Шановні народні депутати, запрошені та гості Верховної Ради України. Прошу, шановні колеги, підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. [[10:01:07]] Зареєструвалися в сесійній залі 429 народних депутатів. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, сьогодні день народження народного депутата України Едуарда Анатолійовича Прутніка. Давайте привітаємо нашого колегу і побажаємо йому всіляких успіхів. [[О п л е с к и]] Шановні народні депутати, дозвольте вам надати інформацію про результати роботи Верховної Ради України на пленарному засіданні 14 січня 2009 року. Розглянуто 15 питань порядку денного, з них: 13 законопроектів і 2 проекти постанов. За результатами розгляду: прийнято 4 закони та 2 постанови, 8 законопроектів прийнято за основу, 1 законопроект відхилено. Шановні колеги, перелік питань, що пропонується для обговорення і прийняття рішення сьогодні 15 січня, вам роздано. Є деякі питання. Я прошу тоді 5 хвилин. Запишіться тоді, будь ласка, для того, щоб обмінятися думками з приводу організації нашої роботи сьогодні. Будь ласка, записуйтесь. На табло прізвища народних депутатів прошу вивести, що записалися. Іван Степанович Плющ, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Кириленко, Кириленко.
В’ячеслав Анатолійович Кириленко, мікрофон, будь ласка, увімкніть.
Володимир Михайлович, я прошу передати Ксенії Ляпіній.
Ксенія Ляпіна, будь ласка.
Група „За Україну!” Шановні колеги, я хочу звернути увагу, що сьогодні під стінами Верховної Ради зібрались дрібні підприємці. Я вчора говорила вам, що є велика проблема з ухваленим нами з вами в першому читанні Закону про місцеві податки і збори, де дуже суттєво збільшується, ну, планується збільшити податки саме з найдрібніших підприємців, що торгують на ринках. Велике прохання всіх фракцій, там зібралися і з Одеси, і з Черкаської, і з Хмельницької області підприємці, і з інших різних областей, зверніть на них увагу, поговоріть з ними, спитайте їх, вони краще пояснять вам, за що і як треба голосувати. І я вас прошу, це те, що допоможе вижити нашим громадянам під час економічної кризи. Зверніть на це увагу. Дякую.
Народний депутат Пилипенко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Івану Григоровичу Кириленко прошу передати слово.
Кому? Іван Григорович Кириленко, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! До порядку денного на сьогодні, на четвер, включено 59 законопроектів: із них дві третини соціальні, які мають надзвичайну вагу, третина економічних питань, які визначають нормативно-правову базу функціонування економіки в умовах кризи. Наша фракція пропонує, Володимир Михайлович, поставити на голосування абсолютну більшість, ну там, де, звичайно, не друге читання, поставити абсолютну більшість законопроектів за скороченою процедурою, бо вони розглянуті комітетами, по ним прийнято відповідні рішення. І друге поставити на голосування питання – продовжити роботу сьогодні пленарного дня до завершення розгляду всього порядку денного. Прошу за це зал підтримати нашу фракцію. Дякую.
Народний депутат Гордієнко передає право на виступ Матвєєву Валентину Григоровичу. Будь ласка. Матвєєв Валентин Григорович, будь ласка. Будь ласка, мікрофон включіть Матвєєва Валентина Григоровича, не Володимира Йосиповича.
Я дякую. Володимире Михайловичу, у вересні цього року виповнюється 100 років з того часу, коли видатні наші українські вчені-медики, професори Образцов і Стражеско вперше в світі розробили принципи прижиттєвої діагностики гострого інфаркту міокарда. У зв’язку з цим представники абсолютно всіх фракцій є авторами відповідного проекту постанови. Але, на превеликий жаль, сьогодні розгляд цього проекту постанови передбачається аж наприкінці нашого пленарного засідання, тобто це питання стоїть на 11 сторінці. Я просив би все-таки перенести це питання для розгляду на другу сторінку, де є розділ „Для включення до порядку денного та прийняття рішення”. Це було б, я думаю, дуже правильно. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Дякую. Шановні колеги! Ярослав Сухий, місто Запоріжжя, Партія регіонів. Я хочу в підтримку виступу Ксенії Ляпіної сказати про те, що такий мітинг протесту пройшов в місті Запоріжжі, де місцеві підприємці стурбовані тим, примарою масового безробіття, вийшли в знак протесту проти непомірних грабіжницьких податків, які запроваджуються по відношенню до них. То, може, було б доцільно, Володимир Михайлович, віддати їм хоч якусь трансляцію на вулиці, раз вони прийшли? Чи нехай до них хтось вийде та переговорить. Але справа в іншому. Я дивлюся уважно на порядок денний нинішній і вчорашній – і розумієте, і де тут та криза, де подолання кризи? Нагнітання пристрастей, нам потрібно працювати в неділю, в суботу і ночью. Ради чого, ради яких законопроектів? Де вони? Чи Президентом, чи урядом внесені законопроекти, які мають антикризову спрямованість? Кажани і пусті пляшки як утилізувати – це не боротьба з кризою, і прекрасні теми, які тут обговорюються, тому потрі.
Олег Ляшко. Фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Прошу передати слово Івану Кириленко.
Іван Кириленко.
Шановний Володимире Михайловичу, стосовно пропозицій наших колег – Ярослава Сухого, Ксенії Ляпіної. Фракція підтримає, якщо поставиться на порядок дня сьогодні голосування законопроекту про місцеві податки і збори. Фракція, безумовно, цю статтю, де обкладається податком в сім разів більшим, фракція ні в якому разі жодного голосу за цю пропозицію, звичайно, не віддасть. Ми розуміємо, що мільйон 200 тисяч робочих місць в цих умовах людям. Ми будемо виступати за збереження цих робочих місць. Тому, якщо єсть наполягання поставити цей законопроект і зліквідувати цю статтю, яка зараз викликала таке хвилювання, будь ласка, давайте поставимо в порядок денний цю статтю скасуємо, як свого часу ми скасували тендерну палату. Будь ласка, немає питань. Але і ще раз наголошуємо, колеги, сьогодні треба попрацювати повноцінний день і розглянути порядок денний і за це треба проголосувати в залі, включаючи і скорочену процедуру розгляду окремих законопроектів. Володимире Михайловичу, і ще раз просимо поставити на голосування цю пропозицію.
Шановні колеги, ми обмінялися думками з приводу організації нашої роботи. А тепер щодо які, з якими виступили народні депутати. Пропозиція Ксенії Ляпіної, якщо немає заперечень, шановні колеги, я просив би, коли ми будемо розглядати цей законопроекти, дати трансляцію на вулицю, щоб люди могли чути нашу позицію. І просив би шановних колег – народних депутатів під час перерви підійти до людей і заспокоїти їх. Я переконаний, що ми приймемо адекватне рішення. Щодо пропозиції Валентина Григоровича Матвєєва, може ми поступимо таким чином, шановні колеги, у нас спочатку йдуть організаційні питання, тобто проекти постанов, давайте піднімемо до них проект постанови, про яку говорив Валентин Григорович Матвєєв – це реєстраційний номер 3561, а для того, щоб була чистота нашої роботи, і одразу розглянемо проект постанови 3572 про утворення ТСК з приводу військового майна. Розглянемо ці всі організаційні питання і підемо працювати далі. Немає заперечень? Тепер відносно трансляції, ми вже домовилися, пропозиція Ярослава Михайловича. Тепер по пропозиції Івана Кириленко. Прошу уваги! Я ставлю на голосування. Одну хвилиночку! Ну, зараз після того ще будемо. Шановні колеги, одну хвилинку, заспокойтеся. Ми ж обмінялися думками, я ставлю на голосування ті пропозиції, які були. Після того виступите. [[Ш у м у з а л і]] Будь ласка, три хвилини, запишіться ще раз. Три хвилини. Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів. Народний депутат Царьков, будь ласка.
Кравченку передайте.
Микола Кравченко мікрофон, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович! Ну, мы, действительно, я в продолжении выступления Сухого. Порядок денный, который здесь, не отражает действительности, в которой мы сегодня живем. Вчерашнее заявление Президента, вчерашняя вакханалия, которую они утворили сегодня с газом. Сегодня утром они заявляют о том, что Украина полностью обеспечена газом. Я еще раз говорю: грядет техногенная катастрофа, промышленность остановлена. На сегодняшний день жилые дома уже. под угрозой отключения целые города. Я прошу вас, Владимир Михайлович, соберите руководителей фракций, и если нужно, поставьте вопрос на голосование. Нужно идти к Президенту, нужно чтобы он не в Польшу летал и.
Дайте можливість завершити думку.
Нужно, чтобы он не в Польшу летал и показывал государственную тайну, под грифом «Совершенно секретно» вывозил туда документы, которые не имел права он везти в Польшу, по газотранспортной системе, а конкретно занимался той работой, которую он завалил. По его инициативе Украина сегоднябез газа.
Я зрозумів. Народний депутат Деревляний, фракція "Блоку Юлії Тимошенко".
Прошу передати слово Кириленку Івану Григоровичу.
Іван Кириленко. Мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, дійсно, коли ми дивимося на порядок денний, 59 законопроектів і коли колеги в залі говорять, де антикризові і де тут боротьба з кризою, то я тоді вас прошу, і фракція просить, це у ваших правах – головуючого. Стоять антикризові, що урядові, що опозиційні, стоять останніми. Я називаю: 3306 „Подолання кризи” стоїть передостаннім, 3391 законопроект опозиції стоїть передостаннім, 3396 закон теж опозиції антикризовий стоїть останнім, 3556 пенсійна реформа і теж унеможливлення кризи в питання пенсійного забезпечення стоїть взагалі останнім. Володимире Михайловичу, прошу ці чотири законопроекти підняти якомога вище. Антикризові. Просимо вас. Це ваше право. Дякую.
Віктор Славута, фракція Партії регіонів. Кому? Круглову передаєте.
Передати Круглову.
Будь ласка, мікрофон Миколи Петровича Круглова.
Шановні колеги, я хотів би звернути увагу на законопроект, який пропонується для включення, 3459-1. Ми в понеділок говорили, що цей законопроект проштовхнули мимо комітету на перше читання. Не було другого читання, знову його проштовхують у зал і після цього починають плакати фракції коаліції відносно того, що ой, які бідні люди, які ми погані закони робимо. Що ж ви робите Володимире Михайловичу? Ми домовлялися, що без другого читання не може виноситися цей законопроект взагалі в зал. І тим не менше, ви все одно робите все, щоб проштовхнути цей. Оце люди, які там стоять, вони повинні слухати, який це антикризовий закон, коли шкуру дерете з них. Передайте слово Папієву. Да.
Будь ласка, Папієв.
Шановний Володимире Михайловичу, я прошу включити до порядку денного законопроект 0924, це законопроект про систему обліку та збору єдиного соціального внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування. Цей законопроект був, 0924, у порядку денному цієї сесії. Від групи народних депутатів, представників всіх фракцій Верховної Ради України, я прошу поставити на голосування питання включення до порядку денного сьогодні законопроект 0924. Я прошу підтримати цей дуже важливий закон, який полегшить взагалі систему обліку та збору внесків на пенсійне страхування та інші види страхування.
Дякую. Шановні колеги, я просив би колегу Миколу Петровича Круглова підбирати слова, він перебуває у Верховній Раді і має вищу освіту, у всякому разі, диплом. Я нічого не проштовхую, це рішення комітету і доручення. Ще раз хочу сказати, доручення комітету підготувати до другого читання. Як ви підготували, якої якості закон, ми будемо давати оцінку, приймаючи відповідне рішення. Якщо немає рішення, дійдемо до розгляду цього питання і будемо тоді розбиратися. Я виконую волю Верховної Ради України. Микола Петрович, ваш авторитет не дозволяє вам вести себе як на ринку. Будь ласка. І по відношенню до мене, тим паче. Що стосується законопроекту 0924, ми сьогодні обговорювали, шановні колеги, це питання. Юридичне управління, Головне юридичне управління направило вам свої пропозиції. Тому, будь ласка, ви послухайте, опрацюйте, узгодьте всі неузгоджені моменти і ми його тоді, коли буде він готовий, будемо розглядати, щоб Микола Петрович не мав підстав для таких безпідставних закидів. Бо раніше ви розказували, що я видатний і талановитий. Будь ласка, заспокойтеся. От позиція, що є лист комітету про перенесення, таблиці немає, перенесемо. Заспокойтесь, будь ласка. Вас помітили, у список включать. Шановні народні депутати, тепер були, щоб закінчити по 0924, я прошу Михайла Папієва разом. Я прошу вас, разом із Головним юридичним управлінням, коли він буде готовий, давайте ми його розглянемо. Немає заперечень? Все. Тепер щодо пропозицій, які звучали від тут депутатів, насамперед, Івана Григоровича Кириленка, що нам треба сьогодні розглянути всі законопроекти, щоб ми зараз почали не перетасовувати, це ж була узгоджена позиція на Погоджувальній раді, які на перше, на друге місце ставити законопроекти. Тому я ставлю на голосування пропозицію, щоб ми розглядали законопроекти ті, які будуть йти на перше читання за скороченою процедурою, включаючи проекти постанов. Прошу за це проголосувати. [[10:18:11]] За-206 Рішення прийнято. Друга пропозиція, шановні колеги, щоб ми сьогодні розглянули питання, які визначені розкладом на четвер, включаючи ті пропозиції, які прозвучали від колег, включаючи закон 09 і 24, якщо він буде готовий, давайте ми будемо вечірнє засідання працювати до завершення розгляду питань визначених розкладом на сьогодні. Я ставлю на голосування цю пропозицію, прошу проголосувати. Прошу проголосувати. [[10:18:55]] За-217 Рішення не прийнято. От ваші бажання? По фракціях? Будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Тимошенко" – 155, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 42, фракція комуністів – 0, "Блок Литвина" – 20. У процесі роботи буде пропозиція, ми ще раз поставимо на голосування, але на ранковому засіданні. Оголошується до розгляду питання про внесення змін до календарного плану проведення третьої сесії Верховної Ради України. Доповідач, Олександр Сергійович, ви від комітету будете виступати, да? Голова Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України Олександр Сергійович Єфремов.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Вчера на комитете было рассмотрено два проекта постановления по поводу нашей дальнейшей работы на следующие две недели. Первый проект постановления был внесен от представителей Партии регионов, в котором предлагалось работать в пленарном режиме две недели, которые отпущены нам в каникулярном режиме. Это предложение не нашло поддержку в комитете. Второе предложение, которое было от представителей БЮТ за номером 3605, которое предполагает работать следующую неделю в комитетах и через неделю в округах. Это предложение нашло поддержку большей частью комитетах. Поэтому необходимо, Владимир Михайлович, поставить на голосование два проекта постановления. Какое найдет большую поддержку в зале – тот проект постановления будет принят. Прошу поставить на голосование проект постановления 3605 – это о работе следующей недели в комитетах и через одну неделю – в округах на голосование.
Шановні колеги, не буде заперечень, якщо я поставлю на голосування проект постанови 3605? Я її зачитаю. Верховна Рада України постановляє: внести зміни до календарного плану проведення третьої сесії Верховної Ради України шостого скликання, затвердженого Постановою Верховної Ради України [[номер 336-6]] від 11 липня 2008 року „Відомості Верховної Ради України” 2008 номер 40-41 стаття 284 з наступними змінами передбачивши: тиждень з 19 по 23 січня – робота в комітетах і фракціях; тиждень з 26 по 30 січня – робота з виборцями. І друге. Ця постанова набирає чинності з моменту її прийняття. Тобто, ми не будемо закривати роботу Верховної Ради. Вона продовжить свою діяльність. А на наступній сесії ми закриємо попередню сесію і відкриємо нову сесію. Я ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 3605]] для прийняття як постанови. Прошу голосувати. [[10:22:19]] За-266 Рішення прийнято. Будь ласка, прошу уваги.
Уважаемые коллеги, мы вчера с вами вели дискуссию в этом зале по поводу арифметики и кто как считает. Результат голосования показал о том, кто как считает и правильно ли считала Партия регионов, высветив коалицию здесь на табло. Спасибо.
Спасибо. Шановні колеги, це означає, що Верховна Рада не йде на канікули і буде працювати. І я хотів би сказати, щоб ми сьогодні продемонстрували тут консолідованість, а не цинізм, бо у людей квитки вже у деяких замовлені, а тепер вони демонструють якусь таку чистоту своїх рядів. Оголошується розгляд законопроекту про зміни в складі комітетів Верховної Ради України. Доповідач: Петро Миколайович Симоненко. Це про зміни у складі комітетів. Адам Мартинюк, будь ласка. Мікрофон ввімкніть.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, я пропоную поступити аналогічно так, як ми з попередніми постановами. Тобто давайте, там у нас є три постанови по змінах у комітетах, щоб не виходив кожний автор, а потім ще голова комітету, я пропоную, щоб від профільного комітету вийшов по всіх трьох постановах доповів, тому що це кадрові зміни у комітетах, і ми значно зекономимо час. Дякую.
Олександр Сергійович, можна від комітету, щоб ви заключення дали.
Шановні колеги, 14 січня поточного року розглянутий проект Постанови Верховної Ради України про внесення змін до Постанови Верховної Ради про обрання голів, перших заступник, заступників голів, секретарів, членів комітету Верховної Ради шостого скликання та обрання Голови, першого заступника голови, секретаріату, членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради з питань приватизації, внесений народним депутатом України Симоненко Петром Миколайовичем за номером 3553. У проекті постанови пропонується обрати народного депутата України Перестенко Марину Володимирівну, члена депутатської фракції Комуністичної партії України, членом Комітету з питань аграрної політики, земельних відносин, увільнивши її від обов’язків члена Комітету з питань податкової та митної політики. Квота депутатської фракції Комуністичної партії у Комітеті Верховної Ради з питань аграрної політики, земельних відносин не використана. Також пропонується обрати народного депутата України Царькова Євгена Ігоревича, члена цієї ж фракції, членом Комітету з питань податкової та митної політики замість народного депутата Перестенко Марини Володимирівни. Від депутатської фракції Комуністичної партії у Комітеті з питань податкової та митної політики працює один представник – Перестенко Марина Володимирівна. Комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України розглянути зазначений проект постанови та підтримати його. Просимо проголосувати.
Шановні народні депутати, чи не буде у вас застережень, щоб ми, заслухавши доповідь голови комітету, поставили ці постанови на голосування? Немає? Тоді я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 3553, про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про обрання голів, перших заступників, заступників голів, секретарів, членів комітетів Верховної Ради України шостого скликання та обрання голови, першого заступника, заступників голови, секретаря та членів Спеціальної контрольної комісії Верховної Ради з питань приватизації". Прошу голосувати. [[10:26:22]] За-394 Рішення прийнято. Вноситься на голосування проект постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 3615. Він вам розданий. Прошу голосувати. [[10:26:50]] За-397 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект постанови, реєстраційний номер 3616. Прошу голосувати. [[10:27:18]] За-368 Рішення прийнято. Шановні колеги, оголошується до розгляду проект Постанови про проведення парламентських слухань про стан правосуддя в Україні 18 березня 2009 року. Шановні колеги, до чого зводиться питання? Щоб нам розглянути законопроекти щодо питань здійсненне реформування дальшого правосуддя, пропонується провести парламентські слухання, розглянути на них ті проекти законів, які є, а після того визначитись, як працювати далі. Не було б застережень підтримати цей проект постанови? Ставиться на голосування проект Постанови Верховної Ради, [[реєстраційний номер 3604]] про проведення парламентських слухань про стан правосуддя в Україні. Прошу голосувати. [[10:28:27]] За-411 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про внесення змін до Постанови Верховної Ради України "Про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань перевірки діяльності Національного банку України в період фінансової кризи". Доповідач: народний депутат Полунєєв Юрій Володимирович, будь ласка. Просив би коротко.
