Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane gospođe i gospodo zastupnici Hrvatskog sabora! Prije svega želim kao dosadašnji predsjednik Vlade i mandatar za sastav nove Vlade čestitati svim izabranim zastupnicima u Hrvatski sabor i zahvaliti hrvatskim biračima, hrvatskim građanima što su 25. studenog 2007. godine donijeli još jednu odluku o tome kakav će sastav Sabora i kakva će Vlada voditi Hrvatsku u idućem mandatnom razdoblju. Ovo je po drugi put da imam čast i privilegiju predstaviti hrvatsku Vladu i program hrvatske Vlade u sazivu Hrvatskog sabora. Ta je čast rijetka u zemljama srednje i istočne Europe, u zemljama tranzicije pa to tim više s ponosom danas iznosim program i sastav, prijedlog za sastav nove Vlade. Iz poštovanja prema toj činjenici i prema ovom Visokom domu pripremio sam govor koji ću pročitati i u njemu sam pokušao staviti najvažnije misli odnosno ideje kojima ćemo se mi kao parlamentarna većina rukovoditi u ovom mandatnom razdoblju. Kad sam prije četiri godine predstavljao prvu hrvatsku Vladu u kojoj sam bio na čelu bio sam rekao da hrvatska javnost želi znati što donosi sutra, jer živimo u zemlji koja je još tada bila ispunjena raznim neizvjesnostima i jer živimo u svijetu koji budi nadu mira ali je još itekako nesiguran. To me i potiče, upravo ta rečenica da se osvrnem na proteklo razdoblje. Možda će dvije riječi biti dovoljne za to a to je sigurnost i pouzdanost. Potvrdilo se naime da hrvatski čovjek prije svega hoće sigurnost i pouzdanost. Sigurnost dakako u zaštiti mira i cjelovitosti Hrvatske kao onog najvažnijeg okvira za slobodan i dostojanstven život. Ne trebam naglašavati, taj smo okvir osigurali sjajnom pobjedom u Domovinskom ratu. I ta će sigurnost uskoro biti potpuno učvršćena ostvarenjem dvaju glavnih strateških ciljeva državne politike ulaskom u euroatlantske integracije. Kad potpuno učvrstimo sidro u Europskoj uniji i NATO-u Hrvatska će u manje od dva desetljeća zaokružiti put od osamostaljenja pobjede u nametnutom ratu do potpune i ravnopravne pripadnosti zajednici slobodnog demokratskog svijeta. Osvrćem se na taj prijeđeni put s neskrivenim ponosom. Malo je, vrlo malo zemalja i naroda koji su u suvremenoj povijesti ostvarili tako visoke ciljeve u tako kratkom vremenu. Pred kraj povijesti donio nam je slobodu, mir i prigodu da gradimo našu zemlju na najbolji način. To je obveza i našeg naraštaja. To je prigoda koja se ne propušta i to je razlog ponosa i časti. Istodobno proteklo je razdoblje potvrdilo da Hrvatska, hrvatski narod i hrvatski građani tu vanjsku sigurnost vide i kao pouzdanost na unutarnjem planu, kao pouzdanost u gospodarskom pogledu, da hrvatski čovjek želi pouzdanu i predvidivu državu i da želi s pouzdanjem gledati u javnu upravu, da želi pouzdanost u obrazovnom sustavu, u zaštiti naše prirode, ukratko da želi pouzdano društvo koje će s pouzdanjem gledati u budućnost. Društvo koje će živjeti skladno u miru sa samim sobom bez nepotrebnih napetosti, procjepa i podjela. Društvo koje će poštivati svakog pripadnika, uključivati svakoga i svakome dati prigodu. Društvo u kojemu će snošljivost i dijalog biti glavna vrlina i jamstvo napretka. Društvo vladavine prava, društvo jednakih šansi, društvo brige za pojedinca i društvo u kojemu će pojedinac pridonositi zajednici. U proteklom razdoblju Vlada je djelovala upravo u tom smjeru. Danas je Hrvatska potpuno sigurna zemlja i zemlja koja s pouzdanjem ide dalje. Na postignućima koja su već postala dijelom naše svakodnevice u idućem zakonodavnom razdoblju Hrvatskog sabora nova će Vlada provoditi program koji danas predstavljam, program ubrzanog razvoja zemlje, program novog razvojnog skoka, program za još bolju Hrvatsku. Dame i gospodo! Ulazimo u treće razdoblje oblikovanja Hrvatske Države. Razdoblje rata i poraća za nama je. Razdoblje u kojemu smo postavili temelje i proveli nužne reforme kako bismo osigurali da zemlja u svakom pogledu i materijalno i duhovno izađe iz ratne i poratne zone također je za nama jer Hrvatska je već danas bolje mjesto za život nego li je to bila jučer i nego li je to bila ikad od svog osamostaljenja, jer smo duboko odmakli u reformama, jer pregovaramo o punopravnom članstvu u Europskoj uniji, jer stojimo na pragu NATO-a i jer je taj ukupni naš poredak dragocjeni primjer i poticaj našem jugoistočnom susjedstvu da ubrzano nadoknadi propuštene godine i prevlada neizvjesnosti što je i u interesu naše sigurnosti. Hrvatska, dame i gospodo dakle stoji pred trećom etapom razvitka. Domovinska sigurnost i hrvatska suverenost sada se definitivno počinju iskazivati i oblikovati kroz nove zadaće i nove ciljeve. Ne ostavljajući prošlost nikada po strani i uvijek s najdubljim poštovanjem pamteći cijenu koju smo platili za slobodu, sada na tom dostojanstvu idemo još dalje. Ne zanemarujući uspjehe u reformama koje smo proveli i uvijek svjesni svojih postignuća i sada idemo još dalje. To je temeljna misao novog programa nove Vlade. Ona polazi od prepoznavanja snažne želje hrvatskih građana da zemlja i dalje napreduje, da svaki građanin dobije još bolju šansu, da se napredak na međunarodnom planu osjeti u svakom domu. Istodobno, ona polazi od prepoznavanja dramatičnih i nemjerljivo brzih promjena na svjetskoj sceni i u globalno zahuktalom vibrirajućem svijetu koji ne dopušta opuštanje i gdje se svako zakašnjenje kažnjava zaostajanjem. Ta ideja prepoznaje da ni Hrvatska nema vremena za opuštanje jer bismo svaki gubitak vremena bez obzira potrošili ga na veličanje naših pobjeda iz slavne prošlosti ili na političke prijepore oko daljnjeg pravca razvoja zemlje i mi neizbježno platili zaostajanjem. I upravo s obzirom na dostignuća nedavne prošlosti i upravo s obzirom na napredak koji smo do sada postigli mi naprosto nemamo pravo stati. Sve naše pobjede ostale bi u muzejima naših sjećanja, sav naš napredak u izgradnji moderne europske Hrvatske države i društva ostao bi tek nedovršen rukopis, i stoga ponovit ću, naprosto nemamo pravo stati. Zato govorimo o programu ubrzanog razvitka, o novoj razvojnom skoku. On je potreban i on je neizbježan. On potvrđuje da samo odgovorna državna politika zna i može upravljati promjenama i voditi zemlju. On potvrđuje da i u ovom trenutku hrvatske državnosti znamo što je danas potrebno učiniti. Dame i gospodo, izbori su za nama. Oni su pokazali i potvrdili što hrvatski građani žele i što očekuju. Prije svega, oni su potvrdili nepovratnu stabilnost demokracije u Hrvatskoj ali i želju naših građana da upravo slijedom one sigurnosti i pouzdanosti o kojoj sam maloprije govorio nastavimo voditi zemlju politikom odgovornosti i kontinuiteta. Izbori su kao i u drugim zemljama pokazali i kojih se slabosti i nedostataka još trebamo riješiti. Program moje stranke Hrvatske demokratske zajednice naišao je na najbolji prijem kod birača. Danas na početku novog saziva Hrvatskoga sabora nema potrebe naglašavati kako je taj program na cjelovit način upravo obuhvatio one ideje i ciljeve o kojima govorimo ovdje. Ono međutim što imam potrebe reći upravo pred novim sazivom Sabora jest činjenica da je upravo taj program imao očigledno i najveći koalicijski potencijal jer se oko ove politike novog razvojnog skoka Hrvatske najlakše oblikovala koalicijska platforma Vlade koju ću predložiti. Osim toga, dopustite da naglasim ne bez ponosa kako je to istodobno bio i program koji je mojoj stranci i meni osobno omogućio još jedan mandat što je svojevrsni presedan u zemljama koje provode tranzicijske reforme i pregovaraju sa Europskom unijom čime je uspjeh još veći. Uspjeh je rekao bih i mjera naše zajedničke političke zrelosti i načina na koji smo nakon izbora krenuli u pripremu koalicijske platforme i izradu programa Vlade koju predlažemo. Meni i mojoj stranci poznato je to već godinama, meni i mojoj stranci politički ciljevi i interesi Hrvatske uvijek su bili ispred pojedinačnih ambicija i partikularnih stranačkih interesa. Utoliko i sa ovog mjesta želim zahvaliti predsjedniku Hrvatske seljačke stranke gospodinu Josipu Friščiću, predsjednici Hrvatske socijalno-liberalne stranke gospođi Đurđi Adlešić kao i njihovim stranačkim vodstvima na spremnosti da se odgovornosti i s punom ozbiljnošću usredotoče na programske osnove programa nove Vlade. Osobito treba cijeniti činjenicu da su naši koalicijski partneri prepoznali upravo spomenutu potrebu sa novim razvojnim iskorakom Hrvatske i da su tu strategiju osvježili i svojim idejama i svojim doprinosom. Moja osobita zahvalnost ide predstavnicima nacionalnih manjina. Njihova predanost i spremnost da se priključe koalicijskoj platformi upravo na ovim idejama i na politici koju sam vodio u proteklom mandatu jasno i nedvojbeno potvrđuje da je dosadašnja Vlada i u toj oblasti vodila ispravnu i za Hrvatsku i za sve njezine građane korisnu politiku. To je također jedna od mjera našeg zajedničkog napretka, našeg stvarnog oblikovanja Hrvatske kao moderne europske demokratske zemlje u kojoj će napredak i blagostanje biti osigurani slogom i zajedništvom, dijalogom i uvažavanjem svih. S obzirom na zamašne ciljeve programa Vlade koju vam predstavljam i s obzirom na izrazito zahtjeve unutarnje i vanjske prilike u kojima ćemo taj program provoditi Vlada će trebati snažnu potporu i razumijevanje Hrvatskoga sabora. Zadaće i ciljevi pred kojima stojimo dovode i ovaj Visoki dom na razinu odgovornosti kad je donosio povijesne odluke i kad su se kroz Sabor potvrđivala najvrjednija paradigma Hrvatske države a to je bila paradigma zajedništva i jasne usmjerenosti. Drugim riječima, nitko nema pravo na odmak od odgovornosti. Jer biti u oporbi također znači brinuti o Hrvatskoj. Sve drugo bilo bi neodgovorno i promašeno. Istina, naše su razlike ponekad toliko duboke da se čini kao da ne živimo u istoj zemlji, ali ne možemo i ne smijemo to prihvatiti. Nema političkog cilja, stranačke platforme ili pojedinačnih ambicija koje smiju biti iznad naše potrebe za jedinstvom oko strateških ciljeva Hrvatske jer ako postoji najdublja pouka naše vlastite povijesti to je ona o strašnoj cijeni naših podjela. U tom svijetlu želim posebno naglasiti da će Vlada djelovati na konstruktivnom okupljanju svih političkih snaga i stručnjaka spremnih pridonositi razvitku zemlje i prevladavanju nepotrebnih i opterećujućih podjela u hrvatskom društvu. Dame i gospodo, govorim o tome i zato jer nas, reći ću to otvoreno, čeka izazovno razdoblje u kojemu ćemo naš neizbježno zahtjevni program provoditi u složenim okolnostima. Čeka nas uz ostalo potreba da osiguramo provedbu ovog programa, osobito njegova gospodarskog dijela u uvjetima zaoštrenih gospodarskih i financijskih prilika na međunarodnoj sceni. Svjetsko gospodarstvo u iznimno je osjetljivoj etapi, dolazi do strukturalnih promjena u rasporedu moći i odnosa najvećih gospodarskih sila, cijene energenata, energetska sigurnost općenito postaju strateški prioriteti, međunarodni monetarni odnosi također se mijenjaju. Sve to utječe na nacionalna gospodarstva a ubrzana globalizacija dodatno upozorava da je jedina moguća strateška orijentacija osobito za zemlje malog vlastitog tržišta ubrzano povećanje konkurentnosti i integracije u šire zone slobodnih tržišta i napose u Europsku uniju uz snaženje naših odnosa s drugim najvažnijim svjetskim partnerima. U takvim okolnostima bliska povezanost i sinergija između naših gospodarskih interesa i vanjsko-političkih ciljeva postaje posve razvidna i nezaobilazna. I Vlada će upravo na toj platformi osigurati uzajamnost našeg vanjsko-političkog djelovanja sa našim strateškim gospodarskim ciljevima. U takvim okolnostima također na važnosti još više dobiva potrebe da ubrzamo pregovore sa Europskom unijom. S naše strane pregovaračkog stola Vlada će učiniti sve da u najkraćim rokovima pripremi preostala pregovaračka stajališta i jednako važno ispuni što više potrebnih mjerila brzom provedbom unutarnjih reformi i pravodobnim usvajanjem potrebnih zakona u Hrvatskom saboru. Sabor i u tom pogledu u predstojećem razdoblju ostaje središnjim mjestom naše usmjerenosti prema Europskoj uniji i uvjeren sam da će i dalje djelovanje Nacionalnog odbora za praćenje pristupnih pregovora doprinositi ubrzanju naših kvalitetnih pregovora s unijom. Očekuje nas već za koji mjesec naš novi korak ka Atlanskom savezu. U uvjerenju da će Hrvatska u travnju ove godine dobiti pozivnicu za punopravno članstvo u NATO savezu želim naglasiti da će Vlada nastaviti potrebne reforme u obrambenom i sigurnosnom sektoru i potrebne proračunske prilagodbe. Uvjeren sam također da će rastuća potpora i razumijevanje javnosti osobito kad se odmjeri u svjetlu sigurnosnih i političkih prilika u svijetu a i u našem neposrednom susjedstvu biti pozitivna i poticajna za odluke na sastanku na vrhu NATO saveza u Bukureštu ali i za daljnje odgovorno sudjelovanje Hrvatske u podjeli odgovornosti za globalnu sigurnost kroz Ujedinjene narode, mirovne misije i kroz druge aktivnosti usmjerene prema širenju mira i demokracije u svijetu. U tom svijetlu dame i gospodo od osobite je važnosti naše sudjelovanje u radu Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda. Naš ulazak u «svjetsku Vladu», kako je često zovu, kako često zovu, kako često zovu Vijeće sigurnosti nije samo jasna potvrda da i svijet prepoznaje naše demokratske potencijale i doprinose procesima stabilizacije i učvršćenja mira. Već je jedna posve nova dimenzija i posve nova mjera naše odgovornosti. Ona će se iskazivati u Vijeću sigurnosti ali će se morati odražavati u našem ukupnom međunarodnom djelovanju. U razdoblju koje predstoji Vlada će nastaviti posebnu, nastaviti posvećivati osobitu pozornost i interes za trajno uređenje i doprinos političkoj stabilizaciji jugoistoka Europe. I zato u svakom slučaju podržavamo onu već odavno poznatu i često puta od nas podržanu pa i u ovoj prigodi to činim politiku Europske unije, otvorenih vrata za sve zemlje, za sve zemlje buduće članice Europske unije s prostora jugoistoka Europe. U razdoblju koje predstoji Vlada će nastaviti posvećivati osobitu pozornost i interes za trajno uređenje ustavnih odnosa u Bosni i Hercegovini radi jačanja Bosne i Hercegovine kao demokratske europske države triju ravnopravnih, konstitutivnih i suverenih naroda. Podupirat ćemo i pomagati napredak Bosne i Hercegovine kao i svih zemalja u našem susjedstvu prema Europskoj uniji i NATO-u jer držimo da je to najbolji okvir i integrativna sastavnica za sve te zemlje pogotovo sad govorimo ovdje za Bosnu i Hercegovinu. Briga za hrvatski narod u Bosni i Hercegovini ostaje naša trajna obveza. Dame i gospodo ne samo ustavna, ne samo Dayton-ska nego moralna i nacionalna. Zalažemo se i zauzimamo se za otvorenu i ravnopravnu političku i gospodarsku suradnju u našem dijelu Europe. Bili smo i ostajemo među najaktivnijim zagovornicima procesa suradnje u jugoistočnoj Europi i novog ugovora o slobodnoj trgovini CEFTA. Ostajemo uvjereni da je euroatlanski put najbolji za sve zemlje ovog prostora i u tom pogledu pozdravljamo i podupiremo politiku proširenja Europske unije kao što sam malo prije kazao. Svako zaostajanje ili odustajanje od tog puta, svako kolebanje oko strateškog pravca i usmjerenja jugoistočne Europe prema Europskoj uniji i NATO-u naprosto ne bi bilo u duhu povijesnih kretanja u novoj nepodijeljenoj Europi koju želimo graditi. Potvrdili smo takvu svoju politiku i tijekom našeg predsjedanja procesom suradnje u jugoistočnoj Europi i «summit-om» u Zagrebu u prisutnosti vodećih državnika i dužnosnika Europske unije i Sjedinjenih država kao i drugih. Potvrdit ćemo to i vođenjem novoosnovanog Vijeća za regionalnu suradnju sa sjedištem u Sarajevu sa glavnim tajništvom. Potvrdit ćemo takvu svoju politiku i spremnošću u, da u konstruktivnom duhu na ravnopravnim osnovama u skladu s najboljom europskom praksom riješimo i preostala naslijeđena pitanja sa susjedima uključujući i ona koja dijelimo sa Slovenijom u skladu s već utvrđenim postupkom obraćanja trećoj strani. Konačno potvrdit ćemo to i takvim vođenjem naših ukupnih vanjskopolitičkih aktivnosti koje će se s približavanjem našeg članstva u Europskoj uniji kada ćemo sudjelovati u oblikovanju i dijeliti zajedničku vanjsku sigurnosnu politiku Unije pokazivati i potvrđivati našu odgovornost i vjerodostojnost u provedbi svojih nacionalnih interesa, ali na europskim vrijednostima i unutar zajedničkog europskog doma. Dame i gospodo, program Vlade i Vlada koju vam predlažem polaze od temeljne ideje da Hrvatska treba i može iskoračiti u novu višu razvojnu etapu i da možemo ostvariti novi razvojni skok. U tom pogledu glavni ciljevi Vlade bit će osiguranje stabilnog gospodarskog razvoja uz stalan rast bruto domaćeg proizvoda i očuvanje makroekonomske stabilnosti. Nastavit ćemo razvijati društvo utemeljeno na znanju i razraditi mjere za još snažnije djelovanje gospodarstva znanja radi uključivanja mladih i obrazovanih ljudi u poduzetništvo. Radi jačanja ukupne konkurentnosti našeg gospodarstva te smanjenje stope nezaposlenosti uz ostalo i kroz daljnje razvijanje malog i srednjeg poduzetništva. Vlada će posebnu pozornost posvetiti ravnomjernom razvitku svih hrvatskih krajeva svjesna da je uravnoteženost razvoja pretpostavka stabilnosti države i ravnopravnosti svih građana. Nastavak izgradnje velikih infrastrukturnih projekata ostaje prioritet i ove Vlade uz osobiti naglasak na sinergiju prometne povezanosti s našom cjelovitom jadranskom politikom. To će dodatno biti i poticaj i za hrvatsku poljoprivredu kojoj će Vlada posvetiti posebnu pozornost kao tradicionalnoj hrvatskoj proizvodnoj grani koja ulazi u razdoblje potrebnih promjena radi jačanja učinkovitosti i konkurentnosti. Sustavna strateška orijentacija i poticaj turizmu također je u vrhu prioriteta ovog programa kao i skrb za zaštitu okoliša i uvođenje reda u prostor. Uz to Vlada polazi od programskog cilja da treba dovršiti ukupni proces tranzicije u Hrvatskoj. Novi razvojni skok moguć je tek na podlozi riješenih tranzicijskih zadaća. To prije svega znači dovršetak svih potrebnih reformi od pravosuđa i javne uprave do zdravstva i dovršetka privatizacije. Vlada će uz to u prvih mjesec dana uputiti Hrvatskom saboru prijedlog dodatnih dopuna Zakona o ustrojstvu i djelovanju središnjih tijela državne uprave koja će se, koji će se odnositi na važna područja poput javnih nabava, statistike ili primjerice roba. Te dorade pripremamo slijedom iskustava i potreba u procesu pristupanja Europskoj uniji odnosno usklađivanja s pravnom stečevinom Europske unije i dobrom praksom u državama članicama. Uz to glavnina naših reformskih zahvata i priprema novih zakonskih rješenja bit će usmjerena upravo na ona područja koja obuhvaćaju pregovaračka mjerila kako bismo postigli dvostruki učinak; ubrzali potrebne reforme i istodobno ubrzali pregovore u članstvu u EU. Vlada će nastaviti podupirati i poticati socijalno partnerstvo. Ono s jedne strane treba osigurati pravednost i socijalnu uključenost ali s druge strane i zajedničku odgovornost za ubrzani razvitak zemlje. Ostajemo okrenuti solidarnosti i privrženi tom načelu. Osobito kada se promijene i cjenovni poremećaji na svjetskom tržištu u mnogim granama prelijevaju i na naše tržište. Ali dugoročni odgovor vidimo jedino u porastu proizvodnje, potpori poduzetništvu i jačanju tržišne konkurentnosti našeg gospodarstva. Nikako ne samo u prosvjedima i stalnim visokim očekivanjima isključivo kroz zahvate u proračun. Vlada koju vam predstavljam svjesna je nužnosti provedbe upravo ovog programa upravo u ovom razdoblju. Ponovit ću još jednom mi naprosto nemamo vremena za stajanje. Za stajati u mjestu. Zato je ovo Vlada ljudi koji su već se potvrdili i dokazali u prethodnom mandatu i koji su spremni dovršiti započeto, ali i Vlada ljudi odlučnih da dodaju svoju novu energiju. Ulazimo u razdoblje kada će Hrvatska upravo u mandatu ove Vlade koju predlažem, ostvariti svoje najvažnije strateške ciljeve. To će biti mjera odgovornosti našeg rada. To je toliko jedinstvena i časna zadaća da ni malo ne dvojim, upregnuće svih članova Vlade i potporu ovog Visokog doma u njenom budućem djelovanju. Dame i gospodo uputio sam predsjedniku Sabora pismo sa zahtjevom za glasovanje o povjerenju Vladi Republike Hrvatske na temelju članka 97. alineje 3. Ustava Republike Hrvatske. Predsjednik Republike povjerio mi je mandat za sastav nove Vlade. Na temelju članka 109. stavka 1. Ustava Republike Hrvatske predlažem sljedeće članove Vlade Republike Hrvatske: Ivo Sanader za predsjednika Vlade, Jadranka Kosor za potpredsjednicu Vlade i ministricu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, Damir Polančec za potpredsjednika Vlade Republike Hrvatske i ministra gospodarstva, rada i poduzetništva, Đurđu Adlešić za potpredsjednicu Vlade Republike Hrvatske, prof.dr. Slobodana Uzelca za potpredsjednika Vlade, Gordana Jandrokovića za ministra vanjskih poslova i europskih integracija, Ivana Šukera za ministra financija, Branka Vukelića za ministra obrane, Berislava Rončevića za ministra unutarnjih poslova, Anu Lovrin za ministricu pravosuđa, Božidara Kalmetu za ministra mora, prometa i infrastrukture, magistra Božidara Pankretića za ministra poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja, Marinu Matulović-Dropulić za ministricu zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva magistra Darka Milinovića, doktora medicine za ministra zdravstva i socijalne skrbi, prof.dr. Dragana Primorca za ministra znanosti, obrazovanja i športa, magistra Božu Biškupića za ministra kulture, Petra Čobankovića za ministra regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva, i Damira Bajsa za ministra turizma. U skladu sa člankom 109. stavkom 2. Ustava Republike Hrvatske i člankom 107. stavkom 1. Poslovnika Hrvatskoga sabora tražim glasovanje o povjerenju Vladi Republike Hrvatske u predloženom sastavu te predlažem Hrvatskom saboru da joj iskaže povjerenje. Ujedno temeljem članka 109. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske i članka 107. stavka 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dostavljam program Vlade dostavljen za mandat 2008. do 2011. i životopise predloženih članova Vlade. Zahvaljujem dame i gospodo zastupnici na pozornosti molim za povjerenje ovoj Vladi. Hvala. [[Pljesak.]]
Zahvaljujem mandataru gospodinu doktoru Ivi Sanaderu. Otvaram raspravu. U ime kluba SDP-a, gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, čestitam vam na izboru. Poštovane zastupnice i zastupnici, također. Visoki dome, dame i gospodo. Stojim prvi puta pred ovim najvišim tijelom, pred Visokim domom hrvatske demokracije, gledam ovu punu dvoranu i vidim ono što su nas učili još kao gimnazijalce i srednjoškolce, ljevica, hrvatska ljevica, hrvatska desnica. Šta nas spaja? Spaja nas i to sam potpuno uvjeren i s time ne želim polemizirati, ljubav prema Hrvatskoj. Međutim isto tako spaja nas jedno društvo koje nije harmonično, koje je podijeljeno, koje nije raskoljeno, koje želimo graditi da bude društvo, da bude zajednica, a ne da bude gomila. Drugo je pitanje kada pođemo od toga da volimo Hrvatsku, da živimo za nju, radimo li svi na isti način dobro toj Hrvatskoj. E tu mislim drukčije. Šta je to hrvatski san? Hrvatski san nas, naših predaka, baka, nona, očeva, stričeva je bila Hrvatska prije svega. Hrvatski san je san da se radi, da se živi slobodno, da se stvara, zarađuje, doprinosi zajednici, da se to što se zaradi troši slobodno, da se brine za svoju djecu i da država bude sluga a ne gospodar i to nije neka posebnost i specifičnost. Dakle naš posao možda malo previše slobodno i poetski rečeno je da zajedno radimo na ostvarenju hrvatskog sna. Vlada i program koji nam se danas ovdje predstavlja je nešto već viđeno. Program je važna stvar, ali ljudi, ljudi su još možda važnija stvar i ti ljudi su ovdje manje-više isti. I rezultati Vlade koje danas treba potvrditi i koja treba dobiti mandat i povjerenje su poznati i znamo šta se događalo protekle četiri godine. Šta je još važno za temelj jedne zajednice i što razlikuje zajednicu od gomile, civilizaciju od barbara? To su institucije. Onog trena kada Hrvatska bude imala institucije kakve imaju članice Europske unije, odnosno one koje su osnivale Europsku uniju, tog trenutka Hrvatska će biti jaka država, jaka zajednica na koju ćemo biti u potpunosti ponosni. Prije nekoliko tjedana predsjedništvo Europske unije donijelo je neka stajališta i benchmark, odnosno kriterije za početak pregovora Hrvatske u području pravosuđa i ljudskih prava. Upravo te institucije su ono što čine jaku državu i što dovodi do toga da ljudi imaju povjerenje u državu u kojoj žive. Te preporuke, odnosno ti stavovi dolaze iz kluba onih koji nam još uvijek imponiraju i s kojima se želimo uspoređivati. Šta one kažu? One kažu da smo u području pravosuđa nakon četiri mandata, nakon 4 godine mandata ove Vlade koja će u ključnim segmentima kako nam se predlaže biti ista, da je Hrvatska još uvijek nedorasla da počne pregovore. Dakle, da počne pregovore. Vraćeni smo u prvi razred. Moramo tek utvrditi pravu strategiju za reformu pravosuđa. A gdje je reforma? Gdje je povjerenje u institucije? Korupcija. I tu također škripe temeljeni dokumenti. A gdje je provedba? A kakvo je društvo u kojem je korupcija model, obrazac ponašanja na niskoj, a što je još opasnije na visokoj razini. Manjine. Pozivaju nas da implementirano zakone koje smo sami donijeli i prema kojima moramo živjeti. Kao u Bibliji. Kao narod Izraela, živjeti prema svojim zakonima. I tu ne provodimo zakone koje donosimo. Govorimo o toleranciji, o suživotu. To za nas u SDP-u i na hrvatskoj ljevici, vjerujem u cjelini, pitanje srca, a ne džepa ili interesa. I mi inače uvijek u ovom društvu, u ovoj zemlji volimo neke važne stvari nazivati prevelikim, katkad hipertrofiranim imenima, a onda opet preuskima. Jednom smo to zvali bratstvo i jedinstvo, i tome smo se kao djeca, mi koji smo odrastali u socijalizmu rugali. Danas to zovemo tolerancija, kao tolerancija na nepogodu, na hrđu, na nešto što je samo po sebi loše pa treba tolerirati. Suživot, kao nešto što se događa šutke. Dakle, zajedništvo. Da skratim, to je bilanca rada ove Vlade, one Vlade, ove iste Vlade, to je ono što o nama misli vrh civiliziranog svijeta. To je ono gdje sebe vidimo i vidimo se s pravom. Koji su kriteriji za podršku svakoj Vladi, pa i ovoj Vladi? Dva su kriterija koja su općenito, a to je program i to su kadrovi i teško ih je odvojiti jedan od drugoga, ljudi provode program. U slučaju ove Vlade, to je njezin dosadašnji rad, jer ljudi su uglavnom isti. Čelni ljudi, najodgovorniji ljudi su uglavnom isti. Što se tiče programa, to je lista dobrih želja s kojim se uglavnom teško ne suglasiti. O tome će više govoriti detaljno moji kolege prijatelji iz SDP-a jer o tome smo govorili kao velik i jak tim i tijekom kampanje, i vidim zadnjih dana i tjedana da su neki od ljudi iz tog tima, koji su još do prije mjesec i po dana bili proglašavani socijalističkim ekonomistima, nesposobnjakovićima, odjednom postali poželjni partneri. Da li zato što imaju program ili zato što Vlada nema ljude? I to ćemo vidjeti. Slijedeći kriteriji su kadrovi. Nema te sjajne ideje koja ne može popločati put do pakla. Ljudi provode programe. Kad se govorilo o trgovini ovih dana, a govorit će se i dalje, ja nisam tu toliko strog sudac. Politika je takva. Treba se dogovoriti oko toga tko će provoditi program i katkad taj dogovor može ili mora izaći iz postojećih institucionalnih okvira, ministarstava, uprava. Nije dobro da izlazi previše, ali katkad mora. Međutim, ključni kriterij uz stručnost je politička ljudska vjerodostojnost i tu Vlada koju nam predlažu ima ozbiljnih problema. Ja neću govoriti o pojedincima, suzdržat ću se toga iz poštovanja prema ovom Visokom domu i prema hrvatskoj javnosti. O tome smo dosta, možda katkad i prežestoko govorili o kampanji, ali neke činjenice ostaju. Neki članovi te Vlade ne bi prošli kušnju i test ljudske, zakonske vjerodostojnosti već u najbližem susjedstvu, u Sloveniji, Austriji, Nizozemskoj, Njemačkoj, morali bi odgovarati i za to kako žive, kakvu imovinu imaju, kako su je stekli, obrazložiti svaku kunu, lipu, pfening. To su standardi koje želimo, koje ćemo postavljati i prema kojima ćemo tražiti da nas sude. To je pravo javnosti da zna za svaku kunu, svaki euro, svaki cent potrošen u kampanji za financiranje političkih stranaka i to su standardi u kojima zaostajemo i nakon četiri godine mandata ove iste Vlade daleko za Europom, daleko za nekim susjedima s kojima smo još do prije 15 godina živjeli u istoj državi koja nam nije valjala. Dosadašnji rad i rezultati ove Vlade. O nečemu sam već govorio na početku. Dakle, Europska unija je rekla šta misli o institucijama ove zemlje, dakle i o Vladi koja je te institucije gradila ili nije gradila u protekle četiri godine. Gledamo zadnjih tjedana poskupljenja. Jedan pravi mali kaos. Ustvari, strukturalnu nemoć jedne garniture ljudi da utječe na ono na što treba utjecati, inače Vladu ne trebamo. Tu ne govorim o socijalističkoj ekonomiji, o intervencionizmu. Govorim o aktivnim mjerama gospodarske politike, o industrijskoj, strukturnoj, razvojnoj, regionalnoj politici, o svemu onome o čemu su pisali i govorili socijalistički ekonomisti i za što smo dobili skoro 800 tisuća glasova hrvatskih ljudi i na tome im hvala. Nećemo ih iznevjeriti. Energetika. Znamo da je trenutno energetska kriza ne u opskrbi, nego u cijenama. Međutim, i tu ako nemate energetsku politiku padate žrtvom, a mali, slabo organizirani, oni koji ne vide padaju prvi. Proizvodnja u Hrvatskoj je u korijenu problema koji imamo, a to je problema zaduženosti i života na kredit koji ne možemo plaćati. Svi imamo nekakve kredite. Hrvatska živi na kredit i prijeti joj opasnost da postane insolventna. Hrvatska prosto rečeno troši puno više nego što proizvodi, ne stvara znanje, ne stvara dodanu vrijednost, i to se ne mora graditi tako da se grade tvornice na Uralu. To je vrijeme prošlo, ali izgovor za to nije živimo u slobodnom tržištu, ne živimo u kaosu. Odgovornost za to da ne živimo u kaosu je odgovornost Vlade. Mirovine. Obećavalo se da će još 2005. biti 70% iz usta iz govornice najodgovornijih ljudi Vlade. Ispo 40% su ili 40%. Od toga i na taj način živi milijon hrvatskih ljudi. Ukratko, neke od tema koje su palile kampanju i mjesece prije kampanje i koje nas čekaju u ovom Visokom domu već za koji tjedan. Prvi je zaštićeni ekološko ribolovni pojas. Da ne bi bilo potpuno nedužnih, i mi smo prije više od dvije godine u ovom Domu zajedno sa HSS-om išli sa inicijativom da se on proglasi i da stupi na snagu i prije 1. siječnja 2009. godine. Tada nismo znali da je Hrvatska izgleda preuzimala neke obaveze prije početka otvaranja pregovora, da su potpis na te obaveze stavili visoki dužnosnici, ne izravno članovi Vlade, ali ljudi pod ingerencijom članova Vlade i da se to smatra obvezom Hrvatske države. Ako živimo po zakonima i po ugovorima te obaveze moramo poštivati, ako postoje. Ako ne postoje, onda nam odgovor na to tko govori istinu, mi ili Bruxelles i cijela Europska unija, moraju dati ljudi koji su u tome sudjelovali. Nećemo sa svoje strane učiniti ništa da ugrozimo ono što smatramo primarnim hrvatskim ciljem u ovom trenutku a to je članstvo u Europskoj uniji. Ali na neka pitanja odgovore dobit moramo. NATO. Za NATO smo radili puno, nakon 3. siječnja kad je Hrvatska bila u poluizolaciji i kad su neki činili sve svjesno ili nesvjesno da nas od njega udalje, kao i od Europske unije. Svjesno ili nesvjesno. Vjerujem nesvjesno. Zalagali smo se za referendum. Ne zato jer želimo biti destruktivni nego zato jer tako vidimo demokraciju. Vidimo pravo građana da znaju, da odlučuju i da budu partneri u jednoj od najvažnijih odluka koje Hrvatska donosi kad je u pitanju njezin međunarodni položaj. Može i drukčije. Zaista u Ustavu Hrvatske ne piše da je referendum obvezan. Ali piše da se može, čitam, i treba raspisat kada su u pitanju stvari koje su toliko važne za nacionalnu cjelovitost, jedinstvenost, integritet i sigurnost. Ako to nije NATO onda možda je zabrana pušenja. To je NATO dame i gospodo. I tu smo vidjeli isto oscilacije i promjene u stavovima. I zato su ankete važne koje pokazuju navodni rast popularnosti i mi ćemo ih s pažnjom gledati, ali izlazne ankete nisu bile važne ili vjerodostojne. Kako kome odgovara. Dakle i u pitanju NATO-a učinit ćemo sve kao i dosada da Hrvatska postane članica NATO-a jer znamo i vjerujemo da je to najbolji Hrvatski interes. I sve u našem radu, djelovanju, govoru, aktivnostima je bilo samo na toj crti. Ustavne promjene. I oko njih ćemo budu li potrebne se dogovorit. Samo ako je u pitanju nacionalni interes. Ako su u pitanju partikularni stranački interesi poput toga kome predsjednik i na koji način treba dati mandat za sastav Vlade, tome pregovarat nećemo jer smatramo da je postojeće rješenje dobro. I da će Hrvatska bez obzira na to što su izbori bili prije dva mjeseca danas dobiti Vladu. Možda ne kakvu zaslužuje ili kakvu je htjela, ali će je dobit. I država će imati svoje institucije i neće živjeti u bezvlašću. Dakle Vlada će biti sastavljena i ja na tome čestitam. Čestitam onima koji su se dogovorili, čestitam onima koji su time zadovoljili svoje interese i bit će tu zadovoljeni neki hrvatski interesi. Bit će tu zadovoljeni neki hrvatski interesi ali to je drugo pitanje. Za kraj, Marko Porcije Katon Stariji vrtio je cijelo vrijeme jedan svoj Ceterum censeo pa ću ja sada to ponoviti ovom prilikom jer je to naš dug prema biračima ali to je i činjenica. Dakle većina ljudi u ovoj zemlji 25.11. je glasala da ova Vlada i njezin sadašnji mandatar više ne vode ovu zemlju. Većina ljudi… … [[Upadica se ne čuje.]]
Molim vas!
Slušali smo govor koji je bio dug, trajao je pola sata, nismo se slagali sa većinom stvari odnosno šutjeli. Ali to je stvar institucija dame i gospodo. Učimo institucije. Dakle većina ljudi u ovoj zemlji je glasovala za lijevi centar. Onaj tko to ne vidi ja mu neću reći da ne vidi ništa ili da ništa ne razumije ali upravo ta činjenica nama daje pravo i obvezu da u ovoj zemlji provodimo i viziju tih ljudi i svoju viziju i da budemo strog kritičar ne kritizer ove Vlade i da prestanemo govoriti o tim jeftinim povijesnim šablonama crveni i crni jer želim gradit barem ovu stranku koju vodim, kao stranku svih boja, ali da svaka boja bude prepoznatljiva. A vama dame i gospodo sve najbolje, institucije se razvijaju. Hvala. [[Pljesak.]]
Hvala. Hvala lijepa. Imamo ispravaka netočnih navoda pa ću onda dati riječ mandataru. Prvo gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa u nizu netočnih navoda ispravit ću samo neke koje smatram da je važno ispraviti. Prvo kolega Milanović je rekao da nam europske institucije šalju poruku da je Hrvatska nedorasla za početak pregovora. Pa moram ispraviti taj netočan navod zato što upravo europske institucije nam šalju suprotnu poruku. Šalju da Hrvatska odlično napreduje na svom putu, da odlično pregovara i da sve ono što je napravila u smislu reformi da je doista u skladu sa svim onim traženjima i zahtjevima koja ima Europska unija prema nama, ali i prema našim stavovima. Govoreći o poskupljenjima i strukturalnoj nemoći navodno u kojima navodno država ima udjela treba reći da je trebao gospodin Milanović prvo razgovarati sa svojim gradonačelnikom Grada Zagreba i SDP-om u Zagrebu koji je više od četvrtine građana zapravo stavio u jednu neugodnu poziciju i povisio im troškove života. To je nešto o čemu je trebao SDP razgovarat a ne danas nama solit pamet o nekakvoj navodnoj nemoći države za, vezano za poskupljenje. Pa izvolite napravite konkretan potez gospodine Milanoviću, dovedite u ured vašeg gradonačelnika i vratite cijene kakve su bile prije poskupljenja u Zagrebu. Tako ćete najbolje pomoći hrvatskim građanima o kojima ovdje danas govorite. [[Pljesak.]] Žao mi je što je gospodin Milanović izašao, inače vrlo nas je lijepo oraspoložio i nasmijao sa ovom izjavom da su glasači glasovali za lijevi centar.
Dobro. Gotovo je. Drugi dio…
Vrlo zabavna izjava.
Drugi dio ovog ispravka je bio više replika. Prema tome držimo se ispravka netočnih navoda. Za povredu Poslovnika se javio gospodin zastupnik Šime Lučin. Izvolite!
Hvala lijepo. 209. Poslovnik. Gospodine predsjedniče! Ukoliko budete već na početku dopuštali da zastupnici krše poslovničke odredbe oko ispravka krivih navoda ova sabornica će se pretvorit ne znam u što. Jer znate što. Ako ćemo ispravljat svačije mišljenje, doduše da ispravite nečije mišljenje morate imati svoje mišljenje. To je problem. Pa bi vas molio da shodno Poslovniku vodite o tome računa barem evo danas i nekoliko prvih nastupa ovog novog Doma, saziva ovog Doma da ipak zadržimo jedan dignitet, jer ovako i na ovaj način razgovora mislim da ćemo hrvatskoj javnosti poslat lošu poruku. Hvala lijepa.
Gospodine zastupniče! Slažem se uglavnom s vama. Vi znate, bili ste u prošlom sazivu da je najšire bilo pretjerano ili dozvoljavano ispravak netočnog navoda i da nikada nismo striktno o tome problemu prilazili sa stajališta Poslovnika, ali evo recimo i vi niste se pozvali što ste dužni na članak koji. Vi ste rekli da ali točno piše kako to treba, i ja prelazim preko toga. Dakle, nemojte nas u samom početku pokušavati ograničavati na nešto što je već pomalo postala ja ću reći čak i nažalost tradicija u ovom Saboru da se ispravak netočnog navoda koristi kao replika. Mi se možemo dogovoriti i možda ćemo to i predložiti da preciziramo u poslovniku taj institut potpuno precizno ako je to uopće moguće. Inače, u pogledu naravi vaše primjedbe ja se potpuno slažem. Ali isto tako i praksa koja je bila tijekom prošlog zasjedanja Sabora. Zato sam i rekao da je drugi dio ispravka gospodina Matušića više bio replika. Nadam se da se to dalje neće ponavljati. Evo, na redu je gospođa Božica Šolić za ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Evo, gospodin zastupnik Milanović je u svojoj raspravi rekao niz neistina i krivih navoda svojih, a ja bih samo jedan dio iz njegove rasprave koji je jako bitan izdvojila a to je kada je rekao da nitko ne vodi brigu o valu poskupljenja, što nije točno. Itekako se vodi briga i vodila se briga o valu poskupljenja ali očito je gospodin zastupnik to pitanje rekao na krivom mjestu jer je trebao pitati upravo gradonačelnika grada Zagreba gdje su se cijene itekako digle komunalnim naknadama ali ja ne znam je'l on s njim još uopće razgovara. Pa trebao je to njega prije pitati. I još jedan ispravak koji je vrlo važan. Ja ću reći da nisam baš sigurna i ne bih se složila kada ste rekli da ste ušli u politiku radi Hrvatske i radi nacionalnih interesa. Ne bih se složila jer ste upravo.
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme.
Hvala lijepa.
Imamo još jednu povredu poslovnika. Gospodin Šime Lučin.
Opet gospodine predsjedniče članak 209. Ja vas molim da dotičnoj zastupnici date opomenu. Nekolegijalno je, neljudski, nepristojno reći kolegi zastupniku da laže. Zastupnik kolega može biti neinformiran. … [[Upadica se ne čuje.]] Rekli ste da je rekao niz neistina. Kad kažete neistine onda lažete. Dakle, može se reći da kolega zastupnik nije informiran, da nema dovoljno podataka ali reći da laže to je nedopustivo. I ja vas molim da se vi osobno suzdržite od komentara i da dijelite pravdu u ovoj sabornici. Izvolite, dajte opomenu kolegici.
Dok ovdje sjedim ja primjenjujem poslovnik i nisam čuo riječ: "laže". Idemo dalje. Gospodin Krešimir Ćosić ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Između niza netočnih navoda i ja bih rekao neprimjerenih improvizacija kad je u pitanju ovako ozbiljna rasprava o jednoj tako ozbiljnoj temi citiram slijedeće. Gospodine Milanović, rekli ste nema energetske politike. Ima gospodine Milanović, pogledajte stranu 38. Citiram samo dijelove te energetske politike: "sigurna i kvalitetna opskrba energijom, štedljivost u potrošnji energije, širenje obnovljivih izvora energije, naš energetski sustav usklađivat će se i povezivati s energetskim sustavom jugo-istočne Europe, jačat će se tržište električne energije" itd. Konkretno, točno samo jedan primjer, ima i niz dalje. Dalje, Hrvatska ne stvara znanje. Nije točno. Prošla Vlada je dala veliki doprinos reformi sustava obrazovanja, sudjelovanje u Okvirnom programu znanstvenom Europske unije. To dokazuje da se itekako vodi o gospodarstvu utemeljenom na znanju i to je bila jedna nova dodana vrijednost, jedna nova kvaliteta bivše Vlade koja je itekako naglašena i u programu ove Vlade. Hvala lijepo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Štovani kolega zastupnik je netočno naveo da neki članovi predložene Vlade ne bi prošli provjeru čak niti u susjednim zemljama ni kao ljudi niti zbog imovinskog statusa. To je netočno, to su časni ljudi, institucije ove zemlje provjeravaju svoje građane pa tako i te članove. A ova vaša uvreda koju ste izrekli nažalost u poslovniku nema kazne, inače bi ju trebalo zaslužiti. Drugo što je netočno, nazvali ste dio naših građana gomilom. Vjerojatno mislite da je to pjesnička figura, međutim lijepi hrvatski izraz pod gomilom smatra nešto drugo. Ako mislite govoriti o puno ljudi onda možete reći masa. Dakle, neistina je da se dio hrvatskog naroda može nazvati gomilom. I treći ispravak. Ako je većina glasala za ljevicu onda molim s ovoga mjesta Državno izborno povjerenstvo da izmijeni svoj zaključak. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Imamo povredu poslovnika gospođa Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, ponovo kolega je kada je govorio odnosno ja bih rekla uputio jednu invektivu na račun predsjednika naše stranke koji je govorio u ime kluba kada je njemu spočitnuo odnosno lažno prikazao da bi govornik rekao, imputirao građanima da su gomila. On je načelno govorio o razlici između civilizacije i prema tome. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] To su bila načelna stajališta, nešto što se nađe u svom udžbeniku. Ali vi reinterpretirate, naravno podmećete a sve pod firmom odnosno pod ovim institutom ispravka netočnog navoda. Da ste malo bolje slušali. Međutim, ja vjerujem da ste vi dobro čuli, ali upravo svjesno ste iskrivili i podmetnuli nešto kako bi se evo na ovaj i ovakav način dodvorili građanima. Predsjednik nije uvrijedio građane niti ih je nazvao gomilom.
Hvala lijepa. Gospođo zastupnice, ja moram. Pazite, vi pozivate se na, vi ste ispravili i polemizirali i replicirali na ispravak netočnog navoda i opet ne pozivajući se na članak na koji ste trebali se pozvati kad ste dobili riječ za ispravak netočnog navoda. Znači, vi ste isto povrijedili poslovnik. Izvolite, gospođo Zgrebec. Vi također imate povredu poslovnika.
I pozivam se na članak 209. koji je povrijedio kolega Hebrang ali i vi kad ovako reagirate jer kolega Milanović nije govorio o hrvatskom društvu kao gomili. Govorio je o društvu koje mora biti društvo tolerancije, izgradnje, koje izgrađuje na odgovoran način i pozicija u političkom smislu i opozicija. Ako se to ne čini onda je to gomila. Prema tome kolega Hebrang bilo bi bolje da slušate zastupnike što govore a ne da, a ne da ispravljate ono što vi mislite da su govorili.
Također polemika i replika u odnosu na ispravak netočnog navoda i to nije, to nije povreda Poslovnika. To je već treći put da vi upotrebljavate i kritizirate ono što sami radite ali samo kad je, netko drugi govori. Molim vas lijepo budimo onda ravnomjerni i principijelni u odnosu na svakoga. Ja tvrdim da, da povreda Poslovnika što ste se javili nije bila u skladu sa Poslovnikom. Molim vas lijepo, idemo dalje. Gospodin Krunoslav Markovinović.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo ja moram u uvodu reći da sam dobro slušao jer da poslije ne bude da nisam slušao pa sam među ostalim čuo da gospodin Milanović kaže da su imali jak, snažan tim, brojan tim. Ja bih se složio da je bio brojan i raspjevan tim, to smo čuli tamo jel' pod šatorom ali se ne bih složio da je bio snažan tim jer su se raspali daleko prije cilja. Kad su shvatili da neće doći do cilja već se tim raspao. Dalje evo i kolegica drugi netočan navod da je Vlada kriva za poskupljenje, kolegica Božica i ja a i većina članova SDP-a živimo na području u kojem je SDP podigao cijene komunalnih usluga za više od 50%. Toliko o kaosu. Hvala.
Hvala. I ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Mario Zubović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Vrlo teško je ispraviti sve jer gospodin Milanović je htio prikazati katastrofičnost u Hrvatskoj. Od institucija … [[Govornik se ne razumije.]] sa Europskom unijom, od energetike i tako dalje. To je potkrijepio time čak da je opcija njegova dobila više glasova na izborima što je više puta i u medijima su ljudi prebrojavali i objavljivali jer je to i ranije izjavljivao. Ja tvrdim ovdje da je to netočno, a gospodine Lučinu i neistinito što je rekao gospodin Milanović. Prema tome nije potrebno u Saboru govoriti takove neistine koje su ljudi prebrojili. I ova opcija je dobila puno više glasova, a gospodin Milanović s ovim jednostavno ne priznaje rezultat izbora. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika, gospodin Lučin izvolite.
Gospodine predsjedniče povrijedili ste članak 214., stavak 5. koji kaže: Kad netko od zastupnika vrijeđa predsjednika ili zastupnika dužni ste mu udijeliti opomenu.
Ne znam u čemu je bila uvreda zastupnika i idemo dalje. Idemo dalje. Na redu je gospodin mandatar izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Nisam se mislio javiti, reagirati na prvi istup jednog oporbenog zastupnika ali ću naprosto to učiniti zbog istine i zbog onoga što sada u ovom trenutku hrvatski građani koji gledaju ili koji će posredstvom medija to sutra čitati ili slušati naprosto trebaju čuti istinu. A čuli su je od Izbornog povjerenstva. Izbore 25. studenog je dobila Hrvatska demokratska zajednica ... [[Pljesak]] voljom hrvatskih građana a vaše utjehe gospodine zastupniče zbog izbornog poraza ostavite za kod kuće jer je to neistina. Bez obzira što vi mislili, kako vi interpretirali hrvatski birači su odlučili da je HDZ najjača politička snaga ove zemlje. Dali su nam potporu i na temelju rada u prošlogodišnjem, u proteklom mandatu. Prema tome volja hrvatskih birača koji su, i to ponavljam, rekao sam 10 puta i u kampanji reći ću i ovdje. Birači su vrhovna instanca demokracije. Vi je vašom interpretacijom za koju ja ne znam iz kojih razloga je izvodite nećete promijeniti. Oni su odlučili da HDZ ima najveći broj glasova i da HDZ ima najveći broj mandata. Da ste vi dobili mandat više pa to bi bio «show» što biste radili. A mi imamo 10 mandata više i slušamo što vi govorite da ste vi dobili izbore, da je lijeva opcija pobijedila. Nije pobijedila lijeva opcija čak i kad biste računali glasove na koje nemate pravo računati jer niste išli u predizbornu koaliciju. Da ste išli u predizbornu koaliciju s HNS-om onda to opet ne bi bila lijeva opcija jer je HNS, ja se neću miješati ali je u liberalnoj obitelji europskih stranaka, a liberalne obitelji su, ali kad se vi možete miješati u HNS i u druge stranke mogu i ja dati ocjenu IDS-a koji je također u liberalnoj obitelji europskih stranaka i HSLS-a koji je u liberalnoj obitelji. Znači vi biste pribrajali sve ono što vam treba da biste ostvarili većinu tobožnjeg lijevog centra. Vi ste mogli samo ostvariti većinu sa SDP-om jer ste išli sami u izbore. Kao što je HDZ išao sam u izbore, a tada budući da imam, o tome sam govorio u govoru najbolji mogući koalicijski potencijal ostvarili smo i Vladu. Vi ste htjeli da u ovom postizbornom razdoblju od izbora 25. studenoga ne bude 1:0 za HDZ nego da bude 3:0. Prvi put pobjeda na izborima, drugi put za, borba za mandatara i treći put danas ćemo izglasovati Vladu i to će biti 3:0. Mogli ste proći jeftinije. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Netočan navod, netočan navod je, netočan navod je da falsificiram rezultate izbora. To je gospodo netočan navod. A netočna interpretacija mojih riječi, društvo je kompliciranija stvar od matematike za koju ste vi očito stručnjak i ja ovdje govorim kakvo je raspoloženje u društvu i kakve građane i birače predstavljaju, i kakvo je raspoloženje u ovoj sabornici. Jer kao što smo vidjeli gospodina nitko nije prekidao ali na ovo ćemo se morati naučiti … [[Govornik se ne razumije.]]
Molim vas dozvolite da zastupnik završi.
Dakle društvo gospodo [[Upadica: Molim vas!]] je ta gomila o kojoj sam govorio je nešto kompliciranije od načina na koji vi to shvaćate ali u tome ćemo se razlikovati u ove 4 godine. Hvala.
Hvala lijepa gospodine zastupniče. Idemo dalje. U ime Kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin.
Poštovani gospodine predsjedniče, budući predsjedniče Vlade, gospodo ministri, uvažena gospodo zastupnici. Ja neću početi zbrajanjem glasova izbornih ali je činjenica, bilo je logično još 23.11. nakon što su pali prvi izborni rezultati da će Vladu ponovo sastaviti gospodin Ivo Sanader. IDS za tu Vladu neće glasati. Za to nemamo mandat birača, zato. Ali ja bih volio nešto drugo, da ova Vlada bude uspješna jer od njenog uspjeha ovisi i kako će živjeti hrvatski građani. Ja bih iskreno to volio. E sad idemo dalje. Način na koji se Vlada porađala, ajde neću reći da je bio ispod svakog dostojanstva, ali nije bio korektan. U velikoj mjeri na djelu je bilo korumpiranje biračkog tijela, bavilo se često bezidejnim pregovorima, marginalnim, zaboravilo na suštinske probleme, na troškove života, potrebe smanjenja PDV-a na hranu s 22% na 10%, rast kamata o kojem je netko već govorio. Skupa kuna koja demotivira izvoznike, vanjski dug koji je gospodo na današnji dan premašio 32 milijarde eura. Mi smo samo prošle godine ili ova zemlja je vratila 7,8 milijardi eura. U narednih četiri godine vratiti ćemo oko 25 milijardi eura, naš vanjski dug za četiri godine više neće iznositi 32 nego 50 milijardi eura. Zdravstvo gdje nam padaju stropovi na trudnice, bilo da je riječ o Šibeniku ili Puli, nitko nije digao glas protiv neisplate božićnice. Govorilo se nešto o tekstilnoj industriji, šumarstvu, u ovome programu navješćuje se privatizacija brodogradnje. Govorilo se o promjeni i to su svi zaboravljali. Centralne teme bile su nam promjene članka 97., zabrana rada nedjeljom, zabrana pušenjem, strah da se kaže da se raspravlja o mjestima, a daj Bože da se sve zasnovalo na mjestima u Vladi jer bi to možda građane manje koštalo, govorilo se o ZERP-u, NATO-u, GMO-u, selu o.k. da svatko tko ima jednu kravu ili jedan hektar dobije poticaje, ali dragi prijatelji pitanje je da li se samo tim temama može vući ovu zemlju. To je bježanje kako ja to doživljavam od problema, od potreba. I to govori na po mom sudu, da je sadašnja koalicija davno kaparirana, ali o tome kasnije. Ja mislim da nisu ni HDSS ni HSS itd. izašli kao pobjednici, da jesu mislim da bi gospodin Friščić i gospodin Pupovac bili danas u Vladi. Znate 96% novaca u ovoj Vladi kontrolu će imati HDZ, odnosno njihovih 75% mandata na svega 3 ili 4%, 25% koalicije koju tvore manjinci i nekoliko političkih stranaka. Znam isto tako da zbog nesastavljanja sada Vlade, taj lijevi centar ima problem i ja isto priznajem da imamo veliki problem. Sve ovo što gledamo kada je riječ o sastavljanju Vlade desnog centra, bilo bi slično i kada bi Vladu sastavio lijevi centar, s time da sam siguran da oni koji su danas u koaliciji sa HDZ-om u toj Vladi bi imali daleko veći utjecaj. Kada kažem da će ljevica imati problem i mi tu koji pripadamo i tako se osjećamo. Mislim na činjenicu što će Hrvatska vjerojatno ući u Europsku uniju 2010., 2011. i mogućnost vjerojatnosti da se ponove slični izborni rezultati kao 2003. to je nešto što mene frustrira. A onda ako jedni obnašaju vlast u periodu od 90. do 2015. a to je 21 godina, a drugi svega četiri godine, to govori da onda taj lijevi centar ima problema i nešto treba tu učiniti. Ali ja želim vjerovati da se mogu stvari na narednim izborima promijeniti. Ako je netko činio sve da dođe do promjene vlasti, ja mislim da je to činio Damir Kajin. Politika isto tako koja se vodila, sada ću ići malo regionalno do Istre, mislim da je bila maćehinska. Gospodin Lino Červar kojemu sam jučer, a i danas i njegovim rukometašima zaželio svako dobro na europskom prvenstvu, izračunao je, a vjerojatno mu je taj podatak dao gospodin Šuker, da je taj prostor od 2004. do 2007. sa decentraliziranim sredstvima dobilo 2,7 milijardi kuna. Nitko da spomene da sa tog prostora u državni proračun odlazi 40 milijardi kuna. Od ukupnog prihoda Zagreb daje 12% svojih prihoda, Istra 6, Primorsko-goranska županija 2,3%, drugima se vidim u pravilu vraća. 17 godina, dobro Istra nije imala rat, nije ni Zagreb, Rijeka, netko daje i jako jako malo se vraća. Ma mi ne tražimo da se vraća samo da se manje uzima i dosta je da jedni rade, a da drugi onda dijele to zarađeno. Zašto su i ovi pregovori ja bih rekao vladajuće koalicije bili prozirni? Nitko od vas gospodo nije govorio kako nešto stvoriti već samo kako nešto potrošiti, a što po automatizmu na neki način dolazi u državni proračun i ne može više jednostavno tako, a pogotovo ne može i ne bi smjelo ići jedno permanentno kažnjavanja nekih prostora. Ako je za riječku, splitsku, trogirsku brodogradnju samo 2006., 2007. išlo 4,2 milijarde kuna, a za Istarsku nula kuna, onda ja tumačim to i politikom protiv Istre. Ako je za mostarsko sveučilište i njihovu bolnicu išlo 360 milijuna kuna u prošloj godini, a za pulsku 11 milijuna kuna i to je politika protiv na neki način Istre. Ako se jedan kvadratni metar gospodine Čobankoviću, u Slavoniji kupuje za 0,5 do 1,5 kune, a u Istri je 20 do 100 kuna, onda je za mene i to politika protiv Istre. Ako za pelješki most ide 3, 4 milijarde kuna, a za tunel kroz Učku niti jedna kuna, onda je i to politika protiv Istre kao što recimo sada ide milijardu kuna za luku u Gažencima, a nisam primijetio da ide i jedna kuna ili da je išla za jedan sličan projekat na području te izborne jedinice, a s druge strane ću samo jedan podatak spomenuti, da izvoz per capita u Istri je 2007. bio 5 tisuća 43 dolara, u jednoj u od najrazvijenijih hrvatskih županija Primorsko-goranskoj svega tisuću 742 dolara ili razlika je čak 3 tisuće 301 dolar po stanovniku, a opet imamo s druge strane tu najskuplju košaricu koja je baš recimo dole u Puli, a uvjeren sam da penzioner sa tisuću i 500 kuna u jednome Buzetu ili Puli jednako teško živi kao i penzioner sa tisuću i 500 kuna u jednoj Opatiji, Splitu, Osijeku i tome slično. I to mogu reći. Prošle su 90-te godine kada se trebalo boriti ne znam, ja ću se sada sjetiti jedne "Mirne", "TPS-a", "Uljanika", "Prvomajske", "Cimosa", "Buzetske pivovare". Danas su stvari postavljene manje-više, barem dolje. Danas se prilike razvijaju po inerciji i utoliko danas se ne može ne znam Istri pa i drugim krajevima puno dati od političkih stranaka, nije bitno o kojima je riječ, kada je riječ o gospodarstvu iako svi znamo da bez njih jednostavno ne ide. Ponavljam još jedanput, Istri se ne može dati, ali se može manje uzeti i nije HDZ u ovih 17 godina razvijao taj prostor već je Istra razvijala se sama, a istarskim se novcem razvijala Hrvatska i tko to ne priznaje, taj naprosto nije iskren i tko to ne vidi nije dobronamjeran i ima krive namjere. Istarski političari, a i svi ostali u ovom Saboru imaju zadaću, ono je jučer govorio predsjednik Sabora boriti se jasno za nacionalne interese, za svoj kraj, za neke univerzalne vrijednosti i ne pogaziti ponos tog kraja. To je politika, sve ostalo je prostitucija. Ako budeš uz ljude koji su ti dali jasno taj mandat, onda će te oni poštovati. Ako ih iznevjeriš, ako ih prevariš, drugu priliku ti neće pokloniti. Još jedanput ću reći, ništa ne tražimo osim toga da se manje uzima, da se Hrvatska decentralizira, da sa svojim na svojem upravljamo po svome. Centralna vlast treba stvoriti upravo to da svatko počne u većoj mjeri upravljati sa svojim, i takvu bi vlast uvijek podržao. Gdje se u ovom sporazumu, ja imam eto i Vladin program, i koalicioni sporazum. Oni su doslovce identični, prepisan jedan u drugog, spominje Istra. Strana 56 kreće privatizacija brodogranje. To je "Uljanik". Ja ne znam tko će od istarskih političara stati iza toga. Na strani 73. govori se u turističkom zemljištu koji kako ja to iščitavam izgleda da će pripasti hotelima. Nije to dobro. U cijelom ovom materijalu još na jednom mjestu spominje se i tunel kroz Učku, odnosno ipsilon. Hrvatska će zasigurno svoju nezaposlenost u periodu 2008.-2012. prepoloviti. Ja sam u to siguran. Biti će teže doći do radnika nego do radnog mjesta. Ako nam administracija ne zakoči ulaganja po ulasku Hrvatske u NATO, to će biti ove godine, ja mislim da te nove investicije, greenfield investicije poglavito na Jadranu gdje od '90. do 2008. nije izgrađeno pet novih hotela sa više od 150 ležajeva, pustimo rekonstrukcije, a imamo tisuću kilometara obale i tisuće otoka. Onda ja ne znam gdje se taj novac može privući. Vlada ima, vidimo jednu silnu rezervu u hrvatskoj elektroprivredi gdje se spominje da će se pojedini dijelovi privatizirati. Mi smo protiv toga. Najvjerojatnije će se to učiniti po modelu THT-a, i ako ministri ne budu uhvaćeni u, narod bi rekao pekmezu, ja stvarno bojim se da lako ova ekipa može ponoviti još jedan mandat, a da stvarni problemi, vanjski dug, izvoz, zdravstvo, mirovine, teško da će se riješiti iako sam na 50-tak tribina stalno ponavljao istu rečenicu da je najbolja socijalna politika politika pune zaposlenosti, da je najbolja politika do mladih politika pune zaposlenosti, jer gdje veće sreće nego kada mlad čovjek dođe do posla i počne brinuti o stvaranju vlastite obitelji kao što je isto tako vjerojatno najbolja politika do starih politika pune zaposlenosti, da im barem djeca mogu doći do posla, a ne da su na njihovoj grbači sa hiljadu 800 ili 2 tisuće kuna koliko primaju. Kada je riječ o korupciji, to je valjda jače od nas i to će biti centralna tema budućih izbora uz preraspodjelu. Dvije rečenice o selu. Gospodo kažite već jedanput kome uzeti. Kakva je to politika da se govori samo o preraspodjeli, a ne i stvaranju. Selo smo svi mi dosadašnjom politikom od socijalizma pa nadalje naprosto doveli na rub opstanka. Kada govorim o dosadašnjoj politici, mislim na sve nas. Nije bitno. Ja tvrdim da u čitavom nizu krajeva, pa i dole kod mene je danas daleko poželjnije živjeti na selu, nego u jednome Poreču, Umagu, nije bitno, Novigradu itd., ali da bi se to moglo ti ljudi trebaju paralelno ne živjeti samo od sela, nego imati i sigurno radno mjesto negdje sa strane, on i njihova obitelj. Meni je drago da neće biti novih poreza, pogotovo onoga na imovinu, jer bi to bila katastrofa, ali žalim što će eto opozicija priliku tražiti na nekim drugim izborima. Ovaj mandat biti će pjesma prema onom dosadašnjem, Hrvatska nema više problema do Haaga, ZERP je mila majka prema Haagu, osim ako ne reguliramo ovu lovnu sezonu i to. Hrvatska ulazi u NATO i Europsku uniju, Hrvatska ima na prodaju hrvatsku elektroprivredu, nezaposlenost pada, gospodarstvo je autonomno, jedino pravi problemi su znači korupcija, nečinjenje administracije, podmićene institucije, zdravstvo, izvoz, vanjski dug, činjenica da 20% hrvatskih građana živi ispod praga siromaštva bilo zbog primanja, bilo zbog starosti, bilo zbog bolesti, bilo svojih mirovina. Jasno, nije lako voditi niti jednu Vladu. To priznajemo. Ma nije lako voditi ni jednu općinu, kamoli voditi nacionalnu Vladu, ali prilike su 2007. bolje nego 2003. kao što su i 2003. bile bolje nego 2000. itd. i zato je trebalo dobiti izbore. Zato neka nam bude svima sa srećom, ali ono što će determinirati hrvatsku politiku to mogu biti socijalni udari. Toga se bojim. Neću reći da će biti gladi, ali mnogi neće biti naprosto siti. Ovaj cjenovni udar koji je danas na djelu naprosto postaje nesnosan. Istup premijera ja pozdravljam. Na žalost više je govorio o položaju Hrvatske u svijetu, nego o hrvatskim građanima, od čega oni žive, kako žive, kolike su im penzije i kakvi su nam starački domovi, domovi zdravlja itd. Više je govorio o bosanskim Hrvatima i susjedima, nego nama. To je bitno jer treba pokazati poruku prema svijetu, apsolutno susjedstvu, ali mi živimo ovdje i ono što gro građana tangira je njihov osobni životni standard. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko ispravaka. Molim vas da se koncentriramo doista na ispravak i bit će brže, sve će ići. Gospodin Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Zastupnik Kajin je ovdje rekao da je ova Vlada korumpirala biračko tijelo. Ja neću reći da zastupnik Kajin govori neistinu, ali mislim da nije upućen ili najvjerojatnije brzo zaboravlja onaj period kada je IDS sudjelovao u koalicijskoj vlasti negdje 2000. godine koja je u principu bila pomračina za socijalnu politiku Hrvatske. Mislim da nema potrebe, svi jako dobro znademo što je ta socijalistička Vlada i koje je štete nanijela tada radnicima što se tiče od smanjenja plaća do micanja iz Stečajnog zakona u drugi red, smanjenja porodiljnih naknada i sada da ne navodim čitav niz socijalnih mjera koje su išle na štetu radnika, pa bi bilo sigurno pametno i dobro kada već kritiziramo, budimo i samokritični. Jer znate, onaj tko se srami svoje prošlosti nema ni budućnost, jer je inače ovo samo isprazno lajanje na mjesec i od toga nema nikakve koristi, a mislim da reć' da su birači kupljeni može se reć' samo to da je ova Vlada ispravljala greške četiri godine one koalicijske Vlade koja je smanjivala socijalna prava radnika i građana [[Upadica: Bravo.]] /Pljesak./
Gospodine zastupniče! Ovo, nemojmo ove lajanje na mjesec, takve te parabole praviti itd. To nije u redu. A ja, tko se javio za [[Upadica: Kajin.]] Povreda Poslovnika gospodin Kajin.
