suce učiniti korumpiranijima i poroznima upravo na ove fine etičke standarde jer zamislite umjesto da gradimo etiku pa da te etika izbaci iz sustava ako joj nisi dorastao, ovim zakonom se uvodi mogućnost da netko tko je počinio stegovni prijestup za koji mu je izrečena sankcija udaljenja od dužnosti odnosno razrješenja od dužnosti, dakle čovjek je napravio nešto zbog čega treba biti izbačen iz sustava, a ovim izmjenama i dopunama zakona kaže se, a dat ćemo mu uvjetnu osudu, uvjetnu da, uvjetnu osudu. Što znači dat ćemo mu razdoblje kušnje pa eto ako u slijedeće 2-3 godine ili koliko već ne ponovi takav prijestup eto onda ćemo se praviti kao da se ništa nije dogodilo. Dakle, to je srozavanje standarda unutar pravosuđa na razinu dna. I to dna na kojem srećom čak ni hrvatsko pravosuđe još nije palo, ali past će pod dirigentskom palicom HDZ-a. Za najmanji prijestup standardi bi trebali biti takvi da je takva osoba nedobrodošla, da se baca van naglavačke i zauvijek joj se zatvaraju vrata, a ne da se joj još izričito dopušta da onima sa stegovnim osudama i nadalje može biti mjesto u takvom pravosuđu. Takvo pravosuđe samo HDZ-u odgovara. Hvala.
Gospođa Katarina Nemet, prva replika.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice ovim izmjenama i zakona znači može se, DVS može izreći stegovne mjere za neizvršavanje norme o čemu sam prije govorila i ovo o čemu vi cijelo vrijeme govorite za nedavanje suglasnosti na provedbu sigurnosne provjere sudaca, pa ću iskoristiti priliku samo da iščitam ono što je komisija venecijanska po tom pitanju preporučila našoj vladi. Komisija je zabrinuta zbog rizika koji nosi takva mjera i preporuča hrvatskim vlastima da preispitaju svoj pristup propisivanju periodičnih sigurnosnih provjera svih sudaca i da razviju alternativnu strategiju za osiguranje integriteta sudaca, a na temelju drugih postojećih mehanizama. Molim vas komentirajte to. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Alternativna strategija bi trebala biti uspostavljanje stvarnog sustava provjere imovinskih kartica i veća disciplina u stegovnim postupcima što znači i veći broj tih postupaka, a isto tako veći broj onih etičkih i odgojnih mjera. Sigurnosne provjere prvom prilikom trebamo izbaciti iz sustava, ali evo dok one postoje amandmanom predlažem da odluka o postojanju sigurnosnih zapreka mora biti obrazložena ali kandidatu se ujedno mora i dati mogućnost da ima uvid u dokumentaciju i dokaze na temelju kojih je ovakva odluka donesena i protiv te odluke, dakle protiv odluke o tome da postoje sigurnosne zapreke mora se dopustiti mogućnost upravnog spora. Dakle, mora postojati kontrola nad onim što je napravila SOA. U protivnom smo mi naprosto suce učinili lako ucjenjivima i to sa informacijama s kojima samo izvršna vlast raspolaže.
Hvala. Gospodin Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana kolegice Dalija, evo ne znam jednostavno moram vas direktno pitati, ne znam zašto ste protiv tih sigurnosnih provjera toliko. Zašto ste protiv toga? I vi i gospođa Benčić … [[Govornik se ne razumije.]] zbog čega se, zašto se toga boje? Osobno sam prošao nekoliko tih sigurnosnih provjera dok sam bio u sustavu obrane i ništa mi se nije dogodilo. Isto tako i sada ispunjavamo imovinsku karticu već godinama i isto tako sve u redu. Ne vidim razloga zašto? Kažu u EU ni jedna država to nema. Pa ni jedna država u EU nije prošla Domovinski rat. Svaka država ima svoje specifičnosti, ima slobodu i pravo da sama na neki način uređuje svoje odnose. Prema tome ne vidim razloga zašto se vi toga toliko bojite. Dobar dio ljudi u pravosuđu su ljudi koji su radili i u onoj još bivšoj nekoj državi itd. i zašto se sad netko boji te sigurnosne provjere kao da je to sad nešto ovaj, ne vidim evo možete mi pojasniti malo zašto to.
Hvala. Odgovor.
: Između provjere imovinskih kartica i sigurnosnih provjera kao dva različita alata je nebo i zemlja razlika. Sigurnosne provjere podrivaju sustav neovisnosti pravosuđa. Naime, imovinske kartice osim što su same po sebi javne imaju jednu proceduru koja se može kontrolirati. Može se kontrolirati ispravnost postupka je li zakonito proveden, a isto tako i kvaliteta svakog pojedinog dokaza sigurnosne provjere ne. Pa imamo sad postupke čak i pred Ustavnim sudom gdje su ljudi dokazivali da je to Kafkin proces. Ne želim ucjenjivog suca od strane izvršne vlasti Andreja Plenkovića, pa ni predsjednika države jer oni su ti koji upravljaju sigurnosnim službama. Jednom sucu može biti sporno primjerice to što je eto je gay. Nije time učinio ništa nezakonito. Neće njegove odluke zbog toga biti manje kvalitetne ili korumpirane, ali ne želi da se to u javnosti zna. Možda mu je mama katolik i protivi se tome, a s takvom informacijom ga SOA može ucjenjivati [[Upadica Radin: Vrijeme. Hvala.]] O tome se radi.
Gospodin Jakšić.
Malo možda van ove teme, ali potaknuli ste me raspravom oko sigurnosnih provjera i mogu shvatiti i vašu tendenciju i naum. Ali moje pitanje za vas je, a s obzirom da dolazite iz tog sustava i da znate jako puno kako on funkcionira, imate jako puno iskustva zašto onda s druge strane imamo sad raspravu koju je potaknuo predsjednik Vrhovnog suda gospodin Dobronić, gdje suci ili predstavnici sudačke branše bježe od rasprave o tome za koga, kada i koliko još oni rade van svog redovitog posla od arbitraža do razvoja raznih predavanja, radionica i da sad ne nabrajam sve ono što smo imali prilike čuti i pročitati.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem vam se na ovom doista kvalitetnom pitanju. U potpunosti podržavam smjer kojim je krenuo Radovan Dobronić. Pitanja koja je postavio svim sucima trebala bi biti standard samo po sebi nešto što se podrazumijeva da će suci na ta pitanja odgovoriti i da će odgovori na ta pitanja biti dostupna čitavoj javnosti. Dio sudaca se tome protivi, jer su dio okoštalih struktura. Čak vjerujem da jedan dio njih onog trena kad je dobio silne te arbitraže, dodatne poslove, predavanja nije ni mislio da radi nešto krivo. Ali to je onaj podli, tihi, podzemni sustav s kojim HDZ kupuje svoju vlast, svoje grane vlasti. Ima svoj načine kako kupiti žetončiće, ima svoje načine kako kupiti ministre, ima načine kako kupiti kandidate na izborima za gradonačelnika ali ima i načina kako kupiti suce. Jedan od tih načina je dodatnim lukrativnim poslovima. Nisu oni sami po sebi koruptivni, ali paše im biti tamo gdje je toplo, [[Upadica Radin: Vrijeme.]] tamo gdje se dijeli.
Gospođa Nađ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice smatram da je naše pravosuđe zapravo pacijent u jednoj terminalnoj fazi liječenja i da su ova dva konačna prijedloga zakona zapravo čisti apaurin ili andol u tom liječenju osim jačanja etičkog sustava u pravosuđu. Što smatrate da bi bili lijekovi za brzo ozdravljenje našeg pravosuđa?
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Ne mislim da su ovi zakoni apaurin, niti bilo kakav lijek. Mislim da su toksin, mislim da su radioaktivni. Do te mjere mislim da ovo šteti sustavu pravosuđa, a ispravan put bi bio da promijenimo njegovu konstrukciju, da promijenimo konstrukciju tijela koja su zadužena za unutarnju kontrolu tog pravosuđa. Pod time mislim na sastav Državnog sudbenog vijeća i na sastav Državnoodvjetničkog vijeća iz kojeg treba maknut saborske zastupnike, sveučilišne profesore, a članove obvezati da rade u punom kapacitetu, da u jutro dođu na posao, da cijeli dan rade na provjerama imovinskih kartica i na traženju disciplinske odgovornosti nečije. Dakle, da provjeravaju sustav iznutra i da tome posvete svoj puni radni angažman, a ne da rade u 20, 30, ne znam koliko posto od nekih svojih drugih profesionalnih dužnosti. Evo to je početak, nulta točka.
Hvala vam lijepa. Nemate više replika. I sada je na redu gospodin Miro Bulj.
Hvala. Kolegice i kolege i u samoj replici u stanci sam rekao stav Državnoodvjetničko vijeće i Sudbeno vijeće bi trebalo biti temelj jednakosti svih u pravosuđu, tako da kad gledam i ono što sam reka da je u biti najveće nepovjerenje ljudi u Republici Hrvatskoj 95% je pravosuđe, znači što utječe i na gospodarski razvoj, na iseljavanje, na demografsku politiku, sve ono što je najgore. A pravosuđe je ogledalo demokracije, u biti pravde, premda je pravda u Hrvatskoj daleka riječ. Ja bih samo ovdje napomenuo nekoliko bitnih stvari. Nije mi jasno to sam spomenuo a i kolega Sačić je o tome govorio da oni koji se progone do pet godina za djela kaznena ili prekršajna djela do pet godina mogu naslutiti, a u odvjetništvu mogu nas, Državnom odvjetništvu mogu nas progoniti. Tako da mi taj dio nije jasan. To nije taj dio jednakosti. To je isto da mi kažemo da svi ovi ministri koji su bili da su mogli do pet godina biti također ili ne znam bilo tko od nas, da nije trebao biti, da je trebao ostati ovdje i raditi svoj posao. Ja bih samo napomenuo da govoreći o presudama iz iskustva sa ljudima sa kojima razgovaram ujednačeno sudske prakse jedan od većih problema, ne znam koliko može vijeće utjecati na to da se kontrolira u biti, da budu jednake presude na jednom sudu ili na drugom nego imamo iste slučajeve, a drukčije imamo presude i onda čak i u žalbenim rokovima na višim istancama to ostaje tako. I to je vrlo bitno. Na žalost naše pravosuđe vidimo što se događalo oko Zdravka Mamića da je čovjek koji je utekao u drugu državu u biti postao krojač pravosuđa, u biti, on u biti šalje poruku pravosuđu, ne znam kolko može državno odvjetničko, DSV djelovati na to jel, nije mi jasno da u RH nakon 30.g. mi imamo i dalje otpor na, ne otpor nego imamo utjecaj politike na odvjetništva. Evo ja mogu kazati da mi je nejasno i dan danas što je premijer rekao, ali prije ćemo se vratiti u prethodnom slučaju Saucha čini mi se da je čak tiskovnu zajedno držao bivši državni odvjetnik sa premijerom u vladi ili neki drugi slučaj, ne mogu se sitit, nešto je bilo, znam da je tada bio zajedno, a u ovome zadnjem slučaju čak ne znam zvao telefon, nije zvao, mislim znam da treba surađivati, ali je pitanje da li je ta suradnja prišla na način da se reče koga uhititi, na koga procesuirati, na koji način, a to je percepcija ljudi u RH, vidljivo je očito da to tako ovaj funkcionira. Ja bi ovdje još jednom rekao da je pravosuđe u vrlo teškom, u vrlo teškoj situaciji, pa možemo gledati evo i na ove referendumske inicijative premda se tu radi o ustavnom sudu, da su poruke koje, koje je samostalno, ne znam, vidimo sad izmjene ustava, šalje se poruka također da treba unaprijed propisati što sve može biti na referendumu, triba o ovome odlučiti Branko Bačić, Vladimir Šeks zajedno sa svojim kumom Šeparovićem, uopće ne razumim čemu sve to skupa vodi umjesto da mi danas razgovaramo kao referendum o nečem što je pozitivno bez obzira slagali se s time ili ne slagali, mi dovodimo u upitnost sve procese demokratske, a govorimo o demokraciji, ovdje je očita nejednakost. Sjećam se ovdje je dolazio i predsjednik vrhovnoga suda bivši Đuro Sesa, znamo sve skupa šta se događalo, znamo da jednostavno u ovome trenutku ljudi nemaju povjerenje u pravosuđe, ne u ovom trenutku nego konstantno, kako ga vratiti, e to je sad ključno pitanje, od neujednačene, neujednačene prakse do klijentelizma, korupcije unutar pravosuđa, unutar DORH-a, to su stvari na koje treba dati odgovor ministarstva.
Jeste gotovi, jel to pauza ili ste gotovi? [[Upadica iz klupe: Gotov]] Gotovi, dobro, gotov, gotovo je vrijeme. Hvala vam, hvala vam što ste me upozorili, nisam bio vidio. Replika g. Zekanović.
Poštovani kolega Bulj, evo želim čuti vaš komentar ovako iz malo vremenske distance na aferu bivšeg glavnog državnog odvjetnika Dražena Jelenića, a koji je otišao s tog mjesta zbog pritiska javnosti jer je bio mason, navodno mason je li.
Hvala. Odgovor.
A očito slobodni zidari ovaj bez mistrije slažu pravosuđe, u ovome slučaju državno odvjetništvo. Nevjerojatna stvar da takvi ljudi mogu proć na najvišu funkciju u jednom bivšem tijelu kao što je državno odvjetništvo, očito masonerija je duboko potkovana u svim strukturama i pravosudnim i političkim i parapolitičkim, medijskim i svim strukturama, tako da ne znam uopće na koji način ovaj to obrazložiti da jedna elita, jedna skupina ljudi koja funkcionira na osnovi hijerarhije, ne znam na osnovu čega još nisam toliko ušao u te masonske slobodo zidarske stvari premda znam bavit se zidarstvom i slažem dobro blokove, al u tome dijelu kako oni slažu strukture u državnom odvjetništvu nije mi jasno i da nitko za to do danas nije odgovarao nego dapače čini mi se da je ostao raditi u državnom odvjetništvu, ali valjda triba kao jedan slobodan zidar.
Hvala lijepa. Gospodin Zekanović, sad ste vi na redu, izvolite.
Poštovani državni tajniče, poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Govorimo o DOV, o DSV. Ja sam evo već u dvije replike zapravo rekao ono što sam mislio, ali sad ću malo detaljnije iako je državni tajnik rekao da zapravo ovim zakonom se to ne bi trebalo definirati, ali nije možda zgorega i danas spomenuti jer je iznimno povezano. Ako se prisjetimo prije otprilike 3.g. afera svih afera u Hrvatskoj bilo je članstvo, navodno članstvo g. Dražena Jelenića u masonskoj loži, danas se o tome u HS iako govorimo o državnom odvjetništvu nije govorilo. To je bila tema, ja mislim da je, tri tjedna je bila top tema u hrvatskom političkom prostoru, u javnom prostoru. I sada ono što je ključno, prvo ja neću reć da je meni krivo što Dražen Jelenić više nije na tom mjestu, drago mi je, međutim što je čovjek skrivio je li, čovjek je član neke organizacije i gdje to piše zapravo da on ne smije biti član te organizacije odnosno koje smo mi to organizacije stavili uopće na popis nekakvih nepoželjnih, nepoćudnih organizacija. To je dosta ovako interesantno. Ja bi evo tu možda ja krivo govorim, ali ja bi tu bio hrabar pa bi to negdje zapisao, znači u neki zakon, možda Zakon o državnom odvjetništvu koje točno organizacije, a možda čak i eksplicitno moraju biti, biti na toj crnoj listi odnosno u kojim organizacijama ne smije biti glavni državni odvjetnik. A što se tiče članstva, a ja ću samo jednu malu paralelu povući vezano uz nas zastupnike, a to, po tome podliježu i, podliježe i glavni državni odvjetnik, to je imovinska kartica. U imovinskoj kartici stoji jedna mala rubrika kaže članstva, članstva, pa onda stavimo da smo članovi ne znam neke udrugene znam malonogometni klub, Društvo za zaštitu evo ja osobno šibenske baštine Juraj Dalmatinac, Hrvatsko katoličko društvo prosvjetnih djelatnika biskup Srećko Badurina, ali nisam stavio jednu važnu stvar, ja sam član isto jedne jako važne organizacije, a zove se Katolička crkva, a postao sam punopravan član znači svojom krizmom koju sam kao već evo skoro zreo momak svjesno primio. Mislim da bi morali uvesti praksu da i članstvo i u toj organizaciji odnosno sličnim organizacijama da stavljamo u imovinsku karticu odnosno da na neki način u upitnicima u natječaju koji će sutra biti raspisan za glavnog državnog odvjetnika, bude navedeno pitanje jeste li član neke organizacije i onaj ono u fus noti pojašnjeno dakle nemojte zaboraviti članstvo u nekakvim crkvenim organizacijama, vjerskim i ovakvim nekim organizacijama koje su ne znam koju bi kategoriju stavio, mračnim ili polumračnim organizacijama. Dobro. To bi bilo toliko o toj temi, samo bi još evo volio to je mislim kolega Petrov govorio ovako sa dosta gramatike, ali ok, on voli malo dramatiku, ja ću reći mirnijim tonom. Bilo bi dobro da sutra procjena državnih odvjetnika bude što objektivnija i da taj intervju koji je po meni dobar da se vidi jel neko normalan ili nije, nako odokativno da bude što više da zapravo ne bude glavni kriterij i da ne bude presudan, tako da ja bi ajmo reći stavio da intervju bude onako eliminacijski jel ti nešto fali neka daska u glavi ili ne fali, a onda sve ostalo napraviti dosta ono zadaci objektivnog tipa da je i evaluacija objektivna, a ne subjektivna. Evo toliko s moje strane. Hvala lijepa.
Gospodin Arsen Bauk replika.
Kolega Zekanoviću ispravno ste spomenuli bivšeg glavnog državnog odvjetnika Jelenića, pitali ste kolegu Bulja i mislim da ste ustvari postavili vrlo, vrlo dobro pitanje. Ja ću pokušati izreć svoj stav. Gospodina Jelenića je na mjesto glavnog državnog odvjetnika birao sabor, dakle političko tijelo u jednoj javnoj proceduri i javnoj raspravi i smatram da je činjenica da je prešutio u toj raspravi članstvo u toj organizaciji isključujuća, da je iznevjerio povjerenje onih koji su ga birali zato je i smijenjen. Međutim, treba li on ostati kao državni odvjetnik, to je već dvojbeno pitanje i ako zakonom nije propisano i zabranjeno onda bi trebao ostati. I ako ste pratili vrhovni sud je nekoliko puta vraćao tu odluku DOV-u, dakle to je jedna stvar koju treba propisati jel onda doista može da li je vjersko opredjeljenje zapreka, seksualno opredjeljenje je li zapreka, što je to ono pravi [[Upadica Radin: Hvala.]] Hrvat, Katolik i državni odvjetnik po tim kriterijima … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovani kolega Bauk, hvala na replici. Ne bi išao toliko daleko koliko ste vi išli, ja bi ostao samo na ovome dijelu koji sam rekao iako ima tu nekakvih ne sa moje strane desne konzervativne nego s vaše strane da se još neke stvari stavljaju, ali ok ne bi o tome. Ali ok, prema vašem objašnjenju on nije njegov krimen nije što je bio član masonske lože nego što je zatajio tu informaciju je li? Ako je tako nekakvu političku odgovornost zbog uskraćivanja ključne informacije bi trebao snositi, iako ja se ne mogu oteti sumnji da je on ipak smijenjen ne zbog zatajivanja informacije nego zbog toga što je on član tog udruženja. Bio je izabran, ali evo sad više nije na tom mjestu tako da evo, sad što je bilo o tom po tom.
Hvala. Gospodin Arsen Bauk ima svoju raspravu sada. Izvolite.
Da samo malo nadovežem pitanje, bi li bio izabran da je to rekao? Možda bi, možda ne bi. Što se tiče ovih zakonskih prijedloga zadržat ću se na Zakonu o DSV-u, ali se analogno može primijeniti i na DOV. Prvo, meni je bilo čudno da kad sam izabran za člana DSV-a da moram položit prisegu, a izabran sam kao saborski zastupnik i već sam položio prisegu pred predsjednikom sabora, a sad sam morao položiti pred predsjednikom vrhovnog suda kojeg bira sabora. Dakle, nekoga tko u osnovi podnosi izvješće meni sam trebao položit prisegu u istom tekstu kao i prisegu koju sam položio da bi mogao uopće bit saborski zastupnik recimo zašto, to nema nekog smisla. Drugo, smatram da se sjednice DSV-a trebaju održavati u HS-u, dakle logističku potporu mu pruža vlada u Ministarstvu pravosuđa, a sjednice trebaju biti više izložene javnosti i trebaju se održavat u nekoj od dvorana HS-a pa samim time bi imali jednu vrstu dodatnog utjecaja ili kontrole javnosti nad sjednicama DSV-a. Ne vidim smisao tajnog odnosno nejavnog glasanja na sjednicama DSV-a. Najprije oni suci koji se žele kandidirati za novi mandat u DSV-u svoje djelovanje u DSV-u najbolje mogu opisati kako su glasali, koje su kriterije imali za koga su glasali, a to je tajno, kako će onda oni otić na sljedeće izbore za DSV ako ne mogu govorit o tome što su radili, kako su radili, koje su stavove zastupali, koje su kriterije preferirali. Dakle, glasanje je nejavno, kad kaže nejavno to vam znači imate listić na kojem piše vaše ime, vi zaokružite ili ne zaokružite, predate listić i to se više ne objavljuje. I sada bi ja volio ustvari vidjeti jel više izabrano sudaca za koje sam ja glasao ili za koje je glasao Bošnjaković, to bi bila recimo zanimljiva statistička jer ako je izabrano 50 sudaca od kojih 40 za koje je glasao Bošnjaković, a 10 za koje sam glasao ja i recimo 20 za koje smo glasali zajedno onda bi se moglo nešto iz toga zaključiti i obratno. Možda doista je više izabrano sudaca za koje sam ja glasao nego on ili za koje nije glasao niko od nas, onda bi to značilo da su suci neovisni, a ustvari suprotstavljeni političkoj kasti u Hrvatskoj ili obrnuto, za koje smo glasali on i ja, a nije polovica sudaca. To je recimo jedna zanimljiva analiza koja bi ustvari pokazala kadrovsku politiku sudaca koji su u DSV-u i onih koji nisu suci. Zatim pitanje ocjena, ponovit ću ono što sam rekao u prvom čitanju, da li da više vjerujem ispitnoj komisiji pravosudne škole ili sebi samom to je jedna vrlo velika dilema. Dakle, vidite nekoga s odličnim ocjenama na vas ostavlja dojam ono hmm ne bi dao da mi vodi firmu da sam ja vlasnik. I obrnuto vidite nekog tko ima manje ocjene, ali vlada materijom. I sad je tu uspostavljen neki balans koji je ok. Ja pretpostavljam, a to bi opet bila dobra analiza koliko je puta DSV preskočio nekoga sa manjim brojem bodova jel to 90% pa je onda to pravilo oko kojeg treba intervencija ili je to 10%, dale izuzetak koji potvrđuje da pravilo postoji, da se biraju oni s boljim ocjenama, ali da u nekim slučajevima u tom malom broju DSV ima svoje pravo da postupi drugačije. To mu je dao zakon i to mu je Ustav. I kako ustvari obrazložiti odluku kolektivnog tijela. Dakle, trebalo bi obrazložiti zašto je Bauk, Bošnjaković, prof. Vinković ili netko treći glasovao za nekog, a ne za nekog drugog. Kako će to predsjednik vijeća obrazložiti? Možda on je glasao, nije glasao za ovog koji je izabran, a on bi trebao potpisat obrazloženje da je taj najbolji. To mi je isto, to mi se isto čini ovako malo nelogično napisano u zakonu. Dakle, ovlast DSV je proizašla iz zakona koji mu je rekao vi to možete napraviti. Odlučuje se kolektivno, tajnim ili nejavnim glasanjem većeg broja članova. Kako onda možeš obrazložiti odluku koja je donesena rezultatom 6-5, 6 je glasalo, tako 6 je glasalo za Peru, a 5 je glasalo za Matu i zato šta je više glasova za Peru taj je izabran. To je jedna stvar. Dakle, obrazloženje odluka stoga smatram da se tu ide malo previše u formaliziranje tijela koje ima ustavnu i zakonsku ovlast da nešto radi. Ona se bolje da se, da se ta ovlast ustavna ograniči, da se nema 20 bodova nego 10 ili da jednostavno roboti to rade, dakle tko ima najviše bodova, komisija vi ste, vi ste jednostavno zakon i onaj koji dođe tu kao poštar je, isto kao za izbor predsjednika Vrhovnog suda. Imaš uvjete, nemaš uvjete šaljemo kao poštari. I jedna genijalnost u zakonu, gospodine državni tajniče molim vas da službenika koji je 30.000 kuna pretvorio u 3.980, a ne 4.000 eura u Članku 28. dodatno nagradite za preciznost i matematičku onako matematičku ovaj točnost. Hvala.
Gospodin Zekanović, prva replika.
Poštovani kolega da je bilo zaokruženo onda bi grintali zašto su povećali cijenu jel, ali ok to je uvijek tako. Složit ću se s vama oko većine vaše rasprave, bilo bi stvarno fora da se, da DSV sastaje u Hrvatskom saboru, bilo bi stvarno sjajno da bude javno glasovanje, evo moram priznat da nisam ni znao da se tajno glasuje do prije par minuta. Ali evo pitanje za vas, bi li Dražen Jelinić bio izabran u Hrvatskom saboru da se znalo u to vrijeme da je član masonske lože i kako bi po tom pitanju glasovao vaš klub? Ja bih glasovao protiv to je jasno jel.
Izvolite odgovor.
Ja mislim da ga vlada ne bi uopće predložila je bi se izložili prevelikom pritisku javnosti da masona predlaže za državnog odvjetnika. Dakle, ne bi uopće, moja ocjena da ne bi uopće došlo do glasanja u Hrvatskom saboru jer vlada ne bi sebi dopustila da svojom političkom odlukom predloži saboru nekoga tko je javno se deklarirao da je član masonske lože barem bez jedne dugogodišnje javne rasprave o tome što je masonska loža. A kako ćete imati javnu raspravu o tajnoj organizaciji? To je isto jedna zanimljiva stvar. Prema tome meni je logično ovog što se, što se dogodilo. A o tome može li netko biti pravosudni dužnosnik, sudac, ako je član neke legalno registrirane organizacije to je jedna rasprava koja ulazi u pravo ono slobode udruživanja u ljudska prava i trebalo bi zakonom nešto propisati i ocijeniti ustavnost tog zakona da to ne bi moglo na kraju biti ta crta koju se ne smije prijeći. Hvala.
Hvala. Gospođa Nemet.
Zahvaljujem. Kolega Bauk kad govorimo o izmjenama i dopunama DSV-a iz materijala koje su nam stigli vezano za prijedloge, primjedbe i mišljenja dana na sam, na sam prijedlog izmjena zakona proizlazi veliki broj primjedbi koji su došli iz Vrhovnog suda RH. Oni se protive obnovi sigurnosne provjere, protive se normama, protive se nizu drugih stvari koje se predlažu u ovom zakonu. Pa ja vas pitam zašto barem po ovom pitanju nismo imali konsenzus kod donošenja ovakvih izmjena zakona ako govorimo o trodiobi vlasti. Hvala.