Шановний Голово, Шановні народні депутати, шановні виборці, Верховною Радою України прийнято постанову номер 700 від 18 грудня 2008 року "Про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України з питань перевірки діяльності Національного банку України в період фінансової кризи". Цією постановою було запропоновано ТСК перевірити діяльність Національного банку України щодо виконання ним основної конституційної функції – забезпечення стабільності грошової одиниці України. По результатах попереднього звіту ТСК Верховна Рада України прийняла 26 грудня 2008 року Постанову номер 831, яка визнала роботу Національного банку такою, що не забезпечила основної функції Національного банку України – стабільності грошової одиниці, що створило загрозу національній, економічній безпеці та суверенітету України. В процесі діяльності ТСК було зроблено висновок, що процедури рефінансування, які здійснювалися Національним банком України протягом жовтня-грудня 2008 року та організацію валютного ринку такими, що на дамку Тимчасової слідчої комісії є непрозорими, упередженими на користь окремих фінансових структур, мають ознаки корупції і призвели до масштабної та різкої дестабілізації національної валюти та інфляції. На підставі цих висновків Верховна Рада України висловила недовіру голові та правлінню Національного банку України, а також звернулася до Президента України з вимогою невідкладно внести подання про звільнення голови Національного банку України, а також внести на розгляд Верховної України кандидатуру на посаду голови Національного банку. З моменту прийняття даної постанови ситуація на валютному ринку України суттєво погіршилася: національна валюта України продовжує знецінюватися, все більше і більше домогосподарств та підприємств країни опиняються у безвиході. Національний банк України активно проводить політику з підвищення курсу долара до гривні. Так с початку року на валютних аукціонах НБУ.
Дайте можливість завершити думку.
валюту спочатку по курсу 8.21, потім 8.51, 8.62. Така політика НБУ призвела до того, що готівковий курс поступово зріс до ціни 9.20-9.30 у січні. При цьому офіційний курс НБУ за січень був незмінним – 7.70. Викликає велике занепокоєння сама процедура проведення НБУ інтервенції та відкритих валютних аукціонів. Замість того, щоб заспокоїти ринок, Національний банк робить все можливе, щоб знецінити гривню. Ще один аспект бездіяльності Національного банку: замість нормальної реакції на справедливу і законодавчу закріплену в бюджеті 2009 року вимогу уряду і Верховної Ради України узгоджувати обсяги рефінансування комерційних банків, керівництво НБУ не тільки ігнорує вимоги закону, роблячи з цього приводу публічні заяви ображених та пригнічених замість того щоб розробити виважені та збалансовані механізми такого узгодження, керівництво НБУ розсилає повідомлення комерційним банкам, що рефінансування поточних потреб банків зупиняється внаслідок дій уряду. Постановою, яка зараз пропонується шановним народним депутатам, Тимчасова слідча комісія з питань перевірки діяльності НБУ в період фінансової кризи, просить продовжити термін її діяльності. Криза, на жаль, лише набирає обертів. Парламенту України, всьому суспільству потрібен дієвий контроль за діяльністю Національного банку. Але в той же час ми хочемо звернути увагу всього суспільства, ще раз звернути увагу Президента України на те, що з моменту прийняття Постанови Верховної Ради від 26 грудня минулого року ситуація погіршилася, ніяких серйозних висновків керівництвом НБУ не зроблено. Президент країни, який в першу чергу є гарантом не недоторканності НБУ, а економічної безпеки громадян і українського бізнесу, мовчить, ніби проблеми не існує взагалі. Ми, Верховна Рада України, яка представляє інтереси всього народу, маємо зробити Президенту останнє попередження щодо необхідності гарантування ним одного із основних положень Конституції України – стабільності національної валюти. Це означає в першу чергу відповідну реакцію на постанову Верховної Ради від 26 грудня минулого року.
Я прошу завершувати.
Прошу народних депутатів підтримати постанову 3547: щодо продовження строку повноважень ТСК. Якщо реакції з боку Президента не буде, то ТСК буде рекомендувати Верховній Раді України прийняти на наступному засіданні більш радикальні заходи, які вже було ухвалено членами ТСК на останньому засіданні, а саме: усунути вище керівництво НБУ, вимагати звіту Президента парламенту щодо його оцінки грошово-кредитної політики в умовах кризи. Відповідна постанова вже зареєстрована в парламенті народними депутатами. Дякую за увагу. Прошу підтримати постанову. Дякую.
Дякую. Будь ласка, позиція комітету. Олександр Сергійович, комітет з цього приводу підтримує проект постанови: про продовження терміну роботи тимчасової слідчої комісії?
Уважаемые коллеги, комитет вчера рассмотрел данный вопрос. Учитывая то, что тимчасові слідчі спеціальні комісії мають право працювати терміном до року, то в нас немає підстав, щоб не проголосувати за це питання. Комітет підтримав рішення продовжити термін на півгода, на півроку. Прошу проголосувати.
Шановні колеги, коли немає застережень. Я ставлю на голосування. [[Ш у м у з а л і]] Що, що? Обговорення, ну, давайте обговоримо. Два – за, два – проти, будь ласка. Два – за, два – проти, запишіться. На табло прізвища народних депутатів, що записалися. Народний депутат Лук’янов, фракція Партії регіонів, будь ласка.
Уважаемые коллеги депутаты, уважаемые граждане Украины. Действительно работу комиссии нужно обязательно поддержать и продолжить, потому что сам масштаб проблемы и причины, которые привели к дестабилизации на финансовом рынке гораздо шире, чем предварительно оказался круг вопросов. Мы видим, что в данной ситуации правительство фактически развалило финансовый рынок, внесло дисбаланс на рынок, на, во внешнеторговый баланс. Мы видим огромное отрицательное сальдо внешнеторгового баланса, огромное превышение импорта над экспортом. О чем это говорит? Это говорит о том, что правительство целенаправленно в течение года уничтожало рабочие места в Украине, делало все для того, чтобы граждане Украины становились все более нищими, чтобы снижался уровень жизни в Украине. Это действие и вклад действующего правительства Тимошенко. С другой стороны мы видим, что Президент покрывает действия Национального банка Украины, вел к развалу финансовой системы. И действительно, в данной системе, в данной ситуации мы должны требовать отставки Президента, объявление импичмента Ющенко, заслушивание Правительства и выражение недоверия Правительству, потому что дальше издеваться над собственным народом больше нельзя. Следующий момент, мы видим, что ключевым фактором в данной ситуации является развал газового рынка и кризис вместо развития в Украине то, что развалило Правительство, оно разваливает дальше экономику и Евросоюза. Таким образом, мы требуем общей ответственности Президента, Национального банка и правительства Тимошенко, популизма и развала Украины. К сожалению, это факты, с которыми мы столкнулись в работе комиссии. Поэтому действия комиссии нужно поддержать, и прошу весь зал поддержать работу комиссии.
Іван Кириленко, будь ласка. Передає право на виступ Олегу Ляшку. Ляшко.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". 26 грудня Верховна Рада прийняла постанову, в якій висловила недовіру правлінню та голові Національного банку. Цією ж постановою парламент звернувся до Президента Ющенка з вимогою невідкладно внести, як того вимагає стаття 85 Конституції подання на звільнення голови Нацбанку Стельмаха і запропонувати нову, більш адекватну кандидатуру голови НБУ. За цю постанову проголосувало 380 народних депутатів, серед яких представники всіх без виключення фракцій Верховної Ради. У той же час Президент проігнорував вимогу парламенту. І це при тому, що навіть високопосадовці його Секретаріату заявляли про корупцію в діях правління НБУ, зокрема, заступник голови Секретаріату Олександр Шлапак на брифінгу 30.10.2008 року. Більше того, навіть сам Президент Ющенко ще другого рудня 2008 року офіційно пригрозив жорсткими кадровими рішеннями щодо керівництва НБУ: „Президент не задоволений діями керівництв Нацбанку щодо стабілізації курсової політики і дає йому кілька днів для стабілізації цієї політики”. Передала слова Ющенко його прес-служба. Але з дня цієї заяви пройшло вже півтора місяці. Тільки за грудень 2008 року офіційний курс гривні щодо долару знизився ще майже на гривню, до семи гривень 70-ти копійок, а неофіційний ринковий курс продажу в обмінниках сягає зараз майже 10 гривень. Тільки за першу половину січня готівковий курс долару зріс на 1 гривню. Чи може вважати такі дії керівництва НБУ стабілізацією курсової політики? Навряд чи. Є навіть інформація, коли тут валився курс гривні, перший заступник голови НБУ Шаповалов відпочивав на Маврикії. За які гроші у заокеанських краях? Десятки тисяч доларів. Чи не за ті, за які банкам перевели рефінансування? Золотовалютні резерви країни продовжують стрімко знижуватися. Тільки за грудень 2008 року вони зменшилися на 1,2 мільярда.
Дайте можливість. Шановні колеги, Кармазін передає право на виступ. То у вас ще дві хвилини є.
Здебільшого ці кошти за безцінь було продано керівництвом Нацбанку кільком комерційним банкам, які вже у свою чергу перепродали їх спекулянтам. Ще кілька місяців такої ефективної в лапках і прозорої валютної політики і в країни не буде достатньо валюти, аби оплатити критичний імпорт, передусім енергоносіїв. Безвідповідальна політика Нацбанку робить більш дорогим і обтяжливим зовнішній борг держави, а також зовнішні борги українських підприємців, українських банків. Той же Нафтогаз України буде змушений купувати долари для оплати газу по більш високому курсу. Це не що інше, як вимивання коштів з державного підприємства. Вакханалія з обмінним курсом, різке зростання готівкового курсу долара б’є по сімейних бюджетах мільйонів українців, які мають кредити за житло, автомобілі, побутову техніку, номіновані в іноземній валюті. Різниця між старим курсом долара 5,05 і теперішнім понад 9 гривень призвела до того, що платежі українців по доларових кредитах зросли на 78 відсотків, а на гривневі кредити строком лише на три роки деякі банки тепер вимагають аж до 34 відсотків річних. Серйозні переплати по валютних кредитах збільшують обсяги неповернення кредитів, а це призводить до банкрутства й невиконання власних зобов’язань численних комерційних банків, тобто до повного паралічу фінансової системи. Стрімке зниження курсу гривні, збільшення виплат підприємств по валютних кредитах розкручує інфляцію в Україні. В останні місяці стрімке подорожчання фіксується саме на тих ринках, які залежать від імпорту і від курсу долара. Передусім мова йде про стратегічно важливий ринок ліків і медичних препаратів. Провина за те, що хворі зараз змушені переплачувати за імпортний інсулін й аспірин, лежить саме на керівництві Нацбанку, а також на плечах Президента, який зупинив дію постанов уряду щодо обмеження торговельних надбавок за ліки. Різке збільшення витрат по кредитах в іноземній валюті зменшує купівельну спроможність населення, загрожує погіршенням економічної діяльності підприємств, це негативно відіб’ється і на податкових надходженнях до Державного бюджету, і відповідно на доходах бюджетників, пенсіонерів, незахищених соціальних верств, які отримують виплати від держави. Питання зміни керівництва Нацбанку це лакмусовий папірець, це теж спроба для України.
Дякую. Десять секунд, будь ласка.
Щодо нехай мінімальної можливості боротьби із корупцією у вищих кабінетах влади. Слово саме за Президентом, саме на ньому лежить відповідальність.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили обговорення проекту постанови 3547, яка стосується того, щоб продовжити діяльність Тимчасової слідчої комісії, щоб вона завершила роботу свою протягом шести місяців. Крім того, прозвучала пропозиція, що ми повинні зробити все, щоб постанови Верховної Ради України виконувались і у зв’язку з цим була пропозиція додати ще один пункт, я прошу вас не заважати, додати ще один пункт, повторно звернутися до Президента України з вимогою невідкладно внести подання про звільнення голови Національного банку, а також внести на розгляд Верховної Ради України кандидатуру на посаду голови Національного банку. Я думаю, що з урахуванням цієї пропозиції можна ставити на голосування про прийняття проекту постанови як постанови, прошу голосувати. [[10:43:41]] За-372 Рішення. Будь ласка, будь ласка, Олександр Єфремов.
Уважаемый Владимир Михайлович, вообще-то вы себе позволяете недопустимые вещи. У нас соответствующий проект постановления, который вы сейчас практически поставили на голосование, зарегистрирован и отдельно рассматривается. Вы взяли, учитывая то, что вчера не было согласия достигнуто на Погоджувальній раді, основной пункт из этого проекта постановления соединили с данным проектом постановления. Тогда, если рассматривать такую ипостаси, мы должны добавить в это постановление пункт по поводу заслушайте правительство по данному вопросу, потому что в той ситуации, которая получается никогда мы не наведем порядок в государстве, если мы не будем рассматривать совокупности действия властей, которые занимаются одним и тем же делом. Если правительство будет снижать объемы промышленного производства и объемы экспорта, то Национальный банк никогда не выровняет самостоятельно нашу национальную валюту, мы это должны понимать. Поэтому я хотел бы своим коллегам сказать о том, что недопустимо.
Дайте можливість завершити думку.
Что нельзя голосовать в поспешке за вещи, которые диктуются с голоса, даже если это голос спикера! Спасибо!
Дякую. Шановні народні депутати, зауваження сприймається, я прошу заспокоїтися, зауваження сприймається. Справа в тім, що тоді нам треба було проект постанови брати за основу, направляти на друге читання. А, що стосується, власне, проекту постанови, який є з цього приводу, то, я вважаю, що там є ряд пунктів, які суперечать Конституції і її не можна ставити на голосування, ми це обговорювали на Погоджувальній раді. Верховна Рада України не має права приймати рішення про відсторонення голови Національного банку, от коли ми внесемо зміни в Закон „Про Національний банк”, тоді будемо з цього приводу працювати. Я думаю, що це ми знайшли тут компромісне рішення. Що стосується оцінки діяльності Кабінету Міністрів, то ми ж будемо розглядати проект відповідної постанови про Резолюцію недовіри і там це питання знайде очевидно своє, свій відбиток в процесі обговорення. Оголошується до розгляду Проект Постанови про присудження премії Верховної Ради України найталановитішим молодим вченим в галузі фундаментальних і прикладних досліджень та науково-технічних розробок, реєстраційний номер 3510, а також Проект Постанови про призначення у 2009 році стипендії Верховної Ради України для найталановитіших молодих вчених, реєстраційний номер 3511. Якби ви не заперечували, шановні колеги, доповідач зразу по двох законопроектах зробить інформацію, а голосувати ми будемо окремо по кожному з них за однієї умови, що Верховна Рада для цього ще знайде гроші. Правильно я говорю, Катерино Семенівно?
Дякую. Ви мені обіцяли, Володимире Михайловичу, що ми знайдемо для цього гроші. Шановні колеги, ви конституційною більшістю прийняли дані постанови в цій сесійній залі і проект постанови підготовлений на виконання постанови Верховної Ради України, яка була розроблена в 2007 році і була прийнята, де встановлюються 20 премій Верховної Ради України для найталановитіших молодих вчених. Кожна премія по 20 тисяч. Премії встановлюються на конкурсних засадах. Конкурс проводиться конкурсною комісією. Голова Верховної Ради України затверджує її склад. Входить 34 особи до цієї комісії. Це відомі вчені, експерти, представники комітету державних премій в галузі науки і техніки, Державного фонду фундаментальних досліджень, міністерств і таке інше. Конкурсною комісією було розроблено експертну картку, згідно якої працювала ця комісія. При визначенні переможців конкурсу враховувалися кількість балів, що надані експертами. В конкурсі прийняли, на конкурс подано було 61 роботу. 61 роботу. Всі вони були опубліковані в „Голосі України”. Відгуки надійшли на переважну більшість цих робіт. Конкурсною комісією зразу було виключено 5 робіт як такі, які не відповідають положенню і нормам, конкурсним нормам нашим. Таким чином комісією було допущено 56 робіт. За результатами проведеного конкурсу було відібрано 20 робіт, в тому числі 10 робіт – це виконані колективом вчених, 10 – одноосібно. За регіональним принципом: Київ, Харків, Миколаїв. Одеса, Чернігів, Львів, Донецьк, Севастополь та Дніпропетровськ. В процесі розгляду.
Дайте можливість завершити виступ.
В процесі розгляду робіт надійшло свідоцтво, згідно до якого один з авторів відібраної роботи Панчишина Ганна Іванівна змінила прізвище на Жумінську. І тому ми вже не встигли внести в проект постанови це прізвище. І пропонується внести відповідну правку у постанову. Комітет одноголосно пропонує і уклінно просить народних депутатів України прийняти цю постанову.
Шановні колеги, немає застережень, щоб ми поставили на голосування прийняття цих постанов? Ставиться на голосування проект Постанови [[реєстраційний номер 3510]] про присудження премії Верховної Ради України найталановитішим молодим ученим в галузі фундаментальних і прикладних досліджень та науково-технічних розробок за 2008 рік. Прошу голосувати. [[10:50:10]] За-412 Рішення прийнято. Тепер наступна постанова 3511.
Шановні колеги, проект постанови підготовлений на виконання знову ж таки постанови, прийнятої вами, про встановлення іменних стипендій Верховної Ради України для найталановитіших молодих вчених. Я вам наводила факти про те, що молодих вчених практично до 35 років можна перерахувати безболезнено їх. У нас передбачено 30 іменних стипендій по 2 тисячі гривень. Я хочу звернути народних депутатів України, всього було висунуто 14 робіт, які відповідали положенню і в тому числі віковому цензу. Це, звичайно, дуже серйозна проблема для нашої науки. 14 робіт - приємно, що з 14 робіт 7 підготовлено чоловіками і 7 жінками; з них 6 докторів наук, а за науковими напрямками: фізико-математичні науки, економічні, історичні; 8 кандидатів наук і також з них фізико-математичні, економічні, технічні, педагогічні та геологічні науки. Географія також, звичайно, як було і подано: Київ, Тернопіль, Житомир, Луцьк, Херсон, Одеса, Дніпропетровськ, Донецьк, Автономна Республіка Крим. Конкурсна комісія, яка затверджена розпорядженням Голови Верховної Ради України, розглянула ці роботи і рекомендує їх для встановлення іменних стипендій у 2009 році. Список вам додається. Отут ми, якби було передбачено, Володимире Михайловичу, гроші, навіть зекономили б, тому що з 30, як ми думали буде 30 в них стипендій, всього лише 14. А до колег, народних депутатів України, звертаюся із наступним. Працюємо з тим, щоб наука не умерла в нашій державі і щоб у нас більше було стипендіатів Верховної Ради України.
Шановні колеги, якщо у вас немає застережень щодо проекту постанови, то дозвольте поставити її на голосування. Ставиться на голосування проект постанови Верховної Ради України про призначення у 2009 році стипендій Верховної Ради України для найталановитіших молодих учених. Реєстраційний номер 3511. Прошу голосувати. [[10:53:11]] За-401 Постанову прийнято. Шановні колеги, як і чи домовилися, тобто прийняли рішення, зараз вноситься на розгляд проект постанови про відзначення 100-річчя першої прижиттєвої діагностики гострого інфаркту міокарда. Доповідач – Валентин Григорович Матвєєв. Будь ласка. Прошу підготуватися від комітету Пєрєдєрію В’ячеславу Григоровичу.