Članak 209. Meni je drago da ste gospodine predsjedniče upozorili gospodina Kunsta. A ja bi mu samo poručio da on može nastaviti lajati ali ispred sabornice.
Ista ova primjedba važi i za vas, s tim da ste ponovili, pa to je malo čak još i gore. Prema tome dajte, predlažem da izbjegavamo takve izraze. Bit će nam svima lakše i Sabor će na neki način obavljat ove svoje zadaće. Evo, još ima ispravak netočnog navoda gospodin Silvano Hrelja. Izvolite!
Gospodine predsjedniče! Netočna je izjava kolege Kajina da bi glasovanjem za ovu Vladu IDS promijenio volju birača obzirom da je IDS liberalna stranka i regionalna stranka. A točno je da bi u slučaju podržavanja ove Vlade od strane IDS-a sigurno prestala manipulacija biračima. A kolega Kajin bi ispunio puno obećanja koje je dao umirovljenicima. Jer IDS naime ima tri predznaka. U Istri je lijevi, u Hrvatskoj malo lijevi malo desni, a u Europi isključivo desni. Otprilike kao kameleon. Drugo. Najbolja socijalna politika nije jednostavno politika pune zaposlenosti pod svaku cijenu kolega Kajin. Najbolja socijalna politika je puno dobro plaćenih radnih mjesta a time se isključuju radna mjesta samospremačice i konobari koji su sadržani u nekim projektima u Istri.
Hvala lijepa. Imamo ispravak netočnog navoda gospodin Nevio Šetić. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Moram ispraviti jedan netočni navod ili kao što neki rekoše danas možda nedovoljnu informiranost, obaviještenost. Jer se povlači višestruko da je mlado Istarsko sveučilište, Pulsko sveučilište koje je ova Vlada omogućila da funkcionira, da je dobilo 11 milijuna a da je mostarsko 300. Prvo… … [[Upadica se ne čuje.]] Da. Ovo bi bilo potpuno krivo i uopće nije za usporedit jer činjenica je da Pulsko sveučilište se financira kao svako drugo sveučilište i profesori primaju plaće, studenti dobivaju one potpore koje imaju, studentski standard i sve ostalo. Ja uzimam da je možda to ovdje krivo predloženo ali želim to povezati i sa ovim 2,7 milijardi koje ova Vlada je investirala u Istru i 40 koje odlazi. O toj metodologiji nikad nećemo doći do istine. A gdje su mirovine koje, gdje su sva državna poduzeća, gdje su škole koje se financiraju, bolnice? Prema tome mislim da trebamo uzeti drugu metodologiju oko ocjenjivanja istih stvari. Ali u svakom slučaju držim dobrim što neki veliki projekti koji su najavljeni kao što je željeznički tunel kroz Učku i Istarski ipsilon, autocestu ipak nešto što će se trebat platit.
Hvala lijepo. Ispravak netočnog navoda gospodin Frano Matušić. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kajin je rekao da je ulaganje 3 do 4 milijarde u izgradnju mosta kopno – Pelješac protiv Istre zato što nije uloženo navodno u tunel Učka. Pa kolega Kajin, to nije protiv Istre. To je za razvoj Pelješca, Korčule, Lastova, Mljeta, Dubrovačkog primorja, Dubrovnika, Konavala, cijele Dubrovačko-neretvanske županije. I to je dobrobit cijele Hrvatske jer konačno povezuje Hrvatsku u jednu cjelinu. Druga stvar. Nama iz Dubrovnika, meni osobno a vjerujem i svima u našoj županiji i gradu je drago kada dođemo u Istru, kada možemo proći tunelom Učka a sad će biti i druga cijev i željeznički tunel također. Isto nam je tako drago što će uskoro biti puni profil autoceste Istarski ipsilon. Do nas još nije došla autocesta, ali se radujemo autocesti u Istri kao što se radujemo dolasku autocesti u Dubrovnik i mostu kopno – Pelješac. Hvala.
Ispravak čega? … [[Upadica se ne čuje.]] Ne može jer je to, ne može po Poslovniku. Tko je, gospodin Antun Vujić povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče! Ne bih se javljao niti se volim javljati na ovakve stvari. Međutim ovaj početak zasjedanja ovoga Sabora. Vi ste sada dopustili da čitav niz onih koji su se javili za ispravke netočnih navoda zapravo povrijede članak Poslovnika 209. Na ovaj način činimo izlišnim diskusije. Ako ćemo ovdje iznositi mislim, zapravo diskusije, možemo slijediti normu engleskog Parlamenta gdje zapravo i nema drugo nego su sve ispravci netočnog navoda i … [[Govornik se ne razumije.]] nešto duže, dulje od 3 minute, ali mislim da je svejedno to ograničeno. Nema smisla i neće imati smisla ovakve naše rasprave ako se, ako vi energično ne intervenirate kod povrede Poslovnika a tamo vam direktno piše da se mora držati teme i ispravljati samo materijalne činjenice. Ovo su sve impresije, ovo morate prekinuti sada na početku jer nećemo nigdje doći i zapravo kompromitirat ćemo rad Sabora. A bojim se da smo tako počeli. Hvala.
Gospodine Vujiću! Ja želim ponoviti i oprostite mi što, moram objasniti ili obrazložiti ovu vašu primjedbu. Nikada nisam osporavao sve one koji su upozoravali o nekorektnom ispravcima netočnih navoda ili djelomično nekorektne ispravcima netočnih navoda. Ali ja sam očekivao da ćete reći da je postojalo od jutros u sabornici najmanje tri dizanja ove tablice oko povrede Poslovnika i svaki put je bio nekorektno dignuta ta… … [[Upadica se ne čuje.]] I nije u skladu sa Poslovnikom. Dosada ako ne promijenimo Poslovnik a plediram da ga promijenimo i da to bude precizno sve regulirano, onda neće biti mogućnosti da netko ili ovako ili onako tretira ovaj ili onaj institut koji se nekorektno primjenjuje u ovom Saboru. Dotle ništa mi ne preostaje nego najšire shvatiti institut ispravka netočnog navoda a i tolerirati povrede Poslovnika koji su također nekorektno evo, u nekoliko navrata ovdje bile istaknute. Dakle, ono što je i s jedne i s druge strane praksa ne treba sada tražiti da arbitriram na jednom slučaju a ne arbitriram na drugom slučaju. Ja želim ujednačiti praksu i zato vas molim predložit ćemo dopunu Poslovnika i tražim da se pripremimo kako bi ove stvari, jer ovdje se troši mnogo nepotrebnog vremena oko ovoga. Ja se s time potpuno slažem. Ali moram taj problem zajednički riješiti. Evo, ja se ne kanim više obrazlagati ovo, ali ovo je naprosto točno. I još imamo jedan ispravak netočnog navoda gospodin Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo, kolega Kajin da bi dokazao pripadnost ljevici tvrdi našim koalicijskim partnerima a to smo primijetili da je već trend postao da bi imali daleko veći utjecaj u nekakvoj lijevoj Vladi što je apsolutno netočno. Naime, većina nas pamti koalicijsku Vladu koja je bila gdje je SDP na čelu te koalicije svog najvećeg partnera usitnio u nekoliko stranaka, vašu stranku i još nekoliko neću reći izbacio ali gotovo natjerao da izađete van. Dakle, to je taj utjecaj koalicijskih partnera u lijevom centru. Dalje, također je netočno da Vlada ima nešto protiv Istre jer je kvadratni metar u Istri od 50 do 100 kuna. Kolega Kajin, naša agencija u Svetoj Nedjelji će vam reći da je kvadratni metar od 50 eura do 300 eura a mi uopće ne osjećamo da Vlada ima nešto protiv nas.
Ovo je ispravak netočnog navoda u kojem se tvrdnja na tvrdnju. Međutim, u najširem smislu ispravak je netočnog navoda ako zastupnik kaže netočno je to što ste rekli a točno je ovo što ja govorim, bez obzira koja je argumentacija. Idemo dalje. U ime kluba HSLS-a i HSU-a gospodin zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine mandataru, kandidati za potpredsjednike, ministri, gospođe i gospodo, kolegice i kolege. Konstitucija Vlade je obično u europskim parlamentarnim demokratskim državama svečani čin bez obzira na sve političke bitke, na uzavrele strasti, na međusobne svađe, politička nadmetanja, podmetanja, razmetanja, konstitucija Vlade je najčešće ili gotovo uvijek svečani čin jer je riječ o konstituirajućem aktu ali i ujedno legitimacijskom aktu. Time parlament, parlamentarna većina pa i građani koji su izabrali sve nas zapravo legitimiraju određeni poredak i taj legitimacijski čin je zapravo način na koji se politička volja pretoči u određene matematičke kvantitativne omjere. No, kad je stvarnost previše ceremonijalna pa možemo čak reći i cirkuska u čemu nažalost često i mi sudjelujemo, onda zapravo se ceremonije i svečani činovi najčešće banaliziraju ili se nastoje evo ovako otprilike svađama, ispravcima, ispravcima ispravaka, ispravcima ispravkovih ispravaka i različitim drugim metodama zapravo svesti na nešto banalno, na nešto svakidašnje, na nešto sasvim obično. Ja vas molim radi dostojanstva prije svega sviju nas, radi svih onih građana koji su izašli na izbore i nekome poklonili svoje povjerenje, radi ovih ljudi koji sjede ovdje i koji čekaju da budu izabrani i koji već koliko sutra možete početi ako želite kritizirati obavimo to ipak u atmosferi međusobne snošljivosti i shvatimo da taj svečani konstituirajući čin je ujedno i legitimacijski čin. Sve se u Hrvatskoj doista događa u nečemu što možemo nazvati i što sam ja rekao da bi trebali proglasiti socijalnim patentom, postizbornom kampanjom. Sve države imaju prije izbornu kampanju, i mi smo imali, ali je doista nevjerojatno da u Hrvatskoj traje ova bjesomučna postizborna kampanja pa se onda ne priznaju rezultati izbora, pa se onda interpretiraju rezultati izbora, pa se onda zbrajaju glasovi sviju, pa se onda pokušava na neki način dokazati da je imala ljevica prednosti ili da je imala više glasova. Gospođe i gospodo, matematika je neumoljiva. Prestanimo se baviti metamatikom, prestanimo pokušavati na meta jezični način zapravo interpretirati ono što su vrlo egzaktni kvantitativni pokazatelji, parlamentarna većina je jučer oformljena i danas je doista stvar na tome da izaberemo Vladu. Bilo je ovdje govora o razlici pretpovijesti mase i civilizacije. Nekako čovječanstvo napreduje, kaže Kant, odgajajući samo sebe. Pa vjerujem onda da i hrvatska demokracija napreduje, neću reći kao Kajin idemo dalje ali napreduje polako, postupno na taj način da i mi odgajamo sami sebe i sigurno je da jedna od faza, jedan od koraka u tome u samom odgoju jest i ovo što radimo danas i ono što smo radili mjesec dana. Ma koliko se to nekome sviđalo i ma kako danas o tome govorili a moram reći da i oni u politici a još više oni koji nisu izdržali pa su pokazali pravo lice su nas proglašavali i ucjenjivačima i zaplotnjacima, i ljudima koji postavljaju ultimatume, i političkim liliputancima i gubitnicima, i političkim mrtvacima i ne znam kako sve ne pogrdno. Međutim, mi smo upravo radili ono što razlikuje političku demokraciju od onih drugih oblika vladavine. Konačno smo sklopili, konačno smo donijeli, konačno smo pregovarali i zaključili jedan pravi programski koalicijski sporazum. Gospođe i gospodo, može vam se to sviđati ili ne mora, međutim sve koalicijske europske Vlade počivaju na jasnom programskom koalicijskom sporazumu upravo ovakvom kakav je i naš. Već koliko sutra, ponavljam, kritizirajte. Međutim, činjenica jest da je to bilo potrebno konačno jednom u Hrvatskoj napraviti jer "verba volant, scripta manent", dakle riječi se raspršuju u politički dim katkada ili najčešće. Međutim, ostaje ono što je zapisano. Mi smo u ovome sporazumu konačno, koalicijskom programskom sporazumu naveli što će se raditi u četiri godine programski i terminski. Možda nismo sve unijeli, možda će oporba reći da nisu njihova očekivanja ispunjena, međutim to je ono o čemu ćete zapravo moći pratiti i nadzirati što su koalicijske stranke u Vladi obećale ili same sebi nametnule kao teme i kao program, što su zapravo izvršile. U tom smislu mislim da koalicijski sporazum koji je pretočen i u temeljni dokument djelovanja Vlade je strateški i opći, dakle on zagovara donošenje određenih strategija kojih je inače u Hrvatskoj da ne bih obmanjivao građane bilo i previše. Mi smo majstori za strategije. Imamo u ovih 8 godina koliko ja pratim djelovanje Sabora, imamo strategiju gotovo od lokomotive do svemira. Međutim jako, jako, jako ili gotovo ništa od toga nismo pretočili u stvarnost. A znate da se život najčešće opire prevelikom administriranju pogotovo to možemo mi osvjedočiti kao liberali. Život ne dopušta previše normiranja i previše posebnih strategija ali u tom smislu i ovaj dokument ima svoju stratešku općenitost ali ima i operativne partikularne točke. Operativne, taksativno navedene. U tom smislu ovaj dokument jest opširan i sadržajan ali s druge strane otvara dovoljno mogućnosti da u operativnom djelovanju rekao bih u svakodnevnoj hektici rada Vlade se stvari zapravo na neki način svode na mjere i poteze koje će Vlada morati svakodnevno donositi. Jednako tako ovaj dokument će zapravo taksativno navesti i opće i nacionalne interese hrvatskih građana ali će također navesti i sasvim egzistencijalne interese hrvatskih građana. Reći ću vam recimo da je ovo prvi dokument kojega ja pamtim koji zagovara to i koji jasno navodi da u 4 godine treba zaštititi sve putne, putne željezničke prijelaze. Reći će netko to je banalno za dokument. A ja vam kažem da je to od velike egzistencijalne važnosti za hrvatske građane. Pa smo konačno došli do toga da više ne raspravljamo samo o EU, o Haagu, o strateškim dokumentima nego da konačno počnemo i u programe uvoditi ovakve stvari. Reći ću vam to kao gradonačelnik grada koji je zaštitio i sada zadnjega, zadnji prijelaz zaštićuje koliko je to važno za hrvatske građane. Prema tome svi oni koji već danas premda ga nisu pročitali do kraja ili možda prespavali ono što su pročitali govore o tome da je to samo popis dobrih želja, neka pogledaju koliko je takvih operativnih, rekao bih partikularnih, egzistencijalnih pitanja za hrvatske građane. Da ne spominjem najniže mirovine, da ne spominjem povećanje osnovice za socijalna davanja i tako dalje. Nema smisla govoriti o svemu podrobno. Možete to i pročitati. Ono što je sigurno dobro, ono što smo nekako konsenzualno prihvatili u predizbornoj kampanji ma kako ćemo to provesti. Neki će reći da imaju bolje mjere, neki će naravno tvrditi da znaju više, jest činjenica da je po prvi put navedeno da će obrazovanje rasti po stopi od 10 do 15%. Ja se nadam poznavajući evo dosadašnjega ministra gospodina Primorca, njegovu zauzetost za obrazovanje da će to biti 15%. Ja vas to molim. Hrvatska ima samo tri razvojne šanse. Prva je obrazovanje. Druga je obrazovanje. I treća je obrazovanje. I sve ovo o čemu smo govorili na što je dobro upućivao Damir Kajin, sve te silne mjere i gospodarske i energetske, poljoprivredne neće zapravo donijeti ništa ako prije svega ne uložimo u obrazovanje pa je dobro recimo evo da se u poglavlju o poljoprivredi prvi put spominje obrazovanje poljoprivrednika, cijeloživotno obrazovanje jer dobro znate da poljoprivrednici koji neće imati certifikate neće moći koristiti SAPARD ili neće se moći javljati za SAPARD programe. Samo jedan detalj opet pojedinačan. Prema tome idemo svi zajedno se složiti da obrazovanje postane doista temeljna vrijednost ovog društva. Upravo ono o čemu smo možda mi ponajviše u HSLS-u govorili u kampanji. Jednako je tako dobro da se konačno spominje i prehrambena i prerađivačka industrija. Gospodo slažem se s Damirom opet. Previše smo ulagali samo u brodogradnju. Od svih vertikalnih potpora koje je gutalo hrvatsko društvo gotovo ili preko 90% su progutala brodogradilišta, a radnice, većinom radnice 90% u Varteksu, MTČ-u, u Karlovcu ili negdje drugdje. Ili one u kožarskoj industriji. Ili oni u drvnoj industriji zapravo od poticaja nisu vidjeli ništa. Prema tome dobro je da smo naveli da 700 milijuna kuna se misli uložiti u tekstilnu industriju. Da se misli uložiti u kožarsku industriju, u drvnu industriju. Naravno horizontalnim potporama. Naravno mogućnošću da se sektorski poveže obrazovanje i gospodarstvo. Da se uloži više u istraživačke programe. To je ono što mislim da je u ovom gospodarskom programu i što možemo razaznati kao ipak napredak barem što se tiče ovih strateških dokumenata u odnosu na prije. I ono što bih za kraj htio reći kao mali kuriozitet izbori naravno pokazuju određenu političku kartografiju Hrvatske. HDZ je većinom dobio glasove ili najviše glasova dobio na jugu. SDP nešto više u središnjoj Hrvatskoj. HSS i HSLS isto u sjevernoj i središnjoj Hrvatskoj. Dobro je i čestitam premijeru što u Vladi ima dosta osoba ili će biti onih koji žive upravo u sjevernoj i središnjoj Hrvatskoj. Pa čak bismo mogli u šali reći kad uzmemo Vladu i Sabor da imamo dva Koprivničanca, Podravca, 3 Bjelovarca. Da bi možda sjedište Vlade moglo biti negdje na pola putu u Virju. To je sigurno dobro. Dobro je dakle da ta politička kartografija bude na neki način evo pretočena i u ovu kartografiju, teritorijalnu kartografiju, u političku kartografiju da svi krajevi Hrvatske budu zastupljeni u hrvatskoj Vladi da nam se ne dogodi da se rezultati izbora čitaju kao nekakva teritorijalna konfederalna težnja nego da zapravo pokažu kako su svi krajevi Hrvatske jedinstveni u namjeri da se Hrvatska razvije kao demokratsko društvo, kao društvo blagostanja. Mi naravno kao HSLS podržavamo i doista nam je drago da će i naša predsjednica biti potpredsjednica Vlade za unutarnju politiku. Mislim da od ponedjeljka treba razmišljati i o energetici i o valu poskupljenja ali i o antikorupcijskim programima, o svemu onome što čini jednu efikasnu, unutarnju politiku i efikasnu javnu upravu.
Hvala lijepa. Obavještavam vas da je u 11 sati i 13 minuta prošlo vrijeme za prijavu za raspravu od 10 minuta. I obavještavam vas također da se prijavilo još 5 klubova i 33 zastupnika za raspravu. To naravno govorim sa nadom da bi možda netko ako bude htio i odustao od rasprave. Idemo dalje. U ime Kluba HNS-a gospođa zastupnica Vesna Pusić, izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine mandataru i budući članovi Vlade, kolegice i kolege. Drago mi je da imam priliku govoriti pred Saborom u novom sazivu i nekako bi prije nego što počnem o ovoj temi, htjela reći da se kroz godine Parlament ipak razvija. Ovo će biti početak mandata jedne Vlade, ali će biti i početak našeg mandata i mislim da bi bilo dobro, korisno i važno da pokušamo funkcionirati kao Parlament a ne kao nogometni stadion, da funkcioniramo slušajući jedni druge, raspravljajući najžešće sa najžešćim argumentima, ali ne sa navijačkim strastima, ne pokušavajući zaglušiti jedni druge jer će to sniziti dignitet svakog od nas, a i dignitet ove institucije koja koliko god ju cijenili ili prezirali je jedina prava brana u svakoj državi od diktature. Prema tome cijeneći ovaj Parlament i sve ljude u njemu, raspravljajući kako god žestoko hoćete, ali istovremeno razumijevajući što je ta institucija, čuvamo nešto zbog čega smo prvenstveno ovdje izabrani, a zbog čega smo pretpostavljam svi mi skupa originalno htjeli ući u politiku. Da se sada vratim na program Vlade koji je ovdje pred nama i koji je naša glavna tema i trebao bi biti glavna tema jutros. Imam jednu organizacijsku, tehničku primjedbu koja mislim da nije nevažna i koju treba izbjegavati da se to dogodi u budućnosti, a to je da je taj program Vlade na klupe došao jutros. Druga je stvar što su svi pretpostavili da je taj program Vlade i koalicijski sporazum koji već neko vrijeme stoji na Internetu, ali program Vlade ne mogu članovi Parlamenta dobiti pet minuta prije nego što o njemu trebaju raspravljati, jer to je jedan od operativno najvažnijih dokumenata o kojem se u ovom Parlamentu raspravlja, prema tome ja se nadam da se takve stvari u Parlamentu neće više događati. Što se samog programa tiče, program je mješavina svega i svačega. Problem je što je vrlo neujednačen, razina općenitosti apsolutno se ne može odrediti. U programu se određuju takve stvari kao što je sudjelovanje Hrvatske u reformiranju Ujedinjenih nacija, pa do razine recimo određivanja visine koncesije nota bene 10% za korištenje geotermalne vode. Kolega Čehok je govorio kako su rampe važne. Naravno da su važne, ali program Vlade ne može biti da će Vlada biti Vlada, da će raditi ono što je u opisu dnevnih poslova, da će raditi niz stvari koje će biti tema recimo odluka sjednice Vlade. Program Vlade je što će ova Vlada uz ono što su joj redovni poslovi i obveze, raditi dodatno drukčiji sa nekom vizijom razvoja koji je cilj kuda će voditi zemlju u sljedeće četiri godine. U tom smislu ovaj program je kompilacija najrazličitijih stvari i podsjeća me na jedno upozorenje koje je naš profesor logike nama podcrtao kao primjer pogrešnog metodologije ili pogrešnog postupka rekavši da je recimo nemoguće podijeliti lisice na sive, smeđe i lukave, jer nešto u kriteriju za podjelu tu ne valja. Tako i ovdje nešto u kriteriju za određivanje tema koje su uključene u ovaj program, naprosto ne valja. Ciljevi su vrlo općeniti. Nema neke jasne vizije kuda će Hrvatska napraviti taj iskorak, taj novi korak od onoga što nismo do sada vidjeli ili što nismo do sada, o čemu nismo do sada odlučivali već u ovom Parlamentu, gdje će to Hrvatska drugačije funkcionirati, biti uspješnija osim što će završiti poslove koji su započeti pred osam godina prema Europskoj uniji i nešto kasnije prema NATO-u. Jedini konkretni cilj koji se da iščitati, je stopa rasta od 7% što nije previše ambiciozno i stopa, anketne nezaposlenosti od 7%. Ali osvrnut ću se na pojedina područja da ne govorim samo općenito nego na pojedina područja o kojima se u ovom programu Vlade govori. Ne mogu naravno na sva, ali na neka o kojima se najviše raspravljalo u javnosti i na kojima smo očekivali najviše inovacija i novih ideja. Jedna od njih je upravljanje državnom imovinom, posebni dio ovog programa. Sjećamo se svi, sjeća se i hrvatska javnost, koliko se nakon pokretanja afere "Maestro", koliko se govorilo o ukidanju Hrvatskog fonda za privatizaciju. Ta je odluka trebala biti donesena negdje ljetos, naime prošlo ljeto. Od toga ništa. Ovdje se o Hrvatskom fondu za privatizaciju govori dosta zabašureno i nejasno, u jednom dijelu on ostaje, u drugom dijelu se govori o tome da će ostati ali će biti oslabljen, a u trećem dijelu se govori da će se možda ukinuti. Dakle program Vlade što se Hrvatskog fonda za privatizaciju tiče je da će on možda ostati, možda biti oslabljen, a možda će se ukinuti. Klasifikacija imovine u ovom dijelu upravljanja državnom imovinom, predlaže se da se klasificira na perspektivnu i neperspektivnu državnu imovinu. Tko će to klasificirati? Na temelju kojih kriterija? To je očito ogromni prostor. Ne kažem da je to namjerno, ali upozoravam jer mislim da je sada vrijeme za upozoravanje. To je ogromni prostor za korupciju. Šta je perspektivna, šta je neperspektivna državna imovina. Jedini kriterij je šta je skupa, a šta je jeftina državna imovina. Postoji jasan kriterij, to je tržište, na njemu se može odrediti što je jeftino, što je skupo pa kroz to što je perspektivno i što nije perspektivna državna imovina, a ovakvo otvaranje prostora za korupciju vidjet će se ne samo odavde iz ove sabornice nego vjerujte mi vidi se i iz Bruxellesa. Imovina ili jedan dio imovine iz Hrvatskog fonda za privatizaciju predlaže se da se preseli u zatvorene investicijske fondove, u nekoliko zatvorenih investicijskih fondova, iz čega jedino što se može iščitati da će situacija biti prilično netransparentna i više nitko neće znati tko ima pregled nad državnom imovinom. Upravo obrnuto od onog na što smo upozoravali i što smo govorili u proteklom razdoblju, a to je da treba na neki način omogućiti i uvid, jedinstveni uvid u sve s čim država raspolaže i naravno koristiti tržište kao kriterij vrednovanja. Regionalni razvoj je fiskalna decentralizacija, nešto od čega smo najviše očekivali, o čemu se najviše govorilo. Fiskalne decentralizacije, da skratim, nema. Govori se o tome da će se više sredstava spuštati sa državne razine na razinu općina, gradova i županija, ali ne govori se o tome da će se decentralizirati izvorni direktni prihodi jedinica lokalne i regionalne samouprave. O tome nema ni spomena. Govori se samo o tome da će država na temelju različitih kriterija, oni se također kroz ovaj program mijenjaju skupiti sve te novce, i onda će nešto od toga, a do izborne godine 2011. 20% spustiti na razinu jedinica lokalne i regionalne samouprave po nekom svom vlastitom nahođenju, gledajući kome da, kome ne, upotrebljavajući ovdje sam ja pobrojila barem četiri različite vrste kriterija koji omogućavaju da se u svakoj situaciji primijeni drugi kriterij i opravda spuštanje ili nespuštanje novca na lokalnu i regionalnu razinu nekim drugim kriterijem. Jedina prava decentralizacija sredstava koja onda naravno omogućava i decentralizaciju ovlasti je decentralizacija izvornih prihoda, dakle da se veći dio izvornih prihoda jedinicama lokalne i regionalne samouprave omogući da ostane tamo. To je jedini mogući način. Sve ostalo je opet ovisnost lokalne samouprave i regionalne o centralnoj vlasti i o državi. Prema tome, od velikih razgovora o decentralizaciji, o preraspodjeli sredstava, o regionalnom razvoju, ovdje u programu nema apsolutno ništa, nego se samo državi omogućava da s većom količinom novca posluje tamo gdje hoće povoljno, tamo gdje neće neda ništa sa jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Spomenula sam više kriterija, da ne gubim sada vrijeme na to, ali recimo u jednom slučaju se govori da se neka sredstva koja se spuštaju na lokalnu razinu neće moći upotrebljavati za plaće, na drugim mjestima se govori da se neće gledati na vrste troškova. To ilustrira da će zapravo se za svaku općinu, grad ili županiju će država odlučiti dali da ili ne. Ekologija i zaštita okoliša. Tu je prostor, kolegice i kolege za ZERP. U ovom području. Ne spominje se jednom riječju. Ekologija, zaštita okoliša jeste prostor za ZERP. Upozoravam, ZERP nisu samo ribe, ZERP je i ekologija. Kartu Mediterana pogledajte, stupanj zagađenosti Mediterana, što se Jadrana tiče samo jedna uska, žuta crta uz hrvatsku obalu zbog morske struje, sve ostalo je crno u Jadranu što se zagađenosti tiče. To je područje na kojem treba početi raditi odmah. Oko riba se treba dogovarati, vidjet šta se može napraviti, ali na ekologiju nitko nema primjedbi, ali nitko ju nije niti uvrstio, zaštitu Jadrana kao sastavni dio ZERP-a u ovaj program Vlade u neke projekte koje trebamo raditi na zaštiti okoliša zajedno sa susjedima, dakle zajedno sa Talijanima, zajedno sa Slovencima, vjerojatno zajedno i sa drugim zemljama koje izlaze na Jadran. Tu ZERP-a nema. Ništa se ne govori o završetku izgradnje države koji je također pred nama, o nekim temama koje su spominjane, pitanje rješavanja izbornog zakona, koji nije samo izborni zakon, nego završavanje institucionalne izgradnje države, pravo glasa manjina, dvostruko pravo glasa manjina. Ništa. Ne govori se ništa o reguliranju glasanja dijaspore koji smo sada vidjeli da je prostor za neviđenu manipulaciju. Pravosuđe. Pravosuđe, ne govori se apsolutno ništa, jedino što o pravosuđu ovdje piše je bolje da je dobro, nego da je loše, da skratim ono što je rečeno. Nikakvih programa što će se raditi u pravosuđu, pravosuđe nam visi za vratom i kao prepreka za nastavak pregovora, odnosno za uspješne pregovore sa Europskom unijom. I konačno, da preskočim jedan veliki dio, jer očito sam ovdje puno više stvari zapisala nego što ima vremena. Vi se sjećate predizbornog razdoblja, sjećate se razdoblja kampanje. Jedan od … [[Govornica se ne razumije.]] motiva, jedan od glavnih stvari je bilo obrazovanje, obrazovanje kao strategija razvoja Hrvatske, kao temelj strategija razvoja Hrvatske. Obrazovanje, kolegice i kolege, iz ovog programa je nestalo. Obrazovanja ima tankih dvije i pol stranice, ono nije nikakva strategija razvoja, spominje se. Evo recimo, mi imamo problem, tisuće problema, ali jedno od njih je provedba Bologne. Ništa o glavnim preprekama koje stoje na tom putu, ništa o činjenici da nemamo dovoljno studenata tehničkih i prirodnih znanosti. Spominje se samo kao dvije točke da će se posebno učiti hrvatski jezik. Ja to pozdravljam jer zaista znam da ima jako puno ljudi koji se ne znaju ni u pisanoj riječi, ni u izgovorenoj njime baš naročito dobro služiti, ali to ne može biti temelj naše obrazovne politike. Obrazovanje, kolegice i kolege, kao strategija razvoja u Hrvatskoj, mi u ove četiri godine nećemo vidjeti niti iz daljine ako će se Vlada pridržavati ovog programa. Iz tog razloga HNS neće podržati ovu Vladu, niti program ove Vlade, smatrajući da on nije u skladu niti s onim što je predizborno govoreno, a niti naravno sa prioritetima koje mi smatramo da Hrvatska treba slijediti. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Imamo ispravak netočnog navoda. Prvo je gospodin Ivan Čehok. Izvolite.
Gospodine predsjedniče! Kolegica Pusić je rekla da sam ja naveo kako se spominju rampe, ali da ona misli da ne bi trebalo spominjati svakodnevne dnevne poteze Vlade. Ja bih htio reći da to nije dnevni potez gospodo. U Hrvatskoj imate preko 6 tisuća čini mi se prijelaza. Od toga je samo tisuću zaštićeno. To je program. Ja sam uvjeren i ispričavam se već danas građanima, mi to nećemo uspjeti u četiri godine napraviti. To nije samo kratkoročni, ne samo da nije dnevni, nije ni kratkoročni. To je dugoročni projekt. I zato je dobro da stoji. Drugo. Rekao bih kolegici Pusić s obzirom da sam jedan od autora ovoga programa da je krivo shvatila decentralizaciju. Država danas ima zbrini prolazni račun. To je protočni račun. Nisu to sredstva Šukera ili Vlade. To je protočni račun. A mi želimo da se ne vraća više 9% na jedinice lokalne samouprave s tog protočnog, je li tako … [[Govornik se ne razumije.]] , nego da se vraća 20% sredstava. Pa prema tome je to naravno decentralizacija sredstava. I treće želim reći da je namjerno ovo poglavlje o obrazovanju kratko ali jezgrovito…
Hvala. Kolega Čehok! Prošlo je debelo vrijeme.
Pa znam, ali moram ispraviti netočne navode.
To je klasična replika…
Tri su netočna navoda.
Ne, ne. To je klasična replika što vi govorite.
Nije.
Je.
Jer netočan navod da se o obrazovanju ne govori nego dapače u svim mogućim poglavljima i u poljoprivredi i u gospodarstvu, u svim poglavljima imate obrazovanje.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče! Gospođa zastupnica Vesna Pusić rekla je da nitko nije uvrstio u ovaj program zaštitu Jadrana kao sastavnicu ekološkog programa, naravno govoreći o kontekstu ZERP-a. Ispravljam netočan navod jer na stranici 32. jasno stoji da treba nastaviti i osnažiti međunarodne aktivnosti na proglašenju Jadrana posebno osjetljivim područjem a u preambuli također stoji da treba vrednovati relativno dobro očuvan okoliš u Hrvatskoj kao našu razvojnu šansu. Obzirom da je Jadran najčišće more na Mediteranu i da je Hrvatska četvrta u svijetu po biološkoj raznolikosti naravno da o tom aspektu treba voditi računa i da je on sastavni dio ovog programa. Kada je riječ o ZERP-u mogu reći da naravno to nije pitanje samo riba i ribarstva već gospodarenja sa 25 tisuća četvornih kilometara našeg teritorija, ali isto tako i zaštite biološke raznolikosti i kompletne ekologije mora jer je to sastavni dio zakona koji je ovaj Hrvatski sabor donio. A mogu reći sa zadovoljstvom da po prvi put imamo Ministarstvo poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja tako da vjerujem i u tom segmentu ćemo dati doprinos zaštiti Jadrana u ekološkom smislu.
Hvala lijepa. Imamo još jedan ispravak, gospodin Ivan Bagarić. Izvolite1
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. U skladu sa nelogikom podjele lisica na žute, smeđe i lukave i vašim izlaganjem ima nekoliko nelogičnosti. Jedno od njih je kolegica ispravila. Ja bi drugo koje se odnosi na obrazovanje, jer je jasno zacrtano što ova Vlada čini odnosno što čini i što namjerava činiti i što je činila u kontinuitetu jer je ovo Vlada koja radi u kontinuitetu. A osobito je nelogično i netočno, netočno … [[Govornik se ne razumije.]] tvrdnja kad ste kazali da je prostor u dijaspori prostor za neviđenu manipulaciju. To apsolutno odbacujem radi hrvatske javnosti, jer upravo na ovim izborima se pokazalo kako nije bilo zlouporabe niti jednog jeditoga glasačkoga glasa, niti jednoga glasača. Dapače bilo je nepotpunih biračkih spiskova i nisu svi glasovali koji su na to imali pravo. Prema tome molim da se ti popisi… … [[Upadica se ne čuje.]] Tako je, nije glasovalo. Upravo stoga da se ti popisi obnove, da se revidiraju kako bi zapravo svi drugi imali pravo glasovanja. Hvala Bogu da nije bilo zlouporabe kao što su neki htjeli to prikazati. Hvala lijepo.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je klub SDSS-a i gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite!
Gospodine predsjedniče Sabora, gospodine predsjedniče Vlade! Dozvolite da u ime kluba SDSS-a, vama gospodine predsjedniče Vlade i članovima vaše izabrane Vlade čestitamo na izboru. Također mi dozvolite kolegice i kolege da kažem nekoliko riječi o tome kako Samostalna demokratska srpska stranka razumije svoje sudjelovanje u ovoj Vladi, njezinu podršku i svoju ulogu u Hrvatskom saboru. Mi iz SDSS-a politiku razumijemo kao umijeće mogućega. Specifičnije umijeće na ono što je do jučer bilo nemoguće već danas postane moguće. Mi smo se na nizu elemenata osvjedočili da je takva politika moguća. Da je moguće da ono što je do jučer izgledalo gotovo nemoguće u pogledu međuetničkih odnosa danas postane moguće. Da ono što je do jučer izgledalo gotovo nemoguće u pogledu povratka i ostvarivanja prava na područjima povratka postane moguće. Ali naravno ne bismo htjeli stati samo na tome. Ne bismo se samo htjeli ograničiti na to jer time bismo i sebi i svojoj obavezi kao parlamentarnoj hrvatskoj stranci suzili prostor za djelovanje i za razumijevanje politike. Mi iz SDSS-a u ovom mandatu Sabora, u ovoj sabornici i u ovoj Vladi ćemo se rukovoditi sa sljedeća tri principa: principom solidarnosti unutar Hrvatske kao države, jer očito je da te solidarnosti nema dovoljno. Ni između Zagreba i drugih hrvatskih krajeva ni između Istre i drugih hrvatskih regija ni između turistički razvijenih i privredno gotovo devastiranih krajeva te solidarnosti nema. A pogotovo nema osjećaja dovoljno razvijenoga osjećaja vrednosti kulture solidarnosti u tom pogledu. Posebno od nas koji govorimo jezikom politike. Drugu stvar koju bismo htjeli jeste socijalna osjetljivost. Osjetljivost za ljude koji u ovim brzim, nekontroliranim ponekad divljim elementima tranzicije nisu uspjeli, nisu ni mogli uspjeti, nisu ni imali šanse da uspiju. A mi bismo gospođe i gospodo trebali promovirati barem osjećaj za socijalnu pravdu ali ne samo to kada je u pitanju SDSS nego i razviti mehanizme koji će biti djelatni da taj osjećaj može biti vidljiv i da može biti prisutan, i da ga ljudi mogu osjetiti. Na kraju, drugi princip koji će SDSS u ovom Saboru i Vladi koju podržava i u koju je ušao sa punom sviješću o važenju toga ulaska se rukovoditi princip građanske, međuljudske i međuetničke tolerancije. Mi ne samo da smo prošli iskustvo gorkoga rata nego još uvijek osjećamo iskustvo teških historijskih podjela zbog različitih političkih orijentacija. Mi iz SDSS-a nemamo mnogo snage da utječemo kako će ova tri za nas važna orijentirna usmjeravajuća principa djelovati ali učinit ćemo sve da naša snaga bude veća nego što su naše mogućnosti, da budu djelatni živi mehanizmi rada u ovom Saboru a istovremeno da budu jasno vidljivi i prisutni u djelovanju Vlade koju podržavamo i u kojoj sudjelujemo. Postoji nekoliko elemenata, gospodine predsjedniče Sabora i gospodine predsjedniče Vlade, kolegice i kolege na koje bih u vezi sa programom Vlade u ime kluba SDSS-a htio upozoriti. Područja od posebne državne skrbi za ljude koji su se tamo vratili, naselili i koji će tamo htjeti živjeti, i koji će se tamo još vraćati i naseljavati moraju biti područja za koje će država razviti posebne programe, posebnu politiku koja više neće biti samo politika socijalne, koja neće biti samo politika karitativnog karaktera nego će biti politika razvojna i dovoljno kvalitetno socijalna. Mi želimo i u programu ove Vlade će taj korak biti napravljen, da se upravo sa aspekta obnove, sa aspekta humanitarne i karitativne pomoći prijeđe na ovu posebno bitnu, važnu, razvojnu i socijalnu dimenziju za sva ta područja jer svakoj toj ženi i svakom tom muškarcu, svakom tom djetetu koje živi na tom području mi iz Zagreba ne možemo zamisliti koju razliku, koje kušnje i koje brige oni mogu imati s obzirom na uvjete u kojima žive. I iz tog razloga ćemo se mi založiti maksimalno da ta područja neovisno o etničkoj pripadnosti, neovisno o tome tko sačinjava lokalnu većinu budu u fokusu, posebnom fokusu ove Vlade. Također, mi želimo to je neka vrsta našeg ideala da u svakom dijelu Hrvatske svaki njezin čovjek ima podjednake uvjete za život. To nije moguće postići niti samo onim što smo čuli od ljudi koji su govorili kao dio vladajuće koalicije niti od ljudi koji su ovoga trenutka u poziciji. To doista mora biti sveobuhvatan posao. Bez infrastrukture koja će sve krajeve povezati kako valja, koja će svim ljudima omogućiti da imaju kvalitetnu infrastrukturu od struje, vode, cesta, plina, kanalizacije do socijalne infrastrukture kao što su dječji vrtići, ambulante, autobusne stanice, autobusne i druge veze, mi nećemo moći govoriti o razvoju i o izjednačavanju svih hrvatskih krajeva. A s druge strane, jednako tako bez urgentnoga jačanja proračuna jedinica lokalne samouprave tamo gdje to treba jačati i posebnim mjerama mi također nećemo moći govoriti o izjednačavanju i stvaranju uvjeta za sve ljude. A naravno da onda bez posebnih razvojnih programa i bez doista efikasne razvojne politike i mehanizama koji će joj biti u funkciji to također neće biti moguće. Mi iz SDSS-a dok smo pregovarali sa mandatarom smo htjeli da postoji Ministarstvo regionalnog i ruralnog razvoja. Dobili smo novo ministarstvo da smo mogli utjecati da možda bude drugačije organizirano možda bismo bili sretniji, ali i ovako smo sretni. Ono što mi mislimo da u tom pogledu treba napraviti jeste naravno još snažnije koordiniranje rada cijeloga niza ministarstava o kojima će ovisiti ta politika regionalnog razvoja. Od Ministarstva obrazovanja pa do naravno Ministarstva poljoprivrede i ruralnoga razvoja, i dakako ministarstva koje vodi ministar Kalmeta. Mi mislimo također da politika zapošljavanja, politika prava radnika mora biti u ozbiljnom i visokom fokusu ove Vlade. Usklađivanje našega Zakona o radu sa Europskom poveljom mora biti također jedan od prioriteta ne samo zbog pregovaračkog zahtjeva nego i zbog činjenice da se radnici u ovoj zemlji moraju osjećati sigurnima i da se moraju osjećati zaštićenima. Također mislimo da politika i program zapošljavanja ove Vlade mora imati na raspolaganju jake mehanizme, osim pojačanih sredstava za politiku zapošljavanja mora se osnažiti i Hrvatski zavod za zapošljavanje. Mora zaista postati u pravom smislu te riječi agencija tržišta rada koja će biti u stanju osiguravati potrebnu dinamiku toga tržišta i omogućiti ljudima veće šanse i veće izglede na zapošljavanje. Zato zagovaramo i uvjereni smo da ćemo imati međuresornu koordinaciju koja će na tom segmentu postići potrebne rezultate. Što se tiče reforme pravosuđa sasvim je sigurno da mnogo stvari treba promijeniti, od toga koje sudovima daje i sucima daje takve pozicije da Ministarstvo pravosuđa i ministar pravosuđa ima silna ograničenja da bi proveo ozbiljnu reformu pa do toga da samo Ministarstvo pravosuđa treba biti ustrojeno na takav način da može biti efikasnije ako je potrebno i većim brojem državnih tajnika, ako je potrebno i efikasnijim vođenjem uprava koje unutar njega postoje. Jednako vrijedi naravno i za Središnji državni ured za državnu upravu koji kao što kolegica Pusić s pravom kaže treba osigurati reformu izbornog zakonodavstva ali ona jeste sadržana u programu, onom ove Vlade. U segmentima u kojima smo mi kao stranka mogli o tome pregovarati, u segmentima u kojima smo mogli zagovarati reformu i kad je u pitanju manjinsko zakonodavstvo, manjinski izvori ali imajući na umu i širi aspekt reforme izbornog zakonodavstva koje će vjerojatno uključiti i reformu zakonodavstva koje se tiče izbora dijaspore. To su osjetljiva politička pitanja ali mi se nismo libili da se upustimo u raspravu o njima i da upravo tako kako treba osjetljivo i pristupimo i sa senzibilitetom pristupimo tome. Što se tiče obrazovanja i kulture mi mislimo da doista treba u Hrvatskoj reformirati neke elemente našeg obrazovnog sustava da nemamo podjele među nama. Ni po političkoj ni međuetničkoj osnovi. I založit ćemo se da se izvrši reforma u kojoj će svi građani, sva djeca biti uključena u to i da posebna prava koja će pripadnici manjina ostvarivati neće biti po osnovi ukupne isključenosti nego kao dodatak onome što ne može biti u općem i nacionalnom programu. Isto vrijedi i za obnovu onih kulturnih vrijednosti i spomeničkih vrijednosti koji su neizostavan, važan dio naše tradicije bilo da je riječ o dalekoj prošlosti, bilo da je riječ o prošlosti 20. stoljeća. Mnogo toga je ili bilo zapušteno, mnogo toga je ili bilo uništeno. Mi želimo sa ovom Vladom da ta važna obilježja, ta važna baština postanu sastavni dio našega identiteta i naših kulturnih vrijednosti i vjerujemo da ćemo to u ove 4 godine uraditi. Što se tiče politike prema susjedima mi želimo naravno i sa našim južnim susjedima razvijati takve odnose da budu na obostranu korist, a pripadnici nacionalnih manjina da budu u funkciji stvaranja uzajamnog povjerenja, unapređivanja manjinske politike u regiji i naravno stvaranja pretpostavki za afirmaciju drugih politika pored nje. Na kraju gospodine predsjedniče, gospodine predsjedniče Vlade SDSS i ja kao dio ovoga Kluba će učiniti sve da ovaj Sabor i ova sabornica budu mjesto najozbiljnijih mogućih rasprava. Kad je to potrebno kritičkih, kad je to potrebno analitičkih. Onako kako to dolikuje habitusu svakoga od nas. To ovaj Sabor treba. Moje iskustvo u proteklom mandatu govori da je to moguće. Moje iskustvo u proteklom sazivu govori da je to najbolje što mi zastupnici možemo dati svome narodu koji nas je birao i ovom Visokom domu koji je njegovo najviše predstavničko tijelo. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sada je tražio riječ mandatar gospodin doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pozdravljam raspravu uvaženog zastupnika doktora Pupovca i nešto bih pridodao ovdje. Naime mi smo već u proteklom mandatu surađivali jako dobro ne samo sa SDSS-om i predstavnicima srpske nacionalne manjine nego sa predstavnicima svih manjina i ja sam to i istakao da smo nastavili i u ovom programu, u ovom mandatu i da ćemo nastaviti na dobrobit svih hrvatskih građana. Ali ono što posebno želim istaknuti i zahvaliti predstavnicima manjina koji su ovdje jest da smo dogovorili da u svakom od sporazuma stoji da ćemo zajednički brinuti i o Hrvatima u Srbiji, o Hrvatima u Italiji, hrvatskoj nacionalnoj manjini u Italiji. Posebno kad je riječ o Srbiji da ćemo inzistirati. To je program Vlade. Ja zahvaljujem na potpori koju ste iskazali kao i koalicijski partner u Vladi da i Hrvati u Srbiji dobiju pravo glasa ne na listi stranaka nego kao manjinska zajednica da mogu istaknuti svog kandidata i da uđe u Skupštinu. Jednako tako i zahvaljujem predsjedniku, predstavniku talijanske manjine doktoru Radinu koji će zajedno s Vladom nastojati da hrvatska manjina u Italiji i dosegne u svojim pravima te standarde koje i mi imamo u Hrvatskoj odnosno koji su i u Europi prihvaćeni standardi ne naravno i nažalost od svih zemalja ali od većine. Jednako tako i za predstavnicu češke manjine gospođu Čuhnil mogu reći da smo se dogovorili da ćemo zajednički nastojati da u Češkoj hrvatska manjina koja je nažalost gotovo nestala da se to ne dopusti nego da se zajedničkim snagama radi na tome. Isto to i kad je riječ želim reći o bošnjačkoj manjini i predstavniku doktoru Tankoviću koji, kojemu i tu ćemo tražiti suglasnost s oporbom u iduće, ako dođe, a morat će doći do izmjene Ustava da se onda Bošnjaci i Slovenci vrate u preambulu hrvatskog Ustava. Kad je riječ o Slovencima mi ćemo to učiniti i pokazati primjer Sloveniji, ali istodobno tražiti od njih da Hrvati u Sloveniji dobiju taj status. Hrvati u Sloveniji nemaju status nacionalne manjine. Prema tome učinit ćemo prvi korak ali ćemo tražiti i inzistirati da Slovenija kao zemlja koja je članica Europske unije i NATO-a prizna i hrvatsku manjinu i druge manjine koje su u Sloveniji, a koje danas nemaju priznat status nacionalne manjine. Dakle želim reći da je ovo i korak dalje u odnosu na naš dosadašnji rad i dosadašnje, dosadašnju suradnju na kojoj zahvaljujem. Radujem se budućoj suradnji, ali na dobrobit Hrvata u drugim zemljama.