Izvolite odgovor.
Ja to shvaćam kao sindikalno očitovanje, sorry. Dakle, to treba uzeti u obzir, ali to nije Sveto pismo jer nitko nije sudac u svojoj stvari najbolji pa tako ni suci Vrhovnog suda uz sva uvažavanja koja imam prema njima. I u tom smislu bi, neke stvari su ok, neke stvari se ne slažem ali ne bih uzimao kao ono konačnu i trajnu istinu. I to je to. Dakle, svakako da u sklopu toga mogu sudjelovati i oni na koje se zakon odnosi kao i na drugo, ali isto kao što recimo o pravima saborskih zastupnika javnost ima jedno mišljenje, a saborski zastupnici drugo, kao što o pravima poljoprivrednika, poljoprivrednici imaju jedno mišljenje, a vlada drugo, kao o pravima nas otočana, mi imamo jedno mišljenje, a ostatak Hrvatske drugi, tako i u pravima sudaca mogu suci imati jedno mišljenje, a svi mi drugi drugo mišljenje.
I ostatak otoka, jedan otok ima drugo mišljenje od drugog otoka. Gospodin Jakšić, izvolite.
Svi otočani ili samo Bračani? Kolega Bauk dosta ste se osvrnuli na rad i funkcioniranje Državnog sudbenog vijeća sa nekoliko svojih konstatacija što bi se i kako moglo napraviti drugačije da to izgleda transparentnije i otvorenije prema javnosti i da vjerojatno samim time doprinese i popravljanju same percepcije rada i Državnog sudbenog vijeća i percepcije kako se napreduje, a onda nakon toga i kako se sudi iliti donosi te odluke. Što mislite da nas priječi u tome da DSV zasjeda saboru, da su sjednice ipak na određeni način otvorene, pa i da se zna kako tko glasa na tim sjednicama s obzirom da recimo u saboru za svaku odluku kakva god ona bila se do tih podataka može doći.
Izvolite odgovor.
Prvo bi rekao komoditet jer meni je lakše da DSV zasjeda u saboru jer bi moga sa sjednice DSV-a doć, održat raspravu i vratiti se nazad, a kad je to u Ministarstvu pravosuđa malo mi je teže. Vjerojatno je tako i ovima drugima. Onda nekako novinari mogu doći na sjednicu DSV-a, ali ne, ne vlada baš oduševljenje kad se najave 4 kamere i 5 novinara, okej napravi se malo veća dvorana itd., međutim, međutim mislim, mislim da bi to dosta ovoga demistificiralo rad DSV-a. Dakle ja se ne mogu sjetiti nijedne odluke u ovom sazivu DSV-a koja bi zaslužila etiketu skandalozne, možda ima loših dvojbenih, ali skandaloznih nema, za prošle sazive nisam siguran, to je sad stvar ovoga, stvar dojma i doista ja bi volio da javnost bude bolje upoznata s radom DSV-a prvenstveno zato što bi bila bolje upoznata s mojim radom, ja o svom radu imam najbolje moguće mišljenje i volio bi da javnost bude bolje s time upoznata. Zahvaljujem.
Okej. Gospodin Deur.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo poštovani zastupniče, sami kako ste rekli oko raznih spoznaja, evo ja bi vas želio nešto pitati vas kao bivšeg ministra, bivšeg ministra uprave, sigurno da bi želio čuti česte dogovore vas i premijera tada Milanovića jel to može biti onako javno to bi bilo vrlo zanimljivo oko raznih situacija ovo što ste pričali, ali jedna je onako bitna stvar oko ćiriličnih ploča i inicijative, da li je to vaša ili bivšeg premijera Milanovića, ko je tu inicijativu dao onako u jutarnje sate kao kad smo nekad u Domovinskom ratu išli u akcije kad ste vi te ploče onako postavili, jel to bila vaša inicijativa ili tadašnjeg našeg predsjednika ovaj evo vjerujem mene osobno zanima, a vjerujem da bi to onako širu javnost čisto zanimalo, sad da li možete biti iskreni kao narodni zastupnik ili ta partijska šutnja je što vam ne zamjeram dapače poštujem, hvala.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Kolega Deur, mi ćemo sutra skidat imunitet jednom saborskom zastupniku kojega su poticali na zlouporabu, koji je navodno poticao članove izvršne vlasti na zlouporabu položaja, a ja smatram da svi oni koji su me tražili da ne postavljam ćirilične ploče temeljem zakona su me također poticali na zlouporabu položaja da bi to, da je to u stvari ista pravna kvalifikacija za, kao za kolegu Miloševića prema gđi. Mandac. A što se tiče ovoga ja ne bježim od svojih zasluga za to, ali i predsjednik republike me poticao na to da provodim, da provodim zakon. Zakon je inače prvi proveo MUP zato što su valjda imali smjenu, na uredu državne uprave ploča je postavljena u 11 sati usred bijela dana i dan danas tamo stoji samo je valjda prekrivena s ovim, a ono što je najbolje pokazuje se da je isto na državnom odvjetništvu i sudu ploča bila prekrivena neko vrijeme, pa se nije znalo gdje je sud i gdje je državno odvjetništvo, slučajna država.
Hvala, hvala. Gđa. Orešković.
A joj, kolega Bauk, ja vas osobno izuzetno, izuzetno poštujem i cijenim i unaprijed se moram ispričati što ću vam postaviti ovo pitanje, dakle nije usmjereno protiv vas nego protiv sustava kojeg ste dio odnosno protiv ustroja DSV-a za koje tvrdim odgovorno da trenutno nema uopće uvjeta za obavljanje onog rada i zadaća koje su mu stavljene u zadatak, a pitanje glasi, ima 1710 sudaca, DSV bi trebao provjeravati njihove kartice, vi ste član DSV-a, dajte nam opišite kako konkretno izgleda provjera jedne imovinske kartice, jednog suca, a kamoli kako je izgledala provjera tih imovinskih kartica njih 1710 otkako ste vi član DSV-a, oprosti Arsene.
Izvolite odgovoriti.
Zahvaljujem. Znate vi onu, treba pojavu osudit, a druga spasit. Upravo ste demonstrirali kako se to treba primjenjivat, zahvaljujem kolegice Orešković. Dakle kao prvo u obrazloženju ovog prijedloga zakona vidjet ćete među primjedbe koje nisu prihvaćene da nije prihvaćeno da to radi povjerenstvo za sukob interesa. U standardima Ministarstva uprave bilo je i pisalo je ko predlaže, ko je, dakle pisalo bi na zahtjev zastupnika Arsena Bauka, to pravosuđe kad ste se spojili, ali bilo bi dobro da i vi pišete u drugo čitanje primjedbe u saboru koje nisu prihvaćene i ko ih je predložio jer kad dođu iz dijela tko je bio u Ministarstvu uprave to piše iz ovog ministarstva. Dakle, moj, moj prijedlog je bio da to radi povjerenstvo za sukob interesa zato što ja kao član DSV-a u ovih godinu i nešto koliko sam član, ako sam dobro ovoga izračunao, nisam nijednom pozvan, tražio, niti sudjelovao u bilo kakvoj provjeri bilo koje imovinske kartice, niti sam dobio ikakav zahtjev od bilo koga da to i napravim. Zahvaljujem.
Povreda Poslovnika, gđa. Orešković.
Evo odustajem od povrede Poslovnika s obzirom da je zastupnik rekao da nije proveo nijednu provjeru imovinske kartice jer kad sam dignula palicu mislila sam da to neće reći.
Hvala lijepa, hvala, nemojte puno obrazlagati zašto odustajete, odustali ste, dobro, hvala. Gospodin, idemo na završna razmatranja, g. Katičić, ispred HDZ-a, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolega, državne tajnice, tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, tu smo proveli određenu raspravu na Konačni prijedlog Zakona o DSV i Zakona o DOV. Poznato je da smo odradili objedinjenu raspravu što mislim da je jako dobro i da su ove dvije, dva zakonska prijedloga poprilično slična kako u pravnom tako i u činjeničnom supstratu, a mislim i kad malo bolje proanalizirate i jedan i drugi zakonski prijedlog vide se određena rješenja koja se podudaraju kako od činjenice da se i predlagatelj, a kako i nomenklatura odnosno i sama rješenja koja se nakon toga dešavaju. Naravno uvodno pažljivo slušajući i raspravu naravno da ova dva zakonska prijedloga izazivaju u javnosti određene prijepore i brojne rasprave u društvu, posebno u pravosudnim krugovima. RH se ovdje opredijelila za jedan način sustava izbora sudaca odnosno i državnih odvjetnika koje poznaju i neke druge zapadno europske zemlje, a to je znači da je formirao neovisno tijelo koje se sastoji od raznih dionika i aktera u društvenom položaju odnosno kako ne samo od pravnika, sudaca i struke nego i iz drugih redova, drugih ljudi koji sudjeluju u sastavu cjelosudnog odnosno državnog aparata. Naravno zapadno europski sustav i pronalaze i nalaze i neka druga rješenja, mi smo se držali za ovog i mislim da idemo u tom smjeru koji i na kraju krajeva ove izmjene i dopune sada ocrtavaju. Kao i svaki zakon on evaluira odnosno društvena klima se mijenja, društveni odnosi se mijenjaju pa prema tome onda se zaslužuju određene izmjene i dopune tih prijedloga. Konkretno, ovdje se čulo raznoraznih prijedloga, ali moglo bi se izdvojiti dvije ili tri osnovne crte koje izazivaju prijepore. Jedan je taj dio koji se tiče transparentnosti pri izboru sudaca, to su iznijeli brojni klubovi u ovoj raspravi. Pa evo mislim i klub HDZ-a mislim da možda je konkludentnom radnjom odnosno vrlo jasnim i porukom dao do znanja da je za transparentnost izbora svih izbora. Naime, priliko izbora predsjednika Vrhovnog suda RH iako to nije propisano na Odboru za pravosuđe provedena je javna transparentna rasprava i kao takva je bila prezentirana i medijima i svi su imali svojih mogućnosti iznijeti prijedlog svojih programa tako da mislim da je to jedan vrlo jasna poruka koju je HDZ kao većinska stranka u ovom saboru i kazala i da mislim da to od toga nećemo ni odstupati. Što se tiče ovih sigurnosnih provjera koje su se tu pojavile i izazvale određene rasprave tijekom ove naše rasprave, ha gledajte iz mojeg stav, a i mislim i kluba o tome da se kada nemate nekakvu propisanu varijantu onda se teži za time, kada ju pak imate onda se govori da nije dobra. Meni se čini da kad uzmete cjelokup komplet i cijelu viziju koju zakonski prijedlog odnosno ova dva zakonska prijedloga ističu, mislim da se ide u jednom dobrom smjeru sveobuhvatnosti. To prije svega mislim na mogućnost prije svega mi se sviđa odredba to je mislim čl. 8. odnosno gdje se mijenja čl. 55. sadašnji gdje se ovaj bodovni prag mijenja odnosno liberalizira na više način pomiče se granica tih bodova koje se može ostvariti prilikom razgovora. To naravno onda u sebi ako dobro rezonirate jasno pokazuje da se ide smjerom da se može napraviti baš ona prava razlika i jedan … u tom dijelu prilikom intervjua i svih kandidata, a da se oni koji ne ostvaruju određeni … prag prije samog tog kraja na neki način i samo državno odvjetništvo ili državno odvjetničko tijelo ne gubi vrijeme na onim kandidatima koji nisu prošli taj prvi sistem izbora pa na kraju do toga. S obzirom na vrijeme mogli bi dosta toga govoriti, međutim jasno vam je iz mog ovog izlaganja da će klub HDZ-a naravno podržat ovaj prijedlog i da ćemo u petak glasovat za njega. Hvala vam lijepo.
Hvala. Hvala vama. Gospođa Dalija Orešković završno ispred Centra i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Među korijenima problema Hrvatske države naše političke javne scene općenito, pa čak i nas saborskih zastupnika je između ostalog i to što su saborske rasprave dosadne, zamorne, malo zainteresiranih, oni koji govore najčešće čitaju referate pa sve to skupa toliko uspavljuje da među građanima mislim da bi trebalo biti teških mazohista da to uopće prate i da iz svega toga izvuku neku bit. Pa se ja nadam da je ovaj trenutak dijaloga između mene i kolege Arsena Bauka barem neke oči otvorio, barem neke uši pročistio. I moje pitanje prema svima vama glasi, jesmo li mi sada konačno nakon toliko puno godina došli do poante? Dakle poanta je da imamo DSV koje bi među svojim glavnim zadaćama, ako želimo kontrolu rada pravosuđa, trebalo provjeravati imovinske kartice sudaca. Ja kažem, maknimo od tamo saborske zastupnike, maknimo sveučilišne profesore, profesionalizirajmo rad tog pravosudnog kontrolnog tijela, niko to ne čuje, a onda imamo priznanje jednog od članova DSV-a koji kaže ja imovinsku karticu nit vidio nit provjerio nisam. Dakle to je suština Hrvatske države i korijen svih problema nepovjerenja u sustav pravosuđa. I sve tok to ne promijenimo, dakle sve dok ne promijenimo konstrukciju DSV-a konstrukciju DOV-a i dok ne uvedemo kontrolu nad radom sudaca i državnih odvjetnika koja počinje od načina stjecanja imovine nema stvarnih promjena. Kolega Bauk je rekao da je predložio da tu provjeru radi povjerenstvo, kao netko tko je podigao sustav provjere imovinskih kartica u tom povjerenstvu na noge, dakle za vrijeme mog mandata se umrežila baza podataka povjerenstva sa svim drugim bazama podataka drugih državnih tijela i odgovorno tvrdim provjere imovinskih kartica nema niti tamo jer ne postoje zakonski alati, jer nije se zakonodavac domislio što bi provjera trebala sadržavati i kako bi ona trebala izgledati i kako bi se trebala provoditi, a pri tom ustavni sud kaže da takva kontrolna tijela, kao što je to povjerenstvo, ista priča bi vrijedila i za DSV i za DOV kad jednog dana, jedne godine do tamo stignemo kaže, pa nemaju oni znanja onog računovodstvenog, knjigovodstvenog da kontroliraju ulaz i izlaz i očiti nesrazmjer koji se dogodi tada. Dakle, sve što je Hrvatska država pod patronatom ovakve politike koja je koruptivna i kvarna radila u proteklih 30 godina, to je onesposobljavanje sustava da se uopće protiv korupcije bori, počevši od onih preventivnih antikorupcijskih alata i to je suština. I zato ovaj zakon nije lijek, nije apaurin, nije neki analgetik, nego je dodatno upucavanje toksičnih modela čije su osnovne konstrukcije zamišljene davnih, davnih dana vjerovatno iz vremena Vladimira Šeksa. S takvim pravosuđem ne možemo naprijed, s takvim pravosuđem ne možemo garantirati ona ustavna i zakonska prava koja bi svaka država ako je uopće država, a ne slučaj trebala jamčiti svojim građanima. Kaže se obično da svatko tko uđe u politiku treba imati neki svoj politički cilj, pa se onda pod tim podrazumijeva natjecanje za neke konkretne političke funkcije. Vi HDZ-ovci jadni ne možete se otarasiti prilike da mi svaki put nabijete na nos lažno naravno, ali što biste vi drugo radili da sam bivšu javnu funkciju iskoristila za to da se probijem u politici. E pa evo vam konkretnog primjera. Kom se čitaju amandmani neka ih pročita, a moja ambicija politička, profesionalna kakva god hoćete je bila ta da ono znanje koje imam o sustavu kako funkcionira iznutra upotrijebim za to da se protiv tog istog sustava borim da ga probam popraviti, a na žalost je jedini put da se to mijenja. Hrvatski sabor, zakonodavno tijelo, zakoni i politička volja za koju je sasvim jasno ne da je nema sa ove strane sabornice, pitanje je koliko je ima u oporbi. Jer promjena države nije samo promjena vlasti, promjena države je promjena kroja koju je na krivo, potpuno krivo krenuo i krivo je osmišljen od samih početaka [[Upadica Radin: Vrijeme. Hvala.]] Hvala.
Hvala. Gospodin Bauk ispred Kluba zastupnika SDP-a također završno. Izvolite.
Ono što nisam stigao u pojedinačnoj raspravi. Kolegice Nemet, pitali ste u stvari za Vrhovni sud ja sam zaboravio jednu činjenicu. Vrhovni sud je glasajući o mišljenju za izbor predsjednika Vrhovnog suda glasao 4 za i 27 protiv. To je isto malo bilo sindikalno djelovanje, tako da ono treba pročitati što su napisali, ali uzeti sa određenom rezervom, razumnom rezervom. Upravni sud, recimo kolegica Orešković to nerado spominje ali ja vrlo rado to spominjem, jer kad kolege iz HDZ-a njoj prigovaraju zbog financijskog sukoba interesa u stvari sve vaše odluke su potvrdili Upravni sudovi. I sad zamislite vi situaciju da ste vi na prijavu recimo za tadašnjeg ministra Arsena Bauka za nešto rekli ne, ja to ne smijem napraviti iako su vam sudovi već šest puta rekli da ste u pravu. HDZ-ovci bi vas napali. E a kad je došlo za Andreja Plenkovića i kad su sudovi promijenili praksu, onda nisu napadali sudove nego vas. Ma nema tu logike! Znači da to odmah utvrdimo da li je postupala po odlukama sudova, a sudovi su promijenili odluke kad je na red došao Andrej Plenković. I sada vi govorite o povjerenju u pravosuđe. Pa ne bih ni ja vjerovao takvom pravosuđu. Onda recimo ovo sa državnom odvjetnicom. Dakle, državna odvjetnica za jedan slučaj kaže nema kaznenog djela, a europska odvjetnica za isti slučaj kaže ima kaznenog djela. I normalno da ljudi neće baš vjerovati u institucije. I sada dolazimo do onoga što su kolegice u raspravi spominjale, a to su sigurnosne provjere sudaca. Ja nisam a priori protiv toga samo je pitanje tko provjerava one koji provjeravaju, tko ocjenjuje ocjenjivače i tko im vjeruje? Dakle, recimo primjerice je li sudac ili bilo koji drugi dužnosnik u svojoj prijavi treba navesti da kockar ima kockarske dugove i ako to sigurnosna služba utvrdi kao istinitu činjenicu treba li to utjecati na nečije imenovanje. To će odlučiti onaj tko imenuje, ali mu je taj podatak bio poznat. To nije isključujuće, ali je ako si ti znao da netko koga imenuješ kocka, ima kockarske dugove, a imenovao si ga nije kriva ni sigurnosna služba, ni ovaj koji je kockao nego si kriv ti koji si ga imenovao ili si zaslužan. Jer možeš reći ne, to je netočno. Vi iz sigurnosne službe lažete ili to nema nikakve veze, to nije zabranjeno. Tako i za ovoga gaya kojemu je mama da ne treba znati ili za nekoga drugoga tko ne treba znati, nemam pojma. Da meni bliski član obitelji ne navija za Hajduka ja to da ne znam. Šta sad? Mislim na primjer. To su ili još gore da simpatizira HDZ zamislite sad to da služba to otkrije a da ja, da on ne želi to meni reći. Dakle, s jedne strane time se izlažu određeni dužnosnici sigurnosnim službama, samo je pitanje je li sigurnosne službe utvrđuju i rade to profesionalno da utvrde istinu ili pakiraju. Ali onda je možda bolje da se to vidi upravo na takvim slučajevima, dakle da onda znamo da imamo sigurnosne službe koje pakiraju, koje ono da je to jedan utjecaj na pravosuđe u maniri Aleksandra Rankovića iz šezdesetih ili pedesetih godina. Jer puno je to onda opasnije. Ono dakle recimo imali smo ovaj zadnji slučaj kolegice Orešković, meni dan danas nije jasno zašto ovaj vaš vijećnik odlučio da se neće bavit politikom? Šta je on to napravio što ga za to diskvalificira ili je to samo rekao zato da se to zatvori pa da loše ne utječe na izbore. Ali to je, dakle u rangu toga. Znači kada dođe nalaz, mišljenje, dijagnoza, kako god hoćete sigurnosne SOA-e i dalje onaj koji imenuje može kad ga pročita kazati ne vi ste idioti, napravili ste to ono potpuno krivo i ne slažem se sa vama i preuzimam odgovornost ili može reći o ovome je li ovo istina, šta imaš reći na to? Slegnut ramenima i kaže ja te neću zbog toga imenovat ako je istina. Ne vidim ja tu neki problem. Dakle, bio sam u takvim situacijama ako nekoga imenuješ, želiš nešto više znati, vjeruješ institucijama. I na kraju dana odluka je tvoja. Ako mi netko kaže ja ne želim da me se provjerava i to ću uzeti u obzir i kazati možda nešto krije, a možda nema povjerenja, ja ću odlučiti. Bit ću kriv ili neću bit kriv. I onda kad te novinari za 10 dana pitaju jesi znao [[Upadica: Hvala.]] ti možeš reći znao sam ili nisam, ti si kriv. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Prelazimo na kao što smo jutros odlučili na objedinjenu raspravu o sljedeće dvije točke: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću, drugo čitanje, P.Z. br. 279; - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću, drugo čitanje, P.Z. br. 280 Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovim točkama dnevnog reda primjenjuju se odredbe poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo te Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik Juro Martinović. Izvolite. Prije toga ćemo imati stanku koju je zatražila poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Hvala predsjedavatelju. Zastupnici i zastupnice. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta radi dodatnih konzultacija u ime kluba stranke Centar i GLAS. Naime, ja bih ovog puta apelirala na sve zastupnike koji nisu dio vladajuće većine da se suprotstave ovim zakonskim prijedlozima. DSV i DOV trebali bi biti kičma pravosuđa, dakle tijela koja su zadužena za postavljanje, za kontrolu rada i za razrješenje pravosudnih dužnosnika. Za sve one naše građane koji misle da je pravosuđe HDZ-ovo nije ono HDZ-ovo zato što su suci HDZ-ovi pa sude u predmetima u korist HDZ-a, pravosuđe je HDZ-ovo zato što je HDZ osmislio institucionalni kroj tog pravosuđa i osmislio ga je na krivi način. DSV, DOV treba transformirati na način da to budu uistinu neovisna tijela, prava kičma pravosuđa, a ne uzica kojom dirigira izvršna vlast, a to je ono što imamo sada. Uveli smo sigurnosne provjere kao sredstvo manipuliranja nad neovisnošću sudaca, nismo ojačali sustav provjere imovinskih kartica nego smo ga dodatno oslabili time što smo u zakon uveli odnosno otklonili obavezu da se imovinska kartica državnih odvjetnika podnosi i na kraju mandata odnosno po prestanku obnašanja dužnosti. Pa što radite? Kuda to vodi? Uveli ste mogućnost da državnom odvjetniku kojem je izrečena sankcija razrješenja od obavljanja dužnosti može mu izreći uvjetnu osudu. To je, to je doslovno najveći udarac na neovisnost pravosuđa, na integritet pravosudnih dužnosnika koji ne mogu biti u nekom razdoblju kušnje. Onaj državni odvjetnik koji je zaslužio da ga se razriješi, momentalno iz državnog odvjetništva mora biti otklonjen, a ne da mu se da još neko razdoblje da vidimo hoće li biti ponovno u nekom prekršaju kojega čini nedostojnim obavljanja takve važne dužnosti. Uništili ste pravosuđe, zaustavite to.
Hvala. Hvala lijepa. Imamo još jedan zahtjev za stanku, poštovani zastupnik Bulj u ime svog kluba.
Hvala lijepo. U ime kluba Mosta tražim stanku od 10 minuta na ovu vrlo bitnu temu. DOV i sudbeno vijeće bi tribali biti stup i temelj neovisnog pravosuđa, međutim mi imamo problem u RH što su pravosudna tijela tj. ljudi koji upravljaju tim sustavima dokazano u puno navrata bili oni koji, ne puno navrata nego najčešće narod u koji nije imao povjerenje. Pet osnovnih, pet najvećih stvari koje narod zamjera to su pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe, pravosuđe. Oni su ne samo kao djelatnici sustava DOV-a tu da rade tvoj posao kao neovisna tijela neovisno od Andreja Plenkovića koji more telefonom nazvati državnog odvjetnika ili ne znam koga u svakom trenutku i dirigirati tko, šta, kada treba poduzeti. Državno odvjetništvo, sudbeno vijeće to su tijela koja bi morala biti stožena pravosuđa i legalnosti, legitimnosti, a naravno prije svega povjerenja hrvatskoga naroda. Hrvatsko gospodarstvo se raspada zbog pravosuđa i nepovjerenja u pravosuđe. I to je ono što sam rekao kada je ovdje bio jednom Đuro Sesar da je pravosuđu najviše vremena, najveći protok vremena bi bila potrebna kesa. Sve je ovisilo o kesi, ko veću kesu da tu je pravosuđe bilo na njegovoj strani. Zbog toga ozbiljnosti ove pozivam vas da se uozbiljite i da državu stavite na pravne temelje, a ne na temelje ovisnosti o Andreju Plenkoviću ili bilo kome. Hvala lijepo.
U ime Kluba Socijaldemokrata stanku je zatražila i poštovana zastupnica Nađ, izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče HS. Tražim stanku u ime Kluba Socijaldemokrata u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom razmotrili činjenicu da građani imaju sve manje povjerenja u pravosuđe i neovisnost pravosuđa od utjecaja izvršne vlasti i s pravom se pitamo kako je moguće da nam se odbjegli osuđenici nude kao reformatori hrvatskog pravosuđa koji ukazuju na korupciju u tom sustavu i kako je uopće moguće da su šmugnuli u BiH dakle oba brata i jasno je da im je to bila jedina opcija da se spase od rešetki u RH, dakle ova dva Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o DOV i DSV smatramo da neće pridonositi povećanju građana u povjerenja u pravosuđe. Hvala lijepa.
Stanku je zatražio i Klub zastupnika suverenista, pa će poštovani zastupnik Sačić obrazložit.
Hvala vam lijepo. U ime Kluba Hrvatskih suverenista tražimo također stanku u trajanju od 10 minuta kako bi još jednom ukazali na doista jednu diserpancu u predlagačevim stavovima oko izmjena postojećih Zakona o DSV i DOV gdje s jedne strane i vidimo određene pozitivne pomake, al s druge strane doista kao da su se trudili nigdje, ovdje komparativno pokušavao sam pronaći slična rješenja u nama susjednim zemljama, nigdje nema da nešto slično da bi državni odvjetnik nakon mandata trebao zaboraviti odnosno bez ikakve obaveze nastaviti posao bez da priloži tu svoju imovinsku karticu, s druge strane isto tako ovaj u DSV-u postoje odredbe koje zgražavaju hrvatsku javnost, a one se odnose na to da nam može sudit sudac da ga ne trebamo suspendirat ako se protiv njega vodi postupak u trajanju duljem od 5.g., pa ljudi moji znate kolika je razlika od kazne i prekršaja u trajanju od 30 dana do 5.g. što sve u to stane i takav sudac da nam sudi ili takav državni odvjetnik da nas tuži, to je sramotno, povucite to.