Дякую. Шановні колеги, як я уже говорив на початку нашого засідання, у вересні цього року виповнюється 100 років з того часу, коли видатні українські вчені, медики Образцов та Стражеско уперше у світі розробили принципи прижиттєвої діагностики гострого інфаркту міокарда. У подальшому професор Микола Дмитрович Стражеско заснував у місті Києві Інститут клінічної медицини, який зараз має назву Національний науковий центр „Інститут кардіології імені академіка Стражеско” Академії медичних наук України, що є сьогодні провідним науково-практичним лікувально-діагностичним та методичним закладом України. Вагомий внесок у надання хірургічної допомоги кардіологічним хворим надає Національний інститут серцево-судинної хірургії імені академіка Амосова. Такі науково-клінічні заклади дійсно є справжньою гордістю нашої держави. Але слід зазначити, на превеликий даль, на сьогодні їх фінансування не відповідає сучасним вимогам. Буквально декілька цифр. В Україні зараз налічується більше 20 мільйонів, вдумайтесь шановні, 20 мільйонів хворих на серцево-судинні захворювання, смертність від яких у 3 рази перевищує смертність від раку, туберкульозу, інфекційних захворювань і СНІДу взятих разом. Щорічно в Україні від серцево-судинних захворювань помирає близько 500 тисяч хворих. Але навіть та затверджена ще у 2006 році Державна програма попередження і лікування цих захворювань, на превеликий жаль, виконується дуже.
Дайте можливість завершити думку.
Дякую. Тому, зважаючи на викладене, проектом запропонований нами, авторами, представниками всіх п’яти фракцій парламенту пропонується Президенту України оголосити 2009 рік роком боротьби з інфарктом міокарду в Україні, а Кабінету Міністрів України розробити та здійснити ефективні заходи, спрямовані на забезпечення сучасної діагностики та лікування серцево-судинних захворювань. Прошу підтримати, шановні колеги.
Шановні народні депутати, аргументація, яку виклав Валентин Григорович Матвеєв, дає нам підстави зробити: перше – поставити на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови про відзначення 100-річчя першої прижиттєвої діагностики гострого інфаркту міокарда. Прошу голосувати. [[10:57:09]] За-405 Рішення прийнято. А тепер, шановні колеги, коли у вас немає заперечень, вноситься на голосування пропозиція, і комітетом підтримана, і всіма фракціями, про прийняття проекту в цілому як Постанови [[реєстраційний номер 3561]] про відзначення 100-річчя першої прижиттєвої діагностики гострого інфаркту міокарда. Прошу голосувати. [[10:57:49]] За-413 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для розслідування корупційних дій посадових осіб, які перешкоджають поверненню 16 вертольотів МІ-8 МТ [[МТВ]] до складу Сухопутних військ Збройних сил України, переданих в оренду приватній компанії ЗАТ "Українські вертольоти". Доповідач – Сергій Гриневецький. Шановні колеги, поки Гриневецький йде, я ставлю на голосування про включення проекту Постанови 3570 до порядку денного. Прошу голосувати. [[10:58:46]] За-401 Рішення прийнято. Хто буде доповідати? Петрук? Будь ласка, народний депутат Петрук.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для розслідування дій посадових осіб, які перешкоджають поверненню 16 вертольотів до складу сухопутних військ Збройних сил України, переданих в оренду приватній компанії ЗАТ „Українські вертольоти”, підготовлений членами Комітету з питань національної безпеки і оборони. Постановою для внесення на розгляд Верховної Ради України цієї постанови стало те, що у 2003 році між військовою частиною Міністерства оборони та ЗАТ „Українські вертольоти” було укладено договір оренди повітряних суден армійської авіації сухопутних військ Збройних сил України, відповідно до якого передані в оренду 16 вертольотів для проведення авіаційних робіт та авіаперевезень як на території України, так і за її межами. По закінченню дії договору приватна компанія була попереджена Міністерством оборони про те, що договір не буде продовжено. Всупереч позиції Міністерства оборони було підписано додаткову угоду, по договору якої договори оренди вертольотів було продовжено. У липні 2007 року Міністерство оборони звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою про визнання зазначеного договору недійсним. Господарський суд повністю задовольнив позовні вимоги Міністерства оборони, але це рішення було оскаржено приватною компанією – і постановою Київського апеляційного господарського суду рішення першої інстанції було скасовано. З невідомих обставин нинішнє керівництво Міністерства оборони не оскаржило цю постанову в апеляційній інстанції в касаційному порядку, і вона набрала законної сили. Незважаючи на те, що завдано шкоди: перше – це боєздатності Збройних сил; завдані збитки державі в розмірі 5 мільйонів та їх щомісячне зростання, неконтрольоване використання і експлуатація.
Давайте можливість завершити позицію.
заниження оплати вертольотів – це і послужило тим, що треба розібратися в цьому питанні, тому що вертольоти експлуатуються незаконно уже, що вони за них платять оренду дуже занижену і є підрив бойової готовності Збройних Сил, в частості армійської авіації і сухопутних військ. Прошу підтримати прийняття цієї постанови, створення якої підтримано і Комітетом з питань національної безпеки і оброни. Дякую.
Дякую вам, Олександр Сергійович. Позиція комітету? Комітет підтримує? Шановні колеги, тоді ставиться на голосування пропозиція комітет про прийняття проекту постанови як постанови про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради України для розслідування корупційних дій посадових осіб, які перешкоджають поверненню 16 вертольотів МІ8 МТ МТВ до складу сухопутних військ Збройних Сил України, переданих в оренду приватній компанії ЗАТ „Українські вертольоти”. Реєстраційний номер 3572, прошу голосувати. [[11:02:52]] За-400 Рішення прийнято. Шановні колеги, нам потрібно порадитися щодо наступного проекту закону, який президент України визначив як невідкладний і запропонував для першочергового розгляду, це проект закону про засади відновлення та розвитку Українського козацтва, козацькі організації та їх об’єднання. Нам потрібно, шановні колеги, прошу уваги, питання вирішити таким чином, включити до порядку денного, але водночас пропонують відкласти його розгляд в зв’язку із тим, що треба узгодити ряд момент. То у мене була б така пропозиція до вас, шановні колеги, якби ви її підтримали: включити це питання до порядку денного і, можливо, щоб ми підтримали пропозицію про відкладання розгляду цього законопроекту. Тому я поставлю на голосування про включення проекту закону про засади відновлення та розвитку Українського козацтва, козацькі організації та їх об’єднання. Реєстраційний номер 2441, до порядку енного, прошу голосувати, про включення до порядку денного. [[11:04:18]] За-237 Питання включено до порядку денного. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 153, "Наша Україна-Народна Самооборона" – 65, фракція комуністів – 0, „Блок Литвина” – 19. А тепер є пропозиція, у тому числі і від Президента, і доповідача, відкласти розгляд цього законопроекту. Я просив би, шановні колеги, підтримати таку пропозицію. Немає заперечень? Ну, давайте відкладемо тоді його. [[Ш у м у з а л і]] Відклали, да? Переходимо до розгляду, друге читання. Раніше треба було. Оголошується до розгляду проекти законів. шановні колеги, ну, я прошу вас, всі погодилися. Треба було б раніше своєчасно про це сказати. Шановні колеги, зараз ми маємо розглядати законопроекти для другого. Василю Васильовичу, ну, я вас прошу, ну, ви мене не ставте. ну, мене у незручне становище не ставте. Ну, давайте збережемо цей компроміс. Ну, погодилася консенсусом Верховна Рада. Ну, будь ласка, Кисельов з мотивів, і далі ідемо працювати.
Дякую. Як заступник голови Регламентного комітету, я звертаю увагу Верховної Ради на злісне порушення Головою Верховної Ради Регламенту і прошу зробити йому зауваження. І слідуючого разу будемо вилучати його з президії. Дякую. Поставте питання на голосування.
Шановні народні депутати! Я просив би не гарячкувати у цих питаннях, бо зараз Верховна Рада, коли буде знімати законопроекти, які пропонує ваша фракція, до речі, не підготовлені, то буде тоже ставитися на голосування. Тому давайте будемо взаємно толерантні. Була погоджена позиція Верховної Ради. Ви наполягаєте? Відповідно до Регламенту я поставлю на голосування, але так же не можна ж кидатись звинуваченнями. Прошу змобілізуватися. Шановні колеги, хто за те, щоб відкласти розгляд проекту закону [[реєстраційний №2441]], прошу проголосувати. [[11:06:56]] За – 241 Рішення прийнято. Я не порушив далі Регламенту? Все, дякую. Шановні колеги, переходимо до розділу „друге читання”. Оскільки ми прийняли з вами, прошу уваги, рішення про те, щоб провести парламентські слухання з питань правосуддя в Україні, є пропозиція комітету, яка погоджена, по суті справи, з усіма фракціями, щоб законопроекти про внесення змін до законів України "Про судоустрій України" та "Про статус суддів" [[нова редакція]], реєстраційний №0916, 0917, відкласти. Обговорити їх на парламентських слуханнях. Після того доопрацювати і винести на остаточний розгляд Верховної Ради України. Нема заперечень? Чи потрібно голосувати нам? Ніхто не заперечує? Погоджено. Переносимо. Якби заперечували, ставили б на голосування. Оголошується до розгляду проект Закону 0947 „Про внесення змін до статті 6 Закону України „Про розмежування земель державної та комунальної власності”. Друге читання, нагадую. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Бевзенко Валерій Федорович. Будь ласка, Валерію Федоровичу.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, проект Закону „Про внесення змін до статті 6 Закону України „Про розмежування земель державної та комунальної власності” [[реєстраційний №0947]] був поданий Кабінетом Міністрів України і прийнятий Верховною Радою України за основу 8 травня 2007 року. Цим законопроектом пропонується привести цю статтю у відповідність із статтею 84 Земельного кодексу України. За час, який пройшов після прийняття законопроекту першому читанні, до комітету не надійшло зауважень суб’єктів законодавчої ініціативи. При доопрацюванні законопроекту до другого читання комітетом враховано зауваження Головного науково-експертного управління щодо узгодження редакцією статтею 84 Земельного кодексу України. Головне юридичне управління Верховної Ради України завізувало проект закону без зауважень. З огляду на вищевикладене, комітет пропонує прийняти проект закону у другому читанні і в цілому як закон.
Шановні колеги, пропозиції, які були подані до цього закону, там одна пропозиція, вони враховані. Отже, у нас є всі підстави поставити на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення зміни до статті 6 Закону України "Про розмежування земель державної та комунальної власності" , реєстраційний номер 0947, прошу голосувати. [[11:10:11]] За-386 Закон прийнято. Дякую. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо права релігійних організацій на постійне користування земельною ділянкою]], реєстраційний номер 0973, доповідач – Валерій Федорович Бевзенко, будь ласка,
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, даний законопроект Верховною Радою України було прийнято у першому читанні 19 червня 2007 року. Якщо коротко, то суть законопроекту полягає в тому, щоб надати право зареєстрованим в Україні релігійним організаціям набувати земельні ділянки у постійне користування. Земельні ділянки у постійне користування можуть надаватися тим організаціям виключно для будівництва та обслуговування культових та інших будівель, необхідний для забезпечення їх діяльності. Використовувати такі земельні ділянки для підприємницької діяльності забороняється. При припиненні цими організаціями своєї діяльності право користування наданими їм земельними ділянками також припиняється. За час опрацювання цього законопроекту до комітету надійшло чотири пропозиції, які враховані. За результатами розгляду цього законопроект пропонує прийняти його в другому читанні та в цілому як закон. При цьому я повинен зазначити, що Головне юридичне управління Верховної Ради вважає, що законопроект підлягає відхиленню як такий, що суперечить Концепції правового режиму постійного користування земельними ділянками. Дякую за увагу.
Шановні колеги, пропозиції, які було внесено, вони всі враховані, тому є всі підстави поставити першим на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні і в цілому як закон Проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо права релігійних організацій на постійне користування земельною ділянкою]], реєстраційний номер 0973. Прошу голосувати. [[11:12:30]] За-327 Закон прийнято. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до статті 11 Закону України "Про сприяння соціальному становленню та розвитку молоді в Україні" [[щодо пільгових умов погашення освітніх кредитів для громадян, які мають дітей]], реєстраційний номер 0888, доповідач голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Лук’янова Катерина Євгенівна. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Верховною Радою минулого скликання був розглянутий у першому читанні і прийнятий за основу законопроект, який ми сьогодні розглядаємо в режимі другого читання. Сенс законопроекту полягає в наданні пільг студентам, які мають дітей при поверненні кредиту для здобуття вищої освіти. До законопроекту надійшло всього два зауваження, обидва вони враховані. Комітет пропонує розглянути законопроект у другому читанні і прийняти його в цілому як закон, але перш ніж подякувати вам за увагу, хочу висловити застереження і пропозиції до Кабінету Міністрів України, щоб вона була зафіксована в стенограмі пленарного засідання Верховної Ради. Зрозуміло, що таке пільгове погашення освітянських кредитів – вагома підтримка студентської сім’ї, яка має дитину. Але не виключена можливість і розлучення студентів, які перебувають у шлюбі. То ж для стенограми побажання до уряду: при внесенні змін до відповідного положення про надання кредитів та інших підзаконних актів, що передбачено „Прикінцевими положеннями” врахувати можливість позбавлення такої пільги. Дякую за увагу.
Шановні колеги, ставиться на голосування пропозиція комітету прийняти в другому читанні та в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 11 Закону України „Про сприяння соціальному встановленню та розвитку молоді в Україні щодо пільгових умов погашення освітніх кредитів для громадян, які мають дітей”. Реєстраційний номер 0888. Прошу голосувати. [[11:14:46]] За-397 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про наукові парки. Реєстраційний номер 0956. Доповідач: голова Комітету з питань науки і освіти Володимир Іванович Полохало.
Шановні народні депутати, шановний Голова Верховної Ради України! Я хотів би нагадати, що законопроект про наукові парки був підготовлений на базі прийнятого Закону „Про наукові парки” „Київська політехніка” ще у травні 2007 року. Комітетом було створено робочу групу з залученням представників Кабінету Міністрів, Міністерства освіти і науки, Державного агентства з інвестицій і новацій, Національної Академії Наук, науковців, які розглянули і опрацювали подані пропозиції. Всі абсолютно пропозиції враховані. Їх 51 пропозиція від народних депутатів Каракая, Самойлик, Бевза, Ківалова та інших. На що спрямований закон – просто нагадаю – на активізацію інноваційної діяльності вищих навчальних закладів і провідних наукових установ щодо доведення своїх результатів наукових досліджень до товарної стадії. Це те, що саме бракує сьогодні. Я хочу сказати, що законом передбачені незначні преференції для наукового парку, незначні преференції, зокрема надання права базовій науковій установі наукового парку здавати в оренду виконавцям проекту лабораторії та приміщення на час виконання цих проектів. Хочу сказати, шановні колеги, що у всьому світі існують невеликі або великі преференції для того, щоб наука доходила до економіки. Це найбільш складна сьогодні проблема для нашої держави. І хочу сказати, що те, що доповідала сьогодні Катерина Семенівна Самойлик відносно того, що у нас немає сьогодні вже докторів наук до 35 років, і ми на цьому економимо. Якщо ми продовжити економити і дали, ми можемо втратити інноваційний потенціал нашої науки, який і так складає сьогодні, якщо говорити про економіку, 0,7. Тому комітет одноголосно підтримав цей законопроект, тобто пропонує прийняти його в цілому. Хоча, хочу сказати, тут є і деякі зауваження, зауваження Юридичного експертного управління. Вони, на мій погляд, деякі із них слушні, але вони все-таки спірні і не є суттєвими. Це позиція комітету. Верховній Раді визначатися з тим, як реагувати на цей закон. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, всі 51 пропозиція, які надійшли до проекту закону до другого читання, знайшли позитивні рішення у комітеті. Отже, у нас є всі підстави поставити на голосування рішення комітету, прийняти. Будь ласка, Юрій Кармазін. Відмініть підготовку до голосування.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна-Народна Самооборона”. Шановний Володимире Михайловичу, ми були б з вами несправедливими, як би не оголосили зауваження Головного юридичного управління до проекту закону. Саме страшне, що там висновок: законопроект потребує суттєвого доопрацювання та внесення на повторне друге читання. Я не буду зараз казати про конкретні зауваження, які там є, зокрема і щодо того, що державна підтримка здійснюється, як вона можлива. Передача майна, з якого часу це протиріччя с Господарським і Цивільним кодексом, які, на мій погляд, треба було. Тому я хотів би почути, як ми зараз реагуємо на зауваження Головного юридичного управління, які є абсолютно слушними. Я стверджую це, бо вичитав їх зараз. І як ми їх враховуємо? Можливо, краще б врахувати, щоб не гробити закон. Бо він потрібен цей закон, надзвичайно потрібен. Але як ми їх врахуємо? Я хотів би почути вашу думку, Володимире Михайловичу.
Будь ласка, Михайло Чечетов, мікрофон.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Действительно, закон очень нужный. И для того, чтобы он не попал под вето, я полностью согласен с господином Кармазиным в отношение того, что нужно нам учесть замечания юридического департамента и принять закон на повторное второе чтение. Да, оправить на повторное второе чтение или на третье чтение для того, чтобы он был безукоризненный и не попал под вето Президента. Спасибо.
Микола Томенко.
Шановні колеги, я теж хотів звернути увагу нас на те, що ми тут, немає людини, яка проти того, щоб інноваційний характер української науки підтримувати, посилювати. Але все-таки, друзі, ми знаємо, історію з недобросовісними технопарками, які мали місце. Тому що мали місце і нормально працюючі, були недобросовісні працюючі. І тут цілий розділ, який передбачає звільненя від мита достатньої великої кількості товарів, які і виробляються в Україні, до речі. І тому, мені здається, що це доволі серйозне питання. Да, Кабінет Міністрів і уповноважений орган подає, затверджує. Ну ми знаємо, як часом буває у цій всій справі. Я ще розумію логіку, що аби, наприклад, ті речі, які не виробляються в Україні, які посилюють науку, але тут зафіксовані ті, що виробляються в Україні. Таким чином це значною мірою суперечить самій ідеології. Тому я теж би підтримував ідею, яка тут висловлюється, на повторне друге і погодити ці нюанси, щоб у нас не було сумніву, що ми і науку підтримали і корупції не допустили.
Будь ласка, позиція уряду яка з цього приводу? Послухаємо позицію уряду. Заступник міністра - Максим Стріха.
Вельмишановний Голово Верховної Ради, вельмишановні народні депутати України, держави, які підтримують інноваційну діяльність, встановлюють ті чи інші види преференції для того, щоб цю інноваційну діяльність підтримати. Цей закон використовує лишень ті механізми, які є визнані цивілізованою світовою практикою. І коли йдеться про звільнення мита на ввезення товарів, то це не товарів, а наукове обладнання, яке не виробляється в Україні, яке необхідне при виконанні відповідних проектів, або ж воно виробляється, але не відповідає відповідним характеристикам. Міністерство опрацювало зауваження Головного управління, на нашу думку, окремі з цих зауважень не є слушними, скажімо, Господарський кодекс України, глава 12 прямо передбачає юридичний статус, передбачений для наукових парків цим проектом закону. Через те Міністерство освіти і науки цей проект підтримує і вважає, що його ухвалення було б важливе для підвищення інноваційного потенціалу наших вищих навчальних закладів і наукових установ. Дякую.