Hvala lijepa. Idemo dalje. U ime Kluba nacionalnih manjina gospodin zastupnik Furio Radin. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, gospodine mandataru, kolegice i kolege. Klub zastupnika nacionalnih manjina cijeni usmjerenost ove Vlade da štiti i razvija prava manjinskih nacionalnih zajednica u Hrvatskoj. Ona nije razvidna samo od riječi koje su danas upućene s ove govornice gospodine mandataru prilikom predstavljanja Vlade niti samo od suradnje koje smo imali u protekle 4 godine sa usponima i padovima, ali koja je trajala cijeli mandat što nije malo. Oni jasno proizlaze i od činjenice da su sporazumi koji su zastupnici manjina i SDSS sklopili sa mandatorom danas prvi put u povijesti Hrvatske sastavni dio programa Vlade. Nikad se to nije dogodilo do sada i mi pozdravljamo tu činjenicu. Oni su sastavni dio programa Vlade. To je činjenica koju moramo poštivati i koalicijski odnos od kojih bi mnogi mogli naučiti i u nas i u svijetu. Naravno pregovori koji su doveli do takvog rezultata nisu bili laki, ali bili su ravnopravni unatoč činjenici da je uvijek odnos u mandatima između zastupnika manjina prirodno, i stranke koju je predstavio i koju predstavlja mandatar u očitom nesrazmjeru. Dostojanstvo sudionika u pregovorima i preneseno na populacije koje predstavljamo, dostojanstvo nacionalnih manjina nikada nije dovedeno u pitanje, već afirmirano iz dana u dan što je od velike simboličke vrijednosti jer govori upravo o onome što je ovdje dobro naglasio Zoran Milanović, rekao sam Zoran Milanović možda ćete me slušat sada. O toleranciji i o suživotu i o solidarnosti govori gospodin Milanović, ali upravo takvi sporazumi koje smo imali, govore o tome. Nitko od nas nije naivan, znamo da naši glasovi vrijede i koštaju. Ipak želim reći da i u trenucima u kojima taj odnos više ovisi o razumu nego o srcu, opet upotrebljavam i parafraziram ono što je rečeno ovdje s ove govornice prije, oni su pokazali tendenciju da traju i to je jako bitno. Ljudi smo i zbog toga što imamo razum koji nam kaže da moramo prihvatiti razgovor da se kanimo ideologija koju uostalom više i nema, odnosno koje uostalom više gotovo da i ne postoje. Paradoksalno desni centar možda i zbog toga što ima jako izražen svoj nacionalni osjećaj i identitet, pokazuje i tolerantan prema onima koji imaju izražen svoj drugačiji manjinski nacionalni osjećaj i identitet. Nismo se naravno rukovodili s krilaticom "svi smo mi isti" jer ona nije nikada točna i uvijek je netko više isti od tebe nego sa sloganom "svi smo mi različiti" a ona je uvijek točna i ona se pokazala točnom i pokazala se dobrom osnovom za raspravu i za razgovor i za sporazume. Zato kolegice zastupnice i kolege zastupnici nikad naši koalicijski pregovori nisu ličili na političku trgovinu nikada, a kako bi moglo to i biti kada se radi o ljudskim pravima i pravima nacionalnih manjina. Zato mi pripadnici manjina od ispod 1,5% zahvalni smo i prema kolegi Pupovcu koji je znao sa velikom političkom mudrošću i odgovornošću odustati od vrlo visoke funkcije u Vladi, kako bi ovdje s nama u Saboru branio manjine, svoju manjinu i ostale manjine. Mi to cijenimo. Zastupnici nacionalnih manjina, nas petero je potpisalo dokument, sporazum zajednički osim onih pojedinačnih, koji definira nekoliko temeljnih problema koji su zajednički za sve manjinske zajednice u Hrvatskoj. Htio bih naglasiti činjenicu da prva točka govori o pozitivnoj diskriminaciji u glasovanju i htio bih to reći i gospođi Pusić, zahvaljujem joj se radi toga što je spomenula tzv. popularno nazvan dvostruki glas, ali međutim njega ima, nije da ga nema u ovom programu, Vladinom programu, jer ga ima u našim sporazumima koji su sastavni dio ovog programa. Čak on pretpostavlja jedan model o kojemu bi trebalo ozbiljno raspravljati u sljedeće dvije godine. Htio bih samo podcrtati tu činjenicu i evidentirati da postoji jedan rok kojeg smo zajednički postavili da ukinemo nešto što smatramo mi zastupnici nacionalnih manjina diskriminacijom jer izborom između dva ustavna prava pripadnici manjina ostaju uvijek uskraćeni za jedno. Također dvojezičnost, odnosno uporaba manjinskih jezika posebno u općinama koje imaju takav statut, ali i općenito, je nešto što predstavlja sam temelj društvenog života nacionalnih manjina i Ustavni zakon, a općenito i zakoni koji to pravo reguliraju, nisu niti izdaleka još primijenjeni, ostaje još jedno veliko područje primjene. O tome uostalom ne govori samo ovaj program Vlade u inačici naših sporazuma već i naputak Europske komisije govorim o posljednjem naputku. Inače klub Nacionalnih manjina je apsolutno usmjeren ka europskim i atlantskim integracijama upravo sa ovakvim redoslijedom, europskim i atlantskim i od ove Vlade očekuje da će nas uvesti u Europsku uniju i da će znati savladati prepreke i prije svega ispuniti zahtjeve koje europska asocijacija i Europska unija očekuju od nas. Na kraju bili bi sretni da je u predloženom programu Vlade u predstojećem mandatu područje ljudskih prava spomenuto više, a bilo bi zasigurno puno bolje da se to iznimno važno područje nalazi kao zasebno poglavlje u kojem bi se odredili temeljni prioriteti u zaštiti ljudskih prava kao što su na primjer daljnje unapređivanje prava osoba sa invaliditetom, ravnopravnost spolova, deinstitucionalizacija sustava socijalne skrbi, prava pacijenata, zaštite potrošača, jačanje civilnog društva, razvoj medija itd. Spomenuti su doduše obitelji mladih, ali moramo inzistirati na daljnjem jačanju sveukupnog sustava, ljudskih prava u Republici Hrvatskoj. Bili bi sretni također da ima više u ovom programu ima više govora o decentralizaciji političke moći i o regionalizaciji Hrvatske. Unatoč tome, upravo iz razloga koji sam izrekao prije, klub Nacionalnih manjina kao koalicijski partner ove Vlade, poduprijet će ovu Vladu. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. U ime kluba HSS-a, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici. Prije svega jer nisam imala priliku vam čestitati na izboru u Hrvatski sabor, pa priliku koristim sada i vjerujem da će Klub zastupnika HSS-a sa svim klubovima u ovom Domu imati korektnu suradnju. Prije svega danas mislim da je izuzetno važan dan, jer dobivamo novu hrvatsku Vladu i to neće biti hrvatska Vlada samo onih stranaka koje su ušle u nju, to će biti Vlada svih hrvatskih građana. Zato je interes vjerujem svih zastupnika koji se nalaze u ovom Domu, ali i onih koji gledaju raspravu, da ta Vlada u svakom slučaju bude bolja i uspješnija od onih prethodnih. Politika je onakva kakvi su ljudi koji ju čine i moje duboko uvjerenje da sa više dobrih ljudi u politici i politika može biti bolja. Mnogi su danas ovdje govorili da treba izuzeti emocionalne reakcije, da treba raspravljati razumski, ali kada god govorimo o ljudima, naravno da emocije ne mogu izostati. Jer politiku ne činimo samo mi koji se bavimo profesionalno ovim poslom. Politika je i politiku čine i naši građani, oni ljudi koji kad požele kupiti kruh nemaju za to dovoljno novca. I na nama je odgovornost da kroz najbojle moguće ljude pokušamo provesti najbolje moguće programe da bi ova država išla naprijed da bi naši građani imali bolji standard. Hrvatska seljačka stranka ovom koalicijskom suradnjom ne pokušava promijeniti temeljne parlamentarne odnose jer to ni ne bi bilo moguće, niti smo mi bili glavni presudni faktor u tome. No ono što mi želimo, mi želimo nametnuti teme, svoje teme kao odrednice zajedničkog programa koji će se provoditi u okviru ove koalicijske vlasti. Da bi mogli imati utjecaj na provođenje programa sasvim je logično da trebamo participirati i u izvršnoj vlasti. Sjećam se predizborne kampanje kad su mnogi komentirali zašto uopće HSS godinu i pol radi na programima kad ih neće imati prilike provoditi i smijali nam se iza leđa. Sjećam se anketa koje su izlazile u raznim medijima i koje su govorile o tome da HSS neće prijeći ni prag, pa da je rasprava o programima sasvim suvišna. HSS nije niti kroz predizbornu kampanju, ali ni tamo gdje obnašamo vlast, a svi znate da imamo vrlo jake regionalne i lokalne utvrde, nikada radio protiv svojih koalicijskih partnera, niti je radio na njihovom uništavanju. Želimo biti konstruktivan koalicijski partner i vjerujem da će vrijeme pokazati da upravo i takvi jesmo. Kad je riječ o našim programima, spomenut ću onaj koji je naš temeljni program, najvrjedniji program koji smo promovirali, na kojem smo dugo radili, koji smo obećali i koji ćemo izvršiti jer je to naravno uvjet i participacije ove vlasti. To je pitanje preporoda hrvatskog sela i opstanka hrvatskog sela. I meni je žao što mnogi ne razumiju o čemu je tu riječ, možda zato što to nisu pročitali ili ih to uopće ne zanima. No, mnogi koji danas sjede ovdje potekli su sa hrvatskog sela i mislim da ne bi smjeli zaboraviti od kojeg su se stola digli jer će se za taj stol jednog dana morati vratiti. Ono što HSS vidi kao ključne probleme u hrvatskoj poljoprivredi jest dakle propadanje hrvatskog sela jer je preko 100 hrvatskih sela, odnosno 180 konkretno ostalo prazno, preko 2 tisuće hrvatskih sela ima manje od 100 stanovnika, a 90% prostora Hrvatske je ustvari ruralni prostor, što znači da mi gubimo čuvare hrvatskog prostora, da gubimo čuvare našeg nacionalnog ruralnog prostora. Drugi problem koji HSS vidi u poljoprivrednoj politici jest raspolaganje poljoprivrednim zemljištem gdje nudimo potpuno jedan drugačiji koncept, jer smatramo da ukoliko želimo razvijati poljoprivrednu proizvodnju, obiteljska poljoprivredna gospodarstva moraju ući u posjed poljoprivrednog zemljišta. Ne može se više događati da po modelu povlaštene koncesije bogati se bogate, a oni sa jednom kravicom propadaju. I naposljetku treće što smatramo ogromnim problemom u hrvatskoj poljoprivredi jest prekomjeran uvoz poljoprivrednih proizvoda koji iz godine u godinu raste i prošle godine premašuje 2 milijarde dolara. Hrvatska seljačka stranka zbog toga je ponudila ovaj program i drago nam je da su koalicijski partneri ga i prihvatili, a ja vjerujem da ćete ga prihvatiti i vi jer taj program predstavlja očuvanje naših nacionalnih interesa. Zalažemo se da ljudi ostanu na selu, ali ne da ih vratimo u 19. stoljeće, već da hrvatsko selo uvedemo u 21. stoljeće. Da bi mladi ljudi ostali živjeti na hrvatskom selu treba im pružiti adekvatno obrazovanje, treba im pružiti adekvatnu zdravstvenu skrb, treba im osigurati da imaju vode, ceste, kanalizaciju, dakle da imaju jednake uvjete uvjetima onih koji žive u gradu i tu se može stvarati onda dodana vrijednost jer neki su rekli da ne vide kako će se to otvarati nova radna mjesta, premda je poznato jer mnogi od vas su i lokalni dužnosnici, pa surađujemo, jer ja sam nedavno bila zamjenica županice u Sisačko-moslavačkoj županiji, imamo potpisano niz sporazuma o međunarodnoj suradnji. Pa ako jedna Štajerska može kroz poljoprivredu na temelju jednog novootvorenog radnog mjesta u poljoprivredi otvoriti dodatno dva radna mjesta, ja ne vidim zašto to jedna Hrvatska također ne bi mogla. Ali tom procesu treba pristupiti na jedan potpuno drugačiji način, kroz brendiranje autohtonih seoskih proizvoda, jer nije dovoljno proizvesti samo svinju, treba znati od te svinje napraviti kulen, a onda taj kulen dobro unovčiti i dobro ga prodati. Loše je ako turistima koji dolaze u Hrvatsku nudimo uvezenu hranu. Zbog toga se Hrvatska seljačka stranka zalaže i to je sastavni dio ovog programa da se hrvatski seljački proizvod prodaje u hrvatskom turizmu, jer znamo da hrvatski turizam čini 20% BDP-a. Isto tako zalažemo se da se vrati isplata poticajima svima, svim obiteljskim gospodarstvima i da se oni isplaćuju na vrijeme. Ono što nas posebno zanima i zbog čega smo zadovoljni da je postalo sastavni dio ovog sporazuma jest da nema prodaje poljoprivrednog zemljišta strancima slijedećih 12 godina, ali i da nema rasprodaje prirodnih resursa, voda i šuma. Ono što mi već radimo tamo gdje obnašamo vlast jest da pokušavamo kroz neobrađene poljoprivredne površine stvarati dodanu vrijednost na način da ih stavimo u obradu, da zasijemo uljanu repicu i da proizvodimo obnovljive izvore energije. Evo vidimo ovdje i gospođu gradonačelnicu Ozlja gdje sa upravo provoizvođačem biodizela u Ozlju moja županija ostvarila iznimnu suradnju i gdje smo na neki način uspjeli otvoriti i nova radna mjesta, stvoriti gorivo na koje se danas voze građani Grada Zagreba, jer evo posljednjih 6 mjeseci autobus ZET-a voze na biodizel proizveden iz uljane repice iz Sisačko-moslavačke županije, a koji je proizveden u Ozlju. Znači treba stvarati pretpostavke za jedan drugačiji pristup razvoju ruralnog prostora, stvaranju dodatnog dohotka, stvaranju zapošljavanja i očuvanju onog sa čim se ponosimo, jer nije dovoljno se kleti u našu tradiciju, a onda pustiti da hrvatski jezik, kultura … [[Govornica se ne razumije.]] propada, a posebno hrvatsko selo koje je sačuvalo taj jezik, kulturu i nošnju. Bilo je spomena i o tome kao usput da mi želimo proglasiti Hrvatsku zemljom slobodnom od GMO-a. Pa naravno da želimo. Na tome radimo 10 godina i to ćemo u ovom mandatu i ostvariti. To nije samo pitanje zaštite poljoprivredne proizvodnje, to je pitanje zaštite biološke raznolikosti za koju sam već rekla da je Hrvatska četvrta u svijetu i koja može biti motor jednog drugačijeg razvoja. Pa na kraju krajeva i Hrvatske je proglašena za 2008. odnosno naznačeno da će biti turistička top destinacija upravo ako će se okrenuti jednom zelenom tipu turizma. Dobro očuvan okoliš u Hrvatskoj treba iskoristiti kao razvojnu šansu. Mislimo da znamo na koji način to možemo učiniti. A prije svega treba se usmjerit na razvoj ekopoljoprivrede i ekoturizma i u tom segmentu potaknuti samozapošljavanje. Bilo je komentara da, i to je ustvari bio jedan od glavnih komentara koji je punio stranice da će se ova koalicija baviti isključivo zabranom pušenja jer ta mjera je dobra i svi ju podržavaju zbog toga što ljudi umiru od raka pluća. No ova koalicija će se bez obzira koliko to nekima bilo smiješno baviti modernizacijom rafinerije u Sisku, u Rijeci, Petrokemije u Kutini jer tamo ljudi umiru od raka pluća, bronha, dišnog sustava zbog nemara onih koji vode takva velika i javna poduzeća. Slažem se s onima koji su ovdje rekli da su ljudi važni i da će oni provoditi programe. A ja sam tek dijelom istaknula programe koji su važni za HSS i zbog kojih je HSS dio ove koalicijske vlasti. I zato bih htjela reći nekoliko rečenica o ljudima koji će predstavljati HSS u ovoj Vladi. Nadam se da mi to drugi neće zamjeriti. HSS je ovdje ponudio svoje ponajbolje ljude, magistra Božidara Pankretića za ministra poljoprivrede, ne zato što je on i bio ministar poljoprivrede pa ima iskustvo, već zbog toga što je kroz jedan svoj stručni rad upravo obrađivao teme koje mi smatramo danas najvećim problemom u Hrvatskoj. I zato što je i velikim dijelom sudjelovao u izradi ovog našeg programa. Gospodina Damira Bajsa koji je jedan od najuspješnijih župana u Hrvatskoj. Obnaša taj mandat 8 godina, predsjednik je Zajednice županija, ali i čovjek kojem nije teško otići na teren, kojem nije teško rješavati probleme i koji je otvoren na suradnju jer koliko ja znam gospodina Bajsa u njegovoj županiji podržavaju sve političke opcije, pa vjerojatno onda čovjek ima određene sposobnosti kad su to prepoznale sve političke stranke i zbog toga mu dale svoje povjerenje. Moram reći da ja osobno želim ministra turizma i da mi je drago što dolazi iz kontinentalnog dijela Hrvatske koji kad dođe u moju Moslavinu će reći vidim da se trudite, da radite na tim vinskim cestama, ja ću vam pomoći. Ja osobno želim ministra turizma koji kad dođe u moju Posavinu i kad vidi posavske kuće i kad vidi Krapje, europsko selo graditeljske baštine ili Čigoč koji je proglašen europskim selom roda će reći, vi čuvate ovaj prostor i zato ću vam pomoći. Ja želim ministra turizma koji kad dođe u Baranju će reći, vi znate stvarno znate napraviti spektakl od gastronomske ponude i zato ću vam pomoći. Takvog ministra turizma želim. Ja vjerujem da će gospodin Bajs bar djelomično ispuniti moje ćelje. A uvjerena sam da će magistar Pankretić itekako provoditi program "Preporod hrvatskog sela" jer je to jedini način da hrvatsko selo opstane. Ovo su argumenti zbog kojih Hrvatska seljačka stranka i naravno ovo su ljudi iza kojih stoji Hrvatska seljačka stranka i podržava ovakav program i ovu koalicijsku Vladu. No, naravno da niti jedna podrška nije bezrezervna i da ćemo mi duboko paziti na koji način se program provodi, na koji način se obavljaju konzultacije i očekivati maksimalnu korektnost. Ponavljam. HSS je na vlasti u Koprivničko-križevačkoj županiji, u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji, u Krapinsko-zagorskoj županiji, u Sisačko-moslavačkoj županiji, u Zagrebačkoj županiji, u Gradu Zagrebu gdje su nam partneri i SDP i HNS. I mislim da nitko nikad od njih nije mogao se požalit na korektnost HSS da smo uvijek bili korektan koalicijski partner. Takav ćemo biti i u ovoj Vladi. Ali očekujemo također da oni koji dijele s nama vlast i na razini ovih županija ili općina i gradova ali i na razini države uzvrate istom mjerom odnosno korektnošću. Hvala lijepo. [[Pljesak.]]
Hvala. Za klub HDZ-a poštovani zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite!
Štovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, štovani gospodine predsjedniče i članovi Vlade, kolegice i kolege! Pred nama je program Vlade Republike Hrvatske za razdoblje 2008. do 2011. i o njemu bih htio reći nekoliko riječi u ime kluba. Ovaj program pred nama je koliko opširan toliko i sažet. On se proteže na preko stotinu stranica, on obuhvaća čak 28 poglavlja dakle sveobuhvatan je i odnosi se na sva područja života u našoj zemlji. Ono što je kvalitetno u tom programu se neprestano provlači nit financijske komponente ovoga plana tako da možemo vidjeti i točna predviđanja proračunskih rashoda za neka poglavlja kao što su drugo poglavlje, peto, deveto i deseto kao najvažnija rashodovna poglavlja. I kad bi u cijelom ovom programu htjeli izvaditi sukus ili njegovu srž onda bih se osvrnuo na odrednice u poglavlju makro-ekonomskoj politici kao najvažnije. U poglavlju makro-ekonomskoj politici ovaj program jasno ističe nekoliko najvažnijih čimbenika daljnjeg prosperiteta Hrvatske Države kroz razvoj njezinog gospodarstva. To je prije svega odrednica da će se i dalje kao i dosada sprovoditi politika uravnoteženja državnog proračuna sa ciljem da se on uravnoteži do 2010. godine. To je vrlo optimističan cilj kojeg nisu postavile a kamoli provele mnoge zemlje Europske unije i niti jedna zemlja u tranziciji. Ja sam siguran da će sa premijerom Sanaderom nova Vlada taj cilj ostvariti. Zašto je on važan? To znači da ćemo do 2000. godine imati prihode jednake rashodima, da se nećemo morati dodatno zaduživati u inozemstvu nego da će taj novac koji sada plaćamo na kamate za te dugove u inozemstvu moći investirati u vlastite gospodarske programe. To je nastavak politike ove Vlade jer ona je i u svom četverogodišnjem razdoblju prepolovila udio duga Vlade Republike Hrvatske dakle države u vanjskome dugu. Ne govorim o dugu banaka i privatnih poduzetnika. Taj dug ulazi u ukupni dug države, za njega ne odgovara Vlada. To je dug koji je kvalitetan jer će se za te kredite koji su postignuti a investirani u hrvatsko gospodarstvo otvarati nova radna mjesta i unaprjeđivati tehnologija u našem gospodarstvu. Zbog toga je ova odrednica dalekosežna, najvažnija i zaslužuje ovakav naglasak. Drugo što je ovdje kvalitetno to je da se predviđa kako će se programi iz proračuna puno opreznije procjenjivati kao do sada i za svaki program na teret državnog proračuna ovdje su dvije odrednice koje ga određuju a to je da će se izračunati tzv. cos benefit odnosno moguća korist i dobit od tog programa prema cijeni koja je uložena iz proračuna u njega. I drugo, da će se ustrojiti puno čvršća unutarnja revizija u ministarstvima u trošenju državnog novca, dakle narodnog novca iz državnog proračuna. I treća odrednica u makroekonomskoj politici ali koja je puno šira od toga je obveza koju si je Vlada nametnula a koja je vrlo teška, to je uvođenje poreznog broja. Porezni broj će biti ne samo značajan iskorak u stvaranju pravne države, on će biti i vrlo značajan iskorak u uvođenju pravedne socijalne politike jer će samo porezni broj biti taj koji će pokazivati tko je zaista u socijalnoj potrebi a tko ju zloupotrebljava. I ja vas uvjeravam, ogromna sredstva koja danas odlaze u tzv. socijalne programe prelijevat će se u prave socijalne programe i značajno doprinijeti onima koji su u posebno socijalnoj potrebi. Ne treba naglasiti i slijedeću važnu činjenicu socijalnog broja. Socijalni broj će omogućiti i biti, pardon porezni broj će biti najvažniji lijek u suzbijanju korupcije. Zašto i kako? Zato što će se kroz porezni broj vidjeti i priliv novca svakom pojedincu ali i njegovo imovinsko stanje, i izbjeći će se mogućnost da se sa prljavim novcem stječu nekretnine. Napravit će se ono što neki kažu transparentno, a ja bih rađe rekao vidljivo i ono što smo kupili i ono što smo prodali, i ono što smo zaradili. I tek tada će se u Hrvatskoj dogoditi ono što u drugim zemljama već postoji iako si ispod stola korupcijom zaradio prljavi novac nećeš moći ništa za njega kupiti jer će to biti vidljivo. Dakle, taj porezni broj će imati višestruku korist, gospodarsku, socijalnu a i onu na pragu suzbijanja korupcije. I zato čestitam Vladi na tim hrabrim projektima. Što se tiče ostalih dijelova programa Vlade Republike Hrvatske oni su u gospodarskom i razvojnom smislu nastavak onoga što je Vlada činila ove četiri godine i to je dobro i to je logično, i što je netko rekao nije se promijenilo puno ljudi u Vladi. To je dobro jer su dobro započeli i to je jamstvo da će isto tako dobro nastaviti sa osvježenjem naših koalicijskih partnera koji će toj kvaliteti siguran sam značajno doprinijeti. Dakle, što u ovom programu vidimo? Vidimo daljnji rast bruto nacionalnog dohotka. Podsjećam da je u mandatu ove Vlade, mandatu koji je za nama taj porast dosegao čak 7% u prošloj godini. To je najveći postotak porasta bruto nacionalnog dohotka u Europi, naravno među zemljama u tranziciji. Siguran sam da će tim putem prema ovom programu ova Vlada i nastaviti. Spomenuo sam da je palo zaduženje Vlade u inozemstvu i da je porastao bruto nacionalni dohodak. Ali, te dvije činjenice treba dobro povezati. Dakle, bruto nacionalni dohodak nije rastao na račun povećanja udjela Vlade u dugu nego smanjenja, a rastao je na temelju povećanja indeksa industrijske proizvodnje i indeks industrijske proizvodnje je rastao u ove četiri godine u kontinuitetu sa nekoliko malih usporenja koja su bila prolazna i kratkotrajna. Investicije u razdoblju ove Vlade jer je Vlada stvorila za njih uvjete su bile rasle po stopi najvećoj u svim zemljama tranzicijskim ali i u zemljama Europske unije i dosegle rekord upravo pred kraj proteklog mandata ove Vlade. Ono što još treba napomenuti to je da su pokazatelji financijskog tržišta, prvenstveno mislim na indeks Crobex cijelo vrijeme rasli, vrtoglavo rasli, dvoznamenkasto godišnje rasli uz nekoliko malih iznimaka sada u predizbornom i postizbornom razdoblju što je normalno u svim zemljama. I koja je posljedica svega toga? Posljedica je da Hrvatska postaje i postala je zemlja poduzetnika. U svim zemljama razvijene civilizacije Europe i šire mali i srednji poduzetnici nose najveći teret. Oni sudjeluju u bruto nacionalnom dohotku svagdje preko 60% a u broju poslovnih subjekata svagdje preko 90%. I zato je ova Vlada stvarala mogućnosti za povećanje broja poduzetnika. Stvarala ih je na dva načina, reorganizacijom državne uprave, otklanjanjem birokratskih barijera. I drugo što je jednako važno stvaranjem jedne optimističke atmosfere jer optimistička atmosfera prema našim prijateljima Ircima koji su nam to pokazali u nedavnoj prošlosti optimistička atmosfera za poduzetništvo je prvi čimbenik njegove uspješnosti. Rezultat toga je da je broj poduzetnika u Hrvatskoj na sto stanovnika tzv. TA indeks porastao sa 3,1 na 6,4. Više se nego udvostručio broj poduzetnika na sto stanovnika. A na svjetskoj ljestvici broja poduzetnika na broj stanovnika Hrvatska je sa nečasnog 40. mjesta popela se na 18. mjesto. Ja sam siguran da će taj uzlaz prema ovom programu, prema ovoj Vladi koja će ga realizirati i dalje biti ovako strmoglav prema gore. I da završim o ovom poglavlju o gospodarstvu, najvažnija posljedica svega ovoga što sam govorio jest najniža stopa, anketna stopa nezaposlenosti u povijesti mlade Hrvatske države. I cilj koji je ovdje Vlada postavila da se postigne stopa nezaposlenosti od 7% uz ovakve metode koje su ovdje prikazane a u dosadašnjem mandatu dokazane jest apsolutno ostvariv. Osim ovog gospodarskog dijela koji je ovdje kažem nastavak dosadašnjeg programa osvježen sa našim koalicijskim partnerima i zato jamči uspjeh možda nekoliko riječi o zaštiti nacionalnih interesa prilikom ulaska u međunarodne integracije. Ulazak u međunarodne integracije jedan je od najvećih događaja koji čeka Hrvatsku u mandatu ove Vlade i nakon pobjede u ratu najveći događaj koji čeka Hrvatsku u njezinoj novijoj povijesti i bliskoj budućnosti. Ulazak u europske integracije je iskorak u svakom pogledu ali samo pod jednim uvjetom, da cijena koja se za to plaća ne bude prevelika. A cijena se najčešće plaća ako jedan narod koji ulazi u te integracije ne zna zaštititi svoje nacionalne interese. I zato je ova Vlada u 4 godine radila upravo na zaštiti nacionalnih interesa jer to čine i ostale zemlje članice Europske zajednice pa i drugih zajednica naroda. A i u ovom programu vidim čitav niz smjernica po kojima će Vlada u predstojećim i preostalim pregovorima za ulazak u Europsku uniju štititi nacionalne interese. Ja ću samo podsjetiti na nekoliko krupnih koraka u tom pogledu. To je zaštita nacionalnih interesa u oblasti poljoprivrede koja je postignuta vrlo kvalitetnim dogovorom. Zatim je to zaštita nacionalnog zemljišta. Odlukom Vlade da se državno zemljište ne prodaje nego daje u zakup ili na pravo građenja bez obzira na koji rok ali ono ostaje u vlasništvu Hrvatske države. Te odluka da se ne prodaju šume, da se ne prodaju strateški izvori vode. To je odluka da se zaštiti hrvatska obala. Odlukom da se ne dozvoli gradnja 70 metara od obale ova je Vlada razbila apetite mnogih koji su htjeli graditi u hrvatskome moru. Isto tako podsjećam na Zakon o zaštiti otoka koji su privatno vlasništvo dakle manji nenaseljeni otoci koji su temelj hrvatskih ljepota i koji su jedan od najvažnijih čimbenika po kojima se Hrvatska razlikuje od svih drugih zemalja u svijetu. Vlada ih je zaštitila odrednicom prava prvokupa Vlade kada se prodaju takvi privatni otoci i za to je predvidjela u Proračunu odgovarajuća financijska sredstva. Ja iz ovog programa bih još istakao da Vlada nastavlja svoju strategiju društva temeljenog na znanju, na informatici. U proteklom razdoblju je Hrvatska sa europskog dna po informatičkoj pismenosti, po upotrebi Interneta došla na europski vrh. U nekim dijelovima smo čak i pri samome vrhu, a ne manje važno i ne na kraju treba istaknuti i odrednice u ovom programu po kojima ova Vlada štiti dostojanstvo hrvatskih branitelja i u kojima ova Vlada štiti interese Hrvata u Bosni i Hercegovini, u drugim zemljama bivše Jugoslavije a i šire. Upravo zbog toga vjerujem da će se i na planu suživota o čemu je govorio doktor Pupovac, o čemu je puno puta govorio premijer Sanader da će se i taj suživot dovesti ne na europsku razinu, na njoj je već sada nego i puno iznad te razine. Ako se ispuni ovaj program, a vjerujem da će se ispuniti onda možemo prognozirati sljedeće: u sadašnjem mandatu Vlada premijera Sanadera učinila je Hrvatsku najpoželjnijom zemljom za život u regiji. Nakon ovog mandata, nakon ispunjenja ovog programa ja sam siguran da će Hrvatska biti najpoželjnija odrednica u Europi. Hvala. [[Pljesak.]]
Hvala. Kasno, završila je pojedinačna rasprava po klubovima. Idemo na pojedinačnu raspravu. Prva je poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala gospodine predsjedniče, oprostite potpredsjedniče. Ono što hrvatska javnost zasigurno zna to je glede formiranja nove vlasti i programa vlasti da će država biti opterećena s nova dva ministarstva. Kada je HDZ formirao vlast, nakon izbora onih 2003. godine onda je upravo smanjio se smanjenjem broja ministarstava kao jamstvom manje efikasnije uprave. Nažalost vidjeli smo da i taj mali i smanjeni broj ministarstava nije bio jamac smanjenja uprave. Dapače da je državna administracija nabujala i da se povećao broj državnih službenika, općenito činovnika. Dakle sada nema nikakve sumnje da će uz povećanje ova dva ministarstva nabujati dalje i administracija ali ako bi to bilo u službi građana onda to bi, ne bi bilo zlo. Dapače takav jedan izdatak bio bi prihvatljiv. E sada u kojim uvjetima raspravljamo danas o programu Vlade. Kakva je to hrvatska realnost? Ono što je javnost također odmah bila obaviještena koji će biti prvi potezi Vlade to je da će se zabraniti u Hrvatskoj pušenje na javnih mjestima. Mislim da je to jedno od sporednih pitanja upravo u onoj realnosti u kojoj hrvatski građani žive. A to je trend poskupljenja svega i svačega. Naravno da to izaziva gnjev prvenstveno evo sindikata koji i najavljuju upravo zbog takvog jednog teškog života hrvatskog radnika, općenito građanina i prosvjede. Naime kako upravo sindikati i upozoravaju četveročlanoj obitelji sada više nije minimum za košaricu 6 tisuća i 14 kuna nego sada već taj iznos iznosi i do preko 7 tisuća kuna, navlastito ako su oni podstanari. A takvih ima dosta. Umirovljenička statistika još je poraznija. Košarica za 2 umirovljenika sada odnosno od 3 tisuće i 378 kuna danas već iznosi 3 tisuće i 500 kuna. Kako može, kako mogu dva umirovljenika odnosno obitelj sa dvoje starijih osoba gdje, koja ima samo jednu mirovinu uopće preživjeti. Jedino uz pomoć magije. Poskupljenja dakle još dok su se odigravali izbori jednostavno možda nismo ni primijetili da je poskupilo najprije voće i povrće i to ne minorno za neki neznatni iznos nego u iznosu od 10%. Ali idemo dalje. Poskupilo je nakon toga kruh i mlijeko. Ali idemo dalje. Poskupili su energenti. Dakle ona magična, magična brojka od 8 kuna evo nadišla se, povećala se. Istina je i to da ni hrvatska Vlada uz najbolju volju niti bilo koja vlada može, pogotovo mi ne možemo utjecati na globalna poskupljenja. Ali vlast jednostavno mora poduzeti mjere upravo da bi ublažilo učinke tih globalnih poskupljenja. I to je nešto što smo tražili i u ovom programu. Ali to nije vidljivo. To je nešto konkretno što bi upravo dalo nadu građanima da ta eksplozija cijena i onda pad standarda neće se zaista obistiniti kao što ova poskupljenja upravo i govore. Prosječna neto plaća kod nas iznosi 4 tisuće i 579 kuna. Hrvatska ima 250 tisuća nezaposlenost, nezaposlenih. I sada u odnosu na tu kupovnu moć sa zemljama stanovnicima Europske unije mi jednostavno imamo, mi imamo 30% manja je kupovna moć. Odnosno, oprostite 70% i 4 je manja kupovna moć a cijene su svega 30% manje u Hrvatskoj nego u zemljama Europske unije. Dakle ovo su ti problemi od kojih, odnosno od Vlade što hrvatski građani očekuju da ih ona riješi. I takav program koji će dati odgovor na ova pitanja hrvatski građani očekuju. Dakle ukratko, da hrvatski građani bolje žive, da im se povećava standard a ne da im se srozava. Tko to može osigurati? Naravno dobar život građanima može osigurati samo dobra Vlada, odnosno dobra vladavina. Osnovne karakteristike dobre vladavine jesu da je vlast predvidljiva, da je vlast izračunljiva i da je kontrolabilna. To se prije svega vidi kroz javnu upravu, da li javna uprava koja provodi dakle općenito zakone i niže podzakonske akte koji joj pomažu upravu u realizaciji dakle i programa koji onda mora biti pretočen kroz zakone, da li je ona takva. Pa onda evo vidimo u programu Vlade što, u novom programu, što se sprema u javnoj upravi. Kaže se prije svega uvodno da je reforma javne uprave jedan od ključnih čimbenika daljnjeg razvoja Republike Hrvatske te da kvalitetna, stručna i brza javna uprava pretpostavlja ubrzanje gospodarskog razvoja i jamstvo očuvanja javnog interesa. Apsolutno je to točno i istinito. I kako doći do toga što stoji u programu? Treba dovršiti postupak depolitizacije javne uprave. I kaže se da je u postupku, te da treba osigurati u praksi učinkovito nagrađivanje kvalitetnog rada i sankcioniranja nerada u javnoj upravi i čitav niz stvari koje se ustvari ponavljaju iz godine, odnosno svako mandatno razdoblje. I tome se nema ništa bitno prigovoriti. Međutim više od onoga kako Vlada i vlast postupa u praksi, puno je značajnije nego ono što je napisano, dakle djela a ne riječi. Vi ste evo jučer prva demonstracija vlasti bila je ta da je gospođa Blažević razriješena i nije ponovno imenovana. A ovdje pišemo depolitizacija, ovdje pišemo da će se osigurati učinkovito nagrađivanje kvalitetnog rada i sankcioniranja nerada u javnoj upravi i općenito u upravi i upravnim stručnim poslovima. Velika diskrepanca. Kako onda vjerovati da se zaista misli ovo što se i napisalo, čak i ono što se dobro napisalo. A u toj dobroj javnoj upravi evo što ovdje kaže, što se u programu kaže. Da veliki broj upravnih odnosa povećava broj potencijalnih upravnih sporova i kakva je kvaliteta vlasti najbolje se vidi kroz upravno sudovanje, a da je upravno sudovanje, odnosno da je Upravni sud opterećen najviše upravo, a o čemu oni sude, oni sude upravo u slučajevima bezakonja državne administracije zbog nezakonitog postupanja. I taj broj se nije smanjio na žalost. Sve ove godine nije se smanjio, a mi govorimo kako evo treba unaprijediti reformu pravosuđa. Nema reforme pravosuđa bez efikasne javne uprave što znači zakonitog ponašanja. A dok god budu politički obračuni u upravi, dok god najbolji budu eliminirani iz uprave, dok god se ne bude cijenilo ono što se ovdje i piše, učinkovito nagrađivanje kvalitetnog rada dotle nema govora o tome i u svim onim drugim posljedicama, odnosno programima i ciljevima koji se žele i moraju postići ukoliko se želi biti član Europske unije. U pravosuđu dakle nije moguće značajnije promijeniti situaciju ukoliko je uprava ovakva, a kakvo je pravosuđe to smo dobili informaciju Europske komisije koja govori o progresu Hrvatske za 2007. godinu gdje izrijekom stoji kako ne postoje specifična pravila niti procedure niti objektivni kriteriji za napredovanje u pravosuđu. Da i dalje ostaje veliki broj zaostalih predmeta, ali ono što je najvažnije i najporaznije jeste da tako kaže evo ovdje na stranici 51 ovog izvješća, doslovno evo citiram: "da je korupcija kako u političkoj tako ekonomskoj, tako i u institucionalnoj sferi još i dalje ostaje kaže i dalje jako raširena i da se ne vide dobri i transparentni uvjeti dobre vladavine, izračunjivosti transparentnosti". Doslovno tomu tako stoji. Evo jednako tako tek smo na žalost, to se tajilo od javnosti, upozoreni i od Europske unije, odnosno Europska unija sada je to jasno i to proizlazi iz njihovog izrijekom očitovanja, ali to je još u Hrvatsku stiglo 21. prosinca, kako evo se Hrvatska nalazi na popravnom ispitu glede upravo reforme pravosuđa i dodaju joj se posebni kriteriji koje mora ona ispuniti uopće da bi se otvorili ti pregovori glede samog pravosuđa. Ovdje su se izjave, dakle kada je ta …
Hvala lijepa.
Hvala vama.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolegica Ingrid Antičević-Marinović je netočno ustvrdila da je do razrješenja gospođe Blažević došlo zbog političke podobnosti i zbog navodno nekog političkog obračuna. Naime, njoj je istekao četverogodišnji mandat i naravno da je slučajno htjelo se doći do nekog političkog obračuna onda bi se to valjda napravilo na početku prošlog mandata, dakle prije četiri godine. Ali kako je riječ doista o isteku mandata onda se polaže neko pravo da na to mjesto dođe i neka druga osoba. Dakle ne radi se o nikakvom političkom obračunu niti političkoj podobnosti.
Poštovana zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Gospodine mandataru iz vašeg uvodnog izlaganja složila bih se s onom konstatacijom koju ste rekli, da u Parlamentu ne samo pozicija nego i opozicija mora biti odgovorna. O tome sam i ja govorila u nekoliko navrata ovdje u Parlamentu. Slažem se s vama i SDP je uvijek bila odgovorna opozicija kada je bio u opoziciji. Neke druge stranke to nisu bile i da smo mi odgovorni govori i ova rasprava koju danas vodimo o programu Vlade. Osobno mislim da bi program Vlade morao biti konkretniji, da on mora utvrđivati i ciljeve i prioritete i mjere, ali i koje će onda operacionalizirati resorna ministarstva, ali da bi morao reći koje su to potrebne zakonodavne promjene. Ovo mi se ipak čini kao na neki način skup natuknica što bi to Vlada željela raditi u sljedeće četiri godine. Kako u ovih 10 minuta nije moguće govoriti kompleksno o čitavom programu koji nam je ovdje predložena na stotinjak stranica, ja ću se osvrnuti samo na dio koji se odnosi na selo, poljoprivredu i hranu kao što je to u 10. poglavlju rečeno. Meni ovdje nekoliko stvari nedostaje, neke stvari možemo i ja, pa i moje kolegice i kolege u SDP-u podržati. Nedostaje nam koje je to stanje da bismo onda mogli vidjeti jesu li mjere dovoljne da se rješava to stanje. Meni nedostaju i ciljevi i prioriteti jer sve nije moguće u takvom stanju u kojem je danas poljoprivreda i selo riješiti. Nisu mi ni prioritetne mjere ovdje dovoljno jasne, ne vidim niti što je to primarno u zakonodavnom smislu promijeniti. Pa ću ja podsjetiti vrlo kratko kakvo je to stanje, jer mislim da treba poći ne od poticaja nego od poljoprivrednog zemljišta kao osnovnog resursa za razvoj poljoprivrede. Mi danas imamo oko 450 tisuća kućanstava u Hrvatskoj koje broje oko milijun i 500 tisuća članova i koji raspolažu ukupno sa gotovo milijon i 200 tisuća hektara zemljišta. Od toga je oko 720 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta u privatnom vlasništvu, međutim upravo taj segment privatnog vlasništva je karakterizira taj usitnjeni posjed na kojem nije moguće danas racionalno gospodariti, osigurati stabilnost dohotka. Da je to tako govori i sljedeća statistika. 700, odnosno 380 tisuća kućanstava raspolaže sa manje od 5 hektara zemljišta, a svega negdje oko 21 tisuću, čak manje od toga kućanstava ima iznad 10 hektara, a znamo da racionalno proizvodnju na 10 hektara zapravo nije u ovom trenutku moguće ako se radi o nekim kulturama u poljoprivredi. Ono što je veliki problem Hrvatske i koji se ponavlja ciklički već svakih nekih nekoliko godina je problem suše, a mi navodnjavamo tek nekoliko tisuća hektara zemljišta. I sada, koji bi trebali biti ciljevi poljoprivredne politike ja zapravo ovdje nisam mogla do kraja iščitati, jer oni nisu izrijekom rečeni. Mislim da svaki cilj poljoprivredne politike svake države mora biti osiguranje sigurnosti i kvalitete prehrane njezinog stanovništva. Mi to na žalost nemamo, jer nemamo dovoljnu proizvodnju za domaće potrebe pa smo prisiljeni uvoziti i mi iz godine u godinu povećavamo deficit u vanjskotrgovinskoj razmjeni poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda. Trebali bismo osigurati stabilnost dohotka onim poljoprivrednim domaćinstvima kojima je to osnovna djelatnost, trebali bi osigurati potporu dohotku, odnosno osiguranje plasmana onima kojima je to dopunska djelatnost. Problem staračkih domaćinstava, veliki problem na hrvatskom selu trebao bi riješiti također određenim mjerama socijalne politike, a ne poljoprivredne politike. U ovom Parlamentu su već dvije stranke predlagale tzv., mi u SDP-u socijalnu mirovinu, HSS nacionalnu mirovinu. Nisam primijetila izrijekom da ovo tu piše. I sad pokušat ću ići od svake točke koja je ovdje predložena. Što se tiče zemljišne politike ja ovdje ne vidim bitnije promjene. Osobno podržavam da se osnuje agencija za poljoprivredno zemljište, međutim mislim da bi ona morala imati sasvim jednu drukčiju funkciju. I mi u SDP-u smo u svom poljoprivrednom programu predložili osnivanje Agencije za gospodarenje poljoprivrednim zemljištem koje bi onda zapravo moralo imati funkciju i gospodarenja, državnim poljoprivrednim zemljištem, ali i uređenja ukupnog poljoprivrednog zemljišta. Jer mi kad govorimo o Zakonu o poljoprivrednom zemljištu, uglavnom se orijentirajmo svi na državno, a ono je ipak u manjini u odnosu na ukupne potencijale. Ovdje nisam primijetila da zemljište tretiramo kao jednu posebnu nacionalnu vrijednost. Ovdje je kolega Hebrang rekao da nećemo prodavati državno poljoprivredno zemljište. Iz programa se to ne vidi, nego se kaže da će ono ići, da će se ukinuti prioritetna koncesija, da će se koncesije prenositi u nadležne županije itd. Mi mislimo da treba prići ozbiljnim investicijama upravo na segmentu poljoprivrednog zemljišta koje treba privoditi kulturi. Tri su stvari ovdje važne. Jedno je okrupnjavanje posjeda koje se može različitim agrotehničkim mjerama činiti, ali osnovna mislimo da je agrotehnička mjera komasacija. Oko toga u programu nema ništa. Komasacija je kompleksna mjera. Ona nije samo okrupnjavanje poljoprivrednog zemljišta, ona je uređenje ukupnog prostora, ona je znači i sređenje zemljišnih knjiga. Ovdje se govori samo o sređenju zemljišnih knjiga što je velik i odgovoran posao da se provede u kratkom roku. Što je s navodnjavanjem? Ovdje nemamo ništa rečeno o navodnjavanju. U prošlom mandatu Vlade predsjednik, tadašnji predsjednik Vlade je rekao navodnjavanje ima status izgradnje cesta u Hrvatskoj. U četiri godine smo učini malo, da ne kažem nismo učinili ništa, u ovom programu o tome ne govorimo ništa. Drugi važan segment su poticaji. Ako ćemo na ovaj način tretirati poticaje, to znači vraćanje unatrag u odnosu na ono što smo imali prije godinu dana ili u prošloj godini. Drugim riječima, mi moramo, krajnje je vrijeme, mi smo već zakasnili odvojiti socijalne mjere na selu od ekonomskih mjera koje bi trebale ići kroz poticaje. Slažem se da treba mijenjati politiku poticaja, ali Hrvatska je toliko različita po klimatskim, po geografskim različitostima da je nužno da konačno u poljoprivredu uvedemo regionalizaciju. Hrvatska bi mogla imati četiri do pet poljoprivrednih regija u kojima bi se utvrđivale poželjne proizvodnje ili preporučene proizvodnje i adekvatno tome utvrđivali poticaji. Tada bi poticaji mogli biti i na velike površine, ali i na ovo jedno grlo ako se radi o brdsko-planinskim područjima. Segment koji je važan u poljoprivredi jeste obrazovanje i netko je ovdje istaknuo kako je to po prvi puta nešto rečeno. Međutim, šta je rečeno o obrazovanju? Rečeno je ovako, cijelo životno učenje proizvođača ova mjera počet će se primjenjivati od 2008. godine. A šta ja mislim da treba učiniti? Treba mijenjati srednjoškolske programe u školama poljoprivrednog usmjerenja. Na koji način? Tako da se obrazuju ljudi da mogu voditi svoje obiteljsko domaćinstvo. Dakle da dobiju osnovna znanja ne samo iz poljoprivrede, iz veterine, iz ekonomije i možda nekih drugih znanja. Tako će lakše moći na njih se prenositi transfer novih tehnologija i novih znanja. Ništa nije rečeno šta su naše visokoškolske ustanove? Šta su instituti? Koja je uloga fakulteta, itd? Mislim da je ipak makar se opširno piše o programu poljoprivrede, da su ovo više natuknice nego konkretan program. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Ima jedan ispravak netočnog navoda. Gospodin Kovačević! Izvolite!
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnica Dragica Zgrebec je kazala da se stalno povećava deficit u poljoprivredi. Mi možemo kazati da nismo zadovoljni razinom izvoza jel' da i uvoza, ali ono što je činjenica u razdoblju od 2003. do 2007. godine izvoz je udvostručen i isto tako imali smo 2003. godine pokrivenost uvoza izvozom u poljoprivredi i prehrambenoj industriji 43%, dok je danas ta pokrivenost uvoza izvozom preko 60%. I isto tako posebno se povećava izvoz visoko finaliziranih proizvoda prehrambene industrije i to na najzahtjevnija tržišta upravo Europske unije i to od starih zemalja članica.
Hvala lijepo. Na redu je gospođa zastupnica Milanka Opačić. Izvolite!
Čitajući gospodine predsjedniče, čitajući ovaj program Vlade Republike Hrvatske za naredni četverogodišnji mandat moram priznati ne znam o čemu se to dogovaralo i pregovaralo punih 30 dana. To više što dobar dio ovog programa su dobre želje ali bez konkretnih mjera. S druge strane neka poglavlja su u potpunosti prepisana iz postojećih dokumenata. Dakle za njih se primijenila tehnika ono što zovimo copy paste. Uzeli su se postojeći dokumenti, prepisali. Moje pitanje je samo zbog čega? Da li nije bilo novih ideja ili to znači da ćemo iz tih dokumenata samo jedan dio provesti a da drugi dio će ostati mrtvo slovo na papiru? Konkretno riječ je o poglavlju koji se odnosi na obitelj. Naime, ovdje je od 17 ili 18 mjera, ustvari 14, od 14 mjera, 10 su mjere koje su doslovno prepisane iz Nacionalne populacijske politike. Dakle 10 mjera se je prepisalo doslovno iz jednog dokumenta koji je Hrvatski sabor donio, koji je obveza svake Vlade dakle i da je bila i neka druga Vlada bila bi obveza provesti program Nacionalne populacijske politike. I dakle ponovno imamo kao što imali Nacionalnu populacijsku politiku koja je bila prepisivanje dijelova postojećih zakona koje Vlada nije provela, sada imamo u ovom programu prepisivanje dijelova Nacionalne populacijske politike kao nečega što je novo. Ne. Nije ništa novo. To je dakle prepisivanje jednog dokumenta koji je postao dokument Hrvatskog sabora. Postavlja se pitanje dakle ako je ovo u programu Vlade samo ovih 10 mjera, da li je onda ostatak Nacionalne populacijske politike nešto što se neće provoditi? S druge strane već su se i neki rokovi pomaknuli. Kada usporedite sa rokovima koji su bili zapisani u Nacionalnoj populacijskoj politici ovdje su rokovi pomaknuti unaprijed. Dakle već se pomiču rokovi u odnosu na dokumente koje je ovaj Sabor izglasao. Da li i to znači, da li je i to poruka da se ustvari svi rokovi u Nacionalnoj populacijskoj politici miču jer su stvari nerealno zacrtane? Naime, izrada Strategije stambenog zbrinjavanja na nacionalnoj, lokalnoj i regionalnoj razini posebice za mlade koji tek dolaze na tržište rada i na putu su stvaranja vlastite obitelji, u Nacionalnoj populacijskoj politici rok je bio kraj 2008. godine. Sad se u programu Vlade kao rok navodi kraj 2009. godine. Dakle, jedna od izuzetno važnih stvari za populacijsku politiku su upravo stan i radno mjesto, jer ni jedna mlada obitelj ili bolje rečeno teško će se odlučiti na stvaranje obitelji bez ono što je osnovno, to je krov nad glavom i naravno nekakva temeljna zarada. Imali smo na primjer i Pravilnik o uvjetima i načinu korištenja prava na pomoć za opremu novorođenog djeteta. Isto je tako rok bio 2007. godina. Nije se napravilo, nije se izvršilo i sada je rok 2008. godina. Dakle ponovno još jedan dokaz da su očigledno neki rokovi bili zapisani kao dobra želja ali nije bilo dovoljno snage da se to i izvrši. Sljedeće. Status izjednačavanja statusa majke i trudnica zaposlenih na ugovor o djelu i ugovor o volontiranju jednako tako je bio rok u Nacionalnoj populacijskoj politici 2007. godina. Nije izvršeno, nije napravljeno. Sada se u programu Vlade govori da je rok do kraja 2008. godine. To znači da možemo očekivati i da će se rok prolongirati na 2009., 2010. Dakle onda kada bude dakle nekome u interesu da se taj dio doista i provede. Prije četiri godine ovdje smo upozoravali da je jako loše spajati dva velika resora, resor zdravstva i resor socijalne skrbi. Meni je žao što vi ovoga puta niste ta dva resora razdvojili. U protekle četiri godine se pokazalo da je to loše. Loše zbog toga što su ova dva sustava vrlo velika i bremenita problemima i nije moguće ih rješavati na način dakle da budu spojena u jedno ministarstvo, jer samo problemi unutar sustava zdravstva su dovoljno veliki da zahtijevaju dakle puni angažman jednog ministra i jednog ministarstva. U protekle četiri godine ustvari se vidjelo da je taj sustav prvenstveno dakle sustav socijalne skrbi na neki način se unazadio. Dakle u tom sustavu se ništa nije radilo, mijenjali su se državni tajnici jer u principu za ljude koji rade u tom sustavu, posebice za građane koji očekuju potporu od sustava socijalne skrbi se u principu ništa nije dogodilo. Pritisak na sustav socijalne skrbi je sve veći. Nažalost u tom dijelu onima koji rade se ne pomaže da budu lakše i puno više dostupni našim građanima. S druge strane tada smo rekli da je loše ovo razdvajanje jednog i cijepanje jednog jedinstvenog sustava između dva ministarstva, Ministarstva obitelji i Ministarstva socijalne skrbi i to se isto sada četiri godine pokazalo da je tako. Gospođa Kosor je uzela dio koji je nešto lakši, gdje nema tako puno problema, možete davati neka prava onoliko koliko imate novaca ali ustvari svi problemi su ostali u Ministarstvu socijalne skrbi. I tada smo upozoravali da će se problemi obitelji teško rješavati u dva razdvojena ministarstva zbog toga što upravo o problemima obitelji najčešće odlučuju i centri za socijalnu skrb. Ali dobro, vi ste odlučili i dalje tako funkcionirati. I moram priznati da ćete vi gospodine Milinoviću imati dosta težak posao u svom resoru. Da je tome tako kao što sam rekla, dakle da je sustav socijalne skrbi u potpunosti bio nešto što nije bio predmet zanimanja. Ja sam čak u nekoliko navrata bivšeg ministra pitala da li on uopće zna da je socijalna skrb kod njega jer je on uglavnom se orijentirao na zdravstvo što je i bilo logično jer je bio liječnik po struci. Ali u svakom slučaju, pogledajte samo na jednom primjeru kako sustav socijalne skrbi ne funkcionira. Naime, UNICEF je prije više od tri godine proveo jednu akciju koju su građani ove zemlje platili čini mi se više od 2 milijuna čini mi se kuna za program udomljavanja djece. Naime, i u ovom programu su ponovno djeca koja su smještena u institucijama ostala izvan dakle čitave priče. Država se tu brine utoliko samo što izdvaja financijska sredstva, i ništa više od toga. Dakle, tada je pokrenuta jedna akcija da djeca što je moguće više idu iz domova, dakle da idu u udomiteljske obitelji. Međutim, za to je trebalo osim skupljanja novaca napraviti određene programe, trebalo je na neki način krenuti prema građanima kako bi ih se u što je moguće većem broju pridobilo za udomiteljstva. Nažalost, na tome se ništa nije napravilo i mi smo ovdje dobili u onom Zakonu o udomiteljstvu koji su ustvari dokumentirali da niti jedno dijete nije otišlo u nešto veći dakle broj udomiteljstava zbog toga što se u samom sustavu socijalne skrbi nije ništa napravilo dakle kao korak dalje na tom poslu. I na kraju, budući da je ova Vlada i u ovom programu zapisala da je populacijska politika i podizanje nataliteta nešto što je prioritet i što je jako važno ja se s tim apsolutno slažem ali jednako tako se nadam da ćete i vi kao ministar napraviti nešto što ne piše u ovom programu a ja mislim da je nužno a to je u ovoj zemlji donijeti novi Zakon o medicinski pomognutoj oplodnji. Mislim da funkcioniramo na temelju zakona koji definitivno ne odgovara medicinskim dostignućima danas. Mislim da u tom dijelu treba napraviti reda i prije svega uskladiti taj dio sa europskim smjernicama. Mi ćemo to morati prije ili kasnije ali bi bilo puno bolje da to učinimo zbog sebe, zbog svojih građana, zbog jednog broja djece koje možemo na taj način dobiti a da to ne učinimo kao nešto što će biti obveza zbog toga što sutra ulazimo u Europsku uniju. Pa vas evo i ovim putem molim da Zakon o medicinskoj oplodnji ovoga puta dođe na saborske klupe. On je ovdje ušao u saborsku proceduru, međutim maknut je prije nego što je ugledao svjetlo dana i rasprave u ovom domu. I evo, ja očekujem da će u ovom mandatu Vlada HDZ-a i koalicijskih partnera pokazati svoju osjetljivost i prema onoj populaciji koja ima … [[Govornica je isključena, ne čuje se.]] do jednog broja djece. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Tražio je riječ da se obrati mandatar gospodin doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Hvala. Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici. Nekoliko komentara na izlaganje zastupnika na temu programa Vlade. Prije svega, želio bih još nadopuniti kad sam u uvodnom izlaganju spomenuo svoje koalicijske partnere nenamjerno sam izostavio i Hrvatsku stranku umirovljenika koja ima doduše jednog zastupnika ali svaki zastupnik i svačiji program je važan, pa želim reći da smo u suradnji sa Hrvatskom strankom umirovljenika i u proteklom mandatu a to ćemo nastaviti i u ovome imali dobre uspjehe, da smo popravili materijalni položaj hrvatskih umirovljenika i da ćemo to nastaviti i dalje. Iz redova oporbe bilo je riječi i ja ću početi sa ovom zadnjom temom, a to je obitelj, populacijska politika i ovo što je rekla uvažena zastupnica gospođa Opačić. Meni je drago da vi načelno podržavate takvu politiku o kojoj ste govorili i o kojoj govorimo mi u programu ali ću isto tako pa makar to bilo u kritičkom tonu. Ali ću isto tako podsjetiti da ono što smo postigli u prošlom mandatu kad se uspoređuje sa ovim o čemu vi govorite pa i onim što ste vi kao ona Vlada koja je nama prethodila radila da je to nebo i zemlja. Bivša Vlada vaša je ukinula trogodišnji rodiljni dopusti za majke blizanaca i troje i više djece i odredila da u roku od mjesec dana a to je 60 tisuća majki u Hrvatskoj mora odmah stupiti na posao, u roku trideset dana. Znači, to je bila ta mjera, smanjili ste rodiljne naknade. Mi smo čim smo došli povećali rodiljne naknade, ukinuli ovu lošu odredbu da tih 60 tisuća majki odmah mora stupiti, odmah u roku od trideset dana mora stupiti na posao. Vratili smo dakle tu mogućnost trogodišnjeg rodiljnog dopusta i mi smatramo da je to dobro. Nadamo se da to podržavate tu mjeru kao što se nadamo da podržavate i povećanje rodiljnih naknada koje smo mi uveli zajedno sa koalicijskim partnerima u protekloj Vladi. Nadamo se da podržavate i to smo i čuli i to pozdravljamo, delimitiranje rodiljnih naknada prvi put u hrvatskoj povijesti. Nadam se da podržavate i povećanje doplatka za djecu koji smo mi ostvarili. Nadam se da podržavate i to što smo uveli pronatalitetni dodatak za treće i četvrto dijete koje do sada nije bilo. I to su uspjesi ove Vlade dosadašnje a bit će i nastavit ćemo sa takvom pronatalitetnom politikom i dalje. E sada, nekoliko riječi kod većine zastupnika iz oporbe se citiralo izvješće Europske komisije pa i ono kad je riječ o poglavlju pravosuđa ali općenito izvješće Europske komisije. Pa sad da kažemo kako stvari stoje. Izvješće Europske komisije dame i gospodo uvaženi hrvatski zastupnici koje je bilo godišnje izvješće koje je doneseno negdje mjesec ili manje od mjesec dana prije izbora je pohvalilo Hrvatsku u svim poglavljima. U svim poglavljima je vidljiv napredak, negdje malo više, negdje malo manje što ne kaže i što ne znači da nema i izazova i da nema područja na kojima još moramo raditi. Ali pročitajte izvješće Europske komisije, ono je na internetu, može ga se vidjeti i vidjet ćete što kaže. Ovo kad ste spomenuli poglavlje pravosuđa. Dobili smo, da, to je točno. Dobili smo nekoliko mjerila više za ispuniti i morat ćemo ih ispuniti. I nitko nije rekao od strane vlasti a niti iz strane iz redova Vlade da nema problema u pravosuđu. To ostaje naš najveći izazov. Ali zajednički, naravno prije svega odgovornost je Vlade, tu ne želimo dijeliti s vama odgovornost ali tražimo potporu u reformi pravosuđa jer je ono jedna od pretpostavki za normalnu i onakvu situaciju u Hrvatskoj kakvu mi želimo a ne samo za ulazak Hrvatske u Europsku uniju. Prema tome izvješće komisije je bilo dobro. Pročitajte od poglavlja do poglavlja uvijek je i kvalifikacija kakvo je i što je u tom poglavlju napravljeno. I kaže da je ostvaren napredak. Ako kažu da je ostvaren napredak znači da nije loše nego da je dobro. Je li dovoljan napredak ostvaren to je drugo pitanje. U mnogima nije i tu se s vama. Ne, ne, ne, to je drugo pitanje. Bitno je da je ostvaren napredak. I tu je, i tu je, i to je u svim poglavljima evidentirano od strane Europske komisije. I mi se nećemo svađati oko izvješća Europske komisije. Ono je dostupno svim građanima, neka ga pogledaju, neka ga procijene. Ali mi kažemo da postoje izazovi koji još nisu, koji su pred nama i koji nisu naravno do kraja svladani. I tu imate pravo. Isto to želio bih reći kad govorite i o ravnopravnosti, ravnopravnosti odnosno nije bilo posebno riječi o tome ali reći ću i to kad je riječ o ravnopravnosti spolova i situaciji koja je bila do sada i na kojoj ćemo raditi i dalje a to je, a riječ je da moramo svi zajedno nastaviti promicati ravnopravnost spolova, osigurati bolji položaj žena u, na tržištu rada. Program potpore ženama poduzetnicama isto tako ćemo poticati poseban program zapošljavanja za žene žrtve nasilja u obitelji. Inače borba protiv nasilja u obitelji ostaje jedna od, jedan od najvećih izazova ali za cijelo društvo ne samo za Vladu i ja ću još jedanput reći da nasilje nad ženama u obitelji nije nikakav i uopće nasilje u obitelji ne samo nad ženama nego ni nad djecom ili na partnerima nije nikakav kavalirski delikt nego je zločin. To je ono u što mi vjerujemo. To je ono što je naš program i tražimo tu potporu. Ali posebno tražimo potporu Sabora u mjerama koje ćemo donositi za zapošljavanje žena jer na tržištu rada 60% nezaposlenih čine žene. I to je ono što moramo promijeniti. Isto tako rekao bih nekoliko riječi o vjerodostojnosti, o toleranciji. O tome je bilo, nisam htio odmah na tome, o to, na to reagirati ali moram reći na kraju dame i gospodo pitanje vjerodostojnosti politike, pitanje vjerodostojnosti Vlade ocjenjuju birači. Vi svi imate pravo na to. Imamo i mi. Svatko može govoriti o drugoj političkoj stranci, o drugoj političkoj opciji, ali jedino mjerilo i jedina, jedini arbitar, arbitar maksimus što bi rekli Latini jesu birači. A birači su svojim izborom potvrdili da je ova Vlada dobro radila. Ponovno nam dali mandat i mi ćemo taj mandat sa koalicijskim partnerima koji su dodana vrijednost našem dosadašnjem radu i koje pozdravljamo nastaviti na dobrobit hrvatskih građana, na dobrobit svih u Hrvatskoj. Nadamo se i uz vašu potporu i uz kritiku tamo gdje je ona, gdje je ona potrebna, gdje ona treba i budite sigurni da ćemo sve kritičke opaske pa i koje ste danas iznijeli u vašem, u vašim izlaganjima da ćemo ih ozbiljno razmotriti. Da ćemo pokušati i njih ugraditi u naš program i u naš rad. Hvala.
Hvala lijepo mandataru. Imamo dva ispravka netočnih navoda. Prvo je gospođa … … [[Upadica se ne razumije.]] Milanka Opačić. Izvolite.
Pa ispravljam netočan navod. Naime gospodin Sanader kaže: «Delimitiranje porodnih naknada je uvedeno prvi puta u povijesti». Nije gospodine Sanader. Do 1996. godine su porodne naknade bile delimitirane. 1996. godine je Vlada, tadašnja HDZ-a uvela limit. Dakle vi ste samo ispravili nešto što je vaša Vlada prije 10-tak godina napravila. Ništa drugo.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospođa Gordana Sobol. Izvolite.
Dva ispravka netočnog navoda. Gospodine mandataru ja se usuđujem reći da je netočno to što ste govorili da ćete na području ravnopravnosti spolova neke stvari napraviti zbog toga što u dokumentu koji ste uputili zajedno s koalicijskim partnerima u ovaj Parlament niti jednim retkom niste se očitovali oko položaja žene u hrvatskom društvu i što se u tom dijelu namjerava učiniti. Drugo, dakle jedno je biti bogat na riječima a drugo je nešto sprovesti u djelo. I drugi netočan navod gospodine mandataru udio nezaposlenih žena u ukupnom broju nezaposlenih je sa krajem prosinca iznosio 61,6%. Za 4 postotna poena povećao se u razdoblju vašeg prethodnog mandata.