U ime Kluba HDZ-a govorit će poštovani zastupnik Katičić koji je isto zatražio stanku.
Poštovani predsjedavajući, kolegice i kolege i u ime Kluba HDZ-a zatražit ćemo pauzu u trajanju od 10 minuta kako bi se dodatno konzultirali o predloženim konačnim prijedlozima zakona u ovoj objedinjenoj točki, a to se radi o Konačnom prijedlogu Zakona o DSV i Zakona o DOV. Naravno, u javnosti se uvijek i od oporbe kritizira činjenica da je percepcija hrvatskog pravosuđa loša, kada se krene u tom smjeru da se uvode novine koje se kreću prema činjenicama odnosno i konkretnim argumentima da se uvode nove digitalne tehnologije i elektronički upisi, pa evo i jučerašnji, doka tome je i jučerašnje dodjeljivanje sredstava, bespovratnih sredstava iz EU iz programa NPOO-a u kojem je područje koje se zadire u hrvatsko pravosuđe ogromno i donijet će revolucionarne promjene. Naravno kad se gleda segmentirano onda se može čuti razno razne prigovore, međutim pravosuđe je kompleksno i kao takvo mora imati sveobuhvatni pristup. Mislim da se to ovim predviđenim predmetima odnosno i ovim zakonskim predmetima koji su danas u našoj točki i ostali koji su bili i … [[Govornik se ne razumije]] zadnjih mjesec dana ili dva na dnevnom redu ovog cijenjenog doma od ZPP-a, ZTD-u, Zakona o javnim bilježnicima do sutrašnje rasprave o Zakonu o izmjenama i dopunama zemljišnih knjiga jasno ukazuje da se radi na sveukupnom rješenju kako bi učinkovitost hrvatskog pravosuđa koje je po mom skromnom mišljenju i ovako dosta dobra bila još bolja na dobrobit svih hrvatskih građana zbog kojeg … [[Govornik se ne razumije]] i pravosuđe i postoji, hvala vam lijepo.
Hvala. Naravno sve stanke su odobrene, a sukladno čl. 293.b. mi ćemo nastaviti, pa ću sad zamoliti onda u ime predlagatelja državnog tajnika Ministarstva pravosuđa i uprave poštovanog Juru Martinovića da u ime predlagatelja da obrazloženje.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici, pred vama su izmjene i dopune Zakona o DSV i Zakona o DOV kojima se želi osigurati učinkovitiji rad oba vijeća, unaprijediti postupke imenovanja pravosudnih dužnosnika, te povećati njihovu odgovornost i transparentnost. Izmjenama Zakona o DSV sucima visokog kaznenog suda omogućuje se da budu kandidati na prvim izborima za članove vijeća iz reda sudaca koji će se provesti nakon stupanja na snagu ovog zakona što bi im inače bilo onemogućeno zbog propisanog uvjeta obnašanja sudačke dužnosti u sudu određene vrste najmanje 5.g., a koju je diskriminaciju potrebno otkloniti s obzirom na početak rada visokog kaznenog suda. Radi povećanja transparentnosti postupaka izbora članova vijeća iz reda pravosudnih dužnosnika propisuje se obveza dostave životopisa kandidatima, kandidata uz kandidaturu i njihova objava uz utvrđene kandidacijske liste na mrežnim stranicama Vrhovnog suda RH odnosno Državnog odvjetništva RH. Izmjenama Zakona o DOV propisano je i umanjenje obveza u obavljanju državno odvjetničke dužnosnike za zamjenike državnih odvjetnika koji su članovi DOV i to za predsjednika za 75%, a za članove 20% kako bi se potaknuo i omogućio učinkovitiji rad Državnoodvjetničkog vijeća te provela usklađivanje s rješenje koje već duže vrijeme postoji u odnosu na suce izabrane za članove Državnog sudbenog vijeća. Kako bi se administrativno rasteretilo Državno sudbeno vijeće izostavlja se obveza vođenja očevidnika sudaca kao i pružanje tehničke potpore radu povjerenstva za izbor članova vijeća koje djeluju pri Vrhovnom sudu. Odsad će administrativnu potporu radu povjerenstva pružati Vrhovni sud. Postupak planiranja popunjavanja sudačkih mjesta vremenski se skraćuje s dvije na jednu godinu kako bi se što realnije utvrđivale potrebe popunjavanja sudova. Radi veće transparentnosti i dostupnosti javnosti ovim prijedlozima zakona propisuje se i obveza objave plana popunjavanja slobodnih sudačkih i zamjeničkih mjesta te njihova izmjena na, njihovo izlaganje na mrežnim stranicama ministarstva i vijeća. U postupcima imenovanja pravosudnih dužnosnika u prvostupanjska pravosudna tijela odredbe ovih zakona usklađuju se sa predloženim izmjenama Zakona o pravosudnoj akademiji u odnosu na rad Državne škole za pravosudne dužnosnike. Stoga će ulazak u pravosudne dužnosti za kandidate koji su u trenutku prijave savjetnici u pravosudnim tijelima posebno vrednovati ocjenjivanjem njihovog rada u svojstvu savjetnika. Dorađuju se odredbe o institutu imenovanja i premještaju. Preciznije se uređuju uvjeti za imenovanje osoba u sudove i državna odvjetništva prvog stupanja i to samo iz reda onih koji već ne obnašaju pravosudnu dužnost. Institut premještaja dodatno se uređuje na način da u drugo pravosudno tijelo istog stupnja može biti premješten samo dužnosnik koji tu dužnost obavlja najmanje 3 godine. S ciljem postizanja veće objektivnosti i transparentnosti postupaka trajnog premještaja propisuju se i posebni postupci koji se sastoje od utvrđenja ispunjenja sudačke dužnosti odnosno ocjene obnašanja državno odvjetničke dužnosti i razgovora pred vijećem. Radi postizanja veće učinkovitosti instituta privremenog upućivanja sudaca na rad u druge sudove povećava se moguće vrijeme upućivanja s najviše 4 godine na 8 godina. Postupak imenovanja dužnosnika u viša pravosudna tijela uređuje se na način da se imenovanje omogućuje i osobama koje su ranije obnašale pravosudne dužnosti uz posebnu pisanu provjeru znanja. Izostavlja se ograničenje vijećima da na razgovor ne zovu kandidate koji su ocjenom obnašanja dužnosti ostvarili manje od 130 bodova. Najveći mogući broj bodova koji se može ostvariti na razgovoru pred vijećem povećava se s 15 na 20 te se povećava krug najboljih kandidata između kojih se može izvršiti izbor s 10 na 15 kako bi se ojačala uloga vijeća u postupku imenovanja. Izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću katalog stegovnih dijela uvodi se novo stegovno djelo nedavanja suglasnosti za provođenje sigurnosne provjere. Redefinira se stegovno djelo neurednog obnašanja dužnosti na način da se dužnost ispunjenja okvirnih mjerila povećava na 100. Sad su se okvirna mjerila smatrala ispunjena kad je sudac ostvario 80% sudačke norme. Uz to nastup zastare zbog nepoduzimanja radnji u postupku bez opravdanog razloga jasno se utvrđuje kao stegovno djelo neurednog obnašanja dužnosti. Kada je riječ o postupcima imenovanja zamjenika glavnog državnog odvjetnika iz reda kandidata koji je obnašaju pravosudnu dužnost uvodi se element pisane provjere znanja kao i suce. Time će se objektivnije vrednovati sposobnosti kandidata. Predloženim izmjenama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću uvodi se više različitih novčanih kazni u stegovnim postupcima koji se vode protiv zamjenika državnih odvjetnika. Uvodi se mogućnost uvjetne osude te njezinog opoziva, a radi veće učinkovitosti rada vijeća u provedbi stegovnih postupaka uvodi se mogućnost imenovanja posebnog stegovnog vijeća koje utvrđuje činjenice i izvještava vijeće o utvrđenim činjenicama. Propisuje se da je nedavanje suglasnosti za provedbu sigurnosne provedbe osnova za razrješenje dužnosti zamjenika državnog odvjetnika. Radi uklanjanja nejasnoća dodatno se uređuje postupak utvrđenja okolnosti prestanka dužnosti i razrješenja državnih odvjetnika. U postupcima imenovanja predsjednika sudova i državnih odvjetnika ponovo se omogućuje imenovanje istih osoba više od 2 puta ako to nije uzastopce ali uz uvjet prethodnog obnašanja dužnosti suca odnosno zamjenika najmanje toliko vremena koliko je osoba obnašala dužnost čelnika pravosudnog tijela. Radi veće učinkovitosti postupaka provjere te utvrđenja razmjernosti prijavljene i stvarne imovine pravosudnih dužnosnika u postupcima kontrole podnesenih izvješća o imovini posebno se propisuje obveza dostave traženih podataka od strane Porezne uprave Ministarstva financija bez odgode kako bi se ovom zakonskom osnovom propisao izuzetak od obveze čuvanja porezne tajne što je dosada bila zapreka za dostavu traženih podataka. Kao neodgovarajuća obveza s obzirom na stalnost i trajnost dužnosti državno odvjetničkih dužnosnika izostavljena je obveza podnošenja izvješća o imovini po prestanku dužnosti koja ne postoji i u odnosu na, u odnosu na suca. Državnoodvjetničko vijeće i Državno sudbeno vijeće važna su tijela koja odlučuju o imenovanju i razrješenju pravosudnih dužnosnika. Zakonskim promjenama koje su pred vama dodatno će se povećati kvaliteta rada tih vijeća i osigurati kvalitetniji mehanizmi koji će osigurati da pravosudni sustav bude efikasniji, kvalitetniji i odgovorniji. Hvala vam na pozornosti.
Hvala lijepa, molim vas da ostanete ovdje jer ima cijeli niz replika, neke od njih su bile već i prije nego što ste progovorili. Krenimo redom. Prva poštovana zastupnica Vidović Krišto. Izvolite.
Britanski ministar pravosuđa David Wolfson podnio je ostavku preuzimajući odgovornost za zakonske propuste svoga premijera Borisa Johnsona. To se inače zove odgovornost. Ministar Malenica i vi, njegovi pomagači već treću godinu vodite resor pravosuđa koji se doslovno raspada. DORH tek nakon 5 godina o početka afere Agrokor podiže optužnicu protiv Todorića i njegovih pomagača, a kao što znamo u roku od 3 godine treba biti donesena pravomoćna presuda. A javno je pak objavljena činjenica kako je na pokušaj bivše DORH-ove zamjenice Mirele Alerić Puklin da iznese činjenice o protuzakonitom zataškavanju afere Borg u koju je uključen vaš šef Plenković istražitelj USKOK-a isključio mikrofon. Kakav pravosudni skandal se mora dogoditi da vi iz ministarstva podnesete ostavku? Jer poznata je činjenica da pravosuđe razara Hrvatsku.
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, dakle konkretne spise niti mogu kao predstavnik izvršne vlasti komentirati. A što se tiče postupaka, ja vam moram reći da je demokracija, vladavina prava, da su instituti na kojima se demokratska društva zasnivaju svi ti postupci ali i ljudska prava u tim postupcima. Dakle, moramo štiti pravni poredak, moramo štititi demokratske standarde ali i ljudska prava osoba protiv kojih se postupci vode. Najlakše bi to bilo provoditi bez tih standarda, onda bi sve moglo teći brzo i za godinu dana donositi odluke. Dakle, hoću vam reći pravni poredak podrazumijeva poštivanje procedura, podrazumijeva poštivanje stranaka, ljudi u postupku bili oni osumnjičeni, okrivljeni, optuženi ili svjedoci.
Zastupnica Vidović Krišto digla je povredu Poslovnika. U čemu je on povrijeđen?
Povrijeđen je članak 238. jer vaš odgovor koji nije odgovor je usput i vrijeđanje zastupnika, ali i hrvatskih građana. Vi govorite o vladavini prava i na čemu se ona temelji. Ona se gospodine Martinoviću temelji prije svega na poštivanju zakona. Treba se zakona držati kao pijan plota, a ne vaš način shvaćanja prava da se ne treba zakona držati kao pijan plota i tu leži temeljni problem i to vi zastupate i to jest razlog zašto pravosuđe razara Hrvatsku.
To je i vi znate bila replika, pa temeljem članka 240. stavak 1. dobijate drugu opomenu. Poštovani zastupnik Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući, poštovani državni tajniče Martinović. Ono što možemo vidjeti između prvoga čitanja i današnjega konačnoga prijedloga zakona vidimo da se napravio pomak vezano za povećanje učinkovitosti postupaka provjere, te utvrđivanja razmjernosti prijavljene imovine i stvarne imovine državnih odvjetnika i njihovih zamjenika, odnosno dana je mogućnost Državnoodvjetničkom i Sudbenom vijeću da mogu podnijeti zahtjev Poreznoj upravi Ministarstva financija i drugim nadležnim tijelima da provedu postupak utvrđivanja stjecanja imovine i da o rezultatima toga postupka moraju izvijestiti vijeća kako bi se utvrdila ne samo točnost, nego i razmjernost. Pa s obzirom na tu promjenu čime su osnažena dakle vijeća, odnosno napravljena je bolja, bolji način provjere malo da kažete o tome. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Hvala vam uvaženi zastupniče. Dakle, demokracija je i to da različito mislimo o institutima koje uvodimo ovdje. Dakle, mi koji smo predlagali ovaj zakon, a to je Ministarstvo pravosuđa ga je pripremalo, ali Vlada ga predlaže vama sigurno smo u tom segmentu apsolutno postupali bez ikakve fige u džepu. Dakle, mi smo taj institut transparentnosti učinili, on je kao prvo za pravosudne dužnosnike uveden u zadnjih godinu i pol dana. Sada ga dakle, osnažujemo dodatno da uvodimo ovim zakonom obvezu onih tijela koja raspolažu podacima, a to je primarno Porezna uprava Ministarstva financija da mora na poziv ova dva vijeća dostaviti podatke za konkretnu osobu za koju se vrši provjera.
Poštovana zastupnica Orešković.
Hvala. Imam jednu minutu pa se ne obraćam vama nego hrvatskoj javnosti i onim saborskim zastupnicima koji nisu dio HDZ-ovog jednoumlja. Dakle, dok se ne promijeni kroj institucija koje je zamislio HDZ Hrvatska naprosto ne može naprijed, a evo šta u ovom slučaju ne valja. Državnoodvjetničko vijeće u suštini između ostalog zaduženo je za regrutiranje novih državnih odvjetnika, za njihovo imenovanje i uvlačenje u sustav. U sastavu državnog odvjetnika su, Državnoodvjetničkog vijeća su između ostaloga i dva saborska zastupnika. U postupku izbora i imenovanja između ostalog provodi se provjera, pisana provjera znanja. To u pravilu znači izrada jedne radnje primjerice pisanje optužnice ili pisanje rješenja o istražnom zatvoru odnosno prijedloga za istražni zatvor. Sad zamislite tko to kontrolira? Saborski zastupnik. U konkretnom slučaju to su sada Hasanbegović i Ermina Lekaj Prljaskaj. Sad zamislite koje bi znanje Hasanbegović teoretski mogao imati da može provjeriti …
Hvala vam lijepa. Imate potrebu nešto za reći državni tajniče?
Uvažena zastupnice, dakle unatoč tome što se niste obraćali meni, ali ja vam moram reći da vi to dobro znate da i u jednom i u drugom vijeću sjedi sedam profesionalaca. Dakle, dva političara jedan iz oporbe, jedan iz vladajuće strukture i dva sveučilišna profesora. Naravno, normalno je odgovarajuće pravničke struke. I ako tamo imamo ta dva političara možete si mislit u tom stručnom smislu kakav je njihov utjecaj na izbor kadrova. Moramo se složiti s tim da je beznačajan osim ako ne mislite na nekakve zaobilazne kanale koje zakonodavac ne predviđa, koji su mogući ali ja o njima ne želim govoriti. Dakle, zašto bi govorili o nečemu što je vaša fikcija i vaša pretpostavka.
Poštovana zastupnica Nemet.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Državni tajniče ovim izmjenama zakona DSV će u skladu sa Zakonom o sudovima provoditi stegovni postupak za neispunjenje norme sudaca. Do sada je to bilo propisano da moraju ispuniti 80% norme, a sada je to 100% kako bi se povećala učinkovitost sudova. Tako se kaže. Jedna od teza koja tome ne ide u prilog je ona da ovako postavljen sustav norme sprječava i racionalnu podjelu poslova, jer bi logično bilo da najiskusniji suci koncentrirano rade svoj rad na najtežim predmetima. Ali to nije moguće, jer moraju trčati za normom. Moje je pitanje vama koliko je normiranje predmeta utjecalo na kvalitetu rada pravosuđa, jer na kvantitetu je. Imamo egzaktne brojke. Ali da li Ministarstvo pravosuđa ima saznanja koliko je utjecalo na samu kvalitetu donošenja presuda. Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, dakle posao izvršne vlasti i vas kao saborskih zastupnika je da našoj sudbenoj vlasti Državnoodvjetničkoj vlasti koje su snažno po našem Ustavu i po zakonima neovisni napravimo što kvalitetniji pravni okvir kako bi oni služili onoj temeljnoj svrsi, a to je da budu pravedni, da hrvatski građanin, hrvatski poduzetnik pred njima može dobiti adekvatnu zaštitu i adekvatnu pravdu. Činimo napore da u tom pravcu napravimo boljitke. Uvijek kada se nekakav novi institut, a ovo nije novi, dakle i do sad se sudilo pred DSV-om i DOV-om onima koji su prekršili normu, dakle sada smo to digli sa 80 na 100 upravo radi te percepcije koju skupa sa svima vama želimo popraviti, a sigurni smo da to neće biti nikakva haranga i hajka na suce, ali moramo poslati poruku građanima da želimo [[Upadica Reiner: Hvala.]] da se norme izvršavaju.
Poštovani zastupnik Lerotić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče. Naime, problem pravosuđa je veliki i povjerenje u pravosudni sustav je definitivno premali od strane hrvatskih građana i to se često navodi kao jedan od glavnih razloga zašto ljudi i odlaze iz ove države. Naime, po važećem zakonu koji je od 1.1.2020. državni odvjetnici i njihovi zamjenici u roku od 30 dana od stupanja na dužnost moraju podnijet svoju imovinsku karticu i isto to učiniti u roku od 30 dana od kad im dužnost završi. Ovim izmjenama i dopunama zakona više ne moraju podnijeti imovinsku karticu u roku od 30 dana od kad ima dužnost završi, a moraju na početku, pa je potpuno nejasno zašto uopće kad već brišete na kraju, zašto uopće moraju sad podnijet na početku i koja je to intencija da se to događa ako ne možemo usporedit početno stanje i završno stanje? I da li smatrate da se tim izmjenama ide na ruku toga da se poveća povjerenje u pravosuđe?
Poštovani državni tajnik.
Uvaženi zastupniče, ne ide se nikom na ruku jednostavno ovo je funkcionalna stvar, funkcionalno rješenje u zakonu s obzirom da ti ljudi odlaskom izlaze iz ingerencije DOV-a i državnog, dakle odlaze iz njihove ingerencije. Ne gasi se mogućnost da nadležna tijela ove države i dalje provjeravaju to, dakle mi imamo u Poreznom zakonu nekakav famozni čl. 63. koji govori također o nesrazmjeru. Dakle oni ovdje više ne mogu doć pod stegovni udar DOV-a nakon što im je prestala dužnost državnog odvjetnika i iz tih razloga je to uklonjeno kao nefunkcionalno.
Poštovana zastupnica Vukovac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, poštovani državni tajniče govoreći o izmjenama Zakona o DSV-u i proširenju stegovnih mjera čini mi se da je u ovom prijedlogu propušteno regulirati odugovlačenje suca s postupanjem u pojedinačnom predmetu, konkretno kada se radi o primjeru kada suci više od godinu dana trebaju od trenutka primitka tužbe za određivanje datuma pripremnog ročišta. Znamo da se takve situacije često događaju u praksi, pa zašto nismo to ovim prijedlogom obuhvatili? Zahvaljujem.
Poštovani državni tajnik.
Kolegice Vukovac, ne može zakonodavac jednostavno riješiti sve ono što je u životu moguće da se dogodi. Dakle, vi kao pravnica koja ste i po sudnicama odlazili ja to znam, ali i ja sam godinama kao odvjetnik išao po sudnicama, znam da takvih ne zloporaba nego takvih situacija ima kod loših sudaca rekao bih. No, postoje procesni alati dakle i u odnosu na predsjednika suda u odnosu na naknadu štete za sporost pravosuđa, postoji niz alata oni dakle mi koji smo radili ove zakone smatrali smo da takvoj jednoj intervenciji procesnoj nije mjesto ovdje, ali bi se to sigurno može podvest pod stegovno djelo neurednog obnašanja sudačke dužnosti.
Poštovani zastupnik Sačić.
Poštovani državni tajniče. Kao dugogodišnji pravosudni dužnosnik i odvjetnik posjedujete znanja koja vas čine relevantnim sugovornikom pa me interesira, osobito iz onog drugog sustava, pa me interesira kako tumačite i zašto, koja je to političko pravna podloga, koja je to generalno preventivna intencija da se jednostavno da ste digli razinu zadržavanja i državnih odvjetnika i sudaca na sudačkoj … državno odvjetničkoj dužnosti bez obzira što je protiv njih pokrenut postupak kazneni za kazneno djelo od pet godina ili teži, a s druge strane imamo policajce, carinike, državne službenike koje čak za moralna za djela moralno deontološko, etički ako naruše pravila budu suspendirani, čime se to opravdava?
Poštovani državni tajnik.
Uvaženi zastupniče. Ako se tako stvar postavi ona djeluje na stanovit način grubo i ja bi se složio sa vama, međutim vas sam u više navrata u saboru slušao kada govorite o vladavini prava, ali kada naglašavate prezumpciju nedužnosti, nevinosti, dakle ne zagovaram bilo kakvu nejednakost bilo koga u odnosu na bilo koga. Ali vi morate znati da imamo mi ozbiljnih zapriječenih kazni za djela iz prometna za razna druga kaznena djela, da li bi bilo društveno opravdano da te ljude suspendiramo da ne rade svoj posao, a oni ga mogu radit? Procjena je u svakoj situaciji DSV odnosno Državnoodvjetničko vijeće može u takvoj situaciji reagirati i spriječiti da se on pojavljuje u sudnici na bilo kojoj strani ukoliko bi to smatrao društveno neopravdanim. No, ne zagovaram, slažem se s vama da nejednakosti trebamo ukloniti iz pravnog prometa.
Poštovana zastupnica Jelkovac.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče. Evo u odnosu na prvo čitanje dopunjena je odredba po kojoj će svi oni kandidati koji pristupaju intervjuu, da to tako kažemo pred DOV-om i DSV-om biti, objavljena će biti lista transparentno tako da se vidi broj bodova svih onih koji pristupaju i mislim da je to dobro jer neće svi biti pozivani na intervju nego samo oni koji imaju šanse da budu izabrani ozbirom na konačni broj bodova koji mogu ostvariti. Međutim, ono što me zanima i oko čega je bilo i nekih prijepora, uvodimo stegovno vijeće koje može samo provoditi stegovni postupak na način da utvrđuje samo činjenice, o njima izvještava DOV odnosno DSV koji onda donosi odluku. Zanima me, tu će sigurno ubrzati postupke, ali da li će DOV koji konačno i po svojoj ustavnoj nadležnosti odlučuje na taj način ipak biti uskraćen za onaj neposredni dojam sa samih saslušanja [[Upadica: Hvala.]] i da li će to utjecati na kvalitetu? Hvala.
Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice i kolegice, dakle tu se išlo za, također za funkcionalnošću. Ako bi se pred Državnoodvjetničkim vijećem pojavio veći broj predmeta, dakle i to vijeće koje se zagovara po zakon da se može oformiti su članovi Državnoodvjetničkog vijeća. Dakle, oni bi na stanovit način proučavali desetak spisa, utvrđivali činjenično stanje i brifirali vijeće koje će onda u konačnici odlučivati. Ne uzima se to iz nadležnosti u stvari, vijeće čine si oni, svih 11 članova. Dakle, bit će stanoviti izvjestitelji. To je uobičajeno svugdje u pravnim postupcima. Dakle, ja sam bio član upravnog tijela Hrvatske odvjetničke komore, tamo smo imali također čovjeka izvjestitelj koji je 20 i nešto ljudi upoznavao sa činjeničnim supstratom i predlagao zauzimanje stajališta, a onda su oni u konačnici kao što će i ovo biti slučaj odlučivat o tome da li će utvrditi prekršajno djelo i da li će utvrditi dakle sankcije za to.
Poštovana zastupnica Mrak Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče, dakle neću reći nikakvu novost ako kažem da sa stanjem u pravosuđu generalno nismo zadovoljni. Nismo zadovoljni ni mi s ove strane, a nisu zadovoljni ni oni koji su akteri jer kad malo pogledamo ankete koje jesu one pokazuju da je nezadovoljstvo svo, najnezadovoljniji su u konačnici građani. Prema tome, kad idete u nekakve izmjene i dopune zakona kao što su ove izmjene i dopune zakona nekako očekujemo nekakav iskorak naprijed. Očekujemo korak naprijed. Vi ovdje govorite često i obrazloženju na replike o formi. O formi koji to sve, za koju ste se odlučili, o formi kakva je, a mene zanima, zanima iz te forme koji ćemo mi sadržaj dobiti, koji taj iskorak. Dakle, da nam probate reći u 2-3 rečenice koji taj iskorak će biti važan i bitan ovim izmjenama i dopunama zakona kojim ćemo omogućiti da nam stanje u pravosuđu bude bolje jer [[Upadica: Hvala.]] nažalost dolazimo [[Upadica: Poštovani državni tajnik.]] često do onog dijela gdje je nestao čovjek, a ovdje gdje je nestao sadržaj.
Hvala vam lijepa, hvala. Poštovani državni tajnik.
Uvažena zastupnice, ne pravnici nego filozofi kažu da je forma jamstvo sadržaju. Dakle pa je forma u tom smislu i važna. Koje boljitke mi ovdje vidimo? Dakle, mi ih vidimo, ja sam ih prezentirao, onaj tko ih hoće vidjeti može ih vidjeti. Onaj tko neće naravno može vidjeti samo loše strane. Ali mi smo i ovim izmjenama učinili taj postupak imenovanja, premještaja, dakle upućivanja u rad u druga pravosudna tijela iste razine učinili primarno transparentno. Mi smo prije nekoliko godina uveli imovinske kartice za pravosudne dužnosnike što nije uvedeno jako dugo. Ali moram vam reći da neovisno ova dva vijeća je, ja slobodno mogu reći ponos naše demokracije. Ja sam bio u posjeti pravosudnih sustavima nekih država članica EU, oni tu stvar imaju lošije riješenu nego mi u smislu da su njihova ovakva vijeća [[Upadica: Hvala.]] puno više vezana za izvršnu vlast nego naša.
Poštovani zastupnik Bulj.