Сергій Терьохін. Шановні колеги, потім ми будемо переходити до голосування. Я підсумую, щоб у нас не було обговорення. Олександр Лавринович. Будь ласка, Сергій Терьохін. Це обговорення законопроекту, шановні колеги.
Шановні народні депутати, не так все гладко, як нам тут хоче представити заступник міністра. Та диспозиція, яка виписана у цьому законі, дозволяє безконтрольно фактично ввозити Бог зна що без сплати мит і інших податків. Я вам нагадую, що відповідно до нормотворчої практики і вимог Митного кодексу, якщо йде якась пільга по ввезенню чогось, пишеться обов’язково код товарної номенклатури зовнішньоекономічної діяльності. В цьому проекті є банкетна норма. Якщо назвати це обладнання науковим, то тоді і податків платити не треба. Тому вона є корупційною, за таку норму не можна голосувати. І тому єдиний спосіб не поховати цей закон – відправити його на повторне друге читання. Дякую.
Дякую. Олександр Лавринович.
Шановні колеги, я просив би, щоб ми у даному випадку, звичайно, ми маємо підстави багато разів натикатися на норми, які можуть бути використані для того, щоб внести нечесну конкуренцію або просто вилучати кошти з Державного бюджету. В даному випадку є конфлікт з кількома законами, і у мене була б така пропозиція: оскільки проект закону відпрацьований для ухвалення в другому читанні, Регламент Верховної Ради дозволяє нам сьогодні ухвалити рішення про прийняття даного проекту закону в другому читанні і далі направити його на третє читання, яке покликано розглянути всі норми, які конфліктують між собою в цьому проекті або з іншими законами, і винести його для прийняття в третьому читанні і в цілому після узгодження всіх юридичних норм. Я просив би, щоб ми саме цим шляхом сьогодні пройшли.
Роман Зварич, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Пане Голово, ви, мабуть, правильно попросили представника міністра чи заступника міністра освіти, щоб він озвучив позицію міністерства. І я розумію, чому якраз заступник міністра озвучив таку позицію. Але я не можу повірити, що це могла би бути позиція уряду, тому що я хотів би також, крім того, що тут уже було сказано, привернути увагу моїх колег до того факту, що закон передбачає, що ці наукові парки мають бути створені за рахунок коштів Державного бюджету. Тому швидше всього треба було б питати не заступника міністра освіти, а міністра фінансів пропозицію уряду щодо цього законопроекту, тому що я аж ніяк не можу повірити, що в часах фінансової кризи Міністерство фінансів могло би погодитися із законопроектом. Пропоную його тільки не голосувати в другому читанні, в найгіршому випадку повернути на повторне друге читання, а не голосувати його в даному вигляді.
Дякую. Володимир Полохало, голова комітету, і буде зараз. Адам Мартинюк потім як автор, один із авторів, точніше, і будемо визначатися. Будь ласка, Володимир Іванович.
Шановні колеги, я відчув, звичайно, настрої зали. Хочу відкинути всі підозри, у нас якась корупціо- така манія виникла – всіх підозрюють в корупції. Діє два, два роки діє Закон про науковий парк Київської політехніці, і там не замічено жодної корпії. Навпаки, Київська політехніка стала провідним вузом країни. Тому давайте не підозрювати там, де її не треба шукати. Але оскільки такий настрій зала, я міг би спростувати всі, там, деякі незначні зауваження. У Міністерства фінансів немає зауважень до цього законопроекту. І Кабінет Міністрів не має зауважень. Але оскільки є такі деякі настрої і сумніви, я підтримав би пана Лавриновича в тому, що прийняти в другому читанні, направити на третє читання.
Адам Мартинюк, мікрофон.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, я б тут, навпаки, сказав би, що дехто звинувачує в тому тільки, що голова комітету говорив, що мовляв автори законопроекту мали на меті якісь оборудки. Швидше всього, зараз в сесійній залі зворотна реакція: що інші виступають саме із такими мотивами, щоб завалити цей законопроект. Він має абсолютне право на життя, ми повинні дбати про науку і її майбутнє. Кожному з нас добре зрозуміло до якого рівні доведена в нас наука, особливо технічна наука. Це один момент. Другий момент. Я хотів би звернути вашу увагу, шановні колеги, Олександр Володимирович правий, та не до кінця. Є третє читання, але для того, щоб відправити на третє читання, нам чітко треба сказати відповідно до 123 статті Регламенту, які статті ми відправляємо на третє читання. Тому що в такому розумінні третє читання – це значить кожна стаття знову буде в так званому третьому читанні. Тобто або на повторне.
Шановні колеги, ми обмінялися думками. Є три пропозиції. Перша пропозиція, комітету, яка офіційно оприлюднена: прийняти проект у другому читанні і в цілому як закон. Що стосується позиції уряду, я хочу відповісти шановним колегам, що уряд уповноважив на розгляді цього питання виступати від імені уряду заступника міністра освіти і науки Максима Стріху. От він і представляє позицію уряду. А ми з голосу зараз починаємо давати свої оцінки. Є зауваження Головного юридичного управління. Але комітет неодноразово розглядав ці зауваження – і прийняв рішення, що він не може врахувати ці зауваження. Це його право. Тому є перша пропозиція, прийняти його в другому читанні і в цілому як закон, для того, щоб був певний рух, для того, щоб ми дали можливість розвиватися учбово-науковим закладам. Є друга пропозиція, яка лежить у площині рішення Головного юридичного управління: на повторне друге читання і є пропозиція, яка прозвучала в тому числі от Олександра Лавриновича - це на третє читання відправити цей законопроект. Якщо ви не наполягаєте, в порядку такому я буду їх ставити на голосування. А першою ставиться на голосування пропозиція: прийняти у другому читанні і в цілому як закон проект закону, реєстраційний номер 0956 про наукові парки. Прошу голосувати. [[11:29:31]] За-78 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про направлення на повторне друге читання проекту закону про наукові парки. Реєстраційний номер 0956, прошу голосувати. [[11:29:56]] За-385 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальну допомогу з дітьми та молоддю", „Про соціальну роботу з дітьми та молоддю”, перепрошую, та деяких інших законодавчих актів [[нова редакція]]. Доповідач голова підкомітету Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики, спорту та туризму Катерина Євгенівна Лук’янова, будь ласка.
Шановні колеги, даний законопроект був прийнятий у першому читанні за основу Верховною Радою України попереднього скликання 17 квітня сьомого року. Комітет на засіданні 20 травня минулого року розглянув порівняльну таблицю до проекту закону і вніс на розгляд Верховної Ради України. Всього до законопроекту надійшло 60 поправок. Всі вони враховані без винятку. Комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект в цілому як закон. Єдине, що зауваження, у нас там написано з 1 січня, у нас записано з 1 січня, але краще зняти, ну, з дня опублікування. Уточнення єдине, що з дня опублікування, а не з 1 січня.
Шановні колеги, пропозиція комітету додаткова зрозуміла, вона є прийнятною? Немає застережень? Якщо немає зауважень, вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до Закону України „Про соціальну роботу з дітьми та молоддю” та деяких інших законодавчих актів, нова редакція. Реєстраційний номер 0929 з урахуванням пропозиції комітету, яка щойно прозвучала щодо дати вступу в дію цього закону. Прошу голосувати. [[11:31:55]] За-403 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо діяльності Державної служби спеціального зв’язку та захисту інформації України [[реєстраційний номер 0880]]. Доповідач – голова Комітету з питань національної безпеки і оборони Анатолій Степанович Гриценко. Будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Я доповідав уже в квітні місяці цей законопроект, який був одноголосно підтриманий членами комітету, і тоді він пройшов у парламенті. Але єдину поправку, на якій наполягали народні депутати, ми врахували, це те, що немає дотепер Закону про закупівлю товарів і послуг, і відповідний пункт із цього закону ми вилучили. Повторно комітет розглянув і одноголосно так само підтримав. Прошу цей документ, який вже півтора роки у парламенті, прийняти. Дякую.
Шановні колеги, всі пропозиції враховані. Пропозиції народних депутатів також знайшли позитивне рішення комітету. Тому вноситься на голосування рішення комітету прийняти у другому читанні та в цілому як закон проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо діяльності Державної служби спеціального зв’язку та захисту інформації, реєстраційний номер 0880. Прошу голосувати. [[11:33:32]] За-396 Закон прийнято. Будь ласка, Юрій Кармазін. Мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ми написали, цей закон набирає чинності з дня його опублікування, крім пунктів 4 і 7 розділу 1, що вводяться в дію з 1 січня 2009 року. Це треба виправити. Ми не можемо заднім числом вводити закон. Тому пропонується обмежитись „набирає чинності з дня його опублікування”. Поставити тут крапку, Володимире Михайловичу. Прошу це проголосувати, інакше ми порушуємо Конституцію. Ми не можемо заднім числом вводити закон. Дякую.
Шановні колеги, пропозиція заслуговує на увагу, оскільки ми затягнули з розглядом цього законопроекту. Якщо немає застережень, я поставлю на голосування уточнення до цього закону „з моменту його опублікування”. Так? З дня його опублікування. Я прошу проголосувати поправку до щойно прийнятого закону – „Вступає в дію з дня його опублікування”. Прошу проголосувати. [[11:35:08]] За – 404 Рішення прийнято. Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект Закону „Про внесення змін до деяких законів України щодо поховання учасників бойових дій і соціального захисту членів їх сімей”, реєстраційний №0900. Доповідач – член Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів Євген Семенович Константинов. Прошу вас.
Шановний Голово, Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, Комітет у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Пропонуємо вашій увазі розгляд у другому читанні законопроекту про внесення змін до деяких законів України щодо поховання учасників бойових дій і соціального захисту членів їх сімей, реєстраційний номер 0900, автори Сергій Червонописький та Юрій Зубко. Законопроектом пропонується надання пільг на безкоштовне поховання учасників бойових дій, які брали участь у війні з Японією, у 1938 році, 1939 році, 1945 роках та на території інших країн. Нагороджених за бойові дії державними нагородами та орденами і медалями колишнього Союзу РСР, крім, ювілейних. А також надання пільг членам сімей померлих учасників бойових дій на території інших країн. Під час доопрацювання були враховані всі пропозиції, які надійшли від суб’єктів права законодавчої ініціативи. Порівняльну таблицю до проекту закону завізовано і прийнято рішення Головним юридичним управлінням апарату Верховної Ради України без зауважень. Шановні колеги, хочу наголосити, що цей законопроект приймався за основу у першому читанні ще 20 березня 2007 року і це не вина комітету, що його лише зараз винесли на друге читання. Всі подання були оформлені вчасно. З огляду на це, у прикінцевих положеннях порівняльної таблиці сказано, що закон набирає чинності з першого січня 2009 року. Зважаючи на обставини, що склалися, прошу з голосу для стенограми записати, що цей закон набирає чинності з першого липня 2009 року, у крайньому випадку, з першого січня 2010 року. Шановні народні депутати, прошу підтримати і прийняти закон в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, нам треба дійсно внести уточнення у прикінцеві положення, можливо, давайте будемо дотримуватися єдиного підходу і зафіксуємо, цей закон набирає чинності з дня його опублікування, не заперечує комітет? Ні? Тоді з липня? Будь ласка, Анатолій Кармазін.
Я, Юрій Кармазін, Анатолій уже покійний.
Юрій Кармазін, перепрошую.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, цей закон дуже потрібен, але він має вплив на видаткову частину Державного бюджету країни. Тому, згідно статті 27 Бюджетного кодексу України ми можемо його ввести в дію тільки з 1 січня 2010 року так, як і запропонував Євген Семенович Константинов, він сказав або з 1 липня, або з 1 січня, потім він згадав, що є стаття 27 Бюджетного кодексу. Тому правильно буде ставити з 1 січня 2010 року, щоб передбачити джерела його фінансування, бо зараз він не буде профінансований, ми створюємо штучну проблему, яку ми не зможемо подолати і чомусь ми на це не зважаємо. Дякую вам.
Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я хотів би, щоб ми тут найшли компроміс. Насправді, це не ті гроші, про які нам тут треба сперечатися особливо, враховуючи, що 15 лютого ми будемо відзначати 20 років виводу військ з Афганістану і ті люди, які пройшли війну і під час Великої Вітчизняної війни і під час бойових дій в Афганістані і їхні родини потребують хоч цієї мізерної допомоги, бо це мізерна допомога на поховання. Тому, я думаю, що нам треба просто, я думаю, цей місяць, що залишився уряд може, може врахувати, це невеликі суми. Тому тут два варіанти, або, скажімо, врахувати коли ми будемо переглядати бюджет, бо рік чекати це занадто велика, занадто, да, або уряду пропозиція врахувати, врахувати, врахувати в діючому бюджеті, зміна до бюджету. Зняв, да, зняв.
Шановні колеги, давайте таким чином поступимо. От пропозиція Миколи Томенко, вона є слушна не такі це великі гроші. Але, щоб ми зараз будемо переносити із 1 там січня 2010 року чи з 1 липня, з дня опублікування. Але є представник Матвійчик, заступник міністра фінансів, ми послухаємо пропозицію.
Шановні народні депутати, безумовно, що вам приймати рішення, я прошу тільки при прийнятті рішення звернути увагу на наступне. От зазначеним законопроектом вирішується там дві проблеми. Перша проблема. Розширюється коло осіб, на які розповсюджуються пільги передбачені Законом „Про статус ветеранів війни”. І друга. Передбачається безкоштовне поховання окремих людей. Безумовно погано говорити про поховання, це проблема дуже така, ну зрозуміла, але, разом з тим, на сьогодні законами передбачено, що це по суті люди пенсійного віку, ми виплачуємо дві пенсії на поховання. Значить і таким чином вже це питання по суті вирішено. Перше. Даже если у нас, не дай Боже, 10 тисяч людей стануть перед Всевишнім, у нас в цьому році, наприклад, це буде вже стоїти 100 мільйонів гривень на поховання додаткових, яких не передбачено в бюджеті. Тому в мене є така пропозиція. Шановні народні депутати, давайте цей законопроект розглянемо, коли будемо складати проект бюджету на 2010 рік і подивимось, визначимо терміни. Буде у нас можливість - не буде і потім приймемо остаточне рішення. А сьогодні не приймати. Ну як же потім зміну, як потім ви будете казати, що це.
Шановні колеги, пропонується компромісне рішення запропонувати з 1 липня, у нас зміни до бюджету будуть подаватися урядом. Ми там записали з 1 травня, якщо не помиляюся. Так. А ми визначимо, а зараз, щоб ми не сперечалися держава повинна віддати належне, належну шану цим людям. Тому давайте з урахуванням такої пропозиції поставимо на голосування. З 1 липня 2009 року. З урахуванням цього я ставлю на голосування проект Закону про внесення зміни до деяких законів України щодо поховання учасників бойових дій з соціального захисту членів їх сімей. Реєстраційний номер 0900. Прошу проголосувати. [[11:42:24]] За-378 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до статті 12 Закону України "Про плату за землю" [[щодо спортивних споруд закладів фізичної культури та спорту, баз олімпійської та паралімпійської підготовки]]. Реєстраційний номер 0908. Доповідач голова Комітету з питань податкової та митної політики Сергій Анатолійович Терьохін. Прошу вас.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні народні депутати, хотів коротко нагадати історію цього питання. Це законопроект депутатський. Його автори Волков, Сафіуллін і Томенко. Він присвячений уточненню переліку спортивних об’єктів і закладів культури, освіти і науки, охорони здоров’я, які розташовані на власних землях або на землях комунальних. І які пропонується звільнити від оподаткування земельним податком, платою за землю. Така норма діяла до 1 січня 2007 року. На жаль, вона була скасована і тепер виникає величезна кількість колізій. От, припустимо, по таких об’єктах, як аеропорти, припустимо, ТСО, аеродроми, я перепрошую, ТСО просто спеціально ставлять зональність таку, щоб забрати ці землі і потім якісь котеджики побудувати. Те саме стосується стадіонів, спеціальних площадок для мотоспорту і так далі. Тому поступило до другого читання 5 правок до комітету, 2 – враховано, 3 – відхилено. Я пропонував би піти тоді поправками.
Шановні колеги, поправка, яка відхилена народного депутата Богуслаєва, ви наполягаєте на ній? Ні, не наполягає. Тополов наполягає на своїй поправці? Також відмовляється від неї. Кабінет Міністрів, будь ласка, позиція Кабінету Міністрів з цього приводу. Мікрофон ввімкніть. _____________. Шановні народні депутати, комітет не підтримує даний проект Закону про внесення змін до статті 12 з наступних причин. Звільнення від податку усіх існуючих закладів даного спрямування, у тому числі різних форм власності, ставить в нерівні умови інших платників податку. Це перше. І друге. Функціонування пільгового режиму оподаткування сплати за землю призводить до суттєвих втрат надходжень тих же самих рад. Дякую.
Я хотів би прокоментувати трошки позицію Кабінету Міністрів. Ще раз повторюю, що по соціально значущих об’єктах у жодній країні світу не знімаються майнові податки. Уявіть собі, давайте тоді введемо податок на там кладовища, припустимо, теж воно використовується. У нас воно зараз звільнено, давайте введемо. Я вам нагадую пропозицію Президента України, шановні представники Кабінету Міністрів, і Кабінету Міністрів щодо розвитку молодіжного і дитячого спорту. Ми однією рукою даємо дотації з державного бюджету для того, щоб побудувати дитячі спортивні майданчики, а іншою рукою беремо і оподатковуємо ці майданчики податком. Абсолютно логіки жодної немає. Я пропонував би прийняти цей закон у цілому з однією технічною правкою. Він подавався у квітні цього року. Тому в останньому абзаці є посилання на Державний бюджет 2008 року. Треба поміняти це посилання на Державний бюджет 2009 року. Ми домовилися з вами, що по наслідках кварталу уряд буде виходити з пропозиціями щодо уточнення показників Державного бюджету, от там хай і передбачить субвенції компенсуючі для місцевих бюджетів для того, щоб не було втрат.
Добре, дякую. Микола Томенко – один із авторів законопроекту.
Шановні колеги, я від імені свого і Олександра Волкова, і Равіля Сафіулліна, які другий рік переконують два уряди вже про те, що треба підтримувати фізичну культуру і спорт, хочу сказати, що ми знайшли абсолютно розумну і правильну пропозицію. Все, що стосується пільгового оподаткування фізичної культури і спорту, охорони здоров’я, виключно переліком Кабінету Міністрів, все у руках уряду. Подає місцеве самоврядування. Є можливість перевірити, чи там займаються діти спортом, чи там, наприклад, використовується сауна чи ще якась біда. І тоді остаточно воно після перевірки виноситься, і Кабінет Міністрів затверджує цей перелік. Тому так ми жили до 1 січня 2007 рік, потім два роки виникла якась нова колізія. Тому я просив би всіх підтримати, непросте життя зараз у дитячому спорті нас чекає у цьому році, давайте хоч у цій частині підтримаємо фізичну культуру і спорт.
Комітет має абсолютно таку ж позицію, як і у народного депутата Томенка.
Шановні народні депутати, з урахуванням уточнення, яке запропоновано головою комітету, зафіксувати не 2008 рік, а 2009 рік, я ставлю на голосування про прийняття у другому читанні і в цілому як закон проект Закону про внесення змін до статті 12 Закону України "Про плату за землю” щодо спортивних споруд, закладів фізичної культури та спорту, баз олімпійської та паралімпійської підготовки. Ще раз наголошую, для прийняття у другому читанні і в цілому як закон. Реєстраційний номер 0908. Прошу голосувати.