Hvala lijepo. Dame i gospodo zastupnici predložit ću na temelju članka 204. stavka 2. proširenje [[Upadice se ne razumiju.]] Predložit ću dopunu dnevnog reda na temelju članka 204. stavka 2. Poslovnika točkom: Izbori i imenovanja. Da pojasnim ovdje su klubovi predložili a i poslali na usaglašavanje oko toga da se izabere Odbor za vanjsku politiku kako bi mogao raditi obzirom na kadrovske i druge potpore koje treba Ministarstvo vanjskih poslova u pogledu izbora i veleposlanika i slično raspraviti. Pa da ne čekamo mjesec dana oko toga. Pa vas molim da prihvatite … [[Govornik se ne razumije.]] dnevnog reda sljedeće točke: Izbor i imenovanja. Ima li primjedbe na tu točku? Ako nema tko je za da se uvrsti ova točka u dnevni red? Hvala vam lijepa. Sada ćemo prekinuti sjednicu želeći vam ugodan odmor i prijatno odnosno u slast jela i pića. A nastavit ćemo u 15 i 30 sati. Hvala vam lijepa [[Upadice se ne razumiju.]] Odbor za izbor i imenovanja održat će odmah sjednicu u sobi 202. Molim vas članovi Odbora za izbor i imenovanja u 202. sjednica odmah. Zastupnici nastavljamo sjednicu s istom točkom dnevnog reda. Prvi je na redu gospodin zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, zamolio bih kandidate da zauzmu mjesta, nije red da zakonodavna vlast čeka izvršnu vlast još dok su kandidati, šta će tek biti ako zaista postanu izvršna vlast. Ja pozdravljam kandidatkinje i kandidate, kolegice i kolege. Meni ako mi je išta jasno, onda mi je jasno da mandatara kojeg tu sada nema također, da mu nije bilo lako, da mu sigurno nije bilo lako da sastavi ovaj prijedlog da je trebao kao akrobata na žici ekvilibrirati ne bi li uspio zadovoljiti programske apetite svojih budućih partnera, a ti apetiti programski najbolje bi se mogli opisati jednim predmetom kojega možete naći u svakom salonu namještaja, zove se fotelja. Dakle kad je uspio nekako zadovoljiti te velike programske apetite partnera, kad se velikim umijećem akrobatskim i ja moram priznati zaista se radi o vještom čovjeku, kada je uspio sastaviti ovaj prijedlog, nešto drugo me ipak začudilo. Naime, kad se radi o onom dijelu kadrova na koje je on mogao utjecati više nego što je mogao utjecati na onaj dio koji pripada koalicionim partnerima. Ustvari prije bih spomenuo, evo turizam, ja kolegu gospodina Bajsa, ne radi se o njemu, radi se o problemu turizma. Vidite kada se spomene turizam, ne znam zašto ali nama u Dalmaciji padne prvo na pamet more. I čini mi se kad bi prosječnog građanina Hrvatske pitali da na prvu kao na nekom psihološkom testu odgovori na asocijaciju na pojam turizma da bi spomenuo more, otoke, brod, Jadran itd. Evo ispada da dobijamo ministra, kažem svaka čast prijedlogu, gospodina ne poznam i ne znam kakve su njegove sposobnosti, iz onog dijela Hrvatske u kojem turizam nije toliko razvijen kao u ovim ostalim dijelovima. Pošto je mandatar pokazao da je dobre ruke što bi se reklo kod nas u Splitu, pa ja mislim da po toj narodnoj "nije beg cicija" da smo mogli uvesti jedan novum uopće u političkom životu i recimo uvesti dva ministarstva turizma. Jedan za ovaj priobalni dio, a jedan za ovaj unutarnji dio. Naime bilo je već nekakvih diskusija i rasprava o tome kako će to pomoći razvijanju turizma u unutrašnjosti pa da ne bi ovaj dio ostao hendikepiran ja predlažem evo da se pokuša i sa tim. Inače mi se čini da nije dobro da se ponekad misli da je metoda kojom se došlo do prijedloga nešto poput igre na sreću, poput Lota, tombule, škatule batule ima jedna igra u Splitu, tamo kažu škatule batule pretvorite se u nešto onda dica to glume pa tko je najbolji bude to. Čini mi se da to nije dobra metoda kao što nije dobra metoda po onoj isto narodnoj "miš bijeli sreću dijeli". Ne mogu isto razumjeti neka kadrovska rješenja, moram ih ovdje spomenuti radi sebe i radi javnosti. Mene je posebno začudilo zašto je mandatar išao raditi ove nekakve rošade, nekakva mijenjanja. Recimo gospodina Rončevića je preselio u Ministarstvo unutarnjih poslova, gospodina Vukelića iz Ministarstva gospodarstva u Ministarstvo obrane. Recimo kad se već odlučio na to, pošto mene nekako gospodin Vukelić asocira na aferu "Brodosplit" ne želim se ja miješati u pravosuđe da me ne bi odmah napalo desetak zastupnika, nek' pravosuđe radi, zato i ne predlažem gospodina ministra za ministra pravosuđa. Ali recimo isto je čudnovato da ga se predlaže za ministra obrane, a ne recimo za ministra unutarnjih poslova. Jer vidite, upravo je Ministarstvo unutarnjih poslova jako zakazalo kada je već Državno odvjetništvo poduzelo aktivnosti koje je poduzelo i izrazile sumnje da se možda radi o velikom teškom kriminalu, pranju novca, utaji i stavljanju u džep i drugim čudima, pljačke poreznih obveznika, a pošto je gospodin Vukelić još uvijek predsjednik Nadzornog odbora "Brodosplita", a pošto Policijska uprava u Splitu još uvijek nije završila svoju istragu ja mislim da bi možda bilo korisno da upravo gospodin Vukelić kao budući ministar policije eventualno, bio taj koji bi okončao makar tu istragu, jer se nalazimo u zaista jednoj čudnovatoj situaciji, u situaciji u kojoj će završiti valjda i … u okviru pravosuđa kako završila da završila, a policijska istraga neće završiti. Ja mislim da ukoliko gospodin Vukelić bude ili kada bude ministar obrane ukoliko nas bude branio onako kako nas je branio od korupcije u "Brodosplitu", ajme majko nama. Ne znam, to je moje mišljenje. Tvrdi se da je bio odličan ministar gospodarstva, ja bih ga onda ostavio do kraja da završi posao, ne mijenjaju se odlikaši. Mislim čudnovato je vidite, čudnovato je da u Hrvatskoj živjelo nekakvo novo renesansno doba, puno Leonarda da Vinci, sve znaju. Pa meni je čudno da sada možete biti ministar gospodarstva, sada obrane, sutra pjevanja, šta ja znam gimnastike nemam pojma. Ili ste genije, neupitni genije, a opet s druge strane svaki genije će reći ja nikako ne znam sve ili ništa ne znate. Dr. Zuboviću, vaditi zube, ne dovikivati zastupnicima dok govore. Ja bih gospodina Vukelića recimo proglasio doživotnim počasnim radnikom splitskog škvera. Nek' ima. … [[Upadica se ne razumije.]] A mi ćemo kasnije popričati kolega Zuboviću. Ne, meni. Ja samo ustvari govorim ono ovako, dosta se čuje među ljudima, pa ljudi se čude, priča se o korupciji u Hrvatskoj, evo pričaju i u Europskoj uniji o korupciji, a mi nekako kao da ne čujemo ono što svi znaju, što svi čuju. I evo baš mi je drago da gospodin Hebrang ulazi, jer on je jutros spominjao gomilu i masu. Ima tu nekih razlika, ima razlika i dobro ih je znati, ja bih čak preporučio dvije knjige. Jedna je od poznatog španjolskog filozofa, zove se Jose Ortega y Gasset, napisao je knjigu "Pobuna masa", a drugi je američki sociolog David Riesman, napisao je "Usamljena gomila". Kad se to pročita, svašta se pametnoga može naučiti. Naš mandatar kojeg nema je završio jednom latinskom sentencom, pa bi ja samo ovako na kraju s obzirom na sve ovo kako izgleda ovaj prijedlog, na sve ono šta će on izazvati, pa mislim i neka čudnovata rješenja, ja bih isto ponovio jednu latinsku koja kaže acta non verba, dakle djela, ne riječi. Na riječima smo jaki i protiv korupcije, na riječima smo jaki protiv svega, a u praksi radimo tako da ulazimo u ovaj novi period sa velikim i starim sumnjama. Mislim da je to loše. Imate većinu, izglasat ćete to. David Copperfield bi lošije prošao možda nego naš mandatar. Nije lako čari bari kukumari na ovakav način stvoriti Vladu. Dobit ćemo šta ćemo dobiti, a dobit ćete i odgovor veoma brzo.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Gospodin zastupnik Ivo Josipović. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, uvaženi kandidati za članove Vlade. Sa zanimanjem sam proučio program Vlade i koalicijski sporazum. To je zapravo jedan te isti dokument. I nakon što sam proučio sve to skupa, moram reći da nije sasvim točna činjenica da se radi samo o otimačini za fotelje. Ima jedna fotelja za koju očito nema velike otimačine. To je fotelja ministrica ili ministrice pravosuđa, a i razlozi su jasni zašto nema otimačine za tu fotelju. To je jedan teški resor i ja odmah na početku gospođi budućoj ministrici želim puno uspjeha i mislim da ju čeka zaista težak posao. Zašto? Problemi sa pravosuđem i korupcijom su nam više-manje svima poznati i protekle četiri godine mislim da svatko objektivan može reći da nije napravljeno iz ovih ili onih razloga previše. Brojke to dosta uvjerljivo pokazuju bez obzira što je točno da je broj neriješenih predmeta određenim, neću reći trikovima, ali nekim postupcima smanjen ispod onog dramatičnog broja koji je nekada bio. Štoviše, ja ni ne mislim da je sam broj neriješenih postupaka kriterij prema kojemu apsolutno moramo vrednovati pravosuđe iz razloga, jer ako imate milijun neriješenih predmeta, a toliki je po prilici i priljev, to znači da se tekući priljev rješava, što dakle ne bi bio problem kada spisi ne bi u pravilu postojali sve stariji i suci su sebi razgradili neki mehanizam kako da drže normu i da neke spise koji su problematični odlažu sa strane, ali to je realitet na koji su na žalost i suci često prisiljeni. Ono što je mene oneraspoložilo i ražalostilo jest ovo što se dogodilo sinoć, jučer. Naime, na vijestima smo čuli da je došlo pismo iz Europske unije u kojima nam kažu da kad sve razgolitimo diplomatski rječnik i sve to skupa, da na provedbi antikorupcijskog programa nismo napravili puno i da ga treba početi provoditi, a gotovo da su nam poručili kako reformu pravosuđa treba osmišljavati nanovo. Prateći pravosuđe vidio sam da je bilo puno inicijativa, ali je bilo i nedosljednosti u proteklom mandatu. Bilo je puno i CARDS projekata i ovoga i onoga, međutim nije postojala jedna nit vodilja i moj prvi prijedlog Vladi je da sve te inicijative i podrška koju nam prijatelji iz inozemstva hoće dati na neki način koordinira i da nemamo jednu inicijativu koja vuče nalijevo, drugu nadesno po istom pitanju. Recimo o sažimanju pravosudne mreže smo imali vrlo različite stanovišta. Najbolji primjer su prekršajni sudovi gdje je bilo od ideja da ih uopće treba ukinuti, pa da će se pripojiti općinskim sudovima, pa da će se upravi dati predmeti itd. Dakle, nije postojala konzistentna politika i mislim da bi tu trebalo na neki način i domaće i međunarodne inicijative koordinirati u jednu smišljenu politiku. Ova teza Europske unije kako zapravo tu reformu treba gotovo nanovo osmisliti mislim da je dosta zabrinjavajuća. Mene brine i ta činjenica da je Vlada dobila to pismo negdje čini mi se sredinom prosinca i da dok novinari nisu stavili na Internet to pismo, ja barem nisam znao. Koji je razlog da toga nije bilo u javnosti ne znam, ali ako je razlog to da se na neki način iz naše svijesti želi taj problem potisnuti onda to nije dobro. Ja se nadam dakle da to neće biti slučaj. Kad pogledamo koji je razlog zašto nema otimačine za fotelju ministra ili ministrice pravosuđa, mislim da je jasno. Postoji ogromno nezadovoljstvo ljudi stanjem u pravosuđu. Postoji jedna percepcija koja je vjerojatno i nepravedna prema pravosuđu u smislu velike korumpiranosti pravosuđa i tu vjerojatno je percepcija stroža od onoga što bismo nekim egzaktnim istraživanjem dobili. Ja i danas tvrdim, kao što to inače govorim da u Hrvatskoj ima puno jako dobrih sudaca. Ono što i ja upravo tim sucima zamjeram da nisu kritični prema svojim kolegama i da kroz one instrumente neovisnosti koje imaju, u prvom redu Državno sudbeno vijeće, ne sankcioniraju one koji prljaju obraz pravosuđa s jedne strane, a s druge strane tu prevažnu instituciju pravosuđa koje građanima treba dati pravičnost i riješiti njihove probleme čine neefikasnom i institucijom u koju građani nemaju povjerenja. Problem pravosuđa je usko vezan i uz korupciju i tu su isto nabrojane kao i kod pravosuđa, jer kad vidite ovaj program mislili bi po debljini u odnosu na ostala poglavlja da je to naš najmanji problem. Mislim da je upravo obrnuto i šteta da je to sve ostalo tako u nekim skicama. Čak bih rekao da projekti koji su na web stranici Ministarstva pravosuđa sada iz prošlog mandata da su detaljniji i bolji nego što je to ovaj program. Dakle, nadam se da će se to promijeniti. Ali taj cijeli problem i paket koji zovemo pravosuđe i koje nama jest problem je usko vezan i povezan sa korupcijom. Korupcija i problemi u pravosuđu su naša sistemska bolest i ne daju se riješiti intervencijom u smislu spojit ćemo pet sudova ili ćemo napravit ovo ili ono. Problem je vrlo kompleksan. On obuhvaća organizacijske aspekte, obuhvaća procesne, zakonodavstvo, moralne norme obuhvaća, etiku, profesionalnu etiku. I zaista je potreban jedan vrlo koordinirani napor da se ti problemi riješe. Kad je već riječ kod podrške, kandidat za premijera odnosno mandatar Vlade je više puta pozvao na suradnju u rješavanju problema. Ja ću podsjetit da mi se čini kako, nadam se da ćete se složit, u proteklom mandatu, ako je bilo resora koji je uživao potporu i oporbe i vlasti u smislu dajte, napravimo, ako treba, čak evo, sad sam, da gospođo ministrice sudjelovao u … [[Govornik se ne razumije.]] nekih propisa želeći da nekud taj cijeli problem maknemo s dnevnog reda, od nas je podrška bila u resoru pravosuđa. I mislim da tu sretnu činjenicu koju si svaka Vlada može poželit da imate podršku oporbe, čak i za tvrđe i neugodnije korake niste iskoristili, da je to šteta. I da to u narednom mandatu ćete opet vjerojatno uživat podršku slične naravi. I ja na neki način apeliram da ju iskoristite. Međutim, kada govorimo problemu pravosuđa, jest zgrade, jest kompjutori, jest informatika, sve je to važno i pravosuđe bez toga ne može. Problemi su tu neki put i dramatični. Neki suci nemaju niti zakone po kojima sude, nažalost kažu, i žale se ili se renoviraju zgrade sudova koje su planiraju zatvoriti. Dakle ima ozbiljnih infrastrukturalnih problema. Ali u pravosuđu su ipak ljudi. Maksimalno treba ulagati čini mi se upravo u suce, u izgradnju njihove ne samo neovisnosti, to je prva karika. Ali ima i ona druga, naličje istog novčića jest odgovornost. I mislim da ovaj Parlament zajedno sa pravosuđem, zajedno sa sucima mora pronaći one mehanizme koji će, koje mi apsolutno danas nemamo, koji će uz odgovornost i stručnost, neovisnost i stručnost imati ovaj treći element, to je element odgovornosti prema poslu, prema struci i prema hrvatskim građanima radi kojih na kraju krajeva i cijela ova naša država postoji. Paralelni problem sa korupcijom gdje je dojam i percepcija kako je hrvatsko društvo prožeto od najnižeg pa do najvišeg nivoa koruptivnim elementima jest i uprava. Meni je žao da u ovom mrvljenju i svom ovom preslagivanju kažu, evo kažemo radi fotelja se nije našlo mjesto i za Ministarstvo uprave, jer mislim da je državna uprava i sa stanovišta korupcije ozbiljan problem u ovom društvu. A isto tako plediram da se razmisli o tome da se kvaliteta zakonodavne aktivnosti podigne. Nomotehnički i konceptualno su naši zakoni zaista na lošoj razini, čak i oni koji služe pravosuđu nisu dobri ni nomotehnički ni konceptualno. Primjerice kada je riječ upravo o borbi protiv korupcije bit ću specifičan. Mi imamo jedan anakronični Kazneni zakon za kojeg je apsolutno vrijeme da ga promijenimo. Kazneni zakon za koji sam ja možda nepravedno piknuo neke od njegovih pisaca govoreći da je, da su pisci pišući takav zakon zapravo držali lojtre onima koji su u pretvorbi i privatizaciji zgrabili ono što su zgrabili. I na kraju, pred kraj, reforma pravosuđa nije sama sebi svrha. Cilj je da pravosuđe služi hrvatskom društvu i da uspostavi jednu vrijednost koju vrlo često opterećeni novcem, poslom, biznisom, tehnikalijama zaboravljamo. To je pravičnost. To je moral i pravičnost. I upravo zato apeliram da se ne zaboravi inicijativa kluba SDP-a koja je išla za tim da se ustavnim promjenama omogući kažnjavanje ratnih profitera i onih koji su u pretvorbi i privatizaciji zgrabili ono što ih ne pripada. Jednom riječju, evo vrijeme je već pri kraju, naravno mogao bi dugo i naširoko o detaljima problema koji buduću ministricu čekaju. Ne mogu o detaljima ali mislim da je riječ o jednoj od najnezahvalnijih fotelja. Gospođo ministrice, ja vam ne zavidim, ali u svakom slučaju mislim da vas čeka odgovoran i težak posao. I evo, nadam se, sa svima nama da ćete toj preteškoj zadaći udovoljiti. Zahvaljujem vam.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Ljubo Jurčić. Nema ga. Gubi pravo na raspravu. Gospodin zastupnik Zvonimir Mršić. Izvolite!
Poštovani predsjedniče, cijenjeni kolegice i kolege, poštovani kandidatkinje i kandidati za Vladu Republike Hrvatske! Ja se u potpunosti slažem sa mandatarom da postoji naravno najveća odgovornosti vlasti za ono što će biti u Republici Hrvatskoj u naredne četiri godine, ali jednako tako i prihvaćam ovaj izazov koji je on ovdje uputio danas da postoji i odgovornost oporbe za ono što će se zbivati u naredne četiri godine. Da bi to, ta odgovornost mogla biti tako podijeljena onda je jedan kao, jedan od preduvjeta da postoji međusobno uvažavanje a posebice da postoji uvažavanje od strane vlasti za ono što predlaže, sugerira, raspravlja ili donosi oporba. I ja se nadam da u ovom mandatu se neće dogoditi ono što je bilo u prošlom mandatu, da niti jedan oporbeni prijedlog zakona nije prihvaćen, da niti jedan gotovo amandman osim onih koji su nomotehnički poboljšavali tekst nije bio prihvaćen, jer gotovo je nemoguće da u četiri godine oporba i oporbeni zastupnici nisu imali dovoljno kvalitetnog ili niti jedan kvalitetni prijedlog da se nešto od toga prihvati. Mi ćemo vidjeti, odnosno već danas vidimo u nacrtu ovog programa Vlade da dio tih zakona koje su predlagali kolege iz tadašnje oporbe dakle iz HSS-a, iz HSLS-a, evo doći će nam vrlo brzo na klupe sada kao gotovo genijalna rješenja u ovom mandatu. Dakle nemojmo biti tako uski i prihvaćati samo jedino i isključivo ono što dolazi od strane Vlade i vlasti a u potpunosti ignorirati i odbacivati ono što dolazi od strane oporbe. E sada da pređemo na program Vlade. Možda bi bilo dobro ali nema nam sad mandatara da nam objasni što jest ustvari program Vlade. Mi smo dobili ovdje jedan opsežni materijal. Taj materijal se zove "Program Vlade Republike Hrvatske" za mandat od 2008. do 2011. Ima 104 stranice i na te 104 stranice su zaklamani nekakvi sporazumi. Ono što je ključno ovdje znati, da li ti sporazumi jesu sastavni dio te, tog programa Vlade ili nisu? Ako jesu onda je to trebalo napisati. Ako jesu onda je bilo dobro da se napravi copy paste kao što se napravio i sa koalicijskim sporazumom sa HSS-om, HSLS-om, jer se nije prepisivao nego doista je napravljen copy paste budući da osim onih par stranica koje su izbačene čak su i tipfeleri fotokopirani u ovaj program Vlade i sa tipfelerima koji se nalaze u koalicijskom sporazumu. Prema tome, to je jedno. I drugo, nelogično je da primjerice u programu Vlade piše da neki zastupnik podupire Vladu a da u izvornom programu Vlade to ne piše. Dakle, bilo bi dobro da doista znamo dokle je program Vlade a od kuda on to više naprosto nije. Ono što naravno mene posebno je zanimalo je pitanje decentralizacije. Budući da se posebice nakon izbora strašno puno o decentralizaciji govorio ja sam moram priznati puno više očekivao, odnosno očekivao sam da će upravo koalicijski partneri uspjeti izvršiti presudni pritisak na HDZ da se istinski ugradi decentralizacija u program Vlade i da se ona provede a ne da samo se najavljuje i da se o njoj govori kao što se to mahom govorilo u protekle četiri godine. I povjerovao sam da će doista tih 20% fiskalnih prihoda do kraja ovog mandata našeg Sabora odnosno Vlade pripasti jedinicama lokalne samouprave, međutim onda kad sam pročitao program Vlade onda sam vidio da postoji jedan veliki trik. Ovdje dakle se ne govori da će se povećati fiskalni prihodi jedinica lokalne samouprave nego se govori o tome da će se povećati prihodi od poslovanja. To su dvije različite stvari i to ukazuje da Vlada nije spremna i nema spremnost da dođe do preraspodjele poreznih prihoda unutar Republike Hrvatske nego vjerojatno da će i dalje zadržati sve ono što ima a da će na neki drugi način omogućiti defacto da lokalna samouprava poveća svoje prihode od poslovanja. Mi ćemo očito imati decentralizaciju kao što smo imali u 2007. godini kad je decentralizirano 800 milijuna kuna poreza na dohodak ali je zato uzeto 2 milijarde kuna poreza na dobit jedinicama lokalne samouprave. I to će vrlo brzo pokazati se podacima kada bude konačni obračun proračuna za 2007. godinu. Da bi mogla biti izvršena decentralizacija u Republici Hrvatskoj mi moramo postaviti neke temelje. Mi moramo prije svega standardizirati kvalitetu javne usluge na koju građani imaju pravo. Mi moramo građanima Republike Hrvatske reći što svako dijete će dobiti u školi, što će svaki pacijent dobiti u domu zdravlja, umirovljenik u domu umirovljenika, što ćemo dakle pružati od javnih usluga. Kada to standardiziramo onda moramo odrediti koja je prosječna cijena te standardizirane javne usluge koju ćemo građanima pružiti. I tada moramo reći odakle će biti izvor financiranja te javne usluge. Tek tada ćemo biti u situaciji da otklonimo ove velike ogromne nerazmjere u regionalnoj razvijenosti. Primjerice, da bolnica u Koprivnici i Čakovcu ima najmanju glavarinu a da bolnica u Šibeniku ima najveću glavarinu odnosno najviše liječnika i osoblja po krevetu. Ili da imamo ovako veliki nesrazmjer u kvaliteti prostora za osnovno i srednje obrazovanje u Hrvatskoj. Tek tada ćemo moći reći što su to minimalni standardi koje moramo financirati i tek tada možemo reći o.k. jedinice lokalne samouprave imaju osnivačka prava, odnosno moraju se brinuti o osnovnom školstvu, srednjem školstvu, zdravstvu, primarnoj zdravstvenoj zaštiti, socijalnoj skrbi i za to vam dodjeljujemo toliko novaca. Većina jedinica lokalne samouprave tada bi to morala moći raditi sama a za one koji to ne bi mogli onda bi se trebalo formirati ili ostati ovaj Fond za poravnanje i iz tog Fonda za poravnanje se transferirati sredstva iz državnog proračuna. Nažalost, mi smo danas u situaciji da to nije tako nego gotovo svi gradovi i općine odnosno županije ovise o Fondu za poravnanje gdje moraju dobiti dotaciju za decentralizirana sredstva. I nije točno ono što je kolega Čehok rekao u svojoj raspravi dakle da će se povećati decentralizirana sredstva na način da će to biti prolazni račun. Ne. I dalje je namjera da se većina sredstava skuplja u centralni proračun i tada da se financiraju projekti naravno po diskrecijskoj odluci ponovno nekoga tko će o tome odlučivati a tek da se djelom minimalno samo povećaju izvorni prihodi jedinica lokalne samouprave. To je ono naprosto na što SDP ne može pristati. SDP se zalaže da doista do kraja mandata Vlade dođe do toga da 20% fiskalnih prihoda koji se ubire u Republici Hrvatskoj ubire izvorno jedinica lokalne samouprave a ne da netko ubere a onda da morate obijati vrata ministara ili nekog drugog i da ga molite za to. Nadalje, SDP se zalaže za to da dođe do dislokacije nekih uprava jer mi primjerice ne vidimo nikakvih razloga da se Uprava za regionalni razvitak ili Uprava za ruralni razvitak ili Agencija za ruralni razvitak, ili Agencija za poljoprivredno zemljište, da moraju biti u Zagrebu. Ne vidimo doista za to nikakvog razloga. Može biti tamo gdje imamo administrativnog kapaciteta danas i tamo gdje doista se odvija taj ruralni ili regionalni razvitak. Ono što nas posebno brine u ovom programu Vlade to je da se govori samo o Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave i govori se da će on stupiti na snagu 1.1.2009. 17. svibnja 2009. su lokalni izbori. Što je sa Zakonom o lokalnoj samoupravi, što je sa Zakonom o javnim cestama? Mi već dvije i pol godine čekamo da se donese Zakon o javnim cestama koji će omogućiti velikim gradovima da konzumiraju pravo iz zakona koje su dobili da brinu o svojim javnim cestama i da dođe do preraspodjele upravljanja javnim cestama a tada i prihoda na tim javnim cestama. Što je primjerice sa Zakonom o komunalnom gospodarstvu, to je bilo u programu bivše Vlade rečeno da će biti donesen 2004. godine. To je jedan od temeljnih zakona koji treba donijeti za komunalno gospodarstvo. I na kraju, moram reći da potpuno nepravedno je raspolučeno Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva na dva dijela i možda i znakovito ovo sjedenje danas budućih ministara u klupama gdje se vidi da je Čobanković na jednoj strani Vlade a da je Pankretić na sasvim drugoj strani Vlade. I posebno ne znamo kakvu vezu ima šumarstvo i regionalni razvoj, odnosno gdje prestaje regionalni razvoja a počinje ruralni razvoj. Dakle, očito se preko noći prelomilo preko koljena umjesto da se ostalo kod ideje da se osnuje Ministarstvo regionalnog razvoja ili Ministarstvo lokalne samouprave i regionalnog razvoja a ne da lokalnu samoupravu ponovno ostavimo tamo negdje u središnjem državnom tijelu za državnu upravu.
Hvala. Imamo jedan ispravak, gospodin zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, nije točna konstatacija gospodina Mršića da je namjera sve sliti u državni proračun i onda diskrecijski etatistički odlučivati kome će se vraćati. Ne znam kako gospodin Mršić zna što su bile naše namjere kad smo pisali sporazum. Ja se nikad ne bih usudio govoriti o nečijim namjerama, ne ni o vašim ni o drugima. Namjera je, a to stoji u sporazumu da će 20%, sada se vraća 9% preko računa, to vi dobro znate, da će se vraćati 20% na jedinice lokalne samouprave i to je doista fiskalna decentralizacija. I nema druge decentralizacije. A kad vi govorite o izvornim prihodima onda biste trebali znati da mogućnost da jedinicama lokalne samouprave ostaje dio fiskusa nije moguće provesti ako želimo ravnomjerni razvitak Hrvatske. Kako ćete recimo vraćati dio PDV-a ako se recimo najviše ubere na granici ili u Zagrebu? I sada da vi odredite ovako linearno da 2% PDV-a ostaje jedinicama lokalne samouprave opet ćete učiniti Zagreb najbogatijim. Prema tome dajte razmislite o onome o čemu govorite [[Upadice se ne razumiju.]]
Na redu je gospodin zastupnik Ivica Pančić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine mandataru, dame i gospodo, predloženi članovi Vlade. Danas na raspravi o formiranju nove Vlade dozvolite mi da kažem nekoliko riječi o mogućnostima ove Vlade u rješavanju jednog specifičnog društvenog problema a to je korupcija. Neću pogriješiti ako kažem da je osnovna karakteristika prethodne Vlade bila sklonost upravo toj korupciji. Jer upravo korupcija je ogroman problem ovoga društva, a Vlada umjesto da ju je suzbijala ona ju je poticala. Da je to tako, da ne pretjerujem najbolje kazuju zahtjevi … [[Govornik nije uključen.]] Novi mandat ali stare navade [[Upadice se ne razumiju.]] Ne kod vas, gospodo. Da je to tako, da ne pretjerujem najbolje kazuju zahtjevi Bruxellesa. Za otpočinjanje pregovora o pravosuđu traži se provođenje hitnih mjera u tom istom pravosuđu uključujući i konačan početak borbe protiv korupcije. Bez obzira koliko to Vlada nastoji relativizirati. Valjda je i europskim birokratima postalo jasno da su sve one operacije «Maestro», «Gruntovec» i kako su se već zvale bile obično bacanje prašine očito istom Bruxellesu ali i hrvatskim građanima. Ova Vlada koja će voljom većine u Hrvatskom saboru biti izglasana danas po svemu je nastavak prethodne. Gotovo isti ministri sjede u njoj i što je i važnije potpuno isti premijer što znači da će među ostalim kontinuitet korupcionaških afera biti nastavljen. Nažalost. A sve afere ovih ljudi teško bi bilo i nabrojiti. Prisjetimo se Brodosplita, … [[Govornik se ne razumije.]] , nabavke vojnih kamiona. Mnogi će u prvi plan staviti reketarenje u kojem je sudjelovao jedan vozač koji je pao isključivo zato što je bio sitna riba. Onim krupnijim to se ne može dogoditi. Svi su mogli primijetiti da uvijek stradavaju ako ne vozači onda liječnici, sitni odvjetnici, ponekad i neki potpredsjednik, ali nikad njihov nadređeni. A to je tako zato što u Hrvatskoj na djelu nije obična, sitna korupcija već je na djelu korupcija u najvišim sferama. Neću govoriti o pojedincima, govorit ću o konceptu koji se provodi. A koncept je nova pljačka Hrvatske i bogaćenje probranih. Ono što je u devedesetim bila privatizacija danas su pored te iste privatizacija koja se nastavlja po starom oprobanom receptu na djelu još najmanje 2 velika zahvata u društveno bogatstvo Hrvatske. Prvi zahvat je u najvrjednije što Hrvatska još posjeduje a to je njezin prostor. Dok je drugi projekat koji provodi ova Vlada masovno manipuliranje natječajima pri izgradnji infrastrukturnih objekata pri čemu se značajan dio proračunskog novca slijeva u odabrana poduzeća iza čijih se skrbničkih računa skrivaju mnogi uglednici. Lijepo je biti bogat ali nije lijepo koristiti se svojom funkcijom za bogaćenje uzimajući od običnih građana. Uzmimo za primjer rasprodaju hrvatske obale. Nedirnute uvale pretvaraju se u apartmanska naselja, a umjesto maslenika grade se vile. Prostornim planovima poljoprivredno zemljište pretvara se preko noći u građevinsko. Naravno samo za neke, one koji su bliski vlasti. Koliko jedinica lokalne samouprave je bilo prisiljeno mimo svoje volje ucrtati turističke zone da bi dobili od Ministarstva suglasnost na plan. Znam neke. I umjesto da se nešto poduzme isključiv interes Vlade je pogodovati kapitalu od kojeg je mnogi sumnjivo stečen. Je li to razlog zašto i vladajuća stranka želi mjesto predsjednika saborskog Odbora za prostorno uređenje i zaštitu okoliša koje je prije pripadalo oporbi. Jer znaju gdje je novac i gdje su im moguće slabe točke. Također ogroman novac danas se okreće i u infrastrukturnim projektima. Negdje su gradske vlasti padale zbog dvorana ali to je bio izuzetak. Drugima nije pala ni vlas sa glave. Ceste su se gradile nekvalitetno i skupo. Kad kažem nekvalitetno to znači da su se urušavali vijadukti. Dva komada i tunel. Komad 1. Barem što se zna. Istovremeno cijena kilometar auto-ceste je narasla sa 4 na više od 6 i po milijuna EUR-a. Ni manje ni više nego 60%. Imali smo već poznati slučaj brze ceste Galženica-Zadar 2. Nažalost Državno odvjetništvo još se na kaznenu prijavu nije očitovalo. Potom cesta Ploče-Ploče po cijeni od 500 milijuna kuna za 10 kilometara ceste pri čemu su sve firme koje su sudjelovale u natječaju kao konkurenti ušle u posao. Kao što je to uostalom bio slučaj i pri provedenim natječajima za izgradnju punog profila auto-ceste Rijeka-Zagreb. Upravo na toj cesti zemljani radovi poskupjeli su za nekih 300 milijuna kuna, a za nabavku opreme potrošilo se dodatnih 200 milijuna kuna više od prvotnog plana pri čemu je posao na kraju dobila firma sa skupljom ponudom što je završilo i sa tužbama. Zadnji biser u niski bisera je 800 metara duga auto-cesta na Macelju. Iako je bila ponuda od 74 milijuna kuna izabrana je ponuda od 136 milijuna kuna. To je valjda najskuplja cesta ikada sagrađena na ovim prostorima. Ovo nažalost nisu izolirani primjeri. Ovo je sustavno otimanje novca iz džepova hrvatskih poreznika, obveznika. Samo na ovih nekoliko cesta uzeta je najmanje jedna milijarda kuna. Koliko vrtića se za taj novac mogao izgraditi, može se postaviti pitanje. Jer način funkcioniranja je poznat. Projekti se prilagođavaju zahtjevima investitora, izvođača. Natječaji se namještaju pri čemu se postiže daleko veća cijena od realne a nadzor sve amenuje. U tome korupcionaškom krugu sudjeluju ministarstva, državne firme, nekolicina velikih građevinskih konzorcija, a posebno je interesantna uloga IGH o čemu je govorio i predsjednik države čiji vlasnici su istovremeno i vladini dužnosnici. Sve je namješteno, sve plaćaju hrvatski građani, a oni se bogate i govore kako je sve po zakonu i govore da su upravo oni jamci zaštite hrvatskih interesa. Da ne bih govorio samo o onome što je bilo idemo i na iduće, buduće infrastrukturne projekte odnosno novu zaradu za odabrane. Modernizacija hrvatskih željeznica. Oko na nju je uveliko bačeno. Potom izgradnja nizinske pruge za koju stručnjaci kažu da onako kako je projektirana nemoguće ju je izvesti, ali netko je uzeo novac za projekt kao uostalom i za pelješki most. Nadam se da će biti izgrađen, a vidjet ćemo za koliko milijardi će cijena porasti jer sam čelni čovjek IGH kaže da bi cijena mogla biti i veća, jer ekonomski neisplativ i ekološki poguban kanal Dunav-Sava od kojeg će najveću korist imati Federacija BiH i Republika Srpska. Prije dvije godine državno zemljište na trasi toga kanala prodavano je privatnim licima da bi potom od njih to isto zemljište bilo otkupljivano po 18 puta većim cijenama, papire posjedujem. Ili ne znam da li je to budućem ministru poljoprivrede poznato, da je cijena projekta navodnjavanja koji je istina obećan prije četiri godine od njega naravno nije bilo ništa, sa nekih 360 milijuna dolara za 60 tisuća hektara prema jednom projektu iz 2003. godine narasla na oko 600 milijuna dolara prema projektu aktualne Vlade. Logika je izgleda, ako je kilometar autoceste skuplji 60% zašto onda i hektar ne bi bio isto tako skup. A zašto je sve to tako? Jednostavno jer Vlada ova jučer i ova danas izglasana upravo želi tako da bude. Jer njezino pogonsko gorivo je korupcija. Tako da na pitanje koje postavlja značajan broj građana hoće li ova Vlada stati na kraj korupciji, može se odgovoriti niječno. To nigdje nije uspjelo pa neće ni ovdje. Ipak, nadam se. Kao što ste gospodine mandataru ovdje rekli, da ćete o ovome izrečenom, a sve je apsolutno točno i u dobroj namjeri rečeno, makar promisliti i ozbiljno se zamisliti, jer svima nam je na srcu snažna i stabilna Hrvatska država i zbog toga ono što je razjeda a to su nepravda i nepoštenje, moramo iz nje odstraniti. To moramo učiniti radi onih koji su za nju ginuli, radi nas samih i radi naše djece. Hvala.
Gospodine zastupniče Pančiću, vi odudarate svojim ponašanjem odstupate od općih pravila ponašanja u Saboru. Zašto? Zato što vi ste proveli istragu i napravili optužnicu i presudili. Čak znate što će se dogoditi u budućnosti u pogledu željeznica, mosta, cijene i sl. Vi ste ovdje uvrijedili Vladu konstatacijom da je Vlada sklona korupciji, da Vlada potiče korupciju. Vi sve izgleda znate, proveli ste istrage, proveli ste optužbe i sada donosite presude. To je odstupanje od ponašanja u Hrvatskom saboru. … [[Upadica se ne čuje.]] Vi odstupate svojim ponašanjem od uobičajenog ponašanja u Hrvatskom saboru i vrijeđate Vladu na nekoliko načina, znate što je napravila i što će unaprijed napraviti. Pa vi ste prorok. Vi ste prorok, ali vi očito imate jedinu mogućnost da se iskažete stalno gomilanjem optužbi prema Vladi i prema institucijama ove države. Ja vam neću udijeliti opomenu, premda po članku 214. imam pravo na to, nego ćemo i danas kao i jučer proći bez takvih stegovnih mjera, ali vas molim kao što molim i ostale zastupnike bilo da sjede na lijevoj strani ove sabornice ili na desnoj, da se klone ovakvih kvalifikacija i uvreda prilikom svojih rasprava. Moja intervencija kao predsjedavajućeg ovdje je dobronamjerna, ne želim potencirati dalje stvari, ali želim da se uljuđeno, normalno i argumentirano ovdje raspravlja a ne da se unaprijed optužuju ljudi koji nemaju nikakve veze i ne zna se što će biti u budućnosti. Ja vas sve skupa molim kolege, da počnemo ovo zasjedanje na jedan dostojanstven i argumentiran način, a ne da se služimo ovakvim kvalifikacijama kao gospodin Pančić koji nastavlja raditi u ovom sazivu kao što je i u prošlom. … [[Upadica se ne čuje.]] Sada ima ispravak netočnog navoda, gospodin Kruno … Ako mi budete dobacivali i vrijeđali onda ću se ponovo javiti da vam odgovorim, gospodine Pančiću. Za sada želim biti korektan. Ali molim i vas gospodo da budete korektni. Gospodin Krunoslav Markovinović ima ispravak netočnog navoda.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa iako bi najjednostavnije bilo reći ispravljam cijelo izlaganje to je nemoguće, pa moram reći samo ovo. Ako govorimo o apartmanizaciji obale da Vlada to potiče, to nije točno. Najveća apartmanizacija bespravne izgradnje događala se upravo u vaše vrijeme jer ste napravili zakon po kojem se bespravno sagrađeni objekti mogu priključiti na infrastrukturu i to je cijela obala se betonirala, gradila, a da niste prstom maknuli. Druga stvar, napadate pravosuđe. Nije točno da pravosuđe ne poduzima maksimalno, ali teško je pravosuđu recimo kada u današnje vrijeme jedan Goran Štrok ispada kao žrtva, a znamo dobro da je dobio, da ste mu namjestili hotele za sitne novce, prije toga ste uložili jako puno i sada najedanput od onog kojeg bi trebalo pravosuđe istraživati, radite žrtvu.
Ispravak netočnog navoda, gospodin Šemso Tanković. Izvolite.
Poštovani predsjedniče u svom govoru gospodin Pančić je krivo upotrijebio jedan termin. U susjedstvu imamo jednu državu koja se zove Bosna i Hercegovina, a on je u svom govoru spomenuo samo neki entitet Republika Srpska, u najmanju ruku kao da je riječ o suverenoj državi. Država se zove Bosna i Hercegovina.
Hvala. Gospodin zastupnik Mario Zubović također ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Gospodine predsjedniče vrlo mi je teško ispraviti gospodina Pančića, jer je dao toliko optužbi ne samo na Vladu u prijašnjem mandatu nego na sve institucije, ustanove koje su radile na projektima bilo cesta bilo mostova bez obzira kakve infrastrukturne poslove, on je sve optužio za korupciju, on je sve optužio za kriminal i to je zbilja nevjerojatno. I ja bih molio predsjednika kluba ili predsjednika stranke da razgovara sa gospodinom i da mu objasne da jednostavno tako ne može funkcionirati danas više u hrvatskoj politici. Mi to ne prihvaćamo. Mi takav razgovor gospodine Pančiću ne želimo u Hrvatskom saboru i red je na vašoj stranci da s vama porazgovore, da malo vas educiraju da bi vi mogli funkcionirat u Hrvatskom saboru i shvatiti što je demokracija. Ako imate dokaze prijavite policiji.
Hvala lijepa. Idemo dalje. Gospođa zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospodine mandatare sa budućim ministricama i ministrima. Započela bih sa jednom uzrečicom s kojom se vode pripremama za vjenčanje, a ona glasi nešto staro, nešto plavo, nešto novo, nešto ukradeno. Čini mi se da u ovom programu Vlade vidim upravo dobro pripremljenu mladu, no dobre pripreme za vjenčanje ne znače i dobar brak. Pregledavajući ponuđeni nam program Vlade na žalost nisam vidjela ništa što bi me impresioniralo ili navelo na pomisao da se konačno stvari ipak pokreću. Gospodine predsjedavajući, molim vas da vi uvedete malo reda sada i da osigurate uvjete za rad. Hvala lijepa. Osobe s invaliditetom nikako da uđu u jedan jedinstveni sustav koji će promicati i štititi njihova prava. Čak i kada se govori o Ministarstvu zdravstva i socijalne skrbi govori se uglavnom o Ministarstvu zdravstva. Vjerujem da će budući ministar imati toliko senzibiliteta pa će malo pojačati i sustav socijalne skrbi. Na žalost ukidanjem Ministarstva rada i socijalne skrbi na početku prošlog mandata ove iste Vlade, iste stare osobe s invaliditetom ne prati dosljedno ni jedan sustav. U međuvremenu ne samo da su neka prava ukinuta, nego mnoga nisu ni uvedena, a nažalost od zadnjeg popisa stanovništva 2001. kada smo brojali 421 tisuću osoba s invaliditetom danas smo došli do 480 tisuća stanovnika naše zemlje koji imaju jedan od invaliditeta. U programu koji nam Vlada nudi osobe s invaliditetom ne spominju se u dijelu ljudskih prava iako je Hrvatska među prvim potpisnicama UN-ove Konvencije o pravima osoba s invaliditetom. Ne bih mnogo polemizirala, nego bih vam samo p okušala ponoviti riječi naših i vaših ministara i vas osobno gospodine mandataru. Moje zastupničko pitanje od 3. studenog 2004. godine upućeno gospođi Kosor u kojem pitam zašto novac koji je prikazan u proračunu za 2004. godinu u sklopu Ministarstva gospodarstva, rada i poduzetništva osiguran za funkcioniranje Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje nije potrošen, a već je bio 11. mjesec te iste godine. Također u sklopu Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti također novac u 11. mjesecu ni lipa nije bila potrošena. Dakle, prvih 11 mjeseci te godine. Meni je na to gospođa Kosor odgovorila što se tiče Fonda da mi ne može odgovoriti i da to moram pitati resorno ministarstvo. No, postavlja se pitanje kako je moguće da potpredsjednica Vlade, predsjednica Povjerenstva Vlade Republike Hrvatske za osobe s invaliditetom nema uvida ili nije zainteresirana što se događa sa zapošljavanjem osoba s invaliditetom. Upravo to ukazuje na potrebu postojanja jedinstvenog ministarstva koje će regulirati socijalnu politiku prema svim skupinama ugroženog stanovništva. Isto tako me u pisanom obliku obavještava o pilot projektima koje Vlada provodi na malim grupama osoba s invaliditetom. No, idemo dalje. Na 3. sjednici Hrvatskog sabora održanoj 27. siječnja 2004. postavila sam pitanje kada će se krenuti sa izjednačavanjem prava osoba s invaliditetom bez obzira na način, mjesto i uzrok stjecanja invaliditeta, što je inače bilo predviđeno nacionalnom strategijom od 2003. do 2006. godine. Meni gospođa ministrica također odgovara, ta nacionalna strategija se odnosi na sve osobe s invaliditetom, oba spola svih dobnih skupina. Također kaže da je to obveza Republike Hrvatske i da će se to do 2006. godine provesti. No valja naglasiti da to iskazuje, isto tako u tom odgovoru dakle koje vam mogu dostaviti, jer je meni dostavljeno u pisanom obliku, valja naglasiti da to iskazuje ogromna sredstva državnog proračuna te će proces usklađivanja u velikoj mjeri ovisiti o gospodarskim i drugim prilikama u Republici Hrvatskoj. Upravo tu osobe s invaliditetom postaju taoci državnog proračuna, jer pitam se ako je gospodarstvo toliko se razvilo, ako imamo sve povećano, ako smo jako jako dobri, gdje su ti novci onda za razne projekte i ostalo koje štite osobe s invaliditetom? Kako vjerovati Vladi koja od svog formiranja u bivšem sadašnjem sastavu kaže da će sukladno strategiji izmijeniti postojeće zakone i pravilnike, izraditi stručne analitičke podloge, izraditi programe psihosocijalne podrške djeci koja skrbe za roditelje s invaliditetom, organizirati javne rasprave itd., a u isto vrijeme ukida pravo na oslobađanje od plaćanja PDV-a na uvoz automobila civilnim osobama s invaliditetom, ukida naknadu za prijevoz djece s teškoćama u razvoju i tek na pritisak oporbe to pravo vraća. Ne prati rast životnih troškova i ne podiže iznos osobne invalidnine koje su zadnji put bile povećane 2000. godine sa 725 kuna na tisuću kuna i od tada se nisu podigle ni za jednu kunu. Dakle ovo je 2008. godina. I samo jedna napomena. Obzirom da se od jutros napada Grad Zagreb i zagrebački gradonačelnik. Istine radi, osobe s invaliditetom, nositelji prava osobne invalidnine u Gradu Zagrebu dobivaju od Grada Zagreba još mjesečnu naknadu u iznosu od 200 kuna, plaćanje komunalnim režija i besplatnu pomoć u obavljanju kućanskih poslova. No, Vlada misli da ide dalje, a zapravo čini mi se da će ostati na mjestu. Vlada u svom zamahu socijalne osjetljivosti, društvene pravednosti i na temeljima socijalne uključenosti ne donosi ni jedan zakon koji bi išao u prilog prethodno izgovorenim riječima, osim Zakona o statusu roditelja njegovatelja i na žalost opet na malom i suženom broju djece. Gospodine Sanaderu, vama sam postavila jedno zastupničko pitanje. Mislila sam da ćete vi kao elokventan čovjek koji drži jako do dojma, ali ne i do sadržaja odgovoriti na to pitanje, no osim što ste poznati po dobrom body languageu, poznati ste i po tome da ne volite baš neugodne situacije i da ih uvijek izbjegavate. Vruće krumpire prepuštate vašim ministrima i bliskim suradnicima, pa ste tako i odgovorom na moje zastupničko pitanje cijelo vrijeme pričali o rukometnom zakonu, a ja sam vas pitala o djeci s teškoćama u razvoju. No idemo dalje, ali na žalost ne predaleko. Ovo društvo i dalje funkcionira na pilot projektima od kojih samo rijetki imaju donekle sređenu kvalitetu života i to ako su bliske s udruga osoba s invaliditetom na kojima Vlada vrši kontrolu. Vi ste u svom uvodnom izlaganju rekli da nitko nema prava na odmak od odgovornosti, a pitam se zašto ste se vi odmakli.
Hvala lijepa. Imamo jedan ispravak netočnog navoda gospođa zastupnica Ljubica Lukačić. Izvolite!
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani kolege zastupnici! Ja ne znam koliko bi meni sada vremena trebalo kada bih pokušala ispraviti sve ono što je kolegica Škulić rekla. Međutim samo nekoliko stvari. Mislim da svi kolege zastupnici trebaju znati da nije točno da ova Vlada ne vodi računa o osobama s invaliditetom odnosno da nije vodila kroz proteklo razdoblje. Svi znamo da je 2007. godina bila godina jednakih mogućnosti i nije slučajno da je upravo te godine Vlada potpisala Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom. Što to znači trebalo bi nam svima biti jasno. Potpisivanjem i ratifikacijom konvencije Vlada je zagarantirala jednu najvišu razinu poštivanja prava osoba s invaliditetom. Što se tiče Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba s invaliditetom…
Završite gospođo.
Isto tako nije to, još samo bi vam htjela reći da se ne zna kud je otišao novac. Novac je podijeljen sukladno zahtjevima. Svaki zahtjev je udovoljen koji je bio utemeljen na zakonu a novac koji nije potrošen vraćen je u državni proračun. I vi svi to jako dobro znate … [[Govornik se ne razumije.]] /Pljesak./
Na redu je gospođa zastupnica Gordana Sobol. Izvolite!
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospodine mandataru, kandidatkinje i kandidati, kolegice i kolege! Jutros smo na klupe dobili Program Vlade Republike Hrvatske za mandat 2008. – 2011. godine kojim, ja ću se složiti sa nekim koji su prije mene rekli, ustvari kad ga uspoređujem sa koalicijskim sporazumom o formiranju parlamentarne većine za mandat 2007. – 2011., između tri stranke, u biti ne predstavlja ništa drugo nego na neki način zaklamane koalicijske sporazume. Koalicijske sporazume HDZ-a sa pojedinim koalicijskim partnerima. Meni je ustvari žao što se nije našlo vremena ili želje ja bih prije rekla da se na neki način dakle svi ti koalicijski sporazumi stvarno i pretoče u jedan program Vlade. Ovako u biti u jednom dijelu govorimo o programu Vlade a onda u drugom dijelu imamo zaklamane još dodatne koalicijske sporazume. I sada bi naravno trebalo dobro češljati i vidjeti je li sve to što piše u ovim dodatnim koalicijskim sporazumima uopće uključeno i u program Vlade. Ono što bih htjela također kazati ne ulazeći naravno i neću ja ocjenjivati, procjenjivat posebno je li su svi predloženi kandidati i kandidatkinje dovoljno sposobni i kompetentni za resore koje će dobiti, za koje će danas parlamentarna većina ih i izabrati. O tome će vrijeme pokazati svoje. Ali moram kazati da stvarno kad tu na ovoj stranici koalicijskog sporazuma koji je u krajnjoj liniji prepisan u programu Vlade kaže, mjerilo za odlučivanje o personalnim pitanjima, što će to koalicija poštivati kad se bude govorilo o personalnim rješenjima od dobrog poznavanja područja stručne kompetencije, vizije i motiviranosti za njeno ostvarenje, predanost radu za javnu korist, integritet i poštovanje propisa, etičkih načela, upravljačke osobine i sposobnosti. Ja ipak mislim da bi se pojedini kandidati trebali zapitati da li ispunjavaju sva ova mjerila? Pa ću ja samo podsjetiti kratko. Kad govorimo recimo o predanosti radu za javnu korist da smo imali u proteklom mandatu slučajeve da su naši ministri bili predstojnici nadzornih odbora i upravnih vijeća koja su, gdje se odlučivalo i o državnoj imovini, gdje su bile afere a oni kažu da o tome nisu ništa znali i da nisu mogli znati. Toliko kad govorimo o javnoj dobiti. No, ono što bih posebno htjela u svom izlaganju istaknuti odnosno upozoriti, to je ono područje koje ja inače već nekoliko godina manje-više pratim. To je područje ravnopravnosti spolova. Dodatni šlagvort mi je dao mandatar kad je na neki način ničim izazvan tu na, sa ove govornice u odgovoru kolegici Opačić govorio o tome kako će ova buduća Vlada u svom programu dakle itekako raditi na ravnopravnosti spolova, na poboljšanju položaja žena, te je nabrajao niz područja, mjere zapošljavanja i slično. Pa sam ja onda u pauzi koja je bila malo duža nego inače išla još jedanput pogledati taj predloženi program Vlade misleći možda sam ja nešto propustila. Možda negdje nešto piše što ja nisam vidjela kad je u pitanju problematika o kojoj je govorio i mandatar. Međutim kad se govori o ženama, u ovom programu Vlade, ja mislim da se žene spominju negdje na tri mjesta kao radnice u kožarskoj industriji, kao majke i trudnice i kao mlade žene za koje se kaže da će se tijekom 2008. godine na neki način dakle omogućiti da ne budu diskriminirane prilikom zapošljavanja. Gospodine mandataru! Ravnopravnost spolova je puno, puno više i puno šire i puno drugačije od onoga što ste vi u ovom koalicijskom sporazumu odnosno u programu Vlade zapisali odnosno ono što niste zapisali. Zgodno je da se u ovom programu spominje inače niz nacionalnih politika. Nacionalna politika za promicanje ravnopravnosti spolova koja je vrlo gorljivo branjena prilikom donošenja 2006. godine ne spominje se niti jednim slovom. A u njenom uvodu sama prva rečenica u toj nacionalnoj politici kaže: Nacionalna politika za promicanje ravnopravnosti spolova osnovni je strateški dokument Republike Hrvatske koji se donosi s ciljem uklanjanja diskriminacije žena i uspostavljanja stvarne ravnopravnosti spolova provedbom politike jednakih mogućnosti za razdoblje od 2006. do 2010. godine. Ili odmah negdje na stranici iza toga kaže: U procesu pristupnih pregovora s Europskom unijom donošenje i provedba nacionalne politike ujedno znači donošenje i provedbu jednog od važnih strateških dokumenata kojim se ispunjavaju politički kriteriji za članstvo vezano za daljnje usklađivanje zakonodavstva s pravnom stečevinom i unapređivanje politike jednakih mogućnosti. Od onoga što piše u ovoj nacionalnoj politici kolegica Opačić je na neki način rekla dakle da je, su dijelovi Nacionalne populacijske politike doslovce prepisani u ovom programu. Nažalost što se tiče one nacionalne politike, ona nije niti spomenuta u ovom programu. Odnosno kad se govori o ravnopravnosti žena i muškaraca odnosno ravnopravnog položaja tada ima jedna rečenica odnosno kraj rečenice pod odjeljkom obitelj gdje kaže šta će biti u sljedećem mandatu prioriteti. Pa na kraju kaže, a posebnu brigu posvetit ćemo povećanju ravnopravnosti u obitelji i društvu. Šta to znači, kako i na koji način ovdje u ovom programu ne stoji. Da li ćemo to recimo napraviti na način kao što je sada negdje prije otprilike mjesec dana izašlo je istraživanje koje je proveo Vladin Ured za ravnopravnost spolova o položaju žena na tržištu rada. I zamislite, došli su do podataka koje mi već godinama ponavljamo i istraživanja o tome već postoje da postoji diskriminacija žena na tržištu rada bilo kada je u pitanju njihovo zapošljavanje, bilo kada je u pitanju dobivanje otkaza kada odlučuju da budu majke a posebno kada se trebaju vratiti nazad na posao ili kad navrše recimo nešto pedeset ili više godina onda kada ih više nitko neće. I onda kaže Vlada da će, zamislite, diskriminaciju na tržištu rada kad su žene u pitanju ukinuti tako što će predložiti etički kodeks koji će potpisati poslodavci koji će poslodavce obvezati da ne diskriminiraju žene prilikom zapošljavanja, rada itd. Molim vas lijepo, sve antidiskriminacijske odredbe postoje u Zakonu o radu a one se ne provode, one se ne poštuju a mi mislimo sada da ćemo etičkim kodeksom odnosno ova jučerašnja buduća Vlada misli da ćemo etičkim kodeksima natjerati poslodavce molim vas da budu eto da tako kažem bolji prema ženama. Ili, ja se pitam što ćemo napraviti na činjenici da je i u Hrvatskoj su plaćene 20% manje od muškaraca za isti posao iste vrijednosti. O tome nažalost nema ništa niti u nacionalnoj politici ali naravno još manje ima i u programu rada. Što ćemo napraviti na usklađivanju obiteljskog i profesionalnog života? O tome niti u nacionalnoj politici a valjda onda zbog toga niti u ovom programu rada Vlade nema ništa. Ja ću ustvari zaključiti s time da kažem da je kad su u pitanju žene, njihov položaj u Hrvatskoj, njihovo sudjelovanje u tijelima koja donose odluku, dakle gdje su na neki način koncentrirani moć i novac što se tiče prošle odnosno i buduće Vlade da se ustvari ništa neće promijeniti i da će ustvari politika koju je ta Vlada provodila kad su žene u pitanju ostati i dalje ista a to znači da ćemo vjerojatno napraviti bar neke korake kada je u pitanju suzbijanje nasilja nad ženama odnosno suzbijanja nasilja u obitelji ali kada je u pitanju zapošljavanje žena, kada je u pitanju usklađivanje obiteljskog i profesionalnog života, kada je u pitanju sudjelovanje žena u procesima odlučivanja ova Vlada niti u budućnosti neće učiniti ništa jer nije dovoljno samo govoriti, nije dovoljno samo od prigode do prigode govoriti o statističkim podacima već je potrebno neke stvari provoditi i u djelo. Ja sam sigurna da ova Vlada to nije u stanju.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku, gospođa zastupnica Vesna Škulić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa uglavnom više-manje se slažem sa gospođom Sobol, međutim ovo oko nacionalnih politika malo mi je isto tako čudno i zbog ravnopravnosti spolova one se i spominju nekako u ovom programu Vlade. Međutim, nacionalna strategija jedinstvene politike za osobe s invaliditetom koja je tek donesena drugom polovinom ja mislim prošle godine 2007. do 2015. ona niti izrijekom ne spominje o izjednačavanju prava osoba s invaliditetom, znači ono što je trebalo napraviti do 2006. Zatim, samo isključivo se radilo o pilot projektima. Nije bilo nikakvog okvirnog zakonodavstva koje bi rješavalo problematiku osoba s invaliditetom. Mislim da tu mogu žene biti puno zadovoljnije nego osobe s invaliditetom. Također i jest Hrvatska je među prvima potpisala UN-ovu Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom, međutim nije krenula u izjednačavanje svog zakonodavstva prema osobama s invaliditetom, tako da mislim da tu žene ipak malo budu biti zadovoljnije a vjerujem da će tu se prepoznati i žene s invaliditetom. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Da li želite odgovor? Ne. Ima jedan ispravak gospodin Boris Kunst. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa već se drugi put provlači netočan navod. … [[Upadica se ne razumije.]]
Poštovani predsjedniče, zastupnica Sobol mora znati da ne može se programom Vlade odrediti cijena rada. Cijenu rada određuje tržište rada. Drugo, za cijenu rada se bore sindikati kroz kolektivne ugovore, tako da sigurno ne treba očekivati da će u ovom programu Vlade pisati cijena rada za bilo koju grupaciju da li su to žene, da li su to muškarci ili bilo koja druga djelatnost. To isto tako ne može pisati u programu Vlade da će Vlada ne znam koliko ljudi zaposliti. Pa to određuje tržište rada. Vlada treba stvarati uvjete za to a to upravo je smisao ovog programa. [[Pljesak.]]
Ispravak gospodin Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa već se po drugi put provlači netočan navod maloprije kolega Mršić a sada kolegica Sobol da nije jasno jesu li koalicijski sporazumi sastavni dio programa Vlade. Pa da ste pažljivije doista pročitali kao što ste rekli onda biste već na drugoj stranici u temeljnim polazištima saznali da je to sastavni dio programa Vlade. Svi dodatni zasebni sporazumi sklopljeni sa predstavnicima nacionalnih manjina i sa predsjednikom Hrvatske stranke umirovljenika kao i koalicijski sporazum između koalicijskih partnera je sastavni dio programa Vlade. To je dakle netočna teza koju već provlačite dva puta. Da ste pažljivije čitali vidjeli biste što je istina.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Ante Kotromanović. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Oprostite gospodine Kotromanović, ima odgovor na repliku prije toga. … [[(Upadica se ne čuje./]] Izvolite.
Zahvaljujem. Ne znam oko replike koju mi je kolegica Škulić dala ne mogu biti žene zadovoljnije od osoba sa invaliditetom jer su i osobe sa invaliditetom u biti jedna ogromna skupina i na isti način su ja bih rekla tretirani u ovom programu Vlade. Što se osoba sa invaliditetom tiče bar se spominje da će se provesti ta nacionalna strategija za omogućavanje dakle jednakih mogućnosti. Na koji način i kako naravno u ovom programu se ne spominje a ja sam svjesna toga da se sve mjere u ovakvom programu ne mogu niti spominjati, no onda je ovaj program Vlade jedan onako mišung ja bih rekla pa kako kome palo na pamet, pa negdje se spominju samo uvjeti a negdje se bome spominju i mjere konkretne koje će se provesti. Konkretno, recimo kada je u pitanju na primjer za izmjene Zakona o radu kad se tiče trgovine kolega Kunst.