Hvala lijepo. Evo ja bi samo kratko da pojasnite i nama i javnosti. Znači državni odvjetnik i sudac mora napraviti kazneno djelo duže od 5 godina da ne bi, da bi, ne bi više bio na tom mjestu. A ovo ispod 5 godina? Šta ovo ispod 5 godina? Znači do 5 godina zatvora može nam suditi, može nas privoditi, može nas procesuirati, može nas, nisu mi jasni i za suce govorim i za državne odvjetnike. Ako možete pojasniti evo ove članke koje imate ovdje jel je nejasno da će nama suditi i nama istragu voditi ljudi koji su osuđeni do 5 godina zatvora. Jedino od 5 godina zatvora oni će [[Upadica: Hvala.]] daj malo pojasnite to.
Poštovani državni tajnik.
Uvaženi zastupniče Bulj, dakle mislim da ste miješali one protiv kojih se vodi postupak, na kraju ste rekli oni koji su osuđeni. Dakle, tako da ja nisam siguran što ste vi mene pitali, da li za one koji su osuđeni ili za one protiv kojih se vodi postupak. Za one koji su osuđeni naravno da ne mogu biti više, više nisu dostojni za sudačku ni državno odvjetničku dužnost. Kod vođenja kaznenih postupaka tu je specifična situacija u odnosu na vrstu kaznenog djela za koje se osoba sumnjiči. Maloprije sam uvaženom zastupniku također odgovorio da presumpcija nevinosti, mi nju svi volimo pozivati reklo bi se onda kad nam odgovara. U ovoj situaciji i te ljude štiti presumpcija nevinosti, a funkcioniranje sudbene vlasti i državno odvjetničke vlasti je jedna važna društvena, društveni interes i ovo je upravo u tom pravcu. No, naravno budite bez brige niti predsjednik suda, niti čelni čovjek državnog odvjetništva neće dopustiti da mu osoba za koju od smatra da nema dostojnost da u tom trenutku tu dužnost obnaša da će to obnašati. On će tražiti od DSV-a, a ima niz alata da ga može [[Upadica: Hvala.]] suspendirat do daljnjega.
Hvala, gospodin Bulj, ne, da, gospodin Bulj povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. Povreda Članka 238., ja sam rekao jasno. Što je to da ovaj može provoditi postupak ako je do 5 godina zakona se protiv njega vodi procesi zatvora, a ovi od 5 ne može. Znači nama će suditi i državni odvjetnik provoditi će mjere nad nama oni koji se, to je isto, onda kakva je to jednakost, od čega ste onda uhitili ove ministre. Znači šta su ovi suci i državni odvjetnici, Bogovi na zemlji. Ja znam da mora biti neovisno [[Upadica: Hvala, vrijeme, vrijeme.]] ali međutim ovo je presedan, ja ne znam ima li ovo igdje drugdje.
Bila je replika, opomena molim, bila je replika. Gospodin Jakšić replika.
Poštovani gospodine Martinoviću u raspravi iliti u javnom savjetovanju izmjena Zakona o DSV-u dosta se uključilo ljudi koji rade u državom odvjetništvu. I postavljali su pitanje Članka 51. stavka 2. koji se mijenja i glasi da za suca općinskog, trgovačkog i upravnog suda može biti imenovana osoba koja je završila Državnu školu za pravosudne dužnosnike i koja ne obnaša pravosudnu dužnost. Da li to nije možda malo pre rigidno, da ne kažem i diskriminatorno jer po ovome ispada da recimo zamjenici državnih odvjetnika se neće moći više nikad javiti na natječaj da bi bili suci?
Hvala. Odgovor.
Uvaženi zastupniče. Dakle, ti instituti koji reguliraju ulazak u pravosudne dužnosničke vode su društveno problematizirani zadnjih desetak, 15 godina i smatram da postoji opravdani interes stručne primarno javnosti, ali i opće javnosti da se taj institut uredi na jedan dobar i kvalitetan način. Dosadašnji predlagatelji zakona i dosadašnje vlade koje su imale tu zakonodavnu inicijativu i sabor je usvajao imale su ovakav stav koji se ne slaže sa vašim stavom. Ja osobno mislim da bi sustav trebalo učiniti tako da on bude dostupan najkvalitetnijim kadrovima, da se razviju alati koji će omogućiti provjeru te kvalitete i da onda zaista i u državnom odvjetništvu, ali i u sudovima imamo najbolje ono što naše društvo može ponudit.
Hvala. Gospodin Zekanović.
Poštovani državni tajniče. Evo slušam sve replike i interesantno je i kako su svi zaboravili najveću aferu vezano uz državno odvjetništvo zadnjih nekoliko godina, a to je bila afera vezana uz glavnog državnog odvjetnika Dražena Jelenića. Da podsjetim sve nazočne, on je on više nije državni odvjetnik, glavni državni odvjetnik jer je bio član masonske organizacije. E sad to jedna onako dosta bila specifična situacija, neću reći da mi je krivo što to nije, zapravo mi je i drago, ali je li takva situacija prevenirana odnosno predviđena ovim prijedlogom zakona? Hoće li se možda proći u nekakvu dodatnu provjeru ili nekakvo ne znam neki drugi institut da se ne dogodi slična situacija da mijenjamo državnog odvjetnika, glavnog državnog odvjetnika jer je član neke zabranjene organizacije ili organizacije koja ne odgovara našoj državi?
Hvala. Odgovor.
Uvaženi zastupniče, ja ponavljam, teško je zakonodavstvu bez obzira kakvu volju imao predvidjeti sve ono što život može donijeti. Ovaj zakon nije temeljni zakon za državne odvjetnike, mi imamo Zakon o državnom odvjetništvu koji je puno temeljitiji koji tamo te uvjete propisuje, to je materija iz tog zakona. Ali slažem se da kao društvo kroz te institucije, kroz zakone moramo imati alate što bolje da što više takvih situacija predvidimo i preveniramo.
Hvala. Gospodin Zurovec.
Zahvaljujem. Evo poštovani, prema analitikama Svjetskog ekonomskog foruma naše pravosuđe bez ikakve uvrede bilo kome ili bilo kojoj zemlji, na goroj poziciji nego što je neovisnost pravosuđa u jednom Kongu, u Siera Leoneu, u Mozambiku pa me samo zanima da li mislite da li smo možda ipak malo i zakasnili s nekim stvarima koje u svakoj privatnoj firmi u svakom privatnom poduzeću kod nas sasvim normalna stvar, bez obzira da li ste vi NKV radnik ili ste radnik sa VSS-om. Ja tek sada vidim u izmjenama Zakona o sudbenom vijeću, a i o odvjetničkom vijeću da treba priložiti životopis, pa me zanima kako su se onda ti ljudi onda izabirali, na temelju nekakvog dojma ili kako je to išlo? Zar ne mislite da malo ipak kaskamo po tome tim više što smo čak i u EU i iza Bugarske pa čak iza zemalja koje nisu u EU poput Srbije, a da ne pričamo o Sloveniji?
Hvala. Izvolite odgovor.
Uvaženi zastupniče. Dakle, ja nisam imao priliku vidjeti te analize o kojima govorite, nisam nesklon vam ne vjerovati, dakle pretpostavljam da ste negdje te podatke vidjeli, no ne uvodimo mi ništa u ovaj naš pravni poredak u ovom segmentu po prvi puta. Dakle, provjere su i do sad postojale, dakle mislim na provjere znanja, dakle postupak je bio dosta transparentan, sad samo još snažnije to radimo i transparentnije jel se mora sve objaviti na stranicama ministarstva, stranicama vrhovnog suda i stranicama državnog odvjetništva. Dakle, dižemo kriterije u želi da popravimo to o čemu vi govorite i o čemu svi mi govorimo i što svi, ja se nadam želimo zajedno.
Hvala. Gospodin Bajs.
Poštovani državni odvjetniče, državni tajniče pardon. Kada ste pričali govorili ste o tome da mnoge države zapravo nam zavide na našim zakonskim rješenjima, neovisnosti pravosuđa, rješenju DSV-a i svemu što je vezano uz cijeli koncept pravosuđa. Međutim, ono na čemu nam oni ne zavide je zapravo percepcija pravosuđa u Hrvatskoj, ali i u inozemstvu. Naime, kao što znate pravosuđe se tretira gledajući kroz istraživanje javnog mnijenja na način da se to smatra jednim od najvećih problema u Hrvatskoj. To tako tretiraju u konačnici ja bih rekao i ove analize koje je spomenuo moj kolega, a to znači da smo po neovisnosti iza Mozambika, što mi se čini ipak čudnim. I da li će ove promjene dovesti do ikakvih suštinskih promjena, ne samo u percepciji nego i u stvarnosti hrvatskog pravosuđa?
Hvala. Odgovor.
Uvaženi zastupniče, dakle teško mi je sada reći, dakle da ovo sad donosi i nakon 15 dana mi ćemo biti savršena pravna država, savršeno će funkcionirati državno odvjetništvo, savršeno će funkcionirati sudovi, no mi ovim zakonskim dokumentima, ovim zakonskim izmjenama stvaramo pretpostavke za bolje funkcioniranje, za bolji nadzor nad dužnosničkim financijama, za bolji nadzor za njihovo ispunjavanje te norme koja je predviđena zakonom, za bolju kontrolu dakle po vertikali. Činimo napore, ja bih rekao skupa sa vama, sa zastupnicima ta taj segment učinimo boljim, a to je jedino jamstvo da ćemo sutra imati i bolju sudbenu vlast. Ja se ne bih složio nikako jel sam dugo dionik pravosudne scene, dakle privatni, pa sad evo na ovoj poziciji dužnosnika, ja smatram da smo mi učinili ogromne korake naprijed. Da li drugi brže trče, možemo govoriti, ali pravosuđe i naša sudbena vlast je danas puno bolja. Naravno ima aktera koji se protive ovim promjenama, to i vi vidite kada se događaju neke zakonske promjene da ima aktera unutar [[Upadica Radin: Hvala.]] te pravosudne obitelji koji su protiv.
Hvala lijepa, nemate više replika. Hvala za sada. Žele li predstavnici odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu a najprije uvijek po klubovima, Klub Mosta, prvo g. Kujundžić onda g. Petrov, izvolite.
Hvala predsjedavajući, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege. Slušajući vas ovdje uistinu čovjek stekne dojam da i ove izmjene kao i sve one ranije su stvarno nešto dobro. Ja onako ljudski iskreno vjerujem da vi uistinu sve ono što ste ovdje pročitali kao i svaka pojedinačna olovka koja je sudjelovala u pisanju ovih izmjena da ih je pisala sa određenom intencijom da se eliminira sve ono negativno što u našoj Hrvatskoj postoji. I čak ni to nije važno, ono što je važno je da svatko onaj i svako ono pero koje je ovo pisalo uvečer kad legne sa svojim Bogom osjeti mir i osjeti slobodu koju je imao prilikom pisanja ovog. Ono što ću apostrofirati isključivo će proizić iz svega onog što u našoj Hrvatskoj nažalost postoji. Istina je da bilo koji sustav, pa tako i konkretno i ovaj zakon i sama procedura i izbora sadrži ljude čestite, dobre i poštene, najčešće tihe o kojima ne čitamo, čija imena ne znamo već na njih mrlju bace pojedinačne eskapade pohlepnih pojedinaca. Spomenute izmjene dakle možemo svrstati u kategoriju formalnog dijela promjena, međutim ono što je suština po meni jest ograničenje vijeća da na razgovor ne zove kandidate koji su ocjenom obnašanja dužnosti ostvarili manje od 130 bodova, razloge zašto je ovo ovako opet zna onaj tko je ovo pisao. Najveći mogući broj bodova koji se može ostvariti na razgovoru pred vijećem povećava se sa 15 na 20, ovo je po meni kamen spoticanja. Čini mi se 2009.g. kad je član dakle DOV ili sudbenog, ne sjećam se najbolje, za državnu odvjetnicu birao ili glasao ili dao svoj glas za kćer od svoje kolegice, znate kako je to obrazložio da ima dobre genetske preddispozicije. U ove izmjene koje sam citirao ovdje bojim se da nas čeka sito i rešeto jer po ovom ovdje ne mora biti biran peti nego može biti odabran 135. temeljem ovog razgovora i podizanja broja bodova. Ponavljam, hoće li to tako bit, živimo u Hrvatskoj u kojoj nažalost percepcija kompletnoga DORH-a je takva kakva je, percepcija pravosuđa je takva kakva je, da li je opravdana, je zahvaljujuć pojedinačnim lošim slučajevima, dal je generalno loša, ne, pa svi mi znamo dobar dio i odvjetnika ili imamo ih u svom okruženju jesu li nam prijatelji, jesu li članovi obitelji za koje znamo da rade čestito svoj posao, međutim zakon valjda bi trebao poć nažalost od onih koji su skloni makinacijama. Ovo ovdje bojim se da nas može dovesti do tog da nam bude odabran netko za koga bude postojalo unisono mišljenje svih onih koji budu sjedili u vijeću neovisno ili netemeljeno ili gdje nije polazište ono što se zove kvaliteta. Hoće li tako to bit to ćemo naravno mi vidjeti u vremenu koje je ispred nas. Ostaje nam uvijek činjenica da općenito govoreći o pravosuđu u RH da je sramotno da nam Zdravko Mamić reformira pravosuđe. Znam da vama koji sve ove stvari pišete i donosite zgodno nije. Ne znam je li se isplati prošetat ulicom da vas netko ne upre prstom, međutim ono što svakako vaš zadatak je je smanjiti prostor makinatorima. Hvala.
Gospodin Petrov.
Poštovane kolegice i kolege zastupnici i poštovani državni tajniče. Ciljevi zakona koji diraju u pravosudni sustav trebali bi biti povećanje pravednosti, neovisnosti, učinkovitosti, nulte tolerancije na klijentalizam i korupciju. S izmjena Zakona o DSV danas možete li nam reći koji ste točno cilj od ovih nabrojanih vi uspjeli postići? Niti jedan, niti jedan jer ste napravili katastrofalnu pogrešku, ne da niste postigli cilj nego radite eroziju pravosudnog sustava. Dakle, umjesto da honorirate stručnost i znanje kandidata koji se žele prijaviti za članove DSV vi ne dajete bodove za njihovu stručnost i za njihovo postignuto znanje, vi dajete bodove za usmeni razgovor, a nitko ne zna što se to boduje na usmenom razgovoru jer zanimljivo usmeni razgovori se ne snimaju, ne objavljuju javno, tako da vi na usmenom razgovoru slobodno možete ocjenjivati ljepotu, možda ocjenjujete ljepotu, nitko to ne zna, možda ocjenjujete boju glasa, ali ne ocjenjujete stručnost, ne ocjenjujete znanje jer da jeste davali biste više bodova za postignuto znanje na ispitu i za stručnost, za to ne dajete bodove, povećavate bodove za usmeni razgovor, a ne zna se šta se događa na tom razgovoru, čime otvarate veći prostor za manipulaciju članovima postojećima DSV-a, a samim time ogromni prostor za manipulaciju izbora sudaca jer Državno sudbeno vijeće bira suce, čime ste spustili šapu do lokala. Vrlo zanimljiva stavka, jest da vam sada na Ustavnom sudu dolaze tužbe i prolaze tužbe jer ste ovo napravili. Jer morate objasniti hrvatskoj javnosti, pa i Ustavnom sudu kako to da netko tko je 169. na listi kada se gleda stručnost i postignuto znanje može na usmenom razgovoru dobiti više nego što je dobio, ne znam, 11. na listi kada se gleda stručnost i znanje jer to je ono što radite, a sada povećavanjem bodova za usmeni razgovor radite još veći prostor za manipulaciju. Ako se posljedično tako biraju suci, kako onda mi možemo očekivati da će se klijentelizam kažnjavati, kad se uz pomoć klijentelizma članovi DSV-a biraju, a samim time i suci. Kako mi možemo očekivati da će biti manje korupcije, ako članovi DSV-a smatraju da je etički ispravno biti biran na klijentelistički način? Kako možemo očekivati pravednost, ako izbor sudaca smrdi na nepotizam, klijentelizam i korupciju? Kako možemo očekivati stručnost sudaca, ako se stručnost ne honorira? Kako možemo očekivati efikasnost, ako nema stručnosti? Na svim bitnim ciljevima koje treba postići promjena zakona o pravosudnom sustavu, vi ste pali. Samo sa jednom katastrofalnom izmjenom. Jednom. Ne pokušavajte ovo radit, nemojte ovo radit. Uostalom, želite dodijeliti veći broj bodova na usmenom ispitu, objavite javno. Snimite razgovor i objavite ga javno, da mi vidimo koji to genije se krije iza osobe, možda postoji genije koji se dobro ne izražava pismeno, ali savršeno to objašnjava na usmenom razgovoru. Možda postoje takvih genija, ali mi svi jako dobro znamo u Hrvatskoj kako završi priča koju vi naštimavate. Ništa nije javno, sve se dogovara iza stola, a na kraju oni koji su zaslužili biti suci doživotno budu sudski savjetnici jer drže do svog mišljenja i do svoje slobode. Hvala.
Hvala i vama. Samo jedna obavijest. Na diplomatskoj galeriji izaslanstvo, nalazi se Izaslanstvo Odbora za vanjske poslove Parlamenta R. Albanije pod vodstvom predsjednice Odbora, gđe. Mime Kodheli, ako sam dobro pročitao, i ako nisam pljesak za ... [[Govornik se ne čuje.]] [[Pljesak.]] Hvala. Hvala što ste ovdje. Idemo dalje. Gđa. Vesna Nađ, Klub zastupnika socijaldemokrata, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. U svojoj raspravi u prvom čitanju u ime Kluba zastupnika socijaldemokrati, o Prijedlogu zakona o izmjena i dopuna Zakona o DOV-u i DSV-u, iznijela sam niz primjedbi i prijedloga, međutim, izgleda da Vlada puno niti ne drži do primjedbi i prijedloga saborskih zastupnica i zastupnika, kao niti do primjedbu koje dolaze iz Vrhovnog suda jer je lista prijedloga, primjedbi i mišljenja danih na prijedlog oba zakona koje predlagatelj nije prihvatio daleko veća nego one koje je prihvatio. Međutim, statistički podaci o percepciji stanja u pravosuđu ne idu Vladi u korist. Prema rezultatima Eurobarometra o percepciji neovisnost pravosuđa, Hrvatska je zadnja, na zadnjem mjestu. Kao glavni razlog za nepovjerenje u neovisnost pravosuđa navedeno je mišljenje, miješanje ili pritisak Vlade ili političara, a na drugom mjestu miješanje ili pritisak koji dolaze iz ekonomskih krugova. Hoće li ove izmjene pomoći da se ostvare ciljevi iz čl. 3 Zakona o DSV-u da je Vijeće samostalno i neovisno tijelo koje osigurava samostalnost i neovisnost DSV-a u RH. Teško jer i u Izvješću DORH-a za 2021. g. navodi se da je nužno kadrovski ekipirati i vraćati DORH. Također, se navodi da je potrebno osigurati DORH-u potrebne materijalno-financijske uvjete za rad kako bi se mogli učinkovitije suprotstaviti korupciji, organiziranom kriminalu i gospodarskom kriminalu te zaštiti imovini RH. A da građani nisu zadovoljni učinkovitošću kojom se DORH suprotstavlja korupciji i organiziranom kriminalu i gospodarskom kriminalu te zaštiti imovine RH, svima je u Hrvatskoj jasno, pa i vrapcima na grani. I onda imamo prije 8 dana press konferenciju iz Mostara odbjeglog osuđenika Zdravka Mamića koji se vulgarno, ne nimalo biranim riječima obrušio na pravosuđe u RH, uključujući Ustavni sud, Vrhovni sud, sud u Osijeku i DSV. I s pravom se pitamo, kako je moguće da nam se odbjegli osuđenici nude kao reformatori hrvatskog pravosuđa koji ukazuju na korupciju u tom sustavu i kako je uopće moguće da je šmugnuo zajedno sa svojim bratom u BiH, kad je bilo svima jasno da im je to jedina i najisplativija opcija da ne završe iza rešetaka u RH. Ali da ne ispada da samo kritiziramo, dobro je da su usvojene primjedbe u prvom čitanju da su bodovi kandidata postignuti na razgovoru sa DSV-om objavljeni na mrežnim stranicama Vijeća, kao i životopisi kandidata za članove. Vijeća. Prihvaćanje prijedlog DORH-a da se čl. 103. Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću dopuni na način da se propiše obveza Porezne uprave i drugih nadležnih tijela da na zahtjev Državnoodvjetničkog vijeća bez odgode od dostave zatražene obavijesti i podatke. Isto tako, prihvaćen je prijedlog Državnog sudbenog vijeća da u slučaju potrebe Vijeće može od Porezne uprave zatražiti provedbu postupka provjere načina stjecanja imovine sudaca. Međutim, kad šefica Odjela za porezne prevare u Ministarstvu financija uredno primi više od 10 000 kuna koje ne misli vratiti u državni proračun nije jasno možemo li se pouzdati u podatke Porezne uprave bez jače unutarnje kontrole u samoj Poreznoj upravi. Vlada kao predlagatelj također smatra neosnovanim primjedbe iz saborske rasprave da će povećanje broja bodova s 15 na 20 koje Vijeće može dodijeliti kandidatima na razgovoru u postupku imenovanja sudaca umanjiti objektivnost ovih postupaka. I dalje tvrdimo da nema objektivnih kriterija za vrednovanje odgovora na tim razgovorima što omogućuje nepotizam i klijentelizam i negativnu selekciju i daljnje gubljenje povjerenja građana u pravosuđe. Vlada nije usvojila niti primjedbe koje smo iznijeli u raspravi u prvom čitanju koje se odnose na periodične sigurnosne provjere svih sudaca. Naime, u prijedlogu se navodi da kako bi se ojačala stegovna odgovornost sudaca katalog stegovnih djela dopunjuje se stegovnim djelom nedavanja suglasnosti za provođenje sigurnosnih provjera u skladu sa posljednjim izmjenama Zakona o sudovima koje propisuje periodičnu sigurnosnu provjeru svakih pet godina za suce. Tom prijedlogu protivi se Udruga hrvatskih sudaca, Europska udruga sudaca, Vrhovni sud itd. Sigurnosne provjere sudaca svakih pet godina mogu dovesti suce u sudbenu vlast u poziciju ovisnosti o političarima, izvršnoj vlasti i takvo rješenje nema niti jedna zemlja EU rekao je i predsjednik Vrhovnog suda Radovan Dobronić. Jasno je da je SOA uvijek pod nadzorom izvršne vlasti, stoga je predložena odredba diskriminatorna u odnosu na suce kao dužnosnike sudbene vlasti jer u sklopu ravnopravnosti tri državne vlasti takve periodične provjere se ne provode niti za nositelje izvršne vlasti, niti zakonodavne vlasti. Također nisu usvojene primjedbe koje se odnose na povećanje postotka ispunjenja okvirnih mjerila za rad sudaca za uredno obnašanje sudačke dužnosti. Pod urednim obnašanjem dužnosti povećava se dužnost ispunjenja okvirnih mjerila za rad sudaca sa 80 na 100 posto, a ujedno se neurednim obnašanjem dužnosti utvrđuje i nastup zastare zbog nepoduzimanja postupovnih radnji bez opravdanog razloga. U biti ova predložena izmjena znači da ako sudac bez opravdanog razloga ne donese 100% odluku o predviđenim okvirnim mjerilima za rad sudaca protiv tog suca će se pokrenuti stegovni postupak. Resorno ministarstvo navodi da se važećim okvirnim mjerilima za rad sudaca za 2021. pokazalo se da je već 63% sudaca već u rujnu dostiže razinu od 80% pa onda usporavaju svoju dužnost. Iz navedenog je vidljivo da je trebalo izmijeniti okvirna mjerila koja očito nisu adekvatna pa onda ne bi trebalo uvesti ovu sankciju iz koje proizlazi da bi se pokrenuo stegovni postupak kad bi sudac donio čak 99% odluka predviđenim okvirnim mjerilima. Sudački posao je specifičan. Ne možemo propisivati točno koliko će sudac donijeti presuda prema određenim utvrđenim kvotama, jer je svaki slučaj drugačiji. Pa nisu to krumpiri da je kila krumpira uvijek kila krumpira. Ako sudac poštuje procesne rokove u parničnom i kaznenom postupku ne možemo ga kažnjavati ako nije zadovoljio neku propisanu normu od sto posto. To bi se moglo samo kad bi bili unificirani predmeti što znamo da u pravosuđu nisu, odnosno u sudstvu. Trebalo bi rad sudova više otvoriti prema javnosti i pokazati da se nagrađuju oni najkvalitetniji, a disciplinski sankcioniraju oni kojima nema mjesta u sustavu. Klub zastupnika Socijaldemokrata pozdravlja usvajanje prijedloga Vrhovnog suda o potrebi predstavljanja sudačkom biračkom tijelu kandidata za DSV iz redova sudaca i propisivanje obveze objava i životopisa kandidata na mrežnim stranicama Vrhovnog suda RH. U situaciji kad nemamo Zakon o lobiranju ne smijemo dozvoliti da na izborima za suca i državnog odvjetnika pobijedi onaj kandidat koji iza sebe ima jaču stranačku mašineriju, jače igrače bilo financijski, bilo povezane rodbinski, kumskim ili prijateljskim vezama. Zalažemo se za reformu Državnog sudbenog vijeća i Državnoodvjetničkog vijeća i transparentan način izbora sudaca unutar pravosuđa, a demokratsku kontrolu treba osigurati većom transparentnošću rada sudaca i sudačkih vijeća objavom, sistematizacijom sudske prakse, izgradnjom sustava unutarnjih kontrola. Smatramo da Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću i izmjenama i dopunama Zakona o Državnom sudbenom vijeću nisu zadovoljili te demokratske kriterije transparentnosti izbora sudaca i državnih odvjetnika i stoga njihovo donošenje neće povećati povjerenju građana u pravosuđe i kriteriju jačanja neovisnosti Državnoodvjetničkog vijeća i Državnog sudbenog vijeća. Stoga Klub zastupnika Socijaldemokrata neće podržati ova dva prijedloga zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Dražen Bošnjaković ispred Kluba zastupnika HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub Hrvatske demokratske zajednice i u prvom čitanju rekao je da će podržati ovaj zakon i u prvom čitanju nam je bio prihvatljiv i ništa se u njemu nije bitno promijenilo da bismo promijenili mišljenje. Dakle, klub HDZ-a dat će podršku i prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnoodvjetničkom vijeću i o Državnom sudbenom vijeću. I Državnoodvjetničko vijeće i Državno sudbeno vijeće su iznimno važna tijela u našem pravosudnom sustavu, jer i jedni i drugi se bave zapravo da kažemo to uvjetno kadroviranjem, znači donošenjem odluka o imenovanju sudaca, državnih odvjetnika i zamjenika državnih odvjetnika, njihovom napredovanju, njihovoj stegovnoj odgovornosti. Dakle, bave se također i vezano za edukaciju sudaca i državnih odvjetnika i to su iznimno važne stvari. Ono što mislim kako je to ušlo u Ustav Republike Hrvatske to su bili pregovori sa EU o stjecanju statusa članice EU i zapravo jedan od važnijih pitanja koje je u tom procesu bilo detektirano jeste da taj naš sustav izbora sudaca i državnih odvjetnika treba dodatno pojačati i lišiti ga zapravo bilo kakve mogućnosti utjecaja politike i zato se zapravo ta tijela i našla u Ustavu ovako definirana kao što jesu da ona štite zapravo samostalnost i neovisnost pravosuđa. U javnosti se naravno pojavljuju razne teze, razne definicije da i dalje kod imenovanja vlada klijentelizam, da i dalje vladaju neobjektivni kriteriji i takve stvari, da ne dominira stručnost nego zapravo nekim drugim stvarima i moram reći odmah evo iz prve ruke, obzirom da sam od strane ovog HS-a imenovan kao član DSV-a da ovaj, negiram takve stavove jer mislim da DSV odluke koje donosi, donosi objektivno, nepristrano i zaista ih temelji na stručnosti. Jer znate, nije samo tih 15, sada 20 bodova kako se ovdje predlaže razgovor sa DSV-om i DOV-om, nije to dominantno kod donošenja odluke o nečijem imenovanju ili napredovanju. Prije toga postoji, naravno u strukturi bodova puno veći udio koji se odnosi na one odluke o koje donosi sudačka vijeća pojedinih sudova o recimo, nekim kandidatima koje su oni ostvarili u svom radu i te su ocjene dominantne, također, u odnosu na ove sudačke i državnoodvjetničke savjetnike koji su završili Državnu školu za suce, koji zapravo tu donose odluke i tu zapravo, to su jamci njihove stručnosti, a sami razgovor zapravo je jedan tako, pomoćni kriterij gdje se propituje motiv tih ljudi, njihove ambiciji dolaze, ali zapravo uvijek je odlučnost stručnost. I na kraju krajeva, sve te odluke i DSV-a i DOV-a, one su podložne pravnoj zaštiti, dakle svatko tko smatra da nije dobro vrednovan, može se pojaviti pred Ustavnim sudom i pred Ustavnim sudom tražiti da se još jednom ovaj vidi da li je ta odluka u skladu sa zakonom. Takvih postupaka koji se vode pred Ustavnim sudom je vrlo malo. Dakle sami kandidati koji prolaze taj postupak na taj način govore da te odluke koje su donijete, da su donijete objektivno. Ja moram reći da evo, doista nekada davno dok je sustav bio, dok nismo bili članica EU, bilo je puno prigovora na odluke DSV-a i odvjetničkog vijeća jer, znalo se dogoditi da sami članovi DSV-a napreduju u ovaj, sa nižeg suda prelaze na viši. E sad, da li je to točno vezano uz članstvo sa, u DSV-u, to bi trebalo vidjeti u svakom slučaju pojedinačno, međutim, evo ja moram reći da već godinama, od kad funkcionira ovaj sustav, mi jesmo znali imati neke incidentne odluke, znalo se dogoditi da javnost bude ovaj, otvori nekakav predmet gdje se kaže zašto je imenovan ovaj, a nije onaj, međutim, zadnjih godina zaista toga naprosto nema jer dominantne su, još jednom ponavljam, one ocjene koje se odnose na stručnost kada se radi o napredovanju, oni suci koji su znači donijeli odluke koje nisu, koje kada su ožaljene su prošle tu kontrolu na višim sudovima, da oni savjetnici koji su završili dakle Državnu školu za suce i državne odvjetnike, imaju dobre ocjene i to su dominantne stvari. Moram reći na tim natječajima gdje se javljaju i savjetnici, najveći broj imenovanja jest iz reda savjetnika i državnoodvjetničkih i sudačkih i to su ljudi koji su zapravo prošli procedure unutar samih institucija koji poznaju sustav i mogu reći da cijeli niz je kandidata koji zaista bi bili odlični suci ili državni odvjetnici, a naprosto vrlo je vjerojatno da mnogi od njih neće stići doći na red jer mi u ovom trenutku imamo više ili manje od 1700 sudaca, sudskih savjetnika negdje oko, isto blizu 700 ili tako nešto i naprosto po broju sudaca smo najveći u EU i u svakom slučaju, veliki smo i po broju predmeta. Dok mi ovdje raspravljamo i mnogi kritiziraju ovaj, pravosuđe, pred pravosuđem se vodi milijun i 200 tisuća predmeta svake godine. Unatoč silnom nepovjerenju i silnoj percepciji nepovjerenja u pravosudni sustav, dakle milijun i 200 tisuća predmeta dolazi na naše sudove, tako da to bismo mogli gledati u nekakvom drugačijem aspektu, a ne ovaj o kojem govorimo. Mi mislimo da ove promjene koje donose izmjene Zakona o Državnom sudbenom i odvjetničkom vijeću u svakom slučaju pomiču sustav prema napred, one su definitivno, će unaprijediti rad jer mislimo da je dobro da se ovaj bodovni prag gdje ovaj Državno sudbeno i odvjetničko vijeće daje ne više 15 nego 20 bodova, on jača tu ulogu zapravo samog DSV-a i DOV-a. Također, mislim da je u redu i usklađivanje sa ovom odredbom da znači predstavnici u DSV-u mogu biti, mogu biti sudac Visokog kaznenog suda koji kao novi postoji u našem sustavu. Također, plan planiranja kadrova, tu se skraćuje rok, što je u redu, znači da se što je moguće brže odgovori na potrebe unutar samog ovaj, pravosuđa, a posebno mi se važnom čini izmjena koja govori da za same savjetnike i ... [[Govornik se ne razumije.]] u sudačkom korpusu i državnoodvjetničkom, da se donosi zasebno ocjena i o njihovom radu jer znalo se pojaviti i pojavio se zapravo kao problem, oni su imali ocjene vezano za Državnu školu i onda ona prva generacija koja je recimo išla prva po tom programu, tu su kriteriji onih ispitivača bili nešto stroži, oni su dobili nešto manje bodova, a ovi koji su dolazili kasnije, dakle, oni su dobili više bodova, a učili su od ovih koji su dobili manje bodova. Ja mislim da ovom odredbom, da možemo na neki način te stvari anulirati. Također, mislim da je i ova odredba dobra, da se ne pozivaju kandidati na razgovor koji pa i uz najveći broj bodova ne mogu zapravo više obzirom da su na hijerarhijskoj listi vezano za broj bodova nisko da ne mogu ostvariti imenovanje, mislim da ne treba radi toga radit bilo kakvu tragediju jer naprosto ljudi nemaju dovoljno bodova i s te strane mislim da nema potrebe da idu na ovaj drugi dio. Što se tiče ovih nekih izjava koje su ovdje i navoda koji su ovdje bili, potpuno se slažem s državnim tajnikom koji je rekao da nakon donošenja ovog zakona ne možemo očekivat da će poteć med i mlijeko jer naprosto sve te promjene treba gledat u nekakvom kontekstu promjena i drugih zakona. Evo pred ovim saborom bile su izmjene Zakona o parničnom postupku, Zakona o kaznenom postupku i sve te stvari koje se ovdje donose mislim da unapređuju sustav. Nema nikakve dvojbe da je budućnost u digitalizaciji koja je snažno prisutna u našem pravosuđu, elektroničkoj komunikaciji između stranaka. Sutra ćemo imati na dnevnom redu Zakon o zemljišnim knjigama gdje se isto takve stvari predlažu i sve to skupa dovodi, ja bih rekao do jednog boljeg sustava u pravosuđu, ali i kao društvo ćemo morat nešto napravit, detektirat ona mjesta gdje se ti predmeti stvaraju. Dakle, pravosuđe ne proizvodi predmeti, ti predmeti se stvaraju raznim segmentima. Evo hvala lijepo, klub HDZ-a podržava oba zakona.