Просимо підтримати. [[11:48:20]] За-392
За – 392, закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо створення систем управління якістю, систем екологічного управління та інших систем управління, реєстраційний номер 0940. Доповідач – заступник голови Комітету з питань промислової і регуляторної політики та підприємництва Ксенія Михайлівна Ляпіна.
Дякую, шановні колеги. Законопроект має на меті заміну певних термінів, носить достатньо технічний характер, фактично призводить до того, що термін „система управління навколишнім природним середовищем” заміняється на „систему екологічного управління”, що відповідає сьогодні європейській термінології і розумінню європейської термінології. Всі поправки, які були надані до цього законопроекту, враховані. Тому прохання підтримати.
Шановні колеги, комітет врахував всі пропозиції, які надійшли від народних депутатів та інших комітетів, і пропонує прийняти цей закон у другому читанні і в цілому, як закон. Немає застережень? Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття у другому читанні та в цілому, як закон, проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо створення систем управління якістю, систем екологічного управління та інших систем управління, реєстраційний номер 0940. Прошу голосувати. [[11:50:09]] За-229 Закон прийнято. Оголошується проект Закону про внесення змін до Закону України "Про ліцензування певних видів господарської діяльності". Доповідач – Ксенія Михайлівна Ляпіна. Реєстраційний номер законопроекту 0964. Прошу вас.
Дякую, шановні колеги. Но з цим законопроектом є певні проблеми: він підготовлений був до другого читання ще на початку 2008-го, тому тут врахована поправка про те, що цей закон набуває чинності 01 січня 2009 року. Ну це сьогодні вже просто неможливо, заднім числом фактично пропонується змінити порядок ліцензування. Тому, власне кажучи, голосуючи, Володимир Михайлович, напевне, треба врахувати неможливість його вступу з 01.01.2009 року. Ну, власне, він вже трошки запізнився.
Ну тоді, можливо, з першого 2010 тоді року подивитися.
Або з дня опублікування. Але там треба привести до відповідності підзаконні акти і, власне, це також неможливо зробити за кілька днів, тому хоча б з 01.06.2009. Як мінімум, півроку треба дати на приведення у відповідність до підзаконних актів.
Зрозуміло.
Але, одначе? там є і інші проблеми. Врахована поправка, і я буду наполягати на те, щоб зал визначався, підтримувати її чи ні, тому що вона фактично, ця поправка, вносить зміни в Закон про автомобільний транспорт, але такі зміни, які протирічать Закону про державний контроль та нагляд, тому що закон, стаття четверта Закону про основні засади державного нагляду, контролю в сфері господарської діяльності говорить, що порядок і спосіб здійснення перевірок визначається виключно законом. А в цій поправці пропонується, щоб цей порядок визначався постановою Кабінету Міністрів. Це – протиріччя. Я прошу таку поправку не підтримувати, інакше ми просто створюємо колізії в нормативно-правовому полі. Тобто тут є проблема. Дякую.
Шановні народні депутати, давайте тепер підемо по поправках. Перша поправка, народний депутат Круць наполягає на ній? Ні. Поправка номер два врахована. Поправка номер три, народний депутат Круць, наполягаєте на ній? Ні. Поправка четверта народного депутата Михайла Васильовича Чечетова, врахована? Так, одну хвилиночку, врахована? Нема застережень? Ідемо далі. Поправка номер п’ять.
От я проти.
П’ята поправка, да?
Я прошу, щоб ми визначилися, голосувати її чи ні.
Ну одну хвилиночку, я прошу вас. Михайло Васильович Чечетов, будь ласка, автор поправки. Є заперечення. Позиція ваша, аргументація.
Я прошу поставить поправку 5-ю на голосование. Я не согласен с доповідачем.
Будь ласка, позиція комітету. Ще раз, Ксенія Михайлівна.
Позиція комітету врахована, але я як народний депутат і народний депутат Кармазін, ми вимагаємо згідно Регламенту, народний депутат Катеринчук, ми вимагаємо згідно Регламенту поставити на голосування цю підтриману комітетом поправку.
Зрозуміло. Будь ласка, Юрій Анатолійович Кармазін. Потім Микола Катеринчук.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, комітетом враховано 5-ту поправку народного депутата Чечетова. Я вважаю, що вона погіршує і спотворює норму, прийняту в першому читанні. Тому з огляду на те, що порядок проведення перевірок і ліцензійних умов видачі сертифікатів відповідності і так далі має бути переключений всупереч кільком законам на підзаконні акти, є ненормальним, не відповідає Конституції і чинним законним актам. Саме через це, заперечуючи про неконституційність цього, я просив би поправку номер 5 поставити залу для підтвердження. Набере поправка народного депутата Чечетова більшість – вона буде врахована, не набере – значить, вона буде вилучена, буде попередня редакція закону. Дякую вам. І прошу мене підтримати.
Микола Дмитрович Катеринчук, мікрофон.
Європейська партія України, фракція „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, я хотів би звернути увагу, що довкола цього законопроекту, і зокрема 5-ї поправки, була достатньо широка дискусія таксистів і маршрутників. На сьогоднішній день вони хочуть сталих правил гри в питаннях перевезення і перевірок тієї діяльності, яку вони здійснюють. І тому питання сьогодні має не тільки політичну площину, а ще й економічну площину: яким чином будуть діяти відповідні перевізники в нових умовах або в умовах, які можуть змінюватися постійно. Тому позиція перевізників і таксистів – не підтримувати 5-ту поправку.
Хто ще наполягає? Валерій Бондик, будь ласка.
Дякую, Володимир Михайлович. Ви знаєте, шановні колеги, можна не погодитись з виступами наших колеги, Миколи Катеринчука в частно. Справа в тому, що перевезення регулюються тарифною політикою, це передбачено Цивільним кодексом України. А те, що Ксенія Михайлівна пропонує, ви знаєте, вчора я голосував проти закону про упаковку, знаєте, це явно лобістські підприємницькі схеми. Ми не повинні підтримувати. Тому прошу визначатися в залі, шановні колеги.
Шановні колеги, прошу уваги. Поправка номер 5 народного депутата Чечетова такого змісту: порядок проведення перевірки щодо підтвердження відповідності перевізника вимогам ліцензійних умов та порядок видачі сертифіката відповідності послуг з перевезення пасажирів автобусами встановлюється Кабінетом Міністрів України. Комітет цю поправку врахував, але ряд народних депутатів виступили проти і ми тепер повинні поставити на голосування про підтримку поправки номер 5 народного депутата Чечетова. Прошу голосувати. [[11:56:53]] За-207 Поправка не знайшла підтримки. Таким чином, шановні колеги, нам потрібно в „Прикінцеві положення” внести уточнення: з 1 липня 2006, 2009 року вступає в дію цей закон. Із урахуванням цієї пропозиції, яка щойно прозвучала від комітету я ставлю на голосування про прийняття. Відмініть голосування. Що? Що, що? Мікрофон Романа Зварича, будь ласка. Питання знято. Я ставлю на голосування пропозицію комітету щодо прийняття у другому читанні та в цілому як закон проекту закону про внесення змін до закону України про ліцензування певних видів господарської діяльності. Реєстраційний номер 0964 з уточненням: закон вводиться, набуває, набирає чинності з 1 липня 2009 року. Прошу голосувати за прийняття в другому читанні і в цілому, як закон. Прошу голосувати. [[11:58:12]] За-202 Рішення не прийнято. Я тоді ставлю на голосування другу пропозицію – про направлення на повторне друге читання, як зазвичай ми це робимо. Прошу шляхом голосування визначитися. [[11:58:38]] За-223 Рішення не прийнято. Таким чином, законопроект відхилено. Оголошується до розгляду проект Закону „Про мораторій на відчуження від. О, шановні колеги! Я перепрошую, хочу сказати, що після перерви першим буде розглядатися проект Закону „Про мораторій на відчуження від редакцій державних та комунальних засобів масової інформації приміщень та майна”. [[Ш у м у з а л і]] Ну, шановні колеги, все правильно. Після перерви, після того, коли ми розглянемо питання про призначення та звільнення суддів, першим буде розглядатися цей законопроект. Оголошується перерва до 12 годин 30 хвилин.
Запросіть депутатів до сесійної зали, зробіть оголошення, щоб. засідання фракцій і поверталися до сесійної зали. Шановні народні депутати, поки наші колеги доходять до сесійної зали, я хочу, щоб Микола Томенко, попросити, прокоментував зустріч з людьми, які були під стінами Верховної Ради. Про що йшлося? Які там наші наступні дії?
Шановні колеги, я на доручення Голови Верховної Ради зустрівся з представниками асоціації роботодавців малого й середнього бізнесу, профспілок підприємців, працівників торгівлі і низки інших громадських інституцій, які сьогодні висловилися стосовно не сприйняття законопроекту „Про місцеві податки і збори”, який поданий Кабінетом Міністрів і проголосований в першому читанні. Після цієї зустрічі я відповідно за дорученням керівництва Верховної Ради мав зустріч і з представниками фракцій і з профільним комітетом. І ми домовилися, що діємо наступним чином. Перше. Прем’єр-міністр і перший віце-прем’єр офіційно заявили про те, що уряд відкликає ті норми, які стосуються підвищення митного збору за торгівлю та інших місцевих податків, проти яких виступають підприємці. Друга позиція. Комітет податковий, який буде розглядати і цей законопроект до другого читання, взяв на себе зобов’язання у вівторок провести громадські слухання з даного законопроекту, оскільки йдеться, там 10 місцевих податків скасовуються. Ми не можемо сьогодні розглядати лише один податок, наприклад, про ринковий збір чи про курортний збір, проти якого виступають підприємці. Є ще податки, які ліквідовуються, і деякі підтримуються. Тому у вівторок керівники загальнонаціональних громадських організацій, які опікуються проблемами підприємців, малого бізнесу, роботодавців, запрошуються комітетом на громадські слухання і у вівторок вони матимуть можливість безпосередньо впливати на перебіг проходження цього законопроекту. І третя позиція, яку я від вашого імені пообіцяв, що до тих пір, поки не буде знайдено консенсус між фракціями та громадськими організаціями, що представляють цю сферу діяльності, законопроект не буде винесено до сесійної зали. Я переконаний, що у вівторок громадські слухання і позиція, погоджена всіх керівників фракцій і заява уряду про те, що вони знімають ініційованою Податковою адміністрацією норму про фантастичне зростання цього збору, дасть можливість нам заспокоїти підприємців, можливість їм спокійно працювати і не створювати проблеми в країні. Дякую.
В’ячеслав Кириленко, будь ласка, мікрофон.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну”. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги, я теж досить тривалий час провів на вулиці у розмові із підприємцями, які працюють на ринках і мова йде про те, що питання стосується трьох мільйонів людей, які отримали тепер за ініціативою, на жаль, уряду, збільшення ринкового податку у 214 разів. Тому я сприймаю те, що нібито уряд включає тут задній хід. Хоча я повірю в це тільки тоді, коли побачу це на власні очі. І для чистоти вирішення питання я би пропонував сьогодні 3553 законопроект винести у другому читанні і щоб парламент його не підтримав, а у вівторок залучити представників громадських організацій, які ось зараз пікетують парламент для напрацювання цілком нового тексту, який би був потім без проблем у першому читанні і в цілому ухвалений. Тоді б люди роз’їхалися з під стін Верховної Ради з розумінням того, що їх почуто і підтримано. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до розгляду питання про обрання та звільнення суддів. Доповідач – голова Комітету з питань правосуддя Сергій Васильович Ківалов. Прошу вас, Сергію Васильовичу.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні народні депутати України! Шановні присутні! Комітет Верховної Ради з питань правосуддя на своєму засідання 14 січня розглянув подання голови Верховного суду України, голови Вищого господарського суду України про обрання суддів безстроково, про обрання суддів безстроково раніше обраних та подання Вищої ради юстиції про звільнення суддів з посад за загальними обставинами. Процедура вам всіх добре відома, судді знаходяться в гостьевой ложе і на балконе. Проект постанови Верховної Ради 3610. Комітет рекомендує обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду міста Києва Закропивного Олександра Васильовича; Київського апеляційного господарського суду Поляк Олену Іванівну; місцевого Барського районного суду Вінницької області Бурденюка Сергія Івановича; місцевого Ківерцівського районного суду Волинської області Пономарьову Ольгу Михайлівну; місцевого Самарського районного суду міста Дніпропетровська Католікяна Михайла Олександровича; місцевого Славутицького міського суду Київської області Орла Анатолія Сергійовича; місцевого Антрацитівського міськрайонного суду Луганської області Назарову Марину Вікторівну; місцевого Краснолуцького міського суду Луганської області Бєляєву Людмилу Олександрівну; місцевого Стахановського міського суду Луганської області Шаргаровську Валентину Іванівну; місцевого Решетилівського районного суду Полтавської області Горулька Олександра Максимовича; місцевого Харківського районного суду Харківської області Караченцева Ігоря Володимировича.
Мікрофон, мікрофон!
місцевого Дзержинського районного суду міста Харкова Слободіна Михайла Миколайовича; місцевого Комінтернівського районного суду міста Харкова Білецьку Аллу Миколаївну; місцевого Канівського міськрайонного суду Черкасьської області Русакова Григорія Степановича; місцевого Придніпровського районного суду міста Черкаси Попельнюха Руслана Олексійовича; місцевого Варвинського районного суду Чернігівської області Соколик Олену Іванівну; місцевого Новозаводського районного суду міста Чернігова Косач Ірину Анатоліївну; місцевого Деснянського районного суду міста Києва Матвієнко Юлію Олександрівну; місцевого Дніпровського районного суду міста Києва Яровенко Наталію Олегівну; місцевого Солом’янського районного суду міста Києва Мельника Володимира Васильовича; військового місцевого суду Житомирського гарнізону Аксьонова Валерія Єгоровича; військового місцевого суду Черкаського гарнізону Федотова Ігоря В’ячеславовича; місцевого господарського суду Автономної Республіки Крим Колосову Ганну Геннадіївну; місцевого господарського суду Львівської області Манюка Петра Теодоровича; місцевого господарського суду Харківської області Калініченко Наталію Вадимівну; місцевого господарського суду Хмельницької області Розізнану Інну Вікторівну; місцевого господарського суду Чернігівської області Фесюру Миколу Віталійовича; місцевого господарського суду міста Севастополя Рибіну Світлану Анатоліївну. Прошу підтримати рішення комітету.
Шановні колеги, застережень щодо конкретних кандидатур немає у вас? Є всі підстави тоді у нас поставити на голосування проект Постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 3610]] про обрання суддів безстроково. Прошу голосувати. [[12:41:29]] За-379 Постанову прийнято. Так, будь ласка, наступні постанови. [[О п л е с к и]] А потім ми всіх разом привітаємо, шановні колеги.
Постанова 3611 від 14 січня 2009 року. Комітет рекомендує обрати Данюка Володимира Васильовича, раніше обраного безстроково, на посаду судді апеляційного суду Львівської області. Прошу підтримати.
З уточненням – прізвище Данко. Прошу, шановні колеги, підготуватися до голосування. Вноситься на голосування проект Постанови 3611 про обрання судді. Прошу голосувати. [[12:42:27]] За-380 Рішення прийнято. Наступна постанова.
Шановні колеги, на засіданні комітету 14 січня 2009 року проект рішення комітету про надання рекомендацій Верховній Раді України обрати Шевчука Володимира Івановича на посаду судді Ізяславського районного суду Хмельницької області безстроково не отримав підтримки більшості голосів присутніх на засіданні членів комітету. За – 10. Утримались – 10. Тобто питання щодо обрання Шевчука Володимира Івановича може бути вирішене на пленарному засіданні шляхом голосування. Хочу повідомити, що вчора після засідання комітету від Шевчука Володимира Івановича надійшла заява, в якій він просить у зв’язку із хворобою відкласти розгляд його питання на пленарному засіданні. Сьогодні на пленарному засіданні його немає. Пропоную відкласти розгляд цієї кандидатури.
Шановні колеги, підтримується така пропозиція? Нам потрібно буде послухати мотивацію тоді і комітету, і судді, тому відкладаємо розгляд проекту постанови 3612. Будь ласка, наступне. Одну хвилиночку. Народний депутат Лукашук з цього приводу, будь ласка.
Шановні народні депутати, Шевчук не працює уже понад два роки, надзвичайно негативно характеризується суддями. Майже кожна друга справа, от лежать десятки справ, повертаються на повторний розгляд з висновком, що цей суддя не відповідає статусу суддів і порушує Конституцію України. Він отримує зарплату уже два роки. Я прошу поставити на голосування, Володимире Михайловичу, прошу поставити на голосування і визначитися по цій кандидатурі. Я маю на це конституційне право. Дякую.
Валерій Бондик, фракція Партії регіонів.
Шановні колеги, дійсно, учора на засіданні розглядалася кандидатура судді, і наш колега Лукашук був присутній, він доповідав. Але у мене є невеличке застереження. Ви розумієте, щоб наш комітет, знаєте так, дело веры – аутодафе – не превратился в трибунал.Ведь дело в том, что судья работает, да, действительно, он без полномочий, он не работает, он получает зарплату. Это уже задача председателя его занять. Пусть пишет обобщение, помогает другим судьям. Но мы не должны так подходить к судьбе человека. Поэтому прав Сергей Васильевич, давайте эту кандидатуру отложим, изучим. И будут основания, тогда внесем на избрание.
Шановні народні депутати, у нас же не обговорення питання. Тому така пропозиція. Ми маємо розглянути це питання. тому треба зафіксувати доручення комітету зробити все, щоб на наступному засіданні був присутній Шевчук Володимир Іванович, а ми по Регламенту повинні розглянути питання в його присутності. Поставити йому запитання, вислухати іншу сторону, в тому числі нашого колегу Лукашука і позицію комітету, і потім прийняти об’єктивне виважене рішення. Тому, будь ласка, ще раз мікрофон Лукашука.
Я учора був присутній на комітеті. Перше голосування було 10 на 10. Потім відкликали його і було друге голосування негативне. Це правда. Тут є всі члени комітету. Я прошу не спотворювати рішення комітету. І я прошу поставити на голосування. Це моє конституційне право.
Шановні колеги, для того, щоб поставити на голосування, треба, щоб був присутній чоловік, суддя, вибачте мені, щодо якого розглядається це питання. Якщо ви приймете таке рішення, давайте будемо голосувати без цього. Тим паче, що є його заява. Як ми будемо поступати ту. Позиція комітету ще раз, будь ласка.
Комитет, Владимир Михайлович, не определился – 10 на 10, я уже сказал. И этот вопрос может разрешить только зал Верховной Рады.
Шановні народні депутати, ще Писаренко, і я поставлю на голосування, щоб розглянути це питання при відсутньому судді і обговорити його.
Володимире Михайловичу, колеги, дійсно, у нас вчора було перше голосування 10 на 10 у комітеті, але, зважаючи на ті факти, які ми вчора обговорили, ви знаєте, дійсно, людина вже два роки суддею не працює. Я думаю, що ми можемо їй допомогти, щоб вона вже шукала собі іншу професію, якщо є до неї такі запитання. Давайте, напевно, проголосуємо і зал зараз вже визначиться яким чином. А Сергій Васильович міг би зараз нам розповісти, які були претензії до судді, і які були до нього питання. А стосовно того, що він там захворів. Вчора він зміг бути у нас на комітеті, а сьогодні, вибачте, не зміг прийти на Верховну Раду. Це, напевно, питання до судді. Дякую.