Hvala lijepa. … [[Govornik se ne razumije.]] Gospodin Ante Kotromanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, kolege zastupnici. Eto ja sam pažljivo pročitao onaj dio programskih osnova i koalicijskog sporazuma HDZ-a, HNS-a, HSS-a što se tiče naročito branitelja i oružanih snaga Republike Hrvatske i vidio sam da tu ima dobrih stvari da se razumijemo. I ali vidio sam i nešto drugo da nema svježih ideja, da nema onih ideja koje bi mogle oplemeniti još bolje i kvalitetnije rad sa braniteljima i rad sa pripadnicima Hrvatske vojske. … [[Upadica se ne razumije.]] Pa dajte, hoću li ja govoriti ili će oni govoriti? [[Upadica: Molim vas!]] Ja sam šutio čitavo vrijeme tu dok ste vi govorili. Dajte malo budite parlamentarni. Sukladno tome ja kao stari isluženi vojnik odlučio sam predložiti nekoliko mjera i nekoliko stvari koje mi se čini da su pametne i koje su od vrhunskog interesa za branitelje pripadnike Hrvatske vojske i nadam se da će moja kolegica Kosorica i budući ministar Vukelić dobro poslušati. I da će, da će to implementirati ono što se zove vaš, vaši programi i da će to biti kažem od koristi za same branitelje. Ne znam koliko znate ali ovaj Zakon o braniteljima je dosta kvalitetno riješio invalide, stradalnike, u biti sve vrste stradalnika. Jako dobro je to riješeno i ja sam vrlo zadovoljan sa njim, ali nije riješio drugu kategoriju ljudi onaj, to je onaj masovni dio. To je nekoliko stotina tisuća ljudi koji su bili pripadnici Hrvatske vojske, dragovoljci, a koji su danas na rubu egzistencije žive. Neki rade naravno, neki ne rade. Ja mislim da bi trebalo dati težište u tom kontekstu apsolutno. Zato što danas ima negdje oko 25 do 30 tisuća nezaposlenih hrvatskih branitelja i oni su jedan dio ovog društva. Kažem žive na rubu egzistencije. Ja sam ih upoznao. U tijeku ovih godinu dana napravio sam preko 80-tak tribina i vidio sam taj dio ljudi i mislim da bi se trebali malo, posebno nedeklarativno brigati o tim ljudima koji su bili pripadnici Hrvatske vojske ali i više godina nego stvarno. I zato ću predložiti na primjer ministru gospodarstva da ima jedan poseban odjel koji će pratiti zapošljavanje pripadnika Hrvatske vojske ili branitelja i koji će nas izvijestiti svake godine koliko je u tijeku godine riješeno kažem pripadnika Hrvatske vojske ili branitelja. Također predložit ću i predlažem da se upravo za tu kategoriju ljudi koji su vrlo, u vrlo teškoj situaciji da se, da počnemo razmišljati kako da ih stabilno zbrinemo. Mnogi od njih su bez stana. Znači to su ljudi koji nisu invalidi, koji nisu stradalnici a koji žive među nama. Vi vjerojatno poznajete takvih puno ko i ja, nešto slično POS-u. Također predlažem, drago mi je što će branitelj biti ministar zdravstva. Predlažem bolju i kvalitetniju skrb. Trebamo nešto napraviti za te ljude. Oni čekaju nekoliko mjeseci na CT glave, na magnetsku rezonancu. To su ljudi koji su isfrustrirani, koji su bolesni. Ja mislim da trebamo napraviti nešto da se sve skupa ubrza. Da oni imaju nekakvu tu mogućnost da se što prije, da što prije dođu do samog liječnika. Predlažem također da se, da uvedemo te preventivne preglede ne samo za invalide nego za sve vrste pripadnika, za sve branitelje na primjer svako dvije godine zato što više nisu problemi suicidi. Upućen sam dobro u to. Najveći problemi danas su razne bolešćurine koje nas napadaju. Tumori i slične stvari koje nas napadaju. U zadnjih, evo u zadnja tri mjeseca samo su moja, moja trojica, tri kolege su umrla onako, jedan je na «joggingu» umro. Naprosto ga, srce mu je stalo i mislim da bi trebalo kažem napraviti da ti ljudi imaju preventivne preglede svako dvije godine i da možemo to pratiti koje su to bolesti koje muče i koje tište branitelje. Također predlažem i mislim da će me ministrica Kosorica razumijeti, danas čovjek kada želi pokrenuti postupak za priznavanje statusa invalida do konačnog dobivanja statusa invalida i dobivanja mirovine treba mu otprilike 4 godine. Naravno ja tu ne krivim Ministarstvo branitelja. Mi imamo 9 do 10 komisija, ja ne znam koliko komisija i to ljude strašno muči i frustrira. Zadnji pripadnik Hrvatske vojske kojeg ja osobno znam bio je moj vojnik, Pavić iz Sinja, ubio se zato što mu je predmet 5 godina ležao po tim inim komisijama, ne znam, od Splita do Zagreba. Ja mislim da bi trebalo razbiti, doslovce vojnički razbiti te birokratske procedure i ubrzati te postupke da ljudi dobiju rješenje bez obzira da li je ono pozitivno ili negativno. Mislim da je to jedan od važnijih i bitnijih problema. Nadam se gospođo da ćete me razumjeti, da ćete to nešto napraviti po tom, po tom planu. Također bih volio da Fond za branitelje ne … [[Govornik se ne razumije.]] sa 1.3. da se ljudima objasni da ti udjeli dionice, one su vrlo važne, vrlo vrijedne. Da ih ne prodaju onako «đuture i đabe», mi dobro znamo da postoji dosta tajkuna Domovinskog rata i trebalo bi ljudima objasniti da je Fond za branitelje jedna dobra ideja, kvalitetna ideja i da se to održi što dulje. To bude jedan zatvoreni tip Fonda tako da ljudi mogu akumulirati ta svoja prava i sredstva tijekom godina koje dolaze iza nas. Gospodine Sanaderu volio bih da mi vi pomognete malo. Jako sam žalostan što novi taj sustav bodovanja tišti nas pripadnika Hrvatske vojske koji smo bili aktivni sudionici rata. Znači koji smo se tukli. Nas ima možda negdje oko 140 tisuća. Ja ću samo uzeti za primjer, evo, možda nije najbolji način, sebe. Ali prošao sam sva ta ratišta. Bio sam u niz bitaka. Imam manje, imam manje bodovanja nego što imam na primjer jedna tajnica koju ne vrijeđam, ne želim nikoga uvrijediti u MUP-u i u MORH-u, a koji ima kontinuitet od 1990. godine. Ona možda ima 5000 bodova. Ja imam 3 tisuće i nešto bodova. Bio sam zapovjednik desetine, voda, satnije, brigade i operativne grupe. I sutra me, … [[Govornik se ne razumije.]] za nekoliko dana imam razgovor sa haškim istražiteljima. Dajte nešto napravite u tom kontekstu. Ja smatram da je to nepravedno. Za onu kategoriju ljudi koja je istinski se tukla i borila za Hrvatsku državu. Predlažem također da imamo novo odličje «Junak Domovinskog rata». I to molim gospodina premijera da mi pomogne. Vi znate dobro tko su danas naši heroji ili antiheroji. Ljudi koji imaju najviše odličja. To je čovjek koji je sada u Beču. On ima najviše odličja u Hrvatskoj vojsci. A evo napravite nešto za poginule pripadnike Hrvatske vojske. Njih ima oko 15 tisuća, a od toga ih je časno i pošteno poginulo jako puno. I gospodin premijer vjerojatno zna oca Ratomira Kliškića koji je, to je vojnik koji je poginuo u IV Gardijskoj brigadi, dva puta ranjen prije toga izvlačeći ranjenika. Na kraju je poginuo taj isti dan. Ajmo imati Blagu Zadru za heroja. Mi nemamo, mi nemamo to novo odličje novo da izdvojimo te ljude koji su najčasnije služili i poginuli za Hrvatsku državu: Marka Pavića, Gorana Kliškića, Vlatka Rudića, Franka Lisicu, da ne nabrajam sve te ljude koje ja znam, koji su bili pravi, pravi dečki. Kada govorimo o problemima u MORH-u drago mi je da su tu budući ministar i bivši ministar. Da li znate, evo udarna IV Gardijska brigada, elitna postrojba koliko danas ima ljudi? Ima oko 1600 ljudi. Od toga je otprilike od 500 do 600 na bolovanju. Oni se nalaze većina njih na dnevnom liječenju u Psihijatrijskoj bolnici u Splitu zato što žele izaći iz sustava. Ja sam čitao ono, sviđa mi se, ima dosta stvari koje su dobre, ali mislim da bi težište trebali dati na ljude. To sam želio reći. Zato što su ljudi demotivirani. Oni nisu više motivirani. Zato što vojnik, gardista ima plaću 3600 kuna. Mislim da bi tu trebalo napraviti nešto više o tom zato što je loše opremljen. A ja vam kažem da NATO hrvatske zrakoplove neće tražiti da lete iznad Afganistana nego će tražiti topovsko meso. Pa su gore pripadnici IV Gardijske brigade, vojne policije i drugi ljudi. Pitanje je dana kada će netko gore poginuti, to je rulet naravno. Ja smatram da ti ljudi moraju imati nešto bolji status u Hrvatskoj vojsci, a želio sam reći ovo, da bi trebalo težište po meni dati na opremanje gardijskih brigada. One su se pokazale u ratu kao udarne postrojbe, mi smo sve operacije izveli na čelu sa gardijskim brigadama i sada bi trebalo po meni staviti težište na opremanje prvo njih, motivacija ljudstva, a kasnije da ide ovo drugo što je oklopna vozila, zrakoplovstvo itd. Također mislim kao drugu stvar koja je po meni vrlo bitna, da bi trebali bolje i brže, sa bržim rokovima opremiti tu Obalnu stražu ili mornaricu koja se nalazi ja mislim u sklopu Obalne straže zato što od 1.1. počela primjena ZERP-a. Ja mislim da ono kako sam rekao u uvodu, 15-tak tisuća ljudi okruglo, nešto više, da bi očuvalo granice Republike Hrvatske i na moru svaki pedalj i na kopnu svaki pedalj i mislim da bi trebali apsolutno o tim prioritetima isto napraviti sve da se Obalna straža i Mornarica u ovom prvom ciklusu da se ona stavi u funkciju da ona može kontrolirati, jer danas mi nemamo nekakve velike ugroze ni sa istoka ni sa zapada, najveću ugrozu koju možemo imati to će biti talijanski i slovenski ribari koji se zalijeću u naše more. Evo ja sam tako ukratko na brzinu to sve skupa rekao, ja želim novom ministru puno uspjeha, također kontinuitet u radu, puno uspjeha i nadam se da evo da sam po prvi puta govorim u Saboru da sam bio dobar. Ja mislim da sam bio dobar. Hvala.
Hvala. Imamo puno ispravaka. Gospođa Lukačić, izvolite.
Ja sam samo htjela kratko reći, kolega je u svom izlaganju spomenuo invalide. Ja bih molila da u ovom Visokom domu koristimo službeni termin osoba sa invaliditetom. To je od 2003. godine službeni termin u Republici Hrvatskoj.
O.k. Hvala. Tomislav Ivić, izvolite ispravak.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja bih samo ispravio kolegu Kotromanovića koji kaže da je trenutno između 25 i 30 tisuća nezaposlenih hrvatskih branitelja. Taj podatak nije točan. Broj je značajno manji, broj je ispod 20 tisuća nezaposlenih hrvatskih branitelja i mogu reći da je u protekle četiri godine kroz mjere Ministarstva obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti zaposleno više od 7 tisuća nezaposlenih hrvatskih branitelja. I druga stvar, netočno je da kroz sustav bodovanja tajnice mogu imati veći broj bodova od pripadnika borbenih postrojbi. Upravo da se to ne bi dogodilo, u sustavu bodovanja je izvršena podjela na borbeni i neborbeni sektor tako da je to praktički nemoguće. I ono što je bitno, sve propise koje Ministarstvo obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti donosilo od zakona pa do evo i tog bodovanja je rađeno u suradnju sa udrugama proisteklih iz Domovinskog rata.
Hvala lijepa. Gospođa Božica Šolić, izvolite ispravak.
Hvala lijepa predsjedniče. Evo zastupnik Kotromanović je rekao u svojoj raspravi da u ovom Vladinom programu nema ništa novo za branitelje. To nije točno, jer glavni cilj u ovom programu itekako se naglašava dostojanstvo hrvatskih branitelja. Ali dragi kolega, ja vas neizmjerno poštujem kao hrvatskog branitelja, to kažem ovdje u Visokom domu, ali morate znati da je trebalo više godinu dana da ispravi bivša Vlada sve one nepravde koje je upravo nanio vaš istomišljenik politički gospodin Pančić koji je bio ministar. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak gospodin Josip Đakić.
Gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Ispravit ću u ovom nizu netočnosti koje je gospodin kolega moj Kotromanović iznio, ispravit ću samo neke, a to je da za aktivne mjere zapošljavanja ne postoji, da plan zapošljavanja hrvatskih branitelja ne postoji. On je definiran i kroz Zakon o pravima hrvatskih branitelja, on se odrađuje s preko 7 tisuća je novozaposlenih. Zadruge koje su osnovane i koje su poduprijete iz sredstava Ministarstva hrvatskih branitelja zasigurno zapošljavaju nove hrvatske branitelje. Isto tako želim reći da apsolutno je nemoguće da tajnica koja je bila u kancelariji ima isti broj bodova jer je jasno razgraničeno što je borbeni, što je neborbeni sektor. Ukoliko joj vi niste potpisali da bude u borbenom sektoru, onda nema isti broj bodova. Ukoliko ste joj potpisali, onda ima isti broj bodova.
Hvala. Gospodin zastupnik Mario Zubović ispravak.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine cijenjeni kolega Kotromanoviću ja bih htio ispraviti to da tajnica ima više bodova od vas. Ja mislim da je to netočno kao što i većina vašeg izlaganja nije točna. Ako vi kažete kako se zove ta tajnica, ja bih molio da nam kažete ili barem meni pa ćemo provjeriti tu grešku, kažete nam ime i prezime te tajnice, onda će biti vaše izlaganje istinito. Ako vi nama ne kažete ime i prezime te tajnice, vi niste ovdje govorili istinu. To je jedna stvar. Druga stvar gospodine Kotromanoviću ovdje u Hrvatskom saboru se jedan ministar ne bi trebao oslovljavati Kosorica nego gospođa Kosor, ministrica Kosor itd. Upotrebljavati izraze … [[Ne razumije se.]] da ne nabrajam, nije primjereno ovdje gospodine Kotromanoviću, trebali bi malo drukčije.
Hvala lijepa. Imamo još jedan ispravak. Gospodin zastupnik Krešimir Ćosić. Izvolite.
Pa moram ipak ispraviti netočan navod gospodina Kotromanovića koji je na žalost ustvrdio NATO će tražiti topovsko meso misleći pritom na hrvatske vojnike. Mislim da je to prvo netočno, drugo i to je nedopustivo politički jer se stvara kriva percepcija o tome što NATO radi, kako to radi i kakve ljude treba. Bio sam osobno više puta u Afganistanu u svim dijelovima, posjetio sam više puta hrvatske vojnike i želim reći vrlo jednostavno sljedeće. NATO traži profesionalne vojnike, dobro pripremljene, dobro obučene i to su bili upravo hrvatski vojnici i rekao sam i u ovom Hrvatskom saboru, oni su najbolji diplomati na najbolji način promiču hrvatsku državu politiku i hrvatske državne interese na međunarodnoj sceni u jednoj takvoj teškoj izazovnoj misiji. S obzirom na potrebu da hrvatska javnost dobro razumije što NATO radi, s obzirom da nam treba politička potpora, hrvatski ljudi, izuzetno važno je razumijevanje šta NATO radi i kako to radi. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Gospođe i gospodo, još jedanput samo radi evidencije da se znamo ravnati, spomenuti da osim bezbrojnih ispravaka netočnih navoda imamo još 22 prijave za raspravu. Tek toliko da se zna, a ja ću opet izraziti nadu da će se možda taj, uz vašu suglasnost, taj broj možda malo i smanjiti. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Neven Mimica. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Govorit ću o dvije ili samo o dvije odrednice programa rada nove Vlade, o reformi javne uprave i o integracijskoj politici. Na žalost obje te sastavnice samo pridonose mojem nezadovoljstvu s onim što se hrvatskoj javnosti nudi kao provedbeni program mjera nove Vlade. Za dobro osmišljen program unapređenja stanja u bilo kojem području najprije je potrebno sačiniti detaljnu i preciznu analizu postojećega stanja. Da je takva analiza napravljena za područje javne uprave onda bi iz nje nesumnjivo proizašlo nekoliko važnih rezultata i zaključaka. I to prvo proizašlo bi da nije provedeno odvajanje političkoga i administrativnog upravljanja u javnoj upravi, da se zapošljavanje i imenovanje ne provodi na jedinstveni način, da se zasluge ne smatraju glavnim elementom za napredovanje u službi, da uloga i odgovornost državnih službenika nije pojedinačno definirana, da plaća nije u skladu sa radnim učinkom, da gospodarenje sredstvima poreznih obveznika nije optimalno, da je prevelika uloga države i politike u relokaciji sredstava kroz proračun, da su promjene zakonodavstva česte i često ishitrene, da raste broj nezaposlenih u državnoj upravi i osoba ovisnih o djelovanju državne uprave, da neodgovarajuća motivacija i radna etika smanjuje učinkovitost rada uprave, da postoji zatvorenost državne uprave prema korisnicima službi i građanima, da je tzv. reforma državne uprave s kraja 2003. godine tek ograničen projekt prošle Vlade koji se sveo samo na smanjivanje broja ministarstava i ministara u Vladi, da je i taj ograničeni zahvat devalviran današnjim ponovnim povećanjem broja ministarstava i ministara i da je Zakon o državnim službenicima iz 2005. godine samo loš pokušaj prikrivanja namjera održavanja politizirane državne uprave bez stvarne želje za provedbu reforme uprave. Hrvatska je javna uprava troma i birokratizirana, skupa i opsegom velika i u nju građani nemaju povjerenja. Takva državna uprava ipak je pokazivala spremnost na promicanje procesa prilagodbi pravnoj stečevini Europske unije, ali samo zahvaljujući sposobnostima malog broja pojedinaca, a ne sustavnim djelovanjem upravnih tijela kao cjeline. Za uspješno funkcioniranje uvjetima članstva u Europskoj uniji bit će potrebno u kratkom razdoblju učiniti bitne pomake i reforme koji će našu javnu upravu dovesti na razinu funkcionirajućeg sustava sposobnog ravnopravno sudjelovati u europskom administrativnom prostoru, na europskim načelima javne uprave. Ovakva analiza stanja državne uprave nameće potrebu njene temeljite reforme, temeljitije od ovdje ponuđene kojom će se osposobiti učinkovitiji upravni sustav kojim će se smanjiti troškovi uprave, poboljšati koordinacija i usklađenost u radu uprave, preraspodijeliti funkcije između razina vlasti i između klasičnih upravnih tijela i izvršnih agencija, poboljšati upravljanje funkcijama koje su zajedničke za cijeli Vladin sektor, pogotovo funkcijama kao što su upravljanje ljudskim resursima, upravljanje proračunom i planiranje zakonodavstva. Da su koalicijski partneri imali spremnosti za ovakvu analizu stanja u upravi onda bi njihov program reforme javne uprave bio daleko ambiciozniji, konkretniji, uvjerljiviji i što je najvažnije daleko bliži stvarnim potrebama i očekivanjima građana, a građani očekuju promjene ponašanja i djelovanja državnih službenika i državnih institucija na način da se stvori manja, stručnija, učinkovitija, u cjelini jeftinija hrvatska javna uprava koja je sposobna u relativno kratkom vremenu prijeći dugi put od vladanja i upravljanja građanima, do služenja građanima. Ovaj im Vladin program na žalost ne daje nadu da će se to dogoditi ni u mandatu ove Vlade. I sada drugo važno programsko pitanje o kojem želim nešto reći. Program Vlade s pravom naglašava svekoliki prioritet eurointegracijskoga procesa. SDP će sasvim sigurno biti partner svima onima koji će jačati reformski kapacitet Hrvatske, toliko nužan i za bolji život u boljoj Hrvatskoj i za što pripremljeniji ulazak Hrvatske u članstvo Europske unije. Podupirat ćemo i važnu ulogu Hrvatskoga sabora u tom procesu i naročito rad Nacionalnog odbora za praćenje pristupnih pregovora s Europskom unijom. Ali želimo da Nacionalni odbor bude pravi forum za šire rasprave i prijedloge koji će pridonositi kvaliteti reformi koje nas pripremaju za članstvo, a ne samo mjesto formalnog potvrđivanja Vladinih pregovaračkih pozicija. Kada iz SDP-a kritiziramo i sumnjamo u reformski kapacitet programa nove Vlade, mi to radimo s konstruktivnih pozicija. Time se ne izjašnjavamo niti protiv Europe, niti protiv saveza za Europu kako bi nam to neki htjeli podmetnuti. Ukazivanjem na sasvim vidljive reformske deficite programa mi jačamo savez za europsku Hrvatsku koji je u mnogome važniji od saveza za Europu. Ako itko među političkim suparnicima ili u medijima u ovakvom konceptu SDP-ove eurointegracijske politike pronalazi imalo naznaka euroskepticizma ili zbunjivanja europskih partnera, onda to može biti samo neuspio pokušaj diskreditacije naših najjačih političkih aduta. SDP je po svojoj vokaciji, političkoj orijentaciji izvorno proeuropska stranka. Danas smo jednako proeuropski usmjereni i eurooptimistični kao što smo bili jučer i kao što ćemo biti sutra. Voljeli bismo da je tog euro optimizma više i u programu s kojim se nova Vlada danas predstavlja hrvatskoj javnosti. Još nekoliko riječi. Žao mi je što je iz djela programa o vanjskoj politici nestalo jasno i čvrsto izjašnjavanje o provedbi, načinu provedbe ekološke i ribolovne komponente ZERP-a, ali nema ništa ni riječi o mediteranskoj dimenziji naše vanjske politike, a u tom dijelu pojavljuje se pogrešna interpretacija da je dovršetak procesa ulaska u Europsku uniju vanjskopolitički proces, dok je to u svakom slučaju i prvenstveno unutarnje politički reformski proces. Na kraju koliko god poštujem pravo i dužnost svake nove Vlade da sastavi programski dokument koji će dotaknuti krajnje granice njenih vlastitih sposobnosti, ovaj program ipak je tek katalog dobrih namjera i popis obećanja. I zato nije moguće dati povjerenje Vladi koja u svome programu uglavnom daje odgovore na pitanja što želi a vrlo rijetko odgovara na pitanje kako to i postići. Hvala.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite!
Gospodine predsjedniče, članovi buduće Vlade! Dobili smo Program Vlade Republike Hrvatske do 2011. godinu. Po meni to liči na jedan lijepi film koji se zove "Moje pjesme, moji snovi". Međutim, u tom filmu je bio jedan scenarista a ovdje je bilo očito više scenarista koji se nisu uspjeli baš dogovoriti, tako da u ovom programu Vlade je jedna kombinacija očito programa koji nije do kraja dovršena. I u taj program očito da ovisi o glavnom režiseru i o izboru glumaca koji su neki možda dobri, možda nisu ovisi o tome da li će se ovaj program sam po sebi u četiri godine, da li će od njega biti jedan dobar film ili će to biti film "B" produkcije. Kad govorimo o zdravstvu 2003. godine je bilo puno priča o tome kako su ostali veliki dugovi, kako je sustav pred kolapsom. U poglavlju 17.1. piše provesti konsolidaciju zdravstvenog sustava i sustava financiranja. Prema tome, prijašnja Vlada nije napravila ništa bolje ili lošije nego Vlada na kojoj čelu je bio SDP, što znači da se nisu provele strukturne reforme u samom sustavu i da sami sustav svaki mjesec generira oko 100 milijuna kuna, tako da očekujemo da će ova financijska rekonstrukcija zdravstvenog sustava koštati porezne obveznike negdje opet oko 4 do 5 milijardi kuna. Ja želim sreću kolegi Milinoviću. On je dobio najvruću stolicu u Vladi. I njegov će problem biti kako zadovoljiti potrebe sustava a kako to financirat. Ono što mene brine u ovom svemu je da, na stranici 76 kaže ukidanje administrativne takse. Svi smo se u predizbornoj kampanji odricali administrativne takse, pa se odrekao i HDZ. Međutim, na stranici do piše, po donošenju poreznog broja razraditi prijedlog promjena i zakonski okvir financiranja sustava zdravstvenog osiguranja s dijelom tržišne osnove uz zaštitu posebnih skupova stanovništva. To znači dragi moji da zdravstveni sustav po meni, ide u privatne ruke, da ćemo opet mi iz svog džepa davati određenu financijsku nadoknadu kao što smo davali za administrativni sustav. Ako me netko može razuvjeriti, molim neka me razuvjeri. Ali definitivno to znači da zdravstveni sustav, ono što smo čuvali godinama da bude u sklopu države da to bude socijalni sustav, prelazi na tržište i postaje dio tržišnih odnosa, odnosa u kojima nema tako socijalnih elemenata kao što bi trebali biti socijalni elementi ako država štiti financiranje zdravstvenog sustava. U financijskoj konsolidaciji kaže brisanje riječi za pokriće gubitaka. To znači da, a u cijelom programu nema znakova reforme zdravstvenog sustava, znači da će mom kolegi Mršiću u Koprivnici za, u toj županiji trebati naći sredstva za financiranje gubitaka jer će ta bolnica ako se sustav ne restrukturira i dalje generirati gubitke, što znači da će lokalna samouprava morati naći sredstva kojih nema da konsolidira sam sustav. Kad govorimo o primarnoj zdravstvenoj zaštiti isto tako sam rekao i na početku bilo je očito više scenarista pa se nešto uključilo, nešto nije. Mi, jasno podržavamo proširenje doma zdravlja i proširenje ovlasti doma zdravlja, ali se zaboravilo da u tom domu zdravlja treba staviti još neke druge stvari. Kolega Kotromanović je govorio o veteranskom zdravlju, o veteranima. Poznati centri za mentalno zdravlje su, pokušalo se osnovati te centre pa ih se onda na kraju ostao jedan ili dva, na kraju se od toga odustalo. I ono što je ostalo zaklinjemo se za otoke i zaklinjemo se za posebna, područja posebne skrbi. U ovom programu o tome, znači o zdravstvenoj zaštiti na otocima i zdravstvenoj zaštiti u područjima posebne zdravstvene skrbi nema niti riječi kao što kažem moje želje, moji snovi. Ono što mi je drago da se na neki način ipak odustaje od privatizacije u primarnoj zdravstvenoj zaštiti jer se stavlja izvan snage Pravilnik o uvjetima i postupku za davanje u zakup dijelova doma zdravlja i ljekarničkih zdravstvenih ustanova. Znači da se zaustavlja taj jedan proces … [[Govornik se ne razumije.]] koji je počeo '95. donio je jedno veliko zlo u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, jer u primarnoj zdravstvenoj zaštiti nije nitko zadovoljan, niti pacijenti a niti liječnici koji rade u njoj. Nadajmo se da će i koalicijski partneri uvjetovati odnosno utjecati na svog glavnog partnera da se ta … [[Govornik se ne razumije.]] zaustavi i da se napravi konačno reforma primarne zdravstvene zaštite. Kad govorimo o bolničkim kapacitetima isto tako nema ništa o reformi. Međutim piše jedna alineja da će se nastaviti opremanje županijskih bolnica s novom opremom, aparat za magnetsku rezonancu za svaku županijsku bolnicu. Gospodo, šta je sa županijskim bolnicama gdje otpadaju stropovi, gdje nema druge aparature? Da li njima treba magnetska rezonanca ili obnova samih prostora? I stara priča. Provest će se financijska konsolidacija svih bolnica. Znači ostalo je isto kao prije četiri godine. Ako nema reforme sustava i za četiri godine će se isto tako provoditi konsolidacija. Što se tiče kadrova u sustavu govori se o kategorizaciji. Međutim se nigdje ne govori o poboljšanju materijalnog stava ljudi koji rade u sustavu od medicinskih sestara, drugih zdravstvenih radnika i liječnika koji su u ovom trenutku potplaćeni. I iz ovog programa ja ne vidim ništa što bi donijelo boljitak samim ljudima koji rade u zdravstvu. A oni u principu nose sami zdravstveni sustav. I na kraju mislim da ćemo ovaj Program Vlade u zdravstvu je napisan samo tako da je i da se neće ostvariti jer evo, i piše da će se bolnica u Blatu izgraditi 2013. godine. Bolnica koja je završena 30%. Ako to ovoj Vladi treba 5 godina da ju završi ili 7 onda vjerojatno je neće završiti ni ovaj program koji je tako tu i napisano. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku gospođa Ingrid Antičević-Marinović.
Vrlo kratko. Kolega, kad ste spomenuli financijsku konsolidaciju u zdravstvu koja treba nastupiti i koja će se onda prije svega reflektirati na efikasno poslovanje u bolnicama time i bolju uslugu našim građanima tj. pacijentima. Evo u zadnje vrijeme pojavila se ova propaganda što apelira na građane i same Petrove bolnice pod nazivom "trudionica" gdje evo država vrlo kratko i jednostavno rečeno prosi od naših građana da bi obnovila nešto što je toliko u interesu a kad se zaklinjemo u populacijsku politiku dakle da nema sredstava da se obnovi porođajni odjel odnosno taj dio u samoj toj bolnici to je nešto što je ustvari sramotno. Građani će sigurno i pomoći koliko mogu i pomoći državi umjesto obrnuto, da država pomaže njima ali nešto je također frapantno, nešto što vrijeđa dostojanstvo žene, da je tom prigodom molim vas prikazan samo trbuh žene iz koje eto vire cigle. To je nešto nedopustivo, to je igranje ljudskim tijelom, pogotovo ženskim tijelom. To je nešto na što treba reagirati. I ja evo plediram, vjerojatno će se i pravobraniteljica za ravnopravnost spolova oglasiti. Ali evo, kolega ja skrećem pozornost i na ovo u skladu odnosno na tragu onoga što ste i vi generalno govorili o tim problemima … [[Govornik se ne razumije.]] u bolnicama.
Hvala. Odgovor gospodin Mrsić. Izvolite.
Pa to je na tragu ovoga što piše u programu da je program u principu socijalno neosjetljiv i zdravstveno neosjetljiv, da nema plana reorganizacije bolnica. Ja znam da će građani Republike Hrvatske izvaditi novac iz svog đepa i to vjerujte najviše izvade ljudi koji imaju najmanja primanja oni su uvijek socijalno najosjetljiviji. Ali mislim da država mora intervenirati u takvim slučajevima i da magnetska rezonanca u svakoj županijskoj bolnici nije ono što u ovom trenutku Hrvatskoj treba nego joj trebaju moderne bolnice kao što je Zabok i Koprivnica kao što je napisano i u samom programu.
Hvala vam lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Željko Jovanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Pa čitajući ove materijale danas postavio sam sebi pitanje koji je zapravo najveći zadatak nas saborskih zastupnika kao i Vlade koja nam se danas ovdje predstavlja. Moj odgovor je da je naš zadatak osigurati veću kvalitetu života u Hrvatskoj. Mi u SDP-u kao najvažniji cilj smatramo da je to socijaldemokratska vizija životne kvalitete a po nama životna kvaliteta koju mi kao saborski zastupnici koju Vlada Republike Hrvatske mora osigurati građanima Hrvatske više je od životnog standarda. Životna kvaliteta po nama pretpostavlja slobodu kao i slobodu od straha. Ona predstavlja sigurnost koja je veća od ljudske solidarnosti, šansu za samoodređenje i za samopotvrđivanje, za smisleno korištenje vlastiti snaga u radu, u igri, u zajedničkom životu, za sudjelovanje u prirodi i vrijednostima kulture, šansu da se ostane ili postane zdrav. Moje pitanje da li Vlada koja nam se danas predstavlja može ostvariti ovaj cilj za građane Hrvatske. Nažalost, čini mi se da niti program koji nam je predstavljen a niti većina ljudi koji bi trebali taj program ostvariti nisu garancija da će Hrvatska za četiri godine živjeti kvalitetnije. Program Vlade koji smo dobili ima i dobre strane. I mi ćemo u SDP-u te stvari podržati. Međutim, veliki dio ovog programa proizlazi iz sporazuma koalicije i na puno mjesta je jednostavno izmiješan i udrobljen često bez logike i platforme samo sa jednom idejom, da omogući formiranje Vlade. Pa u cjelini kad pogledamo taj dokument naši građani su dobili jednu nejasnu strategiju od svega pomalo, odnosno jednu nejasnu državnu politiku koja je u mnogim segmentima nedorečena a time vjerojatno i namjerno podložna osobnim i političkim kriterijima. Ima puno primjera. Kako je vrijeme odmaklo neću vas zamarati sa svima. Pa recimo, ako pogledamo ono što piše o politici države prema lukama, brodogradilištima, privatizaciji nema odgovora. Sve je zavijeno nekakvom maglom. Ali ono što je recimo zanimljivo točno se zna što treba napraviti za budućnost Zračne luke Zagreb i Osijek ali Zračna luka Rijeka uopće se ne spominje iako su potencijali Zračne luke Rijeka u okviru riječkog prometnog pravca od strateškog značaja za Hrvatsku. Na kraju nekoliko riječi o zdravstvu budući je kolega Mrsić rekao vrlo bitan dio. Ono što ja želim reći kao svoje osobno mišljenje, također smatram da je velika greška što nismo razdvojili zdravstvenu i socijalnu politiku i na razini ministarstva. A ono što posebno smatram da nije dobro što ova Vlada kao i prethodne Vlade propušta šansu da promijeni ime ovog ministarstva. Ono bi se trebalo zvati Ministarstvo zdravlja. To nije samo simbolički. Zdravlje, unapređenje, čuvanje zdravlja, sprječavanje i liječenje bolesti je posao koji nije samo posao sustava zdravstva, on je puno širi od toga. I Ministarstvo zdravlja bi bio zapravo pravi naziv za jedno ministarstvo koje je ključno za svaku naciju. Što se tiče reforme zdravstva koja je samo naznačena u ovom programu ja mogu reći da je reforma zdravstva u Hrvatskoj postala mit koji traje već sedamnaest godina i u tom mitu jedino što se događa da svake godine građani Hrvatske imaju sve manje dostupnu zdravstvenu zaštitu. Bojim se da na temelju ovog prijedloga neće biti ništa bolje ni u periodu pred nama. Kolega Mrsić nije ništa govorio o hitnoj medicinskoj pomoći pa dozvolite meni samo da taj sektor prikažem kao primjer nerada u proteklom sazivu Ministarstva zdravstva. Naime, prema Zakonu o zdravstvenoj zaštiti iz 2003. godine trebao je biti oformljen Stručni savjet za hitnu medicinsku pomoć Ministarstva zdravstva koji je trebao donijeti čitav niz zakonskih i podzakonskih akata, protokola kako treba funkcionirati hitna medicinska pomoć. Da vas pitam koliko puta se taj stručni savjet sastao u četiri godine vjerojatno bi mi dali jedan jednoznamenkasti broj, no broj je nula. Prema tome, niti jedna protokol koji je trebao biti donesen nije donesen. Pa prema tome, vjerojatno iz tog razloga je ovaj odlomak ovako štur i zapravo ne nudi nikakvu budućnost jednoj ključnoj djelatnosti u sustavu zdravstva. Kolega Mrsić kaže da je bolnica Blato bit će izgrađena 2013. A šta da mi kažemo Riječani. Piše izgraditi KBC u Rijeci. Kada? Prazno. 2020. možda kao što je rekao ministar Ljubičić. Stoga molim da se, inzistiram da se buduća Vlada izjasni o dinamici izgradnje Kliničkog bolničkog centra u Rijeci i da do konačne izgradnje također objasni na koji način će ulagati u drugi najvažniji bolnički centar u Republici Hrvatskoj. I zaključujem, najveća stopa mladih nezaposlenih u Europi poslije Poljske je u Hrvatskoj a najveća stopa odljeva visoko stručnih kadrova u tranzicijskim zemljama također je u Hrvatskoj. Ovaj program koji smo danas dobili ne daje mi garanciju da će se to promijeniti i zato ne mogu dati povjerenje ovakvoj Vladi.
Hvala. Poštovani zastupnik Ivan Hanžek, izvolite.
Poštovani predsjedniče odnosno predsjedavatelj, poštovani budući ministri ja sam Ivan Hanžek. Barem jedanput u ovoj dobi spadam u najmlađe a to je po stažu u Saboru. Dolazim iz Hrvatskog Zagorja i jedan sam od četvorice nek se ne uvrijedi uvaženi potpredsjednik Jarnjak, ali onaj iz središnjeg dijela Zagorja zastupnika. Dvojica u opoziciji, dvojica u vladajućoj strukturi. I čast mi je i zadovoljstvo da mogu učestvovati danas u ovoj raspravi no s obzirom da sam gradonačelnik jednog malog grada onda sam i pragmatičan. Imamo premalo ruku da možemo nešto bitno ili nešto promijeniti, a po meni uz ukazivanje na ono što očekujemo ili što smo očekivali u programu daleko važniji trenutak ocjenjivanja namjera buduće ali onda već Vlade biti će Prijedlog proračuna Republike Hrvatske. I stoga ja ću biti kratak. Ovo je kurtoazni dio. Kratko ću samo napomenuti da se možda ne izgubi u međuvremenu da pozdravljam u infrastrukturi na zagorskom području povezivanja Varaždina i Šemnice odnosno područja grada Krapine. Ali nadam se da to ne znači i zaboravljanje, odustajanje od izgradnje brze ceste Mokrice, Oroslavje, Marija Bistrica. Nije još početa cijenjeni potpredsjedniče. I pre, spajanje sa Brezničkim Humom. To je izuzetno važno za istočni dio našega Zagorja ali ne samo Zagorja nego i Prigorja. Izuzetno važno i za ono što imam zadatak prenijeti a to je da do svetišta koje smatramo našim najznačajnijim, Marijanskog svetišta Marije Bistrice tisuće hodočasnika mogu doći brže i jednostavnije, ali i da se osigura brži gospodarski razvoj toga kraja. Prometnice su definitivno uvjet, pretpostavka gospodarskog razvoja. I druga tema koju ću spomenuti, ispravak netočnog navoda ću reći za bolnicu Bračak. Nadam se evo da će novi ministar gospodin Milinović uz podršku saborskih zastupnika iz pozicije i potpredsjednika Sabora osigurati nedostajajućih 50 milijuna kuna za potpuno opremanje bolnice Bračak. Za potpuno opremanje. To još samo fali. Želim samo skrenuti isto tako pažnju. Znam da je u programu modernizacije Hrvatskih željeznica i pravac sa najvećim brojem prevezenih putnika u Republici Hrvatskoj, a to je željeznička pruga Zaprešić-Zabok sa svojim krakovima. Bivša država, bivše Vlade svakih 5 godina su obećavale da će ući u program elektrifikacije i modernizacije. Sada je program sastavljen. Nisam ga vidio ali vjerujem kolegama koji su bili do sada u izvršnoj vlasti da je to kvalitetno rješenje i samo očekujem da se i kroz proračun očitujemo svi zajedno da će se taj program i realizirati jer ako želimo u ovom, u ovoj eri poskupljenja energenata olakšati našim građanima život onda mislim da je to prvenstveno orijentacija prema željezničkom prijevozu, a ujedno je to i okretanje ekološkoj osviještenosti i u prometu. Još jedanput zahvaljujem na pažnji svima. Znam biti žestok, znam biti svadljiv ali nisam zlopamtilo i hvala vam što ste bili tihi. Mislim da će, nadam se i to biti praksa i u drugim našim raspravama da poštujemo, da se čujemo a da se onda u replikama si vratimo. Hvala lijepo.
Hvala. Poštovani zastupnik Antun Vujić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Već je puno toga rečeno o, pogotovo sa stajališta opozicije o karakteru ovoga programa. Upozoreno je na čitav niz stvari i neću njih ponavljati osim mislim zbirno. Dakle, još od jučer se upozorava kod popularnog zakona kako ga nazivamo Zakona o Vladi da se radi krivi termini. Da se ne spominju pravi, pravi fondovi na koje treba pristupati. Da su dakle to sve skupa dosta ovako liči na jedan Copy, Paste. Već je dosta toga rečeno oko toga što sve ovaj program površno donosi i što ne obrazlaže nego više naznačuje u natuknicama. Ali tim prije i zbog toga zapravo sam više očekivao od toga da će gospodin, gospodin mandatar reći i upozoriti na ono bitno šta nedostaje u ovome programu a to je koordinatni sustav iz kojega će se nešto izvesti. I dakako gospodin mandatar zapravo je i započeo sa nečim što sam ja mislio da će se dalje nastaviti ali onda je naglo odustao. On je u jednom trenutku rekao sljedeće a to je da se cijeli program može svesti na dvije riječi. On je mislio vjerojatno na ključne riječi i u tome ga podržavam. Ali te dvije riječi koje je spomenuo, njima nedostaje treća pa zato ni te dvije ne stoje. On je rekao da se može to svesti na sigurnost i da se može svesti na pouzdanost. Nije spomenuo razvoj i razvitak zato šta iz svega ovoga što dalje ide upravo toga nema, a toga nema zato šta nije utemeljen program pa se onda i ne može izvesti niti pouzdanost niti sigurnost. Da se ne može izvesti sigurnost najbolje mogu objasniti time što je on govorio isključivo o državnoj sigurnosti. On nije govorio o mnogo važnijim faktorima sigurnosti jer ta, to pitanje te sigurnosti je već dosta dugo riješeno. On nije govorio o socijalnoj sigurnosti. On nije govorio o pravnoj sigurnosti. On nije govorio o ekonomskoj sigurnosti. On je zapravo pojam sigurnosti sveo na državnu sigurnost, a pojam pouzdanosti nije uopće razvio zbog toga što bi za objašnjenje pojma pouzdanosti se trebalo uhvatiti u konflikt sa onim što je bitno a to znači sa uvjerljivošću, sa političkom uvjerljivošću. Moralo bi se uhvatiti u koštac sa pitanjima kao što su korupcija, kao što je prijetnja da tako kažem svima nama koja je očigledna iz sustava koji se, gubi kontrolu gdje počevši od službi koje snimaju jedna drugo do socijalne sigurnosti imamo da se itekako zabrinemo i da budemo na razini da tako kažem ovih problema time da se vrlo ozbiljno time bavimo. Dakle sigurnost je ostala prazna. Pouzdanosti nema jer nije bilo to izvedeno, a razvoj nije niti spomenut. Razvoj nije niti spomenut zato što da bi se došlo do razvoja moraju se postaviti nekakvi čvrsti parametri iz koga će se izvoditi da tako kažem cjelokupna nazovimo to filozofijom politike Vlade. Ona je u nekim drugim alterntivnim programima bila i dana. Govorilo se o tome što je to na primjer regionalizacija odnosno prihvaćanje regionalnog razvitka. Pa se onda reklo: To je da, to je zato što je to industrijalizacija. To je zato što je to decentralizacija sredstava. To je zato što je to ovo ili ono. Pa se onda reklo to je da, to je zato što je to industrijalizacija, to je zato što je to decentralizacija sredstava, to je zato što je to ovo ili ono. Govorilo se u nekim programima drugim i alternativnim o tome što to znači razvitak sela pa se reklo da treba odvojiti pitanje socijalne pomoći od pitanja ekonomske politike na selu i razvitka, proizvodnje na selu itd. itd. Tih kategorija u ovom programu nema. Taj program je nagodbenjački program. On je program koji je u nekim elementima i ispod razine programa koji je imao HDZ, a to je dakle program koji je prvenstveno klijentelistički program. Ja sam protivnik i ne volim kada medij zloupotrebljavaju termine pa kada kažu politička trgovina ili kada kažu da se netko bori za fotelje, meni se to ne sviđa i nikada to tako ne bih nazvao. Ali nisam slijep i javnost ne smije biti slijepa a da ne vidi da je klijentelizam nešto šta je mnogo ozbiljnije od svega toga, jer to nije samo pitanje tzv. fotelja i tzv. trgovine nego je to pitanje ustupanja ideje razvitka za da tako kažem ideje međusobnih interesa. Da je Vlada tome sklona potvrdila je ova Vlada u nešto izmijenjenom sastavu kako je sada i predložena iznova, već posljednjih mjeseci svoga mandata. Ne znam da li, možda bi trebalo podsjetiti javnost i na to nije odgovoreno iako je bilo pitano u više navrata da dođemo do pravih podataka, kako se to dogodilo da je u posljednjih par mjeseci zaposleno negdje između 3 i 5 tisuća novih ljudi u ministarstva. Ja ne spadam u kritičare koji će reći zato što imamo više ministarstva da imamo veću birokraciju to uopće nije točno. Birokracija ne ovisi o broju ministarstava nego da tako kažemo o efikasnosti i sposobnosti da oni obavljaju svoju funkciju, a koliko znadem iz jednog primjera onoga moga vlastitoga, a to je da je u onome ministarstvu, Ministarstvu kulture bilo bi dobro bilo imati 50 manje, a 20 novih koji bi mogli raditi a sada ih je samo tamo koliko čujem, negdje oko 120 novih u posljednjih dva mjeseca. Dakle imamo tu pojavu, imamo pojavu da se dakle širi i disperzira politička ovisnost o strukturama koje će ući u ambijent političkog odlučivanja, u … ambijente i zapravo logično je da se iz toga ne može izvesti neki određeni razvoj. Zanimljivo je promatrati određene preobrazbe ovoga dokumenta pa ću citirati jedan također koji na retoričkog razini objašnjava mnoge podloge koje se zatim mogu izvesti i na pojedinačnoj razini. Vlada ovaj program temelji i na pripadnosti koalicijskih partnera europskoj, demokršćanskoj i narodnjačkoj tradiciji kao i liberalnoj tradiciji. Točno čovjek vidi kako je da tako kažem rastao obujam programa sa da tako kažem širenjem koalicije koja je bila potrebna Vladi za sastavljanja ovih dokumenata. Mislim to šta nije spomenuta ili što nije na odgovarajući način spomenuta i to što nisu spomenuti ni instrumenti borbe protiv korupcije, da je zapravo paralelno načinu na koji se zasniva da tako kažem cjelokupna politika. Ona se dakle zasniva na bazi klijentalističke podjele vlasti, ona se zasniva na bazi redistribucije interesa od ministarstva prema strankama unutar stranke, unutar stranaka prema pojedincima, širenjem da tako kažem državnog aparata ne odgovaranjem na antikorupcijske zahvate javnosti, ne odgovaranjem na ono što nam je dakle svima poznato na elemente gdje smo kritizirani i od strane Europe. Zato ja ne mogu prihvatiti ovaj program. On nema jednu jedinu riječ o tome kako ćemo se mi kao mala zemlja sukobljavati sa procesima globalizacije u kojem trebamo potvrditi svoj identitet, na koji način ćemo parirati obrazovanjem, gdje smo, koje su dakle prepreke da bi mi nešto počinili. Još nedavno se govorilo kako bi mi trebali slijediti primjere recimo Finske ili recimo Irske pa su tako kada je ovdje bio jedan od značajnijih političara irskih, koji je jedan od tvoraca tzv. irskoga čuda ako ga ima, rekao je da svako treba slijediti svoje primjere. Razlika između Irske i nas ili vas je vjerojatno u tome što kada smo mi krenuli sa našim naglim razvojem onda smo imali vrlo veliki, imali smo dvije sretne okolnosti. Vrlo veliki broj visoko obrazovanih ljudi i imali smo odlično riješeno zakonodavstvo, nije bilo korupcije. Šta od toga mi imamo? Gdje smo mi locirali probleme protiv kojih ćemo se kao Vlada boriti da bismo riješili, da bismo se osposobili za sve veće izazove, za sve oštriju utakmicu, za kompeticiju sa da tako kažem onima koji vrlo dobro znaju i koji se nama javljaju da tako kažem kao vanjski klijenti, odnosno kao vanjski vlasnici onoga što ovdje postaju klijenti. Mi na ovaj način radimo jednu provincijsku oligarhiju unutar koje stranačka vodstva onih, dakako govorim ovdje o vlasti, će vjerojatno biti zadovoljena, ali u kojima neće biti odgovoreno ni na koja pitanja u kojima nećemo moći postaviti parametre stvarne borbe i zato sam ja vrlo pesimističan. Ja nisam pesimističan na ovom ili onom malom segmentu, možda će neko ministarstvo raditi bolje neko lošije, ja sam pesimističan u ovom momentu generalno, a to je da ovakav program ne polazi od zapažanja stvarnih problema Hrvatske, da ih ne locira i da ne daje alternativu njihovog rješavanja u jednom jedinstvenom političkom zamahu koji ima svoju ekonomsku stranu, u koji nema samo taksativno nabrajanje želja nego da tako kažem i načina na koji će se tim željama udovoljiti i koji ima svoju jasnu političku alternativu i političku odgovornost. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak navoda, poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa netočan je navod kolega Vujić da se kao što ste rekli pred kraj mandata govorilo o tome da je prošla Vlada zaposlila između 3 i 5 tisuća novih ljudi u ministarstvu. To bi značilo da po jednom ministarstvu je najmanje zaposleno negdje u prosjeku 500 novih ljudi. Ne samo da je netočno, pa to je paušalan, pa to je podatak koji nema veze sa istinom. Druga stvar rekli ste u Ministarstvu kulture da se u zadnjih dva mjeseca zaposlilo 120 novih ljudi. Pa vi ste bili u toj zgradi, u tu zgradu ne može ni stati novih 120 ljudi a kamoli da se zaposli. I treća stvar, ovaj program nije program utemeljen na klijentalizmu. Ono što je bilo utemeljeno na klijentalizmu bilo je od 3. siječnja 2000. kada je šestokraka koalicija formirala poseban odjel u kojem su predstavnici stranaka dogovarali koji će kadrovi sjedati na kojem mjestu. Iz ovoga programa sve je potpuno jasno i transparentno što će se realizirati, koji su ljudi, a ljudi su pred nama. Dakle nema paralelne vlasti ni klijentalizma kao što je bilo u vaše vrijeme.
Poštovani zastupnik Rajko Ostojić. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici, mandatara očito nema, poštovane gospođe kandidatkinje, poštovani kandidati hrvatske Vlade. Zdravstvo je zanimljiva tema i čitajući poglavlje zdravstva naravno pročitavši u dva ili više navrata cijeli program Vlade, imao sam miješani osjećaj, slično kao i kolega Josipović. Osobito mi se sviđa prva stranica zdravstvo, temeljne postavke. U biti je to dokaz svega onog što sam govorio u posljednje tri, četiri godine da aktualna zdravstvena administracija protekle četiri godine nije napravila niti jedan pomak kako u ekonomskom, zakonodavnom, tako niti u stručnom smislu. Vrlo kritički i sjajno napisano, ja se zahvaljujem. Citiram: "Stavka, transfer iz državnog proračuna po članku 67. Zakona o zdravstvenom osiguranju namijenjena za funkciju zdravstvenog sustava ne uplaćuje se na poziciju HZZO-a, već na poziciju Ministarstva zdravstva, a koristi se za investicije i druge namjene. Upravo stoga kontinuirano nedostaju sredstva u zdravstvu.", citat završen. I to je činjenica zašto je u lipnju prošle godine bio najveći dug u zdravstvu od 1999. godine koji jasno implicira unutarnji dug hrvatske države. Međutim nastavkom čitanja, nastavkom provedbenih mjera osjećaji se mijenjaju, postao sam definitivno razočaran jer u biti provedbenim mjerama postaju se samo ispravljanje grešaka, ispravljanje nepravdi učinjenih tijekom proteklih nekoliko godina. Kao što je gospođa Škulić već naglasila, zadnje četiri godine zdravstvene administracije su karakterizirani s jedne strane smanjenje stečenih prava, a s druge strane uvođenjem novih nameta. Naravno, u potpunosti pozdravljam primjerice prvo uredno i transparentno, citiram, provoditi uredno i transparentno transfer sredstava po članku 67. Zakona o osiguranju. Naglašavam, kaže provoditi uredno i transparentno. Kad bih bio zločest, a nisam zločest onda bih mogao reći da se do sada radi neuredno ili netransparentno ili ako ćemo reći transparentno prebaciti u vidljivo neuredno i nevidljivo. Apsolutno podržavam primjerice da se decentralizirana sredstva koriste samo za decentralizaciju, ali time se ispravlja nepravda vjerovali ili ne iz lipnja ove godine, lipnja 2007. godine gdje se decentralizirana sredstva daju za gubitak sredstava. Podržavam ukidanje administrativne pristojbe jer se ispravlja nepravda iz srpnja 2005. Podržavam reorganizaciju ljekarništva. Drago mi je da se spominje Zabok i Koprivnica, dvije bolnice zbog kojih smo bili nemilice napadani proteklih četiri godine, a sada ste u vašem Vladi stavili je kao jedine dvije ogledne bolnice i na tome vam se zahvaljujem. Ukratko, radimo samo ispravljanje nepravdi, pogrešaka, eksperimenata protekle četiri godine. Možda bi bilo bolje da ih nismo radili. Ja osobno mislim da je nečinjenje najgora stvar, ali nekada je i nečinjenje bolje nego ispravljati pogreške. S druge strane, zašto sam bio razočaran i zašto razočaran? Zato što u zdravstvu je potpuni nedostatak vizije razvoja zdravstvenog sustava na sva tri nivoa, na lokalnom nivou Republike Hrvatske, Alpe Adria regije, južne, središnje Europe, Europske unije i Ujedinjenih naroda. Ajmo globalno. Prvo od Ujedinjenih naroda i Svjetske zdravstvene organizacije. Mandatar je sjajno rekao, ušli smo u Vijeće sigurnosti. Ušli smo u biti u svjetsku Vladu. Odličan je uvod, ali nema niti jedne riječi o milenijskim ciljevima Ujedinjenih naroda. Nema niti jedne riječi o milenijskim ciljevima, a 30% milenijskih ciljeva uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici svedu se na zdravstvo. Svaki treći cilj govori o zdravlju, zdravlju mladih, zdravlju starijih. O mladima, poglavlje mladih je vrlo dobro napisano. Očito je kolega kandidat za ministra gospodin prof. Primorac vodio taj način i dio o mladima je napravljen, ali nema niti jedne jedine riječi o zdravlju starijih osoba, a samo o jednoj stvari pored jasno rukometa, nogometa smo u vrhu svijeta od 182 zemlje svjetske zdravstvene, a to je po … [[Govornik se ne razumije.]] starijeg stanovništva. 17% građana Hrvatske je starije od 65 godina. 2030. svaki treći Hrvat, ja tad neću biti, će biti stariji od 65 godina, a 2050. svaki, pardon treći, a 2035. svaki četvrti Hrvat. Niti jedne riječi o zdravlju starijeg stanovništva. Pročitao sam u više navrata Vladu, prema tome dakle definitivno kažem. Svi smo mi od jučer ostarjeli. Ostarjeli smo jedan dan i 12 sati. Starenje je neizbježan, trajan i nezaustavljiv proces, ali starost nije bolest i zato molim lijepo da se u program zdravlja, u program uvodi zdravlje starijih osoba. Nema ni kolege Milinovića kojem očito neće biti jednostavan zadatak. Europa. Završih milenijske ciljeve Ujedinjenih naroda. Europa, akcijski plan, IHALF 2005. Ni riječi. Ni retka. U prošloj Vladi kaže se i 2007. da će se napraviti bezpapirno zdravstvo. Ne postoji. Ok. Prošlost ne možemo promijeniti. Ajmo onda gledati u budućnost. Niti jedne riječi o akcijskom planu Europske unije, Vijeća Europe. Niti jedne, jedine riječi. Na žalost i lokalno, Republika Hrvatska. Kolega Kotromanović je govorio o braniteljima, još neki, ali sam ostao iznenađen pa sam nekoliko puta čitao iz mlade, i zdravstvo i branitelje. Niti jedne riječi o zdravlju branitelja sa PTSP-om, odnosno odmah ću se ispraviti. Samo na stranici 107 se govori da će, citiram: "Obitelji oboljelih od PTSP-a uvažavajući znanstvene spoznaje da članovi obitelji ratnih veterana kumuliraju sekundarna traumatska oštećenja.", citat završen. PTSP je bio … [[Govornik se ne razumije.]] , bila ključna riječ prošloj kampanji i … [[Govornik se ne razumije.]] vladajuće koalicije. Niti jedne riječi o zdravlju branitelja osim na stranici 107 gdje se govori o PTSP branitelja. Niti jedne riječi. I na kraju, ali ne manje važno. Bijah zamjenik ministra pa sjedih tamo, ali moram biti iskren da sam danas iznenađen načinom da se govori da ne postoji, odnosno nekoliko članova vladajuće, sadašnje koalicije su citirali da, citiram: "Vjerovatno niste pročitali, vjerovatno niste pažljivo pročitali." Moram biti iskren da sam ostao iznenađen takvim načinom komunikacije, pa evo nisam mislio, ali ću reći obzirom da je to gospođa Lukačić vrlo jasno rekla, ovdje gospođo Lukačić u programu od 109 stranica piše u nekoliko navrata invalidi, piše na žalost na stranici 101 osobe sa posebnim potrebama. Ja vas molim lijepo da poslušate kolegicu Lukačić i kolegicu Škulić, kaže se osobe s invaliditetom, a kod djece osobe s teškoćama u razvoju. Ovo je strašno važan strateški dokument. I na kraju, ali ne manje važno. Neki kažu da je to rekao Pascal kad razgovaram sa strancima, ali kad razgovaram s našim ljudima kažu da je to Ivo Andrić rekao dobro je i lako je napisati, teško je skratiti, a još teže je provesti. Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče.
Hvala. Šest ispravaka netočnih navoda. Prvi poštovani zastupnik Ivan Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega, ja razumijem o čem ste vi govorili i međutim, ja razumijem o čem ste govorili. Dakle vi se borite za više zdravlje u Hrvatskoj i ja to razumijem i ja to podupirem. Međutim, što bih ispravio u vašem govoru? Puno toga, izabrat ću dvije vrlo važne stvari. Jedna od njih je da ste kazali da mi kroz četiri godine nismo donijeli između ostaloga niti na zakonskom planu ništa. U protekle četiri godine smo donijeli Zakon o pravima pacijenata, nemojte reći da je to nevažno. Donijeli smo izmjene i dopune Zakona o zdravstvenom osiguranju i o zdravstvenoj zaštiti. I donijeli smo Zakon o kvaliteti zdravstvene zaštite. Prema tome, oprostite, to su krucijalni zakoni koji upravo su preduvjet ovoga o čemu vi govorite. S druge strane kad govorite o zdravlju starije populacije i kad ste konstatirali s pravom, nisu to bolesnici, pa onda ako nisu bolesnici i ne trebaju zdravstvenu zaštitu, bolesnici, samo malo, rekli ste nisu bolesnici. Međutim, ne, ne griješim ja, znam što govorim, međutim, kroz reformu primarne zdravstvene zaštite, kroz kućno liječenje, pa imate upravo osigurane ljude starije dobi. Prema tome, da ne bi oboljeli. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Dobro. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Nadam se da po članku 209. mogu reći dakle da je definitivno svi naši građani bili oni zdravi dakle bili građani, bili bolesnici zahtijevaju i bilo je potrebno… … [[Upadica se ne čuje.]]
To nije replika ili ispravak ispravka.
Sve u redu.
Poštovani zastupnik, potpredsjednik Doma Ivan Jarnjak. Izvolite!
Poštovani gospodine potpredsjedniče! Kolega zastupnik je rekao da su bili napadani zbog bolnice u Zaboku i bolnice u Koprivnici. Netočno jer su projekt bolnice u Koprivnici upravo završila i isfinancirala završetak ova Vlada, a bolnica u Zaboku je projekt HDZ-a i izgrađena je upravo za vrijeme ove Vlade i osigurana sredstva za opremanje i sad će biti otvorena. Hvala lijepa.
I poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega je netočno rekao, prvo nas je netočno obavijestio da je vrlo pozorno, iscrpno pročitao ovaj program pa da je samo na 107. stranici našao nešto o onima koji su oboljeli od PTSP-a. Pa da ste pažljivo to radili, onda biste na 97. stranici našli, na 96. i 97. našli ono što se odnosi na branitelje, pa među njima i naravno one obitelji onih koji su oboljeli od PTSP-a i poboljšanje i sve ono što će se radit, programi koji su uključeni i koji uključuju i njih. Prema tome, sasvim sigurno niste ni pažljivo čitali i netočno ste izvijestili javnost da se oni uopće ne spominju. Isto kao i o mladima i o starima. Pročitajte pažljivo program pa onda govorite o tome.