Hvala. Gospodin MIšel Jakšić Klub zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče, poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Dobar dan, lijep pozdrav svima. U ime kluba SDP-a moram u samom početku svoje rasprave reći da smo na prvom čitanju bili suzdržani i da smo jasno naglasili da očekujemo i kroz raspravu u prvom čitanju, ali i kroz raspravu i pripremu drugog čitanja odgovore na neka opravdana pitanja koja su se pojavila i na Odboru za pravosuđe i na savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, pa i kroz određene istupe strukovnih organizacija gdje su se postavili određeni upitnici kako ipak neke stvari napraviti bolje, drugačije, transparentnije. Riječ transparentno sam si ostavio za sam kraj ovoga uvoda iz prostog razloga što kadgod pričamo o zakonodavnim izmjenama koji se tiču pravosuđa i stanja u pravosuđu uvijek moramo krenuti od one početne točke, ne sad ulazeći u dubioznu raspravu ko je koliko kriv, ali priznati si da u ovih 30 godina se percepcija rada hrvatskog pravosuđa apsolutno strmoglavila i da jednostavno iz godine u godinu i to sad ne samo od istraživačkih agencija i medijskih agencija u RH nego i od strane Europske komisije kad oni provode svoj barometar povjerenja u pravosuđe to povjerenje je ili loše ili ide na gore, uglavnom nikad se nismo pomaknuli iz dna tablice EU kad raspravljamo o percepciji, o povjerenju građana ove zemlje u pravosudni sustav. Puno je faktora koje je tome doprinijelo, za puno tih faktora je kriva politika, mislim sad primarno nacionalna politika koja ili jednostavno je na neke stvari žmirila i nije ih htjela raščišćavati ili ja pak u nekim drugim situacijama nažalost dozvolila da se obistine neki bjegovi preko granice, neke zastare, neke velike propasti nekih velikih istraga zbog pucanja mjera, a nikada se nisu pojavili jasni odgovori zašto je tome tako i zašto se to sve tako dogodilo, bez obzira što se jako dugo stvarala medijska priča da će priča završiti upravo na taj način. Možda u tim nekim situacijama bi puno značilo da su se našli odgovorni, da su se našli krivci i da se i tu malo okrenuo taj dojam da ipak nema jednakih i jednakijih i da ipak u Hrvatskoj nekad krupne ribe ili neki koji su u datom trenu politički podobni ne mogu baš samo tako pobjeći pred licem pravde. No to se dogodilo, nad tim prolivenim mlijekom ne možemo do unedogled plakati, jednostavno percepcija je takva kakva jest i trebat će nam jako puno vremena da ju promijenimo na bolje i da možemo reći da je Hrvatska barem u sredini povjerenja, a onda očito i kvalitete rada samoga pravosuđa gledano u EU. Ono što bih tu svakako još volio naglasiti, a i danas se nekoliko puta provuklo u ovim raspravama, da postoji preopterećenost sustava to je jasno, to navode i predstavnici ministarstva, to navode i predstavnici vrhovnog suda predvođeni i samim predsjednikom, to navode i predsjednici svih sudova i definitivno je da malo zemalja u EU ima takvu inflaciju i takav porast predmeta, a onda se to naravno reflektira na neriješene predmete. I ono što je jedna od prvih inicijativa koja je došla od nas, od strane predsjednika vrhovnog suda, doduše ne još u nekom obliku koji bi mogao biti pretočen u zakon, da je tu vrlo problematično i vrlo važno konačno raščistiti kako će biti ponašanje državnih tijela iliti institucija javne vlasti jer da se puno ne lažemo, jako puno sporova koje imamo na sudovima su jednim dijelom proizašli iz nekakvih imovinskopravnih odnosa i u najvećem dijelu tih imovinskopravnih odnosa sudjeluju subjekti da li javnih tvrtki, da li javnih institucija. Ovo sad mogu reći kao gradonačelnik da je ponekad stvarno nevjerojatno zbog kakvih sve stvari idemo sa ljudima na sud gdje se doslovce radi o nekoliko kvadrata neke zemlje, nekog puta, neke živice jer jednostavno nemamo do kraja razrađene alate niti kroz sudsku praksu, niti kroz neku arbitražu, što je g. Dobronić predlagao, da se puno toga raščisti prije samoga suda jer taj sud uzima i vrijeme i novac, poglavito ako znamo da se puno puta u toj situaciji nađu neki ljudi koji možda i nemaju bajno materijalno stanje. To bi puno doprinijelo tome da onda nemamo u svakim izmjenama pravosudnih setova zakona raspravu i od strane udruge sudaca i od ljudi koji rade u državnom odvjetništvu, nekada se zna uključiti i policija i ostali istražni organi da jednostavno očekujemo od njih previše, da su toliko zatrpani da ne uspijevaju sve riješiti. Ima sudaca koji ne rade časno i najbolje svoj posao. Ali moramo si priznati da ima i jako puno ljudi u sustavu i policije i Državnog odvjetništva i sudstva koji svoj posao rade izuzetno časno, izuzetno korektno i izuzetno konstruktivno. Tim ljudima trebamo pomoći i olakšati alate koje imaju u rukama, a ne da sad da bismo čim prije povukli nekakva sredstva iz Nacionalnog plana oporavka i otpornosti od Bruxellesa štancamo zakone za koje imamo podosta komentara i podosta pitanja. Svi se složimo da je smjer dobar i da tu želimo ići u tom pogledu svi, ali uvijek ostane visiti upravo to „ali“ u zraku. Zašto lomimo preko koljena? Zašto ne radimo međukorak? Zašto ne radimo međukorak? Zašto kad smo već krenuli tim putem konačno ne napravimo sve ono što smo do sada svi zajedno detektirali da su problemi u hrvatskom pravosudnom sustavu. Ako pričamo o Zakonu o DSV-u i DOV-u tu isto tako moramo naglasiti da je bilo puno prijepora do sada u radu i DSV-a i DOV-a, da smo imali nekoliko i velikih afera kako su ljudi napredovali ili kako su birani, da je puno puta to naravno na kraju dana dobilo i opori miris politike i zato svaka promjena koja će bar nešto poboljšati je nešto za što možemo reći da, to je o.k. Ali na žalost i ove izmjene Zakona o DSV-u i DOV-u ostavljaju još uvijek podosta upitnika i oko samih budućih napredovanja i oko samih budućih izbora i oko toga kako će se taj cijeli proces provoditi i ono što je spomenuto i u savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, da ako idemo u tom smjeru, da bismo trebali napraviti još ponešto koraka da taj sustav bude javno dostupan tamo gdje je moguće, da bude transparentan, a ne da se i dalje vrti percepcija da nije na kraju dana toliko ni bitan rad, toliko bitna ni struka nego je bitno kako će se u datom trenutku politički raspodijeliti špilovi karata, da li u Državnom sudbenom vijeću, da li u Državnom odvjetničkom vijeću? To je nešto gdje jednostavno i ovaj puta do kraja nismo dobili odgovore. Kao što i sada mijenjamo hrpu tih zakona koji se tiču pravosuđa, a svi se u raspravama složimo da kad pričamo pogotovo o Državnom odvjetništvu da tim ljudima trebamo omogućiti i bolje uvjete rada i bolju infrastrukturu za rad i bolje plaće da bi uopće imali motiva raditi u tom sustavu. I svi se oko toga složimo, ali nikako da još dođemo do tog nivoa rasprave da velimo da, to ćemo sad napraviti. I opet imamo jako puno izmjena koje se tiču Državnog odvjetništva, njihovih prava, njihovih obveza, nekih zapreka koje stavljamo pred njih ali stalno bježimo od one temeljne rasprave kako motivirati najkvalitetnije ljude u hrvatskom pravosudnom sustavu da idu raditi u Državno odvjetništvo jer je to važna grana. I mi tamo imamo jako puno kvalitetnih ljudi, ali sa puno toga se dovodimo u situaciju da će se nastavljati trend da upravo ti najkvalitetniji ljudi odlaze iz samog sustava Državnog odvjetništva. I ono što bih ostavio za kraj što je najveći prijepor u klubu SDP-a i na koji na žalost nisu dati odgovori ni na savjetovanju sa zainteresiranom javnošću ni u replici koju sam danas ovdje postavio i stalno bježimo od tog odgovora zašto se u izmjenama članka 51. Zakona o Državnom sudbenom vijeću stavka 2. mijenja sama struktura rečenice i glasi da za suca Općinskog trgovačkog i Upravnog suda može biti imenovana osoba koja je završila državnu školu za pravosudne dužnosnike i koja ne obnaša pravosudnu dužnost. Dakle, ljudi iz Državnog odvjetništva nakon ovoga definitivno više se neće moći ni javiti na natječaj za suce. To je diskriminatorno. Mislim da je to, neću preuzimati ulogu Ustavnog suda ali članak 55. Ustava Republike Hrvatske kaže da svatko ima pravo na rad i slobodu rada, svatko slobodno bira poziv i zaposlenje i svakome je pod jednakim uvjetima dostupno svako radno mjesto i dužnost. Zanimljivo je radi se o odvjetništvu državnom, radi se o sudovima, a mi na izmjenama zakona citiramo Ustav i postavljamo pitanje da li to je u skladu sa time. Odgovor koji je dat da je želja dobiti najkvalitetnije, najbolje ili što je već sve navedeno u odgovorima i na savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, a i u današnjoj raspravi. Ali se onda postavlja pitanje ako tražimo najkvalitetnije, najbolje zašto ćemo neke koji već rade u tom sustavu automatizmom izbrisati i eliminirati. Hvala vam lijepo.
I vama. Gospodin Željko Sačić, Klub zastupnika Hrvatskih suverenista. Izvolite.
Hvala poštovani predsjedavajući, poštovani državni tajniče s kolegicom, kolegice i kolege, hrvatska javnosti. Evo opet imamo pred sobom taj tekst, tekstove konačnih zakona i bez obzira na plodotvorne i konstruktivne kritike koje smo iz oporbe, mahom mi iz oporbe davali smatrajući da će oni poboljšati cjelokupni sustav funkcioniranja naše svakodnevne pravosudne prakse. Jedan velik broj ipak niste prihvatili i dapače ostali ste tvrdoglavo oko pojedinih odredbi koji ne mogu dati nama povjerenje da će takav zakonski okvir u budućnosti doista garantirati jedno ostvarenje tih ciljeva sa kojima ste krenuli u ove izmjene. Primjerice opet ćemo apostrofirati to, da nam je taj prag koji govori o časnosti, o vjerodostojnosti, o stručnosti, o jednom dignitetu pravosudnog dužnosnika bilo da je on državni odvjetnik ili sudac, a ako protiv njega postoje sumnje koje su dostatne za pokretanje kaznenog postupka za kaznena djela koja su čak predvidjeli ste ovdje, za koje je predviđena kazna od 5 godina zatvora i više to je za nas je to ovako dosta uznemiravajuće. Prije svega jest slažemo se da je presumpcija nevinosti ima svoje, ali presumpcija nevinosti nemojmo je krivo tumačiti ona je u svakom slučaju najveći doseg u konkretnom kaznenom postupku između pojedinca i suca, odnosno to je tako po Zakonu o kaznenom postupku. ... [[Govornik se ne razumije.]] u skladu sa pravnim teoretičarima našim, našim najvišim znanstvenicima kazneno procesno pravne misli i ne trebaju tako široko tumačiti osobito ne u ovom slučaju. Na kraju krajeva, šta, zašto bi meni sudio netko tko je, za kojeg postoji osnovana sumnja da je počinio neko kazneno djelo ili prekršaj koje ga čini samo po sebi nedostojnim. Nisu u pitanju tu kaznena djela iz prometa, prometni delikti i to nehatne kategorije nego tu može biti čitav sijaset različitih prekršajnih protupravnih radnji, kaznenih i ja ne želim takvog suca gledati koji sam ima iza sebe repove, da ne kažem šta još, a još manje želim da me tuži državni odvjetnik koji nije čist, bistar k'o suza po svim elementima. Na kraju krajeva, naše policajce mi s opravdanjem kažnjavamo i suspendiramo za puno, puno manje ovaj učinjena stegovna djela primjerice, ne kaznena, ne prekršajna, stegovna djela, dakle to treba uskladiti i to je sasvim primjereno ili pojasniti. Isto tako, u čl. 56.c Zakona o DSV-u u ovom prijedlogu koji ste dali, kažete formulacija da će odluku Vijeća obrazložiti o izboru suca ukoliko je izabralo između više kandidata onoga koji ima isti broj bodova, ali onda, to je logično, je li, ali onda idete korak dalje i kažete, da ćete isto to obrazloženje dati ako ste izabrali kandidata, pazi sad, koji ima manji broj bodova u odnosu na onoga. Ja bi volio da mi vi to sad objasnite, cijelu konstrukciju, bio sam nekad profesor u srednjoj školi i jako dobro sam pazio tko, što i kako od tih učenika mora odgovoriti u tim pismenim provjerama znanja i usmenim i onaj koji je napisao test, jasno je bilo objektivizirano da je taj postigao vrhunac, od onoga što mi je taj profesor postavio. Ako mi ovdje imamo vrhunac 150 bodova pismeno, 20 godina usmeno i znači ne znam, imamo 170 bodova i sad da izaberemo čovjeka, marljivog, stručnog, pametnog, koji je ostvario 170 bodova nego onog koji je ostvario 165 bodova, ali zato što to Vijeće misli da je. Pa šta onda testiramo te ljude, šta ih maltretiramo, pa dajte to pojasnite, zašto? Znači to su te neuralgične točke, ima ih naravno još sada, ne idemo u detalje, ali ovo je, i pohvalit ćemo vašu inicijativu da je dobro da ste tu uveli, iako je to velim, dvojbeno, mnogima to neće dobro sjesti da ste uveli, primjerice i psihološko testiranje. Dapače, plješćemo valjda zbog svog, zbog miljea iz kojeg dolazim, plješćemo da treba sigurnosne provjere raditi i vjerujemo i nadamo se i moramo učiniti sve da nema zlouporaba, a ne može biti tako velikih zlouporaba, zapravo nikakvog prostora iz razloga što Vijeće procjenjuje što SOA njima na stol o konkretnom kandidatu donese. Nije SOA rekla e mi smatramo ovog kandidata trebali eliminirat, ovog treba protežirati, ovdje smo suzdržani nego objektiviziranim kriterijima dostavlja činjenice, a Vijeće ima odgovornost da kaže, čuj, ti stvarno nisi dostojan, pa ti si član masona, ti si član, ne znam ni ja koga, nekakvih ovaj izvitoperenih kultova ili ne znam koga ili si blizak nekim protuustavnim vrednotama koji promoviraju i nećemo te izabrati i to je dobro. To je okej. Prema tome, ostat ćemo suzdržani i ovaj puta u nadi i očekivanju da ćete to popraviti, ako ne popravite ništa. Imovinske kartice naravno da trebaju, ne samo ovaj periodično obnavljati nego ih treba i provjeravati, za to je svrha cijele te priče. Hvala vam lijepo.
I vama. Gđa. Dalija Orešković, Kluba zastupnika Centra i GLAS-a, izvolite.
Hvala predsjedavatelju, uvaženi zastupnice i zastupnici. Često govorim da kraj HDZ-ove države neće doći onog trena kad se HDZ makne s vlasti već kad se promjeni ustroj institucija koje je HDZ osmislio, među tim institucijama pravosuđe i tijela unutar sustava pravosuđa imaju posebnu težinu. DSV i DOV s obzirom na svoje ovlasti, ulogu, zadaće, s obzirom na onu osnovnu ulogu regrutiranja pravosudnih dužnosnika, dakle državnih odvjetnika i sudaca, kontrolu nad njihovim radom, a onda i praćenje njihovog izlaska iz sustava ima doista poseban značaj, to bi trebala biti kičma, kičma pravosuđa. Ovako ustrojeno DSV i DOV nije takva kičma već je obična špagica s kojom sa ovakvim izmjenama i dopunama izvršna vlast dirigira i vuče ih onako kako njima paše. Niti prije nismo imali dobro osmišljen sustav i žao mi je što, kad je SDP imao priliku, nije to suštinski promijenio, a sada se pod dirigentskom palicom HDZ-a taj sustav dodatno urušava. Mi smo zabili zadnje čavle u lijes neovisnosti pravosuđa onog trena kad smo uveli sigurnosne provjere sudaca i državnih odvjetnika. Odavno se zalažem da ova dva tijela dakle DOV i DSV reorganiziramo na način da prije svega promijenimo sastav i članstvo odnosno da od postojećih 11 članova istog vijeća maknemo dva saborska zastupnika koji u tim tijelima sjede, a isto tako i dva sveučilišna profesora te da oni suci i oni državni odvjetnici koji će činiti članove ovoga tijela, te svoje funkcije obavljaju u punom radnom kapacitetu profesionalno, a ne u nekoj kvoti od njihove osnovne dužnosti kako bi te svoje zadaće doista obavljali na način da se vide i rezultati. Rezultati sada zapravo nema. Pogledajte broj stegovnih postupaka, pogledajte broj navodno provjerenih imovinskih kartica, pročitajte za početak izvješća, izvješća koja kažu da će se provjera imovinskih kartica državnih odvjetnika uspostaviti kada se za to steknu uvjeti samo što ćemo prije i lakše dočekati Godota nego ispunjenje tih uvjeta. Dakle, ukratko ću obrazložiti i pokušati naznačiti osnovnu ideju amandmana koje sam na ova dva zakona podnijela. Prije svega s obzirom da kroz izmjena i dopuna nije zamišljen tako da mijenja ustroj tijela, svugdje gdje se spominje bodovanje kandidata, bilo da se radi o državnim odvjetnicima ili sucima, predlažem da u tom bodovanju saborski zastupnici i sveučilišni profesori ne sudjeluju. Evo uz dužno poštovanje onim saborskim zastupnicima koji imaju neko pravno znanje, kakvo takvo, mislim da ovi ostali doista ne bi trebali sudjelovati u onom sadržaju provjera kako je to zakon zamislio. Naime, ako želimo da nam optužnice ne padaju u sudskim procesima jer ne treba zaboraviti brojne optužnice tamo gdje je golim okom iz aviona bilo vidljivo da je čovjek kriv, ajmo zamisliti neko teško koruptivno kazneno djelo pala su iz procesnih razloga jer optužnica nije bila sastavljena kako treba, pa je onda javnost bijesna jer imamo kriminalca na slobodi jer imamo otuđena sredstva iz državnog proračuna koja nikad neće biti vraćena i imamo potrošene državne resurse na proces koji je dugo godina trajao, a sve je palo zato što optužnica nije bila sastavljena kako treba. Sastaviti optužni akt jedan je od najvećih izazova za svakog pravnika kolikogod on vrstan bio. A što mi radimo? Kakva je to država, ja vas pitam, i kud to vodi? I s kojim pravom uopće očekujemo rezultate od državnih odvjetnika ako u taj sustav regrutiranja osmislimo da optužni akt, evo kao jednu pravnu radnju koje su u postupku provjere pravnog znanja od strane vijeća prilikom natječaja poziva regrutiranja novih državnih odvjetnika osmislilo da kvalitetu tog akta provjerava evo u konkretnom slučaju to su Hasanbegović i Armina Lekaj Prljaskaj? Mislim teško mi je birati riječi i suzdržati se da ne kažem nešto vulgarno, nešto uvredljivo, nešto prosto, ali mislim da to nešto vulgarno, uvredljivo i prosto može izgovoriti svaki građanin ako i koliko takvih ima koji ovog trena slušaju ovu raspravu, ali to je naše činjenično stanje, to je ono što se ne mijenja, čak ni kada HDZ izgubi izbore i neka druga opcija dođe na vlast. Dakle, pozivam apsolutno sve koji misle svojom glavom i koji Hrvatskoj žele dobro, koji žele da se maknemo jedan korak naprijed, da prvom sljedećom prilikom o ovim pitanjima povedemo računa, da počnemo mijenjati kroj institucija. Ovo nisu lake zadaće, meni je jasno da nam je potrebna i veća javna demokratska kontrola kako sudaca državnih odvjetnika tako i nadzora nad radom onih tijela koji njih kontroliraju, dakle konkretno nadzor nad radom DSV i DOV-a. Ali to se može postići na druge načine, to se može primjerice postići time da imamo obavezano javno snimanje, javnost kod onih intervjua i razgovora s kandidatima, ne fakultativno, ne može se ako će se htjet nego obavezno pa da se i javnost uvjeri zašto je neki kandidat dobio 10, 15 ili 20 bodova i zašto je DOV ili DSV u toj bodovnoj listi jel sad imaju taj prag tolerancije od 15 bodova između najboljeg i onog kojeg je odabrao pa da se vidi koji su to razlozi da i drugi protukandidati mogu se uvjeriti na svoje oči da doista netko zasluženo dobio prednost, evo to je jedna mala razina. Nadalje, sigurnosne provjere. Bila sam protiv njihovog uvođenja, smatram da je to teška zlouporaba i manipulacija i ubijanje neovisnosti pravosuđa jer sigurnosnim provjerama dirigira izvršna vlast i uvijek će ih zloupotrebljavati u krive svrhe i krive metode. Ali sad kad već imam zakon takav kakva je onda predlažem da se obavezno uvede da zaključci sigurnosnih provjera budu dostupni kandidatima odnosno da mogu doći do informacije što je sigurnosna provjera utvrdila i koji su razlozi zbog kojih je eto donesena odluka da sigurnosne zapreke za imenovanje postoje. Ovako kako je to sada zamišljeno vijeće će reć postoji sigurnosna zapreka. Koja, kakva, iz čega ona proizlazi? Niko ne zna, ne zna kandidat, ne zna kandidat. Znate li što to u praksi znači? U pravosuđu koje premreženo obiteljskim i drugim vezama i kojekakvim lobiranjem za različite kandidate. I vratit ću se na ono što je rekao predstavnik predlagatelja kad sam upozorila da Hasanbegović ne može provjeriti je li neki kandidat sastavio dobru optužnicu ili dobar prijedlog za istražni zatvor. Rekao je, ali njegova uloga je tamo zanemariva, nebitan je jer imamo sedam drugih profesionalaca. Pa zašto onda Hasanbegović uopće tamo sjedi pitam ja vas? Sjedi on i sjede drugi zato što mogu lobirati za nekog kandidata, zašto što kao članovi vijeća mogu glasati za to kažu aaaa sigurnosna zapreka, sigurnosna zapreka. Dakle, ako mi kandidatima ne omogućimo da dođu do podataka, kako je uopće prikupljena neka informacija o njima, koja ih to informacija kompromitira mi smo zapravo dali oruđe tijelima u pravosuđu da koriste sigurnosne provjere kako bi eliminirali kvalitetnu konkurenciju u odnosu na onu za koju netko drugi lobira. I posljednje dakle umjesto sigurnosnih provjera trebali smo ojačati sustav provjere imovinskih kartica. Nažalost, niti kad su dužnosnici u pitanju, a tako niti ovi pravosudni suci i državni odvjetnici, sustav imovinskih kartica u našem sustavu uopće nije kao koncept dobro shvaćen. Iako su imovinske kartice prije svega sredstvo očuvanja integriteta, povećanja povjerenja javnosti koja uvidom u nečiju imovinsku karticu može steći neko dojam o toj osobi intencija je da se kontrolira početak i kraj, intencija je da se vidi je li netko iskoristio javnu funkciju za bogaćenje koje ne proizlazi iz zakonitih prihoda. Dakle, smisao provjere imovinskih kartica nije u onoj administrativnoj provjeri jesi li naveo sve nekretnine za koje već u zemljišnim knjigama piše da ih imaš, nego je smisao provjere s čim si platio tu nekretninu. Takav sustav, takav model u Hrvatskoj još ne postoji. Niti za nas političare, niti za suce, niti za državne odvjetnike. Ono što radi Porezna uprava je sporadično i nedostatno i ne predstavlja cjelovito zamišljen sustav. Amandmani koje sam predložila barem djelomično popravljaju taj nedostatak. Hvala.