Шановні народні депутати, щоб вийти з цієї колізії, давайте поступим таким чином. Я поставлю на голосування пропозицію – розглядати проект Постанови Верховної Ради України про обрання Шевчука Володимира Івановича на посаді судді місцевого Ізяславського районного суду Хмельницької. суду безстроково при його відсутності. Я ставлю на голосування цю пропозицію і прошу проголосувати. Прошу голосувати. [[12:48:23]] За-192 Рішення не підтримано. Тоді давайте приймемо таке рішення, шановні колеги, - доручити комітету на наступному пленарному засіданні, коли будуть розглядатися питання призначення і звільнення суддів, винести на розгляд це питання. Буде присутнім суддя Шевчук чи не буде присутнім, розглянути і прийняти остаточне рішення. Підтримується така пропозиція? Будь ласка, йдемо далі.
Проект Постанови Верховної Ради України 3613. Комітет рекомендує звільнити з посад суддів: Донецького апеляційного господарського суду Дзюбу Олену Михайлівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я; Київського апеляційного господарського суду Пінчука Андрія Михайловича – у зв’язку з поданням заяви про відставку; місцевого Ківерцівського районного суду Волинської області Данилюк Анастасію Василівну – у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я; місцевого Дебальцевського міського суду Донецької області Кучменко Ларису Анатоліївну – у зв’язку з поданням заяви про відставку за станом здоров’я і місцевого Сокальського районного суду Львівської області Побережника Василя Гнатовича – у зв’язку з поданням заяви про відставку. Прошу підтримати.
Шановні колеги, застережень немає?
Вноситься на голосування. Будь ласка, Володимир Стретович, відмініть голосування, мікрофон.
Володимир Стретович, Християнсько-демократичний союз. Шановний Сергій Васильович, шановні колеги! Дев’ятого грудня тут Генеральний прокурор озвучив страшні факти, що у Львівському апеляційному окружному суді судді давали хабара відомому судді, який зара в бігах. Але ці судді, які були хабародавцями, сьогодні успішно працюють в Львівському апеляційному окружному адміністративному суді. У мене до вас запитання, Сергій Васильович. Скажіть українському народу, українському парламенту, коли комітет розгляне цей ганебний вчинок і фактично ліквідує, розформує Львівський апеляційний окружний адміністративний суд? Дякую.
Будь ласка.
Уважаемые народные депутаты, Львовский апелляционный административный суд работает, он исполняет те конституционные функции, которые должен исполнять. А в Комитете Верховной Рады по вопросам правосудия ни одного документа по этому поводу нет. Вы знаете, в соответствии со 131 статьей Конституции Украины мы имеем право рассматривать материалы, связанные с увольнением судей, если будет решение Высшего совета юстиции [[статья 131 Конституции]]. Сегодня никаких материалов в этом отношении нет. Присутствует здесь руководство Верховного Суда. Совет судей Украины, насколько мне известно, направил туда комиссию. И комиссия сегодня работает, во Львовской области изучает эту проблему. Как только материалы этой комиссии будут представлены в комитет и будут представлены материалы с Высшей рады юстиции, мы обязательно вас проинформируем и будем ставить вопрос, который необходимо.
Шановні колеги, у запитання Володимира Стретовича є залізна логіка. Коли ми розглядали цю проблему кричущу, було доручення: комітету разом із Верховним Судом України підготувати і винести на розгляд Верховної Ради України питання про стан та проблеми здійснення правосуддя в Україні. Тому велике прохання: прискорити підготовку цього питання, щоб ми обговорили цю проблему комплексно. Вноситься на голосування проект Постанови Верховної Ради України, реєстраційний номер 3613, про звільнення суддів. Прошу голосувати. [[12:52:39]] Дякую. За – 395. Рішення прийнято. Шановні колеги, давайте разом привітаємо суддів, які обрані безстроково, і побажаємо їм служити виключно закону України. Продовжуємо, шановні колеги, розгляд питань у другому читанні. Оголошується до розгляду проект Закону про мораторій на відчуження від редакцій державних та комунальних засобів масової інформації приміщень та майна. Реєстраційний номер 0958. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань свободи слова та інформації Віктор Олександрович Уколов. Є Віктор Олександрович? Буде доповідати перший заступник голови комітету народний депутат Шевченко.
Колеги, позиція дуже проста. Ми розуміємо, що країна однією зі стратегічних цілей у медіа-сфері має роздержавлення засобів масової інформації. Закон, який ми сьогодні обговорюємо повинен регламентувати правила гри для державних засобів масової інформації на перехідний період до ухвалення базового закону про реформування державної та комунальної преси. Позиція комітету: підтримати з урахуванням всіх тих поправкою, які було обговорені і по яких прийнято рішення.
Шановні колеги, але одне – тут є доручення Кабінету Міністрів до 15 лютого 2007 року, а також доручення до 20 лютого 2007 року. Треба внести відповідні корективи у дати. Будь ласка, пропозиція комітету, а потім Адам Іванович Мартинюк. Очевидно, треба записати хоча б протягом трьох місяців внести пропозиції Кабінету Міністрів з моменту набрання чинності цього закону.
Якщо ми можемо звернутися до залу з пропозицією підкорегувати дати, я думаю, що це було б слушно.
Там і ще дати стосується, там доручення Кабінету Міністрів. Я вам зачитаю, шановні колеги. „До 15 лютого подати в установленому порядку законопроект про визначення суб’єктів права власності приміщень та майна, яке перебуває у володінні редакцій державних та комунальних засобів масової інформації”. Мається на увазі до 15 лютого 2007 року. І ще одна пропозиція: Кабінету Міністрів та Фонду державного майна до 20 лютого 2007 року проінформувати Верховну Раду про виконання цього закону. Цілком очевидно, що треба хоча б дати три місяці для організації роботи над виконанням цього закону після того, як він буде офіційно оприлюднений.
Пропозиція слушна, я думаю, здоровий глузд підказує, так.
Будь ласка, зараз Адам Іванович Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні, Володимир Михайлович, шановні колеги, я пропоную першу правку переголосувати її підтвердження. І ось про що йде мова: на превеликий жаль, назвою закону ми звужуємо застосування цього закону. Якщо в назві першочерговій було: державні та комунальні засоби масової інформації, ми зараз це зводимо ніби-то під правильним поясненням зводимо це тільки до державний. Я взагалі пропонував би назвати - про редакції засобів масової інформації. Подивіться, будь ласка, на Проспекті Перемоги у „Київській правді”, скільки є редакцій, які, так би мовити, своїм горбом заробили це майно, вони не є державними, вони не є комунальними, вони є редакціями шановних засобів масової інформації. Тому я пропоную. А їх можуть запросто після цього закону викинути, бо державних засобів інформації у нас залишилося зовсім мало. Тому я пропоную в назві „редакцій засобів масової інформації”, щоб кожна редакція мала право на те майно, яким вона сьогодні.
Адам Іванович, я думаю, нам треба тут все-таки чітко розрізняти, тому що. Ну, за останні 20 років в країні великі зміни відбулися. В нас є державні засоби масової інформації, є комунальні засоби масової інформації, є комерційні засоби масової інформації. Спочатку в базовому варіанті цього закону він мав охопити дві групи мас-медіа, саме державну пресу та комунальну пресу. Комітет вирішив звузити сферу дії застосування цього закону лише до державних мас-медіа.
Юрій Ключковський, мікрофон, будь ласка.
Дякую. Ну, насамперед, я хочу звернути увагу, що ми не маємо права втручатися у здійснення права власності іншими суб’єктами, окрім держави. Комунальне майно має інших власників і інших розпорядників. І ми не можемо цього робити, інакше нам доведеться вносити зміни до бюджету і компенсувати збитки місцевих бюджетів, отримані в результаті таких рішень державних органів. Однак, в мене є питання, Володимир Михайлович, щодо тих змін, які пропонуються зі слуху, і навіть щодо змісту цих змін. Ну, насамперед, ми зобов’язуємо Кабмін до певної дати подати законопроект до Верховної Ради України. Тобто ми стимулюємо законодавчу ініціативу Кабінету Міністрів? А що це за таке повноваження Верховної Ради: змушувати Кабінет Міністрів до певної дати внести законопроект. Ми можемо тільки рекомендувати взагалі внести його, але не встановлювати дату, а тим більше, чому Фонд державного майна має звітувати про виконання доручення Кабінету Міністрів? Мені здається, що ці речі взагалі треба зняти – та і все.
Будь ласка, позиція комітету.
Якщо можна, я відреагую. Панове, дивіться, я вважаю, що така позиція, як ви пропонуєте, цілком має право на існування. Давайте поговоримо про головне: ми повинні зафіксувати статус-кво на той перехідний період, через який зараз будуть іти державні засоби масової інформації. І це найголовніше. І наступним кроком буде внесення того законопроекту, про який ви щойно говорили. І тому будь-яка з цих пропозицій має право на існування, якщо ми не вихолостимо головного – нам потрібно зафіксувати статус кво на цей перехідний період. Саме цим керувалися члени комітету, які закликали зал підтримати цей законопроект.
Народний депутат Шмельова, фракція комуністів.
Дякую. Взагалі ми приймаємо різні форми власності. Чому зараз ви звужуєте. От, наприклад, „Київська правда”, видавництво. Там три газети: „Київська правда”, „Київський вісник”, „Вечірній Київ”. Прийшли нові керівники видавництва. Наші приміщення належали редакціям, оцим, які я газети назвала. Зараз вони якимись там шляхами приєднали цю свічку нашу і виганяють ці газети. Виганяють просто. Так що треба, ви зараз допомагаєте рейдерам цим законом, треба всі редакції, всі, будь-якого засобу масової інформації, газеті, наприклад, „Київському віснику”, „Київській правді” за 30, за 40 років, а тепер вони мають вилетіти звідти, що там хочуть готель зробити? Видавництво рейдерують настільки, що там уже скоротили людей. Треба якось думати про всіх. Треба, демократія – так демократія, справедливість – так справедливість. Зверніть на це увагу, будь ласка.
Я поділяю вашу турботу про засоби масової інформації. При всьому цьому я сподіваюся, що комуністи підтримають цей законопроект. І головне, панове, давайте ставитися з повагою до різних форм власності. Ще раз, життя змінилося, є й державні мас-медіа, є комунальні мас-медіа. Колега Ключковський теж дав певні позиції щодо цього питання. І є приватні мас-медіа. Є так само видавництво, газети. Давайте відділимо мух від котлет. Позиція авторів законопроекту стосувалася як державних, так і комунальних засобів масової інформації, але зараз, коли я представляю позицію комітету, скажу, що комітет пропонує звузити сферу дії до конкретно державних мас-медіа.
Микола Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, давайте порадимося, питання дуже болюче і праві наші колеги з Комуністичної партії, оскільки дійсно, історично складалося, що ціла низка державних медіа, які діяли як інститути держави, були реорганізовані і там є, це газета трудового колективу. Це не якогось власника і так далі. Фактично, якби по логіці, це як за старої, так би мовити, ідеологією, це колективна власність, один з різновидів державної, я би так сказав. Але проблема не лише в цьому. Проблема в тому, що загальна технологія як будуть рішення прийматися, на мою думку, суперечить чинному законодавству. От дивіться, ключова теза яка? Упирається в складання списку цих редакцій. От що пропонує комітет? Доручити Фонду державного майна за участю народних депутатів, депутатів місцевих рад, представників і так далі, протягом десяти днів скласти перелік приміщень. Ну, хіба депутати повинні складати перелік приміщень, друзі? Значить, це Фонд державного майна і органи державної влади та місцевого самоврядування до відання яких відносяться ці питання. Тому я би таким чином, можливо і тут таких зауважень і наших колег, до речі, з експертного управління багато. Можливо ми дійсно би все-таки перенесли це, проголосували, чи на третє читання або на повторне друге, але чітко визначили термін, Володимир Михайлович, коли ми розглядаємо цей законопроект. Скажімо, голосуємо за повторне друге і доручаємо комітету, ми ж наступний тиждень працюємо у комітетах, ви ж знаєте, канікул немає, тому наступний тиждень активно працюємо і, скажімо, на сесійному тижні 3-7 лютого в четвер розглядаємо цей законопроект в цілому, щоб не допустити тут, щоб з нас не сміялися, що будуть ходити депутати і складатимуть перепис цих редакцій. Тому я пропоную ще раз, друге повторне і в цілому голосувати на наступному пленарному тижні.
Микола Круглов, а потім Анна Герман, давно вже руку піднімав.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, я хотів би, щоб ми скористалися нормами Господарського кодексу, де говориться про те, що засновник не має права вилучати будь-яке майно у свого підприємства. Але враховуючи те, що підприємство, це підприємство, а засоби масової інформації окремим законом, то треба, правильно зробили фракція комуністів, треба вибрати державне або комунальне, треба дійсно підійти один підхід до всіх форм власності так як це зроблено в Господарському кодексі, там чітко оговорено, що жоден власник не може забирати із статутного фонду те, що він передав і називати його не потрібним майном. Треба просто уважно взяти цю норму Господарського кодексу і розповсюдити її в Законі „Про засоби масової інформації”, тому що там має відношення більше до господарюючих об’єктів підприємств і акціонерних товариств і таке інше.
Ірина, Ганна Герман, будь ласка, а потім Ірина Геращенко, тоді Кармазін і завершуємо, бо це обговорення.
Шановні колеги, прошу вас звернути увагу на такий момент, цей законопроект є компромісним і є першим кроком до закону, який буде регулювати реформування державних та комунальних змін і, який остаточно врегулює цю проблему. Але поки йде час держава пробує ті редакції, які їй не угодні, які на місцях критикують місцеву владу просто позбавляти приміщень в різні способи. Ми зробимо цей перший крок, щоб захистити редакційні колективи від тиску влади на місцях і дочекаємося прийняття того закону, який повністю реформує це питання і комунальних і всіх форм власності засоби масової інформації. Але нам тут дорогий кожен день, тому що дуже спритно місцеві державні адміністрації забирають приміщення, викидають цілі колективи і я маю тут цілий список таких.
Ірина Геращенко, будь ласка.
Шановні колеги, я думаю, що ми обговорюємо так бурхливо це питання, тому що держава, насправді, зволікає з прийняттям законодавства щодо роздержавлення засобів масової інформації. І коли сьогодні ми говоримо, що начебто цей закон вирішить всі ці питання, тут є інша тема, державні засоби масової інформації на місцях дійсно, як сказала пані керівник профільного комітету, залежні від державної влади, але отакою прив’язкою ми їх також так само ставимо в залежність в цих державних органів влади на місцях. Тому нам потрібно якомога швидше прийняти відповідне законодавство про роздержавлення. Я хочу підтримати пана Томенка в тому слові, що не завдання народних депутатів складати списки приміщень, які там треба захищати. І на мою думку, я хочу, щоби ми до цього питання залучили ще й Спілку журналістів України, а не тільки питання місцевої влади. Тому що Спілка журналістів України має весь цей перелік державних засобів масової інформації, вона також як і профільний комітет, має всі ці скарги, і нам потрібно активніше працювати з громадськими профільними організаціями. Дякую.
Юрій Кармазін. Мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна-Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, я хотів би, щоб ви подивилися уважно на те, що в нас написано в Прикінцевих положеннях, це стаття 4. Ми доручаємо Фонду державного майна не тільки за 10 днів скласти, привести перелік приміщень, які забороняється. Ми йому також доручаємо протягом 20 днів провести інвентаризацію, щодо кожного предмету визначити законність перебування, щодо кожного приміщення визначити частку держави та інших суб’єктів, тобто розділити йому, і ми же йому доручаємо перевірити законність відчуження приміщення редакцій. Тобто ми доручаємо речі Фонду держмайна, які йому непритаманні. Не він має перевіряти законність, абсолютно не він. Тому очевидно вихід має бути такий. Закон має бути відправлений на повторне друге читання, а ми маємо провести День уряду, де заслухати відповідні урядові структури, де повністю буде дано детально інвентаризацію і все інше, і послухаємо.
Павло Мовчан. Будь ласка, мікрофон.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні пане Андрію! Ну перша інвектива на адресу Ірини Геращенко. Ми вже все так роздержавили, що, фактично, Україна немає жодних своїх власних інформаційних каналів, немає своїх редакцій. Порахуйте скільки україномовного продукту в інформаційній сфері. Це відсотки мізерні. Інше. Я хотів би, пане Андрію, це стосується вас і вашої ініціативи. Ви, очевидно, одержали як член комітету інформацію про те, що сталося протягом останнього місяця з двома видавництвами, які були славою України – це видавництво „Мистецтво” і видавництво „Дніпро”. Якщо ми сюди внесемо поправку: „засоби масової інформації та видавництв”, ми можемо ще встигнути порятувати все те, що загрожене сьогодні є. Вчора Комітет з питань культури і духовності на своєму засіданні ухвалив звернення до Президента, до мера міста, але ми.
Шановні колеги, відносно видавництва „Дніпра”. Колектив звернувся до Верховної Ради України, колектив зайняв кругову оборону, співробітники ночують у цьому видавництві. Було півтори тисячі квадратних метрів, у них практично все забрали комерційні структури. Тому я прошу наш комітет підготувати, щоб ми відреагували Верховною Радою України і дати по рукам у тому числі міській владі, які чинять наругу, забравши книгарні, тепер забрали всі видавництва. Народний депутат Ландік. І не звернення до Президента, а нам треба прийняти рішення, яке б зобов’язало виконувати закони.
Спасибо. Понимаете, мы здесь начали полемику немного не до конца или может Андрей не всем правильно объяснил, мы говорим о защите тех трудовых коллективов, которые согласно Закону о приватизации, о роздержавленні, то есть приватизации, чтобы были участниками этой приватизации, чтобы не забрали у них другим коммерческим или каким-то организациям, а о том, что есть уже предприятия другие, которые там газеты, радио, телевиденье и так далее, которые работают, то они уже роздержавлені, это ООО или акционерные общества, а это будут вновь создаваться на базе государственных предприятий и чтобы они там остались. Вот о чем идет. Мы хотим их защитить сейчас, покуда без нас это все уже там разгребут.
Дякую. Будь ласка, узагальнена позиція комітету.
Колеги, три запитання ключових: робити чи не робити? Друге - предмет дії закону. Третє - час, часові рамки. Перше. Ми можемо по-різному дивитися на майбутнє мас-медіа. Хтось хоче, щоб у нас були державні мас-медіа, хтось не хоче, щоб вони були. Але ми розуміємо, що зараз, поки ми з вами говоримо, щоденно або щомісячно, чи щотижнево майно, нерухомість розходиться, розтікається. І коли ми вирішимо роздержавлювати, не буде що роздержавлювати. Тому робити, робити треба. Друге – предмет дії цього закону. Теж різні погляди. Комітет зійшовся на тому, що предмет дії цього закону – це державна преса. Автори законопроекту на початку хотіли охопити і комунальну пресу. Позиція комітету – звузити до державної преси. З нею простіше, в тому числі і застороги пана Ключковського. Про видавництва. Поділяючи всіма фібрами душі тривогу за видавництва, мені здається, що це тема окремого питання. І я думаю, що позиція комітету буде збігатися з тою, яка озвучена колегами. І третє, що стосується терміну, часових рамок, коли це треба робити. Робити зараз, негайно, ми уже втратили і так багато часу. Цей законопроект був зареєстрований два роки назад за підписами представників усіх фракцій парламенту минулого скликання. Є компромісна позицію комітету у нинішньому скликанні, за що я дуже дякую колегам з усіх фракцій. І мені здається, треба діяти негайно. Термін дії закону – до ухвалення базового Закону про реформування державної та комунальної преси. Дякую.