I poštovani zastupnik Josip Đakić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora! Ispravit ću netočan navod kolege Ranka koji je rekao da ništa nije u programu predviđeno za pomoć hrvatskim braniteljima liječenima od PTSP-a. Da je pratio rad hrvatske Vlade u proteklom mandatu onda bi znao da je ukinut sramotni test MMP2 kojim su šikanirani i omalovažavani hrvatski branitelji liječeni od PTSP-a, koji su morali pristupiti svi tom testu i po njemu je rađeno daljnje stjecanje prava, da je produžen za godinu dana rok za ostvarivanje invaliditeta po PTSP-u, da su osnovani županijski centri za pomoć hrvatskim braniteljima liječenim od PTSP-a i da je niz novih zahtjeva o invalidnosti sa toga aspekta podnesen i da su te prijave u obradi kako bi stekli svoja prava s obzirom na stradavanje i oboljenje na ratištu. To su sve aspekti koji govore da su hrvatski branitelji stradali u Domovinskom ratu od psihičkih tegoba zapravo liječeni i zbrinjeni u ovoj formi kroz Zakon o pravima hrvatskih branitelja i kroz rješenja koja su dana kroz pomoć u centrima županijskim za pomoć onima koji se liječe od PTSP-a.
Hvala. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Rajko Ostojić.
Po članku 209., dakle očito nije bio ispravak netočnog navoda. Ja sam liječnik, hrvatski branitelj '91., ne '95., ne '97. Mnogo mojih prijatelja je bilo sinoć, jučer je bilo na gore. Itekako kolega Đakić imam kontakta sa hrvatskim braniteljima i to je uz povredu Poslovnika.
Vrijedi za sve. Kolegice i kolege! Poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite!
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege! Ispravljam netočan navod što je rekao kolega Ostojić da u protekle četiri godine nije ništa učinjeno. Kolega Bagarić je rekao jasno u ovom legislativnom dijelu, ali ja želim svakako podsjetiti od kapitalnih investicija što je spomenuo i bolnicu u Koprivnici i ostale. Ali isto tako se mora spomenuti da su uvedeni i nacionalni preventivni programi. Nacionalni i epidemiološki programi, fond skupih lijekova i ostalih. Pomaci u tom dijelu, sigurno da ima još mnogo posla i to je u ovom temeljnim postavkama i navedeno da treba unapređenje sustava nastaviti i dalje. I to će naša buduća Vlada učiniti.
I konačno poštovani zastupnik Nedjeljko Strikić. Izvolite!
Žao mi je što moj kolega liječnik sa Rebra, ja dolazim iz karlovačke bolnice, zaboravlja da je prethodna Vlada, vaša Vlada donijela projekt izgradnje Rebra bez plana financiranja te. Ova Vlada prethodna, pod vodstvom doktora Sanadera završila je taj projekt i to je bila najveća investicija u hrvatskom zdravstvu od samostalne Republike Hrvatske. Prema tome, žao mi je da to zaboravljate i da govorite da investicija u zdravstvu nije bilo. To bi morali znati. Hvala. [[Pljesak.]]
Kolega Ostojić! Nemojte, jer ponovo ćete, treći puta ući u off side. … [[Upadica se ne čuje.]] Ajde da vidimo.
Ja stvarno … [[Govornik se ne razumije, govornici govore u glas.]]
Poštovani zastupnik Gvozden Flego. Izvolite!
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici, kandidati za ministre! Ja ću govoriti o obrazovanju i onom programu što je napisan pogotovo u kontekstu situacije u kojoj Hrvatska ima 7,5% fakultetski, 11,5% visoko obrazovanih ljudi. I drago mi je da se ovdje citira predizborni program laburiste Blairea koji je rekao da ima tri točke obrazovanje, obrazovanje i obrazovanje. Za nas te tri točke još više vrijede kao svojevrsni imperativ i mislim da nas jedino i samo obrazovanje može spasiti. Drugo, naravno nije na meni da govorim o programu HDZ-a ali s obzirom da smo došli dnevnom redom i do toga, do programa Vlade ja u ovom programu Vlade odnosno u koalicijskom sporazumu vidim barem dva nazatka. Jedan je nazadak iz komparativnog čitanja u onome što je bilo u programu Vlade 2003. godine. Drugi je nazadak u ovom koalicijskom sporazumu u odnosu na ono što je bilo u programu HDZ-a, tako da je riječ o jednoj dvostrukoj redukciji koja me dovodi u svojevrsnu zebnju a ne samo zabunu što će biti s obrazovanjem ukoliko se ni s koalicijskim partnerima ne možemo dogovoriti o određenom minimumu na kojem bi to trebalo počivati. Jednako tako su aspiracije za obrazovni sustav znatno manje nego što su bile 2003. 2003. smo obećavali uvesti europske standarde u obrazovanje. Sada smo došli samo do toga da u obrazovanju budemo najkonkurentnija nacija do 2010. ali i taj mi se zalogaj čini puno prevelik, jer podsjećam, gospodin ministar to zna, mi još uvijek radimo u tri smjene u cijelom nizu škola a u cijelom nizu zemalja pa čak i tranzicijskih je krajem šezdesetih godina rad u školama gotovo sveden na jednosmjenski. Stoga čini mi se da su nam potrebni ogromni napori. I što se mene tiče ja ću iznijeti određene primjedbe, kritičke naravno u najboljoj namjeri jer mi se čini da je obrazovanje od te krucijalne važnosti da ga moramo rješavati zajedno a bilo bi optimalno kada bismo barem oko minimuma standarda uspjeli postići konsenzus. U sustavu, dakle premijer odnosno gospodin mandatar je govorio o pouzdanosti. Meni se čini da i slažem se sa kolegom Vujićem da je taj pojam ostao potpuno nedefiniran ali ukoliko uzmemo kolokvijalnu uporabu tog pojma onda mi se čini da je pouzdanost nešto što jamči, što izaziva povjerenje i nešto što ima temelj u prethodnom radu. Stoga bi mi bilo puno draže da program Vlade isčitavamo iz svojevrsnog izvještaja o radu Vlade, naravno kritičkog i samokritičkog. I čini mi se da je u proteklom mandatu Vlade u sustavu obrazovanja bilo previše propusta da bismo mogli očekivati bilo kakvu pouzdanost u budućnosti, to tim više što se u koalicijskom sporazumu navode neki elementi koji se čini krucijalnim danas 2007. godine, koji su se jednako tako krucijalni činili u programu Vlade 2003. godine. Samo njihovo ponavljanje je dokaz da ti krucijalni elementi iz programa Vlade 2003. do 2007. nisu obavljeni. Ako se koncentriramo na ono što je do sada bilo činjeno recimo da su bila tri krupna i strategijska iskoraka u programu obrazovanja. Jedan je bio reforma sustava školstva, dakle primarnog i sekundarnog ili suvremenim jezikom govoreći obaveznog i sekundarnog, drugo je bio bolonjski proces a treće je zasigurno bio program ili skup programa o znanosti i tehnologiji. Po našem sudu, po mom sudu dakle bilo je jako puno lutanja i neizvjesnosti na što smo upozoravali u suradnji sa ministarstvom naravno od početka 2005. godine da bismo tek krajem 2006. došli na poziciju na kojoj danas jesmo. Dakle, umjesto kataloga znanja i umijeća, umjesto HNOS-a došli smo konačno na kurikularnu reformu obrazovanja i nadam se da ćemo na tome stati u svoj njezinoj suvremenosti i širini što god to značilo. Drugo, imali smo situaciju s materijalnim položajem nastavnika i to je također bila jedna od krucijalnih tema u programu Vlade 2003. da bi godinu i nešto nakon nastupa Vlade, dakle oni koji neposredno rade s djecom i oni koji su zapravo glavni nositelji obrazovnog procesa spali 17% ispod prosjeka osobnog dohotka u državi a zapravo su svi visoko obrazovani ljudi. Onda se dogodio štrajk, nakon štrajka su potpisani ugovori čija je realizacija odnosno poboljšanje materijalnog položaja nastavnika palo tek u ovaj mandat. Da vas podsjetim, od 1.8. nastavnici su dakle u primarnom i sekundarnom obrazovanju to poboljšanje svog materijalnog položaja osjetili sa 80, 87, eventualno 90 kuna mjesečno. I inače, želim upozoriti na problem koji se neprestano provlači u školstvu a za što je naravno suodgovoran i Hrvatski sabor a ponajviše odgovorna vladajuća garnitura. Bez obzira na sve proklamacije o krucijalnom značenju društva znanja i obrazovanja u tom društvu proračun za obrazovanje je rastao sporije od državnoga proračuna. I stoga me posebno veseli onaj element u koalicijskom sporazumu koji govori da će proračun za obrazovanje rasti 10 do 15% godišnje i ja se tome iskreno radujem. Do sada to nažalost nije bio slučaj. Treće, jedan od vremenski, financijski i ljudsko resorsni najefikasniji način obrazovanja je cjeloživotno učenje, "life long learning" ili na razini europskih projekata "Integrated life long learning program". Nakon što smo iz Bruxellesa donijeli cijeli niz poruka o europskim programima za cjeloživotno učenje dogodilo se naime to da je u zakon došla procedura četrdesetak godina zastarjelog koncepta o obrazovanju odraslih. I Agencija za obrazovanje odraslih je formirana je umjesto agencija za cjeloživotno učenje čime je Hrvatska izgubila moguću akreditaciju za natjecanje u europskim projektima i europskim sredstvima za cjeloživotno učenje kao uostalom i za ono što je iz toga trebalo proizići, naime za korištenje europskih sredstava. Posebno me veseli onaj element na koji je kolega Ćosić upozorio a to je da smo u proteklom razdoblju ostvariti izraziti i nezavidan napredak u sudjelovanju u europskom prostoru znanosti «European Research Area» te da smo se aktivno uključili u okvirni program, 6. okvirni program 7. Međutim nikada nismo doznali kakav je financijski benefit od toga po godinama i koliko smo dobili odnosno povukli kako se to kaže europskih sredstava u odnosu na visinu članarine. Prvo godine beneficirane, a drugi godine kasnije. To ne govorim zato da bih sad isprovocirao pitanje. Nego govorim iz čistog žala što sama ta činjenica nije korištena za intenziviranje i koncentraciju financijskih sredstava za financiranje nacionalnih znanstveno-istraživačkih projekata i što se u proteklom razdoblju prilikom odobravanja znanstveno-istraživačkih projekata su napravljene po mom sudu barem dvije pogreške. S jedne strane je cijeli dakle odobren nešto manji postotak projekata nego što je to kod nas bilo uobičajeno ali je još uvijek s obzirom na našu znanstvenu populaciju odobrena strahovita količina od 1700 projekata otprilike. Cijeli niz projekata je dobio 30 do 50% traženih sredstava što ljudima koji sudjeluju u izvođenju projekata onemogućava izvođenje i elementarnih projektnih zadataka. Pa su se znanstveno-istraživačka sredstva svela mnogo više na sredstva za nabavku opreme i gotovo u određenim slučajevima za socijalnu pomoć nego za ozbiljna znanstvena istraživanja. Takovim pristupom ne možemo izgrađivati temelje nove tehnologije i ne možemo izgrađivati društvo znanja. Zaklada za znanost i visoko obrazovanje je ona institucija koja nas približava razvijenim institucijama samo organiziranih znanstvenika koje financira država iz proračunskih sredstava kao što je National Science Foundation ili Deutsche … [[Govornik se ne razumije.]] U, ne govorim to iz bilo kakve samohvale 2003., do 2003. godine je u dvije i pol godine u tu zakladu iz Državnog proračuna došlo otprilike 130 i nešto milijuna. U zadnju, zadnjih, u ovom mandatu je u tu zakladu otišlo otprilike 5 milijuna. I možda još samo dvije sugestije gospodine potpredsjedniče bilo bi mi drago da bez obzira na po mom sudu ranoromantičarski program unapređenja i istraživanja hrvatskog jezika stavite u program i intenzivno pomaganje učenja stranih jezika bez kojih neće biti međunarodne suradnje i jednako tako mislim da je nužno potrebno u taj program uvrstiti i, dakle o informacijskoj pismenosti to ste u drugom poglavlju obavili da bi bilo odlično kada bi dakle u program uveli i ono što je europska praksa MST, Mat Science and Technology da bismo unaprijedili ono što nazivamo društvo znanja. Oprostite, čovjek se malo zanese pogotovo kad prvi put govori. Hvala lijepa.
Pa niste vi prvi puta. Vi ste kao ministar govorili davnih [[Upadica: Ali prvi puta u ovom sazivu.]] ne tako davnih godina, da. Tri ispravka, dvije replike. Prvi poštovani zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega je netočno, netočno naveo da je proračun za obrazovanje u proteklom mandatu rastao znatno sporije od ostalih dijelova proračuna … [[Govornik se ne razumije.]] Trebali ste pogledati strukturu proračuna u posljednjih 4 godine pa biste znali da je upravo taj dio proračuna najviše i najbrže rastao. Druga stvar rekli ste da se nije ulagalo puno i da se nije popravilo puno stanje vezano uz tri smjene, trosmjenski rad u školama. To nije točno. Napravljeno je 188 novih škola u protekle 4 godine. Dakle 188 novih škola. To su konkretni podaci rada protekle Vlade. I treće, bilo bi mi drago da ste se zauzeli prije par godina kad ste sudjelovali u radu Vlade da se ono što je tadašnja Vlada u kojoj ste i vi sudjelovali potpisala kroz kolektivni ugovor kao obvezu prosvjetnim radnicima da se to ispoštuje. Jer budući niste ispoštovali teret i uteg toga nepoštivanja je pao na teret ove Vlade koja je preko milijardu i 200 milijuna kuna morala dati za sudske troškove i za obeštećenje onih prosvjetnih djelatnika prema kojima je imala obvezu.
I poštovani zastupnik Nevio Šetić. Ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Želim ispraviti određene netočne navode odnosno netočni navod jer naime s obzirom da je riječ o obrazovanju vrlo kompleksnom i odnosi se na veliki broj ljudi kod gospodina Flege ima jako puno netočnih navoda. Ovaj navod, to je jedna, ne mogu vjerovati da gospodin Flego nije obaviješten kad je rekao da proračun za obrazovanje je rastao sporije nego državni proračun. Upravo suprotno to je poznata činjenica i zahvaljujući upravo takvom opredjeljenju Vlade Ministarstvo znanosti, obrazovanja i športa je naraslo sa nekih 7 milijardi i nešto više na gotovo 11 milijardi u ovom razdoblju. Upravo trebamo biti ponosni da je takva orijentacija bila Vlade. I drugo, isto ne mogu vjerovati svjesni smo da Hrvatska nema moderni nacionalni korikulum u osnovnoj i srednjoj školi, da naporima ovog Ministarstva nismo korak do toga. A nisu to samo neki katalozi znanja ili ne znam što nego to je jedan organizirani posao gdje je danas naš učenik u središtu pozornosti. Gdje je danas učitelj onaj koji vodi i razvija taj proces. Gdje je škola servis društva u zajednici gdje jest a to je napor mnogih mnogih stručnjaka.
Poštovana zastupnica Ivanka Roksandić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo zaista je teško kolega Flego ispraviti niz netočnosti koje ste rekli o obrazovanju. Analizirajući valjda rad Ministarstva u prošlom mandatu očito niste dobro pročitali i vidjeli da je proračun rastao 3 milijarde za obrazovanje. Da je izgrađeno 188 novih školskih zgrada. Da su zaposleni stručni suradnici. Da su poboljšani zakonski propisi. Da je uveden hrvatski nacionalni obrazovni standard. I da smo na tragu donošenja pedagoškog standarda u školama. To je veliki pomak bivše Vlade koja će produžiti i u ovom mandatu taj rad u obrazovanju. Najviše se u obrazovanju učinilo upravo u mandatu ove Vlade. I mislim da je nepravedno ovako neistine iznositi ovdje.
Prva replika poštovani zastupnik Miljenko Dorić.
Kolega Flego ja neću ispravljati krive navode nego replicirati tako da mi možete vi replicirati znate. Ovo ne možete [[Upadice se ne razumiju.]] Ne, ne. Moramo kolegi pomoći. … [[Govornik se ne razumije.]] Ja vas molim [[Upadice se ne razumiju.]] Ja vas molim, za razliku od kolega sa druge strane dvorane ja se sa vama potpuno slažem. U ovoj dvorani uvijek postoje dvije istine. Dvije varijante. Kolega Flego vi imate pravo utoliko što kada ova zemlja uđe u Europsku uniju mi ćemo biti država sa najvećim postotkom nepismenih i najvećim postotkom ljudi koji imaju samo osnovnu školu ili manje. U ovoj državi svaki treći građanin ima samo osnovnu školu ili ni to. Prema tome potpuno pravo imate bez obzira šta slušamo sa druge strane. Moja primjedba na vaše izlaganje ide u sljedećem pravcu, da bi mi barem ovdje trebali govoriti puno više o obrazovanju u funkciji gospodarskog razvoja. Europa je osmislila Lisabonsku strategiju prije 8 godina samo sa jednim jedinim ciljem, povećati konkurentnost Europe i europskog gospodarstva i mi to moramo u svakom našem programu također podvlačiti, ponavljati i usavršavati, to jedino nedostaje. Pričati o reformi zbog reforme nema smisla. Mi moramo naše programe nasloniti na potrebe gospodarstva nastavne, u srednjim školama, višim, visokim školama. Mi moramo naše istraživačke projekte također posložiti po prioritetu i tako ih financirati, primarno onome što treba hrvatskom gospodarstvu a onda u kategoriji B ono drugo ili kategoriji C, to rade sve države. Mi moramo upisnu politiku nasloniti na potrebe našeg gospodarstva. Mi moramo također početi promišljati što ćemo s onih milijun i pol ljudi koji imaju samo osnovnu školu ili manje. Umjesto da uvozimo radnu snagu, valjda možemo jedan dio tih ljudi barem mlađih osposobiti za zidare i za druga zanimanja u kojima smo … [[Ne razumije se.]] evo samo taj segment fali u vašem izlaganju.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Gvozden Flego.
Ja se s vama uvelike slažem osim što imam jednu veliku poteškoću. Naime, gledajte, vrlo je teško sve to skupa činiti i planirati. Ako krajem mandata ostavite dug od 67 milijuna kuna dogovoreni koji je faktički bio 220 milijuna kuna i onda dođe jedna druga Vlada pa ne isplati niti 67 milijuna kuna niti 220 milijuna kuna nego im dug naraste na milijardu i 200 milijuna kuna u četiri godine sa kamatama i sa dodatnim sudskim troškovima. I u toj situaciji s one druge strane je vrlo teško djelovati. I drugo, ja mislim da obrazovanje, dakle europska praksa poznaje različite oblike stimulacije obrazovanja za tehnologijski razvoj jel' i sada sam to spomenuo na kraju. Desetak godina mi nikako da se tome približimo, pri čemu u našoj situaciji bi bilo mnogo adekvatnije da se obrazovanje ne orijentira prema trenutačnim potrebama tržišta rada nego da bude lokomotiva tržišta rada i ogroman inovator u tehnologijskim procesima. Evo, utoliko bih vam replicirao na vašu primjedbu na kojoj ujedno zahvaljujem.
I poštovani zastupnik Ivo Josipović, replika. Izvolite.
Kolega Flego je dosta sveobuhvatno kritizirao program Vlade što se tiče obrazovanja, ali propustio je nešto što će možda neki ocijeniti marginalnim, ali ja kako sam to već više puta isticao, moram i danas. Riječ je o Muzičkoj akademiji. Muzička akademija je jedan specifični oblik, jedna specifična institucija visokog obrazovanja koju Hrvatska na svoju sramotu nema. Znam reče naš ministar, poduzeli su se prvi koraci, na žalost oni su spori i nedovoljni ako se ovakvim tempom Muzička akademija nastavi graditi, bojim se da i moji unuci neće na njoj studirati. Inače kada sam već uzeo riječ, mislim da vezano uz temu, glazba je inače i u programu kulture zapostavljena, nema riječi glazba u programu kulture, koristi se samo sintagma glazbeno-scenska djelatnost, a mislim da je to u uskoj vezi i u odnosu prema Muzičkoj akademiji i nadam se da će se sve artističke discipline izjednačiti da neće biti glazba nahoče kako je to do sada bilo. Hvala.
Poštovani zastupnik Gordan Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici, gospođe i gospodo kandidati za članove hrvatske Vlade, barem oni koji su preostali u dvorani, dozvolite mi da u par rečenica kažem što mislim o programu koalicije koji danas imamo pred sobom i što mislimo o predloženom prijedlogu kandidata hrvatske Vlade koji su danas ovdje. Jučer smo u Hrvatskom saboru raspravljali o zakonu koji definira okvir unutar kojeg će djelovati nova hrvatska Vlada. Mislim da je taj zakon nagovijestio, a danas sam u to i siguran, da se više vodilo računa o tome da se zadovolje pojedini afiniteti unutar koalicijskih partnera nego o tome da nova hrvatska Vlada bude što efikasnija u provođenju svojeg programa. S takvim zakonom koji smo jučer usvojili, doveli smo u nezgodnu poziciju mandatara koji danas predlaže Vladu koja je jedna od najbrojnijih u Europi, a pogotovo među zemljama veličine Hrvatske. Imati ćemo Vladu sa rekordnim brojem potpredsjednika, imati ćemo Vladu koja će imati dva člana više nego što ima Vlada jedne velike zemlje kao što je Njemačka koja je čak 15 puta veća po broju stanovnika nego što je Hrvatska. To nije dobar početak pogotovo zato što mandatar ulazi u novi mandat s potpuno drugačijim pristupom. Prošli puta smanjuje Vladu i kaže da će takva Vlada biti jeftinija i efikasnija, a danas predlaže Vladu koja je dosta veća, povećava njezin broj članova i na taj način šalje krivu poruku hrvatskim građanima koji očekuju ne veliku, glomaznu Vladu, nego očekuju efikasnu Vladu i smanjenje administracije. Želim također reći nešto o programu koji smo danas dobili na stol, ja sam se naime pripremao na temelju programa koji je bio prijedlog HSS-a, HSLS-a i HDZ-a jer nismo imali ovo jučer pred sobom i očekivao sam kako je bilo po medijima najavljivano to je prvi takav dokument koji se raspravlja programski više od mjesec dana, koji su slali znači preko medija su se slale informacije o tome da je dobro programski pripremljen i očekivao sam dosta više od njega. Moram priznati da nisam ostao impresioniran programom jer u velikom dijelu dokumenta nema ni riječi ni o kakvim projektima, nema riječi ni o kakvim rokovima, ne kažem u cijelom dokumentu nego se koriste izrazi tipa povećat ćemo ulaganje u, provoditi ćemo programe, osigurat ćemo potporu za, bez ikakvih ideja i bez ikakvih načina na koje će se provesti ti ciljevi. U nekim poglavljima tek se napominje da će se proizvesti odnosno reproducirati neke strategije ovisno o poglavlju o kojem se radi. Sporazum je napravljen tako da mi se čini da je on ustvari skup lijepih želja protiv kojih teško mi ovdje možemo imati nešto protiv, ali problem je u ljudima, ljudi su snaga. Kako smatram da je nova Vlada ništa drugo nego brojem uvećana stara Vlada i po strukturi i po ljudima, ništa me ne može uvjeriti u ispunjenje tih lijepih želja. U sporazumu imamo npr. prometnice po kojima smo se već odavno trebali voziti. Na primjer autocestu Zagreb-Dubrovnik. Imamo makroekonomsku politiku i administraciju koja bi trebala pogodovati poduzetništvu. Imamo efikasni s Europom usklađeni obrazovni sustav i slično. Sve smo to i do sada imali u programima i bivše Vlade, ali na žalost … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] Ja vas molim da me ne isključujete. Mislim da u sporazumu nedostaje nešto što garantira razvoj naše zemlje. Nema vizije kako će se ona gospodarski razvijati. Jedina egzaktna proračunska stavka u sporazumu je 6 milijardi kuna za projekte koji predviđaju razvoj i ulaganja u selo. Iako smatram da je neophodno ulagati u naše selo i poljoprivredu, mislim da bi temelj našeg gospodarskog rasta trebao biti ulaganje u obrazovanje i ulaganje u poduzetništvo i zapošljavanje i u tome leži moje najveće razočaranje jer u programu se na svega nekoliko stranica govori o obrazovanju bez ikakvih konkretnih projekata. Govori se svega na nekoliko stranica o zapošljavanju mladih i stvaranju perspektive za mlade u Hrvatskoj. Kako je turizam dobio posebno ministarstvo, mislio sam da ću u sporazumu vidjeti koliko ćemo to uložiti u određene programe u turizmu, da ćemo osnovati neku posebnu agenciju koja će pomagati ljudima koji se odluče baviti turizmom, ali tamo sam samo vidio da ćemo napraviti strategiju hrvatskog turizma kojih, kako pouzdano znam već ima nekoliko napravljenih, da želimo nove krevete i novi broj kreveta u hotelima na moru i kopnu koji će valjda niknuti sami od sebe. Na kraju mislim da je HDZ u ovaj sporazum i sastavljanje nove Vlade pretočio svoj slogan iz kampanje idemo dalje, ali na isti način kao prije. Vlada je ista i na žalost vjerujem da neće biti ništa uspješnija nego protekla. Koalicijski partneri kao da su zaboravili sve one afere koje su se događale protekle četiri godine i ulaskom u tu Vladu daju pokrića za ono što se dogodilo, kao da nije bilo Bechtela, Brodosplita, … [[Govornik se ne razumije.]] , opatijskih hotela, sunčanog Hvara, kupovanje rječnika na lokalnim razinama. Na kraju ne vjerujem da identična Vlada koja nje bila uspješna u proteklom mandatu bez obzira na bilo kakav program može biti uspješna u novom mandatu, iako joj zbog hrvatskih birača želim da to bude. Hvala lijepa.
Hvala. Dva ispravka. Poštovani zastupnik Miroslav Škoro.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Evo kolege iz SDP-a su danas već izjavile da ne znaju možda najbolje matematiku pa samo ispravka netočnoga navoda uvaženom kolegi. Ovo nije rekordan broj ministarstava. Vlada koju je sastavljala koalicija 2000. godine imala je ako se ne varam 19 ministarstava i 21 ministra. Dakle, 21 je veće od 15, kao što je 56 manje od 66. Hvala lijepa. [[Pljesak.]]
Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Ivan Maras.
209. članak. Uvaženi zastupnik Škoro me vrlo vjerovatno, odnosno krivo me ispravio. Nije bio ispravak netočnog navoda, jer ja nisam rekao da je to rekordna Vlada u Hrvatskoj. Ja sam rekao da je to rekordna Vlada po broju potpredsjednika u Europi, u veličini zemalja kao što je Hrvatska, a da Njemačka ima 2 ministarstva manje nego šta ima hrvatska Vlada.
To je nešto kao Gausova krivulja. Poštovani zastupnik Frano Matušić, ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega je rekao da ova Vlada nema viziju razvoja za sljedeće mandatno razdoblje. Evo pred vama je program koji ste mogli pročitati. To jest vizija razvoja, a konkretne stvari o kojima ste vi govorili da ih nema ovdje će biti usvojene u proračun. Dakle konkretni program i projekti koji će se odnositi na sva ministarstva i tada ćete točno znati realizaciju te vizije. I druga stvar. Rekli ste da smo zaboravili afere. Nismo zaboravili afere. Ja ću vas podsjetiti samo na dvije. Recimo "Viktor Lenac", gdje su stotine milijuna dolara otišle u privatne džepove i recimo hotel "Ekscelzior" gdje se je ukrao jedan hotel.
Poštovani zastupnik Josip Leko. … [[Upadica se ne čuje.]] Povreda Poslovnika, gospodin Maras. Izvolite.
Ja bih opet rekao kolegi, po članku 209. Krivo me ispravio. Ja nisam mislio da je HDZ zaboravio afere. Ja sam rekao da su njihovi koalicijski partneri zaboravili.
Zaborav je vrlo relativna stvar. Poštovani zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Najprije bih zaželio uspjeh budućoj Vladi da osigura pravednije ovo hrvatsko društvo i veću sigurnost i stabilnost svakom njegovom članu, a kad je riječ o programu o kojem danas raspravljamo ovo je politički akt mandatara Vlade sa kojim je došao pred nas i traži mandat od četiri godine da vodi državu Republiku Hrvatsku na dobrobit građana. Obveze Vlade su utvrđene člankom 112. Ustava. Je li ovaj dokument koji smo dobili jučer, koji ozbiljno nismo mogli ni provjeriti, ni pročitati zaslužuje da bude ovako prihvaćen? Je li to naša odgovornost prema građanima kojih je izišlo milijon i 6 stotina tisuća na izbore? Je li to naša odgovornost da u roku jednog dana ili 12 sati damo povjerenje, a nakon 4 godine šta ćemo mi pitati Vladu šta je odavde izvršila? Gdje su te kvantifikacije s kojima je Vlada izišla pred nas? Koliko će se sigurnije i bilje živjeti za 4 godine? Koliko će standard porasti, koliko će nezaposlenih biti manje i koliko će biti veće mirovine, koliko će biti novih škola, novih vrtića i koliko će biti novih akademskih građana? Koliko ćemo ojačati hrvatsku privredu da mi bolje živimo, a ne bolje uđemo u Europu? To je bio zadatak ovog Sabora da ocijeni danas. Na žalost ja o ovom programu moram reći samo ovo. HDZ, dakle stranka koja je bitnu ulogu igrala u hrvatskom društvu od 90-tih godina do danas ima dva strateška programa, dva strateška dokumenta na kojima svoju politiku zasniva svih 17 godina. Prvi je, pretvorba i privatizacija iz '91. godine. Drugi je program stabilizacije iz '93. godine. Šta je zadaća ovog programa? Da zaštiti efekte pretvorbe i privatizacije i programa stabilizacije. Da zaštiti one koji su postali bogati iz tih programa. Nema nikakvog iskoraka. Nema garancije da će oni koji teško danas žive da će bolje živjeti. Nema takve garancije. On je puno ne precizniji, to je rekao kolega Vujić, puno ne precizniji i puno ne ambiciozniji od programa Vlade ovog, ove Vlade zapravo HDZ-a. Danas doduše ima koalicijske partnere. On je puno ne ambiciozniji i ne precizniji od programa 2003. godine. Tada smo bar imali obećanje da će biti smanjen PDV sa 22% na 18% ili 20%. Što nam danas obećava Vlada? Da će za četiri godine biti bolje. Zamislite situaciju a ja sam to prepisao iz jednog programa koje je ova Vlada predložila Saboru i donešeno. Kaže se recimo samo za jednu ocjenu današnjeg stanja. Stanje državne uprave u Republici Hrvatskoj ne zadovoljava i ne doprinosi mogućoj mjeri gospodarskog razvitka Republike Hrvatske. Dakle takvo je stanje da koči razvitku Republike Hrvatske. A šta Vlada kaže o toj državnoj upravi za sljedeće četiri godine? Ništa. Ništa, zadržala je organizacijski oblik, ured državne uprave. A svi građani Republike Hrvatske, čak i oni koji se taman rode, doduše po opunomoćeniku traže od državne uprave da im nešto osigura, rodni list, upis u matice knjige rođenih do građevinske dozvole, do prava da radi i da osnuje poduzeće ili obrnuto. I popisa birača, bravo kolega. Da uđe u popis birača. Šta nam Vlada o tome kaže? Ja ću sada ostaviti pravosuđe s obzirom da je pravosuđe zatvorena cjelina i to je dio projekta i on još treba trajati, pa kad se završi jedan ciklus onda će se to tek promijeniti. Dakle, Vlada ne govori o nacionalnim interesima koji su ugroženi sadašnjim stanjem. U ovom programu ona to ne govori. Ona ne govori da je korupcija u takvom uzletu u hrvatskom društvu da je Europska komisija rekla, nećemo pregovarati o poglavlju XXIII. dok vi ne shvatite u kojoj ste ozbiljnoj situaciji nalazite. Pa ne možete uć' u Europsku uniju sa tolikom korupcijom u vašem društvu, u sustavu. Vi živite sa korupcijom. Šta nam je o tome rekao premijer ili kandidat ili mandatar u uvodu? Pa, ništa. Pa i ne može ništa o tome govoriti. Zašto ne može govoriti? Zato što su ostale neriješene sve afere i zatvorene su novim aferama. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa ne, ne pričam ja ni vama ni njima, ja to želim reći građanima, jer ja ovdje smatram da sam došao po njihovoj punomoći a ne po volji ni SDP-a, ni HDZ-a, ni predsjednika, ni potpredsjednika Sabora. Po volji građana. Dakle, ako se mi u Hrvatskoj ne budemo dogovori, dogovorili da po klišeu koji je stvoren kroz sustav pretvorbe i privatizacije i koji je grabio, ugrabio neka mu ostane i na tome gradimo svoju socijalnu osjetljivost, ova demokracija će se zvati demokracija tipa "tajkuna" ili "tajkunska demokracija". A već odavno svi teoretičari i praktičari su rekli i pokazali da demokratski sustav djeluje samo ako djeluju svi elementi tog sustava. A mi imamo od naših prijatelja iz Europe koji nam kažu, državna uprava ne funkcionira, troma je, neefikasna, politički ovisna. Politički ovisna dakle, to je točno. U prošlom sustavu smo mi imali nekoliko puta da premijer nalaže državnoj upravi povucite rješenje. Čak preko radio prijemnik. Povucite rješenje, ne možete odrediti porez recimo Hrvatskoj televiziji. Kao drugostupanjski organ, drugostupanjsko tijelo. Je li o tome mi nešto govorimo u ovim programima? Ne govorimo. Nažalost dakle, cijeli program pisani i iznesen u nastupnom govoru mandatara je na razini retorike. Ne na razini logičnih i utvrđenih nacionalnih interesa. Zato ja ne mogu očekivati da će Vlada koja je složena u jednoj noći za potrebe osiguranja nastavka vlasti odgovorno se uhvatiti u koštac sa temeljnim problemima ovog društva: korupcija, razvoj, pravednost, stabilnost i sigurnost građana. Ako mandatar nema poštivanja prema ovom Domu da bude cijeli dan ovdje a on od nas traži da mu glasujemo o povjerenju, morao bi imati bar odgovornost prema građanima Republike Hrvatske i braniti svaki napadnuti dio njegovog programa, kako bismo mi za četiri godine građanima rekli, je, mandatar je to ispravio, u svojem govoru to nije bilo napisano ali je, rekao je u nastupnom govoru da će to napraviti. Mi to nećemo moći, nažalost ne samo mi nego neće moći ni građani. Čak i kad se mogu zavesti građani nije dozvoljeno već povećana je odgovornost onih koji imaju veću moć. Zbog toga ponavljam, ništa novo u politici HDZ-a, niti mandatara buduće Vlade. Žao mi je zbog toga. Hvala.
Hvala. Poštovani zastupnik Frano Matušić, ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Leko rekao je da je u mandatu bivše Vlade danas da se radi o uzletu korupcije kako nas je on tako slikovito izrazio. Pa vidite kolega, ja ću vam citirati samo jednu činjenicu da je Trasparency International upravo prošle godine u 11. mjestu neposredno pred izbore za parlament donio najveću i najpozitivniju odluku za Republiku Hrvatsku u borbi protiv korupcije. U vrijeme vašeg mandata samo na početku mandata u prvoj godini jer ste tada imali povjerenje koje nije ničim bilo poduprto, ali rekli su došla je evo nova vlast. Imali ste ocjenu za korupciju 3,9. Kasnije je slijedećih godina ta ocjena padala, došla na 3,4 u vašem mandatu. U zadnjoj godini mandata Sanaderove Vlade ta ocjena je došla na 4,1. Dakle, najpozitivnija ocjena. Druga stvar, zaboravili ste da u vašem mandatu da su ministri potpisivali ugovore sa vlastitim firmama u iznosima stotina milijuna kuna. Zaboravili ste da ste tek na kraju mandata donijeli Zakon o sprječavanju sukoba interesa. Zaboravili ste da ste obezglavili tajne službe koje su dvije godine bile i bez čelnih ljudi, nisu mogle funkcionirati, da USKOK nije mogao funkcionirati. Tek u vrijeme mandata HDZ-ove Vlade se osnažio i stvorile su se pretpostavke za borbu protiv korupcije.
Hvala. Poštovani zastupnik Krunoslav Markovinović. Samo malo. Poštovani zastupnik Josip Leko povreda poslovnika.
… [[Govornik je naknadno uključen, ne čuje se.]] i vi osobno i zastupnik Matušić povrijedili ste poslovnik, vi ste članak 214. i 209. a kolega Matušić samo 209. Naime, tolerirajući da pod firmom ispravka netočnog navoda izbaci svu frustraciju kolega Matušić je povreda poslovnika. Nije nijednu točku citirao, nijednu riječ spomenuo koju sam ja rekao. Ali neka vam bude. To nije spas ni za vas ni za mene.
Ja nisam povrijedio poslovnik ni 204. ni 209. ni ne znam koji još, nego ste nasuprot tome vi povrijedili poslovnik. Prvo kao vrlo iskusni dugogodišnji saborski zastupnik i moj kolega vi znate da trebate prvo reći koja je odredba poslovnika povrijeđena i konkretizirati tu odredbu poslovnika. Nemojmo se vraćati na staro pitanje šta je starije kokoš ili neko drugo biće. … [[Upadica se ne čuje.]] Dozvoljena samopomoć, to ne spada u sferu kaznenog prava poštovana kolegice ni civilnog prava, to nije institut. … [[Upadica se ne čuje.]] Ako vrijedi više i manje to je opet dijalektika. To je nešto drugo opet. I poštovani zastupnik Emil Tomljanović. Šta je bilo sada s vama? A vas sam prozvao, a vi niste stigli još. Izvolite.
Hvala gospodine dopredsjedniče. Naime, evo moram ispraviti krivi navod kolege Leke koji je rekao da je Hrvatska demokratska zajednica imala samo dva programa. Recimo, jedan je možda za njega beznačajan program zaboravio a to je stvaranje Hrvatske države uz svekoliku pomoć naroda a uz veliko protivljenje SDP-a. Zatim, evo jedan je program bio recimo 93. da na demokratski način smijenimo Vladu koja je ponižavala branitelje, koja je privatizirala Ministarstvo obnove, pardon 2003. godine tako je. Koja je ponižavala branitelje, privatizirala Ministarstvo obnove, koja je radila ogromne usluge privatnim firmama kao Lenac, Europetrol i slično. Hvala.
I konačno, poštovani zastupnik Emil Tomljanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega između ostalog je kazao jedan netočan navod. Ja ga moram ispraviti jer mi se čini vrlo krupnim. Naime, kazao je da u programu Vlade nema niti slova, doslovno je kazao niti slova niti riječi o javnoj upravi pa ga podsjećam na stranicu 87 do 89 koje poglavlje obuhvaća baš javnu upravu, između ostalog 16 precizno navedenih točaka između ostalog a toga se doticao u raspravi, dakle dovršetak postupka depolitizacije javne uprave i reforma upravnog sudovanja sukladno europskim konvencijama.
I Boris Matković poštovani zastupnik, zadnji ispravak.
… [[Govornik je naknadno uključen, ne čuje se.]] netočan dakle navod uvaženog gospodina Leke a on se odnosi na to da je program Hrvatske demokratske zajednice, zapravo on je kazao da je ovaj program izraz volje mandatara. Gospodine Leko, točno je da je ovo program Hrvatske demokratske zajednice u svom jednom dijelu zajedno sa koalicijskim i točno je da je ovo pobjednički program i da je on samim time izraz volje građana odnosno glasača i birača. I isto tako je točno da su oni samo potvrdili prethodno djelo Vlade a ocjenjuje se prvenstveno kod ljudi i svakog čovjeka pa tako i Vlade njegovo djelo. I to biste trebali vrlo dobro poznavati mislim. Prema tome, poštujte volju naroda jer volja naroda je jedina prava vrijednost. I još samo nešto na kraju, vidio sam danas od IDS-a pa do SDP-a svi biste nešto išli dalje.
Ovo ne spada više dalje.
Da biste svi nešto išli dalje. Idemo mi dalje.
Ovo ne spada više dalje nego idemo dalje. Poštovani zastupnik Davorko Vidović.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo slušajući ove zadnje ispravke netočnih navoda pada mi na pamet ona "Zaželjet će se drumovi Turaka ali Turaka biti neće.". Dokle će ljudi koalicijska Vlada o kojem možemo razgovarati, legitimno je, to je pretprošla Vlada, biti predmet razgovora? Što biste vi mislim si ne daj Bože da je svih sedamnaest godina vlasti imao HDZ? O čemu bismo mi ljudi onda danas ovdje razgovarali? Ali na stranu to vaše tanko i loše argumentiranje. Ja bih želio nešto drugo reći. Prvo, želim Vladi koja će večeras biti izabrana poželjeti puni uspjeh u razdoblju u kojem će obavljati taj posao. Ta želja za uspjehom je vrlo iskrena, ne zato što bih ja bio za to i glasao za ovakvu Vladu nego zato što će to biti Vlada koja će donositi krupne odluke vezane za život ljudi u ovoj zemlji. Ono što je intrigantno u trenucima kada se projektira jedno vrijeme od barem 4 godine koliko se pretpostavlja da bi trebao trajati mandat ovoj Vladi jesu zapravo polazne osnove, premise i ciljevi koje ona ovdje postavlja. Ja sa žaljenjem moram reći da iako je izborna kampanja iza nas, iako je vrijeme pretjerivanja ove ili one vrste iza nas dokument koji nam se nudi odiše prije svega zadahom nepriznavanja realnosti i stvarnih problema s kojima ćemo se suočavati. Ovaj program doista po svojoj kvaliteti ne zaslužuje biti programom Vlade tim više što znam za jedan dokument kojega je Vlada, kojemu je Vlada bila pokrovitelj i koji je proizveden i koji je vrlo solidan i ja bih ga vrlo rado svim budućim ministrima dao kao preporuku za njihovo buduće djelovanje, njihov budući rad. Prvo, riječ je o dokumentu kojega su sastavili kompetentni ljudi i koji je obznanjen pod nazivom: «Strategijski okvir Vlade Republike Hrvatske 2006-2013. godina». Ja vas podsjećam da je taj dokument kojega hvalim donijet u mandatu Vlade koja traži nastavak povjerenja. Ali to je samo papir. Uvjerih se u više navrata tijekom nekoliko proteklih mjeseci da niti ministri nisu pročitali što u tom dokumentu piše. Što je zapravo ključno čini mi se što ispušteno u ovom programu a jednim dijelom jest obuhvaćeno ovim strategijskim okvirom? Riječ je o odrednicama koje tangiraju suštinske bitne vrijednosti na kojima treba počivati razvoj hrvatskog društva u godinama koje dolaze. Riječ je o vrijednostima socijalne pravde i konceptu socijalne kohezije o kojima govori moderna Europa. To je zapravo središnje pitanje cjelokupnih i političkih i stručnih rasprava koje se u ovom trenutku odvijaju u zemljama Europske unije. I to ne bez vraga. I to nije samo po sebi argument da i mi o tom trebamo govoriti. Ali jest argument činjenica da u Hrvatskoj imamo jednu od najnižnih stopa onoga što se zove socijalni kapital. A riječ je o povjerenju koje vlada u društvu, o potpunom odsustvu vjere u ključne institucije koje trebaju organizirati i pomoći da se organizira društveni život u ovoj zemlji. To nije tek pitanje integriranja, to nije pitanje socijalnih naknada, to nije pitanje davanja ovoga ili onoga, ovoj ili onoj skupini. Ali slušajući ovu pomalo larpurlatističku raspravu ovdje u kojoj se čini da razgovaramo tek toliko da razgovaramo i u kojoj kreiramo jednu stvarnost koja se razlikuje, ja se ispričavam zbog ovog pomalo docirajućeg tona. Ali razlikuje od onoga kako žive ljudi u Hrvatskoj. To je ono što doista brine. Ja ne znam da li je poznato da se na 30 kilometara odavde, samo se prijeđe rijeka Kupa, nalazi jedna drugačija Hrvatska. Da li se zna, je li netko bio recimo u gradiću koji se zove Dvor? U kojem ljudi žive bez struje, bez struje se u Hrvatskoj živi. Mi živimo u zemlji u kojoj, koja nije, nisu samo blještavila mnogih trgovačkih centara, mi živimo u zemlji u kojoj još uvijek djeca idu po 10 ili 15 kilometara u školu, a govorimo o zemlji znanja. I ja to ne bih spominjao da su to marginalne skupine, da su to otoci bijede. Mi imamo čitave grupacije koje su socijalne isključene i marginalizirane, koje nisu u prigodi koje ne osjećaju da imaju šansu izići iz stanja u kakvom se nalaze. Ja to vidim kao istinski problem ove zemlje. Kolegice i kolege mi koji smo bili nekada u izvršnoj vlasti, vi koji jeste ili ćete biti naši su mandati završili ili će završiti. Postavlja se pitanje što će to iza naših mandata ostati. Koju ćemo mi to i kakvu Hrvatsku ostaviti i to je puno važnije pitanje od pitanja jesmo li to napravili kao lijeva ili kao desna Vlada. U Austriji će dobro građani proći i sa lijevom i sa desnom jer imaju jednu drugu vrstu odgovornosti koju ja ne prepoznajem u ovome što mi činimo. Kad sam rekao da želim uspjeh ovoj Vladi onda taj uspjeh ja nikako ne podrazumijevam kao uspjeh koji se često puta shvaća kao sam po sebi i ovdje danas naglašen kao recimo dobit ćemo ponovno izbore. To nije jamstvo da smo bili uspješni. To nije jamstvo. Izbori se mogu dobivati i tzv. spin doktorima. I kreiranjem, fabriciranje, izmišljanjem. Svakako se mogu dobiti izbori. Ali ono što će biti stvarni uspjeh je i najmanji pomak koji ćemo ostvariti da ljudi u ovoj zemlji bolje žive. Prije 80 godina znameniti hrvatski ekonomist Bičanić je napisao jednu knjigu Kako živi narod? Ja nemam osjećaj da se mi referiramo na stvarnost u kojoj jesmo kada donosimo i ovakve dokumente. Mi papirnato rekao bih pokušavamo definirati naše ciljeve, a istinska briga za ono što je bazično, na čemu se temelji mirno, tolerantno društvo koje može ići naprijed ostaje za nas u drugom planu. To se neće samo po sebi dogoditi. To zahtijeva intervenciju i to vrlo angažiranu intervenciju i države koja mora stvoriti uvjete da se i autonomne strukture i civilno društvo i tako dalje mogu iskazati upravo u ostvarivanju punine tih prava i te potrebe da se kao društvo razvijamo. Na kraju želim reći socijalni razvoj je puno više od rasta BDP-a, to je puno više od puke statistike otvorenim radnim mjestima. To znači istinsku sreću za ljude ili malo više sreće za one koji žive u ovoj zemlji.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Niko Rebić.
Zahvaljujem. Pa nakon ovakve rasprave mislim dobronamjerne, uvaženi zastupnik je rekao da u Austriji bi bilo sasvim sve jedno za građane nakon lijeve ili desne Vlade. Pa ja bih ga podsjetio da svugdje u Europskoj zajednici sve lijeve vlade troše bez pokrića i kad zaduže zemlju ili dođu u probleme onda uvijek iza toga dolaze desne i dakle dovode do ponovne revitalizacije tih država, a isto tako je bilo i 2003. kod nas u Hrvatskoj. Dakle i za lijevi opće je poznato da su lijeve vlade rastrošne, a da o interesima i gospodarstvu, standardu uglavnom se vraćaju desne vlade i one donose prosperitet. Hvala.
Poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege zastupnici, cijenjeni budući ministri, dame i gospodo. Pred nama je glasovanje o povjerenju Vladi. Pred nama je dokument sa većim brojem natuknica koji je ambiciozno nazvan program Vlade, a pred nama su ljudi koji će ga provoditi ili kako se to popularno u slengu kaže fotelju o kojima se navodno baš nije puno i pregovaralo i ja vjerujem sudeći po sastavu Vlade koji nam se nudi. Program ima i skrbnika, međutim jasno je i da neki ministri imaju skrbnika, pritom ne mislim na potpredsjednike Vlade koji su zaduženi za njihove resore, jer da nemaju, prema rezultatima njihovog rada to sigurno ne bi ostali. Ali mandatar je davno sam izabrao tu ulogu skrbnika još u prošlom mandatu onim ministrima koji su se pokazali nesposobni ili čija uloga u pojedinim aferama nije do kraja raščišćena. A da bi pokušao opisati o čemu se radi, taj je skrbnički i pomalo zaštitnički odnos došao najviše do izražaja kada je jednom ministru na kraju, ne na početku nego na kraju mandata, kao opravdanje za napravljen težak propust, na sreću bio je posljednji u nizu, uzeo neiskustvo. E sada meni se na početku mandata može uzeti kao olakotna okolnost neiskustvo, ali ministru na kraju mandata ne bi trebalo. I to nakon što je prije toga premijer pokazao veliko strpljenje i samo djelomično ograničio javne nastupe. Da mu je ograničio izlaske u šumu i odlaske u lov bilo bi manje posljedica za neke ljude u Hrvatskoj, mislim konkretno na generala koji je zbog toga morao ići u Haag. Neki se ministri rotiraju, nekima se osnivaju nova ministarstva, junior partneri isto izraz koji sam čuo od mandatara dobili su visoke funkcije, ali doduše malo stvarne moći, a još ostaje da su niže dužnosničke funkcije postale poletarci i pčelice ili kako se već zovu oni manji od juniora. Ali jedno kadrovsko rješenje za mene je doista posebno. Pokušat ću obrazložiti. Uloga Ministarstva obrane znalo se definirati i kao civilni nadzor nad Oružanim snagama i treba priznati da nema bolje osobe za bilo kakvu vrstu nadzora od predsjednika Nadzornog odbora "Brodosplita". To nadziranje tada bilo je najprije poznato međunarodno iz Austrije, a onda je postalo prepoznatljivo i hrvatskoj javnosti. Dobra je činjenica da je u programu Vlade recimo predviđena nabava ophodnih brodova za Hrvatsku ratnu mornaricu gdje se spominje nadzor nad teritorijalnim morem i zaštićenim ekološko ribolovnim pojasom. Tako da se iskustva u tom, dakle iz "Brodosplita" mogu analogno primijetiti kod kupnje ili izgradnje tih brodova i to uopće nije loše, jer su se onda brodovi prodavali a sada se kupuju pa bi i puno je lakše pregovarati kada ste već jednom bili u poziciji onih koji prodaju, jer znate finte sve koje su imali ovi drugi, jedino problem bi bio ukoliko bi se išlo preko Cipra i Graza jer do tada neće stić pa će nam izlovit svu ribu u ZERP-u za kojeg neki iz Europe kažu, dakle ne kažem ja ali kažu neki iz Europe, da se ne primjenjuje. U programu Vlade nabrajani su i drugi prioriteti u poglavlju Oružane snage i obrambeni sustav o čemu će više prostora biti prilikom rasprave o godišnjem izvješću o stanju obrambenog sustava. Htio bih samo istaknuti da je dobro prepoznata uloga Oružanih snaga za pomoć civilnim institucijama u zemlji kroz tzv. neborbene zadaće u slučaju požara, traganja i spašavanja, ekološkim katastrofama te je dobro prepoznato dakle također kao prioritet sudjelovanje u međunarodnim misijama. O prioritetima u nabavi naoružanja i vojne opreme moći će se više reći kod izglasavanja proračuna kad će biti vidljivo da li se radi ovdje, dakle govorim samo o ovome dijelu, o popisu želja ili o stvarnim prioritetima. Jer kada sve postane prioritet onda ustvari i nema prioriteta. Ovdje je naveden dakle po jedan projekat za svaku granu Oružanih snaga i taj će proračun pokazati koliko je to ostvarivo. Nesumnjivo je recimo da je ovo ljeto pokazalo potrebu pojačavanja namjenski organiziranih snaga za protupožarnu sezonu, dakle kupnju kanadera i traktora i problem transportnih helikoptera koji se počeo rješavati uz postojeće M8 počeo rješavati putem klirinškog duga. Nedostaje po meni dio koji se odnosi na materijalni status pripadnika Oružanih snaga posebno u onim strukama za koje na tržištu rada mogu dobiti višestruku veću plaću od one koje imaju u vojsci posebno je bio izražen problem i u civilnom dijelu, a što se za razliku od nekih drugih institucija teško može nadomjestiti … primjerice piloti borbenih zrakoplova, informatičari pa donekle i druge struke. Treba reći da se prethodnih godina MORH tretirao kao manje atraktivno ministarstvo u navodne znakove, manje atraktivno od medija i rijetko je bio u središtu interesa javnosti, ne kažem da nije bio ali bio je manje od drugih i bio je manje u središtu dnevnopolitičkih prepucavanja. Ali baš danas kada se izglasava nova Vlada vratio se na naslovnice dnevnih listova, pa moglo je biti neko drugo, ne znam. Propusti koje naprave ministri, njihovi suradnici, a događaju se, svakome se događaju u svakodnevnom radu u drugim ministarstvima, mjere se sa više ili manje na loš način potrošenog novca. Htio bih ukazati da propust koji se napravi u ovom sustavu neovisno od koga, može za posljedicu imati i najtragičnije posljedice i onda ne bi trebalo površno nadzirati taj sustav kao što se površno nadzirao "Brodosplit". Taj teret, dakle teret toga da se može nešto desiti za što se snosi objektivna možda ne stvarna odgovornost, snosili su svi dosadašnji ministri obrane ustajali i vjerujem lijegali sa takvom mišlju. Recimo gospođa Adlešić kojoj je prema njezinim riječima ponuđeno da vodi taj resor. Taj teret nije htjela preuzeti, a što je i normalno. Ne možete biti sa tim imidžom, vikend opozicija nosi takav teret. Gospodin Vukelić ga je prihvatio. Test političke odgovornosti na slučaju Brodosplit nije prošao, da će zbog toga biti prozivani i dalje od političkih suparnika od javnosti, bit će. Da će to imati određenog utjecaja možda i na rad Ministarstva obrane vjerojatno hoće, a već sad je zajedno s još nekim ministrima apostrofiram od drugih evo meki trbuh Vlade, ali to je izbor mandatara, a gospodinu Vukeliću, njega nema, ja stvarno želim puno sreće u obnašanju ove odgovorne dužnosti na dobrobit Hrvatske vojske, oružanih snaga. To doista mislim. … [[Upadica se ne čuje.]] Doista, doista. Tamo sam radio sa mnogo ljudi i stvarno to mislim. Želio bih izraziti žaljenje također što se u programu Vlade ne spominju otoci na način na koji mislim da bi trebali. Uprava za otoke ostaje u sastavu Ministarstva mora, ne ide u Ministarstvo regionalnog razvoja. Tražio sam otoke, našao ih na četiri mjesta. Mada ja mislim da to ustvari nije razgraničenje dva ministarstva. Ne mislim čak ni da je loše, najlošije moguće rješenje jer je to po meni razgraničenje između dva ministra. Kad su se dogovarali onda, evo nešto otišlo u regionalni razvoj, a nešto je ostalo u Ministarstvu mora. More je stajaća voda, razvoj je nešto dinamičniji, ali dobro. Želim također uspjeh i u tome ministarstvu, jer nam je također do toga posebno stalo. Da se vratimo otocima. Dakle, neki prioriteti su naznačeni poput unapređenja. Hoćete mi samo molim vas vrijeme zaustaviti da mogu završiti. Nemam još puno. Poput unapređenje brzobrodskih linija, širokopojasni Internet i općenito je naznačeno poboljšanje infrastrukture života u sklopu jadranske politike orijentacije i ostalo što će nesumnjivo poboljšati život na otocima, ali po meni nedostaju mjere pa makar i ovako preko natuknica za olakšice poduzetnicima i tvrtkama kako bi bili izjednačeni s konkurencijom na kopnu jer je to zadaća države i potreba ravnomjernog razvoja svih dijelova Hrvatske. Neću dalje širiti svoju raspravu, za povjerenje Vladi neću glasati. Radi se o Vladi u manje-više istom sastavu kao i dosad i kada bih trebao nekako završiti upotrijebit ću stihove iz pjesme Marijana Bana, a zove se "Ruzinavi brod": "Na provimu restu friži, a timun mu biži tamo gdi bi tija, a di ne bi smija. More je izabralo put." To more je najčešće pritisak javnosti ili ponekad međunarodne zajednice, a pjesma završava želim ti reći da već sada vidim kraj da su valovi sve veći i da mi ne liči na raj. Hvala.
Rađaju se novi žanrovi saborski. Poezija je na dnevnom redu. I vratio se Šime, odnosno ministar Vukelić. Povreda Poslovnika, poštovani zastupnik Miroslav Škoro.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Čitajući ovaj Poslovnik Hrvatskog sabora, pozivam se na članak 214. … [[Govornik udaljen od mikrofona, ne razumije se.]] zastupnike riječ i izjava da je HSLS vikend opozicija, mislim totalno neprikladna za ovu saborsku … [[Govornik se ne razumije.]]
Ispravak netočnog navoda, poštovani zastupnik Franjo Lucić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane zastupnice, poštovani zastupnici. Ja sam istina prvi puta kao zastupnik, no bio sam ovdje puno puta u Saboru, ali nisam vjerovao doista da na ovim saborskim sjednicama doista se razgovara na ovakav način. Ovdje ću se osvrnuti na kolegu zastupnika, ne znam kako se zove, ali ovo što je on izgovorio kroz ovih nekoliko riječi napadajući ministre doista se čudim tko je to za takvog zastupnika glasovao i kako je moguće da takav čovjek bude u Saboru.
Franjo, to nije ispravak netočnog navoda.
Jer se ne može na ovakav način razgovarati. Stoga molim gospodina zastupnika da ne vrijeđa ministre, jer ova Vlada je doista u proteklom mandatu zajedno sa ministrima koji će biti sutra radila najbolje što je znala i zato je dobila povjerenje. Hvala lijepo.
Povreda pjesmarnika ili Poslovnika?
Poslovnika. Članak 209. Ali ja stvarno nisam vidio ni jedan. Dakle gospodin se javio po pitanju netočnog navoda, ja nisam vidio koji navod je moj ispravio. Možda ispravak naroda, ali ne navoda.
Puno ćemo toga još čuti razboritog. Poštovana zastupnica Mirela Holy. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, uvažene zastupnice i zastupnici, članovi i članice buduće Vlade. Govorit ću danas o zaštiti okoliša. Na žalost moram primijetiti da je danas u sabornici bilo jako malo riječi o ovoj temi. Iako mnogi zaštitu okoliša smatraju nevažnim političkim pitanjem, jer živimo u državi koju muče veliki socijalni problemi poput ogromnog broja nezaposlenih te umirovljenika koji su na samom rubu egzistencije, činjenica jest da zaštita okoliša svake godine postaje sve važnije i globalno, ali i nacionalno pitanje. Stoga je dobro da je u ovom programu Vlade zaštita okoliša dobila važno mjesto, no ono što brine jest tko će provesti ovaj uglavnom solidan program? Naime, Vlada je i u ovom mandatu u resoru zaštite okoliša ostavila graditeljstvo, iako su zaštita okoliša i graditeljstvo dva sektora koja su u stalnom sukobu interesa po samoj prirodi stvari. Još više brine što je na čelu tog resora ministrica čija je profesionalna strast graditeljstvo, a ne zaštita okoliša i po kojoj je ovo ministarstvo na kraju krajeva i prepoznatljivo u javnosti. Osim toga je apsurdno po mojem mišljenju, a na to sve češće i puno puta su upozoravali i puno puta su upozoravali i predstavnici udruga, ali i Europska Komisija da se sektor zaštite prirode nalazi u resoru kulture. To govori o vrlo staromodnom pristupu i zaštiti okoliša i zaštiti prirode a čiji je cilj konzervacija postojećeg stanja a ne proaktivno poboljšanje postojećeg stanja. Ova koalicija dakle izjednačava prirodnu i kulturnu baštinu a to nije pretjerano optimistično. Osim toga nije jasno ni iz čega se izvodi zaključak o razvidno dobro očuvanom okolišu Republike Hrvatske u odnosu na zemlje Europske unije, jer zemlje Europske unije već godinama proaktivno rade na podizanju standarda zaštite okoliša a što kod nas nažalost nije slučaj. Stoga ipak zaključujem da se zaštita okoliša u ovom programu nalazi više stoga da uvjerimo Europsku uniju kako nam je zaštita okoliša važno političko pitanje a ne zato što to ona doista jest. Hvala vam lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite!