I vama. Gospođa Sandra Benčić, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite.
Zahvaljujem se predsjedavajući. Dakle, za početak ponovit ću i ono što sam rekla u prvom čitanju. Dakle, mislim da je početna točka cjelokupne reforme trebala biti ovo, a to je da je od ovih tu 27 zemalja na pitanju povjerenja građana u neovisnost njihovog pravosuđa Hrvatska baš zadnja. Dakle, baš je zadnja 27. Nije problem samo u tome što smo mi zadnji po povjerenju građana u neovisnost naših sudova, problem je i u tome što to nepovjerenje je u zadnjih nekoliko godina raslo sa 60 na sada već gotovo 80% građana koji smatraju da njihovo pravosuđe nije neovisno. I ako je cilj reforme bio razriješiti barem jedan od tri razloga zbog kojih građani smatraju da pravosuđe nije neovisno, a jedan od ta tri razloga je upravo okruženje pravno, dakle zakonodavni okvir unutar kojeg suci i državni odvjetnici djeluju onda prijedlozi koji su u ova dva zakona o kojima danas raspravljamo su trebali ići baš u dijametralno suprotnom smjeru. O tome su već moje kolege i kolegice govorile i ja ću ponoviti. Dakle, ako imate situaciju da vam 80% građana ne vjeruje u neovisnost sudaca zbog političkog pritiska, zbog pritiska interesnih grupa i zbog toga što zakonodavni okvir unutar kojeg djeluju i načina na koji se biraju nije dobar, pa kako onda mi ovim odredbama povećavamo na 20% bodova utjecaj intervjua. Dakle, nekakve procjene članova Državnog sudbenog vijeća o tome kakav je kandidat. Dakle, povećavamo utjecaj intervjua koji je zapravo procjena i ne može se u potpunosti objektivno mjeriti. Ali kad se već ne može objektivno mjeriti i povećavati taj postotak pa kako onda niste barem propisali obvezatnu transparentnost odnosno video prijenos i dostupnost snimke tih intervjua pa da javnost to može vidjeti. To se isto odnosi primjerice i na postupke, stegovne postupke dakle pred Državnim sudbenim vijećem isto tako. Druga stvar koju imamo u ovom, a koja mene posebno, posebno jest da ovim zakonom mi za suce propisujemo da je stegovno odgovoran ako odbije sigurnosnu provjeru SOA-e. Dakle, Zakonom o sudovima ste propisali da svakih 5 godina suci idu na sigurnosnu provjeru. Ovim zakonom propisujete da oni ne smiju uskratiti, uskratiti suglasnost na tu provjeru. Znači ako uskrate budu kažnjeni. Pa to je mislim to je, pa razumijete šta to, pa to je uzapćivanje sudova. I ja ću vam sada pokazati još jedan graf, a to je graf koji pokazuje koja od zemalja ima redovite ponavljajuće sigurnosne provjere za svoje suce u cijeloj Europi. Dakle, opet 27 zemalja, samo RH. Dakle, samo Hrvatska ima ponavljajuće sigurnosne provjere za svoje suce. Neke zemlje, većina zemalja nema uopće sigurnosne provjere za suce, neke zemlje imaju provjere koje se rade na eksplicitni zahtjev i to kada kandidat za suca, sutkinju bude po prvi puta biran u suca, ali kasnije više naravno ne. Postoji primjerice Mađarska to ima, da sudac prolazi sigurnosnu provjeru onda kada pristupa određenim klasificiranim dokumentima koje ima u slučaju, ok, ali samo naši suci u cijeloj EU prolaze svakih 5 godina sigurnosnu provjeru od strane SOA-e. I sad ajmo malo kako to izgleda. Dakle, Sigurnosno obavještajna agencija čijeg ravnatelja bira tko, jel bira ga većina vladajuća. Dakle, imamo ravnatelja SOA-e, imamo zaposlenike SOA-e koji rade provjeru određenog suca i oni mu nađu određenu zapreku. Da li oni moraju obrazlagat tu zapreku, da li oni moraju vama podastrijet sve dokaze koje su oni prikupili i na temelju čega su oni zaključili da postoji zapreka, kakve vrsta obrazloženja SOA piše? Ja ću vam reć kakve vrste obrazloženja šalju upravnom sudu i da je sud već nekoliko puta rekao da moraju pisat obrazloženja, pa ili se ne pišu ili se pišu u dvije rečenice, ali nije samo to. Recite mi koliko je vjerojatno da neki sudac neće popustiti pritisku ako zna da zbog toga što je nešto napravili ili nije napravio slijedeći puta neće proć sigurnosnu provjeru, kako će djelovati na suce činjenica da im to možda niko nije rekao, ali da znaju da postoji ta mogućnost, kako to djeluje na suca i postoji li razlog da je baš samo Hrvatska od svih zemalja članica EU odlučila svakih 5.g. kontrolirat svoje suce i šta, šta je tu, šta je tu udruga hrvatskih sudaca rekla? Protive se tome, tražili su od udruge europskih sudaca dakle da izrade mišljenje. Udruga, europska udruga sudaca smatra da sigurnosna provjera svih sudaca u vremenskim razmacima nije u skladu s međunarodnim, a niti s europskim standardima, da takva mjera nije nužna za državnu sigurnost, štoviše ocjenjuje da su takve mjere u potpunoj suprotnosti s načelom zajamčene stalnosti sudačke dužnosti što je ključni element neovisnosti sudbene vlasti, dakle to kaže europska udruga sudaca. Venecijanska komisija kaže isto tako da, u svom mišljenju istaknuli su dakle da u RH postojeće zakonodavstvo već predviđa široku lepezu mehanizama za osiguranje integriteta sudaca, dakle da imamo imovinske kartice, da imamo ocjene predsjednika sudova, da imamo stegovni i kazneni postupak i da oni nisu uvjereni u nužnost uvođenja dodatnog novog mehanizma kao što je sigurnosna provjera za sve suce svakih 5.g.. Također smatraju upitnim razloge reforme jer prema Ministarstvu pravosuđa visoka razina percepcije korupcije u pravosuđu, neki pojedinačni slučajevi nedoličnog ponašanja sudaca su razlog za uvođenje sigurnosnih provjera i nisu sigurni da mogu se ti razlozi opravdati tako dalekosežnu mjeru, dakle Venecijanska komisija vam kaže da je to dalekosežna mjera kao što je periodična sigurnosna provjera svih sudaca od strane sigurnosnih službi. Dakle, ministar Malenica je tražio to mišljenje od Venecijanske komisije, ali iz nekog razloga Andrej Plenković mu nije dao da pričeka to mišljenje i na temelju njega napravi i Zakon o sudovima i ova dva zakona već ga je požurio da se to izgura jer šta, suce je trebalo vjerojatno još više uzaoptit i to je ono što dobivamo dodatno ovim zakonom jer sada ne samo da će ići na provjere svakih 5.g. nego ako slučajno to odbiju, e onda će bit kažnjeni, razumijete koja je to, koja je to povratna veza. A u svemu tome imamo SOA-u o kojoj sam evo danas ujutro govorila, dakle evo ko će provjeravati naše suce, SOA čiji predstojnik ureda šefa SOA-e ima milijunske nekretninske biznise sa vlasnikom PPD-a, sa bivšim ravnateljem SOA-e i sa još nekim političarima primjerice iz Domovinskog pokreta. I evo to su ljudi koji su na čelu agencije koja će provjeravati naše suce. Dakle, predstojnik ureda šefa SOA-e ima stan u Zagrebu koji vrijedi novce koje niko od vas neće, mislim niko od vas, barem se nadam oni pošteni, nećete ni vidjet ako živite od plaće. To su ljudi koji će provjeravat svakih 5.g. naše suce, hvala.
Hvala i vama. Na galeriji su nagrađene učenice i učenici i njihove mentorice i mentori u projekti „Bio sigurnost i bio zaštita“. Njih ima puno više nego nas ovdje dole, možete se dić jer ste zaslužili, pozdravimo ih pljeskom … [[Pljesak]] Hvala vam što ste došli ovdje danas i što ste s nama, hvala, hvala lijepa. Sada je na redu gđa. Dalija Orešković koja će imat svoju pojedinačnu raspravu, izvolite.
Zahvaljujem kolegice i kolege. Kako se u dobro uređenim funkcionalnim društvima u kojima postoji i učinkovito i doista neovisno pravosuđe kojem javnost vjeruju provjeravaju suci, prije svega sustavom unutarnje kontrole. Svaka branša na neki način treba uspostaviti svoje kriterije digniteta, profesionalnosti, standarda koji se od obnašatelja nekih dužnosti očekuju. Tome služe primjerice etički kodeksi i u našem pravnom sustavu postoje etički kodeksi za pravosudne dužnosnike, postoje i tijela koja ih provode, ono što ne postoji, ne postoji izgrađena kultura integriteta unutar samog pravosuđa. Cijeli sustav je zapravo postavljen naopako počevši od odnosa između izvršne vlasti i pravosuđa kao takvog. Ako pogledamo, pa čak i u ovom zakonu se nešto o tome govori, jedan moj amandman rješava to pitanje, što radi ministar pravosuđa u odnosu na suce i državne odvjetnike. U našem, našem sustavu ministar pravosuđa u puno stvari intervenira, donosi puno pravilnika, propisuje puno metodologija, upliće se na taj način u rad svakog pojedinog suca ili državnog odvjetnika, a odnos bi trebao biti drugačiji. Ministar pravosuđa kao dio izvršne vlasti trebao bi biti zadužen samo za to da suce i državne odvjetnike pita gospodo draga što vam treba, koliko resursa, koliko financija, koliko tehničkih uvjeta, kome krov prokišnjava, tko ima stari kompjuter, ima li dovoljno osoblja, kakve su plaće zapisničara i drugih ljudi koji u sustavu rade. To je uloga izvršne vlasti i ministra pravosuđa. To i ništa više. I eventualno da na temelju informacije i saznanja sastavlja prijedloge budućih zakona. Ali ne da kontrolira, ne da kontrolira. A mi imamo upravo suprotno. Pa i ovdje imamo metodologiju ocjene sudskih savjetnika i državno odvjetničkih savjetnika koju će propisivati resorno ministarstvo, eto to treba maknuti. Onog trena kad se to makne, kad se sucima pošalje poruka da oni sami upravljaju kvalitetom unutar pravosuđa osokolit će se i da rješavaju ove etičke dileme, a one su strahovito važne. Mi našim sucima i državnim odvjetnicima trebamo poslati poruku da ih sustav štiti od trenutka ulaska do trenutka izlaska iz sustava i dati im priliku da imaju povjerenje javnosti. A to će postići na način kada oni sami putem svojih odluka, etičkih odluka, stegovnih postupaka i inih drugih kažu koje ponašanje se za jednog državnog odvjetnika ili za jednog suca unutar branše neće tolerirati. Dakle, branša, suci i državni odvjetnici moraju početi unutar sebe graditi više standarda i na njima inzistirati. I za svakog onog koji se ne nađe odnosno koji se zatekne u nekoj neprimjerenoj situaciji i reći takvome među nama više nije mjesto. Eto to je pravi put. Ono što se pokušalo ili što se namjerava napraviti ovim izmjenama zakona je dijametralno suprotan put koji će dodatno oslabiti povjerenje građana, a suce učiniti korumpiranijima i poroznima upravo na ove fine etičke standarde jer zamislite umjesto da gradimo etiku pa da te etika izbaci iz sustava ako joj nisi dorastao, ovim zakonom se uvodi mogućnost da netko tko je počinio stegovni prijestup za koji mu je izrečena sankcija udaljenja od dužnosti odnosno razrješenja od dužnosti, dakle čovjek je napravio nešto zbog čega treba biti izbačen iz sustava, a ovim izmjenama i dopunama zakona kaže se, a dat ćemo mu uvjetnu osudu, uvjetnu da, uvjetnu osudu. Što znači dat ćemo mu razdoblje kušnje pa eto ako u slijedeće 2-3 godine ili koliko već ne ponovi takav prijestup eto onda ćemo se praviti kao da se ništa nije dogodilo. Dakle, to je srozavanje standarda unutar pravosuđa na razinu dna. I to dna na kojem srećom čak ni hrvatsko pravosuđe još nije palo, ali past će pod dirigentskom palicom HDZ-a. Za najmanji prijestup standardi bi trebali biti takvi da je takva osoba nedobrodošla, da se baca van naglavačke i zauvijek joj se zatvaraju vrata, a ne da se joj još izričito dopušta da onima sa stegovnim osudama i nadalje može biti mjesto u takvom pravosuđu. Takvo pravosuđe samo HDZ-u odgovara. Hvala.
Gospođa Katarina Nemet, prva replika.
Zahvaljujem. Uvažena kolegice ovim izmjenama i zakona znači može se, DVS može izreći stegovne mjere za neizvršavanje norme o čemu sam prije govorila i ovo o čemu vi cijelo vrijeme govorite za nedavanje suglasnosti na provedbu sigurnosne provjere sudaca, pa ću iskoristiti priliku samo da iščitam ono što je komisija venecijanska po tom pitanju preporučila našoj vladi. Komisija je zabrinuta zbog rizika koji nosi takva mjera i preporuča hrvatskim vlastima da preispitaju svoj pristup propisivanju periodičnih sigurnosnih provjera svih sudaca i da razviju alternativnu strategiju za osiguranje integriteta sudaca, a na temelju drugih postojećih mehanizama. Molim vas komentirajte to. Hvala.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Alternativna strategija bi trebala biti uspostavljanje stvarnog sustava provjere imovinskih kartica i veća disciplina u stegovnim postupcima što znači i veći broj tih postupaka, a isto tako veći broj onih etičkih i odgojnih mjera. Sigurnosne provjere prvom prilikom trebamo izbaciti iz sustava, ali evo dok one postoje amandmanom predlažem da odluka o postojanju sigurnosnih zapreka mora biti obrazložena ali kandidatu se ujedno mora i dati mogućnost da ima uvid u dokumentaciju i dokaze na temelju kojih je ovakva odluka donesena i protiv te odluke, dakle protiv odluke o tome da postoje sigurnosne zapreke mora se dopustiti mogućnost upravnog spora. Dakle, mora postojati kontrola nad onim što je napravila SOA. U protivnom smo mi naprosto suce učinili lako ucjenjivima i to sa informacijama s kojima samo izvršna vlast raspolaže.
Hvala. Gospodin Šašlin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana kolegice Dalija, evo ne znam jednostavno moram vas direktno pitati, ne znam zašto ste protiv tih sigurnosnih provjera toliko. Zašto ste protiv toga? I vi i gospođa Benčić … [[Govornik se ne razumije.]] zbog čega se, zašto se toga boje? Osobno sam prošao nekoliko tih sigurnosnih provjera dok sam bio u sustavu obrane i ništa mi se nije dogodilo. Isto tako i sada ispunjavamo imovinsku karticu već godinama i isto tako sve u redu. Ne vidim razloga zašto? Kažu u EU ni jedna država to nema. Pa ni jedna država u EU nije prošla Domovinski rat. Svaka država ima svoje specifičnosti, ima slobodu i pravo da sama na neki način uređuje svoje odnose. Prema tome ne vidim razloga zašto se vi toga toliko bojite. Dobar dio ljudi u pravosuđu su ljudi koji su radili i u onoj još bivšoj nekoj državi itd. i zašto se sad netko boji te sigurnosne provjere kao da je to sad nešto ovaj, ne vidim evo možete mi pojasniti malo zašto to.
Hvala. Odgovor.
: Između provjere imovinskih kartica i sigurnosnih provjera kao dva različita alata je nebo i zemlja razlika. Sigurnosne provjere podrivaju sustav neovisnosti pravosuđa. Naime, imovinske kartice osim što su same po sebi javne imaju jednu proceduru koja se može kontrolirati. Može se kontrolirati ispravnost postupka je li zakonito proveden, a isto tako i kvaliteta svakog pojedinog dokaza sigurnosne provjere ne. Pa imamo sad postupke čak i pred Ustavnim sudom gdje su ljudi dokazivali da je to Kafkin proces. Ne želim ucjenjivog suca od strane izvršne vlasti Andreja Plenkovića, pa ni predsjednika države jer oni su ti koji upravljaju sigurnosnim službama. Jednom sucu može biti sporno primjerice to što je eto je gay. Nije time učinio ništa nezakonito. Neće njegove odluke zbog toga biti manje kvalitetne ili korumpirane, ali ne želi da se to u javnosti zna. Možda mu je mama katolik i protivi se tome, a s takvom informacijom ga SOA može ucjenjivati [[Upadica Radin: Vrijeme. Hvala.]] O tome se radi.
Gospodin Jakšić.
Malo možda van ove teme, ali potaknuli ste me raspravom oko sigurnosnih provjera i mogu shvatiti i vašu tendenciju i naum. Ali moje pitanje za vas je, a s obzirom da dolazite iz tog sustava i da znate jako puno kako on funkcionira, imate jako puno iskustva zašto onda s druge strane imamo sad raspravu koju je potaknuo predsjednik Vrhovnog suda gospodin Dobronić, gdje suci ili predstavnici sudačke branše bježe od rasprave o tome za koga, kada i koliko još oni rade van svog redovitog posla od arbitraža do razvoja raznih predavanja, radionica i da sad ne nabrajam sve ono što smo imali prilike čuti i pročitati.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem vam se na ovom doista kvalitetnom pitanju. U potpunosti podržavam smjer kojim je krenuo Radovan Dobronić. Pitanja koja je postavio svim sucima trebala bi biti standard samo po sebi nešto što se podrazumijeva da će suci na ta pitanja odgovoriti i da će odgovori na ta pitanja biti dostupna čitavoj javnosti. Dio sudaca se tome protivi, jer su dio okoštalih struktura. Čak vjerujem da jedan dio njih onog trena kad je dobio silne te arbitraže, dodatne poslove, predavanja nije ni mislio da radi nešto krivo. Ali to je onaj podli, tihi, podzemni sustav s kojim HDZ kupuje svoju vlast, svoje grane vlasti. Ima svoj načine kako kupiti žetončiće, ima svoje načine kako kupiti ministre, ima načine kako kupiti kandidate na izborima za gradonačelnika ali ima i načina kako kupiti suce. Jedan od tih načina je dodatnim lukrativnim poslovima. Nisu oni sami po sebi koruptivni, ali paše im biti tamo gdje je toplo, [[Upadica Radin: Vrijeme.]] tamo gdje se dijeli.
Gospođa Nađ.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice smatram da je naše pravosuđe zapravo pacijent u jednoj terminalnoj fazi liječenja i da su ova dva konačna prijedloga zakona zapravo čisti apaurin ili andol u tom liječenju osim jačanja etičkog sustava u pravosuđu. Što smatrate da bi bili lijekovi za brzo ozdravljenje našeg pravosuđa?
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Ne mislim da su ovi zakoni apaurin, niti bilo kakav lijek. Mislim da su toksin, mislim da su radioaktivni. Do te mjere mislim da ovo šteti sustavu pravosuđa, a ispravan put bi bio da promijenimo njegovu konstrukciju, da promijenimo konstrukciju tijela koja su zadužena za unutarnju kontrolu tog pravosuđa. Pod time mislim na sastav Državnog sudbenog vijeća i na sastav Državnoodvjetničkog vijeća iz kojeg treba maknut saborske zastupnike, sveučilišne profesore, a članove obvezati da rade u punom kapacitetu, da u jutro dođu na posao, da cijeli dan rade na provjerama imovinskih kartica i na traženju disciplinske odgovornosti nečije. Dakle, da provjeravaju sustav iznutra i da tome posvete svoj puni radni angažman, a ne da rade u 20, 30, ne znam koliko posto od nekih svojih drugih profesionalnih dužnosti. Evo to je početak, nulta točka.
Hvala vam lijepa. Nemate više replika. I sada je na redu gospodin Miro Bulj.
Hvala. Kolegice i kolege i u samoj replici u stanci sam rekao stav Državnoodvjetničko vijeće i Sudbeno vijeće bi trebalo biti temelj jednakosti svih u pravosuđu, tako da kad gledam i ono što sam reka da je u biti najveće nepovjerenje ljudi u Republici Hrvatskoj 95% je pravosuđe, znači što utječe i na gospodarski razvoj, na iseljavanje, na demografsku politiku, sve ono što je najgore. A pravosuđe je ogledalo demokracije, u biti pravde, premda je pravda u Hrvatskoj daleka riječ. Ja bih samo ovdje napomenuo nekoliko bitnih stvari. Nije mi jasno to sam spomenuo a i kolega Sačić je o tome govorio da oni koji se progone do pet godina za djela kaznena ili prekršajna djela do pet godina mogu naslutiti, a u odvjetništvu mogu nas, Državnom odvjetništvu mogu nas progoniti. Tako da mi taj dio nije jasan. To nije taj dio jednakosti. To je isto da mi kažemo da svi ovi ministri koji su bili da su mogli do pet godina biti također ili ne znam bilo tko od nas, da nije trebao biti, da je trebao ostati ovdje i raditi svoj posao. Ja bih samo napomenuo da govoreći o presudama iz iskustva sa ljudima sa kojima razgovaram ujednačeno sudske prakse jedan od većih problema, ne znam koliko može vijeće utjecati na to da se kontrolira u biti, da budu jednake presude na jednom sudu ili na drugom nego imamo iste slučajeve, a drukčije imamo presude i onda čak i u žalbenim rokovima na višim istancama to ostaje tako. I to je vrlo bitno. Na žalost naše pravosuđe vidimo što se događalo oko Zdravka Mamića da je čovjek koji je utekao u drugu državu u biti postao krojač pravosuđa, u biti, on u biti šalje poruku pravosuđu, ne znam kolko može državno odvjetničko, DSV djelovati na to jel, nije mi jasno da u RH nakon 30.g. mi imamo i dalje otpor na, ne otpor nego imamo utjecaj politike na odvjetništva. Evo ja mogu kazati da mi je nejasno i dan danas što je premijer rekao, ali prije ćemo se vratiti u prethodnom slučaju Saucha čini mi se da je čak tiskovnu zajedno držao bivši državni odvjetnik sa premijerom u vladi ili neki drugi slučaj, ne mogu se sitit, nešto je bilo, znam da je tada bio zajedno, a u ovome zadnjem slučaju čak ne znam zvao telefon, nije zvao, mislim znam da treba surađivati, ali je pitanje da li je ta suradnja prišla na način da se reče koga uhititi, na koga procesuirati, na koji način, a to je percepcija ljudi u RH, vidljivo je očito da to tako ovaj funkcionira. Ja bi ovdje još jednom rekao da je pravosuđe u vrlo teškom, u vrlo teškoj situaciji, pa možemo gledati evo i na ove referendumske inicijative premda se tu radi o ustavnom sudu, da su poruke koje, koje je samostalno, ne znam, vidimo sad izmjene ustava, šalje se poruka također da treba unaprijed propisati što sve može biti na referendumu, triba o ovome odlučiti Branko Bačić, Vladimir Šeks zajedno sa svojim kumom Šeparovićem, uopće ne razumim čemu sve to skupa vodi umjesto da mi danas razgovaramo kao referendum o nečem što je pozitivno bez obzira slagali se s time ili ne slagali, mi dovodimo u upitnost sve procese demokratske, a govorimo o demokraciji, ovdje je očita nejednakost. Sjećam se ovdje je dolazio i predsjednik vrhovnoga suda bivši Đuro Sesa, znamo sve skupa šta se događalo, znamo da jednostavno u ovome trenutku ljudi nemaju povjerenje u pravosuđe, ne u ovom trenutku nego konstantno, kako ga vratiti, e to je sad ključno pitanje, od neujednačene, neujednačene prakse do klijentelizma, korupcije unutar pravosuđa, unutar DORH-a, to su stvari na koje treba dati odgovor ministarstva.