Володимир Яворівський, і будемо зараз приймати рішення. 30 секунд, будь ласка.
Володимир Яворівський, голова Комітету з питань культури і духовності. Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, учора комітет розглянув і подання видавництва „Дніпро”, ви вже сказали про нього. І ми учора прийняла одноголосно проект постанови Верховної Ради щодо приміщень комунальних і державних, які належать видавництву. Воно здано зараз на реєстрацію. Через те я можу підтримати зараз нашого колегу доповідачу про те, що якщо можна, Володимире Михайловичу, завтра давайте включимо до порядку денного цю постанову, потратимо 10 хвилин, але вирішимо дуже важливе питання. Якщо ви на це зголошуєтеся, це буде дуже розумно і по-державному.
Дякую. Давайте домовимося таким чином, шановні колеги, цей проект постанови я просив би розмножити, роздати. Якщо комітет уже прийняв рішення, і завтра буде добра воля, нам треба прийняти рішення, але прийняти таке рішення, щоб воно було виконане, і забезпечити виконання рішення. І не тільки щодо видавництво „Дніпро”, а щодо всіх видавництв. Адам Мартинюк, і зараз будемо іти за процедурою.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, я дуже радий, що моя пропозиція одержала таку жваву, цікаву дискусію, але я боюсь, що в ході цієї дискусії ми забудемо про що треба голосувати. Ще раз наголошую, я наполягаю на тому, що ми повинні давайте преференції не тільки трьом державним засобам масової інформації, бо їх більше, мабуть, і немає – це президентський „Вісник”, „Урядовий кур’єр” і „Голос України”, а все решта – це або комунальні засоби інформації, або засоби масової інформації трудових колективів. Тому давайте у назві закону запишемо „редакцій засобів масової інформації”. І кожен засіб масової інформації буде захищений нашим законом. Якщо ми запишемо тільки державних засобів масової інформації, ми таким чином всіх, хто знаходиться сьогодні редакції „Преса України”; усі редакції газет, які знаходяться в „Київській правді”; усі редакції газет, які знаходяться в обласних видавництвах, будуть звідти вигнані.
Будь ласка, позиція комітету, і зараз підемо за Регламентом.
Наостанок скажу, Адаме Івановичу, що стосується видавництв, конкретно „Київської правди” і інших видавництв по областях. У минулому скликанні ця тема виникала, і тоді Верховна Рада знайшла дуже мудре рішення, коли ці об’єкти були вилучені з переліку тих об’єктів, які допускалися, підлягали, або була можливість для приватизації. Оце наш спосіб, як їх оберігати на якийсь певний період чи на стільки, наскільки буде можливо. Останнє. Державні засоби масової інформації – це не три газети. Ми говоримо про вертикаль, ми говоримо про відомчі видання, ми говоримо про інші видання, де засновником є держава. Що стосується комунальних, ще раз кажу, позиція комітету консолідована – вилучити з цього закону комунальні мас-медіа. Можливо, це стане предметом окремого закону.
Шановні народні депутати, наша думка єдина у тому, що нам треба робити рухи, кроки і приймати закон. Тому давайте таким чином домовимся, що зараз поставимо на голосування першу поправку, яка стосується того, що йдеться про зміну назви закону, тобто звужується назва закону, залишаються лише одні державні засоби масової інформації, а комунальні вилучаються. Тому, якщо ця поправка не буде підтримана, залишиться первісна назва закону, і далі будемо рухатись. Я ставлю на голосування поправку номер один. Прошу народних депутатів визначатися. Прошу визначатися. [[13:16:16]] За-181 Рішення не прийнято. Тобто назва закону залишається така [[одну хвилиночку, шановні колеги, це буде повторне друге читання, з голосу я не можу внести зміни]] - „Про мораторій на відчуження від редакцій державних та комунальних засобів масової інформації, приміщень та майна”. А тепер, будь ласка, ваша поправка на поправку. Адам Мартинюк.
Дякую, Володимир Михайлович. Дуже добре, що хоча б розширили вже до первісної – держаних та комунальних. Але я ще раз наголошую на своїй пропозиції: найкраще забрати і державні, і комунальні, залишити „редакції засобів масової інформації” – усіх редакцій, усіх! Бо тут абсолютно правий колега Ключковський, що комунальні засоби масової інформації, Володимир Михайлович, у комунальні засоби масової інформації, ми не маємо у комунальну власність право втручатися. Тому краще залишити чисту назву – „редакцій засобів масової інформації”. Ні державних, ні комунальних, ні колективних, а чисто редакцій. Прошу поставити таку поправку.
Шановні колеги, логіка в такій постановці питання є, але це означає, що закон не буде прийнятий, тому давайте погодимося хоча б, я звертаюсь, шановний Адаме Івановичу, до вас, давайте приймемо, якщо є воля Верховної Ради, що зараз захистимо хоча би редакції державних і комунальних, а потім приймемо інше рішення, бо зараз треба буде направляти на повторне друге читання. Поки мі підготуємо, знову втратимо відповідний час. Ну я бачу настрій – рішення не буде прийнято. Будь ласка, Шмельова. Треба було внести пропозиції до цього закону, шановні колеги. Ви не внесли, а зараз з голосу я не можу ставити на голосування. Я прошу вас, не всі зразу.
Що би я хотіла вас? Щоб ви мене почули. Ті редакції, які знаходяться у видавництвах, нас уже викидають, а таких уже 32 видавництва, які продали. Зараз на черзі стоїть „Київська правда”. Оці наші рейдери зараз цим моментально скористаються і повиганяють три газети: „Вечірній Київ”, „Київський вісник”, „Київська правда”. Послухайте, Адам Іванович дуже правильно говорить: „Всіх засобів масової інформації”. Тому що одним - 30, одним – 40, але коли розвалився Союз, вони всі якось намагалися вижити, і всім по 30 – по 40 років, але вони не державні, вони не комунальні. Розумієте? Це ж не собі – ми захищаємо державне майно.
Я звертаюся до вас, народні депутати, і до Олега Ляшка зокрема. Ви хочете розглянути всі законопроекти. Зараз перетворили в обговорення цього закону. Жодного обговорення немає. Сядьте всі на свої місця! І я пропоную вам, шановні колеги, в тому числі письмово треба було внести поправку. Ми не підтримали поправку від комітету, яка знайшла позитивне рішення. Закон називається так: „Про мораторій на відчуження від редакцій державних та комунальних засобів масової інформації приміщень та майна”. Давайте будемо рухатися певними кроками. Далі. Всі інші пропозиції враховано. Щодо термінів реалізації цього закону, я просив би звернути увагу на праву частину. Народний депутат Уколов запропонував терміни, вони є прийнятними, підтриманий комітетом. Отже, в нас є всі підстави з урахуванням щойно проголосованого рішення щодо назви закону поставити на голосування пропозицію: про прийняття закону в другому читанні і в цілому як закон. Реєстраційний номер 0958. Прошу голосувати. [[13:20:18]] За-351 Рішення прийнято. Я прошу, що стосується засобів масової інформації, засновниками яких є трудові колективи, підготувати відповідний проект рішення Верховної Ради України у вигляді закону, для того щоб могли ми зробити наступний крок і врегулювати і цю проблему. З урахуванням цього, я думаю, у нас є підстави завершити розгляд питання. Але доручення до комітету, якщо ви не заперечуєте: підготувати оперативно такий проект закону, з тим щоб ми могли його розглянути і дати можливість всім колективам засобів масової інформації працювати в більш менш прийнятних за українських умов умовах, вибачте за тавтологію. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо обміну інформацією про одержувачів соціальних виплат]]. Реєстраційний номер 0969, друге читання. Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань соціальної політики та праці Михайло Миколайович Папієв. Будь ласка. Прохання, щоб ми зараз більш оперативно відпрацювали.
Дякую. Шановні народні депутати України, на ваш розгляд виноситься законопроект, який має зараз назву Про внесення змін до деяких законів України [[щодо надання інформації про осіб, які отримують страхові виплати]]. В зв’язку із тим, що це був законопроект України, який в першому читанні розглядався як ініційований народними депутатами України. Після цього ми отримали зауваження юридичного управління, всі абсолютно зауваження юридичного управління, які було надано, це і стосовно того, щоби не збирати інформацію на осіб без їх попередньої згоди, бо це порушує права особи. Вони всі враховані в цьому законопроекті, відповідні зміни до нього внесли народні депутати України. Всього подано 13 пропозицій народних депутатів України. Фактично, вони всі враховані, крім однієї, але це редакційна така правка назви цього законопроекту, а також поправка номер 6, там де є аргументація, що вона врахована законом про державний бюджет на 2008 рік. Ми дивилися в законі України про державний бюджет на 2009 рік, ця правка теж врахована. Тому є рішення Комітету з питань соціальної політики та праці: погодитись із текстом порівняльної таблиці до проекту Закону України цього [[0969]] і рекомендувати Верховній Раді України прийняти зазначений законопроект у другому читанні та в цілому. Зараз я готовий по поправках.
Шановні колеги, поправки всі враховані за винятком однієї – 5-ї поправки. Народний депутат Круць наполягає на цій поправці? Ні? Тоді вноситься на голосування пропозиція Комітету про прийняття у другому читанні та в цілому як Закон Про внесення змін до деяких законів України [[щодо обміну інформацією про одержувачів соціальних виплат]]. Реєстраційний номер, 0969. Прошу голосувати. [[13:23:42]] За-378 Закон прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законів України [[щодо приведення у відповідність законодавчих актів у зв’язку з перейменуванням окремих урядових органів управління]] [[друге читання]], реєстраційний номер 0946. Доповідач – заступник голови Комітету з питань транспорту і зв’язку Юрій Борисович Крук. Будь ласка, Юрій Борисович.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Проект Закона Украины о внесении изменений в некоторые законы Украины относительно приведения в соответствие законодательных актов и в связи с переименованием отдельных правительственных органов управления, регистрационный номер 0946, был принят в первом чтении Верховной Радой еще 8 мая 2007 года и носит чисто технический характер. Законопроект имеет своей целью приведение в соответствие трех кодексов, четырех законов Украины с регистрацией и переименованием Министерства транспорта Украины, Государственного комитета связи и информации, которые после слияния образовали Министерство транспорта и связи, а также в связи с реорганизацией Министерства рыбного хозяйства, Министерства охраны окружающей среды, ядерной безопасности Украины. Для этого предлагается дать им определение согласно существующей юридической практике как центральным органам исполнительной власти по вопросам их компетенции. Это даст возможность предотвратить в последующем практику внесения изменений в законы после очередного переименования министерств или ведомств. Принятие закона даст возможность исправить нестыковки в Кодексе торгового мореплавания, в Кодексе Украины об административных правонарушениях, Воздушном кодексе, законах о транспорте, законах о железнодорожном транспорте, о транзите грузов, орадиочастотном ресурсе. Избежать правовых коллизий при подготовке и принятии новых законодательных актов, правительских и парламентских международных соглашений, которые разрабатываются со ссылками на указанные законные акты. Законопроект вносит в 61 статью, 7 законодательных и нормативных актов Украины, в которых остались прежние названия правительственных органов управления. В процессе подготовки законопроекта ко второму чтению в комитет поступило 25 предложений от шести народных депутатов Украины. Из полученных поправок полностью учтено 15, учтено частично семь, отклонено три. С народными депутатами, чьи поправки были учтены частично или отклонены, вопрос согласован и они не настаивают на своих поправках. Поэтому, учитывая вышеизложенное, комитет предлагает принять данную редакцию проекта закона во втором чтении и в целом как закон с учетом предложений Главного юридического управления аппарата Верховной Рады Украины. Благодарю за внимание.
Шановні колеги, немає заперечень ні в кого, щоб ми поставили на голосування пропозицію комітету про прийняття в другому читанні та в цілому як закон проект Закону «Про внесення змін до деяких законів України» [[щодо приведення у відповідність законодавчих актів у зв’зку з перейменуванням окремих урядових органів управління]], реєстраційний №0946? Прошу голосувати. [[13:27:40]] За – 368 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону «Про Загальнодержавну програму зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення об’єкта "Укриття" на екологічно безпечну систему», реєстраційний №2635, друге читання. Доповідач – голова Комітету з питань екологічної політики, природокористування та ліквідації наслідків чорнобильської катастрофи Анатолій Іванович Семинога. Будь ласка, Анатолій Іванович.
Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги народні депутати, на ваш розгляд у другому читанні вноситься проект Закону України про Загальнодержавну програму зняття з експлуатації Чорнобильської атомної електростанції та перетворення об’єкта „Укриття” на екологічно безпечну систему. Даний законопроект був розроблений на виконання постанови Верховної Ради про стан заходів, перспективи подолання наслідків Чорнобильської катастрофи, прийнятий за підсумками парламентських слухань, які відбулися в квітні 2008 року. При доопрацюванні даного законопроекту були враховані зауваження, пропозиції народних депутатів Шершуна, Кальченка, Семиноги, Глазунова, Толстоухова, Даниленка, Ващук та Головного науково-експертного управління. Всього було внесено вісімнадцять пропозицій, вісімнадцять поправок, які повністю враховані. Головне юридичне управління апарату Верховної Ради завізувало законопроект без зауважень. Комітет Верховної Ради на своєму засіданні прийняв рішення підтримати законопроект і рекомендувати Верховній Раді прийняти його у другому читанні і в цілому як закон. Прийняття даного законопроекту буде сприяти реалізації державної політики щодо підготовки та зняття і зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення об’єкту „Укриття” на екологічно безпечну систему та забезпечення захисту персоналу, населення та довкілля від впливу іонізуючого випромінювання. Прошу підтримати даний законопроект.
Шановні народні депутати, всі пропозиції враховані, погоджені, що у нас так рідко буває, повністю із нашими юридично-експертними службами. Перед тим як голосувати, будь ласка, позиція уряду, мікрофон. _______________. Уряд підтримує.
Уряд також підтримує цей проект закону. Тому я ставлю на голосування пропозицію комітету прийняти у другому читанні та в цілому як закон проект Закону про Загальнодержавну програму зняття з експлуатації Чорнобильської АЕС та перетворення об’єкта "Укриття" на екологічно безпечну систему, реєстраційний номер 2635, прошу голосувати. [[13:30:49]] За-391 Рішення прийнято. Шановні колеги, тепер нам належить розглянути питання про включення до порядку денного сесії ряд законопроектів. Будь алска, Адам Мартинюк, мікрофон.
Дякую, Володимир Михайлович. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, я абсолютно, наша фракція не має ніяких заперечень проти такого розділу, але я просив би, Олександр Володимирович, коли складаєте план розгляд питань, давайте ми не будемо рвати, а то ми спочатку включимо до розгляду, потім знов перериваємо, зараз ми перериваємо розділ другого читання. Ми йдемо по другому читанню, перериваємо включенням до порядку денного, потім знову продовжуємо друге читання. Я пропоную зараз завершити розділ „Друге читання”, а після того тоді коли стоїть, а не так, що три рази ми сьогодні у цьому плані тричі ми маємо розділ включення до порядку денного, можна все звести в один розділ.
Будь ласка, Олександр Лавринович.
Шановний Адам Іванович, я просив би, щоб якось спокійніше ставилися до проблеми, до рішень Погоджувальної ради, яка приймала рішення і розуміли, що подальші проекти, які були внесені вони не підготовленими були внесені до розгляду і ми їх розглядати зараз не будемо, тому що немає ні порівняльних таблиць, ні інших матеріалів. І це рішення Погоджувальною радою, тому, будь ласка, спокійніше поводьтеся.
Шановні колеги, у нас тут дійсно виникають певні колізії, поза як ряд доручень Верховної Ради України щодо підготування законопроектів до другого читання, вони не виконані і ми сьогодні, ще не має таблиць для того, щоб можна було вести розгляд цього питання. Тому така у нас виникла через. російською мовою кажучи, чересполосица. Будь ласка, Адам Мартинюк, репліку.
Олександр Володимирович, я абсолютно підтримую те, що ви говорите, але ви не хочете зрозуміти, що я прошу. У нас йде розділ „Другого читання”, я розумію, що наступні законопроекти, які ми мали б розглянути в другому читанні не підготовлені. В чому зміниться логіка? Якби було, дійсно, логічно, що ці питання про включення до порядку денного стояли б після розділу другого читання. Зараз ми підійшли до законопроектів, які не готові і сказали б, що вони не готові і ми розглядаємо наступний розділ – про включення до порядку денного. Я про інше кажу, що ми просто розірвали розділ другого читання, ну іншим підрозділом. Ось і все. Це для зручності нашої роботи і вашої роботи в тому числі. Тільки таке зауваження. Дякую.
Зауваження і пропозиція повністю приймається. Шановні колеги, я ставлю на голосування – прошу уваги! – про включення до порядку денного проекту Закону [[реєстраційний номер 3585]] про внесення змін до деяких законодавчих актів України з метою подолання негативних наслідків фінансової кризи. Прошу голосувати про включення до порядку денного. [[13:34:13]] За-377 Рішення прийнято. Шановні колеги, враховуючи важливість цього законопроекту, давайте ми зараз погодимо таку пропозицію. Доручити комітету, щоб він невідкладно опрацював цей законопроект, щоб ми на наступному. Шановні колеги, ми включили в порядок денний. Обговорювати не будемо питання. Ну нема ж теми для обговорення. Бо ми прийняли рішення на Погоджувальній раді відповідно до Регламенту виключно ми будемо працювати. Тому давайте погодимо протокольне доручення комітету підготувати його до розгляду з тим, щоби на початку першого пленарного тижня наступної сесії могли його розглянути і визначити щодо прийняття рішення. Що тут обговорювати?! Що? Шановні колеги, ми прийняли рішення, що без рішення комітету не буде першого читання. І я просив би вас, не штовхайте мене на порушення. Ну я прошу вас, що обговорювати в першому читанні? Немає рішення комітету. Ми ж вчора прийняли, Іван Григорович, рішення на Погоджувальній раді. Прийняли? Прийняли. Будь ласка, Клименко. Мікрофон.
. народна партія. Шановний Володимире Михайловичу, хотілося б, щоб ви дали доручення нашому комітету, тому що вчора у нас було засідання комітету, але, на превеликий жаль, воно не відбулося за відсутністю голови комітету. Але є присутній, який працює у залі, перший заступник. Тому, якщо ви дасте таке доручення, якщо він збере наш комітет, то, звичайно, ми за великої пошани до Верховної Ради України і до цього автору законопроекту, тому що по суті він сьогодні вносить дуже нагальні ті питання, які в першу чергу сьогодні виведуть із того фінансового стану, який сьогодні є. І враховуючи те, що це буде перше читання, його можна буде поставити на голосування. Дякую.
Шановні колеги, не буде обговорення цього законопроекту. Я прошу вас, заспокойтесь. Шановні колеги, ну, ви теж саме будете пропонувати, що колега Клименко запропонував. Давайте домовимося таким чином, ми вчора прийняли рішення на Погоджувальній раді: переходимо до роботи відповідно до Регламенту Верховної Ради. Я хочу вас заспокоїти, що через максимум 5-10 днів буде підписаний закон мною як Головою Верховної Ради про порядок організації роботи Верховної Ради, який Президент заветував. Верховна Рада подолала вето на закон Президента. І у нас не буде оцих намагань примусити порушувати Регламент. Ми вчора домовилися, що якщо буде з однієї сторони порушення Регламенту, тоді є всі підстави ставити питання, розглядати проект постанови про недовіру уряду. Ми ж домовилися, що ми йдемо відповідно регламентної процедури. Олег Ляшко, будь ласка.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні громадяни України! Фракція „Блоку Юлії Тимошенко” ніколи не порушувала Регламент Верховної Ради і діє лише у відповідності із законом. На чому ми наполягаємо? Ми наполягаємо на тому, щоб сьогодні розглянути законопроект. Вранці ми проголосували постанову, якою знову звернули увагу Президента на недоцільність перебування Стельмаха. Законопроект 3585. Це взаємопов’язані речі, він дозволить мінімізувати наслідки злочинної діяльності Національного банку. Він врятує залишки коштів, як і ще є в кишенях громадян. Тому, шановний Володимире Михайловичу, дайте, якщо ви так наполягаєте, дайте доручення, щоб сьогодні зібрався комітет відповідний, і щоб завтра ми розглянули цей закон. Ми не можемо на лютий-місяць переносити це питання. Ми з вами поїдемо до виборців, сесія не працюватиме, а Стельмах і компанія продовжуватимуть обвалювати гривню.
Дякую. Адам Мартинюк, і будемо далі працювати.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, особливо ті, хто дуже аплодував останнім словам попереднього виступаючого. Цей закон ніякого відношення до Стельмаха не має. Це закон, який написали собі банкіри для захисту банків. Це банкіри зібралися, чергова серія оцих зустрічей різних. Автомобілісти написали собі, аграрники написали і так далі. Там треба допомогти. Але якщо ще в цих умовах приймати закони, щоб ще збільшувати експлуатацію банками людей, ну приймайте. Але я про інше хочу сказати і нагадати. Шановні учасники погоджувальної ради і учора засідання керівників фракцій, і в понеділок, коли відбувалося засідання погоджувальної ради, там було прийнято однозначне рішення, що цей законопроект тільки після розгляду комітетом. Якщо комітет не розглянув, будь ласка, пройде необхідних 30 днів, тоді ми матимемо право без розгляду комітету його розглядати. А зараз давайте не будемо порушувати Регламент.
Шановні народні депутати, законопроект 3585 ми включили до порядку денного. Він буде розглядатися після того, як розгляне його комітет, не залежно від того, яке він рішення прийме. Якщо комітет не буде збиратися, не буде розглядати, я переконаний, що ми його розглянемо так, як того вимагає Регламент. А зараз є прохання до комітету і доручити комітету.
Щоб комітет оперативно зібрався і розглянув цей законопроект і виніс відповідні рекомендації Верховної Ради. І ще раз, шановні колеги, хочу сказати: забудьте всі про порушення Регламенту, будемо діяти відповідно до Регламенту в не залежності від того, хто до кого стоїть. Що стосується законопроекту 3614, ми його врахували і прийняттям відповідної постанови, його немає потреби зараз включати до порядку денного. Ми зараз маємо продовжити розгляд законопроектів за процедурою другого читання. Оскільки не готові порівняльні таблиці до цих законопроектів – це такі законопроекти: 3250-Д, 0918, 3081, 3451-1, 2375, 3065, 3011, 3535. Ми до них повернемся після того, як будуть роздані необхідні таблиці. Якщо буде роздана таблиця необхідна до проекту Закону про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України, ми приступимо до їх розгляду. Ще не роздали, у нас їх немає, як тільки вона буде роздана, зразу приступимо до розгляду. Шановні колеги, я ще раз хочу сказати, немає документу підготовленого до розгляду, не тисніть на мене. Нам потрібно визначитися з прийняттям рішень з питань, які були обговорені. Я прошу вас, спокійно. Шановні колеги, коли буде роздана порівняльна таблиця, висновки юридичного комітету, ми продовжимо не зараз, о 16 годині. Немає у мене особисто цих документів, дайте мені їх, секретаріат, будь ласка. Ви вгамуйте, будь ласка, і прошу роздати всім порівняльні таблиці, заключення юридичного управління, ми зразу повернемось до розгляду цього питання, ми ж домовились. Нам треба прийняти рішення з питань, які були раніше обговорені, тобто щодо рекомендацій парламентських слухань. Оголошується до розгляду проект Постанови про Рекомендації парламентських слухань на тему: "Про стан дотримання конституційних гарантій трудових прав громадян", реєстраційний номер 3555. Хара Василь Георгійович, будь ласка. Хто буде відповідати від Комітету з питань соціальної політики та праці? Ярослав Сухий, будь ласка.
Шановні колеги, якщо пригадуєте, тут, в цій сесійній залі, ми розглядали під час парламентських слухань таку тему – про стан дотримання конституційних гарантій трудових прав громадян. На засіданні Комітету з питань соціальної політики та праці були враховані всі ваші зауваження. За пропозицією комітету постанову 3555 прийняти в цілому в сесійному залі проголосували всі члени комітету, тому що зауважень, які би виходили на якійсь рівень політичних звинувачень, там немає. Мова йде про констатацію, про те, що в Україні на сьогоднішній день є ряд проблем з реалізацією Європейської соціальної хартії, яку ми з вами ратифікували. Справа в тому, що в жовтні відбувся наш перший звіт, і ми там маємо цілий ряд зауважень віє європейської спільноти. Тому я вношу пропозицію від імені Комітету з питань соціальної політики та праці підтримати проект постанови за номером 3555.
Шановні колеги, якщо немає застережень, я поставлю на голосування проект постанови для схвалення її як постанови. Нема застережень? Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття проекту Постанови Верховної Ради України про рекомендації парламентських слухань на тему: „Про стан дотримання конституційних гарантій трудових прав громадян”. Реєстраційний номер 3555. Прошу голосувати. [[13:44:53]] За-354 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Постанови про спеціальну доповідь Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини "Стан дотримання Україною міжнародних стандартів у галузі прав і свобод людини". Доповідач – голова підкомітету Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Едуард Іванович Павленко. Будь ласка. Ну, якщо зараз скажуть, будемо голосувати.
Шановний Голово, шановні народні депутати! 10 грудня 2008 року з нагоди 60-ї річниці Загальної декларації прав людини Уповноваженим з прав людини Карпачовою Ніною Іванівною відповідно до частини третьої стаття 18 Закону України „Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини” була представлена спеціальна доповідь: „Стан дотримання Україною міжнародних стандартів у галузі прав і свобод людини”. Ця спеціальна доповідь Уповноваженого ґрунтувалася на системному узагальненні всіх заключених зауважень і рекомендацій конвенційних органів ООН за весь період від часу проголошення незалежності України, а також на матеріалах Ради ООН з прав людини за результатами розгляду у 2008 році універсального періодичного огляду щодо стану дотримання прав і свобод людини в Україні. У доповіді запропоновано заходи з метою приведення національного законодавства в галузі прав і свобод людини у відповідність до міжнародних стандартів та виконання взятих Україною міжнародних зобов’язань. Відповідно до частини четвертої статті 18 зазначеного закону Верховна Рада України за спеціальною доповіддю приймає постанову. Підготовка цього питання віднесена до предмету відання Комітету з питань прав людини, національних меншин і національних відносин. 24 грудня 2008 року комітет на своєму засіданні схвалив проект Постанови Верховної Ради України за спеціальною доповіддю Уповноваженого з прав людини і подав його на розгляд Верховної Ради України. Комітет пропонує проект Постанови про спеціальну доповідь Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини: „Стан дотримання Україною міжнародних стандартів у галузі прав і свобод людини” [[реєстраційний номер 3557]] – прийняти за основу і в цілому. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Шановні колеги, перед тим як поставити на голосування проект постанови, я хочу звернути увагу комітету: надалі відповідно формулювати пункти. Пункт четвертий: „Опублікувати в газеті „Голос України” виступ Уповноваженого”. Ну, „доповідь” – я ще розумію, але якщо Верховна Рада буде приймати рішення всі виступи публікувати, це зрозуміло і так, що парламентська газета повинна висвітлювати діяльність Верховної Ради і все, що відбувається в Верховній Раді. Шановні колеги, я хочу сказати, що Верховна Рада повинна бути Верховною Радою. Просив би це врахувати. Ставлю на голосування проект Постанови Верховної Ради України, проект Постанови Верховної Ради України про спеціальну доповідь уповноваженого Верховною Радою України з прав людини, стан дотримання Україною міжнародних стандартів в галузі прав і свобод людини. Реєстраційний номер 3557 для прийняття в цілому як постанови. Прошу голосувати. [[13:48:41]] За-387 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питань за розділом „Повторний розгляд з пропозиціями Президента України”, тобто розгляд законів, які, щодо яких Президент України застосував право вето. Продовжуємо ранкове засідання Верховної Ради України на 15 хвилин, тобто до 14 години 15 хвилин. Оголошується до розгляду закон України „Про викуп земельних ділянок приватної власності для суспільних потреб та з мотивів суспільної необхідності” з пропозиціями Президента України від 13.06.2007 року. Доповідач заступник глави Секретаріату Президента України Гончарук Андрій Іванович, співдоповідачем буде виступати член Комітету з питань аграрної політики та земельних відносин Григорій Євдокимович Смітюх, будь ласка. Є представник Президента? [[Ш у м у з а л і]] Ні. Будь ласка, Григорій Євдокимович Смітюх.
Шановні народні депутати, 19 квітня 2007 року Верховною Радою України було прийнято в другому читанні і в цілому як закон України про викуп земельних ділянок приватної власності для суспільних потреб та з мотивів суспільної необхідності. Але Президент України. його було повернути із зауваженнями. При розгляді у комітеті було враховано те, що в сучасних умовах формування ринкових земельних відносин право власності на землю не може бути абсолютним і має виконувати таку суспільну функцію, подібну до того, як це робиться в інших країнах щодо забезпечення реалізації суспільних інтересів громадян держави, територіальних громад. Паювання майже всіх земель сільського призначення було проведення без врахування потреб розвитку міст, гірничодобувної промисловості, транспорту, інших галузей господарства, а також проблем, пов’язаних із проведенням таких міроприємств, як „Євро-2012”, а саме будівництво нових та реконструкція аеропортів, автодоріг, у тому числі окружної навколо Києва, розбудова автодорожньої інфраструктури вирішити без прийняття цього закону не можливо. Враховуючи вище зазначене, а також висновки Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради України, та керуючись пунктом восьмим статті 130 Регламенту Верховної Ради України, комітет, наш комітет, пропонує Верховній Раді України направити зазначений закон на доопрацювання до головного комітету – Комітету Верховної Ради України з питань аграрної політики та земельних відносин. Тобто ми врахуємо ті зауваження, ще раз переглянемо, тому просили Верховну Раду для того, щоб його не приймати, аби не преодолєвати вето Президента, повернути до комітету і вийти на слідуючій сесії з розглядом цього питання. Дякую за увагу.
Шановні колеги, у нас з цього приводу буде два голосування. Перше, це пропозиція Президента відхилити. Якщо пропозиція Президента не буде підтримана, буде поставлено друге голосування: про подолання вето Президента на цей закон. З урахуванням цього прошу підготуватися до голосування. Адам Мартинюк, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Я не розумію позиції комітету, а точніше, я її не бачу. Комітет не готовий до розгляду питання, тому що комітет повинен був би розглянути пропозиції Президента і прийняти рішення. Не направити вам на доопрацювання, а ви повинні були вже з урахуванням позиції Президента доопрацювати закон. Якби ваші пропозиції, доопрацьовані, не були враховані, то відповідно до Регламенту ми ще раз вам направили на доопрацювання. А так ви нам вимагаєте зробити те, що ви повинні й без нас зробити. Якщо ви не готові сьогодні доповісти, то взагалі його не можна розглядати. Комітет, коли внесе пропозиції, або погодитесь з пропозиціями президента або врахувати пропозиції президента, або подолати вето, то тоді так. А ви просите зробити те, що ви фракція так маєте робити.
Дякую, Адаме Івановичу. Я наголосив, що це законопроект був Верховною Радою прийнятий в цілому, але Президент України наклав вето. Тому Верховна Рада безперечно, що буде голосувати: перше – подолання вето, це перше рішення і друге – рішення комітету, щоб направити його на доопрацювання між другим і третім читанням. Будь ласка, якщо, Верховна Рада повинна визначитися з вето президента.
Шановні народні депутати, прошу підготуватися до голосування. Першою ставитися буде на голосування пропозиція Президента України про відхилення Закону України „Про викуп земельних ділянок приватної власності для суспільних потреб та з мотивів суспільної необхідності”, реєстраційний №0861. Прошу визначитися шляхом голосування. [[13:54:21]] За – 39 Рішення не прийнято. Тому, прошу уваги. Тепер наступна ставиться на голосування пропозиція про подолання вето Президента України на Закон України „Про викуп земельних ділянок приватної власності для суспільних потреб та з мотивів суспільної необхідності”, реєстраційний №0861. Прошу голосувати. [[13:54:58]] За – 48 Рішення не прийнято. Закон відхилено. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, „Блок Тимошенко” – 1, „Наша Україна” – 1, фракція комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19. Будь ласка.
Володимир Михайлович, я все-таки просив би по можливості поставити питання повернути його до комітету Верховної Ради для того, щоб вони розглянули питання. Це питання було сформовано таким чином.
Будь ласка, народний депутат Ляшко, мікрофон, будь ласка.
Це питання було сформовано мною таким чином, щоб ми знали настрій Верховної Ради, що цей закон не буде.
Олег Ляшко, „Блок Юлії Тимошенко”. Шановний Володимире Михайловичу, ідея, яку пропонує комітет після того як ми вже проголосували, не подолали вето і не врахували пропозиції, має право на існування, адже закон насправді потрібен. Давайте візьмемо історію з будівництвом моста через річку Дніпро. Уперлися в Русанівські сади і все, і моста немає. Давайте візьмемо будівництво окружної дороги навколо Києва, поскупляли олігархи землю і сьогодні втридорога з бюджету витягують гроші на те, щоб уступити участок цієї землі. Тому законопроект цей потрібен, але його потрібно доопрацьовувати. Його потрібно у комітеті розглянути, доопрацювати і винести повторно до Верховної Ради.
Шановні народні депутати, щоб далі не продовжувати обговорення, я прошу уважно послухати. Коли поступає закон із зауваженнями Президента України, комітет його розглядає і приймає рішення, врахувати повністю пропозиції Президента, частково, запропонувавши нову редакцію закону. Або пропонує погодитись із Президентом відхилити законопроект, або подолати вето на закон Президента. Оскільки комітет так спрацював, як він спрацював, тому були всі підстави ставити на голосування, що ви свідомими знали, що голосували, перше – про відхилення закону як запропонував Президент України, коли він не був відхилений, друга пропозиція – про подолання вето. Якщо вето Президента на закон не долається, закон вважається відхиленим. Тому, шановні колеги, далі це вже розмови на користь бідних. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до Кримінального та Кримінально-процесуального кодексів України щодо використання дитини для жебракування" з пропозиціями Президента України від 24.10.2008 [[реєстраційний номер 0981]]. Доповідач: заступник міністра Ємельянова, юстиції, заступник міністра, співдоповідачем буде виступати голова Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності Швець Віктор Дмитрович.
Дякую. Шановний пане Голово! Шановні народні депутати!
Я перепрошую, відносно міністра. На превеликий жаль, міністр стоїть в пробці і доїхати не може і потелефонував і просив би, щоб. [[Ш у м у з а л і]] Шановні колеги, ну я прошу вас! Шановні колеги, міністр з повагою ставиться, вчора був цілий день у Верховній Раді, ну давайте відповідним чином будемо до нього ставитись. Будь ласка.
Починати?
Шановні колеги, вже ж почалось розгляд питання, ну, будь ласка, Роман Зварич, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, з повною повагою до заступника міністра юстиції, до речі до цього відомства, яке я мав честь колись очолювати. Мова не йде про Міністерство юстиції, мова йде про уповноваженого Президентом України представляти цей проект закону. Тому не може заступник міністра юстиції представляти пропозиції Президента, оскільки Президент визначив, що єдиним, який може виступати, представляючи його пропозиції, є міністр юстиції. Я тому прошу вас, Володимир Михайловичу, не ставити так питання, а дочекаємося уповноваженого представника Президента в цьому питанні, щоб він представив пропозиції Президента України.
Я вже оголосив 15 хвилин. Шановні колеги, давайте таким чином, я поставлю на голосування про те, щоб Верховна Рада погодилась, щоб доповідь з цього питання робила заступник міністра Ємельянова. Прошу голосувати. Ну, я ж ставлю на голосування. Ну я прошу вас, визначиться Верховна Рада. [[14:00:07]] За-354 Будь ласка, доповідайте.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні народні депутати України! Верховною Радою 1 жовтня було прийнято Закон про внесення змін до Кримінального, Кримінально-процесуального кодексів України щодо використання дитини для жебракування. Разом з тим пропонованими змінами внесено в перелік видів додаткових покарань в Кримінальний кодекс такий вид покарання, як позбавлення батьківських прав. Але, внісши зміни в загальну частину, законодавець разом з тим не вніс жодної зміни до особливої частини, до жодної із санкції статей Кримінального кодексу. А це не узгоджується з загальними засадами на призначення покарання, які визначають, що вид покарання будь-який або основний, або додатковий може бути призначено лише виключно у випадках і виключно в межах, передбачених санкцією особливої частини. Крім того, запропонованим законом було передбачено, що позбавлення батьківських прав може бути застосовано з підстав і в порядку визначених Сімейним кодексом. Але разом з тим не визначено жодного механізму, яким чином має бути людина, яка в межах кримінального судочинства буде позбавлена батьківських прав на майбутнє, коли сплине певний термін щодо призначення покарання, яким чином вона буде поновлюватись в батьківських правах і не визначено жодного механізму, як це робити і хто має повноваження це робити. Враховуючи все це, Президентом запропоновано пункти 1, 2 і 3 статті 1 закону виключити із Закону України про внесення змін до Кримінального, Кримінально-процесуального кодексів. Прошу підтримати, шановні народні депутати. Дякую.
Дякую Інна Іванівно. Прошу сідати. Володимир Романович Мойсик, будь ласка.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги! Швидше за все склалась технічна неув’язка, коли 1 жовтня ухвалювався закон, у ньому було передбачено додаткові покарання у вигляді позбавлення батьківських прав осіб, які використовують дитину для жебракування. Парламент не погодився і ця норма як вид покарання у закон не потрапила. А разом з тим у переліку видів покарання, куди додали такий вид покарання як позбавлення батьківських прав, воно залишилося. Отже, Президент звернув увагу на нашу помилку і просить її виправити. Комітет з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності пропонує вам, шановні колеги, підтримати пропозиції Президента. З ними погоджується Головне юридичне управління, автори законопроекту. Дякую за увагу.
Дякую, Володимир Романович. Прошу сідати. Я ставлю на голосування пропозицію Президента України про вилучення з тексту прийнятого Верховною Радою закону з розділу першого, пункти 1, 2, 3 статті першої відповідно до рекомендацій комітету. Прошу визначатися. [[14:03:37]] За-382 Рішення прийнято. Ранкове пленарне засідання оголошую закритим. О 16-ій годині розпочнеться вечірнє пленарне засідання.