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Prije svog govora o samom prijedlogu programa koji je danas pred nama želio bih nešto važno reći. Gospodin mandatar je danas u prijeporu oko izbornih rezultata za govornicom rekao i sljedeće. HDZ je osvojio najveći broj mandata i to nam je dalo i najveću koalicijsku snagu. To je naša dodana vrijednost. Priznajem da u prvi mah tu rečenicu nisam razumio. Ali onda sam se sjetio da se dodana vrijednost oporezuje. I tražio sam cijelo popodne gdje će taj PDV na dodanu vrijednost, porez biti plaćeni. Maločas gledajući kandidaturu za članove Vlade ustanovio sam da 18 kandidata za članove Vlade, točno 4 dolaze iz koalicijske dodane vrijednosti i to je doista, zaista 22%. Dakle, PDV će biti plaćen u cijelosti. Ja se nadam da predlagatelji programa ali i kolege iz vladajućih redova razumiju da mi iz oporbe imamo prije svega obavezu pa onda i pravo izreć' svoja razmišljanja, promišljanja ili stavove u ponuđenom programu i da se ona ne moraju bit suglasna. Da ne moramo isto misliti o ponuđenom programu što i ne mora biti razlog prijepora. Prirodno je da vladajući ističu i u prvi plan iznose ono najbolje iz tog programa. Ali je isto tako prirodno pravo oporbe da upozorimo na one dijelove programa koji nisu dobri ili možda na ono čega u tom prijedlogu programa nema. Mi se u ovoj raspravi kroz replike i ispravke navoda možemo vraćat' i u povijest. I to samo po sebi nije loše, ali bi za početak bilo dobro da se dogovorimo koliko godina ćemo se u replikama i ispravkama vraćati u povijest. Da li samo četiri, osam ili možda i četrnaest godina kako bi uspostavili povijesnu ravnotežu? Ako se ne bi tako ponašali i ako danas ovdje kritički ne bi progovorili o ovom prijedlogu programa, vi bi nama, kad bi dođe do ozbiljnih problema, s pravom rekli, šutke ste bili protiv programa a imali ste u mogućnost predlagatelje upozoriti na nešto čega u programu nema. I upravo zbog toga, zbog te moje obaveze dozvolite da upozorim samo na pet ili šest točaka programa, ono što smatram da bi trebalo upamtit oni koji su ga pisali. Prvo, program predviđa usklađivanje cijena struje i plina sa cijenama na europskom i svjetskom tržištu. To usklađivanje znači da će i cijena struje i cijena plina u Hrvatskoj ići gore a onaj uvijek otvara lanac poskupljenja i utjecaj na troškove proizvodnje a oni uvijek u finišu završe na cijeni proizvoda i usluga a one pak završavaju rastom troškova života. Ako ovih mjesec dana upozorenja da je rast troškova života unazad samo dva mjeseca već alarmantan nije bio dovoljan, moram konstatirat da sam osobno iznenađen činjenicom da su i gospođa Adlešić i gospodin Friščić pristali na ovakav program što je očito nužnost kad je otprilike energetika u pitanju, ali bez dodatnih predloženih mehanizama zaštite troškova života građana u Hrvatskoj. No, budimo svoji. Drugo, unutarnji dug kao problem ne spominje se da on postoji, ali na jednoj stranici koju ću kasnije citirat naznačuje se da je postojao ali nema mehanizama prijedloga ni načina kako će se baviti se vanjskim dugom, ne unutarnjim kao da ga nema. I opet nisam moram priznat razumio zašto i gospođa Adlešić i gospodin Friščić pristaju na program koji se ne bavi unutarnjim dugom, koji je recimo i u poljoprivredi dosta veliki. Idemo dalje. Treće. Ja vjerujem da je nacija u Hrvatskoj oduševljena prijedlogom da svi građani dobiju besplatno na teret države e-mail adresu. Ali u državi gdje postoji jedan provider, ne čini li vam se to monopol koji će se cementirati za sljedećih sto godina? A to vam je isto kao da građanima obećamo da će svaki građanin dobiti broj mobitela, mobilne linije bez obzira da li ima mobilni telefon ili nema. Što će e-mail adresa ako uz to ne ide i računalo da se građani mogu koristiti Internetom? No, opet smo ostali svoji. Začuđuje me i činjenica da u području decentralizacije se ne uvodi fiskalna decentralizacija, nego je nađen jedan novi termin kojeg otprilike vidimo ovako, da će se povećati sredstva izravnanja i potpora lokalnoj samoupravi. To je dakle kada Vlada postaje skrbnikom općinama, gradovima i županiji, pa bi ja to otprilike nazvao da umjesto fiskalne decentralizacije se provodi skrbnička decentralizacija u korist općina, gradova i županija. Meni isto tako nije jasno a posebice zbog izjava ovih pregovaračkih 45 dana, zašto su gospođa Adlešić i gospodin Friščić pristali da ovom programu Vlade nema ni jedne riječi ni o radniku ni o radništvu, ni o radnom zakonodavstvu, ni kolektivnim ugovorima, ni socijalnom dijalogu kao nečemu što će biti jedini i osnovni mehanizam zaštite radničkih prava. Doduše u području mirovinskog i socijalnog osiguranja spominju se izrazi poboljšanje, namjere, jačanje i nastojanje. Tako npr. postoji jedno nastojanje koje je upisano u ovaj program, nastojanje Vlade da će prosječna mirovina odnosno da će Vlada nastojati da prosječna mirovina iznosi 50% prosječne plaće. To smo već čuli u jednom sporazumu iz prošlog mandata u prvoj godini 50%, do kraja 70%, pa je onda sa 42% tog udjela danas to palo na 39,9%. U ovom programu uz to nastojanje postoji jedna namjera i veli da namjera Vlade je da uvede najnižu mirovinu tisuću petsto kuna, tek namjera. Ali nisam našao ni nastojanje niti namjeru Vlade da li će pokrivenost sindikalne košarice ili troškova života četveročlane obitelji koje u ovom trenutku iznose 6 tisuća 400 kuna i svega 75% pokrivenosti prosječnom plaćom to povećati, zadržati ili smanjiti. Nema mehanizama prijedloga ni mjera i opet sam iznenađen činjenicom da je gospođa Adlešić na to pristala kako riješiti otprilike 160 tisuća radnih sporova na sudovima koji su tamo duže od dvije godine. Ne spominje se ni minimalna plaća ni Zakon o minimalnoj plaći koji su u prošlom mandatu jedan od partnera predlagao da će svakako biti donijet. I u ovom programu toga, te namjere, nastojanja ili jačanja kad je minimalna plaća u pitanju nažalost nema. Ne spominju se ni namjere ni nakane kako riješiti pitanje strukture nezaposlenih u smislu kvalifikacije, kako njima omogućiti stjecanje novih vještina jer ono što imaju hrvatsko gospodarstvo ne treba, i kako riješiti apsurdnu situaciju da doista imamo preveliku nezaposlenost a da s druge strane poslodavci vele da nemaju potrebnu radnu snagu koja bi posjedovala vještine koje njima danas u ovom trenutku trebaju. Ja sam također, očito je to posljedica određenih kompromisa. Idemo dalje. Piše u programu, citiram, da su prioritetno osigurati sredstva za pokriće dospjelih obaveza za zdravstvene ustanove starijih od 180 dana. Pa naprosto je nemoguće da takve obaveze u Hrvatskoj postoje. Nemoguće je da jedna hrvatska bolnica ima dospjele obaveze starije od 180 dana i to iz dva razloga. Prvo, zato što ugovor sa HZZO-om je državu obavezao da će plaćati u roku 150 dana. I drugo, što četiri godine ministar zdravstva svaki put kad je oporbe upozorila na to da dugovi i plaćanje sa 120 je došlo na 150, sa 150 na 180, danas je 230. Sada najedanput se priznaje da postoji neizvršene obaveze zdravstvenih ustanova starijih od 180 dana. Nadam se i da ti dugovi će biti iskazani u obračunu deficita kada bude izvješće o izvršenju proračuna za prošlu godinu. I završavam slijedećim. Ovaj program temelji se na postojećem strateškom okviru razvoja Hrvatske 2006.-2013. Usporedite taj strateški program i ovaj program Vlade, i odlučite da li ćete promijeniti ovu knjižicu ili ponuđeni program. Oba ne mogu kao dokumenta ostati jer su u velikom broju točaka kontradiktorni, sukobljeni. Sada ne idem dalje. To je sve. Hvala.
Hvala. I ispravak netočnog navoda poštovani zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Poštovani zastupniče Lesar, točno sve ovo što ste rekli kad bi se pobrojalo to bi trebala biti knjiga od nekih par tisuća stranica, ali mislim da ste preskočili poglavlje u ovom programu, kaže društvena odgovornost. Pa upravo u tom poglavlju imate pod 4. točkom kaže: "nastavit ćemo promicati socijalno partnerstvo potičući uključenost svih društvenih skupina u donošenju najvažnijih odluka". A iznad te točke imate opet "poduprijet ćemo provedbu radnog zakonodavstva, osigurati zaštitu prava radnika" itd. Pa dopustite da upravo socijalni partneri da to budu a to valjda znate jer bi trebali znati da su to poslodavci i sindikati pregovaraju i o najnižoj plaći odnosno o Zakonu o minimalnoj plaći, isto tako o kolektivnom ugovoru, o znači svim pitanjima koja su od radnog i socijalnog interesa. Pa neće valjda Vlada to propisivati što će socijalni partneri pregovarati ili će se igrati proroka kao što se mnogi večeras ovdje igraju proroka samo što nemaju kuglu jer otprilike znadu što će biti kada će biti. Hvala.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici, gospođe i gospodo kandidati. Mandatar za sastav nove Vlade pokušao je u dvije riječi reći sukus programa koji je danas pred nama i to su sigurnost i pouzdanost. Nadam se da se to odnosi i na tim kojeg predlaže jer bi bilo za očekivati da povjerenje u te ljude se oslanja prije svega na njihovu sposobnost da ovaj program odrade. To je Vlada HDZ-a, HSS-a i HSLS-a i ja bih volio da je to Vlada europskih manira, sposobnosti, kompetentnosti, obrazovanosti, hrabrosti, proaktivnosti. Volio bih da svi njeni članovi govore aktivno bar jedan svjetski strani jezik, a ako ne svjetski onda barem jedan službeni jezik Europske unije. To nažalost nije slučaj. Volio bih da članovi Vlade ne skrivaju elemente svojih životopisa kao što to čine najmanje dva kandidata. Volio bih da na sjednicama Sabora ne žvaču i ne jedu, već satima ih gledamo kako žvaču kaugume, bombone. Znamo da vam je dosadno, znamo da je moguća i napetost jer možda neki ne znaju hoće li biti izabrani ili neće. Ali i mi smo ovdje čitav dan i ja se nadam da ova nervoza i žvakanje žvakaćih guma ne proizlazi iz najave Vlade da će se ukinuti pušenje jer postoji teoretska mogućnost da su neki pušači pa uzimaju Nicorette. Ali dozvolite da se osvrnem na program. Po mome sudu program je nekonzistentan, metodološki je neusklađen. To je naravno i nužnost s obzirom da se ne radi o integriranom dokumenti nego o zaklamanih sedam koalicijskih sporazuma. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne trebate uvezivati, bilo bi dobro da ih integrirate da znate i jedni i drugi i treći koalicijski partneri što će se doista raditi. On je u nekim dijelovima priličito hrabar. On ide s nekim rokovima koji su čini mi se čak i nemogući. U nekim situacijama usudio bih se reći da su i neozbiljni. Ta metodološka neuravnoteženost ogleda se u tome da u jednome poglavlju idemo do detalja da će se promijeniti točno taj stavak toga članka toga i toga zakona. A u drugim poglavljima ide se na općinito, razmotrit ćemo, vidjet ćemo, riješit ćemo. Ali da se vratimo na sigurnost i pouzdanost. U Vladi će kako stvari stoje sjediti i ljudi koji kažu da su sigurno pouzdani u ovom projektu. Ja ću vam reći na primjeru grada iz kojega dolazim kakva je ta pouzdanost? Već sedam mjeseci na stolu ministra poljoprivrede stoji na potpisu suglasnosti program raspolaganja državnim zemljištem. Nije potpisan. Sada nam Vlada najavljuje da neće više prodavati državno poljoprivredno zemljište, a taj program upravo se na tome temelji da ne prodaje nego daje u koncesiju i u zakup. Drugi primjer. Prije godinu i po dana ministar kulture u Jaski pred svim kulturnim djelatnicima Zagrebačke županije obeća da će odobriti Ministarstvo i pratiti financijski program nove kazališne scene u Velikoj Gorici koja je samo u godinu dana proizvela 5 premijera, a ovdje u programu piše da će se poticati osnivanje stalnih kazališnih ansambala. Koliko je to europski trend, prosudit će oni koji se bave kulturom. Recimo još par riječi o onome što ovdje piše. Ja bih volio vjerovati gospodinu Čehoku, kolegi iz HSLS-a da je imao najbolje namjere u pregovorima i da je doista vjerovao da će u koalicijskom sporazumu pa i u programu pisati ono za što su se oni zalagali međutim ja neću ulaziti u spekulacije. Ovdje postoji papir na kojemu eksplicite piše što je dogovoreno i što ulazi u program. Posebna priča je priča o regionalnoj, fiskalnoj i upravnoj decentralizaciji. Kad se stave te dvije stvari u korelaciju onda se zapravo vidi da je možda gospodin Čehok stvarno mislio jedno a ispalo je drugo jer od fiskalne decentralizacije nema ništa. Ovaj model, ovaj model zapravo podrazumijeva jačanje milosrdne uloge države koja će dijeliti potpore pomoći i izravnanja a ne povećavati izvorne prihode jedinica lokalne i regionalne samouprave. Nas to zanima kada će jedinice lokalne samouprave dakle općine, gradovi i županije sa izvornim proračunom moći rješavati probleme i kvalitetu života građana a ne kad će joj država udijeliti milost. Pogledajte dobro što tu piše. Kaže se da će sukcesivno Vlada određivati kriterije po kojima će raspodijeljivati te novce. Neki kriteriji su čak i ovdje zapisani. Po onima koje ovdje možemo vidjeti vidimo da će ponovo doći do podjele. A pod krinkom tzv. uravnoteženog regionalnog razvoja forsirat će se doista samo jedni, a drugi će ostati pred vratima ministarstava. Zar nije sramota da naši kolege gradonačelnici, načelnici i župani koriste toliko vremena obijajući vrata ministarstava, agencija, državnih uprava kamčeći moleći sredstva za elementarne potrebe u razvoju svoga kraja. Ti, ovim modelom samo povećavamo sredstva koja će biti na dispoziciji tim ministarstvima da dijele po kriterijima koje će Vlada utvrđivati o uredbama. Što je to prijatelji dragi nego novi prostor za korupciju i to za političku korupciju. Budimo svjesni toga. Ako se to počne događati vratit ćemo se na tu raspravu pa ćemo vidjeti tko je bio u pravu. Nadalje kaže se da će ovaj sustav fiskalne i upravne decentralizacije nas dovesti na razinu najbolje europske prakse. Onda onaj tko je to napisao ne zna što je europska praksa. Europska praksa je stvarna fiskalna decentralizacija, raspodjela izvornih proračunskih sredstava. Znači poreznih prihoda. A ne redistribucija državne milosti. A sad nekoliko riječi o onome čega ovdje nema. Na web stranici Hrvatske seljačke stranke više nema predizbornog programa koji se zvao «Pogled u budućnost» ali u HSLS-u ga još uvijek možete naći. Pa ćete vidjeti zapravo da su stvarno mukotrpni bili pregovori koalicijskih partnera i da HDZ nije prihvatio mnogo štošta. U ovome programu nema ni «p» od porezne reforme. Kolege iz HSLS-a i HSS-a tražili su 6 zakona poreznih da se mijenjaju, uvode ili donose novi i da podsjetim ta koalicija je tražila uvođenje poreza na kapitalne dobitke i poreza na neaktivnu i špekulativnu imovinu. Ni riječi o tome ovdje. O ZERP-u nema ni riječi. O inflaciji koja je počela rasti nema ni riječi. Nema riječi ni o alimentacijskome fondu, a ja ću podsjetiti da nas je prije dva i po mjeseca predsjednica HSLS-a podsjetila da se ne bavimo alimentacijskim fondom kao programom jer da je to izvorno ideja HSLS-a. Gdje vam je alimentacijski fond gospođo Adlešić u ovome programu Vlade? Ni vama ni HDZ-u. Poručite to majkama, samohranim roditeljima sada kao što ste im poručivali u predizbornoj kampanji. Također vas molim budući da sam osobno bio svjedok usmenih obećanja ali posjedujem i pismena obećanja HSS-a i HSLS-a u pogledu povratka imovine zemljišnih zajednica nije ušlo u ovaj program. Recite sada jasno 400 tisuća građana Republike Hrvatske koji su ovlaštenici ili nasljednici ovlaštenika da im nećete vratiti ono što su im komunističke vlasti oduzele 1947. a što je jedini oblik imovine koji je oduzet a nije vraćen do današnjega dana. Recite im to vi jer ste im to vi obećavali. Ja ću vas podsjetiti ne samo prije izbora nego 13. prosinca visoki dužnosnici HSS-a su to obećavali. Nema problema, niste uspjeli izdogovarati i ispregovarati ali iziđite pred te ljude koji su vam vjerovali i recite da niste u stanju bili zaštititi interese ljudi koji su vas birali. Sva je sreća da na papiru piše [[Upadica: Kolega završite ako možete]] Hvala lijepo. Sva je sreća da na papiru piše pa ne moramo … /Govornik je isključen./ …
Hvala lijepa gospodine zastupniče. Hvala lijepa malo ste oduljili, ali i drugi su pa ćemo preko toga prijeći jel'. Ali imamo tri ispravka. Prvo je gospodin Stjepan Milinković, izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kolega Beus je rekao da je predsjednik mandatar nove Vlade u dvije riječi pokušao iznesti program. Vrlo se dobro sjećamo da je iz poštovanja prema ovom Visokom domu pročitao vrlo jasno program i nastupio. Drugo, rekao je da se ovdje za vrijeme sjednice žvače i dosađuje. Pa ja ga nisam uopće vidio cijelo popodne, od kuda je on to imao priliku vidjeti. A treća stvar je rekao da bi bilo potrebito da svaki član Vlade zna barem jedan strani jezik. Pa naš predsjednik zna pet stranih jezika, a ostali kolege znaju sigurno isto tako. Tako da molim lijepo da se kolega ne donosi takve paušalne ocjene. Hvala.
Hvala lijepa. Ivanka Roksandić izvolite, ispravak.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Beus pa vi ste započeli na jedan čudan način vašu raspravu, ja sam o vašim esističkim sposobnostima čitala u tijeku kampanje, ali vam moram reći i moram ispraviti netočan navod, nekoliko netočnih navoda, puno ih je bilo. Govoreći o decentralizaciji rekli ste, citiram: "Pod krinkom ravnomjernog razvoja forsirat će se jedni, a drugi će obilaziti vrata ministarstava" itd. nemam više vremena. Pa podsjetiti ću vas, da je upravo ova Vlada mijenjajući Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave i vašem gradu i svim našim gradovima jedinicama lokalne samouprave razmješćajući porez ispravno i vračajući vam porez na dohodak donijela u proračun koliko ja znam negdje za Veliku Goricu oko 38 milijuna kuna. Dolazim iz ove izborne jedinice pa znam, isto tako i mom gradu Sisku i Sisačko-moslavačkoj županiji. Dakle već u prošlom mandatu ulagalo se u ravnomjerni razvoj države misleći se upravo mijenjajući poreznu politiku. Dakle sve ono što ste govorili nije točno.
Hvala lijepa Ivanka. Još jedan ispravak, gospođa zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodin Beus je rekao nekoliko netočnih navoda posebno ono što se odnosi na koalicijski predizborni program HSS-a i HSLS-a. Moram reći da u okviru pregovora oko 90% tog programa je prihvaćeno i ugrađeno u ovaj koalicijski sporazum koji doista ne može biti detaljniji od nekih 120 stranica. Ja vjerujem da će se sve strane držati tog koalicijskog sporazuma, a gospodina Beusa bi zamolila da on prenese poruku predsjedniku županijskog HNS-a u Sisačko-moslavačkoj županiji da se i on počne držati sporazuma koji je tamo potpisao o obnašanju vlasti pa će svima biti bolje. Kada je riječ o zemljišnim zajednicama, osobno ću se zalagati kao što sam i obećala za povrat zemljišnih zajednica i nadam se kolega Beus da ćete me i vi u tome podržati, da nećete ostati samo na pjesničkoj figuri.
Hvala. Idemo dalje. Na redu je gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege, poštovani kandidati buduće hrvatske Vlade. S obzirom da sam u ovom stažu svega jedan dan, dopustite da evo kažem da sam Danica Hursa i da dolazim iz prelijepog Hrvatskog zagorja iz jednog malog gradića koji se zove Oroslavje. Ja ću biti vrlo kratka i javila sam se za riječ iz potrebe da Vladu, odnosno resorno ministarstvo izvijestim, zatražim da se problem odvodnje i pročišćavanja otpadnih voda uvrsti u rješavanje. S obzirom da ste naveli dva kriterija iz kojih ne mogu iščitati da će problem koji ima riješeno svega 16% stanovništva Hrvatskog zagorja ući u rješavanje. Stoga vas lijepo molim ne trebamo ovdje govoriti što znači odvodnja i rješavanje tih problema da se gradovi i općine i mog Hrvatskog zagorja kao i Međimurja uvrste u rješavanje ovog problema. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem gospođo zastupnice. Idemo dalje. Na redu je gospodin zastupnik Miljenko Dorić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvaženi kandidati za članove Vlade, kolegice i kolege. Ja ću obećajem jako skratiti svoje izlaganje, ali vas molim nekoliko minuta strpljenja. Ja sam vas slušao cijeli dan, evo rasprava traje gotovo 12 sati i pokušat ću sumirati. Naime, za nekoliko minuta glasovati ćemo o povjerenju članovima Vlade i Vladi Republike Hrvatske. Ja bih vas želio priupitati posebno nove članove Sabora, da li su oni zadovoljni tijekom ove rasprave? Naime, aludiram na to da vjerojatno ako ste objektivni, ne možete biti … /Govornik isključen, pa ponovo uključen./ … cijeli dan nas i građani prate i dobro je da im poručimo da ćemo bolje raditi, da ćemo nastojati davati cjelovite informacije. Evo nekoliko primjera. Sasvim sam nasumce izabrao te primjere, možemo početi evo sa primjerom kolege Škore. Kolega Škoro vi ste matematički besprijekorno izračunali da će biti manje ministarstava nego što ih je bilo prije osam godina, potpuno se slažem. Ali je poruka netočna, zašto? Jer građani kad nas slušaju pa kažu vidite smanjili su broj ministarstava za 4, 5 ministarstava, toliko ministara manje. Bilo bi dobro da je to ušteda, da je stvarno manje dužnosnika, da su manji izdaci, ali nije tako. Istovremeno sa smanjenjem brojem ministarstva prije četiri godine povećan je, enormno je povećan broj dužnosnika, državni sustav, aparat, državna uprava. Ja ću vam pokazati točne brojke da sada ne gubimo vrijeme, kada god hoćete, tijekom sljedećeg mjeseca kada se tu nađemo. Drugo, mandatar nas je u svojoj trećoj ili četvrtoj intervenciji danas u obraćanju nekom od saborskih zastupnika koji su se dotakli izvješća Europske Komisije rekao da se ne slaže sa tim komentarom, je da je napravljen pomak u svim područjima, ali nije rekao i vjerojatno najveći dio vas ne znate u biti kako se ocjenjuje Hrvatska. Koji je bodovni sustav. Da li je to sustav mrkve i batine? Nije. To je sustav tri mrkve mala, veća i najveća. Oni fino diplomatski vam kažu da ste postigli limited progres. Napredak. To vam je ocjena između jedan i dva, a progres se zove. Napredak se zove. Drugo, some progres, neki napreda i good progres, dobar napredak gospodin mandatar nije nam rekao koja su područja dobila koju ocjenu. To bi bilo vrlo zanimljivo. Pitajte ga malo, pa onda prenesite vašim biračima istinu. Onda ih još želio reći par riječi vezano uz ono što je službeno iznio kolega Hebrang ispred kluba HDZ-a. On je iznio niz podataka kojim potkrjepljuje gospodarski razvitak Republike Hrvatske. Dio tih podataka jesu točni. Dio nisu točni. Ali ponovo poruka nije dobra. Jer ako nam je toliko dobro, onda čemu ulazimo u sve te silne reforme. A ja tvrdim da nije nam tako dobro, jer možemo i drugim brojkama, konkretnim brojkama hrvatskim građanima reći zašto su potrebne reforme, zašto su potrebni snažni pomaci. Kolegice i kolege, prije 20 godina Hrvatska je imala veću industrijsku proizvodnju nego danas. Kolegice i kolege, prije 20 godina Hrvatska i Slovenija bili su rame uz rame. U međuvremenu nam je Slovenija malo odmakla. Slovenija. Samo malo, reći ću vam zašto. Slovenija danas proizvede, izveze i proda na svjetskom tržištu šest puta više proizvoda … [[Govornik se ne razumije.]] od Hrvatske. šest puta. Ne 6%. Ne 16%. Ne 60%, već 6 stotina posto. Rat je kriv vjerujem za jedan dio toga, ali kolegice i kolege, samo za jedan manji dio te priče. Manji dio te priče. Drugačije su proveli puno toga, od privatizacije, jasno od potpore onim tvrtkama za koje su našli da su jasno perspektivni na svjetskom tržištu itd., usavršavali kadrove, jasno usmjeravali gospodarski razvitak i puno toga napravili dijametralno, suprotno od onoga što smo mi radili. Kolega Hebrang pohvalio je i onaj segment koji se odnosi na obrazovanje. Ponavljam još jednom, Hrvatska kad uđe za nekoliko godina u Europsku uniju biti će zemlja među njih 28 sa najvećim postotkom nepismenih građana, sa najvećim postotkom građana koji imaju samo osnovnu školu ili čak nemaju niti osnovnu školu. Znanstvena produktivnost Hrvatske. Usporedite samo sa Slovenijom. Vanjski dug Hrvatske. Usporedite ponovo sa Slovenijom. Nemojmo ići jako daleko. Samo tu 20-tak kilometara. Neću dalje nabrajati kolegice i kolege. Moja osobna poruka je dajmo pokušajmo biti objektivni. Pokušajmo ne povlačiti međusobno jedni druge za nos jer kroz to onda putem medija povlačimo jasno i sve hrvatske građane i onda oni vjeruju da postoje dvije istine, da postoje različite opcije. Ne postoje. Ja vjerujem da je cilj svakome od nas isti, boljitak ove zemlje. Nikad me nitko od vas neće uvjeriti da volite ovu državu više od mene. Nitko me u to uvjeriti neće. Ne. Nećete me uvjeriti. Prema tome, ja vam želim poručiti da će svaki moj nastup biti sa ciljem da se objektivno međusobno informiramo i da pokušamo naći najbolje rješenje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak. Gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega je iznio nekoliko netočnih navoda. Ja ću koliko stignem, pa dok ne bude nešto crveno tu. Rekao je da sam ja izjavio kako je Republika Hrvatska imala najveći porast u zadnjem mandatu industrijske proizvodnje i ostajem kod toga. To je točno. Nikad nije imala porast od 7%, čak ni u onom razdoblju za kojim vi žalite kolega. Drugo što je netočno, da nam Slovenija u proizvodnji malo pobjegla. Nije pobjegla, jer imamo veću industrijsku stopu rasta od Slovenije, imamo manji deficit državnog proračuna i četiri godine imamo veći porast bruto nacionalnog dohotka od Slovenije. I treće je netočno kada ste rekli da sam naveo lažne podatke je da su dio podataka koje sam rekao netočni, a ja kažem da je netočno da su oni netočni, jer su točni.
Hvala lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Anto Đapić. Nema ga. Gubi pravo rasprave. Gospodin zastupnik Boris Miletić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Uvjeren sam kako svi skupa želimo ubrani gospodarski rast, novo zapošljavanje, veće mirovine i mogao bih nabrajati dalje jer vjerujemo da su svi ti razlozi u programiram stranaka koji danas sjede u ovom časnom Domu. Međutim, osim što je ovaj cilj jasan postavlja se pitanje kako to i ostvariti. IDS se od početka svog osnutka zalaže za decentralizaciju i za regionalni razvoj poštujući posebnosti svakog kraja, stoga pozdravljam osnivanje novog Ministarstva regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva kao i izdvajanje, odnosno osnivanje zasebnog Ministarstva turizma jer je to sigurno da ovoj državi treba. No kako na lokalnoj tako i na nacionalnoj razini građani očekuju konkretne mjerljive rezultate rada, stoga mi dozvolite da istaknem samo neke od konkretnih stvari koje očekujem od ove Vlade. Prije svega očekujem konačno izgradnju nove bolnice u Istri, u gradu Puli i odmah koristim priliku pozvati budućeg ministra zdravstva neka posjeti grad Pulu, neka vidi kako danas funkcionira sustav zdravstva u gradu Puli gdje je bolnica podijeljena na dvije lokacije. Isto tako zadovoljni smo što je osnovano Istarsko sveučilište, međutim njemu nedostaje kampus. Želimo temeljiti svoj razvoj na znanju, stoga očekujem ravnopravni odnos prema svim krajevima u našoj državi. Također očekujemo konkretne rezultate u pitanju brige za starije, konkretno domovi za starije i nemoćne iz razloga što velik dio ljudi čeka na smještaj jer nema dovoljno kapaciteta. Možda najveća briga naših sugrađana je izgradnja cesta i cestovne infrastrukture. Ne možemo dočekati još jednu turističku sezonu sa kolapsom u prometu ukoliko zaista želimo razvijati turizam u našoj državi. Ovo govorim konkretno za grad Pulu. Isto tako bilo je riječi o zaštiti okoliša i mora. Stoga apeliram, moramo nastaviti sa izgradnjom kanalizacije. Ali ono što u ovom programu Vlade nisam našao a ne bih volio da bude skriveno odnosi se na područje energetike, strana 39, gdje se navodi da će se intenzivirat ulaganje u proizvodnju električne energije što znači dovršetak izgradnje jedne hidrocentrale te dovršetak izgradnje termoelektrana na plin u Zagrebu, Sisku, Slavoniji i u Dalmaciji. Međutim, ovdje nije spomenuta termoelektrana na plin u Plominu u Istri. I želim vjerovati da se to ne nalazi u … [[Govornik se ne razumije.]] nakon toga gdje se govori o energentu ugljenu jer prostorni plan Istarske županije kojeg je donijelo najviše predstavničko tijelo te županije nije predvidio termoelektranu Plomin III. na ugljen već upravo na plin kao ekološki najprihvatljiviji energent. Također u našoj županiji, izbornoj jedinici iz koje ja dolazim očekujemo rješavanje problema tzv. poljoprivrednog zemljišta, jer vjerujte naši poljoprivrednici koji se bave uzgojem krumpira ne mogu plaćati cijenu hektara zemljišta i nakon toga nudit proizvode, svoj krumpir s pogledom na more. Naprosto cijena poljoprivrednog zemljišta mora biti u cijeloj državi svrstana po klasama, nebitno u kojoj se regiji nalazi, ukoliko zaista želimo razvijat poljoprivredu. Isto tako moram reći iz dosadašnjeg iskustva nije sve u novcu, ali neke stvari se odnose i na efikasnost i funkcioniranje odnosno donašanje odluka. Dosadašnji Središnji ured za upravljanje imovinom je slabo funkcionirao. Bilo koja odluka koja se tiče jedinice lokalne samouprave, grada ili općine a u kojoj je inkorporirano državno vlasništvo, te odluke naprosto se sporo donose. U konačnici koristim priliku pozvati i novog ministra obrane. Dođite u Pulu, vojska je otišla, većinom iz grada Pule obzirom da su proglasili jedan dio tog područja besperspektivnim i mi smo s time zadovoljni. Međutim, muči nas jedno skladište municije koje tamo stoji, koje nije potrebno i usporava daljnji razvoj našega grada. Stoga ja, budućem ministru želim svaki uspjeh u radu, ali pozivam vas da dođete vidjet i da se uvjerite koliko može bit apsurd jedne odluke, jednog ministarstva i koliko to može utjecati na daljnji razvoj jednoga grada kao što je grad Pula. Izbori su za nam, nisam pričao o prošlosti već isključivo o budućnosti i o realnim, svakodnevnim potrebama građana. Također pročitao sam životopise budućih ministara i članova Vlade i uvidio da je dobar dio vas upravo bilo i sudjelovalo u izvršnoj vlasti. I siguran sam da razumijete ovaj rječnik kojim govorim. Ja očekujem bolju komunikaciju i efikasnije rješavanje konkretnih problema naših građana te želim vjerovati da će nova Vlada imati ravnopravan odnos prema svim dijelovima svoje države pa tako i Iste a to znači i konkretne stavke u državnom proračunu za 2008. godinu. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Na redu je gospodin zastupnik Marin Brkarić. Izvolite!
Gospodine predsjedniče Sabora, kolegice i kolege, cijenjeni kandidati za sastav nove Vlade! Ja želim osobno kao zastupnik u Saboru prije svega reći da želim puno uspjeha novoj Vladi koja, koju vjerujem da će pozicija u ovom dijelu sjednice izabrat. Svakako želim ovdje reći nešto za što ćemo se, ja osobno a i mi iz IDS-a zalagati u ovom Saboru. A to je za istinsku, iskrenu decentralizaciju Republike Hrvatske, za prijenos ovlasti na općine, gradove ali i za fiskalnu decentralizaciju. Možda nije to tako precizno rečeno u programu Vlade, ali ja vjerujem i nadam se da će to tako i biti. S druge strane želim da se u tom dijelu decentralizacije izvrši i decentralizacija sustava zdravstva i socijalne skrbi. Zasigurno to omogućuje i ravnomjerniji ali i ubrzaniji razvoj Republike Hrvatske i vjerujem da je to interes svih dijelova Republike Hrvatske. Ono što, za što isto tako možemo podržati prijedloge ove Vlade jeste put Hrvatske kao Europskoj uniji, znači sve ono što se čini na ulasku Republike Hrvatske u Europskoj uniji i tu uopće nema spora. Dakako želimo kao zastupnici IDS-a podržati i inicirati prijedloge na zaštiti posebno najugroženijeg dijela stanovništva, siromašnih, jer zasigurno sa ovim cjenovnim udarom mislim da imamo razloga i u ovom Visokom domu učiniti iskorake u tom pravcu, ja bih rekao posebno u zaštiti umirovljenika. Sigurno da ćemo se zalagati u ovom Visokom domu za zaštitu prava manjina, podržavati prijedloge koji idu ka podizanju i zdravstvenog standarda i posebno standarda u socijalnoj skrbi. Evo, ono što želim još nadodat jeste da dolazim iz jedne od najrazvijenijih županija, ali svakako želim ovdje reći da Istra danas nema ne kilometra ni metra autocesta, da Istra danas je željezničkim spojem može do Zagreba doći jedino preko Ljubljane. I apsolutno podržavam jer se to dijelom u programu nalazi izgradnju Istarskog ipsilona, neovisno što vrijedi reć' da se on ne gradi na teret državnog proračuna, nego sistemom koncesije, ali svakako podržavam izgradnju i željezničkog tunela kroz Učku da i pruge u Istri budu povezane sa željezničkim prugama Republike Hrvatske. A to znači isto tako i jedan snažan gospodarski razvoj. Evo, ja želim vjerovat da će se projekti koje je spomenuo kolega Miletić, kao što je nova opća bolnica i Sveučilište u Puli za koje su zaključeni sporazumi o sufinanciranju naći u ovogodišnjem proračunu, ali i u projekcijama proračuna za 2009. i 2010. godinu jer zasigurno ne da su ovi projekti Istri potrebni nego i nužni s obzirom da je Istra regija koja ostvaruje preko 30% turističkog prometa Republike Hrvatske a neki objekti svima nama ne služe na ponos i čast. Evo, toliko. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na redu je gospodin zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici, štovane članice i članovi buduće hrvatske Vlade. Progovorio bih još nekoliko riječi o energetskom programu Vlade, o inflatornim učincima programa je već elaborirao kolega Lesar. Međutim, činjenica jest da se u tom programu govori više o dobavi energije a o proizvodnji se vrlo malo govori. Elaboriraju se dobavni pravci prirodnog plina, magistralni plinovodi, međutim to će još više utjecati na energetsku ovisnost Republike Hrvatske o izvorima energije koji nisu na njenom tlu. Već izvjesna recesija u Sjedinjenim Američkim Državama i pojačana težnja za energentima u Kini sa njezinim podgrijanim gospodarstvom kao i pritisak indijskog gospodarstva u usponu traži mnogo konkretniju i učinkovitiju energetsku politiku i program no što je ponuđeno u ovom programu Vlade za razdoblje od 2008. do 2011. godine. Naime, svi međunarodni analitičari predviđaju znatnije poremećaje u opskrbi energijom na globalnom planu. Stoga je ovaj program trebalo daleko više usmjeriti na smanjenje uvozne ovisnosti Republike Hrvatske o energentima jer samo energetska samodostatnost i neovisnosti su garancija samostalnosti, suverenosti, samosvojnosti kao i brana neokolonijalizmu, suvremenom neokolonijalizmu. Da bi energetska politika postala nešto stvarno i opipljivo operabilno morala bi ponuditi odgovor kako će Republika Hrvatska uzimajući u obzir predviđeni gospodarski rast i daj Bože da se ostvari još veći rast nego što je uvaženi zastupnik Hebrang rekao da su trenutačno statistički pokazatelji dakle od 7% kako će se nadomjestiti nekoliko tisuća megavata nakon 2015. godine pa možda i prije ukoliko se ostvari predviđeni gospodarski rast i dakle 2015. godine je kraj životnog vijeka nekoliko termoelektrana u Republici Hrvatskoj. Kako će Vlada kompenzirati inflatorni pritisak skupe energije? U programu se kaže da će se intenzivirati ulaganje u proizvodnju električne energije što znači dovršetak izgradnje jedne hidrocentrale što je kap u moru, te dovršetak izgradnje termoelektrana na plin u Zagrebu, Sisku, Slavoniji i Dalmaciji. Dakle, u ovisnost o uvoznom plinu a imali smo prilike vidjeti u kakve je neprilike primjerice upala Ukrajina zbog ovisnosti o ruskom plinu. Također kaže se razmotrit će se mogućnost izgradnje elektrane. Dakle, razmotrit će se mogućnost izgradnje elektrane a ne izgradit će se elektrana. Dakle, usmjeravanje na energetske koridore odnosno dobavu pojačano izlaže Republiku Hrvatsku od opasnosti globalnih poremećaja na planu opskrbe energetike. U programu nema nikakvog stava niti pozitivnog niti negativnog o nuklearnoj energetici. Ne pledirajući niti za niti protiv naprosto me zanima kakav je stav Vlade o tom problemu budući da smanjivanjem dostupnosti fosilnih goriva Europa se i sama u svojoj politici okreće gradnji novih nuklearnih elektrana. Nadalje, stav o nuklearnoj energetici me zanima i zbog, a mislim da zanima i građane Republike Hrvatske zbog notorne činjenice da je Republika Hrvatska suvlasnica 50% Nuklearne elektrane Krško koja se nalazi svega tridesetak kilometara zračne linije od Zagreba kao najvećeg populacijskog centra u Republici Hrvatskoj i glavnoga grada. Koji je stav recimo o privatizaciji i prodaji Nuklearne elektrane Krško zbog toga što se u ovom programu eksplicite kaže "Nastavit će se daljnji razvoj poslovnog sustava HEP-a (restrukturiranje i privatizacija)". Osobno smatram da je samo ostanak hrvatskog dijela Nuklearne elektrane Krško u hrvatskom vlasništvu garancija sigurnosti rada te elektrane jer samo ostanak hrvatskog dijela u hrvatskom vlasništvu garantira mogućnost izravnog utjecaja hrvatske Vlade na sigurnosnu politiku nuklearne elektrane, inače bismo bili izloženi vrlo kompliciranom mehanizmu međunarodnih konvencija a isto tako brana, dakle ostanak u vlasništvu hrvatskog dijela predstavlja i branu od mogućeg ulaska špekulativnog kapitala u energetski sustav jugo-istočne Europe dakle i u Nuklearnu elektranu Krško što odmah po definiciji umanjuje sigurnosne pretpostavke rada elektrane. Dakle osobno mislim da nije najpametnije privatizirati poslovni sustav HEP-a ali ukoliko je to u razvoju i u funkciji gradnje novih energijskih objekata onda to zaista pozdravljam jer činjenica jest da kada se energetski objekti nalaze na teritoriju države onda su to, nitko ih ne može uzeti sa sobom. Međutim postavlja se pitanje zašto onda u toj stavci nema klauzule o minimalnom vlasništvu dionica koji ostaju u Republici Hrvatskoj a primjerice u, kada se govori o INA-i onda se kaže da će Hrvatska zadržati minimalno 21% plus jednu dionicu u vlasništvu Republike Hrvatske što garantira Hrvatskoj mogućnost odlučivanja. Bio bih sretan da takva klauzula postoji i u slučaju eto najavljene privatizacije Hrvatske elektroprivrede. Postavlja se također pitanje tko će ovaj, istina korektan iako kao što rekoh ne osobito ambiciozan energetski program provoditi jer studenata tehničkih i prirodnih znanosti je sve manje posebice ovih koji se bave energetikom. Također smatram da bi ova energetska politika trebala nadmašiti četverogodišnje razdoblje jer gradnja jedne nove, jednog novog energetskog objekta nadilazi 4 pa čak i 8 godina i smatram da bi Vlada jednom trebala napraviti iskorak i napraviti energetski program za razdoblje koje nadilazi nekoliko mandata jer bi samo to bilo garancija energetske suverenosti i kao što rekoh samostalnosti i samosvojnosti Republike Hrvatske. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Na redu je gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospođe i gospodo budući članovi Vlade. U programu Vlade koji smo danas dobili posebna pozornost dana je društvenoj odgovornosti te imamo i cijelo poglavlje o društvenoj odgovornosti. Zbog čega? Zato što u tom dokumentu se utvrđuje da ubrzani razvoj Republike Hrvatske do sada je imao negativne posljedice za pojedince. I cilj Vlade je da te negativne posljedice otkloni na taj način da svakog pojedinca u budući ubrzani razvoj uključi ravnopravno. I ocjenjujemo da ćemo na taj način riješiti problem u ovom trenutku negativnih posljedica. A koje su to negativne posljedice? Ja ću pokušati govoriti ne brojkama da se ne ispravljamo nego možda ono što se reče jednostavnim razumljivim jezikom. U posljednje 4 godine blagi rast plaća u odnosu na trku cijena. Ali ipak blagi. Kad govorimo u odnosu na zadnjih 10 godina najblaži rast. Kad govorimo o mirovinama onda nažalost mirovine nisu stigle brzi rast cijena. A to govori o tim negativnim posljedicama razvoja jer očito da razvoj pojedinac ne osjeća. Pojedinac osjeća negativne posljedice. Nedovoljnu plaću, nedovoljnu mirovinu. Neću govoriti o zdravstvu jer je dosta rečeno, ali očito da nagomilani problemi u zdravstvu niti su zalog kvalitetne brige o zdravlju tog istog pojedinca. A niti je vjerovati da će taj pojedinac prestati plaćati usluge za zaštitu svog zdravlja. Prema tome i to je negativna posljedica dosadašnjeg ubrzanog razvoja. Eto posljednja dva mjeseca imamo i nekontroliranu trku cijena. Zašto? Zato što dogodilo se ono što je na početku ove godine svima bilo jasno. Cijena nafte proći će barijeru od 100 dolara po jednom barelu. Samim tim rast će troškovi energetike. I posljedica toga teško će biti kontrolirati cijene. Negativan, negativnu posljedicu rasta cijene tko osjeća? Samo pojedinac koji opet zbog te negativne posljedice živi teže. Da li imamo poruke Vlade kako ćemo kontrolirati rast cijena? Kako ćemo zauzeti politiku prema energetici kad znamo da više cijene neće padati značajno ispod 100 dolara po barelu nafte. Nemamo je u programu. Nije naznačeno. Nema prijedloga. Ali ovdje u toj istoj točki društvene odgovornosti pokušavamo reći da će privatni pojedinac morati voditi brigu o tom, izvinjavam se privatni poduzetnik, morati voditi brigu o pojedincu. A oni su poslali poruku također u posljednja dva mjeseca. Nema prostora za rast plaća. Nema prostora. Jer jednostavno bitka za konkurentnost, želju da budemo konkurentni i prisutni ne samo na domaćem nego i europskom tržištu ne dozvoljava rast cijena. I opet problem koji se slama na pojedincu. A taj pojedinac je građanin Hrvatske. Teško je sada sav ovaj vladin program pokušati analizirati kako će imati to negativnog utjecaja na pojedincu pa ću se ja zadržati na energetici. Vidite na području energetike to vam je glava 8. kao što moj kolega malo prije istaknuo nema programa za vlastitu energiju. Proizvodnju vlastite energije. Zamislite imamo domaću naftu, ali ništa ne piše o toj domaćoj nafti. Ne govore o tome da kad je cijena 100 dolara po barelu imate obvezu da iscrpite i onu najslabiju kvalitetu. I onu koja traži ogromna ulaganja i da u biti sve resurse koje imamo izvučemo da bi imali vlastitu energiju. Nemate jednu riječ uopće o proizvodnji domaće nafte a kamoli koji program bitke i ulaganja u izvlačenje i zadnje tone nafte. Znate toliko puno smo uvijek čuli o jadranskom plinu, o proizvodnji jadranskog plina, ni jednu riječ o tome. Uopće ne znamo da li će se polja na Jadranu otvarati, jer i plin je skup. I plin je energent koji je itekako važan, a ne samo zato što onda imamo vlastitu energiju. Pa poreznim politikama možemo itekako pomoći da pojedinac lakše preživi udar svjetskih cijena nego su to i radna mjesta. Ali ne, nema proizvodnje nafte domaće u ovom programu, nema proizvodnje plina. Kao što je moj kolega rekao, jedino transporti da bi lakše uvozili, to je ono što nalazimo u ovom programu. I još nešto. Znate meni teško pada priča dovršit ćemo modernizaciju rafinerije. Eto u onoj bivšoj hrvatskoj, radio sam u jednoj od tih rafinerija, a dvije hrvatske rafinerije su 100% pokrivale potrebe Hrvatske za derivatima, Slovenije, Crne Gore, djelomično Makedonije, Bosne i Hercegovine i Srbije. To su pokrivali dvije hrvatske rafinerije. Danas hrvatske rafinerije ne mogu podmirivati potrebe hrvatskog tržišta, ne radi potrošnje nego zbog toga što proizvode nekvalitetne proizvode koji nisu prihvatljivi za hrvatsko tržište. Da, nismo ulagali u domaću proizvodnju derivata pa uvozimo i derivate u Hrvatskoj pored dvije rafinerije. To je činjenica, a ovdje se govori o dovršetku. Nema tog dovršetka u ovom mandatu jer nije ni započeta investicija koja se zove modernizacija rafinerije Sisak i Rijeku. Znate isto teško pada kada sva Europa samo o energetici govori, da mi možemo pročitati intenzivirat će se ulaganja u dovršetak izgradnje jedne hidrocentrale, čak ni ime nije napisano, ja ga ne znam. Ne znam tko to zna hidrocentralu koju ćemo dovršiti. … [[Upadica se ne čuje.]] Odlično. Barem ste ju mogli napisati. Jer tada je odgovor da je to premalo, neambiciozno, ne koristimo gornje tokove da bi proizvodili energetiku da bi opet pojedincu omogućili poboljšanje kvalitete, a isto tako ne govorimo o tome koliko je bitna bitka za smanjenje deficita robne razmjene. Pa znate zašto je veliki deficit robne razmjene, zbog enormnog uvoza energetike. A mi ga možemo čak i izvoziti. Možemo ju čak i izvoziti. Električnu energiju možemo izvoziti. Prema tome u tom dijelu bitke za proizvodnju energetike da bi ojačali i poziciju pojedinca, ali i poziciju našeg izvoza i smanjili robni deficit, toga jednostavno u programima Vlade nema. Naravno nije problem pojedinca samo energetika. Problem pojedinca je i infrastruktura. Ali kada govorimo o infrastrukturi vidjet ćete zaista ambiciozni vladini programi, ambiciozni, ostaje samo pitanje jesu li realni i tog trenutka se opet vraćamo na energetiku. Izvori financiranja u onim kapitalnim infrastrukturama je cijena goriva i očito da Vlada mora razmišljati da li će 1,20 kuna iz cijene goriva maknuti da bi omogućila ponovo bitku za spuštanje cijena i kvalitetniji život pojedinca. Ali ako se makne 1,20 kuna iz cijene goriva za ceste neovisno da li je gradnja novih ili su to hrvatske ceste, tog trenutka je pitanje gdje ćemo pronaći novce i za vraćanje postojećih kredita na infrastrukturi cestovnoj, a i ulaganje u sve ove projekte koje možemo nabrojiti u vladinom programu. Nema te razrade financija, nema tih izvora, jer jednostavno ugroženi su i postojeći projekti sa ovako visokom cijenom i obvezom Vlade da razmisli o 1,20 kuna u cijeni goriva. Ali tu je i željeznica, željeznička infrastruktura koja je obaveza državnog proračuna. U koju želimo ulagati, pruga koja je nabrojena prema Rijeci, ambiciozan projekat. Gdje su sredstva za to, kada očito cijena goriva to više nije. Gdje su? Nema ih. Prema tome evidentno je da ukoliko ne vidimo resurse i izvore za ulaganje u ove infrastrukturne probleme i projekte tog trenutka mi ne vidimo ni realnost tih investicija, tih projekata. Nema ni tih projekata, to je opet problem i radnih mjesta i ulaganja u hrvatskoj i aktivnosti privatnih poduzetnika koja su neophodna da bi stopa rasta od 7% se ostvarila. Na žalost taj program u tom dijelu je itekako manjkav. I naravno ona bitna poruka poduzetnicima. Rekli smo ogromna odgovornost na poduzetnicima koji moraju jednostavno preuzeti i svoj dio obveze za gospodarsku stopu rasta, koji moraju preuzeti svoj dio odgovornosti za građane Hrvatske. Ali nedvosmisleno da je plaća opterećena ogromnim doprinosima. Ogromnim doprinosima. Kako ćemo riješiti problem prevelikih doprinosa na plaću? Što ćemo sa doprinosom za zdravstvo? Velik na plaću, nedovoljan za financiranje zdravstva. Gdje ćemo pronaći te novce da bi mogli sanirati minuse u zdravstvu, da bi mogli osigurati sve ove zahtjeve danas smo najviše čuli, želimo kvalitetnije zdravstvo. Gdje ćemo pronaći te novce, a u isto vrijeme rasteretiti poduzetnike. Očito ovaj vladin program ipak neće razriješiti temeljni problem, a to je problem negativnih posljedica hrvatskog razvoja.
Hvala lijepo. Imamo dvije replike i jedan ispravak. Prvo je gospođa Dragica Zgrebec. Gospođo Dragica Zgrebec imate repliku.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolega Linić željela bih se zapravo osvrnuti na dva pitanja koja ste vi u svom izlaganju izrekli. Prvo ste se zapitali kako Vlada u ovom programu planira osigurati vlastite izvore energije rekavši pri tome da je izgradnja i dovršenje jedne hidroelektrane nedovoljna za sadašnji uvjet u Hrvatskoj. Ali ja bih vas htjela podsjetiti na nalaz državne revizije iz 2005. godine koja je vršila reviziju u HEP-u i utvrdila da su nezakonito otpisana osnivačka ulaganja koja su se odnosila na projekte nekoliko hidroelektrana koje su bile planirane za izgradnju u Hrvatskoj. Tamo u nadzornom odboru sjede i ministri, vjerojatno su dali za tu suglasnost. A što se tiče ovog pitanja o kojem ste pokušali i vi dati određeni odgovor što znači već današnje poskupljenje cijene energenata zbog visoke cijene nafte, kako na to odgovara Vlada? Ona odgovara na način da će u roku od 3 do 5 godina energenti u Hrvatskoj dostići tržišnu cijenu, ali nigdje nije rekla da će u ovom mandatu osigurati razinu minimalne plaće ili određenu razinu minimalne mirovine.
Hvala. Odgovor na repliku gospodin Slavko Linić. Izvolite.
Naš problem i je ogromni vodni resursi koji nisu iskorišteni i gdje projekti gradnje novih hidroelektrana koje bi omogućile proizvodnju domaće struje i izvoz te struje i popravljanje itekako negativne robne razmjene sa svijetom nije onda i nađeno rješenje kako osigurati kvalitetnija radna mjesta, radna mjesta itekako stručnih kadrova u HEP-u koji jednostavno mogu značiti poboljšanje položaja pojedinca, a da ne govorimo isto tako da bi to značilo mogućnost Vlade na utjecanje na cijenu električne energije, jer jednostavno veća domaća proizvodnja uvijek bi bila ta koja bi mogla biti konkurentnija negoli uvozna. I dok god ne riješimo problem te domaće energije, nećemo riješiti svoje itekako nagomilane probleme. Ja bih samo spomenuo hidroelektranu Virje. Toliko često priča o njoj koja je mogla enormnim kapacitetima itekako ne samo nadomjestiti električnu energiju, nego možda zamijeniti i neki drugi vid energije, da li je to nafta, da li je to plin koji se na žalost uvoze.
Hvala. Replika, gospođa Ingrid Antičević Marinović.
Da ste kolega Liniću govorili upravo o ovom programu i o točki 2., o društvenoj odgovornosti da ste s pravom posebno naglasili potrebu odgovornog ponašanja prema pojedincu, i to pojedincu kojeg je tržišni način gospodarenja marginalizirao i koji se našao upravo osamljen u svom radu. Ali činjenica je ta da se rad sustavno omalovažava, da sva glorija ide kapitalu i da zaista nema aktivnog sudjelovanja kako da se ispravi takva jedna nepravda, jer samo rad stvara novu vrijednost. Prema tome, ako ovdje samo piše da će Vlada primjenom svih raspoloživih kontrolnih mehanizama poduprijeti provedbu radnog zakonodavstva da će poticati praksu mirnog rješavanja sporova koji je zakon donesen još daleke 2003. godine. Ona jednostavno mora osigurati primjenu tih zakona koji odavno egzistiraju, ali jednako tako stvoriti i ono što je obećano da bi se ispravila ova nepravda. Već evo govorila je o tome i gospođa Zgrebec, što je sa obećanim Zakonom o minimalnoj plaći.
Hvala. Odgovor, gospodin Slavko Linić. Izvolite.
Da, Vlada ima mogućnost popraviti položaj pojedinca jer je promjenama politike porezne u dijelu doprinosa moguće osloboditi prostor i za privatne poduzetnike, a i za rast plaća, jer očito da će rast plaća biti taj koji jedini može riješiti u ovom trenutku rast cijena i ublažiti posljedice koje izaziva rast cijena.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Zastupnik Linić je rekao da je blaži rast plaća u odnosu na cijene, ali mislim da bi bilo pošteno upravo radi onih koji nas gledaju reći istinu, a gospodin Linić to jako dobro zna, on je bio u toj Vladi koja je jednim potezom smanjila plaće 30 do 40% početkom 2000. godine i teško je dostići tu razinu plaća do koje su tada bile plaće obzirom na toliko smanjenje plaće. To samo radi istine. Drugo. Ne znam zašto takvo dvolično ponašanje SDP-a kada brine o rastu cijena. S jedne strane na nacionalnoj razini brine o rastu cijena i o socijalnim posljedicama toga, a namjerno prešućuje iako je to danas već ovdje bilo spomenuto, drastičan rast cijena. Kažem drastičan. Nenormalan. Kad nešto 50% poskupi, pa nešto 35% poskupi. To nije normalno na lokalnoj razini što će direktno imati utjecaja na građane, na građane Zagreba i to na onaj sloj koji je najsocijalniji ugrožen u ovom gradu. Na to šute i ništa ne odgovaraju.
Hvala. Imamo povredu Poslovnika, gospodin zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo. Ispravljam, odnosno pardon pozivam se na članak 209. Ja znam da je kolega Kunst frišak zastupnik, ali trebao bi znati jednu stvar. Da se u ovom Saboru ne ispravlja ono što se prešuti i šta se ne kaže, nego eventualno se može ispraviti nešto što ste rekli.
Na redu je gospođa zastupnica Željka Antunović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici, gospođe i gospodo kandidati za buduću Vladu. Evo danas cijeli dan ovdje raspravljamo o jednom doista važnom dokumentu i meni se jutros u uvodnom obrazloženju naročito svidjela i zapela za uho jedna rečenica mandatara koji je predlagač ovog dokumenta, koji je rekao da u Hrvatskoj više ne možemo i ne smijemo hodati u mjestu. I upravo ta rečenica potakla me je da se javim za ovu raspravu i s pažnjom sam iščitala ovaj dokument iz kojeg bi svakom od nas, a bilo bi najbolje i svakom građaninu ove zemlje, bilo jasno što će se to dogoditi u ove četiri godine odnosno što će se događati u ove četiri godine da ne bi imali situaciju da hodamo u mjestu. Ja doista ovog trenutka, na to me naučilo političko iskustvo ne sumnjam u dobre namjere svih onih koji su sudjelovali u sastavljanju ovog dokumenta. Ali isto tako ne mogu ne iznijeti neke svoje kritičke primjedbe koja ruši njegovu kvalitetu i vjerodostojnost pa onda narušava i ovu želju buduće Vlade, budućeg predsjednika Vlade da ne hodamo u mjestu. Pridružujem se svima onima koji su rekli da se ipak iz ovog dokumenta vidi da je on nastao kao politički kompromis, da je sastavljen iz nekoliko različito pripremljenih političkih predizbornih programa i da kao program Vlade ustavi traži određenu doradu kako bi se ujednačilo da nemamo ovih dijelova u kojima imamo vrlo konkretnih mjera i aktivnosti pa čak i instrumenata, ali isto tako i izuzetno puno načelnih stvari i to po mom mišljenju u onim dijelovima ovog programa za koje nema razloga da budu načelno izneseni a i toliko su važni, toliko su skupi, o njima ovisi budući razvoj, da doista nije baš dobro što se ovo pojavio ovdje a da o tim projektima, o tim mjerama ne možemo saznati nešto više konkretno. Meni se u ovom programu sviđa i jedan cilj kojeg ćete naći na samom početku u dijelu koji govori o odrednicama makro ekonomske politike i državnog proračuna koji kaže da građani moraju osjetiti dobrobit gospodarskog i ukupnog društvenog razvitka. Što se duže bavim politikom to manje imam strpljenja za puste priče a sve više me zanimaju dokumenti i mjere koje pokazuju kako će se to realizirati. Ako govorimo o građanima onda sam ja sigurna a složit ćete se sa mnom da njih zanima kako će biti više posla, kako će dobiti odnosno zaraditi veće plaće, kako će biti veće mirovine, kako će biti više socijalne, ekonomske, pravne sigurnosti. To je jedino što građani od nas koji se politikom bavimo, državom upravljamo na ovaj ili onaj način od nas očekuju. Čitav ovaj program sadrži ustvari te mjere i po meni je jako važan onaj dio koji govori o ravnomjernom razvoju, ubrzanom razvoju i da to svedemo na opet ono najkonkretnije u osnovi mora taj razvoj biti gospodarski razvoj. Govori se u ovom prvom dijelu i o uravnoteženju proračuna. Izjednačit ćemo prihode i rashode. Govori se o smanjenim potrebama za zaduživanjem kako bi se osiguralo više novca za financiranje poduzetničkih projekata. Ali u tom dijelu pa i u drugim dijelovima koji bi trebali pojasniti kako ćemo to izvesti ne stoji konkretno kako. Ili kad i piše nešto konkretno onda je to stvarno nedovoljno za jedan ovako opsežan program Vlade. Naše gospodarstvo koje mora stvoriti dodatnu vrijednost da bi osigurali sve ovo što je važno za razvoj ove zemlje i za bolji život građana ima ozbiljan problem visokih troškova. Najveći dio tih visokih troškova proizvode upravo loše organizirana i još uvijek nerestrukturirana državna poduzeća koja stoje u osnovi povećanja ovih cijena. Ovdje se sa desne strane govorilo o komunalnim troškovima u Gradu Zagrebu, ali gospodo draga nisu samo u Gradu Zagrebu nažalost porasli komunalni troškovi, nego u svim gradovima u ovoj zemlji. Porasli su osim komunalnih troškova, osim komunalnih troškova porasli su i, porasle su cijene onoga što je puno još, što puno teže pada građanima a to je hrana. Postoje za to ovakvi i onakvi razlozi, ali to građane ne zanima. Oni traže da im osiguramo uvjete u kojima će njihovi poslodavci moći njima osigurati veće plaće kako bi i te povećane troškove mogli pokrivati. Rastu zaduženja gospodarstva. To je nešto o čemu se ne govori. Država navodno smanjuje svoje zaduženje, ali rastu zaduženja poduzetnika. Ni to se ne može ne uzeti u obzir. Konkurentnost našeg gospodarstva je još uvijek izuzetno problematična. I mene zanima odgovor na pitanje što može učiniti država da utječe na smanjenje tih troškova i rast konkurentnosti na povećanje dobiti u gospodarstvu i povećanje zaposlenosti. Prave odgovore na ova ključna pitanja u ovom dokumentu nažalost nema. U tom je dijelu program doista načelan. Govori se i o programima i o poticanju gospodarskog razvoja preko nadležnih ministarstava. Međutim, ja doista ne bih htjela da ti poticaji i te mjere budu onakve kakve su bile u prethodnom mandatu kad npr. pomoćnik Ministarstva gospodarstva sam sebi odnosno svojoj tvrtci dodijeli najveću moguću potporu po nekom natječaju. A s druge strane da jedan proizvodni pogon koji zapošljava otprilike 300 radnika dobije poticaj po tom istom natječaju od 9 tisuća kuna. Ne eura, nego kuna. Ne postoji kriterij, ne postoji ništa iz čega bi se moglo iščitati da će biti drugačije. Govori se i o fiskalnoj transparentnosti. Jako je to važno. Govori se o boljem uvidu trošenja novca poreznih obveznika. Ali ni tu ne možemo iščitati kako. Nadam se da neće biti kao s transparentnom nabavom kamiona u MORH-u. Traži se svrsishodnost ulaganja. Moramo konačno iz ovakvih dokumenta prepoznati kriterije prioriteta i usklađenost svih tih velikih ulaganja, nužnih ulaganja. Ni jedno nije suvišno jer riječ je o skupim i važnim nacionalnim projektima. Hoćemo li graditi športske arene ili školske športske dvorane? Hoćemo li konačno a iz ovog dokumenta se ne vidi saznati kako će se, kojim će putem, koliko će koštati i kako će izgledati za nas važna autocesta od Splita do Dubrovnika? Budući da je riječ o novoj Vladi ne sumnjam u vaše dobre namjere, ali budući da je riječ o Vladi koja će se morati nositi sa ne baš lakim nasljeđem prošle Vlade neće vam biti lako. Mi ćemo sa svoje strane kao oporba bar što se mene tiče, govorim u pojedinačnoj raspravi, paziti što ćete od ovoga što ste ovdje naveli kao konkretne projekte realizirati i kako ćete to raditi jer ovdje nažalost danas ne piše ni kako, ni kad, ni s čim ni koliko će to koštati porezne obveznike u Republici Hrvatskoj.