Jeste gotovi, jel to pauza ili ste gotovi? [[Upadica iz klupe: Gotov]] Gotovi, dobro, gotov, gotovo je vrijeme. Hvala vam, hvala vam što ste me upozorili, nisam bio vidio. Replika g. Zekanović.
Poštovani kolega Bulj, evo želim čuti vaš komentar ovako iz malo vremenske distance na aferu bivšeg glavnog državnog odvjetnika Dražena Jelenića, a koji je otišao s tog mjesta zbog pritiska javnosti jer je bio mason, navodno mason je li.
Hvala. Odgovor.
A očito slobodni zidari ovaj bez mistrije slažu pravosuđe, u ovome slučaju državno odvjetništvo. Nevjerojatna stvar da takvi ljudi mogu proć na najvišu funkciju u jednom bivšem tijelu kao što je državno odvjetništvo, očito masonerija je duboko potkovana u svim strukturama i pravosudnim i političkim i parapolitičkim, medijskim i svim strukturama, tako da ne znam uopće na koji način ovaj to obrazložiti da jedna elita, jedna skupina ljudi koja funkcionira na osnovi hijerarhije, ne znam na osnovu čega još nisam toliko ušao u te masonske slobodo zidarske stvari premda znam bavit se zidarstvom i slažem dobro blokove, al u tome dijelu kako oni slažu strukture u državnom odvjetništvu nije mi jasno i da nitko za to do danas nije odgovarao nego dapače čini mi se da je ostao raditi u državnom odvjetništvu, ali valjda triba kao jedan slobodan zidar.
Hvala lijepa. Gospodin Zekanović, sad ste vi na redu, izvolite.
Poštovani državni tajniče, poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Govorimo o DOV, o DSV. Ja sam evo već u dvije replike zapravo rekao ono što sam mislio, ali sad ću malo detaljnije iako je državni tajnik rekao da zapravo ovim zakonom se to ne bi trebalo definirati, ali nije možda zgorega i danas spomenuti jer je iznimno povezano. Ako se prisjetimo prije otprilike 3.g. afera svih afera u Hrvatskoj bilo je članstvo, navodno članstvo g. Dražena Jelenića u masonskoj loži, danas se o tome u HS iako govorimo o državnom odvjetništvu nije govorilo. To je bila tema, ja mislim da je, tri tjedna je bila top tema u hrvatskom političkom prostoru, u javnom prostoru. I sada ono što je ključno, prvo ja neću reć da je meni krivo što Dražen Jelenić više nije na tom mjestu, drago mi je, međutim što je čovjek skrivio je li, čovjek je član neke organizacije i gdje to piše zapravo da on ne smije biti član te organizacije odnosno koje smo mi to organizacije stavili uopće na popis nekakvih nepoželjnih, nepoćudnih organizacija. To je dosta ovako interesantno. Ja bi evo tu možda ja krivo govorim, ali ja bi tu bio hrabar pa bi to negdje zapisao, znači u neki zakon, možda Zakon o državnom odvjetništvu koje točno organizacije, a možda čak i eksplicitno moraju biti, biti na toj crnoj listi odnosno u kojim organizacijama ne smije biti glavni državni odvjetnik. A što se tiče članstva, a ja ću samo jednu malu paralelu povući vezano uz nas zastupnike, a to, po tome podliježu i, podliježe i glavni državni odvjetnik, to je imovinska kartica. U imovinskoj kartici stoji jedna mala rubrika kaže članstva, članstva, pa onda stavimo da smo članovi ne znam neke udrugene znam malonogometni klub, Društvo za zaštitu evo ja osobno šibenske baštine Juraj Dalmatinac, Hrvatsko katoličko društvo prosvjetnih djelatnika biskup Srećko Badurina, ali nisam stavio jednu važnu stvar, ja sam član isto jedne jako važne organizacije, a zove se Katolička crkva, a postao sam punopravan član znači svojom krizmom koju sam kao već evo skoro zreo momak svjesno primio. Mislim da bi morali uvesti praksu da i članstvo i u toj organizaciji odnosno sličnim organizacijama da stavljamo u imovinsku karticu odnosno da na neki način u upitnicima u natječaju koji će sutra biti raspisan za glavnog državnog odvjetnika, bude navedeno pitanje jeste li član neke organizacije i onaj ono u fus noti pojašnjeno dakle nemojte zaboraviti članstvo u nekakvim crkvenim organizacijama, vjerskim i ovakvim nekim organizacijama koje su ne znam koju bi kategoriju stavio, mračnim ili polumračnim organizacijama. Dobro. To bi bilo toliko o toj temi, samo bi još evo volio to je mislim kolega Petrov govorio ovako sa dosta gramatike, ali ok, on voli malo dramatiku, ja ću reći mirnijim tonom. Bilo bi dobro da sutra procjena državnih odvjetnika bude što objektivnija i da taj intervju koji je po meni dobar da se vidi jel neko normalan ili nije, nako odokativno da bude što više da zapravo ne bude glavni kriterij i da ne bude presudan, tako da ja bi ajmo reći stavio da intervju bude onako eliminacijski jel ti nešto fali neka daska u glavi ili ne fali, a onda sve ostalo napraviti dosta ono zadaci objektivnog tipa da je i evaluacija objektivna, a ne subjektivna. Evo toliko s moje strane. Hvala lijepa.
Gospodin Arsen Bauk replika.
Kolega Zekanoviću ispravno ste spomenuli bivšeg glavnog državnog odvjetnika Jelenića, pitali ste kolegu Bulja i mislim da ste ustvari postavili vrlo, vrlo dobro pitanje. Ja ću pokušati izreć svoj stav. Gospodina Jelenića je na mjesto glavnog državnog odvjetnika birao sabor, dakle političko tijelo u jednoj javnoj proceduri i javnoj raspravi i smatram da je činjenica da je prešutio u toj raspravi članstvo u toj organizaciji isključujuća, da je iznevjerio povjerenje onih koji su ga birali zato je i smijenjen. Međutim, treba li on ostati kao državni odvjetnik, to je već dvojbeno pitanje i ako zakonom nije propisano i zabranjeno onda bi trebao ostati. I ako ste pratili vrhovni sud je nekoliko puta vraćao tu odluku DOV-u, dakle to je jedna stvar koju treba propisati jel onda doista može da li je vjersko opredjeljenje zapreka, seksualno opredjeljenje je li zapreka, što je to ono pravi [[Upadica Radin: Hvala.]] Hrvat, Katolik i državni odvjetnik po tim kriterijima … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Hvala. Izvolite odgovor.
Poštovani kolega Bauk, hvala na replici. Ne bi išao toliko daleko koliko ste vi išli, ja bi ostao samo na ovome dijelu koji sam rekao iako ima tu nekakvih ne sa moje strane desne konzervativne nego s vaše strane da se još neke stvari stavljaju, ali ok ne bi o tome. Ali ok, prema vašem objašnjenju on nije njegov krimen nije što je bio član masonske lože nego što je zatajio tu informaciju je li? Ako je tako nekakvu političku odgovornost zbog uskraćivanja ključne informacije bi trebao snositi, iako ja se ne mogu oteti sumnji da je on ipak smijenjen ne zbog zatajivanja informacije nego zbog toga što je on član tog udruženja. Bio je izabran, ali evo sad više nije na tom mjestu tako da evo, sad što je bilo o tom po tom.
Hvala. Gospodin Arsen Bauk ima svoju raspravu sada. Izvolite.
Da samo malo nadovežem pitanje, bi li bio izabran da je to rekao? Možda bi, možda ne bi. Što se tiče ovih zakonskih prijedloga zadržat ću se na Zakonu o DSV-u, ali se analogno može primijeniti i na DOV. Prvo, meni je bilo čudno da kad sam izabran za člana DSV-a da moram položit prisegu, a izabran sam kao saborski zastupnik i već sam položio prisegu pred predsjednikom sabora, a sad sam morao položiti pred predsjednikom vrhovnog suda kojeg bira sabora. Dakle, nekoga tko u osnovi podnosi izvješće meni sam trebao položit prisegu u istom tekstu kao i prisegu koju sam položio da bi mogao uopće bit saborski zastupnik recimo zašto, to nema nekog smisla. Drugo, smatram da se sjednice DSV-a trebaju održavati u HS-u, dakle logističku potporu mu pruža vlada u Ministarstvu pravosuđa, a sjednice trebaju biti više izložene javnosti i trebaju se održavat u nekoj od dvorana HS-a pa samim time bi imali jednu vrstu dodatnog utjecaja ili kontrole javnosti nad sjednicama DSV-a. Ne vidim smisao tajnog odnosno nejavnog glasanja na sjednicama DSV-a. Najprije oni suci koji se žele kandidirati za novi mandat u DSV-u svoje djelovanje u DSV-u najbolje mogu opisati kako su glasali, koje su kriterije imali za koga su glasali, a to je tajno, kako će onda oni otić na sljedeće izbore za DSV ako ne mogu govorit o tome što su radili, kako su radili, koje su stavove zastupali, koje su kriterije preferirali. Dakle, glasanje je nejavno, kad kaže nejavno to vam znači imate listić na kojem piše vaše ime, vi zaokružite ili ne zaokružite, predate listić i to se više ne objavljuje. I sada bi ja volio ustvari vidjeti jel više izabrano sudaca za koje sam ja glasao ili za koje je glasao Bošnjaković, to bi bila recimo zanimljiva statistička jer ako je izabrano 50 sudaca od kojih 40 za koje je glasao Bošnjaković, a 10 za koje sam glasao ja i recimo 20 za koje smo glasali zajedno onda bi se moglo nešto iz toga zaključiti i obratno. Možda doista je više izabrano sudaca za koje sam ja glasao nego on ili za koje nije glasao niko od nas, onda bi to značilo da su suci neovisni, a ustvari suprotstavljeni političkoj kasti u Hrvatskoj ili obrnuto, za koje smo glasali on i ja, a nije polovica sudaca. To je recimo jedna zanimljiva analiza koja bi ustvari pokazala kadrovsku politiku sudaca koji su u DSV-u i onih koji nisu suci. Zatim pitanje ocjena, ponovit ću ono što sam rekao u prvom čitanju, da li da više vjerujem ispitnoj komisiji pravosudne škole ili sebi samom to je jedna vrlo velika dilema. Dakle, vidite nekoga s odličnim ocjenama na vas ostavlja dojam ono hmm ne bi dao da mi vodi firmu da sam ja vlasnik. I obrnuto vidite nekog tko ima manje ocjene, ali vlada materijom. I sad je tu uspostavljen neki balans koji je ok. Ja pretpostavljam, a to bi opet bila dobra analiza koliko je puta DSV preskočio nekoga sa manjim brojem bodova jel to 90% pa je onda to pravilo oko kojeg treba intervencija ili je to 10%, dale izuzetak koji potvrđuje da pravilo postoji, da se biraju oni s boljim ocjenama, ali da u nekim slučajevima u tom malom broju DSV ima svoje pravo da postupi drugačije. To mu je dao zakon i to mu je Ustav. I kako ustvari obrazložiti odluku kolektivnog tijela. Dakle, trebalo bi obrazložiti zašto je Bauk, Bošnjaković, prof. Vinković ili netko treći glasovao za nekog, a ne za nekog drugog. Kako će to predsjednik vijeća obrazložiti? Možda on je glasao, nije glasao za ovog koji je izabran, a on bi trebao potpisat obrazloženje da je taj najbolji. To mi je isto, to mi se isto čini ovako malo nelogično napisano u zakonu. Dakle, ovlast DSV je proizašla iz zakona koji mu je rekao vi to možete napraviti. Odlučuje se kolektivno, tajnim ili nejavnim glasanjem većeg broja članova. Kako onda možeš obrazložiti odluku koja je donesena rezultatom 6-5, 6 je glasalo, tako 6 je glasalo za Peru, a 5 je glasalo za Matu i zato šta je više glasova za Peru taj je izabran. To je jedna stvar. Dakle, obrazloženje odluka stoga smatram da se tu ide malo previše u formaliziranje tijela koje ima ustavnu i zakonsku ovlast da nešto radi. Ona se bolje da se, da se ta ovlast ustavna ograniči, da se nema 20 bodova nego 10 ili da jednostavno roboti to rade, dakle tko ima najviše bodova, komisija vi ste, vi ste jednostavno zakon i onaj koji dođe tu kao poštar je, isto kao za izbor predsjednika Vrhovnog suda. Imaš uvjete, nemaš uvjete šaljemo kao poštari. I jedna genijalnost u zakonu, gospodine državni tajniče molim vas da službenika koji je 30.000 kuna pretvorio u 3.980, a ne 4.000 eura u Članku 28. dodatno nagradite za preciznost i matematičku onako matematičku ovaj točnost. Hvala.
Gospodin Zekanović, prva replika.
Poštovani kolega da je bilo zaokruženo onda bi grintali zašto su povećali cijenu jel, ali ok to je uvijek tako. Složit ću se s vama oko većine vaše rasprave, bilo bi stvarno fora da se, da DSV sastaje u Hrvatskom saboru, bilo bi stvarno sjajno da bude javno glasovanje, evo moram priznat da nisam ni znao da se tajno glasuje do prije par minuta. Ali evo pitanje za vas, bi li Dražen Jelinić bio izabran u Hrvatskom saboru da se znalo u to vrijeme da je član masonske lože i kako bi po tom pitanju glasovao vaš klub? Ja bih glasovao protiv to je jasno jel.
Izvolite odgovor.
Ja mislim da ga vlada ne bi uopće predložila je bi se izložili prevelikom pritisku javnosti da masona predlaže za državnog odvjetnika. Dakle, ne bi uopće, moja ocjena da ne bi uopće došlo do glasanja u Hrvatskom saboru jer vlada ne bi sebi dopustila da svojom političkom odlukom predloži saboru nekoga tko je javno se deklarirao da je član masonske lože barem bez jedne dugogodišnje javne rasprave o tome što je masonska loža. A kako ćete imati javnu raspravu o tajnoj organizaciji? To je isto jedna zanimljiva stvar. Prema tome meni je logično ovog što se, što se dogodilo. A o tome može li netko biti pravosudni dužnosnik, sudac, ako je član neke legalno registrirane organizacije to je jedna rasprava koja ulazi u pravo ono slobode udruživanja u ljudska prava i trebalo bi zakonom nešto propisati i ocijeniti ustavnost tog zakona da to ne bi moglo na kraju biti ta crta koju se ne smije prijeći. Hvala.
Hvala. Gospođa Nemet.
Zahvaljujem. Kolega Bauk kad govorimo o izmjenama i dopunama DSV-a iz materijala koje su nam stigli vezano za prijedloge, primjedbe i mišljenja dana na sam, na sam prijedlog izmjena zakona proizlazi veliki broj primjedbi koji su došli iz Vrhovnog suda RH. Oni se protive obnovi sigurnosne provjere, protive se normama, protive se nizu drugih stvari koje se predlažu u ovom zakonu. Pa ja vas pitam zašto barem po ovom pitanju nismo imali konsenzus kod donošenja ovakvih izmjena zakona ako govorimo o trodiobi vlasti. Hvala.
Izvolite odgovor.
Ja to shvaćam kao sindikalno očitovanje, sorry. Dakle, to treba uzeti u obzir, ali to nije Sveto pismo jer nitko nije sudac u svojoj stvari najbolji pa tako ni suci Vrhovnog suda uz sva uvažavanja koja imam prema njima. I u tom smislu bi, neke stvari su ok, neke stvari se ne slažem ali ne bih uzimao kao ono konačnu i trajnu istinu. I to je to. Dakle, svakako da u sklopu toga mogu sudjelovati i oni na koje se zakon odnosi kao i na drugo, ali isto kao što recimo o pravima saborskih zastupnika javnost ima jedno mišljenje, a saborski zastupnici drugo, kao što o pravima poljoprivrednika, poljoprivrednici imaju jedno mišljenje, a vlada drugo, kao o pravima nas otočana, mi imamo jedno mišljenje, a ostatak Hrvatske drugi, tako i u pravima sudaca mogu suci imati jedno mišljenje, a svi mi drugi drugo mišljenje.
I ostatak otoka, jedan otok ima drugo mišljenje od drugog otoka. Gospodin Jakšić, izvolite.
Svi otočani ili samo Bračani? Kolega Bauk dosta ste se osvrnuli na rad i funkcioniranje Državnog sudbenog vijeća sa nekoliko svojih konstatacija što bi se i kako moglo napraviti drugačije da to izgleda transparentnije i otvorenije prema javnosti i da vjerojatno samim time doprinese i popravljanju same percepcije rada i Državnog sudbenog vijeća i percepcije kako se napreduje, a onda nakon toga i kako se sudi iliti donosi te odluke. Što mislite da nas priječi u tome da DSV zasjeda saboru, da su sjednice ipak na određeni način otvorene, pa i da se zna kako tko glasa na tim sjednicama s obzirom da recimo u saboru za svaku odluku kakva god ona bila se do tih podataka može doći.
Izvolite odgovor.
Prvo bi rekao komoditet jer meni je lakše da DSV zasjeda u saboru jer bi moga sa sjednice DSV-a doć, održat raspravu i vratiti se nazad, a kad je to u Ministarstvu pravosuđa malo mi je teže. Vjerojatno je tako i ovima drugima. Onda nekako novinari mogu doći na sjednicu DSV-a, ali ne, ne vlada baš oduševljenje kad se najave 4 kamere i 5 novinara, okej napravi se malo veća dvorana itd., međutim, međutim mislim, mislim da bi to dosta ovoga demistificiralo rad DSV-a. Dakle ja se ne mogu sjetiti nijedne odluke u ovom sazivu DSV-a koja bi zaslužila etiketu skandalozne, možda ima loših dvojbenih, ali skandaloznih nema, za prošle sazive nisam siguran, to je sad stvar ovoga, stvar dojma i doista ja bi volio da javnost bude bolje upoznata s radom DSV-a prvenstveno zato što bi bila bolje upoznata s mojim radom, ja o svom radu imam najbolje moguće mišljenje i volio bi da javnost bude bolje s time upoznata. Zahvaljujem.
Okej. Gospodin Deur.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Evo poštovani zastupniče, sami kako ste rekli oko raznih spoznaja, evo ja bi vas želio nešto pitati vas kao bivšeg ministra, bivšeg ministra uprave, sigurno da bi želio čuti česte dogovore vas i premijera tada Milanovića jel to može biti onako javno to bi bilo vrlo zanimljivo oko raznih situacija ovo što ste pričali, ali jedna je onako bitna stvar oko ćiriličnih ploča i inicijative, da li je to vaša ili bivšeg premijera Milanovića, ko je tu inicijativu dao onako u jutarnje sate kao kad smo nekad u Domovinskom ratu išli u akcije kad ste vi te ploče onako postavili, jel to bila vaša inicijativa ili tadašnjeg našeg predsjednika ovaj evo vjerujem mene osobno zanima, a vjerujem da bi to onako širu javnost čisto zanimalo, sad da li možete biti iskreni kao narodni zastupnik ili ta partijska šutnja je što vam ne zamjeram dapače poštujem, hvala.
Hvala. Odgovor.
Zahvaljujem. Kolega Deur, mi ćemo sutra skidat imunitet jednom saborskom zastupniku kojega su poticali na zlouporabu, koji je navodno poticao članove izvršne vlasti na zlouporabu položaja, a ja smatram da svi oni koji su me tražili da ne postavljam ćirilične ploče temeljem zakona su me također poticali na zlouporabu položaja da bi to, da je to u stvari ista pravna kvalifikacija za, kao za kolegu Miloševića prema gđi. Mandac. A što se tiče ovoga ja ne bježim od svojih zasluga za to, ali i predsjednik republike me poticao na to da provodim, da provodim zakon. Zakon je inače prvi proveo MUP zato što su valjda imali smjenu, na uredu državne uprave ploča je postavljena u 11 sati usred bijela dana i dan danas tamo stoji samo je valjda prekrivena s ovim, a ono što je najbolje pokazuje se da je isto na državnom odvjetništvu i sudu ploča bila prekrivena neko vrijeme, pa se nije znalo gdje je sud i gdje je državno odvjetništvo, slučajna država.
Hvala, hvala. Gđa. Orešković.
A joj, kolega Bauk, ja vas osobno izuzetno, izuzetno poštujem i cijenim i unaprijed se moram ispričati što ću vam postaviti ovo pitanje, dakle nije usmjereno protiv vas nego protiv sustava kojeg ste dio odnosno protiv ustroja DSV-a za koje tvrdim odgovorno da trenutno nema uopće uvjeta za obavljanje onog rada i zadaća koje su mu stavljene u zadatak, a pitanje glasi, ima 1710 sudaca, DSV bi trebao provjeravati njihove kartice, vi ste član DSV-a, dajte nam opišite kako konkretno izgleda provjera jedne imovinske kartice, jednog suca, a kamoli kako je izgledala provjera tih imovinskih kartica njih 1710 otkako ste vi član DSV-a, oprosti Arsene.
Izvolite odgovoriti.
Zahvaljujem. Znate vi onu, treba pojavu osudit, a druga spasit. Upravo ste demonstrirali kako se to treba primjenjivat, zahvaljujem kolegice Orešković. Dakle kao prvo u obrazloženju ovog prijedloga zakona vidjet ćete među primjedbe koje nisu prihvaćene da nije prihvaćeno da to radi povjerenstvo za sukob interesa. U standardima Ministarstva uprave bilo je i pisalo je ko predlaže, ko je, dakle pisalo bi na zahtjev zastupnika Arsena Bauka, to pravosuđe kad ste se spojili, ali bilo bi dobro da i vi pišete u drugo čitanje primjedbe u saboru koje nisu prihvaćene i ko ih je predložio jer kad dođu iz dijela tko je bio u Ministarstvu uprave to piše iz ovog ministarstva. Dakle, moj, moj prijedlog je bio da to radi povjerenstvo za sukob interesa zato što ja kao član DSV-a u ovih godinu i nešto koliko sam član, ako sam dobro ovoga izračunao, nisam nijednom pozvan, tražio, niti sudjelovao u bilo kakvoj provjeri bilo koje imovinske kartice, niti sam dobio ikakav zahtjev od bilo koga da to i napravim. Zahvaljujem.
Povreda Poslovnika, gđa. Orešković.
Evo odustajem od povrede Poslovnika s obzirom da je zastupnik rekao da nije proveo nijednu provjeru imovinske kartice jer kad sam dignula palicu mislila sam da to neće reći.
Hvala lijepa, hvala, nemojte puno obrazlagati zašto odustajete, odustali ste, dobro, hvala. Gospodin, idemo na završna razmatranja, g. Katičić, ispred HDZ-a, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, kolega, državne tajnice, tajniče, kolegice i kolege. Pa evo, tu smo proveli određenu raspravu na Konačni prijedlog Zakona o DSV i Zakona o DOV. Poznato je da smo odradili objedinjenu raspravu što mislim da je jako dobro i da su ove dvije, dva zakonska prijedloga poprilično slična kako u pravnom tako i u činjeničnom supstratu, a mislim i kad malo bolje proanalizirate i jedan i drugi zakonski prijedlog vide se određena rješenja koja se podudaraju kako od činjenice da se i predlagatelj, a kako i nomenklatura odnosno i sama rješenja koja se nakon toga dešavaju. Naravno uvodno pažljivo slušajući i raspravu naravno da ova dva zakonska prijedloga izazivaju u javnosti određene prijepore i brojne rasprave u društvu, posebno u pravosudnim krugovima. RH se ovdje opredijelila za jedan način sustava izbora sudaca odnosno i državnih odvjetnika koje poznaju i neke druge zapadno europske zemlje, a to je znači da je formirao neovisno tijelo koje se sastoji od raznih dionika i aktera u društvenom položaju odnosno kako ne samo od pravnika, sudaca i struke nego i iz drugih redova, drugih ljudi koji sudjeluju u sastavu cjelosudnog odnosno državnog aparata. Naravno zapadno europski sustav i pronalaze i nalaze i neka druga rješenja, mi smo se držali za ovog i mislim da idemo u tom smjeru koji i na kraju krajeva ove izmjene i dopune sada ocrtavaju. Kao i svaki zakon on evaluira odnosno društvena klima se mijenja, društveni odnosi se mijenjaju pa prema tome onda se zaslužuju određene izmjene i dopune tih prijedloga. Konkretno, ovdje se čulo raznoraznih prijedloga, ali moglo bi se izdvojiti dvije ili tri osnovne crte koje izazivaju prijepore. Jedan je taj dio koji se tiče transparentnosti pri izboru sudaca, to su iznijeli brojni klubovi u ovoj raspravi. Pa evo mislim i klub HDZ-a mislim da možda je konkludentnom radnjom odnosno vrlo jasnim i porukom dao do znanja da je za transparentnost izbora svih izbora. Naime, priliko izbora predsjednika Vrhovnog suda RH iako to nije propisano na Odboru za pravosuđe provedena je javna transparentna rasprava i kao takva je bila prezentirana i medijima i svi su imali svojih mogućnosti iznijeti prijedlog svojih programa tako da mislim da je to jedan vrlo jasna poruka koju je HDZ kao većinska stranka u ovom saboru i kazala i da mislim da to od toga nećemo ni odstupati. Što se tiče ovih sigurnosnih provjera koje su se tu pojavile i izazvale određene rasprave tijekom ove naše rasprave, ha gledajte iz mojeg stav, a i mislim i kluba o tome da se kada nemate nekakvu propisanu varijantu onda se teži za time, kada ju pak imate onda se govori da nije dobra. Meni se čini da kad uzmete cjelokup komplet i cijelu viziju koju zakonski prijedlog odnosno ova dva zakonska prijedloga ističu, mislim da se ide u jednom dobrom smjeru sveobuhvatnosti. To prije svega mislim na mogućnost prije svega mi se sviđa odredba to je mislim čl. 8. odnosno gdje se mijenja čl. 55. sadašnji gdje se ovaj bodovni prag mijenja odnosno liberalizira na više način pomiče se granica tih bodova koje se može ostvariti prilikom razgovora. To naravno onda u sebi ako dobro rezonirate jasno pokazuje da se ide smjerom da se može napraviti baš ona prava razlika i jedan … u tom dijelu prilikom intervjua i svih kandidata, a da se oni koji ne ostvaruju određeni … prag prije samog tog kraja na neki način i samo državno odvjetništvo ili državno odvjetničko tijelo ne gubi vrijeme na onim kandidatima koji nisu prošli taj prvi sistem izbora pa na kraju do toga. S obzirom na vrijeme mogli bi dosta toga govoriti, međutim jasno vam je iz mog ovog izlaganja da će klub HDZ-a naravno podržat ovaj prijedlog i da ćemo u petak glasovat za njega. Hvala vam lijepo.
Hvala. Hvala vama. Gospođa Dalija Orešković završno ispred Centra i GLAS-a. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavatelju. Među korijenima problema Hrvatske države naše političke javne scene općenito, pa čak i nas saborskih zastupnika je između ostalog i to što su saborske rasprave dosadne, zamorne, malo zainteresiranih, oni koji govore najčešće čitaju referate pa sve to skupa toliko uspavljuje da među građanima mislim da bi trebalo biti teških mazohista da to uopće prate i da iz svega toga izvuku neku bit. Pa se ja nadam da je ovaj trenutak dijaloga između mene i kolege Arsena Bauka barem neke oči otvorio, barem neke uši pročistio. I moje pitanje prema svima vama glasi, jesmo li mi sada konačno nakon toliko puno godina došli do poante? Dakle poanta je da imamo DSV koje bi među svojim glavnim zadaćama, ako želimo kontrolu rada pravosuđa, trebalo provjeravati imovinske kartice sudaca. Ja kažem, maknimo od tamo saborske zastupnike, maknimo sveučilišne profesore, profesionalizirajmo rad tog pravosudnog kontrolnog tijela, niko to ne čuje, a onda imamo priznanje jednog od članova DSV-a koji kaže ja imovinsku karticu nit vidio nit provjerio nisam. Dakle to je suština Hrvatske države i korijen svih problema nepovjerenja u sustav pravosuđa. I sve tok to ne promijenimo, dakle sve dok ne promijenimo konstrukciju DSV-a konstrukciju DOV-a i dok ne uvedemo kontrolu nad radom sudaca i državnih odvjetnika koja počinje od načina stjecanja imovine nema stvarnih promjena. Kolega Bauk je rekao da je predložio da tu provjeru radi povjerenstvo, kao netko tko je podigao sustav provjere imovinskih kartica u tom povjerenstvu na noge, dakle za vrijeme mog mandata se umrežila baza podataka povjerenstva sa svim drugim bazama podataka drugih državnih tijela i odgovorno tvrdim provjere imovinskih kartica nema niti tamo jer ne postoje zakonski alati, jer nije se zakonodavac domislio što bi provjera trebala sadržavati i kako bi ona trebala izgledati i kako bi se trebala provoditi, a pri tom ustavni sud kaže da takva kontrolna tijela, kao što je to povjerenstvo, ista priča bi vrijedila i za DSV i za DOV kad jednog dana, jedne godine do tamo stignemo kaže, pa nemaju oni znanja onog računovodstvenog, knjigovodstvenog da kontroliraju ulaz i izlaz i očiti nesrazmjer koji se dogodi tada. Dakle, sve što je Hrvatska država pod patronatom ovakve politike koja je koruptivna i kvarna radila u proteklih 30 godina, to je onesposobljavanje sustava da se uopće protiv korupcije bori, počevši od onih preventivnih antikorupcijskih alata i to je suština. I zato ovaj zakon nije lijek, nije apaurin, nije neki analgetik, nego je dodatno upucavanje toksičnih modela čije su osnovne konstrukcije zamišljene davnih, davnih dana vjerovatno iz vremena Vladimira Šeksa. S takvim pravosuđem ne možemo naprijed, s takvim pravosuđem ne možemo garantirati ona ustavna i zakonska prava koja bi svaka država ako je uopće država, a ne slučaj trebala jamčiti svojim građanima. Kaže se obično da svatko tko uđe u politiku treba imati neki svoj politički cilj, pa se onda pod tim podrazumijeva natjecanje za neke konkretne političke funkcije. Vi HDZ-ovci jadni ne možete se otarasiti prilike da mi svaki put nabijete na nos lažno naravno, ali što biste vi drugo radili da sam bivšu javnu funkciju iskoristila za to da se probijem u politici. E pa evo vam konkretnog primjera. Kom se čitaju amandmani neka ih pročita, a moja ambicija politička, profesionalna kakva god hoćete je bila ta da ono znanje koje imam o sustavu kako funkcionira iznutra upotrijebim za to da se protiv tog istog sustava borim da ga probam popraviti, a na žalost je jedini put da se to mijenja. Hrvatski sabor, zakonodavno tijelo, zakoni i politička volja za koju je sasvim jasno ne da je nema sa ove strane sabornice, pitanje je koliko je ima u oporbi. Jer promjena države nije samo promjena vlasti, promjena države je promjena kroja koju je na krivo, potpuno krivo krenuo i krivo je osmišljen od samih početaka [[Upadica Radin: Vrijeme. Hvala.]] Hvala.
Hvala. Gospodin Bauk ispred Kluba zastupnika SDP-a također završno. Izvolite.
Ono što nisam stigao u pojedinačnoj raspravi. Kolegice Nemet, pitali ste u stvari za Vrhovni sud ja sam zaboravio jednu činjenicu. Vrhovni sud je glasajući o mišljenju za izbor predsjednika Vrhovnog suda glasao 4 za i 27 protiv. To je isto malo bilo sindikalno djelovanje, tako da ono treba pročitati što su napisali, ali uzeti sa određenom rezervom, razumnom rezervom. Upravni sud, recimo kolegica Orešković to nerado spominje ali ja vrlo rado to spominjem, jer kad kolege iz HDZ-a njoj prigovaraju zbog financijskog sukoba interesa u stvari sve vaše odluke su potvrdili Upravni sudovi. I sad zamislite vi situaciju da ste vi na prijavu recimo za tadašnjeg ministra Arsena Bauka za nešto rekli ne, ja to ne smijem napraviti iako su vam sudovi već šest puta rekli da ste u pravu. HDZ-ovci bi vas napali. E a kad je došlo za Andreja Plenkovića i kad su sudovi promijenili praksu, onda nisu napadali sudove nego vas. Ma nema tu logike! Znači da to odmah utvrdimo da li je postupala po odlukama sudova, a sudovi su promijenili odluke kad je na red došao Andrej Plenković. I sada vi govorite o povjerenju u pravosuđe. Pa ne bih ni ja vjerovao takvom pravosuđu. Onda recimo ovo sa državnom odvjetnicom. Dakle, državna odvjetnica za jedan slučaj kaže nema kaznenog djela, a europska odvjetnica za isti slučaj kaže ima kaznenog djela. I normalno da ljudi neće baš vjerovati u institucije. I sada dolazimo do onoga što su kolegice u raspravi spominjale, a to su sigurnosne provjere sudaca. Ja nisam a priori protiv toga samo je pitanje tko provjerava one koji provjeravaju, tko ocjenjuje ocjenjivače i tko im vjeruje? Dakle, recimo primjerice je li sudac ili bilo koji drugi dužnosnik u svojoj prijavi treba navesti da kockar ima kockarske dugove i ako to sigurnosna služba utvrdi kao istinitu činjenicu treba li to utjecati na nečije imenovanje. To će odlučiti onaj tko imenuje, ali mu je taj podatak bio poznat. To nije isključujuće, ali je ako si ti znao da netko koga imenuješ kocka, ima kockarske dugove, a imenovao si ga nije kriva ni sigurnosna služba, ni ovaj koji je kockao nego si kriv ti koji si ga imenovao ili si zaslužan. Jer možeš reći ne, to je netočno. Vi iz sigurnosne službe lažete ili to nema nikakve veze, to nije zabranjeno. Tako i za ovoga gaya kojemu je mama da ne treba znati ili za nekoga drugoga tko ne treba znati, nemam pojma. Da meni bliski član obitelji ne navija za Hajduka ja to da ne znam. Šta sad? Mislim na primjer. To su ili još gore da simpatizira HDZ zamislite sad to da služba to otkrije a da ja, da on ne želi to meni reći. Dakle, s jedne strane time se izlažu određeni dužnosnici sigurnosnim službama, samo je pitanje je li sigurnosne službe utvrđuju i rade to profesionalno da utvrde istinu ili pakiraju. Ali onda je možda bolje da se to vidi upravo na takvim slučajevima, dakle da onda znamo da imamo sigurnosne službe koje pakiraju, koje ono da je to jedan utjecaj na pravosuđe u maniri Aleksandra Rankovića iz šezdesetih ili pedesetih godina. Jer puno je to onda opasnije. Ono dakle recimo imali smo ovaj zadnji slučaj kolegice Orešković, meni dan danas nije jasno zašto ovaj vaš vijećnik odlučio da se neće bavit politikom? Šta je on to napravio što ga za to diskvalificira ili je to samo rekao zato da se to zatvori pa da loše ne utječe na izbore. Ali to je, dakle u rangu toga. Znači kada dođe nalaz, mišljenje, dijagnoza, kako god hoćete sigurnosne SOA-e i dalje onaj koji imenuje može kad ga pročita kazati ne vi ste idioti, napravili ste to ono potpuno krivo i ne slažem se sa vama i preuzimam odgovornost ili može reći o ovome je li ovo istina, šta imaš reći na to? Slegnut ramenima i kaže ja te neću zbog toga imenovat ako je istina. Ne vidim ja tu neki problem. Dakle, bio sam u takvim situacijama ako nekoga imenuješ, želiš nešto više znati, vjeruješ institucijama. I na kraju dana odluka je tvoja. Ako mi netko kaže ja ne želim da me se provjerava i to ću uzeti u obzir i kazati možda nešto krije, a možda nema povjerenja, ja ću odlučiti. Bit ću kriv ili neću bit kriv. I onda kad te novinari za 10 dana pitaju jesi znao [[Upadica: Hvala.]] ti možeš reći znao sam ili nisam, ti si kriv. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu i glasovat ćemo kada se steknu uvjeti. Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda: - Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o ovjeravanju potpisa, rukopisa i prijepisa, drugo čitanje, P.Z. broj 266 Primjenjuju se odredbe koje se tiču drugog čitanja, amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave i to sve znate. To je Članak broj 266 ako ga hoćete tražiti u papirima. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja gospodin Juro Martinović, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa i uprave uzeti riječ? Da, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici, pred vama je Konačni prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o ovjeravanju potpisa, rukopisa i prijepisa koji u hrvatskom sustavu pravnom sustavu egzistira gotovo 50 godina. Donošenjem Zakona o prestanku važenja Zakona o ovjeravanju potpisa prestat će važiti Zakon o ovjeravanju potpisa i prijepisa budući se njegova odredba više, odredbe ne primjenjuju. Od donošenja Zakona o javnom bilježništvu '93. godine predviđeno je kako će postupno s uspostavljanjem javnobilježničke službe na području RH poslove ovjeravanja potpisa, rukopisa i prijepisa prestati voditi uredi, ispostave i gradski uredi i to na temelju rješenja ministra uprave o prestanku obavljanja poslove ovjeravanja potpisa, rukopisa i prijepisa. Temeljem rješenja ministra uprave u većini ureda i ispostava poslovi ovjeravanja potpisa, rukopisa i prijepisa prestali su se obavljati 1. ožujka 1995., a posljednjim je takvim rješenjem utvrđena prestanak obavljanja poslova ovjeravanja potpisa, rukopisa i prijepisa u nekadašnjem Uredu državne uprave Dubrovačko-neretvanske županije sa sjedištem u Dubrovniku i ispostavi tog ureda u Lastovu s danom 7. lipnja 2016. godine. Međutim, ranije se nije predlagalo donošenje ovog zakona jer je u primjeni bila ostala odredba Članka 16. navedenog zakona koja je sada uređena novom uredbom o uredskom poslovanju koja je na snagu stupila tijekom 2021. godine. U odnosu na rješenja koja se predlažu konačnim prijedlogom zakona nema razlike u ono na što smo imali u prvom prijedlogu. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Gospođa, oprostite repliku imate gospođe Nemet.
Zahvaljujem. Samo kratko pitanje, zašto smo toliko čekali za donošenje ovih izmjena zakona? Da li su na snazi možda nekakvi postupci pravi koji su dvojbeni i zbog toga smo sada morali donijeti ovu odredbu zakona nakon toliko godina? Hvala.
Pa kao što sam rekao u ovom uvodnom, nije se ništa predugo čekalo 2021. su stvorene pretpostavke da se to dogodi. Javnobilježnička služba je u cijelosti preuzela ovaj društveni posao i to je razlog da se ovakav zakon stavlja izvan snage.
Hvala, nemate više replika za sada. Žele li predstavnici Odbora za zakonodavstvo i pravosuđe ovaj uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prvi je gospodin Božo Petrov, Klub zastupnika MOST-a, ne vidimo ga znači gubi pravo. Drugi je gospodin Željko Pavić, Klub zastupnika Socijaldemokrata. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući zahvaljujem. Poštovani tajniče, kolegice i kolege mislim da je tajnik u svom obrazloženju sve rekao što se desilo, zakon se ne koristi odnosno stavljen je već davno prije snage osim u Dubrovniku i Lastovu. Mi smo i na prvom čitanju pokazali, dali podršku tom zakonu tako da samo mogu reći da će Klub Socijaldemokrata podržati i u drugom čitanju. Hvala lijepa.
Gospodin Nikola Mažar ispred HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege saborski zastupnici kao što smo čuli i od predlagatelja prilikom ovoga konačnog prijedloga zakona nema razlika naspram prvoga čitanja. Sam zakon o prestanku Zakona o ovjeravanju potpisa, rukopisa i prijepisa koji je datirao još iz '73. i '74., a kasnije je ušao i u pravni poredak RH na temelju točke 4. ustavne odluke o suverenosti i samostalnosti RH je kroz vrijeme bio mijenjan i nadopunjavan zakonima o rukopisu i prijepisu ali i kasnije 1994. stupanjem na snagu Zakona o javnom bilježništvu kada je uspostavljeno i moderno javno bilježništvo je rečeno da će se dakle sukladno postupnost uspostavljanjem javnobilježničke službe na području RH poslovi ovjeravanja potpisa, rukopisa i prijepisa prestati obavljati. To je sa vremenom tako i bilo i ako se evo samo prisjetim da posljednji Ured državne uprave u Dubrovačko-neretvanskoj županiji sa sjedištem u Dubrovniku u ispostavi toga ureda u Lastovu je posljednje napravio dana 7. lipnja 2016. godine pokazuje da stvarno više ovaj zakon nema niti pravnoga učinka, niti pravnoga temelja više postojati u ovome obliku. Isto tako možemo reći da slijedom navedenoga, a radi postizanja sigurnosti i objektivnog pravnog poretka je potrebno predmetni zakon u cijelosti staviti izvan snage odnosno utvrditi prestanak njegovoga važenja. Ono što možemo reći između prvoga čitanja i današnjega konačnog prijedloga zakona da u izvješćima Odbora za zakonodavstvo i Odbora za pravosuđe nije bilo primjedbi te je podržano donošenje ovoga zakona, a isto tako i tijekom rasprave u ovom visokom domu kada se raspravljalo u prvom čitanju zajedno sa izmjenama i dopunama Zakona o javnom bilježništvu niti zastupnici u Hrvatskom saboru nisu imali prijedloga te se nisu protivili donošenju ovoga zakona. Kako u odnosu na rješenja koja se predlažu konačnim prijedlogom zakona nema razlike u odnosu na prijedlog zakona iz prvog čitanja Klub HDZ-a podržat će stavljanje predmetnoga zakona izvan snage. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Sada je na redu g. Mišel Jakšić ispred Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Poštovani predstavnici ministarstva, kolegice i kolege zastupnici. Dakle sve je rečeno u uvodnom dijelu i na odborima i na prvom i na drugom čitanju. Radi se jednostavno o ukidanju zakona koji je donesen još '73. Kao takav, pitanje je koliko ga više i provodimo i akceptiramo i da li ima smisla, pogotovo kad se svi zajedno borimo i protiv birokratizacije i zalažemo se za digitalizaciju, gledamo na to kao na još jedan vid usklađivanja sa europskim normama i zato kao Klub SDP-a podržavamo zakon. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gđa. Katarina Peović, Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte, izvolite.
Dobar dan. Ja bi malo o reliktima prošlosti. Znači ovdje se proglašava jedan zakon reliktom prošlosti, ja bi vas uz, podsjetila da javno bilježništvo uspostavljeno zakonom 1993. g. kao javna služba izmjenama Zakona o ovjeravanju potpisa, rukopisa i prijepisa 1994. g., određeno je da će se postupno poslove ovjeravanja prestati obavljati uredi, ispostave i gradski uredi, dok su ministri uprave donijeli rješenja o prestanku obavljanja poslova ovjeravanja potpisa, rukopisa i prijepisa za urede i njihove ispostave na području pojedinih županija odnosno Grada Zagreba. Ovdje se govori dakle neprestano o zakonu koji treba mijenjati i zamijeniti novim, znači imate Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o ovjeravanju potpisa, rukopisa i prijepisa. Ono što vas ja želim podsjetiti je da je ovaj Zakon kao i mnogi zakoni iz toga doba, koji se proglašavaju reliktima prošlosti, uspostavio mogućnost da služba državnih činovnika bez naknade ovjerava potpise i preslike, naglasak je bez naknade. Znači ako se ovdje govori o digitalizaciji kao onome što će omogućiti dostupnost javnobilježničkih usluga, onda treba reći da će dostupnost javnobilježničkih usluga omogućiti pojeftinjenja javnobilježničkih usluga ili to da se one učine besplatnima. Znači ovdje se naglasilo da se uvode javnobilježničke isprave u elektroničkom obliku, sastavljanje isprava na daljinu, Zakonom se osigurava veća dostupnost javnih bilježnika, no znači upravo je to da bude javni bilježnik dostupan bio omogućeno tim, je li, reliktima prošlosti. Danas se evo, govori o Zakonu o pobačaju kao reliktu prošlosti, a čini se da je relikt prošlosti u ovom trenutku znači ono zadnja obrana od ultradesničarske konzervativne ofanzive koju pratimo znači u Hrvatskoj. Tako i ovdje, ako govorimo o javnobilježničkim uslugama kao dostupnim uslugama, onda je upravo taj relikt prošlosti zagovor da te usluge budu dostupne. Ja ću vas samo malo podsjetiti na neke stvari, a vodili smo jednu raspravu dosta zanimljivu sa predsjednicom Udruge javnih bilježnika, Radnička fronta je, kao što znate, u javnosti dosta bila kritična prema javnim bilježnicima i prema nerealno visokim naknadama koje oni uzimaju. Javila nam se znači predsjednica njihove udruge i ustvrdila da je riječ o silno važnoj društveno odgovornoj djelatnosti koju javni bilježnici obavljaju i povukla paralelu, znači sa totalitarnim sustavima koji su ih ukinuli. To je bilo stvarno jako zanimljiv moment, znači javnobilježnička predsjednica javnobilježničke udruge, kaže da samo u totalitarnim sustavima nije bilo javnih bilježnika. Predsjednica je tako istaknula kako je javnobilježnička služba ukinuta u vrijeme NDH te da nije postojala do 1995. te da u pravilu i u drugim europskim državama u vrijeme totalitarnih režimo, a osobito u vrijeme nacizma, pritisak bio jak na javnobilježničku službu jer režimu nije odgovaralo, citiram, da javna služba postoji u koju se mogu obratiti svi građani bez obzira na njihov vjerski, građanski, rasni i kakav drugi status. E onda u novoj Hrvatskoj, znači koja nije totalitarna i represivna, evo nama javnih bilježnika ponovo, no predsjednica upozorava da je tada došlo do javne usluge u potpunosti negirajući da nije problem pristup javnim bilježnicima ili recimo, ovo što se sad ovdje radi, znači digitalizacija ili elektronička usluga, nego je problem novac, znači koliko koštaju te usluge. Inače, samo da vas podsjetim, ako imate sreću, tu ćete djelatnost platiti 50 kuna, a ako naslijedite bilo kakvu nekretninu ili bilo kakvo zemljište, vi ćete platiti 3 tisuće kuna. I bio je onaj slučaj u slobodnoj, to ste svi čitali, znači čovjeka koji je naslijedio neku zemljicu, nešto sitno i morao platiti 3 tisuće kuna. Čovjek je otišao onda istraživati da li je on bio pokraden na način da javni bilježnik mu pokaže, to je tarifa, to je tako. Sutkinje su neke u javnosti izašle da je čovjek se možda mogao javiti sudu jer bi mu preko suda ta usluga bila besplatna. Mi smo malo istražili i nažalost nije tako. Nažalost javni bilježnici stvarno imaju monopol na tu uslugu i moraš se javiti javnom bilježniku i platiti 6, 3 tisuće kuna. E zato smo mi ministru Malenici predložili da se dakle napravi neka diversifikacija koliko znači je vrijednost te zemlje ili nekretnine koju je netko naslijedio da bi mogli platiti kao progresivno oporezivanje. Znači da se oni koji imaju skuplju nekretninu, moraju platiti više, oni koji imaju jeftiniju nekretninu ili zemljište moraju platiti manje. Nismo još dobili odgovor, ali je stvarno taj pravilnik znači o tim naknadama tako postavljen da gotovo svi plaćaju najvišu naknadu, znači od 3 tisuće kuna, tako da, samo ću nastaviti sa ovim pismom predsjednice javnobilježničke udruge koja nas je optužila da smo skloni, je li, totalitarnim sustavima jer napadamo javne bilježnike, ali je zanimljivo znači da onda u svom pismu zapravo priznala šta je bila ta javnobilježnička usluga u vrijeme socijalizma. Kaže, tad su postojali državni činovnici koji su kaže, samo ovjeravali potpise i preslike. Drugim riječima, to je ovjeravanja dio današnje javnobilježničke usluge, ali tada nisu za to dobivali nikakve posebne naknade a ta je usluga zbilja svima bila dostupna i ovaj relikt prošlosti koji sad stavljamo ad acta je bio onaj zakonodavni okvir koji je upravo omogućavao da to bude besplatno. Znači ono potpuno je nebitno hoće bit digitalizirano, elektronički ili ne znam kako, ako ćete 3 tisuće kuna plaćati za bilo koji komad zemlje koji ste naslijedili. Je li, znači to nije dostupno, to je nedostupno, to nije javna usluga i javno bilježništvo se ne treba tako nazivati apsolutno. Znači mi smo na to naravno, oglasili, odgovorili, ali ono što je naš prijedlog bio ministru, ja se nadam da će se ovdje to čuti, da se dakle vrijednost čiste ostavine radi naplate nagrade utvrđuje prema vrijednosti koju ostavina ima u vrijeme procjene, a procjena, većinom je riječ o vrijednosti koja premašuje 35 tisuća kuna, koja je određena čl. 6 znači Pravilnika o visini naknade i nagrade troškova, da se on nivelira. Znači ako vrijednost ostavine prelazi iznos od 60 tisuća kuna, pored iznosa naknade, nagrade od 200 kuna, plaća se još i po 100 kuna za svakih započetih 10 tisuća kuna vrijednosti ostavine, ali ne više od 2500 kuna, dakle praktički većinom stranke plaćaju upravo taj maksimalni iznos. Naš je prijedlog bio da se progresivno odredi tarife iznad iznosa 35 tisuća kuna i proširi iznad iznosa od 60 tisuća kuna, kako bi se onima koji nasljeđuju vrijednije nekretnine naplaćivala skuplja tarifa, a onima koji nasljeđuju manje vrijedne tarife, po mogućnosti snizi, dali smo neki svoj prijedlog, nismo dobili, nažalost od ministra odgovor. Mislimo da je to nepravedno, znači nije to jedini primjer nepravednosti, je li, u tom sustavu, ali svakako, ljudi se na to bune, ljudi imaju ozbiljne primjedbe prema javnim bilježnicima i ne smatraju javnobilježničku uslugu uopće znači javnim dobrom niti nečim što je dostupno svima. Tako da na primjeru javnog bilježništva se stvarno biti licemjerje hrvatskih zagovaratelja slobodnog tržišta jer uistinu zagovaraju tu ideologiju da država propisom određuje grupu ljudi koji mogu odgovorno propisivati cijenu svojih usluga, a koje nitko drugi osim njih ne smije pružiti, znači totalni monopol, gdje su tu te dobrobiti konkurencije, je li, mislim ako smo u tom slobodnom tržištu, ako se govori da javni bilježnici su nekakva nova forma, je li, za razliku od onih državnih službenika koji su to, pečate udarali je li, besplatno na nekom šalteru, onda gdje je tu slobodno tržište ako vi imate tako visoku tarifu i naknade koje se uopće ne mogu propitivati. Znači 20 kuna državnih bilježnika je komunistička diktatura, a 3400 kuna u ostavinskom postupku za poljoprivredno zemljište bez pristupnog puta je valjda vrhunac privatnih prava i sloboda. Naravno, licemjerje je materijalno i interesno utemeljeno, nikom nije stalo do tržišnih sloboda i ljudskih prava, već do što bržeg i učinkovitijeg bogaćenja manjine. Stoga, ono što zagovara Radnička fronta je da ostavinski postupak se treba provoditi pred sudom, da bi građani trebali imati javno propisanu naknadu, višestruko manju nego što je danas naplaćuju javni bilježnici i iznos bi završio kao prihod pravosudnog sustava iskorišten za daljnje ulaganje u sustav, a ne u rukama 330, pazite, podmazanika, jer stvarno, vladajući su im omogućili da budu ti podmazanici koji se danas obogate na račun svih nas, a gdje bi se moglo uložiti te novce, pa recimo, upozoravam da državni službenici županijskih uskočkih odjela nisu godinama primili nikakvu povišicu, da su suci odmah na početku znači formiranja tih odjela primili povišicu od 6%, nedavno je bio i njihov prosvjed tu pred Općinskim sudom u Zagrebu. Riječ je o ljudima koji prolaze stalne sigurnosne provjere i imaju uistinu bijedne plaće. Hvala.
Hvala. Sada je na redu gđa. Ljubica Lukačić u ime zastupnika HDZ-a završno. Izvolite.
... [[Govornik naknadno uključen.]] poštovani državni tajniče sa suradnicom. Pa evo, zapravo je sve već rečeno, ja ću još kratko ponoviti da su, da prestale pravne pretpostavke za primjenu Zakona o ovjeravanju potpisa, rukopisa i prijepisa, obzirom da je ovu pravnu materiju koju je taj Zakon regulirao preuzelo nekoliko drugih potpisa, pretežito Zakon o javnom bilježništvu, zatim Obiteljski zakon, kao i Uredba o uredskom poslovanju. Stoga je radi sigurnosti objektivnog pravnog poretka ovaj Zakon potrebno staviti u cijelosti izvan snage. Osim ovog Zakona predlaže se izvan staviti i uputstva za provođenje ovoga Zakona obzirom da ne postoji više pravni temelj niti za njihovo donošenje niti za njihovo važenje. Dakle kao što sam rekla, obzirom da ovu pravnu materiju regulira niz drugih pravnih propisa, potrebno je ovaj Zakon staviti van snage, kao i uputstva i Klub HDZ-a podržat će donošenje ovoga Zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama gđo. Lukačić. I mi sada zaključujemo i tu raspravu i glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Današnji je dnevni red iscrpljen. Sutra, četvrtak, 30. lipnja započnemo u 9,30 s Konačnim prijedlogom zakona o izmjena i dopuna, o izmjenama Zakona o Zakladi „Hrvatske za djecu“. To je drugo čitanje i zakon je br. 200. Hvala lijepa i vidimo se sutra. SJEDNICA PREKINUTA U 14,03 SATI.