Hvala lijepa. Imamo dva ispravka. Gospodin Ivan Čehok prvi. Izvolite.
Moram ispraviti cijenjenu kolegicu gospođu Antunović da su svi gradovi podigli cijene komunalija. Naime, ima jedan barem grad koji to nije ili ja još ne znam da jest a gradonačelnik sam toga grada. Dakle, to nije učinio Varaždin. Nismo povećali nikakva komunalna davanja. A gospođo Antunović, Varaždin je inače komunalno najopremljeniji grad u Hrvatskoj, daleko opremljeniji od Zagreba. Mi ćemo biti prvi grad koji će biti potpuno pokriven kanalizacijom za razliku od Zagreba koji je tu jako loše, vodovoda koji je jako loše, prometnica koje su jako loše i svih drugih stvar. Pa prema tome, nemojte govoriti, nemojte poopćavati stvari, nego recite da doista u Zagrebu su cijene porasle potpuno neopravdano.
Hvala lijepa. Još jedan ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Upravo to je točno da nisu sve županije digle cijene komunalnih usluga kao što je rekla zastupnica Antunović a kamoli tako drastično. I sigurno da treba restrukturirati ta društva koja prave toliki gubitak. Umjesto da se ulažu sredstva negdje drugdje ja bih bio zadovoljniji kada bi se ova mreža što se tiče vodovoda konačno popravila da građani grada Zagreba ne plaćaju u cijeni 60% gubitka vode koja istječe iz poroznih cijevi. Ali mislim da bi to trebao biti problem i vaše stranke i da ozbiljno o tome porazgovarate a ne da jednostavno pokušate prebaciti problem i na ostale županije koje ni približno nisu toliko digle cijene a kamoli da ne progovorimo o prirezu i gdje su novci od prireza koje grad Zagreb prikuplja.
Izvolite, gospođa Gordana Sobol.
Gospodine predsjedniče, kolega Kunst je povrijedio članak 209. stavak 2. On to čini danas cijeli dan uporno. Ja ga ljubazno molim, postoji žuta pločica, to je replika i budite sigurni kad je upotrijebite, budite đek pa je upotrijebite jer ćete uvijek dobiti odgovarajući odgovor.
Hvala lijepa. Sa ovom raspravom je završena pojedinačna rasprava i rasprava klubova. Zaključno pet minuta u ime kluba SDP-a obratit će se gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, dame i gospodo, poštovani kandidati, poštovani mandataru. Ovo je bio dug dan ali demokracija je takav proces, duga, komplicirana, skupa upravo suprotna od onakve kakve bi trebale biti birokracije. Tu je danas bilo i dosta žučnih sportskih, barem je korišten sportski žargon optužbe za falsificiranje, za nepriznavanje. To su dosta teške riječi. Falsificiranje je kazneno djelo. Iznuđivanjem priznavanja se bavila inkvizicija. Nismo baš spali na to. Mi smo htjeli danas i u onoj mjeri u kojoj smo uspjeli, osjećamo se dobro i zadovoljno, otvoriti jednu duboku detaljnu raspravu o ovoj Vladi, o njezinom programu, o njezinim kadrovima i onome što su ti ljudi kandidati radili u protekle četiri godine jer slažete se to sigurno nije predmet za ispravak netočnog navoda, to su manje-više isti ljudi. A na kraju ova zemlja i njezinu sudbina je djelo tih ljudi. Dakle, razlozi zbog kojih ne možemo podržati ovu Vladu su kadrovski, institucionalni i svi ovi o kojima smo govorili. Izvješće odnosno kriterije koje je postavila Europska unija krajem prosinca to su činjenice. Nema nimalo zlobe niti pakosti kada te činjenice konstatiramo ali te činjenice i to stanje koje konstatira Bruxelles s kojim valjda želimo dogovoriti najviše standarde su rezultat odnosno posljedica činjenica ili nečinjenja ove iste Vlade, ovih istih ljudi u protekle četiri godine. U njima leži odgovor na pitanje funkcionira li pravosuđe, imamo li uopće dobre programe da bi počelo funkcionirati jer nas vraćaju na početak da sastavimo programe za pravosuđe, za borbu protiv korupcije da bismo tek onda mogli početi pregovore. Damire! … [[Upadica se ne čuje.]] /Pljesak./
Oprostite, malo ste omeli govornika, ali evo još ima dodatni minut.
Bez obzira na neke vrlo optimistične visoke, velike brojke koje su ovdje izrečene o stanju hrvatskog gospodarstva istina je nešto drukčija, a istina je ta da je u Hrvatskoj nakon četiri godine mandata ove Vlade, ovih ljudi prosječna mirovina, dakle nešto čime se mjeri standard više od milijuna naših građana u odnosu na prosječnu plaću niža i da je pala. Da je gospodarski rast u Hrvatskoj bez obzira što je ove godine a on se mjeri na godišnjoj razini a ne na kvartalnoj prvi puta premašio 5%. … [[Upadica se ne čuje.]] Evo vidite, to je demokracija. Učimo a sporo traje. Dakle, da je u mandatu te Vlade rast bio među najnižima u tranzicijskog Europi prosječan godišnji, da je nezaposlenost nakon četiri godine mandata među dvije najviše u tranzicijskoj Europi. Jedino Poljska ima više ako se ne mjerimo sa Bosnom i Hercegovinom, Makedonijom i Srbijom a u tome se ne bismo trebali mjeriti. I kad su to činjenice koje vas pozicioniraju u svijetu u kojem živite, u regijama u kojima živite i s onima s kojima se natječete. Prema tome, opća ocjena je nedovoljna. Nije dovoljna ni kad je program u pitanju ni kada je. Dakle, kada se vraćam na početak i s time ću završiti, kada sam komentirao neke stvari i bio osuđen za falsificiranje i za nepriznavanje onda je to žučna reakcija ili posljedica pravdoljubivosti odnosno istinoljubivosti onoga tko je reagirao ili reakcija na istinu koja boli. Zaključite sami. Želim sve najbolje ovoj Vladi u onoj mjeri u kojoj želim sve najbolje Hrvatskoj i svima nama ali što se tiče Vlade mi nemamo previše nade. Hvala. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Hvala lijepa. Sada će se još završno obratiti mandatar gospodin doktor Ivo Sanader. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Pozdravljam kao mandatar i kao predsjednik Hrvatske demokratske zajednice sve nazočne u Hrvatskom saboru u ovoj završnoj riječi na kraju debate, rasprave o programu i novoj Vladi. Pozdravljam sve gledatelje Hrvatske televizije koji su marljivo, uporno danas gledali ovaj prijenos jer ih zanima budućnost Hrvatske. Pozdravljam sve one koji su 25. studenoga odlučili da ova Vlada, ova politička opcija zajedno sa koalicijskim partnerima s kojima smo predložili ovaj program nastavi voditi Hrvatsku. To je odluka od 25. studenoga i ako smo demokrati a jesmo, kunemo se u demokraciju onda tu odluku i volju hrvatskih birača moramo priznati i to nije nikakva iznuđena reakcija. To je naprosto realnost. Da nije tako onda ne bih ja bio ovdje nego netko drugi. Da nije tako, to je istina, to je činjenica da nije tako onda ne bismo mi sjedili ovdje nego bi sjedili neki drugi kandidati za ministre i za članove Vlade. Da nije tako onda ne bi ova vladajuća koalicija u kojoj su Hrvatska demokratska zajednica, Hrvatska seljačka stranka, HSLS, HSU, zastupnici nacionalnih manjina, SDSS i ostali ne bi bili u vladajućoj koaliciji nego biste bili vi. Na, međutim birači su odlučili drugačije. I ono, i ono što ćete raditi u iduće 4 godine bit će da ćete biti oporba. Ali i to je časna dužnost. Časno je služiti Hrvatskoj i svojoj domovini i u oporbi. Barem mi tako to poimamo. A budući ako bismo citirali a ja ću rado citirati uvaženog zastupnika Damira Kajina koji je imao sjajan nastup i kritički prema Vladi najavio da neće glasovati za Vladu ali je rekao jednu stvar i to je ono što mislim da valja izdvojiti možda i iz dijela oporbenih zastupnika drugih stranaka rekao je: «Ja neću glasati za ovu Vladu», uzeo sam i točan citat «ali bih volio nešto drugo da ova Vlada bude uspješna jer od njenog uspjeha ovisi i kako će živjeti hrvatski građani.» To je rekao gospodin Kajin. Nekoliko sekundi nakon toga je rekao i da misli da će, na činjenicu da će Hrvatska vjerojatno 2010. ili 2011. ući u Europsku uniju te na mogućnost i vjerojatnost da se ponovi izborni rezultat i za 4 godine. Ja vam držim palčeve gospodine Kajin što ste to najavili a mi ćemo učiniti sve da se vaša zebnja ostvari. Inače citiram vas što ste rekli. Dakle ovako, mi smo čuli danas ocjenu o protekle 4 godine pa i sada od uvaženog zastupnika gospodina Milanovića. Međutim nas puno manje zanima što ste vi ocijenili, kako vi ocjenjujete protekle 4 godine a puno više nas zanima što oni kažu koji su vrhovna instanca demokracije, a to su birači. A birači su rekli svoje. Birači su ocijenili rad ove Vlade, naših u proteklom mandatu koalicijskih partnera izvanrednom ocjenom. Koja je to izvanredna ocjena? Izborna pobjeda. To je volja hrvatskih birača i to je ocjena. To je jedina ocjena koju ja priznajem kao predsjednik najjače političke stranke, kao dosadašnji predsjednik Vlade i voljom ovog Visokog doma nadam se i tražim potporu i kao budući predsjednik hrvatske Vlade. To je jedina ocjena koju ja priznam. To je jedina ocjena koju mi svi ovdje priznamo što kažu hrvatski birači, a oni su vrlo jasno rekli što kažu. I zato mi je bilo pomalo otužno slušati vas pa i dijelom kad nisam bio u dvorani gledao sam preko ekrana ocjene, optužbe, optužnice i ponavljanje svega onoga što smo slušali i u zadnjih možda godinu, dvije mandata ali i u izbornoj kampanji. Jer to naprosto nije to što hrvatski birači i hrvatski građani kažu. Jer da oni to kažu što vi kažete onda bi ponavljam uloge danas u Hrvatskom saboru na početku novog saziva bile drugačije. Prema tome rad moje Vlade u protekle 4 godine je bio takav da su nam birači rekli: Vodite zemlju još jedanput. To je to. I to se ne može, i to se ne može negirati. Međutim ipak i u raspravama pa i u zadnjim raspravama uvaženih zastupnika Linića i gospođe Antunović i drugih da ne nabrajam samo njih dvoje kao posljednje je bilo i vrlo korektnih i vrlo konstruktivnih prijedloga. I ono što ću vam sad reći i to ćemo učiniti. Razmotrit ćemo ih, vidjeti jer znamo da je i u vašim redovima je, na stranu sve ova, ova prepucavanja i sve ono što se događalo od izbora do danas ali večeras izglasavanjem nove Vlade Hrvatska kreće u novo četverogodišnje mandatno razdoblje. Razmotrit ćemo te prijedloge i te rasprave i ono što budemo smatrali da je dobro naravno da ćemo zajedno sa našim koalicijskim partnerima uvrstiti u rad Vlade. I to vam dajem riječ da ćemo učiniti i ubuduće. Ukoliko bude dobrih prijedloga iz oporbenih klupa mi ćemo ih prihvatiti. Hrvatska zaista nema pravo na, prihvatiti i uvažiti, Hrvatska zaista, ali, ali isto tako, isto tako ćemo i očekivati da i oporba prihvati ono što je dobro od strane vladajuće koalicije u Hrvatskom saboru. No demokracija je takva da se na kraju broje glasovi. I zato ćete vi u ove 4 godine biti u situaciji da ćete davati prijedloge. Mi ćemo ih razmotriti te ako budu dobri prihvatiti. Ako ne budu morat ćete priznati da imate manje zastupnika nego što ih ima vladajuća koalicija. I to je demokracija i zato ćemo na kraju reći da bez obzira na različita mišljenja u Hrvatskom saboru, na različite poglede na bivše mandatno razdoblje, četverogodišnje mandatno razdoblje oko kojih se razlikuju vaši pogledi i naši pogledi ali ono što je nama puno važnije naši pogledi se ne razlikuju sa pogledima većine hrvatskih birača. Jer da se razlikuju rezultat bi bio drugačiji. Dakle kritika četverogodišnjeg mandatnog razdoblja s vaše strane je logična, očekivana ali ne odgovara onome što većina hrvatskih građana i birača misli. Većina hrvatskih građana i birača misli da je u proteklom razdoblju ostvaren velik napredak za Hrvatsku, da je ostvaren najveći broj radnih mjesta, najveći broj radnih mjesta u jednom mandatnom razdoblju. Ako se usporedi broj nezaposlenih u prosincu ili u studenome 2003. i 2007. onda se vidi da je 129 tisuća više zaposlenih. To su činjenice koje se ne mogu negirati. Ako se usporedi deficit opće države koncem 2003. i koncem 2007. onda se vidi da je tada bio 6,3% i da je danas 2,6% čak i manji, 2,3. Ako se vidi kakva je bila zaduženost države, vanjska zaduženost države koncem 2003. i danas onda se vidi da je tada bilo 34% sveukupnog vanjskog duga je činio državni udio u vanjskom dugu, a danas čini 21%. To je ono gospođo zastupnice Antunović i vi ste govorili o vanjskom dugu, to je ono što država može učiniti, što je Vlada učinila. Danas je udio države 21%, a bio je 34%. Možemo li mi biti odgovorni i za one dvije druge trećine, banke i stanovništvo? Ne možemo. Mi možemo utjecati fiskalnom politikom na državno zaduženje, ali monetarna politika nije u resoru Vlade, u odgovornosti Vlade nego u odgovornosti središnje banke, Hrvatske narodne banke. Ne želim kritizirati Hrvatsku narodnu banku, ali samo kažem i utvrđujem ponavljam još jedanput, monetarna politika nije u nadležnosti Vlade, izvršne vlasti nego monetarne vlasti, a to je Središnja banka. Bruto domaći proizvod nije 5%, rast bruto domaćeg proizvoda. Pa cijela Hrvatska zna da je više od 6%, vidjeti ćemo na kraju statistiku, ali je sigurno veći od 6%. Veći od 6%. To će objaviti oni koji su za to zaduženi i koji to, … … [[Upadica se ne čuje.]] Pa nećete valjda dovesti u pitanje i Središnju banku i statističke urede, jer sve bi trebalo biti onako kako vi hoćete, e taj film nećete gledati. Taj film nećete gledati. Onako kako se objavi i kakva je statistika to ćete morati prihvatiti gospodo, a vi možete trubiti da je 5% ali je bio veći od 6%. Cijena nafte je bila da samo još nešto kažem oko toga, i anketna stopa nezaposlenosti koja je danas negdje oko 10 do 11%. Naš je cilj zajedno sa koalicijskim partnerima smanjiti na 7% i budite sigurni za 4 godine kada ponovno osvojimo izbore da će jedan od razloga za to biti što ćemo prepoloviti anketnu stopu nezaposlenosti i o tome je govorio gospodin zastupnik Kajin. I da zaključim. Ja pozivam Visoki dom da po drugi put uzastopce da povjerenje Vladi koju sam predložio. Ponosan sam što ove riječi mogu izgovoriti, jer je to ono što je volja birača. Mi danas smo ovdje proizvod onoga što su odlučili birači 25. studenog. Pozivam sve one kojima je do dobrobiti Hrvatske, do dobrobiti svih hrvatskih građana da dignu ruku za ovaj program. U ovom programu i tu ste u pravu kada ste rekli, nije sve nabrojeno što i kako ćemo napraviti, nisu svi instrumenti, nisu svi datumi stavljeni itd. ali i ne može to biti dio programa. Imamo ministarstva koja će svaka izraditi svoj program djelovanja i to će biti pun oviše nego ovih 100 stranica sveukupnog djelovanja Vlade. Ponavljam još jedanput, bitan sastavni dio programa Vlade su i naši sporazumi, odnosno ono što ćemo raditi, koje smo izrazili kroz sporazume sa predstavnicima nacionalnih manjina i kroz sporazum sa HSU-om ali i sa glavnim koalicijskim partnerima koalicijom HSS, HSLS, kojima još jedanput zahvaljujem svima skupa na vrlo korektnom, vrlo konstruktivnom pristupu i ako je nešto duže trajalo isplatilo se sačekati jer je bolje žrtvovati koji dan više a da dobijemo kvalitetu nego obrnuto. Siguran sam da ulazimo u jedno razdoblje plodne suradnje među koalicijskim partnerima na dobrobit svih hrvatskih građana. Kao budući premijer, jer se nadam da ćete izglasovati prijedlog ove Vlade i ministara, želim vam obećati da ćemo biti Vlada svih hrvatskih građana bez obzira na političku orijentaciju, bez obzira na onog tko je koga birao i na političke preferencije. Bit ćemo Vlada svih hrvatskih krajeva, želimo ravnopravni razvoj hrvatskih krajeva, želimo posebno područja od posebne državne skrbi dići u ekonomskom smislu na viši stupanj razvoja, želimo dovršiti infrastrukturu i želimo zajedno s vama iz oporbe Hrvatsku uvesti u Europsku uniju i NATO. Bila je danas riječ o referendumu za NATO. Smatram da nije potrebno ponovo sada širiti raspravu, ali ja ću reći još jedanput. I u našem programu s kojim smo vrlo jasno izašli pred hrvatske građane, jasno smo rekli budući da hrvatski Ustav ne predviđa, odnosno ne obvezuje, kaže se može, ne obvezuje hrvatsku politiku, hrvatsko državno vodstvo na referendum kada je riječ o NATO-u jer ne prenosimo kao u slučaju Europske unije svoj dio suvereniteta, onda ćemo predložiti da o tome glasuje Hrvatski sabor. Dakle referenduma o NATO-u neće biti. Ukoliko bi bio referendum o NATO-u doveli bismo se u opasnost da ono što je već gotovo, što je gotovo izvjesno, ja ne mogu to ovdje jamčiti vama, ali mogu reći da prema svemu onome što sam iz dosadašnjeg rada na tome učinio i razgovarao da je sasvim izvjesno da ćemo dobiti pozivnicu početkom travnja 2. do 4. travnja na summitu NATO-a u Bukureštu. Radimo zajedno na tome, ja vas pozivam da ova tri mjeseca, čak manje od tri mjeseca, zajedno radimo na tome da to završimo i da Hrvatska dobije pozivnicu. Bit će to veliki poticaj svima nama u Hrvatskoj da i pregovore sa Europskom unijom ubrzamo, da ih završimo ako je moguće u idućih godinu dana te da tako tijekom 2009. ostvarimo ovaj cilj da o tome raspravlja Europski parlament, potvrdi ugovor itd. Ambiciozno, ali zajedno to možemo ostvariti. Prema tome, zahvaljujem vam na raspravi kao mandatar Vlade u ime i kao predstavnik koalicijske većine, budite sigurni da će svaki vaš prijedlog biti razmotren, da ćemo ga ukoliko je dobar i na opće dobro hrvatskih ljudi da ćemo ga i prihvatiti. Međutim morate shvatiti da parlamentarna većina ima svoj program. Vi ste ga danas kritizirali, čuli smo i neke dobre stvari i neke pohvale, ali u svakom slučaju taj program će biti program iduće Vlade. Ja zahvaljujem još jedanput koalicijskim partnerima i veselim se radu na opće dobro u Hrvatskoj. Hvala. [[Pljesak.]]
Gospođa Ingrid Antičević-Marinović povreda Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, povrijeđen je Poslovnik članak 219. u svezi s člankom 214. stavak 1. točka 6. jer tajnik sjednice svojim ponašanjem odudara od općih pravila ponašanja u ovom Saboru. Molim vas gospodine predsjedniče da tajnika upozorite da se suzdrži od svog zornog prikazivanja, političkih preferencija po kojim je izgleda očito i došlo na to mjesto nakon što je razriješena gospođa Blažević i da ga opomenete, molim vas da ga opomenete da se ovakve stvari više ne ponašaju. Ili jednostavno da po hitnom postupku ustanovite institut tajnika oporbe koji bi sjedio s vaše lijeve strane.
Hvala lijepa ili što? Povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika, inače ne bih mogao govoriti, ali na tragu ovoga što je gospođa Antičević rekla. Doista gospodine predsjedniče, ovo je neumjesno od našeg novog tajnika. Njega treba upozoriti da na takav način ne, kao što bi ona rekla iskazuje svoje političke preferencije. Nije to korektno, nije to uobičajeno i to je naprosto nepotrebno na takav način od stručnih službi dijeliti zastupnike, pozicije i opozicije. To nije primjereno, pa ni današnjem trenutku koliko god je on vama zahvalan što ste ga postavili na ono mjesto.
Očekivao sam da nakon izlaganja mandatara u ovom Hrvatskom saboru nećemo pokvariti dojam opći. I zato zaključujem raspravu. Dame i gospodo zastupnici i zastupnice, člankom 109. stavkom 3. Ustava Republike Hrvatske utvrđeno je da Vlada stupa na dužnost kada joj povjerenje iskaže većina svih zastupnika u Hrvatskom saboru. Člankom 107. stavkom 4. Poslovnika utvrđeno je da se glasuje za prijedlog Vlade u cjelini. Stavljam na glasovanje prijedlog mandatara da Hrvatski sabor iskaže povjerenje predsjedniku i članovima Vlade Republike Hrvatske onako kako je predložio mandatar. Tko je za ovaj Prijedlog? Hvala lijepo. Tko je protiv? Hvala lijepa. Tko je suzdržan? [[Pljesak.]] Utvrđujem da je većinom glasova od 82 glasa za, 62 protiv i ništa suzdržanih iskazano povjerenje predsjedniku Vlade gospodinu dr. Ivi Sanaderu, članovima Vlade, potpredsjednicima i ministrima. Dopustite da u vaše i svoje ime čestitam predsjedniku Vlade gospodinu Ivi Sanaderu, potpredsjednicima Vlade i svim ministrima i zaželim uspješan i djelotvoran rad. A sada gospođe i gospodo zastupnici, iskazivanjem povjerenja predsjedniku i članovima Vlade Republike Hrvatske stekli su se uvjeti da predsjednik i članovi Vlade daju svečanu prisegu. Člankom 108. Poslovnika utvrđen je način na koji se prisega daje. Prema tom članku predsjednik izgovara tekst prisege, a nakon toga poimenično proziva članove Vlade koji ustaju i izgovaraju: "Prisežem". Dakle prelazimo na davanje prisege. Tekst prisege glasi: "Prisežem da ću dužnost člana Vlade savjesno i časno obnašati, poštivati Ustav, zakone i pravni poredak te se zalagati za svekoliki napredak Republike Hrvatske." Dr.sc. Ivo Sanader, predsjednik Vlade Republike Hrvatske – prisežem, Jadranka Kosor, potpredsjednica Vlade Republike Hrvatske i ministrica obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti – prisežem, Damir Polančec, potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske i ministar gospodarstva, rada i poduzetništva – prisežem, Đurđa Adlešić, potpredsjednica Vlade Republike Hrvatske – prisežem, prof.dr. Slobodan Uzelac, potpredsjednik Vlade Republike Hrvatske – prisežem, Gordan Jandroković, ministar vanjskih poslova i europskih integracija – prisežem, Ivan Šuker, ministar financija – prisežem, Branko Vukelić, ministar obrane – prisežem, Berislav Rončević, ministar unutarnjih poslova – prisežem, Ana Lovrin, ministrica pravosuđa – prisežem, Božidar Kalmeta, ministar mora, prometa i infrastrukture – prisežem, mr. sc. Božidar Pankretić, ministar poljoprivrede, ribarstva i ruralnog razvoja – prisežem, Marina Matulović Dropulić, ministrica zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva – prisežem, magistar Darko Milinović, ministar zdravstva i socijalne skrbi – prisežem, profesor doktor Dragan Primorac, ministar znanosti, obrazovanja i športa – prisežem, magistar Božo Biškupić, ministar kulture – prisežem, Petar Čobanković, ministar regionalnog razvoja, šumarstva i vodnog gospodarstva – prisežem [[Pljesak.]] , Damir Bajs, ministar turizma – prisežem. [[Pljesak]] Molim zastupnike da ostanu u sabornici jer je sazvano Mandatno-imunitetno povjerenstvo koje je točka dnevnog reda rasprava o zahtjevu za mirovanje zastupničkog mandata zastupnika magistra Božidara Pankretića i početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Borisa Klemenića. Isto tako imamo izabrat Odbor za vanjsku politiku u Hrvatskom saboru. I određujem stanku od 10 minuta. A sjednica je u dvorani "Stjepana Radića" soba broj 133 u zgradi Hrvatskog sabora. Dakle stanka od 10 minuta. Imamo dovoljan broj zastupnika. Dakle, dame i gospodo prelazimo na točku dnevnog reda 3. Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva Imamo ovdje dva slučaja da tako kažem. Prvo je točka u izvješću u zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za davanje odobrenja za pritvaranje i daljnje vođenje i pokretanje kaznenog postupka protiv optuženog zastupnika Branimira Glavaša, zastupnika u Hrvatskom saboru. Molim predsjednika povjerenstva gospodina Sesvečana da kratko obrazloži prijedlog odluke.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ja ću evo ipak pročitati Izvješće o zahtjevu Državnog odvjetništva u Zagrebu upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske za davanje odobrenja za pritvaranje i daljnje vođenje odnosno pokretanje kaznenog postupka protiv Branimira Glavaša zastupnika u Hrvatskom saboru. Naime, Mandatno-imunitetno povjerenstvo na današnjoj sjednici razmotrilo je zahtjev Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu od 11. siječnja 2008. upućen putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske od 11. siječnja 2008. godine predsjedniku Hrvatskoga sabora za davanje odobrenja za pritvaranje i daljnje vođenje kaznenog postupka protiv Branimira Glavaša zastupnika u Hrvatskom saboru jer je kod Županijskog suda u tijeku kazneni postupak protiv optuženika Branimira Glavaša zbog kaznenog djela iz članka 120. stavak 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske. Povjerenstvo je utvrdilo da je odlukama Hrvatskog sabora od 11. svibnja 2006. i 22. studenoga 2006. godine odobreno pokretanje kaznenog postupka. Također je utvrdilo da je odlukama Hrvatskoga sabora od 22. studenoga 2006. godine odobreno pritvaranje. Kako sukladno članku 23. Poslovnika Hrvatskoga sabora zastupnik ima imunitet od dana konstituiranja Hrvatskoga sabora do prestanka zastupničkog mandata te imajući u vidu da je gospodin Branimir Glavaš ponovno izabran za zastupnika u Hrvatski sabor te konstituiranje Sabora Županijsko državno odvjetništvo u Zagrebu putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske uputilo je predsjedniku Hrvatskoga sabora zahtjev za ponovnim odlučivanjem o davanju odobrenja za pritvaranje i daljnje vođenje kaznenog postupka. U raspravi su sudjelovali Damir Sesvečan, Arsen Bauk, Ratko Gajica, Ivan Hanžek, Živko Nenadić, Gordana Sobol i doktor Vladimir Šišljagić, dakle članovi povjerenstva. U raspravi je naglašeno da se uskraćivanjem odobrenja za pritvaranje neće utjecati na rad suda odnosno na konačni ishod sudskog postupka nego se omogućava optuženiku kvalitetnija obrana zbog postojećih nastupljenih okolnosti. Između ostalog u raspravi je iznijeto stajalište da ne treba ulaziti u meritum stvari prilikom odlučivanja o davanju odobrenja za pritvaranje nego omogućiti nadležnim tijelima autonomno odlučivanje o pritvaranju. Također je izraženo mišljenje da ne postoje zapreke da se zastupniku Branimiru Glavašu omogući obrana sa slobode. Glede zahtjeva za daljnje vođenje postupka povjerenstvo je ocijenilo da treba pravosudnim tijelima omogućiti nesmetan nastavak sudskog postupka. Prema tome, Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke većinom glasova 5 za i 4 protiv. Tekst odluke glasi: "Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pritvaranje protiv zastupnika Branimira Glavaša u vođenju kaznenog postupka za kazneno djelo iz članka 120. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske". I jednoglasno je povjerenstvo utvrdilo drugi dio odluke koji glasi: "Utvrđuje se da ne postoje ustavno-pravni razlozi iz članka 75. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske za primjenu instituta zastupničkog imuniteta te u smislu članka 75. stavak 3. Ustava Republike Hrvatske daje se odobrenje za daljnje vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Branimira Glavaša po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske zbog vođenja kaznenog postupka za djelo iz članka 120. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske." Obrazloženje: Povjerenstvo je odlučilo uskratiti odobrenje za pritvaranje protiv zastupnika Branimira Glavaša po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu zbog vođenja kaznenog postupka za počinjenje kaznenog djela iz članka 120. stavak 1. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske smatrajući da treba omogućiti optuženiku obranu sa slobode jer to ne može utjecati na ishod postupka. Kako se radi o kaznenom djelu za koje je povjerenstvo zauzelo stajalište da će predlagati ukidanje imuniteta zastupnicima te imajući u vidu da pravosudnim institucijama treba omogućiti nesmetano vođenje postupka povjerenstvo je predložilo davanje odobrenje za daljnje vođenje kaznenog postupka protiv zastupnika Branimira Glavaša. Hvala.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Nema nikoga iz Vlade ali nema razloga ne još jedanput im čestitati na izboru. Na neki način usuđujem se reći postajemo uređena država danas. Malo smo govori o ZERP-u i o ovakvim temama koje su sada na redu. Uglavnom smo govorili o gospodarstvu, cijenama, decentralizaciji, zdravstvu, korupciji, pravnoj državi a to znači da postajemo uređena država a za četiri godine zasigurno nećemo razgovarati ni o ovakvim temama kakve su danas na dnevnom redu. Slučaj Glavaš ono što ja želim reći nikada nisam doživljavao političkim procesom, nikada nisam doživljavao montiranim procesom iako istup savjetnika ministra unutrašnjih poslova ili šefa osječke policije u nekom vremenu daje naslutiti da je u pozadini bilo i puno politike. Jer, tko se može poput recimo gospodina Fabera igrati pomilovanjima u slučaju Ane Marija Getoš, tko ima prava kao što smo vidjeli u onoj snimci usmjeravati svjedočenja. Postavlja se pitanje da li je to neka uobičajena praksa jer ako se tako netko ponaša u jednom od najdelikatnijih pravosudnih slučajeva u Hrvatskoj što se tek radi drugim ljudima. Ja bih rekao lov s Markačem je skandal, a ovo što je napravio gospodin Faber bila je blamaža sustava. Zašto kažem da je lov skandal? Jer je to bila javna tajna da se na takav način krše, ne znam, haške odluke što potvrđuje lovo, nekih generala, ali ovo što je napravio gospodin Faber to sugerira da u jednom dijelu iza slučaja Glavaš stoji i politika koja je Fabera tamo poslala što smo, a Fabera smo svi u prvi tren pozdravili «vis avis» njegove uloge tamo iz sredine devedesetih. Sjetimo se onih napisa u medijima: «Profesionalac», «Osječani su subjektivni» i tako dalje. A sada naručuje čak i svjedočanstva, a kako sam pročitao u jednom tekstu od gospodina Pukanića čak mu je netko trebao napakirati Glavašu i silovanje. Poruka ovoga Sabora mora biti onakva kakva je bila Tita prema Tuđmanu. Ne pakirati, ne pakirati. Ne miješati se u slučaj. Ne prejudicirati sudačke odluke kao što je to pa i naš premijer učinio pred nekoliko dana. Drugo što želim reći gospodin Glavaš to znamo napustio je HDZ. Između njega i gospodina Šeksa došlo je do političkog razloga, razlaza. Istina je i ta da je vjerojatno gospodin Šeks znao što se dešava u Osijeku onih dana kada se Osijek herojski branio, kada se Osijek obranio ali i kada su neki građani uzimali pravdu u svoje ruke, a potom radili što su radili na Dravi. Oni koji su u tome sudjelovali ti moraju ne politički već kazneno odgovarati. Ratni zločin jasno ne zastaruje i time ako hrvatsko pravosuđe sankcionira ta nedjela time će pomoći Hrvatskoj, time će pomoći hrvatskoj vjerodostojnosti. Pomoći će pozicioniranju države kao pravne države. Tamo 2006. za ovom govornicom zastupao sam tezu da je slučaj Glavaš Hrvatskoj prepustila međunarodna zajednica s ciljem testiranja hrvatske vjerodostojnosti. Ono što je premijer ispravno učinio što nas je oslobodio hipoteke Haškog suda to ja njemu priznajem iako su neki njegovi stranački drugovi možda eto nas u to prije toga uvalili. No bez da se sankcionira one koji su to počinili što su učinili ni žrtva onih koji su položili život u Domovinskom ratu neće biti kod nas uvijek ali izvan ove zemlje možda cijenjena kao što bi morala biti cijenjena. Kod nas će uvijek biti. Ja neću prepričavati neka svjedočenja u slučaju «Garaža» ili «Selotejp» kao znak zavjeta šutnje ono što smo imali prilike slušati na televiziji. Pucalo se u ranjeno tijelo pa onda jedan kaže: «Ne, ja sam pucao iznad glave» i tako dalje. Da ne spominjem neka druga svjedočanstva o samobombardiranju nekih gradova i tako dalje. Jasno je, neće sudovi u Haagu pa niti hrvatski sudovi pisati istinu o Domovinskom ratu. Ali njihova je istina jasno sankcionirati svaki zločin. Jasno je da mi ovdje progovaramo o slučaju Glavaš. IDS je za skidanje imuniteta, kada smo to bili, krajem 2006. a bili smo i za odluku o odobrenju pritvaranja i pokretanja kaznenog postupka što je čini mi se doneseno 2007. Utoliko na tim istim pozicijama kao i većina u ono vrijeme ovoga Parlamenta, ostajemo i danas. Ja se slažem apsolutno oko slučaja Glavaš bilo je jako, jako puno politike. Ja se sjećam onog igrokaza ovdje 2006. najprije je bila donesena jedna odluka pa pod pritiskom izvana ta odluka je primijenjena, promijenjena i određen je pritvor. Ja znam da su se neki pobojali da se gospodinu Glavašu nešto ne dogodi. Ni ja tomu, nažao mu ne želim ništa. Kada bi se to dogodilo on bi postao mit, ali kao što se treba boriti za presumpcije nevinosti isto tako Hrvatski sabor, pogotovo Sabor pa onda i hrvatsko pravosuđe ne smije potpasti pod čin bilo koje ucjene pa ni štrajka glađu. I to je bit. Svatko treba u ovoj zemlji dobiti fer suđenje. Svatko je nedužan do pravomoćnosti presude, ali isto tako Sabor nitko ne smije ucjenjivati. Da budem iskren meni je krivo što do svega toga dolazi. Meni je krivo što je Glavaš narušena zdravlja. Meni je krivo što se doveo u tu situaciju. Meni je krivo da i crkva je vršila svojedobno pred nekoliko mjeseci ili tjedana pritisak na politiku, ali mislim da ovaj Dom ne smije kapitulirati pred nikim, a ako bi mi promijenili Odluku iz 2006. odnosno 2007. onda bi doslovce ovaj slučaj sugerirao da je slučaj Glavaš od prvog trenutka politički a ne pitanje funkcioniranje, funkcioniranja pravne države. Istina novi saziv danas može učiniti što god želi međutim ne može ni ovaj Sabor državu pretvoriti reći ću otvoreno u Glavaševu zafrkanciju. Ako svaki štrajk glađu može natjerati ovaj Parlament da promijeni odluku ili ne znam, neko drugo tijelo onda je ovaj Dom a i država i to tijelo je bez autoriteta. Ako, iako priznajem i to i to treba reći da u ovoj zemlji ima optuženih a koji se brane za ratni zločin a brane se sa slobode. Ako ima takvih a ima ih to je sramota. A ja ću sad spomenuti neke jer sam o tome govorio i kad sam govorio ispred ovoga Kluba pred godinu dana. Na primjer Milan Salić, Tenzić Vlastimir, Lazar Vidić, Zoran Kecman. I da ne nabrajam dalje kojima je pritvor bio ukinut još dok oni nisu ni bili uhićeni. No ponavljam kao što Drava nije nikad smjela biti grobnica tako jasno nitko nije mogao u ničije ime naložiti bilo kakav zločin. Ja znam da je Glavaš organizirao obranu između ostalog u Osijeku. Zato je nagrađen činom generala, medaljama, stanovima. Da li je počinio neko nedjelo to nije naše nego to je na sudu. Znači još jedanput kada me već molite da skratim po ne znam koji puta reći ću ostajemo na onim istim pozicijama na kojima smo bili 2006. odnosno 2007.
Hvala. Povreda, povreda Poslovnika gospodin zastupnik Šišljagić. Izvolite.
Povreda Poslovnika sastoji se u tome što je u velikom dijelu svog izlaganja ispred Kluba gospodin Kajin zapravo pričao, promašio temu. Pričao zapravo o nečem sasvim drugom što je izvan konteksta dnevnog reda. Ovdje se radi o zahtjevu Državnog odvjetništva o Izvješću Mandatno-imunitetnog povjerenstva u konkretnom slučaju Glavaš, a gospodin Kajin se toga zaista u ovom svom izlaganju ispred kluba nije držao.
Hvala lijepa. Osobno mislim da smo o tome raspravili, da nema potrebe otvarati neke rasprave. Mi ovdje trebamo se izjasniti o prijedlogu koje je podnijelo Državno odvjetništvo u pogledu pretvaranja, odnosno u pogledu nastavka vođenja postupka. Zato mislim da bi trebali to uvažiti ovaj prijedlog koji je gospodin Šišljagić, ali molim. Ispravak netočnog navoda ima zastupnik i potpredsjednik gospodin Vladimir Šeks.
Pretpostavljam da se radi o nepreciznosti kolega Kajin. Vi ste malo prije rekli da referirajući se na mene, da sam ja znao za, ali znao u smislu spoznaje znanja za nešto što je obuhvaćeno i sa kaznenim djelima što se događa u Osijeku. To je bilo tako izrečeno da može davati i mogućnost takve interpretacije iz vašega govora. Ja zato moram reagirati kroz ovaj institut netočnog navoda, sa eventualnom spoznajom da ste na to pomišljali. Ja sam svjedok u tom postupku, predložen za svjedoka, ja ne mogu sada ovdje govoriti, nisam govorio kroz cijelo ovo vrijeme, a ne mogu pristati da ostane visjeti u zraku i takva interpretacija i mogućnost da sam ja znao za neka eventualna kaznena djela a da iz toga bi slijedila neki oblici i moje odgovornosti. Ja jesam bio predsjednik kriznog stožera istočne Hrvatske, od Baranje do Vukovara, Osijeka, Broda, Vinkovaca sve do Nove Gradiške itd. ali jedno je znanje, drugo su okolnosti znanja i spoznaje o konkretnim informacijama. Zato vas molim da se precizno na to referirate jer ne želim da ostane ta situacija u zraku visjeti da sam ja nešto znao za neka kažnjiva djela ili kažnjive radnje i to bi bilo to.
Hvala lijepa. Imamo još jedan ispravak netočnog navoda. Gospodin Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, štovane kolegice i kolege zastupnici. Ja se danas prvi puta javljam za riječ i upravo duboko cijeneći govore kolege Kajina koje sam imao priliku i ranije slušati, upravo njegovu dosljednost uvijek, ja bih ga i sada ispravio njegov netočan navod, jer nema pravo nikome pakirati prije nego što to nadležne institucije utvrde. Prema tome ne stajući u ovom trenutku obrane bilo koga pa ni svog kolege iz policije Fabera ili bilo koga drugoga, ja bih samo molio da se upravo na tragu presunkcije nevinosti sačeka da se utvrdi tko je kome pakirao u toj priči. Hvala.
Hvala lijepa. Ispričavam se gospodine Šišljagić, on je tražio i ispravak netočnog navoda, pa evo dozvolimo mu naknadno. Izvolite.
Dakle da se razjasni. Gospodin Glavaš štrajka glađu već nešto više od dva mjeseca. Dakle on nije mogao znati niti kakvu će sud donijeti odluku pa prema tome nije imao pojma da će uopće se na Saboru na ovoj sjednici naći pitanje njegovog imuniteta. Prema tome deplasirano je tvrditi da gospodin Glavaš ucjenjuje Sabor, pa Sabor zaista sa ovim štrajkom glađu nema nikakve veze, a najmanje ucjene. I još jedno. Gospodin Glavaš itekakve zasluge ima ne za obranu Osijeka i Slavonije nego i cijele Hrvatske, ali da je nagrađen da je zbog toga nagrađen generalskim činom on ga je zaslužio i da je nagrađen stanovima to apsolutno ja mislim da ne zaslužuje nikakav komentar, ali to zaista nije u redu gospodine Kajin. Gospodin Glavaš nikakvim stanovima nije nagrađen, nikakvim generalskim činom, on je taj čin zaslužio u Domovinskom ratu.
Hvala lijepa. Sada je na redu gospodin zastupnik Ivo Josipović u ime kluba SDP-a. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Naravno ograničit ću se samo na meritum to je prijedlog našeg saborskog odbora, Povjerenstva. Radi se naprosto o dva pitanja, pitanja imuniteta za kazneni progon i imuniteta za pritvaranje. Ne treba ni podsjećati da je ovaj Sabor o tome već odlučivao i mnogi su mišljenja da nije ni trebalo ponovo o tome odlučivati, ali evo nadležni sud je to zatražio i mi naprosto po odluci suda moramo i postupiti. Ovo nije pitanje da li gospodina Glavaša treba suditi, da li ga treba pritvoriti ili da li ga treba kazniti, mi se time ovdje ne bavimo niti se smijemo baviti nego je jedino pitanje da li ovaj Sabor hoće, treba, može iskoristiti onu mogućnost koju mu daje Ustav i Poslovnik da imunitetom ograniči ili spriječi kazneni progon neke osobe konkretno u ovom slučaju generala Glavaša. U pogledu prvog dijela, dakle onog temeljnog da li treba nastaviti, zapravo ne poduzeti nego nastaviti kazneni progon Klub zastupnika SDP-a podržava prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva upravo zato polazeći od svrhe imuniteta, svrha imuniteta nije to da se nekoga štiti od kaznenog progona nego je elementarna izvorna svrha ta da se spriječi šikanozno postupanje protiv nekoga tko je okrivljen za kazneno djelo. Što se tiče drugog dijela koje se odnosi na moguće pritvaranje još jednom ponavljam klub SDP i nitko od nas pojedinačno se ne zalaže ni za pritvor ni protiv pritvora to nisu naša posla, to su poslovi suda. Međutim, tu ne podržavamo prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva posebno ne sa obrazloženjem koje jest ovakvo kakvo je i koje je meritorno, koje izrijekom govori da, kaže obrazloženje smatrajući, dakle predlaže se održavanje imuniteta protiv pritvaranja, smatrajući da treba optuženiku omogućiti obranu sa slobode jer to ne može utjecati na ishod kaznenog postupka. To je meritorna odluka koju samo može donijeti sud ovakvim izričajem i mi smatramo da to prelazi okvire odlučivanja Sabora. Naša odluka može biti samo politička, ona bi mogla biti u smislu davanja imuniteta možda i drukčija, ali kažem ovako meritorno odlučivanje po našem sudu zadiranje u Ustavnu podjelu ovlasti, zadiranje u neovisnost pravosuđa i nakon što smo evo kao načela postupanja i Vlade pa i ovog Sabora da ćemo poštivati neovisnost pravosuđa se upustili u ovakvu odluku, smatramo da to nije u redu. Jednom riječju ovakvu odluku ne podržavamo. Zapravo bi bilo najbolje da Mandatno-imunitetno povjerenstvo ponovno razmotri svoj prijedlog, ali ako su se stekli uvjeti za glasovanje onda će klub SDP-a podržati prijedlog Povjerenstva u pogledu vođenja postupka, ali na žalost kao suprotan Ustavu pa i ideji imuniteta kao takvoga ne može podržati prijedlog u pogledu pritvaranja. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. U ime kluba HNS-a gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Kao što je rekao predsjednik Sabora ovo je pitanje o kojem je ovaj Sabor već raspravio i pitanje u kojima je ovaj Sabor donio meritorne odluke i razlog za ovu raspravu je s jedne strane traženje suda, ali ne bi bilo razloga da raspravljamo da Mandatno-imunitetno povjerenstvo u ovom slučaju nije predložilo da Sabor promijeni odluku koju je već donio u pogledu ovog slučaja. O čemu se radi? Nalazi se sud usred postupka. Koje su promijenjene okolnosti? Jedina promijenjena okolnost je činjenica da su bili izbori i da je sada novi Parlament. Da toga slučajno nije bilo, da je vremenski drugačije odnos između vođenja postupka i saziva, novog saziva Parlamenta mi o ovome ne bi raspravljali, niti bi se uopće ponovno stavljalo na dnevni red ova pitanja o kojima je Parlament raspravio i odlučio, donio odluke. Podsjećam vas da kad je Sabor donio obje ove odluke, a naročito odluku koja se odnosi na mogućnost suda da odluči, dakle davanje slobode ili mogućnosti sudu da odluči da li treba ili ne treba po njihovom mišljenju pritvoriti, dakle po mišljenju suda pritvoriti Branimira Glavaša, argument je bio da je to odluka koju Sabor ne može donijeti. Sabor nije ovlašten, nije u djelokrugu zakonodavne vlasti da odlučuje da li nekoga sud može ili ne može pritvoriti. To je odluka suda. Ono o čemu mi danas odlučujemo, a već smo jedanput odlučili u ovom Saboru nije da li Glavaša treba ili ne treba pritvoriti. Ovaj Sabor odlučuje samo o tome da li sudu daje pravo i mogućnost da odluči u skladu s onim što sud misli da treba odlučiti. To su biti argumenti u prošloj raspravi i većina Parlamenta je tada koja je također bila HDZ-a i koalicijski partneri većina, je tada s tima argumentima i prihvaćajući te argumente dakle da se radi samo o omogućavanju sudu da odluči da ne pritvori Glavaša ili pritvori, ali da Parlament ne može na sebe preuzeti tu odgovornost, a nema ni Ustavne ovlasti niti pravo da na sebe preuzima odluke koje može donijeti sud. Budući da se okolnosti, a niti u obrazloženju se ne navodi da su se bilo kakve okolnosti u tom pogledu promijenile, onda je danas na ovom Parlamentu zapravo samo to da poštuje svoje vlastite odluke, odnosno da poštuje odluke koje je u tom pogledu već donio. I s tim u vezi prijedlog odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva je različit od onog koji je bio prošli put i različit od onih odluka koje je ovaj Sabor već donio. Klub HNS-a držat će se odluka Parlamenta, držat će se naravno i trodiobe vlasti i ingerencija koje pripadaju ovom Parlamentu, neće pretvarati ovaj Parlament u sudnicu i donositi sudske odluke, ali naravno neće ni na koji način ograničavati pravo suda da odluči u skladu sa svojom prosudbom. Zato će klub HNS-a podržati prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva vezan na skidanje mandata koje omogućava daljnji postupak i neće podržati drugi prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva koje se odnosi na prejudiciranje odluke suda vezano za mogućnost stavljanja Branimira Glavaša u pritvor ili ne dok traje suđenje, jer smatramo da to treba, da je to odluka koju treba prepustiti sudu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo ispravak netočnog navoda. Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Gospođa Pusić kaže da od vremena ranije odluke Sabora do danas nije bilo nikakvih novijih okolnosti, odnosno da je jedina nova okolnost to što su održani parlamentarni izbori u međuvremenu. To nije jedina nova okolnost. Nova okolnost je ta da slijede lokalni izbori u Osijeku, pa se možda baš u toj činjenici krije tajna nagle promjene odluke HDZ-ove većine o ovom pitanju.
Ispravak netočnog navoda, gospodin Živko Nenadić.
Gospodine predsjedniče. Ispravljam isti navod. Kolegica Pusić je rekla da je jedina promjena da je novi saziv Hrvatskog sabora, što nije točno. Jer promjena je i u tome što je istraga već davno završena, promjena je u tome što su svi svjedoci ispitani i što je već u tijeku glavna javna rasprava. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, gospodin Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala lijepo. Dakle u nastavku da nisu promijenjene okolnosti ispravka netočnog navoda. Itekako su promijenjene okolnosti. Pa sama činjenica da novog imuniteta i sama činjenica da je samo Državno odvjetništvo zatražilo mišljenje i odluku Sabora glede pritvora dovoljno govori o tome da su se okolnosti promijenile. Međutim, možda to i nije najbitnije vezano za okolnosti. Gospodin Glavaš je 14 mjeseci u pritvoru. Završen je istražni postupak. Sada je u fazi glavne rasprave. Gospodin Glavaš je dao vrlo iscrpnu, detaljnu obranu. On je odgovorio na sva pitanja sudionika u fazi glavne rasprave. Nitko od 6 osumnjičenika koji su dali svoju obranu ga ne tereti. Dakle to su itekako mislim bitne činjenice i značajno promijenjene okolnosti od prije godinu dana kada se donosila u ovom Saboru ista ovakva odnosno slična odluka odnosno raspravljalo o njoj.
Hvala lijepa. Riječ ima gospodin zastupnik Anto Đapić. Izvolite!
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Smatram se obveznim progovoriti nekoliko riječi o ovom izvješću i prijedlogu Mandatno-imunitetnog povjerenstva. I smatram da je praktički nakon izbora hrvatske Vlade ovo prva jedna ozbiljna politička odluka koju Hrvatski sabor donosi i ovaj prijedlog Povjerenstva ja apsolutno podupirem. Naime, kao što je rekao kolega Kajin da je on ostao na istim pozicijama prije 14 mjeseci, na istim pozicijama ostajem i ja i Hrvatska stranka prava koja je i tada smatrala da je bilo dostatno omogućiti skidanje imuniteta za pokretanje i vođenje postupka a da nije bilo pravog razloga za određivanje pritvora. U Hrvatskoj uistinu postoji i trudimo se da to postojanje bude što izraženije kod trodiobe vlasti u Hrvatskoj u kojoj zaista pravosuđe i sudstvo ima pravo ili Državno odvjetništvo podnijeti zahtjev Hrvatskom saboru za skidanje imuniteta pojedinom saborskom zastupniku, ali Hrvatski sabor kao svaki Parlament u svijetu ima pravo na to odgovoriti na način na koji on smatra da je politički opravdan. 14 mjeseci je zaista puno u životu i pojedinaca a posebno ako se radi o situaciji u kojoj je bio i kolega Glavaš. U svakom slučaju vi svi znate da u političkim odnosima i njegove stranke i Hrvatske stranke prava su vrlo zaoštreni odnosi pa i među nama osobno, ali upravo zbog toga smatram kada se vraćamo 14 mjeseci unatrag da smo mogli izbjeć' u hrvatskoj javnosti, u gradu Osijeku, u Slavoniji, Baranji, mnogo mučnih situacija, vrlo dramatičnih. Rekao bih i jednu stresnu situaciju u kojoj su građani Osijeka živjeli 14 mjeseci, a koja se objektivno zaista mogla izbjeć' da smo prije 14 mjeseci donijeli odluku kakova se donosi i danas. Jer kada god govorimo gospodine predsjedniče, kolegice i kolege i o ratnim zločinima počinjenim u Hrvatskoj i tijekom agresije na Hrvatsku te tijekom Domovinskog rata kako govori Deklaracija o Domovinskom ratu, onda u svakom slučaju uvijek ima snažne ali zaista snažne političke implikacije jer je i kolega Kajin spomenuo što mi svi znamo da u Hrvatskoj se vodi i procesi za ratne zločine a da nisu svi optuženici i u pritvoru. Općenito mislim da iz ovog slučaja koji se naziva kolokvijalno slučaj "Glavaš" trebamo izvući ja bih rekao svi prilično snažne pouke. Nisam … [[Govornik se ne razumije.]] tome da općenito procesi za ratne zločine budu na način ja bih rekao tretirani da se vode procesi, ali da se i hrvatski optuženici pa i srpski u Hrvatskoj ne budu nužno u pritvoru, jer je prošlo 15, 16 godina, najmanje 12 godina od počinjenja možebitnih ratnih zločina ili zločina u ratu. I uistinu nema, osim ako ne postoji opasnost na pritiska na svjedoke i mogućnost bijega, ali da težina kaznenog djela ne bi trebala biti ključni element za određivanje pritvora. Sve ove, sve ono što se događalo oko slučaja "Glavaš" vjerujte da sam pune dvije godine bio gotovo u cijelosti involviran u sam taj događaj, u proces, u psihozu koja je vladala i u gradu Osijeku i kao gradonačelnik grada Osijeka i po nekim drugim situacijama. Moglo je se to sve puno napraviti drugačije. Gospodin Glavaš nije izbjegavao svoju odgovornost da se pojavi pred sudom, da se obrani od optužbi ako je onaj koji optužuje ima teret dokazivanja svojih tvrdnji, da je se moglo na jedan drugačiji način, dostojanstvenije, korektnije i poštenije odnositi i prema tom slučaju. A sve u kontekstu i odnosa prema Domovinskom ratu. I danas smo vidjeli i u programu hrvatske Vlade da će ona u svom djelovanju djelovati na zaštiti Domovinskog rata i svih onih vrijednosti. Pa mislimo i da je ovakav drugačiji pristup i odnosa i prema ovim procesima nešto na čemu se također mora i treba poraditi. U svakom slučaju dobra je vijest ako danas usvojimo ovaj prijedlog zaključaka Mandatno-imunitetnog povjerenstva i da se gospodin Glavaš sa slobode brani u procesu u kome je već duboko, duboko zagazio. Ali mislim sada da ne širim zaista temu jer ovo se radi samo o slučaju gospodina Glavaša da bi bilo i dobro jer su već dali praktički svi optuženici obrane slučaj "Selotejp", da svi optuženici budu pušteni na slobodu kako bi onda mogli završiti ovaj proces, pa onda kakav bude pravorijek sudski. Krivi, ne krivi, slobodni, ne slobodni. Ali trebalo bi zaista nešto na tom tragu napravit. Ja ću još jedanput … [[Govornik se ne razumije.]] svoje zadovoljstvo ovakvim prijedlogom odluke Mandatnog povjerenstva. Ja ću ga kao zastupnik Hrvatske stranke prava u njeno ime i podržati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. Stavljam na glasovanje prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Tko je za ovu odluku Mandatno-imunitetnog povjerenstva? … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Ovo je jedinstvena odluka Mandatno-imunitetnog povjerenstva. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Prihvaća se prijedlog poznavatelja ove procedure. Stavljam prijedlog prvi. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pritvaranje protiv zastupnika Branimira Glavaša u vođenju kaznenog postupka za kazneno djelo iz članka 120. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske. Tko je za ovaj zaključak? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je sa 81 glas za, 49 protiv i 3 suzdržana prihvaćen ovaj prijedlog kako sam ga pročitao. Drugi prijedlog zaključka: Utvrđuje se da ne postoje ustavno-pravni razlozi članka 75. stava 2. Ustava Republike Hrvatske za primjenu instituta zastupničkog imuniteta te u smislu članka 75. stavak 3. Ustava Republike Hrvatske daje se odobrenje za daljnje vođenje i pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Branimira Glavaša po zahtjevu Županijskog državnog odvjetništva u Zagrebu upućenog putem Državnog odvjetništva Republike Hrvatske zbog vođenja kaznenog postupka za kazneno djelo iz članka 120. Osnovnog krivičnog zakona Republike Hrvatske. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Ima li netko protiv? Ima li suzdržanih? Jedan. Utvrđujem da je s jednim glasom suzdržanim i 132 glasa za prihvaćen ovaj drugi prijedlog. Molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva da obrazloži drugu točku.
Gospodine predsjedniče. Dakle, imamo Izvješće o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika magistra Božidara Pankretića i početku zastupničkog mandata zamjenika zastupnika Borisa Klemenića. Dakle, Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je na 3. sjednici održanoj 12. siječnja 2008. godine obavijest koalicije Hrvatske seljačke stranke, Hrvatske socijalno-liberalne stranke i Primorsko-goranskog saveza kojom je izvijestila povjerenstvo da je zastupniku magistru Božidaru Pankretiću sukladno članku 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor zbog nespojivosti obnašanja dužnosti ministra na koje je imenovan sa zastupničkom započelo mirovanje zastupničkog mandata te da će umjesto njega zastupničku dužnost obnašati njegov zamjenik Boris Klemenić. Kako je gospodin Pankretić izabran za zastupnika kao kandidat na listi Hrvatske seljačke stranke, Hrvatske socijalno-liberalne stranke i Primorsko-goranskog saveza u VII. izbornoj jedinici koalicija Hrvatske seljačke stranke, Hrvatske socijalno-liberalne stranke i Primorsko-goranskog saveza i sukladno članku 12. stavku 1. zakona odredilo da gospodin Boris Klemenić kao zamjenik zastupnika u navedenoj izbornoj jedinici započne obnašati zastupničku dužnost umjesto zastupnika magistra Božidara Pankretića. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata magistra Božidara Pankretića kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Borisa Klemenića. Shodno rečenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo nakon provedene rasprave jednoglasno predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Utvrđuje se da dana 12. siječnja 2008. godine započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupniku magistru Božidaru Pankretiću i da zastupničku dužnost sukladno članku 9. stavku 2. Poslovnika Hrvatskoga sabora dana 12. siječnja 2008. godine započinje obnašati zamjenik zastupnika Boris Klemenić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog Mandatno-imunitetnog povjerenstva na glasovanje. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je započela zastupnička dužnost gospodina zastupnika Borisa Klemenića. Molim gospodina zastupnika da i da prisegu ovdje na Saboru. Nakon izvješća Mandatno-imunitetnog povjerenstva o provedenim izborima sukladno članku 7. itd. tekst prisege glasi: "Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno i da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštovati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske". Gospodin Boris Klemenić.
Prisežem. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Čestitam zastupniku Borisu Klemeniću i želim mu uspješan rad u Hrvatskom saboru. Imamo i slijedeću točku dnevnog reda Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove. Molim gospođu predsjednicu Nevenku Majdenić da obrazloži prijedlog oko izbora Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za izbor, imenovanja i upravne poslove Hrvatskoga sabora na 2. sjednici održanoj 12. siječnja 2008. godine jednoglasno utvrdio Prijedlog odluke o izboru predsjednika, potpredsjednika i članova Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora. U Odbor za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora biraju se za predsjednika Mario Zubović, za potpredsjednika Tonino Picula, za članove Frano Matušić, Jerko Rošin, Marija Pejčinović-Burić, Željana Kalaš, Krešimir Ćosić, Milorad Pupovac, Vesna Pusić, Mirjana Ferić-Vac, Romana Jerković, Marin Jurjević i Zdenko Franić.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem ovaj prijedlog Odbora za izbor i imenovanja na glasovanje. Tko je za? Hvala lijepa. Ima li protiv? Nema. Suzdržanih? Nema. Utvrđujem da je izabran Odbor za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora u sastavu kako je pročitala predsjednica Odbora za izbor i imenovanja. Sa ovom točkom dnevnog reda zaključujem ovo izvanredno zasjedanje Hrvatskoga sabora. Želim vam da se dobro odmorite i da se pripremite za daljnje napore rada u Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepa.