[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 13. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Vinnai Győző és Varga László jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri mai munkánkat. Mindenkinek szép jó napot kívánok! Napirend előtti felszólalásokkal kezdünk. Megvárom, míg Burány Sándor képviselő úr fel tudja rakni a mikrofonját. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Párbeszéd képviselőcsoportjából Burány Sándor képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Urak! Szeretnék választ kapni egy kérdésre, nevezetesen arra a kérdésre, hogy miért vannak önök beoltva zene ellen. Csak nem tévesztették el az oltóközpontokban a vakcinát? [[Moraj a kormánypárti padsorokban. Németh Szilárd István: Mit mond?]] Most a következő néhány perc erejéig függesszük fel azt a vitát közöttünk, hogy vajon milyen oltottsági szint mellett milyen lazítás engedhető meg az országban. Tételezzük fel néhány perc erejéig, és önöknek igazuk van abban, hogy mondjuk, négymillió beoltott esetén további lazítások engedhetők meg és várhatók, megnyílhatnak például a mozik, megnyílhatnak például a színházak. Egyet nem értek: miért nem nyithatnak ki a koncerttermek, mi az a speciális ok, ami miatt önök ennyire haragszanak a zenére, a zenekultúrára, a zenészekre és mindenkire, aki valamilyen módon a zenéből él, és miért fosztják meg a közönséget attól az élménytől, amit egy zene meghallgatása jelent számára. Varga Judit miniszter asszony szépen hegedül honlapja tanúsága szerint nem szólt önöknek, hogy Bach partitája nem veszélyes az egészségre? Vagy amikor Majka Szijjártó Péternél járt, nem szólt, hogy a koncert kevésbé veszélyes, mint teraszokon való sörözés? Tételezzük fel… mert önök ezt megtiltották a kormányrendeletben, csak azért szólok, látom, csodálkozva figyelnek. Ezek szerint nem olvasták azt a döntést, amit önök hoztak. Tételezzük fel, hogy a Zeneakadémia Nagytermében ott áll Baráti Kristóf egy szál Stradivari-hegedűvel a kezében! Miért jelentene ez nagyobb veszélyt, mint Orbán Viktor bármelyik teraszon egy sörrel a kezében? Miért? [[Dr. Völner Pál: Zárt tér!]] Vagy persze az önök honlapján, a kormány honlapján olvasható jó pár hazugság, de azért azt talán még önök se állítják, hogy a Goldberg-variációk párosulva valamilyen alapbetegséggel halálos kombinációt jelentene a hallgatóra. Ha a focisták nem veszélyesek a közönségre, akkor miért veszélyes a közönségre, mondjuk, a Budapesti Fesztiválzenekar vagy a MÁV Szimfonikusok? Magyarázzák már meg nekem! Elmehetünk majd színházba oké, rendben van! Na de miért nem mehetünk el egy koncertterembe? Miért van az, hogy mondjuk, a Három nővért megnézhetjük, de egy musicalt nem? Mennyivel veszélyesebbek a Macskák a Három nővérnél? Vagy miért van az, hogy mondjuk, megnézhetjük színdarabban a Bánk bánt, de nem hallgathatjuk meg opera-előadásként? Félnek, hogy kijön a címszereplő és elénekli a Hazám, hazám kezdetű áriát? Oké, rendben, libabőrösek leszünk tőle, de a libabőr ebben az esetben nem egy betegség melléktünete, tisztelt államtitkár urak! Mitől nem veszélyes, mondjuk, egy telt házas focimeccs a Puskás Stadionban 67 ezer nézővel, de Majka meghallgatása a Budapest Parkban nagyjából 10 ezer nézővel meg veszélyes? Kétlem, hogy Majka nem mondta volna el, hogy miért ne lehetne. És sorolhatnám a zenészeket. Kiülhetünk egy dzsesszkávézó teraszára sörözni, de közben miért ne énekelhetne, mondjuk, Urbán Orsi? Az már tilos. Mennyivel veszélyesebb, árulják már el nekem?! És ha már a Bánk bánnál, a Hazám, hazámnál és a libabőrnél tartunk: a libabőr tényleg nem a koronavírus tünete, higgyék el! A libabőr a katarzis tünete. Az pedig nem betegség, ne fosszanak meg bennünket tőle! Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! A koronavírus elleni küzdelemben a célegyenesben vagyunk, a beoltottak száma meghaladta a 3 millió 600 ezer főt, közülük több mint 1 millió 665 ezren más a második oltást is megkapták. Április első felében Magyarországon volt a leggyorsabb az oltás üteme a világon, az oltottság kétszerese az uniós átlagnak. Ezt az Egészségügyi Világszervezet vezetője is elismerte mint a magyar oltási program sikere. Jelen pillanatban a magyar lakosság 37 százaléka már kapott oltást; az uniós átlag 21 százalékos. Az eddig regisztrált 65 év felettiek több mint 90 százaléka, az összes regisztrált több mint 70 százaléka kapott már oltást. A pedagógusok soron kívüli oltása is lezajlott. Az egy oltással rendelkezők visszabetegedési aránya pedig mindössze 1 százalék. Tehát minden forgalomban lévő vakcina hatékony és biztonságos Magyarországon. Ezt azért tartottam fontosnak elmondani, mert azt gondoljuk, hogy a járvány elleni küzdelem központi eleme az oltás, tehát a járvány ellen az oltással tudunk harcolni, és Magyarország újraindításának is feltétele az oltás. Mi az újraindítást nem egy mechanikus lépésként, hanem egy komplex programként tekintjük, amelyben, azt gondoljuk, hogy nem nekünk, politikusoknak van a döntő szerepünk, hanem a járványügyi szakembereknek és az operatív törzsnek. Tehát az újraindítás mikéntje, menete, módja mindig a járványügyi szakemberek és az operatív törzs javaslata alapján történik. Ha önnek ebben a tekintetben van kritikája, akkor nem velünk vitatkozik, hanem az egészségügyi szakemberekkel. Én ezt nem tanácsolom önnek. [[9.10]] Azért nem tanácsolom önnek, mert volt már olyan, amikor a baloldal úgy gondolta, hogy a járványügyi szakemberekkel érdemes vitatkozni, ez ugye, az oltásellenes kampányuk volt, amikor annak ellenére, hogy Magyarországon minden virológiai szakember, minden járványügyi szakember azt mondta, hogy a forgalomba hozott védőoltások mind biztonságosak és hogy bármelyik oltás jobb, mint a betegségnek az elkapása, önök a baloldalon szándékegységben és -azonosságban kampányoltak a keleti vakcinák ellen, több százezer embert beszéltek le arról, hogy beoltassák magukat, akik utána később és még most is nyilván komolyabb megbetegedésekkel kell hogy számoljanak, mint azok, akik beoltatták magukat. Ezt én komoly problémának tartom, ezt tartom komoly problémának, és nagyon örülök annak, hogy a Párbeszédben ma, kedd reggel éppen úgy keltek, hogy az újraindítást támogatják, tegnap még úgy feküdtek le, hogy nem támogatják az újraindítást. [[Schanda Tamás János: Így van!]] Bevallom őszintén, vasárnap nem követtem a kommunikációs tevékenységüket, az előző tapasztalatokból kiindulva akkor még pont fordítva gondolták, tehát lehet, hogy vasárnap ugyanazt mondták, mint kedden, és homlokegyenest ellenkezőt, mint amit hétfőn meg amit szerdán fognak mondani. Örülök annak, hogy én ma reggel a Párbeszéd és a baloldal azon véleményével találkozom, hogy az újraindítás fontos, ez esetben azt szeretném kérni önöktől, hogy fejezzék be az oltásellenes kampányt, és akkor Magyarország újraindítása is a megfelelő ütemben tovább tud haladni. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP képviselőcsoportjából Demeter Márta képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Urak! Itt szó esett arról, hogy minél előbb újra lehessen indítani az országot, hogy az emberek minél nagyobb biztonságban legyenek természetesen, csakhogy nem látjuk, hogy mit tesznek ennek érdekében. Ugyanis egyelőre ahelyett, hogy érdemben a járvány kezelésével foglalkoznának, ismét tucatnyi törvényt nyújtottak be a parlamentbe, amelynek köze nincs ehhez, tehát van ott agrárügytől atomenergián át levéltárakig, közlekedésen át minden, de leginkább az állami vagyon kiszervezése fideszes magánalapítványokba. Hát, tényleg ez a legfontosabb dolog a járvány kellős közepén? Akkor, amikor rengeteg ember szenved a válság hatásától, rengeteg vállalkozás ment tönkre, a hétvégén is lehetett ezt tapasztalni a nyitással kapcsolatban, hogy milyen munkaerőhiány lépett föl, mitől szenvednek a vállalkozások. Rengeteg ember otthon kényszerült maradni vagy elvesztette a munkáját, nincsen megfelelő bérezésük, bajba került a családjuk, és akkor ez a legfontosabb dolog, hogy százmilliárdokat költsenek el arra, hogy betegyék fideszes magánalapítványokba, leginkább egyébként arra készülve, hogy 2022-ben elvesztik a választásokat, és azért valamiből, gondolom, működtetnék a szervezetüket. Csakhogy ezt nem a magyar emberek közvagyonából kell megtenni, ami egyébként teljesen másra van szánva; ezek közfeladatokra vannak szánva, ezek az alapítványok nyilvánvalóan nem ezeket a feladatokat fogják ellátni. Tehát semmi másról nem szól az egész, mint hatalom- és vagyonátmentésről. Egyébként pont ma fog szavazni a parlament 11 egyetem vagyonának fideszes alapítványokba történő kiszervezéséről, és ezek a kuratóriumok, ezek az alapítványi kuratóriumok tele vannak kormánytagokkal is, több miniszter is, több államtitkár is ül bennük, így például Orbán Balázs államtitkár úr az egyik ilyennek, az MCC-nek a kuratóriumi elnöke, és nyilvánvalóan diszponál majd egyébként közel 500 milliárd forint fölött, amit megint csak nem a válságkezelésre fordítanak, és egyébként ezeket a vagyonokat, ezeket az ingatlanokat majd a későbbiekben tovább lehet értékesíteni. Tehát erről is szavaz ma a parlament [[Dr. Orbán Balázs: Erről pont nem!]] erről a 11 egyetemről, ennek a vagyonnak a kiszervezéséről [[Dr. Orbán Balázs közbeszól.]] és még számos más vagyonkezelő alapítványról és akcióról. Nyilvánvalóan akik megszavazzák ezt a javaslatot, önök, mert az ellenzék nem fogja a szavazatát adni ehhez, önök osztoznak a döntés felelősségében, és nem fogják tudni elkerülni a felelősségre vonást. Teljesen egyértelmű, hogy jövőre számot kell adjanak a magyar embereknek a tetteikről. És úgy tűnik, az önök étvágya csillapíthatatlan, hiszen kezdték a modell letesztelését a Corvinus Egyetem átszervezésével, majd 13 fideszes alapítványba szerveztek ki egyetemi ingatlanokat, és más vagyontárgyakat, egyébként vitorláskikötőket is többek között és állami cégeknek a részvényeit, majd 16 magánalapítvány kap ismét állami vagyont. Összesen 1750 darab állami vagyont, ami a magyar embereknek a vagyona, adnak oda ingyenesen ezeknek a magánalapítványoknak. És mindezt a pénzt pedig nem arra fordították, hogy a válság által a magyar emberekre gyakorolt hatást minél inkább csökkentsék, megsegítsék a bajba jutott embereket, hogy megtartsák azt az 5500 orvost, aki elhagyta a praxisát, nem a koronavírusban vagy más betegségben szenvedők gyógyításának a még nagyobb hatékonyságnövelésére költötték talán, azt gondolom, hogy akkor kevesebben gyászolhatnák a hozzátartozóikat , hanem egyszerűen szemrebbenés nélkül kiforgatták az embereknek a zsebeit. És újabb törvényjavaslatokat nyújtottak be. Melyek ezek? Azért egy-két példát mondanék ebből. Például a jövőben jó tudni a magyar államnak az elsődleges feladata nem a közvagyonnak a gyarapítása és hatékony működtetése lesz, hanem a kivezetésre szánt állami vagyon kiszervezésének a mielőbbi megvalósítása. Tehát lényegében minél több pénzt, minél több ingatlant ki kell hordani a magyar emberek zsebéből, ez lesz az elsődleges feladat. Továbbá a közvagyon köréből kiszervezendő cégeknél, hogy senki ne láthasson bele ezekbe a machinációkba, most már majd nem kell sem összeférhetetlenségi, sem más ellenőrzési, sem a működés nyilvánosságára vonatkozó szabályokat alkalmazni. Továbbá van egy, az Eximbank működéséről szóló törvény módosítása, hogy a NER-lovagok külföldön működő cégeinek lehessen még több pénzt adni a magyar emberek közös vagyonából. Továbbá magát az otthonteremtési feladatot is kiszervezik, nem tudom, hogy itt a Rogán Antal-féle otthonteremtési közösségek ingatlanokkal való megtöméséről beszélünk, vagy mi másról lenne szó. Tehát, tisztelt képviselőtársaim, tisztelt kormánytagok, államtitkár urak, hiába fakenewsoznak meg hiába rikoltoznak, egyszerűen annyira félnek a hatalom elvesztésétől, hogy semmi mással nem foglalkoznak, mint az emberek vagyonának a kiszervezésével. [[Az elnök csenget.]] Viszont mi ezt a vagyont egyértelműen vissza fogjuk venni az emberek számára, és mindenkit elszámoltatunk, aki részt vett a közpénz kiszervezésében. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Az elhangzottakra a kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Mindig ad egy sajátos bájt annak, amikor itt vitatkozunk az Országgyűlésben, hogyha a baloldalról különösen egy olyan képviselő szólal fel, aki korábban a Szocialista Pártban vállalt meghatározó szerepet, és most, ha jól látom, akkor egy ilyen hosszú kanyar után visszaérkezik pontosan oda, ahonnan elindult, és újra Gyurcsány Ferenc kottájából énekel. Tisztelt képviselő asszony, merthogy ön pontosan ezt teszi [[Dr. Oláh Lajos közbeszól.]] pontosan azt teszi, amit az ön régi-új főnöke öntől elvár: egyszerre fenyegetőzik elszámoltatással, fenyeget embereket Magyarországon. [[Demeter Márta közbeszól.]] Láttuk, hogy ennek mi a vége, láttuk, hogy egyébként mit csinál a baloldal, amikor fenyegetőzik, annak bizony szemkilövetés a vége, tisztelt képviselő asszony, annak bizony az a vége, hogy embereket vernek az utcán, ez a vége, tisztelt képviselő asszony [[Dr. Rétvári Bence közbeszól.]] , és szomorú az szomorú az! , hogy ön újra meg akar felelni a főnökének. Tisztelt Képviselő Asszony! Az is mélységesen szomorú, hogy önök próbálnak bennünket válságkezelésből kioktatni, önök önök! , akik, amikor volt lehetőségük válságot kezelni, akkor semmi mást nem tettek, mint újabb és újabb adókat emeltek meg, újabb és újabb hiteleket vettek föl, és újabb és újabb terheket tettek a vállalkozások [[Dr. Oláh Lajos közbeszól.]] és a családok nyakába. Tisztelt Képviselő Asszony! Ráadásul az is világos, hogy amiket a napirend előtti felszólalásában felhozott, azok megfelelnek a szokásos baloldali álhírgyárnak, onnan érkeznek ezek a mondatok [[Demeter Márta közbeszól.]] onnan érkeznek ezek a mondatok, tisztelt képviselő asszony. Ha ön szeretett volna vitatkozni, ha ön szeretett volna vitatkozni a közalapítványok létrehozásáról, ha ön szeretett volna vitatkozni a magyar felsőoktatás jövőjéről, ha önt nem a politikai purparlé érdekelné, hanem az, hogy hogyan tudjuk jobbá tenni a magyar felsőoktatási intézményeket, akkor részt vett volna a plenáris vitán, akkor itt lett volna tegnap este [[Demeter Márta: Itt voltam!]] és sok órán keresztül vitatkozhattunk volna erről a kérdésről. Én itt voltam, egyébként az ön frakcióvezetője is itt volt, hat órán keresztül vitatkoztunk még tegnap este is ezekről a kérdésekről [[Demeter Márta és dr. Oláh Lajos közbeszól.]] , szakmai vitákat folytattunk, és újra és újra megpróbáltam a frakcióvezetőjének is elmagyarázni, hogy önök totálisan félreértik a jogszabályt, pontosabban nem arról van szó, hogy félreértik mert ez egy kedves feltételezés lenne , hanem szándékosan félre akarják magyarázni, és meg akarják téveszteni a magyar embereket. [[9.20]] Mert mégis miről van itt szó? Arról van szó, tisztelt képviselő asszony, hogy közfeladattal terhelt vagyon átadása történik a közérdekű vagyonkezelő alapítványoknak a részére, egy olyan vagyon, amit nem lehet akármire felhasználni, nem lehet arra használni, amire akarja. Arra lehet használni… [[Demeter Márta: Benne van a törvényben!]] Tisztelt Képviselő Asszony! Arra lehet használni, bármit is kiabál most be, ha megnézi a jogszabálytervezetet, ha megnézi egyébként, hogy mi szerepel a jogszabályban, és megérti azt, hogy mi szerepel ott és én feltételezem önről, hogy meg tudja ezt érteni , tehát ha megérti azt, hogy mi szerepel benne, akkor, tisztelt képviselő asszony, ön is láthatja, hogy ezt a vagyont a közcélok elérésére lehet fölhasználni. Tisztelt Képviselő Asszony! Márpedig mi abban vagyunk érdekeltek, még hogyha önök ezért egy lépést sem hajlandóak tenni, hogy a magyar felsőoktatás versenyképesebb legyen, a magyar felsőoktatás jobb legyen, hogy a magyar fiatalok jobb és értékesebb képzésben vehessenek részt, és a jövő nyertesei legyenek. Ezzel szemben önök mit akarnak? Önök összeállnak azokkal, akik tandíjat vezettek be a magyar felsőoktatásban. [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Összeállnak azokkal, és őket akarják visszahozni, akik PPP-konstrukciókkal adósították el az intézményeket [[Dr. Fónagy János: Így van!]] [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] Összeállnak azokkal, és őket akarják visszahozni, akik PPP-konstrukciókkal adósították el az intézményeket (Dr. Fónagy János: Így van!), és összeállnak azokkal, akik elvettek egyhavi bért az oktatóktól. (Dr. Rétvári Bence: Így van!) Tisztelt Képviselő Asszony! Ön ilyen felsőoktatást akar! Mi mást akarunk. Mi olyan felsőoktatást akarunk, ahol vagyont adunk az intézményeknek, egy olyan felsőoktatást akarunk, ahol nem adósság, hanem saját tulajdon van, ahol bérek emelkednek, ahol növekszik az oktatóknak a bérezése, a kutatóknak a bérezése, és ahol nincsen tandíj, hanem mindenki számára elérhető az ingyenes felsőoktatás. Tisztelt Képviselő Asszony! Lássák be, hogy ez a helyes politika! Lássák be, hogy ilyen felsőoktatásra van szükség Magyarországon, mert csak akkor lehetünk sikeres ország, hogyha az egyetemeink is sikeresek és a fiataljaink is sikeresek. Tisztelt Képviselő Asszony! A felsőoktatásnak a jövője az országnak a jövője, ezért nagy tisztelettel arra kérem, hogy gondolják meg magukat, és támogassák a benyújtott törvényjavaslatokat. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. A DK képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Oláh Lajos képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Urak! Önök tegnap arról beszéltek vagy azzal büszkélkedtek, hogy milyen sokat egyeztetnek az emberekkel, és az ő véleményüket meghallgatva hozzák meg döntéseiket. De ezt csak az emberek nem értik, és nem értik ezt Erzsébetváros és Terézváros lakói sem, úgy látják inkább, hogy önök füstös szobákban hozzák meg ezeket a döntéseket. Erzsébet- és Terézváros egyéniben kétszer megválasztott képviselőjeként már számos hivatalos levélben, hozzászólásban fordultam önökhöz két témában is. Az egyik a Nyugati pályaudvar melletti úgynevezett rozsdaövezet, ahova önök cirkuszi központot és artistaképző iskolát terveznek. Értem a motivációt is: Fekete Péter államtitkárt akarják kárpótolni, hogy elvették tőle a cirkuszt a Ligetben, felszámolták, és azt gondolják, hogy így megoldják a problémáját. Az Orbán-kormány megint a budapesti kerületi önkormányzatok és a kerületi polgárok nélkül akar dönteni. Önök ellenségként tekintenek az ott lakó polgárokra, mert ha nem így lenne, mernének velük konzultálni, mernének tőlük kérdezni: Tisztelt Kerületi Polgárok! Akartoke új kőépületet vagy inkább parkot szeretnétek, ahol tudtok pihenni, zöldterületet szeretnétek? A Nyugati mellé Terézváros lakói pihenőhelyeket, fákat, ligetet és virágot szeretnének. [[Dr. Völner Pál: Kormányzati negyedet!]] Ezt mutatja az a kutatás is, amit a kerületi DK csinált Terézvárosban, de ezt mutatják azok a lakossági levelek is, amiket kapunk. Ha már folyton nemzeti konzultációnak nevezik az álkérdéseiket, itt lenne az alkalom egy valódi konzultációra a VI. és VII. kerületben. Nem kell a cirkusz, zöldterületek kellenek, tisztelt Fidesz! A másik vitatott történet a Városliget beépítése. Erről is számos kérdést tettem fel, de Budapest egyik tüdejét önök mégiscsak teljesen be akarják építeni. Fontos a terület rendbetétele, de itt sem kérdezték meg a VI. és VII. kerület lakóit. Sokan keresnek meg állítanak meg az utcán is, hogy nekünk, erzsébet- és terézvárosi polgároknak miért nincs beleszólásunk abba, hogy a kormány mit hoz itt létre, hogy hogyan alakítja át a környezetünket. Csak közös döntés születhessen, ez a budapestiek kérése. Hagyják abba a további beépítések előkészítését! kérik Erzsébet- és Terézváros lakói. Most már végre próbálják meg feldolgozni azt, hogy Budapestnek, a VI. és VII. kerületnek demokrata többsége van! [[Dr. Völner Pál: Mindig is az volt!]] Ne ellenségként tekintsenek ezekre az önkormányzatokra, ezekre a lakókra, hanem próbáljanak meg együttműködni, azzal mindenki jobban járna! Önök a járvány alatt végig háborút vívtak az önkormányzatokkal. Ellentétben sok európai országgal, amelyik pluszforrást biztosított az önkormányzatoknak, önök elvontak forrásokat, ahelyett, hogy az önkormányzatoknak adták volna, hiszen ők sokkal jobban tudják, hogy mire kell a lakóknak, mint önök, akik az irodáikba bezárkózva, a lakókkal nem beszélve ücsörögnek. Önök rendszeresen az adó átcsoportosításához fordultak az önkormányzatokkal kapcsolatosan, az ingyenes parkolással lehetetlenítették el a kerületi lakók életét. [[Vargha Tamás: Katasztrófa! Derültség a kormánypártok soraiban.]] De tényleg, államtitkár urak, ha már működik a terasz, akkor meddig marad még az ingyenes parkolás? Miért nem törölték el ezzel egy időben az ingyenes parkolást, amellyel megkeserítik az emberek életét? Mikor adják vissza az önkormányzatoknak az elvont forrásokat? Az önkormányzatok pénzét önök vadászkiállításra, MotoGP-re és fűnapoztatásra költik, tisztelt Fidesz! [[Dr. Szakács László: Igaz!]] Fűnapoztatásra költenek több száz millió forintot! Normálisak önök? Elveszik az önkormányzatoktól, és füvet napoztatnak ebből a pénzből? Ez elfogadhatatlan! Ráadásul önök folyamatosan titkolóznak is az önkormányzatok irányába. Hiába kérdeztük azt, hogy hányan kaptak oltást, hányan haltak meg, hányan kapták el a betegséget, hányan vannak karanténban, hányan veszítették el a munkájukat, önök egyszer sem válaszoltak! Járvány idején önök megtagadták ezt az adatszolgáltatást! [[Zsigó Róbert: Butaságokat beszélsz!]] Ez bűn, ez vétség! Nem butaságot beszélek, olvassa el a kérdéseket! Azt sem tudja, hogy miről beszél, államtitkár úr! Önök megtagadták ezeket az információkat járvány idején! Tisztelt Kormány! A következők lennének a kérdéseim. Miért nem egyeztetnek Terézváros önkormányzatával, lakóival a Nyugati mögötti terület felhasználásáról? Addig is állítsanak le minden előkészítést, amíg ez az egyeztetés zajlik! A terézvárosi önkormányzat felterjesztési jogával élve kezdeményezi a kormány határozatának visszavonását a cirkuszművészeti központtal kapcsolatosan. Ez egy önkormányzati döntés. Kérem, fogadják meg és tartsák meg ezt a döntést! Továbbá jelentsék ki, nem zajlanak titkos előkészítő munkák a Liget további beépítésével kapcsolatosan, nem kezdenek bele újabb építkezésbe! [[Dr. Völner Pál: Ne cirkuszoljatok!]] És két bónuszkérdés: mikor szüntetik meg az ingyenes parkolást? [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] Mikor adják vissza az önkormányzatoknak az elvett pénzt? Köszönöm szépen, és elnézést, elnök úr! [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány részéről Orbán Balázs államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Fiatal voltam, de még emlékszem arra, hogy volt olyan időszak, amikor önök voltak felelősek kormányzati pozícióban az önkormányzatokért. Lehet, hogy ma szép szavakat hallunk öntől, de akkor nagyon nem így jártak el! Ne haragudjon, az 2010 előtt hogy volt, tisztelt képviselő úr [[Dr. Oláh Lajos: Nem volt fűnapoztatás!]] hogy volt az 2010 előtt [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , hogy 8000 állami feladatból áttoltak 3500 állami feladatot az önkormányzatokra, és az ahhoz társított finanszírozásokat meg elvették, több mint ezermilliárdot? Az akkor hogy volt? Akkor hogy számítottak az önkormányzatok? 2010 után ennek a kormánynak, a polgári kormánynak kellett az önkormányzatok gazdasági és egyéb politikai cselekvőképességét visszaállítani, pártállástól teljesen függetlenül. Aki nyakig úszik az adósságban, az hogyan tud a kerületi meg a településen élő emberekkel foglalkozni? Ezért indítottunk el adósságkonszolidációt, ezért racionalizáltuk az állami és az önkormányzati feladatok közötti elosztást, és ezért indítottunk el egy olyan gazdaságpolitikát, amelynek eredményeképpen adóemelések nélkül az önkormányzatok saját bevételei is kétszeresére emelkedtek. Ez Budapest esetében is így van, a budapesti kerületek esetében is így van, és a Budapesten kívüli települések esetében is így van. Való igaz, hogy azt gondoljuk… két dolgot gondolunk. Egyrészt, hogy világjárvány esetében a védekezésből mindenkinek ki kell venni a részét: ahogy az állami szervek is kiveszik a részüket, ugyanúgy az önkormányzati szerveknek is ki kell venni a részüket. [[9.30]] A másik, hogy világjárvány idején az emberi egészség a legfontosabb. Tehát amikor azt kell mérlegelni, hogy vajon parkolási bevétel, tehát bevétel jöjjöne, amit az emberektől egyébként elveszünk, az jöjjöne be az önkormányzatokhoz, vagy inkább ahelyett legyen ingyenes a parkolás, tudják minél többen használni a gépkocsit, és ezért csökkentsük a fertőzés átadásának kockázatát, akkor, bocsásson meg nekem [[Dr. Oláh Lajos közbeszól. Az elnök csenget.]] , én azt gondolom, hogy az emberi élet fontosabb. És amikor arról van szó, hogy küzdünk egy világjárvány gazdasági hatásaival, és azt látjuk az önök által vezetett önkormányzatokban, hogy önök adóemelésekkel próbálkoznak hogy is van ez, képviselő úr? Válságban adót emelni? 2010 előtti recept, ugyanezt csinálták 2008-2009-ben, a falnak is ment tőle az egész ország. Önök azt gondolják, hogy válságban sarcoltatni kell az embereket, azért kell sarcoltatni, mert nyilván akkor azokban az intézményekben ők a saját haverjaiknak több tanácsadói pénzeket, szerződéses együttműködéseken keresztül különböző pénzeket tudnak kijátszani. Az hogy is van, ha már a VI., VII. kerületet említette, hogy minden héten azt halljuk képviselő úrtól is, polgármester uraktól, hogy nincs elég pénz az önkormányzatokban, de Czeglédy Csaba ügyvédi szerződésére, arra van pénz? Ez hogy van? [[Dr. Oláh Lajos: Előtte ötször annyi volt a fideszes ügyvédeknél, kérdezzék meg! Az elnök csenget.]] Ez hogy van? Tehát szerencsére… Szerintem egyezzünk meg abban [[Dr. Oláh Lajos: Egyezzünk meg!]] hogy az önkormányzatok finanszírozása stabil, a jövő évi költségvetésben 17 százalékkal több finanszírozás [[Dr. Oláh Lajos: A fideszeseknek!]] , pontosabban az idei évre vonatkozó…
Oláh Lajos képviselő úr!
…költségvetésben 17 százalékkal magasabb a finanszírozás a járvány ellenére, mint egy évvel korábban. És Budapest esetében is. Ne haragudjon, képviselő úr, ezek szerint ön nem vett részt az elmúlt évek vitáiban! Megállapodás született a kormány és Budapest városvezetése között, hogy Budapestet közösen fejlesztjük. Erre egy intézményi struktúrát is létrehoztunk, Közfejlesztések Tanácsa, és csak azok a fejlesztések zajlanak, amelyeket a Közfejlesztések Tanácsa jóváhagy. Ebben egyet kell tehát értenie a kormányzati oldalnak is, az önkormányzati oldalnak is. Való igaz az, hogy nekünk problémát okoz az, hogy sajnos önök, amikor politikai felhatalmazást kaptak városvezetésre, bizony kompetenciaproblémákkal küzdenek. Tehát azok a beruházások, amikért önök felelősek, érdekes módon megdrágulnak, érdekes módon elcsúsznak. Lánchíd, korábbi ciklusokban a 3-as metró beruházásának ügye. Tehát azt gondoljuk, hogy a budapestieknek egyébként joguk van tisztább, zöldebb és modernebb városban élni, és az ehhez szükséges fejlesztéseket meg kell tenni. Együttműködésre törekszünk, ezt minden esetben sikerült elérni, Budapest is több fejlesztési forrást kap, például az EU-s pénzek közül 80 milliárd helyett 3000 milliárdot, de erre a politikai hisztériakeltésre szerintünk nincs szükség. Ehelyett azokban [[Az elnök csenget.]] a településekben és azokban a településrészekben, ahol önök viselik a felelősséget, a politikai felelősséget, ott dolgozni kellene. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Az MSZP képviselőcsoportjából Szakács László képviselő úr jelentkezett napirend előtti felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Urak! Látszik, hogy új utakat keres a kormány. Persze én sem állom meg, hogy ne beszéljek az alapítványokról, inkább csak reagálnék arra, amiket hallottam. A kiszervezett alapítványok kapcsán Schanda államtitkár úr mondta, hogy új és gazdag felsőoktatást szeretnének. Hát, államtitkár úr, meg kell jegyeznem, igaza van, végül is a Szegedi Tudományegyetem sokkal kevesebb lenne, hogyha balatonboglári meg fonyódi nyaralókkal nem rendelkezne. Biztosan nagy szüksége van rá [[Schanda Tamás János: Így van!]] legalább akkora szüksége van rá, mint a Mathias Corvinus Alapítványnak lesz a révfülöpi kikötőre meg a pécsi tiszti kaszinóra. Hát, ezek ugyanúgy közvagyonok, ugyanúgy majd ide fognak önök jönni ezeknek a fenntartásához pénzt kérni [[Dr. Oláh Lajos: Loptok!]] , és ugyanúgy majd el fogja veszíteni a közvagyon a közvagyonjellegét. Tettek már erre kísérletet, és a Matolcsytól tanulnak: ő kezdte ezt el kicsiben, most ezt önök csinálják nagyban. És ha már így a Matolcsy szóba került, merthogy szóba hoztam, azért olvastunk tőle. Mi a következő terv? Látjuk, hogy mi a következő terv. Itt vagyunk mi a kisoroszlánok földjén, hiszen látjuk, hogy ő hova teszi a tekintetét, és azt mondja, hogy nekünk is ezt kellene tenni, és Keletre kell forduljunk ahhoz, hogy onnan megfelelően megmerítkezzünk abból a tapasztalatból, ami nekik van, hogy ezzel lehagyjuk a Nyugatot. El is mondom önöknek, hogy őszerinte jó reggelt kívánok! a gazdasági fejlődéshez kell világkép, kell hagyomány, kell stratégia meg kell kultúra, és ezt ő Keletről hozza. Példaként állít elénk olyan példás demokráciákat, mint Szingapúr, az Egyesült Arab Emirátusok és Kína. Ugye, ezek a követendő példák önök számára is, csak hogy tudják, hogyha véletlenül nem olvassák az újságot. Látjuk, hogy haladnak is erre. Ez a három példás demokrácia: Szingapúrban van egy úgynevezett, azt szoktuk erre mondani, hogy az irányított demokrácia, azt hiszem, van nagyjából nyolc ellenzéki hely, abból négyet be is töltenek időnként; az Emirátusok azért csak egy királyság; Kínában meg a kommunista párt van, de azok a jó kommunisták, mert önök folyton üzletelnek velük. Ezt teszik önök most majd etalonná [[Nacsa Lőrinc és dr. Rétvári Bence közbeszól.]] , és azt mondják, hogy legyen majd ebből hagyomány meg kultúra meg stratégia is. De legalább önök vegyék észre, hogyha ez a Matolcsynak nem megy: teljesen mások ott a hagyományok, teljesen más ott a kultúra, no pláne, a politikai kultúra. És én azt látom, hogy minden igyekezetükkel önök is azon vannak egyébként, hogy ennek a politikai kultúrának önök alávessék magukat, azért, mert ugyan azt is hallottuk Schanda államtitkár úrtól, hogy mi voltunk azok, akik eladósítottuk az országot hát, mi nem vettünk föl a kínai kommunista párttól 1200 milliárd forintot eddig! És hol van még a vége? Ennyibe kerül a Budapest-Belgrád kínai program, a vasútvonal, és most meg még a Fudan Egyetem is, mert az lett az etalon. Hát, miért nem európai egyetemek az etalonok, miért nem a Sorbonne, miért nem a Heidelberg, miért nem Oxford, miért nem Cambridge? [[Dr. Rétvári Bence: A Fudan megelőzi a Sorbonne-t!]] Azért, mert azok, akik finanszírozzák Magyarországot, Putyin Oroszországa meg Kína, a kínai kommunista párt, azok, kérem szépen, így működnek, hogy először a pénzt adják, nem tankkal jönnek, rubellel meg jüannal, és utána hozzák az ideológiát is, amit önök átvesznek [[Dr. Völner Pál: Jobb, mint a tank.]] hozzák a politikai kultúrát, amit önök átvesznek, ezt csinálják. [[Dr. Rétvári Bence: Komolyan gondolod amúgy, elhiszed, amit mondasz?]] És ezt követően pedig ebből önök nem fognak tudni kikecmeregni. Ezért azt javasoljuk önöknek, hogy továbbra is tartsák meg azt a szövetségi rendszert, és a gazdasági téren is inkább errefelé forduljanak, ne hallgassanak a Matolcsyra; ami Magyarország érdekeit szolgálja, az egy transzatlanti együttműködés és az Európai Unió. Nem kell nekünk eltanulni gazdasági műveleteket sem a kelet-ázsiai autokratikus rendszerektől, nem kell nekünk annak a politikai kultúráját idehozni. Higgyék el, önök már nagyon nehezen fognak ebből kitáncolni, mert amit önök tettek, úgy adósították el az országot Kína és Oroszország felé, hogy az már szuverenitási kérdés. Ez a kormány már nem a saját maga ura, Pekingben majd eldöntik, hogy milyen egyetem lesz Magyarországon [[Dr. Rétvári Bence: Tényleg komolyan gondolod ezt?]] Oroszországban majd eldöntik, hogy milyen infrastrukturális beruházások lesznek. Köszönöm a figyelmet. [[Németh Szilárd István: Kádár-palántáknak szól. Szórványos taps az ellenzéki sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr napirend előtti felszólalására a kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nem szokatlan a baloldaltól és nem szokatlan a Szocialista Párttól, hogy a magyar fiatalok ellen beszélnek. Amikor kormányon voltak, ellenük politizáltak is, meg ellenük kormányoztak is. Önök a magyar fiatalok ellen vannak. Ön föláll itt az Országgyűlésben fiatal képviselőként, föláll az Országgyűlésben, és azt mondja, hogy egyébként nem szükséges fölújítani balatoni táborokat, ahol fiatalok nyaralhatnak és tanulhatnak. Erről szól az MCC beruházása, tisztelt képviselő úr, hogy azok a gyerekek, akik nem feltétlenül juthatnának el egyébként a Balatonhoz, és nem feltétlenül vehetnének részt egyébként közben valami minőségi programban is, nem olyanban, mint önök a Fiatal Baloldalnál [[Dr. Rétvári Bence: A zuschlagosban, mi?]] , de valami minőségi programban, azok ezt ne tehessék meg. Ön erről beszél. Föláll az Országgyűlésben, és azt mondja, hogy a Balatonhoz ne juthassanak el a magyar fiatalok. [[9.40]] És arról beszél, hogy az egyetemektől, akik eddig is rendelkeztek balatoni helyszínekkel, ahol egyébként szintén nyári egyetemeket, nyári programokat tarthattak, vegyük ezt el, és ne adjuk nekik oda. Hát, tisztelt képviselő úr, azért ez valami egészen újfajta politika. Én értem önt, hogy önnek a fiatalok ellen kell beszélnie, de legalább ezt bízta volna valamelyik másik frakciótársára. Tisztelt Képviselő Úr! Az a helyzet, hogy erről szól többek között a vagyonnak az átadása a közfeladatot ellátó vagyonkezelő alapítványoknak, hogy ezek az alapítványok valós társadalmi feladatokat fognak megoldani, és ahhoz, hogy a valós társadalmi céljaikat, a feladataikat meg tudják oldani, kapják meg a szükséges vagyont, tisztelt képviselő úr. Ezért tőkésítjük fel az egyetemeket, és ezért erősítjük meg az ő pozíciójukat, hogy legyen lehetőségük a saját feladataikat a legjobban végezni; egyszerre álljon rendelkezésükre az a vagyon, amelyik az oktatást segíti, álljon rendelkezésre az a vagyon, amelyik a kutatást segíti, amelyik a kutatási eredményeknek a gazdaságba való átcsatornázását segíti, és az a vagyon is, amelyik egyébként lehetővé teszi, hogy a fiatalok fejlődését akár egyébként balatoni táborokkal is segítsék. Ne ellenezze ezt, képviselő úr, ez egy rossz politika! Ne ellenezze ezt! Ne beszéljen a magyar fiatalok ellen! Tisztelt Képviselő Úr! A másik megjegyzése, amelyik szintén a baloldal és az ön személyes egyetemellenes politizálását jelenti, amit a Fudan Egyetem kapcsán itt megfogalmazott kritikaként. Persze, nem volt ez mindig így, tegnap is folytattunk erről vitát itt az Országgyűlésben, hiszen kormányon az ön régi-új főnöke, Gyurcsány Ferenc szintén arról beszélt, hogy szükséges erősíteni egyébként Magyarországnak és Kínának az oktatási együttműködését [[Dr. Rétvári Bence: Így van!]] tisztelt képviselő úr, csak most éppen politikai okokból jobbnak látják, ha egyetemellenes dumákat mondanak itt az Országgyűlésben. [[Dr. Szakács László közbeszól.]] Tisztelt Képviselő Úr! Mégiscsak arról van szó, hogy ha Magyarországot a jövő nyertesévé szeretnénk tenni, akkor jó felsőoktatásra van szükségünk, jó intézményekre van szükségünk, és abban vagyunk érdekeltek, hogy ha a világ legjobb egyetemei Magyarországon akarnak campust nyitni, Magyarországon akarnak képzést indítani, akkor ezt bizony megtehessék, tisztelt képviselő úr [[Dr. Szakács László: Miért nem…]] akkor ezt megtehessék. Mindenkivel egyeztetünk, mindenkivel tárgyalunk, aki jelentkezik, hogy Magyarországon szeretne campust nyitni a világ vezető egyetemei közül [[Dr. Orbán Balázs: Hajrá!]] , azt egyébként örömmel látjuk. Képviselő Úr! Kiabálhat itt be, itt a Jobbik padsoraiban már a CEU-t emlegetik, ez egy meglepő fordulat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] Meglepő fordulat, hogy újabban már a Jobbik is a Soros-egyetemért küzd, de pontosan ez mutatja az önök kétszínűségét, tisztelt jobbikos képviselők és tisztelt baloldal, mert önök nem abban érdekeltek, hogy jó felsőoktatási intézmények jelenjenek meg Magyarországon, mint a Fudan, hanem abban, tisztelt képviselő úr, hogy Soros Györgynek megfeleljenek; ezt bizonyítják minden egyes hozzászólásukkal. [[Dr. Brenner Koloman és Balczó Zoltán felállva tapsol. Dr. Brenner Koloman: Bravó, miniszter úr! Így kell! Az elnök csenget. Dr. Rétvári Bence: Ne bohóckodjanak, kedves jobbikosok! Jakab Péter közbeszól.]]
Képviselőtársaim! Államtitkár úrnál van a szó. [[Dr. Gyüre Csaba: Benneteket tanított Soros, ti vagytok a tanítványai!]]
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Köszönöm szépen a megerősítést is a baloldal részéről. Annyit szeretnék elmondani önnek, tisztelt képviselő úr, válaszként még egyszer, hogy ne egyetemellenes politizálást akarjanak itt az Országgyűlésben folytatni. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Támogassák a magyar felsőoktatás fejlesztését! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Kálló Gergely képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Köszönöm a szót. Mielőtt belekezdenék, hadd mondjak annyit, hogy a mondandóm tízezer család megélhetéséről fog szólni. Felejtsük el Sorost! Felejtsük el mindig az ellenzéket szidni! Most tízezer család sorsáról fogok beszélni. Gyakran úgy kezdem a beszédeimet, hogy egy bevezetést teszek, és történelmi utazásra hívom önöket Dunaújvárosba. 1950. május 2-án az első kapavágás megtörténik, és elkezdik építeni Dunaújvárost és a Vasművet. [[Nacsa Lőrinc: Sztálinvárost! Az elnök csenget.]] Köszönöm szépen, a történelmi hűség kedvéért. Épül a gyár az ötvenes évektől folyamatosan, túlélte a rendszerváltozást is. 1993-ban a Magyar Olimpiai Bizottság aranyfokozatú támogatója lett a Dunaferr, ennek köszönhetően, az ilyen nagyvonalú sporttámogatásoknak köszönhetően Dunaújváros a nemzet sportfővárosa volt, több bajnoki címet egyszerre birtokoltunk. Ekkor már jelentkeztek a hibák. Most ugorjunk 2001-re, ugyanis önök nagyon gyakran mondják, hogy ki privatizálta a Vasművet. Ki privatizálta? A kezemben fogok egy levelet, amelyet dr. Stumpf István 2001-ben írt Kálmán Andrásnak és Keller László parlamenti képviselőnek; Kálmán András akkor Dunaújváros polgármestere volt. Idézek a levélből: „Az ÁPV Rt. a kormány programjában és a nemzetgazdaság ágazatainak szabályozására vonatkozó jogszabályok, valamint a kormány gazdaságfejlesztési stratégiája alapján a Dunaferr Rt. privatizációs koncepcióját készíti elő.” [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Na, tessék!]] Tehát 2001-ben önök már bőven tervezték privatizálni a Vasművet. A Vasműnek ekkor az adósságállománya körülbelül 70 milliárd forint volt úgy, hogy önök bábáskodtak a Vasmű felett. 70 milliárd forint! Jött 2004, és valóban az akkori baloldali vezetés tette fel az i-re a pontot, és eladták a Vasművet; teszem hozzá, egy időben adta el az önkormányzat is a résztulajdonát, és az akkori fideszes frakció nem szavazott se igennel, se nemmel vétkesek közt cinkos, aki néma. Tehát 2004-ben privatizálták a Vasművet, a problémák tovább jelentkeztek, semmi nem történt. [[Dr. Völner Pál: Gyurcsánnyal beszéljél!]] Teszem hozzá, hogy 17 évvel ezelőtt privatizálták a Vasművet, amiből 11 évet önök kormányoztak. 11 évet önök kormányoztak, tehát visszamutogatni elég felesleges. És akkor lépjünk tovább! A tavalyi év augusztusában, illetve szeptemberében jelentkeztek a komolyabb problémák. Példátlan módon felmondták a kollektív szerződést, a kormányzat nem szólt egy szót sem. Szeptember hónaptól ez idáig a dolgozók két részletben kapják meg a fizetésüket úgy, hogy ezzel törvényt szeg a vezetés. Önök egyik hónapban sem tettek és emeltek fel egyetlen szót sem a melósokért. Az önkormányzat, illetve én is megpróbáltunk a magunk adta lehetőségekkel élni, és folyamatosan figyelmeztetni önöket hol írásban, hol felszólalásban arra, hogy komoly problémák vannak a Vasműben. Felterjesztést küldött az önkormányzat október hónapban, élve az Alaptörvényben biztosított jogával, amire Gulyás Gergely miniszter úrtól egy rövid választ kaptunk: a Vasmű magáncég, ezért a kormánynak nem kötelessége segíteni. Árnyaljuk ezt a képet is egy icipicit! Mi történik folyamatosan? Amikor önöket megkérdezik arról, hogy miért nem segítenek, és miért nem tesznek a Vasműért, folyamatosan ezt az egy mondatot teszik a pajzsukra, hogy a Vasműn önöknek nem kötelessége segíteni, de utána jön a második mondat, hogy miért, mit tett Kálló Gergely, és mit tett Pintér Tamás. Milyen álságos válasz ez? [[Dr. Völner Pál: Mit tettek?]] Önöknek nem kötelessége segíteni, de nekünk az? Mert mi tesszük a dolgunkat, most is felszólalok, de szeptember hónap óta egyetlenegy szót nem hallottam önöktől, amit a Vasműért tettek volna. Tehát önöknek nincs kötelessége, a városvezetésnek és a parlamenti képviselőnek van? [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Igen!]] Hát, hogy jön ez ide?! Kérem, uraim, hogy jön ez ide? [[Dr. Völner Pál: Bizonyíts!]] Tehát azért itt elég nagy anomáliák vannak. És akkor elérkeztünk oda, hogy nemrég, pénteken, egy körülbelül 500 fős, biztonsági őrökből verbuvált csapat [[Dr. Völner Pál: Magyar Gárda!]] megjelent a városunk határában, megpróbálván átvenni egy veszélyes üzem tulajdonlását. Mind a mai napig nem tudjuk a szándékot, mind a mai napig nem tisztázott az, hogyan lehetséges, hogy ilyen vadkeleti módszerekkel próbálnak valakik tulajdont szerezni egy gyárban. Önök nem kérték a tulajdonosokat [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] hogy a papírokat tisztázzák, ezért most kérem önöket, sorolják fel nekem tételesen, hogy a problémák megjelenése óta önök mit tettek a Dunai Vasműért. Köszönöm szépen, maradok a körzetem szolgálatában.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr elhangzott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó. [[9.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Röviden szeretnék válaszolni. Méltatlannak találom, hogy egy, a múlt héten önök által elindított álhírt most itt az Országgyűlésben megerősít. Egészen méltatlan és mutatja, hogy mennyire szintet lépett a jobbikos politika az elmúlt időszakban. [[Zaj, moraj a Jobbik padsoraiból. Közbeszólások ugyanonnan, köztük: Milyen álhír? Mi az álhír? Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Elmondaná!]] Az álhírek terjesztői jogi úton fognak felelni. Ami általában az állami vagyont illeti, ez a kormány, szeretném tisztázni, gyarapította az állami vagyont, amióta hivatalban van, több ezer milliárd forinttal. Az állami vagyon 2010 óta másfélszeresére nőtt. Azt, hogy ki tett és mit a melósokért, jól érzékelteti, hogy a jelenlegi kormány alatt 12 százalékról 4 százalék alá csökkent a munkanélküliség, és ha a járványnak vége, újra azon a szinten lesz. A 12 százalék azokhoz tartozik, akikkel önök összeálltak. Azt szeretném önnek megerősíteni, hogy a kormány minden módon törekszik arra, hogy segítse a magyarországi munkavállalókat, akkor is, ha nehéz helyzetben vannak. Ebben a konkrét ügyben az alapvető körülmény, az alapvető tény az, hogy privatizálták ezt a céget. Most ön beszélhet mindenféle korábbi dokumentumokról, a tény azonban az, hogy ezt a céget privatizálták, az alapvető körülmény pedig az, hogy mikor privatizálták [[Kálló Gergely, felmutatva egy iratot: Stumpf István írta alá!]] , és ez 2004-ben történt. 2004-ben privatizálták. Ott van az aláírása a baloldali vezetőknek, és ez volt az ősbűn, mert a privatizációt, amint látjuk a következményét, már nem lehet visszacsinálni, csak egészen ritka esetekben. Az akkori privatizáció miatt függ most több ezer dunaújvárosi dolgozó sorsa külföldi tulajdonosok belharcaitól. Ez a helyzet. Ebben a privatizációs döntésben Gyurcsány Ferencnek óriási szerepe van. Nézze meg az előzményeket! Ezt a privatizációs döntést még egy évtizeddel később is védte, az ön új főnöke ezt a privatizációt védte. A mostani kormánypártok a privatizáció ellen voltak, nem támogatták ezt a privatizációt akkor. A jobbikos polgármester, ha már ön szokott vele egyeztetni, nézze meg, kótyavetyének nevezte ezt a privatizációt. Ez volt az ősbűn. Azt szeretném öntől kérni, hogy ne a kormánypártokat próbálja az akkori privatizációért felelőssé tenni, ne a kormánypártokat akarja belerángatni ebbe a történetbe, hanem kopogtasson az új főnökénél, Gyurcsány Ferencnél [[Dr. Brenner Koloman: Jaj! Tizenegy éve kormányoztok!]] , mondjuk, a legközelebbi tárgyalásokon, amikor a pozíciókért és a jelöltségekért marakodnak. Azt is kérdezze meg, ha már ott van, hogy miért kellett a magyar ipar jelentős részét elkótyavetyélni, mert az a helyzet, hogy nemcsak a dunaújvárosi helyzetet tudnánk itt felhozni. Ez a példa jól mutatja, hogy mennyire elvtelen alkut kötött a Jobbik az elmúlt hónapokban. Azokkal álltak össze, akik ellen létrejöttek, akik szétszórták az állami vagyont. Ezért ne minket hibáztassanak, hanem csakis saját magukat! Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hollik István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Több mint egy éve küzd Magyarország és az egész világ a koronavírus-járvánnyal, tesz meg minden egészségügyi dolgozó mindent annak érdekében, hogy az emberek életét meg tudja védeni, ez az elsődleges cél, és tesz meg mindent a kormány együttműködésben a vállalkozásokkal annak érdekében, hogy a válság gazdasági hatásait enyhíteni tudjuk. A koronavírus-járvány első hullámában reménykedhettünk abban, hogy a járvány visszaszorítható korlátozó intézkedésekkel. Ebben Magyarország élen járt Európában, ezzel vissza tudtuk szorítani az első hullámot. Nálunk akkor és azóta sem fordult elő az, ami sajnos Nyugat-Európában sok gazdag országban igen, hogy egyszerűen nem tudtak egészségügyi ellátást biztosítani azok számára, akik erre rászorultak volna. Ugyanakkor a második és a harmadik hullám rávilágított arra, hogy ezt a vírust, főként egyébként az agresszívabb, új mutáns verziókat, egyszerűen pusztán korlátozó intézkedésekkel visszaszorítani, legyőzni egészen biztosan nem lehet. Azóta viszont tudjuk, hogy mi a megoldás: a vakcina, az oltás a megoldás. Tavaly év végén az Európai Unió tagországai úgy döntöttek, köztük Magyarország is, hogy együtt, Európai Unióként kezdik meg a tárgyalásokat azokkal a gyártókkal, akiknek tervük és kapacitásuk volt arra, hogy gyártsák a vakcinákat. Ugyanakkor már év végén nyilvánvalóvá vált, hogy a brüsszeli vakcinabeszerzés megbukott, akadozva jönnek majd a szállítmányok. Éppen ezért Magyarország elsőként lépett és döntött úgy, hogy nem szolgáltatja ki magát teljes mértékben a brüsszeli beszerzésnek, és mivel nálunk a vakcina, az életmentés, a magyar élet mentése nem ideológiai kérdés, ezért tárgyalni kezdett a kormány mindenkivel, akinek van vakcinája. Természetesen ezeket a vakcinákat, amelyeket Magyarország külön beszerzett Keletről, Oroszországból és Kínából, a magyar szakemberek bevizsgálták. Ennek köszönhetően minden vakcina, amely ma Magyarországon elérhető, biztonságos és hatékony vakcina. Ennek köszönhetően lényegesen jobban állunk átoltottságban, mint az Európai Unió, első, illetve második helyen vagyunk. Elmondhatjuk azt, amit az Európai Unió országai közül senki, hogy a regisztráltak kétharmada már megkapta az oltását, és ezáltal védetté vált a vírussal szemben. Látják, láthatja mindenki, hogy a kormány nagy erőkkel dolgozik azon, hogy minél több vakcina érkezzen Magyarországra. Éppen ma hajnalban érkezett egy újabb orosz szállítmány. Ezért elmondhatjuk, hogy ebben a hónapban, illetve a jövő hónapban annyi vakcina fog érkezni, hogy mindenki, aki regisztrál, meg tudja kapni az oltását, mert tudjuk, hogy ez a megoldás. Ugyanakkor azt is láthatjuk, hogy sajnos a baloldal végig gáncsolta a járvány elleni védekezést. Kezdték azzal, hogy diktatúrát kiáltoztak és nem akarták megadni a kormánynak a szükséges felhatalmazást, aztán álhíreket kezdtek terjeszteni, kamuvideókat gyártottak, az oltásokkal kapcsolatban pedig oltásellenes kampányba kezdtek, először direkt módon, aztán sunyi ravasz módon. Most önök egy újabb bizonyítványt, egy újabb papirost kaptak arról, hogy önök oltásellenesek. Ugyanis nemrég látott napvilágot a Policy Solutions közvélemény-kutató kutatása, amely jobboldali elfogultsággal nem vádolható, és ebből feketén-fehéren látszik, hogy milyen hatása van az önök oltásellenes kampányának. Kérem, megkérdezte ez a közvélemény-kutató a jobboldali, illetve a baloldali érzelműeket arról, hogy beadatnáke maguknak az orosz vagy a kínai vakcinát. Azt lehet látni, hogy akik az ellenzéki pártokat, a baloldalt támogatják, sokkal elutasítóbbak a keleti vakcinával szemben. Ez az önök felelőssége. A legnagyobb felelőtlenség az, hogy a saját szavazóik életét veszélyeztetik azáltal, hogy az oltásellenes kampányukkal őket beszélik le arról, hogy ezeket az oltásokat felvegyék. Arra kérünk mindenkit, hogy ne higgyenek az oltásellenes baloldalnak, önök pedig szégyelljék magukat! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Képviselőtársaim! Képviselő úr napirend előtti felszólalására a kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy kezdésképpen én is csatlakozzam önhöz és megköszönjem mindazok munkáját, akik részt vesznek a védekezésben, megköszönjem azt a kemény és áldozatos, fáradságot nem kímélő munkát, amelyet az orvosok, az egészségügyi dolgozók, a rendőrök, a katonák és sok mindenki más végez szerte az országban. Engedje meg, hogy külön megköszönjem a segítségét azoknak a magyar fiataloknak, akik egészségügyi képzésben vesznek részt, akik orvosnak, egészségügyi dolgozónak tanulnak, és akik vállalják, hogy részt vesznek a frontvonalban a küzdelemben és a harcban, ott vannak a mentőknél, ott vannak a kórházakban, ott vannak a betegek mellett. Hálásak vagyunk nekik. [[10.00]] Tisztelt Képviselő Úr! Azt is világosan láthatjuk, hogy a brit vírusmutáns jóval veszélyesebb, mint a korábbi változat, több embert képes megfertőzni, éppen ezért Európában és szerte a világban a harmadik hullám, a járvány harmadik hulláma jóval nagyobb kihívás elé állítja az országokat. És azt is jól láthatjuk, tisztelt képviselő úr, hogy valóban az egyetlen megoldás az egyetlen megoldás! a vírus ellen a vakcina, ez a leghatékonyabb, valójában az egyetlen hatékony fegyver. Éppen ezért nem lehet más célja egy politikai közösségnek, egy ország vezetésének, hogy minél hamarabb oltáshoz jusson, minél hamarabb képessé váljon arra, hogy a saját polgárait beoltassa. Tisztelt Képviselő Úr! Örömmel erősítem meg azt, amit ön mondott, hogy valóban a célegyenesben vagyunk, a beoltottak száma meghaladta a 3 millió 600 ezer főt, és jól mutatja Magyarország teljesítményét, a magyar orvosok, a magyar egészségügy teljesítményét, amelyet oly sokszor támadnak a baloldalról, hogy április első felében Magyarországon volt a leggyorsabb az oltási ütem a világon, az oltottság pedig kétszerese az európai uniós átlagnak. A magyar oltási program sikerét részben ezek a számok mutatják, részben pedig az, hogy nemrégiben itt járt a WHO európai vezetője, aki szintén elismerően nyilatkozott a magyar oltási képességről. Tisztelt képviselő úr, jól láthatjuk a számokból, hogy a magyar lakosság 37 százaléka [[Zaj. Az elnök csenget.]] már oltást kapott, szemben az uniós 21 százalékkal, de innen is arra kérünk mindenkit és arra biztatunk mindenkit, hogy vegye föl az oltást, és aki még nem tette, az regisztráljon. Tisztelt Képviselő Úr! Sajnos azonban, ahogy ön is fogalmazott, azt is tapasztaljuk, hogy a baloldal semmit sem segít a magyar embereknek, még egy ilyen súlyos világjárványt, egy egészségügyi katasztrófát is képesek voltak kihasználni az olcsó politikai haszonszerzésért. Ez az ő morális drámájuk, jól mutatja azt a szintet, ahova jutottak. Tisztelt képviselő úr, ugyanis amit a magyar baloldal művelt, az valójában példátlan, az példátlan az egész világon. Oltásellenes kampányt folytattak, és ha rajtuk múlik, akkor hátul kullognánk az átoltottság tekintetében, ami persze azt is jelenti, hogy sokkal több ember halt volna meg Magyarországon. Határozati javaslatot nyújtottak be az Országgyűlésnek, amely alapján korlátozták volna az egyes vakcinák felhasználását, vizsgálóbizottságokat akartak, és minden tőlük telhetőt megtettek, hogy akadályozzák az oltási program végrehajtását, hogy elbizonytalanítsák a magyar embereket, hogy érdemese fölvenni az oltást, azt az oltást, amelyik az egészséget és az életet jelenti. És az is a morális helyzetüket jelzi, hogy most pedig sokszor le akarják ezt tagadni, de a magyar emberek ezt nem fogják elhinni. Nem fogják elhinni nekik, hiszen pontosan jól emlékeznek azokra az oltásellenes szövegekre, amiket a teljes baloldalról hallani lehetett. Emlékezni fognak erre a magyar emberek. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportjából napirend előtti felszólalásra jelentkezett Halász János képviselő úr. Képviselő úr, parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A koronavírus-járvány harmadik hullámának csúcsán minden jel szerint túl vagyunk, bár még sokan szorulnak kórházi ellátásra, számuk szerencsére folyamatosan csökken. Jól halad az oltás, az oltási kampány is. Az Európai Unióban a második, a világon a 12. legmagasabb a magyar átoltottság. A következő hetekben is több millió vakcina fog érkezni, így május végéig minden magyar ember, aki kéri, megkaphatja a védőoltást. Ez az az oltási program, amit az Egészségügyi Világszervezet, a WHO múlt héten Magyarországra látogatott európai regionális igazgatója is példaértékűnek nevezett. Ennek köszönhetően a mögöttünk álló hétvégén kinyithattak a teraszok, és hamarosan védettségi igazolvánnyal látogathatók lesznek többek között a mozik, színházak, múzeumok, uszodák, sportesemények és a szállodák is. Köszönjük a védekezésben és az oltási kampányban részt vevők áldozatos munkáját, számítunk rájuk, és ők is számíthatnak a Fidesz-KDNP vezette kormányra. Sajnos a magyar baloldalra ezzel szemben továbbra sem lehet számítani. Emlékezhetünk rá, hogy már tavaly, az első és a második hullám idején is minden védekezést segítő döntést próbáltak elgáncsolni, ellehetetleníteni. Ha a baloldalon múlt volna, akkor sem a munkahelyek, sem a családok nem kaphattak volna támogatást a koronavírus-járvány alatt sem. A baloldal ugyanis elutasított minden, az egészségügyi és a gazdasági védekezéshez szükséges intézkedést, sőt minden napra jutott valami, amivel a védekezést támadták: statisztikákat hamisítottak, kamuvideókat gyártottak, álhíreket terjesztettek. De mindezek szinte cukiságkampányok voltak a harmadik hullám idején bemutatott szívtelen, aljas oltásellenes baloldali halálkampányhoz képest. Amióta tavaly év végén a vakcinák kifejlesztésével megcsillant a remény a járvány végleges legyőzésére, azóta a magyar baloldal összehangolt, nyílt, gátlástalan oltásellenes kampányt folytat. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Így van!]] Tavaly decemberben a baloldal egyik szakértője beszélt először a baloldali oltásellenes stratégiáról. Így nyilatkozott: „A tét magas. Ha aláásod az emberek hajlandóságát arra, hogy beoltassák magukat, akkor Orbán Viktornak kell viselnie a politikai következményeket.” Nyilatkozatában a tanácsadó azt is hozzátette: „Ha az emberek nem oltatják be magukat, azért Orbán lesz a hibás.” A baloldal politikusai meg is kezdték az oltásellenes tevékenységüket: petíciót indítottak a kínai vakcina betiltására, Gyurcsány Ferenc vezetésével parlamenti határozati javaslatban akarták megakadályozni a keleti oltóanyagok használatát, a javaslatot a mai napig sem vonták vissza. Molnár Csaba DK-s európai parlamenti képviselő szerint a keleti vakcinákkal a magyar kormány embereket áldoz fel. A DK-frakció szóvivője, Varga Zoltán azzal gyanúsította meg a magyar kormányt, hogy hamis kínai vakcinákat rendel, így beszélt az oltóanyagról: ismeretlen eredetű, engedély nélküli, ellenőrizetlen, ismeretlen tartalmú, hamisított. Jakab Péter a parlamentben kínai cuccnak nevezte a kínai oltóanyagokat, és azzal riogatott, hogy elavult technológiával készül. A baloldali halálkampány csúcsra járatását indokolta meg április elején egy másik baloldali politikai tanácsadó a Pesti TV adásában. Szerinte még a DK sem használja ki eléggé a koronavírusban meghaltak családjának gyászát, pedig ezzel kellene kampányolni. Ezt a kegyetlen, emberek halálát kívánó politikát elutasítjuk. Ha életről van szó, ha egészségről van szó, akkor abból nem lehet politikát csinálni. A baloldal ezzel szemben végig oltásellenes volt, a magyar vakcinabeszerzés ellen van, a keleti vakcinák ellen hergel. Most már persze látják, hogy az emberek szerencsére az oltás pártján vannak, ezért ravaszabbul, sunyibban folytatják tovább az oltásellenes propagandájukat. Most azt kérdőjelezik meg, hogy a beadott vakcinák megvédeneke a súlyos betegségtől. Kérjük őket, hogy ezt ne tegyék. Ne az oltások elleni hergelésből akarjanak politikai hasznot húzni, és ne az elhunytaikat gyászolók fájdalmából akarjanak szavazatokat szerezni, ahogy azt tanácsadóik meghirdették! Hagyjanak végre fel az oltásellenességgel! Tisztelt Ház! A Fidesz-frakció a kormány oltási stratégiáját és a gazdaság újraindítását szolgáló intézkedéseit továbbra is teljes erejével támogatja. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselő úr imént elmondott napirend előtti felszólalására a kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, csak a vakcina a megoldás a járvány minél korábbi leküzdésére, éppen ezért lenne fontos, hogy a baloldal visszavonja azt az országgyűlési határozati javaslatát, sőt javaslatait, hiszen kettőről is beszélhetünk, amelyben a keleti vakcinák betiltását indítványozta. Mind a mai napig nem történt meg, mind a mai napig a baloldali képviselők, bár mindegyikőjüknek ott szerepel az aláírása a benyújtó íven, de a visszavonó íven még egyetlenegy aláírás sincsen. [[10.10]] Semelyik baloldali képviselő nem vonta vissza az aláírását a keleti vakcinákat tiltó országgyűlési határozatról. Márpedig erre nagyon nagy szükség lenne. Ha megnézzük, hogy Magyarországon a beoltottak milyen arányban kaptak az EU-s közös beszerzésből és a magyar beszerzésből vakcinát, azt láthatjuk, hogy körülbelül fele-fele az arány, ugyanakkor azt láthatjuk, hogy a keleti beszerzésekből, tehát a Magyarország által önállóan bonyolított beszerzésből sokkal gyorsabban érkeznek a vakcinák. Az általunk leszerződött mennyiségnek már több mint 35 százaléka megérkezett, míg a közös uniós beszerzésben lekötöttnek alig 14 százaléka érkezett meg. Ez azt jelenti, hogy ha ugyanolyan gyorsasággal érkeznének az uniós beszerzésben beszerzett vakcinák, mint a keleti vakcinák, akkor 3 millióval több vakcina lenne, 3 millió ember beoltásához szükséges vakcinával több lenne Magyarországon, azaz már 6,5 millió ember beoltásához elegendő vakcina lenne, ha az EU-s beszerzés tartaná azt az ütemet, ami a Magyarország által külön szerződésekben, a Kínával és Oroszországgal lekötött beszerzésekben szerepel [[Arató Gergely közbeszól.]] illetve hogyha a baloldalra hallgatott volna Magyarország, jelenleg csak 1,6 millió ember lenne beoltva körülbelül, hiszen akkor csak a nyugati vakcinákkal tudtunk volna oltani. [[Dr. Vadai Ágnes: Ülj már le!]] Magyarországon, szemben sok nálunk gazdagabb országgal is, mindenki, aki kórházba került koronavírus-fertőzéssel, megkapta a szükséges ellátást. Volt elegendő lélegeztetőgép, volt elegendő kórházi ágy, volt elegendő orvos és ápoló, köszönhetően annak is egyrészről, hogy a nyáron 3643 orvost és 9535 ápolót képeztünk ki a koronavírusos betegek ápolására, de köszönhetően annak is, hogy nem vándoroltak külföldre az orvosok az elmúlt tíz esztendőben, hiszen a kormányzásunk kezdetén 845 orvos kért külföldi munkavállaláshoz engedélyt 845; ez a szám mostanra 282-re csökkent a 845-ről. Ha összeadom a 845-nek és az egyes években az ennél alacsonyabb kivándorlási számoknak az összességét, akkor azt látom, hogy 3173-mal kevesebb orvos távozott külföldre ahhoz képest, ha ugyanaz a szint tartódott volna, mint a szocialista kormányzás utolsó évében. 3173-mal kevesebb orvos ment külföldre 2010 óta, mintsem a szocialisták utolsó kormányzási évében. Már 2020. április 20-án is halálkampányt folytatott itt a baloldal, tehát több mint egy évvel ezelőtt, amikor Szabó Timea már akkor is azt mondta, amit mind a mai napig szajkóz, hogy az egész kerek, nagy világon Magyarországon halnak meg a legtöbben koronavírus-fertőzésben. Ha megnézzük az Eurostat adatait, láthatjuk, hogy ez nem igaz, hiszen Magyarország a középmezőnyben van, akár hogyha a 2020. teljes év többlethalálozási adatait nézem a 2019-es évhez képest, akár ha az idei év első három hónapját hasonlítom össze 2019 első három hónapjával. A régióból, Közép-Európából csak Szlovénia, Horvátország és Románia előzi meg hazánkat, de mögöttünk van Litvánia, Lettország, Bulgária, Észtország, Lengyelország, Csehország vagy Szlovákia, tehát Magyarország szerencsére egyáltalán nincs abban a helyzetben, mint amit a baloldal sugallni akar, hanem a középmezőnyben van a többlethalálozások kapcsán. Nagyon fontos, hogy mindegyik vakcina megvéd a koronavírus-fertőzéstől. Abból is látszódik, hogy mennyire oltásellenes a baloldal, hogy a hét végén a kormányzat oldalára kikerült egy táblázat, ami azt tartalmazta, hogy mindegyik vakcina hatásos koronavírus ellen, mindegyik vakcina meg tudja védeni az embereket a koronavírus ellen a korábbi sok-sok százezer és millió oltás tapasztalatai alapján, de a baloldal ebből is azt a következtetést akarta levonni, és azt sulykolja a magyar emberekbe, hogy vannak vakcinák, amelyek veszélyesebbek a többieknél, és egy ilyesfajta vitát próbál elindítani, miközben ennek a táblázatnak egyetlenegy üzenete van, hogy mindegyik vakcina hatásos, mindegyik vakcina meg tudja védeni az embereket. Miközben még a WHO vezetője, Hans Kluge is a magyar oltási programot dicsérte itt Budapesten, a magyar baloldal ezt támadja. Szerencsére a szakemberek itthon és a WHO részéről is elismerik az oltási programot, a magyar baloldal viszont támadja. Rosszabb lenne, hogyha ez fordítva lenne. Büszkék vagyunk arra, hogy ezt minden szakértő elismeri. Ha a baloldal dönthetett volna a koronavírus elleni intézkedésekről, akkor ők korábban nyitottak volna, januárban-februárban, amikor a harmadik hullámnak a küszöbén voltunk, és kevesebb oltást adtak volna be. Ez több beteget, több sajnálatos elhunytat és hosszabb járványt jelentene. De most is felszólítjuk a baloldalt, vonják vissza az országgyűlési határozati javaslatukat, amelyben betiltanák a keleti vakcinákat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a napirend előtti felszólalások végére értünk. Nagy szeretettel és tisztelettel köszöntöm Aradszki András képviselő urat. Nagy kegyelem, hogy a Jóisten megadta neki a folytatás lehetőségét. Isten éltessen, András! Mielőtt a határozathozatalokat megkezdenénk, arra kérem a teremszolgálat munkatársait, hogy szíveskedjenek a patkóban a szavazógépek átállítását ellenőrizni. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Képviselőtársaim! A Fidesz képviselőcsoportja öt perc szünetet kért, úgyhogy 10 óra 22 perckor fogjuk folytatni munkánkat. [[10 óra 19 percig rövid szünet.]] Megkérem képviselőtársaimat, hogy foglalják el helyüket. Folytatjuk munkánkat. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Most a napirend szerinti határozathozatalok következnek. [[10.20]] A mai határozathozatalok során minősített többséget igénylő előterjesztések elfogadásáról is döntünk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a határozati házszabály 50. § (3) bekezdése alapján, amennyiben a törvényjavaslat zárószavazása során az Országgyűlés nem fogad el minősített többséget igénylő rendelkezést, ez további külön döntés nélkül is kiterjed az el nem fogadott szabályozás sarkalatosságára utaló rendelkezés elhagyására is. Ebben az esetben az egyszerű többséggel történő zárószavazás az előterjesztés ekképpen módosult szövegéről történik. Mielőtt megkezdjük a szavazási eljárást, a szavazógépek működőképességének ellenőrzése érdekében jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, szíveskedjenek megnyomni a szavazógépük valamelyik jelenléti gombját, most! [[Jelenlét-ellenőrzés: jelen van 189, távol van 10.]] Jelen van 189 képviselő, távol van 10, az Országgyűlés határozatképes. Kérdezem, mindenki gépe működik-e. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, tehát az Országgyűlés működőképes. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában most előterjesztés bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Igazságügyi bizottságot „A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság Beszámolója a 2020. évi tevékenységéről” című, B/14647. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kijelölt bizottságot 134 igen szavazattal, 56 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Az elfogadott napirendünknek megfelelően most a tegnapi napon elhangzott interpellációkra adott válaszok elfogadásáról történő határozathozatalokra kerül sor. Nunkovics Tibor képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/16001. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 128 igen szavazattal, 61 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most Molnár Zsolt, az MSZP képviselőjének I/16013. számú interpellációjára adott válaszról döntünk, amelyet a képviselő úr nem fogadott el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 131 igen szavazattal, 60 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Varju László, a DK képviselője, az I/16002. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 131 igen szavazattal, 60 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Csárdi Antal képviselő úr, az LMP képviselője, az I/16008. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 131 igen szavazattal, 60 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Mellár Tamás képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, az I/16010. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 129 igen szavazattal, 61 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Rig Lajos képviselő úr, a Jobbik képviselője, az I/15958. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 131 igen szavazattal, 61 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Varga Zoltán képviselő úr, a DK képviselője, az I/16003. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a Varga Zoltán képviselő úr interpellációjára adott választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 132 igen szavazattal, 60 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Hiszékeny Dezső képviselő úr, a MSZP képviselője, az I/16009. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae az interpellációra adott választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 132 igen szavazattal, 61 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Hohn Krisztina képviselő asszony, az LMP képviselője, az I/16006. számú interpellációjára adott választ nem fogadta el. Tisztelettel kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az interpellációra adott választ 132 igen szavazattal, 60 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a nemzetközi polgári repülésről szóló, Chicagóban, az 1944. évi december hó 7. napján aláírt Egyezmény 19. függelékének és annak 1. módosításának egységes szerkezetben történő kihirdetéséről szóló T/15697. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15697. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 189 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a településtervezéssel összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/15397. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15397/6., összegző jelentését pedig T/15397/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú, az LMP képviselőcsoportja pedig a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Potocskáné Kőrösi Anita indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. [[10.30]] A 3. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a T/15397/6. számú összegző módosító javaslat 35. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről határozunk, majd a külön szavazásra kért pontról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 27. pontjáról határozunk. Ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15397/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 133 igen szavazattal, 60 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 35. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15397/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 35. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontját 164 igen szavazattal, 23 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15397/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15397/11. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 58 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15397/11. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a közbiztonság erősítése érdekében egyes rendészeti igazgatási törvények módosításáról szóló T/15705. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15705/8. számon, összegző jelentését pedig T/15705/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 2., 3. és 4. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről döntünk. A 2. számú módosító javaslat Harangozó Tamás képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 3. számú módosító javaslat is Harangozó Tamás képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat is Harangozó Tamás képviselő úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján az előterjesztő a T/15705/8. számú összegző módosító javaslat 53. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részéről határozunk, majd a külön szavazásra kért pontról. Ezután döntünk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Most az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő 1-11., 19. és 57. pontjairól határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15705/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 150 igen szavazattal, 23 nem ellenében, 20 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért, egyszerű többséget igénylő 53. pontjának elfogadásáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15705/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő 53. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat külön szavazásra kért pontját 138 igen szavazattal, 49 nem ellenében és 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15705/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 151 igen szavazattal, 23 nem ellenében, 19 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a szavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15705/12. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 150 igen szavazattal, 12 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. [[10.40]] Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15705/12. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 151 igen szavazattal, 12 nem ellenében, 30 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az Eszterházy Károly Egyetem fenntartói jogának az Egri Főegyházmegye részére történő átadásáról és az ehhez kapcsolódó vagyonjuttatásról szóló T/15715. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15715/7. számon, összegző jelentését pedig T/15715/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15715/7. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 140 igen szavazattal, 53 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15715/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 141 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15715/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 140 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatóságáról szóló T/15709. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15709/4. számon, összegző jelentését pedig T/15709/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1-5., 7-24., 26-39., a 43., a 68. pontja, valamint a 75. pont 1-5. sorának elfogadásához minősített többség szükséges, ezért a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, melynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15709/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét 135 igen szavazattal, 58 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15709/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részét 135 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15709/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15709/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 58 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a közfeladatot ellátó közérdekű vagyonkezelő alapítványokról szóló T/15710. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15710/14. számon, összegző jelentését pedig T/15710/15. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 3., az 5. és a 8. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 65 igen szavazattal, 128 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat is Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr indítványa. A fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 129 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. A 8. számú módosító javaslat is Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr indítványa. A fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, 132 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1-30. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. [[10.50]] Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15710/14. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 135 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15710/14. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontját 133 igen szavazattal, 58 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény alapján az egységes javaslat valamennyi rendelkezésének elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a minősített többséget igénylő T/15710/17. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 134 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az egyes vagyongazdálkodási tárgyú rendelkezésekről, valamint egyes vagyongazdálkodást és nemzeti pénzügyi szolgáltatásokat érintő törvények módosításáról szóló T/15706. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15706/6., összegz ő jelentését pedig T/15706/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 6. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontról határozunk, amely elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15706/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 135 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15706/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 134 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15706/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 133 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15706/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Hauszmann Alapítványról és a Hauszmann Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15711. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15711/4., összegző jelentését pedig T/15711/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontról határozunk, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15711/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontját 134 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15711/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait 133 igen szavazattal, 60 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15711/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 135 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15711/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 134 igen szavazattal, 58 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Szegedi Tudományegyetemért Alapítványról, a Szegedi Tudományegyetemért Alapítvány és a Szegedi Tudományegyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15712. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15712/8., összegző jelentését pedig T/15712/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Brenner Koloman alelnök úr indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, 131 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[Bóna Zoltán jelzésére:]] Nem működött a gép? [[Bóna Zoltán: Nem működik!]] Nem működik. Kérem szépen, és a szavazata mi volt? [[Bóna Zoltán: Nem!]] A szavazata „nem” volt. [[11.00]] Akkor a szavazatok száma a nemnél 131+1, azaz 132-re változik, ezt kérem a jegyzőkönyvben rögzíteni. Kérem szépen a gépnek a megvizsgálását, hogy a képviselő úr zavartalanul tudja folytatni munkáját, és kérem, hogy a maszkját pedig legyen szíves felhelyezni. [[Bóna Zoltán: Továbbra sem működik! Bóna Zoltán felveszi a maszkját.]] Továbbra sem működik? [[Bóna Zoltán: Nem.]] Akkor majd kérem a kezét minden szavazásnál felemelni, és kérem a technikai személyzetünket, hogy legyenek szívesek megnézni a gépet. [[Pillanatnyi szünet.]] Elnézést ezért a pár percért, de a főigazgató-helyettes úr és a technikai személyzet között most folyik a konzultáció, hogy ezt a szavazás közbeni meghibásodást most ki tudjáke javítani, vagy minden szavazásnál jeleznie kell a képviselő úrnak, hogy hogyan szavazott. [[Rövid szünet. Jelzésre:]] Köszönöm szépen. Pillanatnyilag az az információm, hogy nem sikerült kijavítani a szavazógépét, tehát Bóna Zoltán képviselő úr a következőkben folyamatosan jelezni fogja a szavazatát, én pedig ennek megfelelően a pluszszavazatot oda teszem, ahova ő azt szándékozik tenni. Köszönöm szépen. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15712/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részét. Kérem… [[Jelzésre:]] Bocsánat, itt közben a forgatókönyvben is változás van, a 63. oldal következik. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1-3. pontjainak, a 4. pontjában az 5. § (1), (4) és (5) bekezdését megállapító rendelkezésnek, az 5., a 7-13., illetve a 16-19. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15712/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét 133 igen Bóna Zoltán? [[Bóna Zoltán: Igen.]] plusz 1, tehát 134 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15712/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részét [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, azaz 134 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15712/11. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, azaz 134 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15712/11. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, azaz 133 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Magyar Táncművészeti Egyetemért Alapítványról, a Magyar Táncművészeti Egyetemért Alapítvány és a Magyar Táncművészeti Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15713. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15713/6., összegző jelentését pedig T/15713/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom Önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Brenner Koloman alelnök úr indítványa. A fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae ezt a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 130+1, azaz 131 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1., 2. és 4. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyeknek az elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15713/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, azaz 133 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[11.10]] Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15713/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontját [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Mindig kinézek előtte Bóna képviselő úrra, és ő jelzi számomra a szavazatát. Most a zárószavazás következik, tisztelt képviselőtársaim. Felhívom figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét, ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15713/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15713/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Dunaújvárosi Egyetemért Alapítványról, a Dunaújvárosi Egyetemért Alapítvány és a Dunaújvárosi Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15714. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15714/6., összegző jelentését pedig T/15714/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom Önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. A 2. számú módosító javaslat Brenner Koloman alelnök úr indítványa. A javaslat fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 126+1, tehát 127 nem szavazat ellenében és 1 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1. pontjában a 3. § (1) és (4) bekezdésének, valamint a 4. §-t megállapító rendelkezésnek, továbbá a 2., 4., 5., 8. és 9. pontjának elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, melynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15714/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15714/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részét [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15714/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15714/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítványról, a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítvány és a Tokaj-Hegyalja Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15716. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15716/8. számon, összegző jelentését pedig T/15716/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom Önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Brenner Koloman képviselő úr, alelnök úr indítványa. A javaslat fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 129+1, tehát 130 nem szavazattal és 2 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1., 4. és 7. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15716/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[11.20]] Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15716/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15716/11. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15716/11. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Budapesti Gazdasági Egyetemért Alapítványról, a Budapesti Gazdasági Egyetemért Alapítvány és a Budapesti Gazdasági Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15717. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15717/6., összegző jelentését pedig T/15717/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Brenner Koloman alelnök úr indítványa. A javaslat fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen szavazattal, [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 130+1, tehát 131 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1., 2., 3., 5. és 6. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15717/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15717/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 igen szavazattal, 60 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15717/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 igen szavazattal, 60 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15717/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az Universitas Quinqueecclesien sis Alapítvány, az Universitas Quinqueecclesiensis Alapítvány és a Pécsi Tudományegyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15718. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15718/8. számon, összegző jelentését pedig T/15718/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Brenner Koloman alelnök úr indítványa. A fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 59 igen szavazattal, [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 130+1, tehát 131 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2., 3., 5-9. és 12. pontjainak elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15718/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15718/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[11.30]] Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15718/11. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15718/11. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 58 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Makovecz Campus Alapítványról, a Makovecz Campus Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról, valamint állami tulajdonban álló ingatlan ingyenesen történő tulajdonba adásáról szóló T/15719. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15719/5. számon, összegző jelentését pedig T/15719/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2. és 3. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15719/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15719/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 129+1, tehát 130 igen szavazattal, 63 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15719/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15719/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Testnevelési Egyetemért Alapítványról, a Testnevelési Egyetemért Alapítvány és a Testnevelési Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15720. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15720/6. számon, összegző jelentését pedig T/15720/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Brenner Koloman alelnök úrnak a javaslata, a fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen szavazattal, [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 128+1, tehát 129 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2. és 3. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15720/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15720/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 131+1, tehát 132 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kettőharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15720/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15720/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[11.40]] Soron következik a Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítványról, a Nemzeti Egészségügyi és Orvosképzésért Alapítvány és a Semmelweis Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15721. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15721/6., összegző jelentését pedig T/15721/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2-6., illetve a 11. és 12. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15721/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15721/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15721/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15721/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a MOL Új Európa Alapítvány létrehozásáról és a részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15722. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás következik. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15722/4., összegző jelentését pedig T/15722/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 2. és 3. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15722/4. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15722/4. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15722/6. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15722/6. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Rudolf Kalman Óbudai Egyetemért Alapítványról, a Rudolf Kalman Óbudai Egyetemért Alapítvány és az Óbudai Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15723. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15723/6., összegző jelentését pedig T/15723/7. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Brenner Koloman alelnök úr indítványa, a fenntartáshoz minősített többség szükséges. Ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot… [[Egy füttyszó hallatszik. Font Sándor jelentkezik.]] Képviselő úr, először is a füttyért, amennyiben öntől származik [[Font Sándor igent int.]] figyelmeztetésben részesítem. Azért ülnek itt a jegyzők ugyanis, hogy ők állapítsák meg azt, ha valakinél probléma van. [[Font Sándor továbbra is jelentkezik.]] Font Sándor képviselő úr! [[Font Sándor: Nem működött a szavazógépem!]] Képviselő úr, odanéztem volna és akkor is lehetett volna mondani, amikor megkérdezem. Tehát az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, [[Bóna Zoltán és Font Sándor jelzésére:]] 133+2, azaz 135 nem szavazattal, 2 tartózkodással nem tartotta fenn. Most két perc technikai szünetet kérek annak érdekében, hogy megállapítsuk, valóban hogyan működik Font Sándor képviselő úr gépe. Kérem szépen a technikai személyzetet és a teremszemélyzetet, hogy szíveskedjenek megnézni. [[Rövid szünet.]] [[11.50]] Képviselőtársaim! [[Zaj. Mozgás, néhány képviselő elhagyja a helyét.]] Mindenki őrizze meg a nyugalmát, foglalja el helyét, mert úgy mellesleg szavazás közben vagyunk, csak a közbejött nehézség miatt kellett megállítanom a szavazás menetét. Pillanatnyilag azt a tájékoztatást kaptam, hogy működik Font Sándor képviselő úr gépe, úgyhogy ebben az esetben nem plusz 2 szavazat volt az előbb, hanem csak plusz 1-et kell hozzáadnom, azaz a nem szavazatokból, a Brenner Koloman alelnök úr javaslatára leadott szavazatokból 1-et a nemek közül le kell vonni, mert mégis működött a képviselő úr gépe. Kérem a jegyzőket, a soros jegyzőket, hogy ezt majd a jegyzőkönyv, a napló aláírásakor jegyezzék meg. Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk munkánkat. Miniszter urat is arra kérem, szíveskedjék elfoglalni a helyét, és mindenkit arra kérek, hogy foglalja el a helyét. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1., 3., 4., 7. és 8. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15723/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 igen szavazattal, 56 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15723/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15723/9. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15723/9. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a Nyíregyházi Egyetemért Alapítványról, a Nyíregyházi Egyetemért Alapítvány és a Nyíregyházi Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15724. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15724/8., összegző jelentését pedig T/15724/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Brenner Koloman alelnök úr indítványa, amelynek fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1., 2., 3. és 5. pontja elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15724/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 130+1, tehát 131 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15724/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15724/11. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 133+1, tehát 134 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15724/11. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 134+1, tehát 135 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[12.00]] Soron következik a Jövő Nemzedék Földje Alapítványról, a Jövő Nemzedék Földje Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról és az ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló T/15725. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15725/5. számon, összegző jelentését pedig T/15725/ 6. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Magyar Zoltán képviselő úr indítványa. Fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 50 igen szavazattal, [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 101+1, az 102… [[Többen jelzik, hogy nem működik a szavazógépük.]] Akkor most ebben a percben megállítom a szavazás menetét, mert hirtelenjében sokan lettek, akik a gépük szerint nem szavaztak. Tehát az 50 igennel vane gond? [[Nincs ilyen jelzés.]] Azzal nem volt gond. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból: Ennyien vannak! Ezzel nincs gond. Van velük gond! Pont elég létszám! A kijelzőn az alábbi eredmény jelenik meg: 50 igen szavazat, 101 nem szavazat, 1 tartózkodás.]] Van. Jó. [[Rövid szünet.]] Meg fogjuk ismételni a szavazást, mert pillanatnyilag átláthatatlan a probléma. [[Dr. Vadai Ágnes: Ennyi lopást már a rendszer se bír!]] Megvárjuk, amíg a technikai személyzet megpróbálja beállítani a gépeket. [[Dr. Vadai Ágnes: Azért mondom, hogy ennyi lopást már a rendszer sem bír…]] Mindkét oldalon több gép nem működött, tehát nemcsak az ellenzék oldalán, kormánypárti oldalon is ezt láthattuk. [[Dr. Vadai Ágnes: Szerintem itt kellene egy közbeszerzés alóli mentesítés. Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Ez még a tiétek volt!]] Azt az információt kaptam, hogy mindenkinek működik a gépe. [[Dr. Vadai Ágnes: Az majd kiderül.]] Megismételjük. Tudunk jelenlét-ellenőrzést tartani? Mert végül is akkor tudjuk eldönteni, hogy működike a gép. [[Jelzésre:]] Tudunk, azt a direkt választ kapom. Akkor most majd meg fogjuk ismételni a 2. számú módosító javaslatnak, a Magyar Zoltán által jegyzett javaslatnak a szavazását, de előtte jelenlét-ellenőrzést tartunk. Mehet? [[Nagy zaj.]] Akkor kérem, hogy mindenki foglalja el a helyét, mert jelenlét-ellenőrzést tartunk! Képviselőtársaim, foglalják el helyüket, mert jelenlét-ellenőrzést tartunk! Most nézzük meg, hogy működneke a gépek mindenkinél. Vadai Ágnes képviselő asszony! Odafigyelek! [[Dr. Vadai Ágnes: Nem hallom, mert nagyon beszélnek…]] Tehát kérem szépen a technikai személyzetet, hogy állítsák a gépeket jelenlét-ellenőrzésre, és kérem képviselőtársaimat… [[Dr. Vadai Ágnes: Jelen! Jelzésre:]] Nem fog megjelenni mind a három jelenlét? Akkor kérem szépen, nyomják meg szavazógépük valamelyik gombját! [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Gyurcsány nincs jelen! Jelenlét-ellenőrzés: jelen van 190, távol van 9.]] A monitorom azt jelzi, hogy 190 képviselő van jelen és 9 van távol. Többen jelentkeznek, hogy nem működik a gépük. [[Jelzésre:]] [[Jelzésre:]] Völner Pál államtitkár úrnak nem működik a gépe. Kérem szépen, Völner Pál államtitkár úrnak sem működik, és Bóna Zoltán képviselő úrnak változatlanul nem működik. Indulásnál 190+10 volt… (Jelzésre:) Működik? Kérem szépen a technikai személyzetet, ellenőrizze, hogy Völner Pálnak a patkóbeli gépe működik-e. Nem a képviselői helyén lévő gépe, hanem a patkóban ül. Tartsunk egy újabb jelenlét-ellenőrzést? [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Nem! Szavazzunk!]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ne legyen bizonytalanság! Kérek szépen még egy jelenlét-ellenőrzést biztosítani. Mehet? [[Jelzésre:]] Akkor, tisztelt képviselőtársaim, most jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, szíveskedjenek megnyomni a szavazógépük valamelyik gombját! [[Jelenlét-ellenőrzés: jelen van 189, távol van 10.]] [[Jelzésre:]] Akkor, tisztelt képviselőtársaim, most jelenlét-ellenőrzést tartunk. Kérem, szíveskedjenek megnyomni a szavazógépük valamelyik gombját! (Jelenlét-ellenőrzés: jelen van 189, távol van 10.) 189 jelen és 10 távol. Bóna Zoltán képviselő úr gépe nem működik. Tehát akkor másnak mindenkinek működik a gépe, jegyző urak? (Jelzésre:) Köszönöm szépen. Folytatni tudjuk a munkánkat. Visszatérünk tehát a 2. számú módosító javaslathoz, amit Magyar Zoltán képviselő úr jegyzett, és amelynek a fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen… [[A kijelzőn megjelenő eredmény: 58 igen, 130 nem, 1 tartózkodás. Bősz Anett jelzésére:]] Szerintem működik a gépe, képviselő asszony, mert ez 189, és egyetlenegy gép van, Bóna képviselő úré az információim szerint, amelyik nem működik. Kérem szépen ellenőrizni, Bősz Anett képviselő asszonynak a gépe működike, vagy nem, de én arra kérem képviselőtársaimat, hogy próbálkozzanak. [[12.10]] Képviselő asszony, 58+130+1, az 189, plusz 1, Bóna képviselő úré, ez 190. Nálam összegszerűen rendben van. [[Zaj.]] Rendben van a gép szerint. Én elfogadom azt, hogy képviselő asszonynak nem működött, akkor ennek megfelelően 58+1, tehát 59 nem szavazattal, [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 130+1, tehát 131 igen szavazattal, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn a módosító javaslatot az Országgyűlés. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15725/5. számú összegző módosító javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 131 igen szavazattal , 57 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15725/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 igen szavazattal, 56 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15725/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Magyar Kultúráért Alapítvány létrehozásáról, valamint a Magyar Kultúráért Alapítvány és a Petőfi Irodalmi Ügynökség Nonprofit Korlátolt Felelősségű Társaság részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15726. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15726/5. számon, összegző jelentését pedig T/15726/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1., 2., 3., 5. és 6. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15726/5. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 131+1, tehát 132 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjáról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15726/5. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontját [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 131+1, tehát 132 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15726/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 131+1, tehát 132 igen szavazattal, 60 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15726/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 131+1, tehát 132 igen szavazattal, 60 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Soron következik a Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítványról, a Gróf Tisza István Debreceni Egyetemért Alapítvány és a Debreceni Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15727. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15727/8., összegző jelentését pedig T/15727/9. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Brenner Koloman alelnök úr indítványa. A fenntartásához minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartjae a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 58 igen szavazattal, [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 131+1, tehát 132 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek a 2-7., a 9-11., a 14., valamint a 15. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő pontokról határozunk, melyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15727/8. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 igen szavazattal, 59 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15727/8. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további pontjait [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 igen szavazattal, 58 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[12.20]] Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15727/11. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 131+1, tehát 132 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15727/11. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 131+1, tehát 132 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik a felsőoktatás szabályozására vonatkozó és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15728. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15728/6. számon, összegző jelentését pedig T/15728/7. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1-3., 5., 11-14., 16. pontja, 18. pontjában a 21. § a)-d) pontja szerinti rendelkezés, a 20., 21., 23., 25., 26., 28., 30., 34-36., 39., 40., 42. pontja, a 44. pontjában az 58. § (1) és (3) bekezdése, valamint az 59. § (1) és (3) bekezdése szerinti rendelkezés, a 48., 49., 51., 54., 56., 58., 60-62., 66-68., 71., 72., 75. és 82-86. pontjának elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Először a minősített többséget igénylő részről határozunk, amelynek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15728/6. számú összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő részét [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 131+1, tehát 132 igen szavazattal, 58 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15728/6. számú összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő további részét [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 129+1, tehát 130 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy az Alaptörvény meghatározza az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek körét, amelyek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15728/8. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae a T/15728/8. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 132+1, tehát 133 igen szavazattal, 59 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a mentelmi ügy megtárgyalása és határozathozatala. Tájékoztatom önöket, hogy Hadházy Ákos, független országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 2021. április 21-én 14.Bpk.752/2020/7. számon a Pécsi Járásbíróságtól rágalmazás vétsége miatt indított magánvádas ügyben. Az Országgyűlés elnöke ezt megvizsgálásra kiadta a Mentelmi bizottságnak. A Mentelmi bizottság H/16055. számon határozati javaslatot terjesztett elő Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. Erről az Országgyűlés vita nélkül határoz. A határozathozatal előtt megadom a szót Hargitai János elnök úrnak [[Arató Gergely: Halljuk!]] , a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát 5 perces időkeretben ismerteti. Parancsoljon, elnök úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy itt már elhangzott, a Pécsi Járásbíróság átiratában kereste meg a Mentelmi bizottságot Hadházy Ákos országgyűlési képviselő úr mentelmi jogának felfüggesztése érdekében, rágalmazás vétsége miatt. A feljelentő Witzmann Mihály országgyűlési képviselő. Megint a Facebook, mint oly sokszor... 2020. február 12-én Hadházy képviselő úr tett egy Facebook-bejegyzést, amelyben Witzmann képviselő úr egy balatonlellei ingatlanának vásárlása és átépítése kapcsán tett megjegyzéseket, ahogy ő azt általában tenni szokta. Ahogy ő fogalmaz, a képviselő úr megtévesztette a hatóságokat, őt azonban nem tudta, ezért Hadházy képviselő úr klaviatúrához nyúlt, és csalásról és stiklikről értekezett ebben az írásában. Ezt Witzmann képviselő úr sérelmezte, és a bírósághoz fordult, amit én megértek, de a Mentelmi bizottság az eddigi gyakorlatát követve úgy döntött, hogy magánvádas indítványról van szó, ezért az Országgyűlés munkáját védendő, hogy Hadházy képviselő úr minél többet látogathassa az Országgyűlést természetesen, úgy döntött többségi döntéssel, hogy ebben az adott ügyben Hadházy Ákos országgyűlési képviselő úr mentelmi jogát ne függessze fel az Országgyűlés. Köszönöm a figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Megkérdezem Hadházy Ákos képviselő urat, hogy kíváne szólni, ötperces időkerete van. Parancsoljon, képviselő úr! [[Felzúdulás és közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Arra kérem az Országgyűlést, hogy mégis függessze fel a mentelmi jogomat, illetve arra kérem azokat a képviselőket, akiknek az úgymond stiklijeiről és lopásairól beszélek, hogy ha ezt sérelmezik, akkor ne rágalmazás miatt jelentsenek fel mert nagyon jól tudják, hogy az nem fog bíróság elé kerülni , hanem polgári perben becsületsértésért indítsanak pert ellenem. Köszönöm szépen. [[Közbeszólások a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Képviselőtársaim! [[Az elnök csenget.]] Nyugalmat kérek! Már csak percek vannak hátra a mai szavazási blokk végéig. [[12.30]] Tisztelt Országgyűlés! Most a határozathozatal következik. Emlékeztetem önöket, hogy a bizottság úgy foglalt állást, ne függessze fel az országgyűlési képviselő úr mentelmi jogát az Országgyűlés. Felhívom figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Hadházy Ákos országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés Hadházy Ákos képviselő úr mentelmi jogát 40 igen szavazattal, [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 117+1 nem, azaz 118 nem szavazat ellenében, 3 tartózkodás mellett nem függesztette föl. Tisztelt Országgyűlés! Most fegyelmi ügyek döntéshozatalával folytatjuk munkánkat. Tájékoztatom önöket, hogy házelnök úr az Országgyűlésről szóló törvény 46. § (1) bekezdés b) pontja alapján, a 47. § (1) bekezdés a) pontja szerinti jogkörében eljárva Vadai Ágnes DK-s képviselő asszony, illetve az Országgyűlésről szóló törvény 46/E. §-a alapján, a 47. § (1) bekezdés c) pontja szerinti jogkörében eljárva Tordai Bence, Párbeszéd, képviselő úr tiszteletdíjának csökkentését rendelte el. A képviselők kérték a Mentelmi bizottságtól a döntések hatályon kívül helyezését. A bizottság a képviselők kérelmének nem adott helyt. Ezt követően az Országgyűlésről szóló törvény 51. § (7) bekezdés b) pontja alapján a képviselők kérték, hogy az Országgyűlés helyezze hatályon kívül a házelnöki döntéseket. Erre figyelemmel a határozati házszabály 148. § (2) bekezdése alapján házelnök úr határozati javaslatot terjesztett elő H/15900. és H/16005. számon a képviselők tiszteletdíjának csökkentését elrendelő korábbi döntésével azonos tartalommal. [[Dr. Vadai Ágnes: Nem lehetne 007?]] bekezdése alapján házelnök úr határozati javaslatot terjesztett elő H/15900. és H/16005. számon a képviselők tiszteletdíjának csökkentését elrendelő korábbi döntésével azonos tartalommal. (Dr. Vadai Ágnes: Nem lehetne 007?) Felhívom szíves figyelmüket, hogy a határozati javaslatokat, az ahhoz kapcsolódó házelnöki döntéseket, az erre vonatkozó képviselői kérelmeket, valamint a Mentelmi bizottság elnökének tájékoztatóját a honlapon valamennyien megismerhették. A házszabály rendelkezései szerint a határozati javaslathoz sem módosító javaslatot, sem bizottsági jelentést nem lehet benyújtani. Felhívom szíves figyelmüket, hogy amennyiben a házelnöki döntést az Országgyűlés hatályon kívül helyezi, a képviselők tiszteletdíja nem csökken, az Országgyűlésről szóló törvény 47. § (1) bekezdés a), illetve c) pontja alapján a velük szemben indított eljárás megszűnik. A tiszteletdíj csökkentéséről szóló házelnöki döntésekről az Országgyűlés vita nélkül, képviselőnként külön-külön határoz. Kérdezem ezért a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartjae a Vadai Ágnes képviselő asszony tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/15900. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnöki döntést [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 117+1, azaz 118 igen szavazattal, 55 nem szavazat ellenében, 1 tartózkodás mellett hatályában fenntartotta, ezzel a képviselővel szemben indított eljárás folyamatban marad. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hatályában fenntartjae a Tordai Bence képviselő úr tiszteletdíjának csökkentésére irányuló házelnöki döntést a H/16005. számú határozati javaslatban foglaltak szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a házelnöki döntést [[Bóna Zoltán jelzésére:]] 116+1, azaz 117 igen szavazattal, 55 nem szavazat ellenében, 2 tartózkodás mellett hatályában fenntartotta. Most felkérem Vinnai Győző jegyző urat, hogy szíveskedjék ismertetni az imént elfogadott határozatokat. Jegyző úr, öné a szó. Parancsoljon!
Az Országgyűlés az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény a továbbiakban Ogytv. 51. § (8) bekezdésében és a (9) bekezdés b) pontjában foglalt jogkörében eljárva, dr. Vadai Ágnes és Tordai Bence országgyűlési képviselőknek az Ogytv. 51. § (7) bekezdés b) pontja szerinti kérelme alapján az Országgyűlés elnökének OE-41/210-1/2021. számú, dr. Vadai Ágnes országgyűlési képviselő tiszteletdíja csökkentéséről hozott döntését, valamint OE-41/174-1/2021. számú, Tordai Bence országgyűlési képviselő tiszteletdíja csökkentéséről hozott döntését hatályában fenntartja, és ezzel dr. Vadai Ágnes országgyűlési képviselő tiszteletdíja annak egyhavi összegével megegyező mértékben, 2 058 360 forinttal, Tordai Bence országgyűlési képviselő tiszteletdíja annak négyhavi összegével megegyező mértékben, 8 233 440 forinttal csökken.
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most átadom az elnöklést Lezsák Sándor alelnök úrnak, aki rögtön el fog rendelni egy kis szünetet. Köszönöm szépen együttműködésüket. [[Dr. Balczó Zoltán: Köszönjük, elnök úr. Taps a Jobbik padsoraiban. Rövid szünet.]] (Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Tisztelt Országgyűlés! Gratulálunk Latorcai elnök úrnak, mert keményen, példázatosan vezette a plenáris ülést. Lassan folytatjuk munkánkat. Kérem szépen, hogy azok, akik az ülésteremből távozni kívánnak, tegyék meg mielőbb. [[Rövid szünet.]] Tisztelt Országgyűlés! Most bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslatok vitáira, valamint általános vitákra kerül sor. Kérem, hogy a pandémiás helyzetre tekintettel az ülésteremben lehetőség szerint csak a soron következő felszólaló és az azt követő két, felszólalásra váró tartózkodjon. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a köztársasági elnök által megfontolásra visszaküldött, az Országgyűlés 2021. február 22-i ülésnapján elfogadott, az Egységes Szanálási Rendszerhez kapcsolódó kormányközi megállapodás módosításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló törvényhez benyújtott törvényalkotási bizottsági jelentés és módosító javaslat vitája. A köztársasági elnöknek aláírásra megküldött törvény szövege 14941/1. számon, a köztársasági elnök levele 14941/2. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. [[Zaj.]] Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának. [[12.40]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta az egységes szanálási rendszerhez kapcsolódó kormányközi megállapodás módosításáról szóló megállapodás kihirdetéséről szóló T/14941/1. számú, megfontolásra visszaküldött törvényjavaslatot. A Törvényalkotási bizottság jelentését és módosító javaslatát a házszabály 78. §-a alapján 27 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az egységes szanálási rendszer célja, hogy biztosítsa a fizetésképtelenné vált pénzügyi intézményekkel szemben alkalmazott egységes megközelítést, ezáltal fokozza a részt vevő tagállamokban lévő intézmények stabilitását. Célja ezenfelül, hogy megelőzze a válságok tovagyűrűzését a részt nem vevő tagállamokban, megkönnyítve így a belső piac egészének működését. Ha egy bankról ma megállapítjuk, hogy csődközeli helyzetbe került, vagy valószínűleg ilyen helyzetbe fog kerülni a közeljövőben, akkor az első körben az egységes szanálási testület jogosult a megoldás keresésére. Ezen testületet az egységes szanálási rendszerről szóló 2014. évi június 15-ei rendelet hozta létre; ehhez kapcsolódóan a jövőbeni költségek fedezésére egy 2014. májusi kormányközi megállapodás hívta életre az egységes szanálási alapot. Az alapot a bankunióban részt vevő tagállamok pénzügyi intézményei töltik fel befizetéseikkel. Ezzel egy időben a jogalkotónak gondolnia kellett arra is, hogy ha az alap teljesen kiürül, akkor a tagállamok is megfelelő eszközökkel be tudjanak avatkozni. Ennek megfelelően módosították az egységes szanálási rendszerhez kapcsolódó 2014-es kormányközi megállapodást a közös védőháló megteremtésével. A védőháló szerepét a 2012-ben az euróövezeti országok közötti kormányközi megállapodás alapján létrehozott európai stabilitási mechanizmus fogja betölteni, aminek a bevezetését az eredeti tervek szerint 2024 elejére határozták meg. Időközben azonban több tagállam, valamint az Európai Bizottság is kezdeményezte a közös védőháló korábbi bevezetését. Az eurócsoport 2020. november 30-ai ülésén a tagállamok megegyeztek az európai stabilitási mechanizmus reformjáról. Ennek megfelelően 2022 elejétől, azaz két évvel korábban az eredeti határidő előtt kerülhet sor a közös védőháló bevezetésére. Tisztelt Képviselőtársaim! Az euróövezeten kívüli, de a bankunióhoz csatlakozó tagállamok párhuzamos hitelkeretekkel csatlakozhatnak majd a védőhálóhoz. Az előttünk fekvő nemzetközi szerződés tehát az európai stabilitási mechanizmus módosítását részletesen szabályozza. Be kell lássuk, hogy a világgazdaságot időről időre negatívan befolyásoló események következhetnek be, gondoljunk csak a 2008-ban kezdődő, több évig elhúzódó világgazdasági válságra vagy a tavalyi évben berobbanó és azóta is tartó koronavírus-világjárványra. Ilyen esetekben gyors döntések szükségesek mind uniós, mind pedig nemzetgazdasági szinten. A már 2021. február 22-én elfogadott törvényt a köztársasági elnök úr megfontolásra visszaküldte, melynek indoka, hogy a törvény végleges változata nem tartalmaz keltezést, mivel azt végül nem tudta valamennyi tagállam azonos időpontban aláírni az észtországi kormányváltás miatt. Az aláírásra a 26 tagállam részéről 2021. január 27-én, míg Észtország részéről 2021. február 8-én került sor. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem Gion Gábor pénzügyminisztériumi államtitkár urat, hogy most vagy pedig a vita végén kíván szólni. [[Gion Gábor jelzésére:]] A vita végén, jelzi. Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek napirend szerinti időkeretekben. Elsőként megadom a szót az előre bejelentett felszólaló Varga-Damm Andrea független képviselő asszonynak, négyperces időkeretben.
[[Pólóján a felirat: „Ebben a cirkuszban itt lehetek, de a valódiba nem mehetek be?”]] Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A köztársasági elnök ezt a törvényjavaslatot, vagyis a már megszavazott törvényt a következő indoklással küldte vissza: a kormányközi megállapodásban az szerepel, hogy a hiteles magyar nyelvű szöveg, amely az 1. számú mellékletben szerepel, határozza meg a kormányközi megállapodás alkalmazhatóságának rendelkezéseit, és az az álláspontja a köztársasági elnök úrnak, hogy mivel nem pontosan van meghatározva, hogy az 1. számú mellékletben szereplő megállapodás valójában a hiteles magyar nyelvű szöveg, és ez bizonytalanságot teremt a jogszabály alkalmazhatóságánál, ezért küldi vissza ennyi. Ezért fogyasztunk energiát, pénzt, és ezért van a köztársasági elnök intézménye. Az a köztársasági elnök, aki egy szó nélkül aláírta a teljes egyetemi világ vagyonának kiszervezését; az a köztársasági elnök, aki gond nélkül aláírta a veszélyhelyzet idején azokat a jogszabályokat, amelyek totálisan alaptörvény-ellenesek voltak; és az a köztársasági elnök, aki hat hónap után szólalt meg először, amikor a járvány tombolt. Nem csoda, hogy a magyar társadalomban a köztársasági elnöki intézménnyel szemben rendkívül mélyen van a bizalom, gyakorlatilag, azt mondhatjuk, nincs bizalom, és azok után, hogy ebben az országban Göncz Árpád, Mádl Ferenc, Sólyom László köztársasági elnök volt, akik ennek a tisztségnek a méltóságát őrizték és továbbvitték, most ott tartunk, hogy a köztársasági elnökünket egyáltalán nem zavarja alaptörvény-ellenes jogszabályok sorozata, de észre tudják venni egy kormányközi megállapodásban lévő mellékletekben esetlegesen félreérthető fordítás kérdését. Hát, bocsánatot kérek, képviselőtársaim, ez a megcsúfolása ennek az intézménynek! Megteremtődött az, hogy polgárok tömege mondja, hogy mint adófizető, nem szeretne pénzt költeni a köztársasági elnöki intézményre, mert nem váltja be a hozzá fűzött reményeket. Ha azt látnánk, hogy legalább évente háromszor-négyszer érdemi kérdésekben a köztársasági elnök felszólalna, akkor azt mondom, hogy rendben van, akkor azt is észre kell venni, hogy egy melléklet fordítása félreértelmezhető vagy sem, de úgy, hogy ez az egyetlen, amit észrevesz és visszaküld, ez, ne tessék haragudni, de az egész Országgyűlés tekintélyét rombolja, a köztársasági elnök mint intézmény tekintélyét rombolja. [[Dr. Gyüre Csaba: Igaz!]] Én azt kérem a tisztelt képviselőtársaimtól, hogy egységesen szólaljunk fel azért, és nem csak az ellenzékiek, a kormánypártiak is, hogy ha a köztársasági elnök a nemzet egységének képviselője, ő az, aki a magyar társadalom minden egyes tagját, függetlenül attól, hogy kire szavaz vagy milyen a bőrszíne, vagy milyen a nemi identitása, vagy bármilyen okból, egységesen képviseli, akkor tényleg érdemben szólaljon fel, és akkor szólaljon meg, amikor annak itt az ideje és amikor azt a nemzet, a nemzet tagjai igénylik. Természetesen, miután ez a jogszabály egy indokolt intézményrendszert teremt meg, nem kérdés, hogy én magam ezt a módosítást is meg fogom szavazni, de úgy gondoltam, hogy fel kell szólalnom az Országgyűlésben azért, hogy a köztársasági elnök nem azért van, hogy ilyen piszlicsáré, teljes mértékben adminisztratív okból, pótcselekvésként visszaküldjön egy-egy törvényjavaslatot [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hanem azért, hogy a nemzet egységét képviselje. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen. A következő hozzászóló Molnár Gyula képviselő úr, MSZP.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Államtitkár Úr! Csak azért álltam fel ezen a nehéz napon, mert annyi vitánk volt, annyiféle izgalom volt, és valószínűleg lesz még a költségvetés kapcsán itt előttünk, hogy talán érdemes néha olyanban is szólni, amiben van közöttünk egyetértés, és építő mondatokat és építő kritikát talán lehet megfogalmazni. A 2008-as pénzügyi válság, azt gondolom, rámutatott arra egyértelműen mindenki számára, hogy Európában is mennyire töredezett, mennyire hiányos az a pénzügyi ellenőrzési rendszer, amelyik megépült. Minden szempontból, azt gondolom, indokolt, nagyon-nagyon régen indokolt az, hogy egy ilyen lépés megtörténjen. Rendkívül fontosnak tartom azt, ami az előterjesztés vitájában hangsúlyosan hangzott el, hogy nem az adófizetők pénzéből lesz egy ilyen típusú dolog létrehozva, hanem a tagállamok bankjai, a tagállamok valamilyen módon történő pénzügyi támogatásából fog mindez megtörténni. És szeretném magam is azt megerősíteni, hogy az a három pillér, amely ennek kapcsán, ha ez végre elfogadásra kerül, és minden tagállamban hatályba lép, ez a fajta három pillér, amely az egységes felügyelet rendszerét meg tudja teremteni, a betétvédelmi rendszert meg tudja teremteni, és ez, amiről most beszélünk, az egységes szanálási rendszer is létrejött, ez jelent majd, azt gondolom, garanciát, ez jelent majd biztonságot az emberek számára, ez lesz az utolsó mentsvár, amelyhez lehet válságos és nehéz helyzetben fordulni. [[12.50]] Én magam nem akarok olyan sarkos mondatokat megfogalmazni, mint Varga-Damm Andrea tette a köztársasági elnök intézménye és szerepe kapcsán, ezt majd egy másik törvénymódosításban, amelyet személyesen nyújtottam be, meg fogom tenni, de tényleg hadd mondjam el én is, hogy borzasztóan sajnálom azt, hogy egy ilyen technikainak tűnő dolog miatt késlekedik a magyar parlament abban, hogy egy ilyen dolgot elfogadjon. De még egyszer mondom, azért álltam fel, hogy elmondjam azt, hogy a magunk részéről ezt támogatni fogjuk, és köszönjük az előterjesztést. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, Molnár Gyula képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki hozzászólni. [[Senki nem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom, és akkor megadom a szót Gion Gábor államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Készültem itt egy rövid bemutatóval, hogy miről szól a kormányközi megállapodás, de Héjj képviselő úr volt olyan kedves, és már elmondta ezt, úgyhogy az időre való tekintettel engedjék meg, hogy azt ne ismételjem el. Ismeretes, hogy március 3-án a köztársasági elnök úr visszaküldte az Országgyűlésnek megfontolásra a törvényjavaslatot, és az indokaként a keltezés hiányát jelölte meg, mert annak hiányában az ő álláspontja szerint nem állapítható meg egyértelműen, hogy a törvényjavaslatban foglalt megállapodás valóban a hiteles magyar nyelvű szöveg-e. A megállapodás végső változatában az aláírásra előkészített szöveghez képest elhagyásra került a keltezésre vonatkozó, kipontozott rész. A megállapodást tartalmazó dokumentumtól külön álló lapokon a január 27-ei és a február 8-ai dátum szerepelt, tehát két dátummal történt az aláírás, 27-én 26 tagállam írta alá, Észtország képviselője azonban az észt kormányalakítás miatt nem rendelkezett felhatalmazással az aláírásra, így ő azt február 8-án írta alá. Viszont az aláírásra előkészített formátum nem tette lehetővé a két dátumot tartalmazó keltezést, és végül a megállapodás szövegéből ezt kitörölték, viszont a keltezés elhagyásáról a Bizottság ez alatt az Európai Bizottságot értjük nem tájékoztatta a tagállamokat, erre csak a hiteles szöveg kézhezvétele után derült fény. Magyarán, az történt, hogy a Bizottság nem azt a változatot küldte szét a tagállamoknak a megállapodásból, amely végül aláírásra került, tehát igen, technikai a hiba, de ez egy fontos hiba, és erre a Köztársasági Elnöki Hivatal, a köztársasági elnök úr hívta fel a figyelmet, ezért mi hálásak vagyunk egyébként. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Jaj, de jó!]] Ami a késlekedést illeti, nem késtünk el semmivel, tehát nem vagyunk az utolsók között, akik ratifikálják ezt a megállapodást, úgyhogy teljes mértékben időben vagyunk. Tisztelt Országgyűlés! Ennek alapján kérem, hogy a törvényjavaslatot elfogadni szíveskedjék. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Gion Gábor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény, valamint az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15395. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény és az adózás rendjéről szóló 2017. évi CL. törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 1 nem ellenében és 2 tartózkodó szavazat mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy a 15-25 éves fiatalok minél előbb megteremthessék önálló egzisztenciájukat, saját otthonhoz jussanak, és családot alapíthassanak. E cél mielőbbi megvalósítása érdekében a kormány úgy döntött, hogy 2022. január 1-jétől a 25 év alatti fiatalok a bruttó nemzetgazdasági átlagkereset mértékéig mentesülnek a 15 százalékos személyi jövedelemadó megfizetése alól, így a bruttó bérükből már csak a tb-járulékot, sőt azokban az esetekben, ha diákszövetkezetek keretében munkát vállalókról van szó, azt sem kell majd levonni. Az intézkedéssel egy heti negyven órában dolgozó fiatalnak havi nettó 44 ezer forinttal, éves szinten több mint félmillió, 526 ezer forinttal nőhet a fizetése. Amennyiben a kevesebbet kereső, mintegy 8 százaléknyi részmunkaidős fiatalt is figyelembe vesszük, akkor a teljes érintett korosztály havi keresete átlagosan körülbelül 40 ezer forinttal, egy év alatt pedig 450 ezer forinttal növekedhet. Összesen akár félmillió fiatal is jobban járhat ezzel az intézkedéssel, vagyis mindazok, akik az adott évben akár csak egy rövidebb időszakban vagy részmunkaidőben dolgoznak, ők is jobban járhatnak. Nemzetgazdasági szinten, ha a jövő évre prognosztizált bruttó átlagkereset növekedését is beleszámoljuk, 150 milliárd forint többletjövedelem maradhat a 25 év alatti dolgozó fiataloknál. Tisztelt Képviselőtársaim! Az említettek tükrében látjuk, hogy a kormány elkötelezett abban, hogy a fiatalokat önállóságuk mihamarabbi elérésében valós intézkedésekkel támogassa mind a tanulmányaik folytatása, mind a munkaerőpiacon való érvényesülésük, mind pedig a családalapítás tekintetében, hisz tudjuk, hogy az említett korcsoport számára minden segítség jól jön. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem az előterjesztők nevében jelen lévő Zsigó Róbert államtitkár urat, hogy most vagy később kívánja elmondani gondolatait.
Köszönöm szépen, elnök úr, a vita végén.
Később, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Hozzászólásra jelentkezett Varga-Damm Andrea független képviselő asszony. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Meg kell hogy mondjam, ez a javaslat álszent. Miért is álszent? Mert a szerencsésebb fiatal társadalmi csoportok 25 éves koruk előtt jelentős részben még tanulnak, és azt szeretnénk mindannyian, akik az országunk fejlődését szeretnénk, hogy így is legyen. A fiatalok között közvélemény-kutatást tartott az egyik mértékadó közvélemény-kutató, ahol is a fiatalok válasza erre a javaslatra a következő volt: köszönik, nem adókedvezményt kérnek, hanem tisztességes bért; ők adót szeretnének fizetni, és hogy azt a munkát, amelyet elvégeznek, úgy fizessék meg, mint ahogy például az Európai Unió nyugat-európai országaiban megteszik azonos teljesítményért azonos bért. Mindannyian tudjuk, hogy rendkívül sok a leszakadó azóta, hogy a kormányzat 16 évre csökkentette a tanulás kötelező kor szerinti rendelkezéseit. Ha rajtam múlna, akkor én 20 évre emelném ezt, azzal természetesen, hogy aki előbb érettségizik le vagy kapja meg szakmai képesítését, annak ez ne legyen kötelező. Miért is mondom? Az országunk versenyképessége alapvetően függ attól, hogy az oktatás milyen színvonalú, és milyen széles társadalmi rétegek jutnak hozzá az oktatáshoz. Inkább arra kellene a kormányzatnak törekednie, hogy a fiatal korosztályokból a lehető legtöbben inkább tanuljanak akár még 25 éves korukig is, mintsem túl korán kerüljenek a munkaerőpiacra, és gyakorlatilag elodázódjon az, hogy majd valamikor hajlandó legyen képezni magát és tanulni. Még egy nagyon fontos körülményre szeretném az önök figyelmét felhívni. Amikor jogszabályt alkotunk, akkor járunk el helyesen, ha annak minden aspektusát a társadalmi, gazdasági és szociális viszonyokra vonatkoztatva előre felmérjük, és megpróbáljuk a lehető legjobban kizárni a kockázatokat. [[13.00]] Tudják, mi következik január 1-jétől, tisztelt képviselőtársaim? Generációk közötti feszültséget teremt ez a javaslat. Ugyanis mi érdekli a munkavállalót? Hogy nettóban mennyi összeget kap. Ez érdekli! A bruttót természetesen megállapítják a szerződésben, de az érdekli, hogy mennyit kap kézhez. Belegondoltak abba, képviselőtársaim, hogy kisebb összegért fogják tudni a munkáltatók a 25 év alattiakat alkalmazni, mint az idősebb korosztályt? Ezáltal, ha az idősebbeket kirúgják a munkahelyekről, és 25 év alattiakat vesznek föl például betanított munkásnak, akkor a munkáltató jól jár, hiszen alacsonyabb bruttó összeg mellett kevesebb járulékot kell neki fizetni. Az idősebb korosztályból, akik akár nyugdíj előtt állnak, és pont nagyon is szükség lenne arra, hogy még a nyugdíjkorhatár eléréséig minél több szolgálati időt tudjanak igazolni, ezeknek az embereknek a sokasága fogja emiatt január 1-jétől elveszíteni a munkáját. Nem lehetséges, kérem szépen, egy szép jogszabályjavaslattal, hiszen igen, szép az, hogy a 25 év alattiak, akik dolgoznak, ne fizessenek adót, na de ezzel nem teremthetek generációk közötti, akár a saját szülőjével szembeni feszültséget! Bele tetszettek ebbe gondolni? Azt gondolom, hogy tisztességes bérek kellenének, és akkor az emberek szívesen vesznek részt a közteherviselésben. A fiatalokat inkább taníttassuk, minél hosszabb ideig szerezzék a tudást, hogy egész életük végéig valóban értékteremtő munkát tudjanak hazánk üdvére végezni. Köszönöm a szót. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Hozzászólásra jelentkezett Héjj Dávid képviselő úr, Fidesz.
Csak nagyon röviden. Ha jól idézem a képviselő asszonyt, a szerencsésebb helyzetben lévő fiatalok, azt mondta, 25 éves korukig tanulhatnak. Én azt gondolom, szerencsésebb helyzetben lévő budapesti fiatalként 25 éves korom előtt már dolgoztam. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Én is dolgoztam 23 évesen!]] De azt gondolom, az egyetem alatt végig mindannyian dolgoztunk, és azt gondolom, hogy ez a javaslat azoknak is, akik részmunkaidőben dolgoznak, segítséget fog jelenteni. Továbbá azért azt is mondjuk el röviden, hogy amikor a kormány bevezette a „Nők 40”-et, én nem éreztem generációk közötti vagy akár nemek közötti feszültséget. Ugyanez volt, képviselő asszony, akkor is, hallhattunk olyan szavakat, hogy az is konfliktusokat fog eredményezni férfiak és nők között, a volt frakciója, talán az ön volt frakciója volt az, amelyik azt kezdeményezte, hogy legyen „Férfiak 40” is. Tehát azt gondolom, hogy bízzunk annyira a magyar társadalomban, hogy nem egymásra leszünk féltékenyek. Azt gondolom, hogy egy normális országban ez így van jól, hogy tudunk örülni annak, hogy a fiatalok egyre jobb helyzetben lehetnek. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Most megadom a szót az előterjesztők nevében itt ülő Zsigó Róbert államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Csak néhány gondolatban szeretnék reagálni az elhangzottakra, először is a Varga-Damm Andrea képviselő asszony által elmondottakra, aki sajnos közben elhagyta az üléstermet, így nem tudok neki válaszolni. De azért, azt gondolom, talán az Országgyűlésnek fontos, hogy válaszoljak. Keresem a jó szót, maradjunk annyiban, hogy furcsának találom, és szerintem mindannyian így vagyunk ezzel, hogy az Országgyűlés előtt most van egy olyan javaslat, amely adót csökkent, sőt a 25 év alatti fiatalok számára adómentessé teszi a jövedelmüket, és erre az ellenzék egyik képviselője, a baloldal egyik képviselője úgy fogalmaz, hogy az emberek inkább fizetnének adót. Egyébként magában az eredeti általános vitában is sokszor tűnt az embernek úgy, minthogyha az ellenzéki képviselők nem olvasták volna ezt a törvényjavaslatot. Mi azt gondoljuk, hogy minden eszközünkkel megpróbáljuk segíteni a fiatalokat. Azt is mondta Varga-Damm Andrea, hogy álszent ez az előterjesztés, mert 25 év alatt a fiatalok általában dolgoznak. Akkor, amikor az előterjesztést készítettük, megnéztük, ma Magyarországon már 280 ezer fiatal dolgozik. Ha idevesszük, csatlakozva Héjj Dávid képviselő úrhoz, hogy igénybe vehetik majd ezt a kedvezményt a diákszövetkezeteknél a diákmunkában dolgozók is, és ez most 180 ezer ember, akkor azt tudjuk mondani, hogy most ez a javaslat félmillió fiatalnak tud segítséget adni az életkezdéshez. Egyébként Magyarországon egy kicsit több mint egymillió olyan ember, olyan fiatal él, aki 15 és 25 év közötti. Tehát azt gondolom, hogy mindenképpen fontos javaslatról van szó. Én sajnálom, hogy a Törvényalkotási bizottsági ülésen tárgyalt és elfogadott módosító javaslatok, amelyek azt célozták, hogy azok, akik felveszik az első házasok kedvezményét… ők se kerüljenek olyan helyzetbe, hogy nem tudják a 25 év alattiak szja-kedvezményét igénybe venni. Egy ilyen módosító javaslatot elfogadtunk, amit egyébként a jelenlegi DK-s képviselő, Arató Gergely, illetve Csányi Tamás és Dudás Róbert, a Jobbik képviselői sem támogattak. Nem nagyon értem azt, hogy egy olyan előterjesztést, ami valamit adni akar a fiataloknak, miért nem támogatják képviselők. A kormány folyamatosan bővíti azon támogatások lehetőségét, körét, amelyek a fiatalok továbbtanulását, családalapítását, otthonteremtését, nyelvtanulását és elhelyezkedését segítik. A 15-29 éves korosztályban 2010 és 2020 között 60 százalékkal csökkent a munkanélküliek száma. Számos intézkedést vezettünk be egyébként a fiatalok segítésére, és a ma tárgyalt és reményeink szerint holnap elfogadott gazdaság-újraindítási akcióterv keretében beterjesztett, 25 év alatti fiatalok szja-kedvezménye is szintén abban segít, hogy a fiatalok munkához jussanak, otthont tudjanak teremteni, gyermeket tudjanak vállalni, gyermeket nevelni, illeszkedik ebbe a sorba, amellyel a kormány a családokat támogatja immár 11 esztendeje. Én kérem az Országgyűlés képviselőit, hogy a holnapi szavazáson fontolják meg azt, hogy segítsünk a fiataloknak ne csak kormánypárti szavazatokkal, hanem lehetőség szerint, hogyha az ellenzéknek fontosak a magyar fiatalok, akkor az ő szavazataikkal is fogadjuk el ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Zsigó Róbert államtitkár úr! Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Most pedig soron következik „A Magyarország Kormánya és Svédország Kormánya között a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Svéd Királyság Kormánya között a beruházások elősegítéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás megszűnéséről szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/13933. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a „Magyarország Kormánya és Svédország Kormánya között a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Svéd Királyság Kormánya között a beruházások elősegítéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás megszűnéséről szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló T/13933. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 27 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Svédország külügyminisztériuma 2020. február 20-án küldött szóbeli jegyzékében indítványozta az országaink között 1987-ben kötött, a beruházások elősegítéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás megszüntetését. Északi partnerünk a szóban forgó szerződést még a Magyar Népköztársaság kormányával írta alá, így ennélfogva, valamint az azóta eltelt 34 év távlatából is időszerű felülvizsgálni ezen, mára elavult megállapodást. A nemzetközi jogi lépés legfontosabb indoka azonban, hogy az Európai Unió Bíróságának döntése értelmében az EU-n belüli kétoldalú beruházási megállapodásokban megállapított, a beruházó állam választottbírósági kikötései aláássák az uniós szerződések által biztosított jogorvoslati rendszert, s ezáltal veszélyeztetik az uniós jog autonómiáját, hatékonyságát, elsőbbségét és közvetlen hatályát, illetve a tagállamok közötti kölcsönös bizalom elvét. [[13.10]] Az uniós jognak való megfelelés érdekében a tagállamok vállalták, hogy megszüntetik az összes kétoldalú beruházásvédelmi egyezményüket többoldalú vagy amennyiben hatékonyabb bilaterális módon. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő beruházásvédelmi megállapodás megszűnése tehát biztosítja az Európai Unió jogalkotásával fennálló összhangot. Fontos része még a szóban forgó nemzetközi szerződésnek, hogy a (2) bekezdés rendelkezik arról, hogy a felek megállapodnak abban, hogy az (1) bekezdésben említett megállapodás 14. pont 3. cikke, amely kiterjeszti a védelmet a felmondás időpontját megelőzően végrehajtott beruházásokra, hatályát veszti, és joghatás nélkül megszűnik a megállapodás hatálybalépését követően. Ezáltal megfelelően biztosított, hogy a kétoldalú beruházásvédelmi megállapodás a jelenlegi törvényjavaslat alapján történő megszűnését követően ne legyen alkalmas további joghatás kiváltására. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Pánczél Károly és Vargha Tamás tapsol.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, most vagy később kíván… [[Vargha Tamás: Később.]] Később. Köszönöm, Vargha Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! Ezért a vitát lezárom, és most adom meg akkor a szót Vargha államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mint ahogy azt Héjj Dávid képviselőtársam kiválóan összefoglalta, egy olyan törvényjavaslat fekszik előttünk, amely európai uniós tagságból fakadó kötelezettségeink teljesítését szolgálja, és másrészről az Európai Unió Bíróságán született ítélet kötelező végrehajtása is. Ennek a szellemében kérem az Országgyűlést, hogy szavazatával támogassa a törvényjavaslatot. Köszönöm a figyelmüket. [[Héjj Dávid Ádám tapsol.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Minority SafePack elnevezésű európai polgári kezdeményezésről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések vitája. A Nemzeti összetartozás bizottsága által benyújtott előterjesztés H/15586. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós és nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne most felszólalni, vagy később. [[Pánczél Károly jelzésére:]] Később, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíváne most felszólalni [[Jelzésre:]] , igen, jelzi Vargha Tamás államtitkár úr. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mint ahogy emlékszünk, az Európai Bizottság 2021. január 14-ei döntésével az Európai Unió nem tartotta szükségesnek egy átfogó és a nemzeti kisebbségek védelmét szolgáló szabályozás megalkotását annak ellenére, hogy ezt a kezdeményezést több mint 1 millió, 1 123 422 európai polgár támogatta aláírásával. Mivel az Európai Unióban a lakosság 10 százaléka valamelyik őshonos nemzeti közösség tagja, úgy véljük, hogy az ő érdekeiket számításba kell venni, és szükség van a nemzeti kisebbségvédelem jogi alapjainak uniós szintű megteremtésére is, amelyet a tagállamok kötelező jelleggel építenének be nemzeti jogrendjükbe. Ezzel összefüggésben szeretnénk ismét kiemelten hangsúlyozni a külhoni magyar közösségek és Európa egyéb őshonos nemzeti kisebbségei melletti kiállás jelentőségét a Minority SafePack európai polgári kezdeményezésről szóló határozat elfogadása révén is, hiszen az említett közösségek jogainak biztosítása, érvényre juttatása a demokrácia szerves része kell hogy legyen. Ennek szellemében kérem, hogy támogassák a határozati javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Héjj Dávid Ádám tapsol.]]
Köszönöm szépen, Vargha Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Nemzeti összetartozás bizottsága nem állított előadót. Keresem a szememmel Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószólót. Nem látom, így nem tudom megadni neki a szót. Tisztelt Országgyűlés! Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megadom a szót Balczó Zoltán képviselő úrnak, Jobbik.
Elnök úr, köszönöm a szót. Április 7-én zajlott le ennek az előterjesztésnek az általános vitája. A Minority SafePack kapcsán, amit Németh Zsolt javaslatára talán helyes, hogy nemzeti kisebbségvédelmi megállapodásnak hívunk ezentúl, szerintem egy nagyon fontos és példamutató vita zajlott. A vita alatt azt kell értenem, hogy ez a formális elnevezése annak, hogy itt ebben a parlamentben erről beszéltünk. Örültem, hogy teljes összhang valósult meg a felszólalók között, miközben ez az összhang azt jelentette, hogy különböző aspektusok kerültek előtérbe. Az egyik természetesen a nemzeti őshonos kisebbségeknek az a joga, amit az európai alapszerződések biztosítanak, mégis újra és újra küzdeni kell érte. Egy lényeges aspektusa volt ennek a tárgyalásnak az az ellentmondás is, ahogyan az Európai Bizottság viszonyul általában az európai polgári kezdeményezésekhez, és különösen ahhoz, ami nemzeti kisebbségeket érint, hiszen miközben az Európai Parlament teljes mellszélességgel kiállt a kezdeményezés mellett, sőt felszólította az Európai Bizottságot megfelelő jogalkotásra, erre egyáltalán nem került sor. Tehát ezzel kétségbe vonható az, hogy vajon a lisszaboni szerződésben oly nagyon ünnepelt demokratikus lehetősége az európai polgároknak a jogalkotásban való részvételre valójában érvényesül-e. Fölmerült az az aspektus is, hogy igenis nem hagyhatjuk ezt, és ki kell állnunk e mellett a kezdeményezés mellett, különös tekintettel, hogy van egy, a magyarságot ugyancsak érintő másik polgári kezdeményezés, a Székely Nemzeti Tanácsé, amely szó szerint „Kohéziós politika a régiók egyenlőségéért és a regionális kultúrák fenntarthatóságáért”, nevezzük a nemzeti régiókról szóló polgári kezdeményezésnek, és az, hogy emellett most kiállunk, talán nehezebbé teszi a másiknak is az elutasítását. A Jobbik fontosnak tartotta ebben a vitában a részvételt, Brenner Koloman és jómagam szólaltunk föl, most pedig Ander Balázs fog még kiegészítőleg hozzászólni mindahhoz, amit ebben az ügyben fontosnak tartunk. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, Balczó képviselő úr. Megadom a szót Ander Balázs képviselő úrnak, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Kárpát-medencei Magyar Képviselők Fórumának szakpolitikai ülésén két héttel ezelőtt került napirendre a Minority SafePack ügye mint fő napirendi pont. A Jobbik mint nemzeti párt álláspontját ott pártunk delegáltjaként elmondtam, azonban ez egy olyan téma, egy olyan terület, amit most is és minden egyes alkalommal, amikor erről csak lehetséges beszélni és hozzáteszem tenni, elő kell adni, hiszen hogyha egy kicsit megnézzük a történeti, demográfiai tényeket, akkor látjuk, hogy iszonyatos a baj. Ha megnézzük azt, hogy a rendszerváltás idején a népszámlálási adatok szerint az elszakított területeken még 2 millió 700 ezernél valamivel több magyar testvérünk élt, és hozzávesszük azt, hogy mostanra ez a szám alig 2 millióra olvadt, évtizedenként 10 százaléka eltűnik a felvidéki, a kárpátaljai, az erdélyi vagy éppen a délvidéki magyarságnak, akkor azt kell mondanunk, hogy nincs hova tovább hátrálni. Igen, ezért lenne többek között fontos ennek az ügynek a sikerre vitele, és ehhez a Jobbik minden segítséget, minden támogatást meg fog adni, ugyanis hiszem azt, valljuk azt, hogy mélyen igaza volt Wass Albertnek, amikor azt mondta, hogy „Trianon árnyékában élve feledjünk el minden személyi sérelmet, pártoskodást és nyújtsunk testvérkezet mindenkinek, aki szívében és szándékában magyar még, még akkor is, ha nézeteink sok mindenben nem egyeznek”. [[13.20]] Bizony, ezt tapasztaljuk, sok esetben, nagyon sok mindenben nem értünk egyet itt e Ház falai között sem, de azt hiszem, ez egy olyan terület, egy olyan téma, egy olyan valóban nemzeti ügy, amelyben nem lehet ellentét pártok és országgyűlési képviselők között. Az előbb itt utaltam a demográfiára. Ha megnézzük azt, hogy mondjuk, 1941-ben kincses Kolozsvár lakosságának 88 százaléka magyar volt, ami mostanra 15 százalékra olvadt, ha megnézzük azt, hogy Kassa, ahol még 1910 táján 75 százalékos volt a magyar többség, mostanra csupán 2,6 százalékos törpe magyar minoritással bír, akkor valóban azt kell látnunk, hogy nincsen hova hátrálni. Amit az Európai Bizottság ebben az ügyben művelt, az messze több mint felháborító. Az emberek Európája helyett itt a háttéralkuk Európája győzedelmeskedett. Több pontban is bebizonyították azt, hogy amiről oly magasztosan beszélni szoktak, a demokráciáról, a kisebbségvédelemről, az állampolgári jogokról, az ebben az esetben valamiért nem számít. Már az is elképesztő, hogy ötödik alkalommal utasították el az állampolgári kezdeményezést, ami a polgári önszerveződés ethoszán ejtett egy olyan sebet, ami Európa jövőjét is megpecsételheti, hiszen ha Európa polgárait elidegenítik az európaiság szellemiségétől, ha nem veszik őket komolyan, akkor nem beszélhetünk polgárok Európájáról, amiért egyébként a Jobbik is küzd. Ha hozzávesszük azt, hogy semmibe vették az Európai Parlament háromnegyedes határozatát, amely arra vonatkozott, hogy kezdődjön el a jogalkotás ezen a területen, akkor erre is csak azt tudjuk mondani, hogy felháborító és nonszensz. Ha megnézzük azt, hogy azok az elvek, azok az eszmék, amelyekről beszélnek, hogyan kerültek a senki által meg nem választott bürokraták által a fiókok mélyére elsüllyesztésre, akkor ki kell mondanunk, hogy óriási a baj. Nem véletlenül nyilatkozott úgy a FUEN elnöke, Vincze Loránt európai parlamenti képviselő, aki az RMDSZ színeiben szerzett mandátumot, amikor elítélte ezt az egész hercehurcát, ezt a gyalázatos és valóban botrányos hozzáállását az Európai Bizottságnak azzal maximálisan egyet tudunk érteni. Azt is látni kell, hogy nem csak magyar ügyről van szó. Elmondta itt államtitkár úr is, elmondta Balczó képviselőtársam is korábban, hogy 50 millió európai polgárt érint ez a kérdés, minden tizedik európai ember valamilyen őshonos nemzeti kisebbségnek a tagja. Az Európai Bizottság, amikor lesöpörte ezt a kezdeményezést azzal, hogy nincsen jogköre beavatkozni, és ez tulajdonképpen csak egyfajta belügye az európai államoknak, magával is ellentmondásba keveredett, hiszen jól látjuk, hogy a bevándorlók vagy éppen a bizonyos szexuális orientációval rendelkező kisebbségek tekintetében igenis vindikálja magának azt a jogot, hogy beleszóljon az európai államok életébe. Ebben az esetben, amikor őshonos nemzetiségekről van szó, akkor ezt mégsem tartja fontosnak. Irtózatos, óriási ellentmondás, amit valahogyan fel kellene oldani, nevezetesen úgy, hogy nem nyugszunk bele ebbe az ítéletbe. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Jól tudjuk, hogy sokkal több mindent kellene tenni, hiszen fogy az időnk… Elnézést, elnök úr, de hadd utaljak még a végén Esterházy Miklósra, a XVII. század elejének híres politikusára, nádorára, aki a három részre szakított Magyarország vezető politikusaként mondta azt: „Őrültség semmit sem tenni, ha mindent nem tehetünk is.” [[Az elnök ismét csenget.]] Ez a lépés is egy ilyen: meg kell lépni, meg kell tenni, mert elfogyunk, elveszünk, ezt pedig nem akarjuk megvárni. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, Ander Balázs képviselő úr. Megadom a szót Varga Szimeon szószóló úrnak, aki időkereten felül ötperces hozzászólásra jelentkezett.
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által felkért szószólóként tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. OGY határozat 32. § (2) bekezdése alapján részletes vitában tárgyalta a Minority SafePack elnevezésű európai polgári kezdeményezésről szóló H/15586. számú határozati javaslatot a 2021. április 13-án megtartott ülésén, és kialakította az álláspontját. Külön köszönöm Pánczél Károly elnök úrnak, hogy bizottságunk ülésén a Nemzeti összetartozás bizottságának álláspontját ismertette, és megköszönte bizottságunk kiállását az ügy mellett. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy bizottságunk 2021. március 24-én a 2/2018-2022. számú bizottsági tájékoztatójában már állást foglalt a Minority SafePack elnevezésű európai polgári kezdeményezésről. A nemzeti és nyelvi kisebbségek jogait nem mindig és nem mindenhol tartják tiszteletben. Sok esetben tetten érhető a nemzetiségi nyelv és kultúra veszélyeztetése, pedig nincs másról szó, csak arról, hogy ezek a közösségek lehetőséget akarnak arra, hogy életüket saját hagyományaik szerint éljék. Ha változatos és élhető Európát akarunk fenntartani, akkor szót kell emeljünk ezen értékek támogatása érdekében. A kezdeményezést megalapozta és jelenleg is megalapozza, hogy az Európai Unióban élő, valamely őshonos nemzeti kisebbséghez tartozó polgárok száma meghaladja az 50 millió főt. 50 millió ember kultúrája és nemzetiségi nyelve, valamint hagyományaik megőrzésének jogi védelme üdvözlendő cél kellene hogy legyen, hiszen tapasztaljuk, hogy egyes tagállamok a kisebbségek nyelvét és kultúráját támogatják, míg mások, ha kimondatlanul is, de jogaik csorbításával a mielőbbi beolvasztásukra törekednek. A XXI. század egységes Európájában, ahol az Unió lakosságának közel 10 százalékát teszik ki a nemzeti kisebbségek, még mindig igaz az a megállapítás, hogy vannak olyan államok, ahol szerencsések a nemzeti kisebbségekhez tartozók, és vannak olyanok, ahol a nemzetiséghez tartozók kevésbé szerencsések. Nemzetiséghez tartozóként itt Magyarországon a szerencsések közé sorolhatjuk magunkat: a parlament ülésén hangot adhatunk a véleményünknek, és van beleszólásunk a nemzetiségi lét védelme és támogatása területén. De tudjuk, hogy nem volt ez mindig így, és hogy mit hoz a jövő az egyes tagállamok életében, azt viszont nem látjuk előre. Ezért is kell most határozottan kiállnunk azért, hogy a nemzeti, etnikai és nyelvi kisebbségvédelem bizonyos területei az európai uniós jog részei legyenek. A Minority SafePack egy mentőcsomag a kisebbségek számára, azaz egy olyan európai polgári kezdeményezés, amelynek az a célja, hogy a nemzeti, etnikai és nyelvi kisebbségvédelem bizonyos területei az európai uniós jog részei legyenek. A kisebbségvédelmi kezdeményezés ügyét egyébként a nemzeti parlamentek, így a magyar Országgyűlés is támogatta. Az Európai Parlament 2020 decemberében rendezett vitát a Minority SafePackről, és ott az EP-képviselők elsöprő többsége szavazott a kulturális és nyelvi sokszínűség megerősítése mellett. Majd 2021. január 14-én jött a számunkra megrázó döntés: az Európai Bizottság úgy döntött, hogy több mint egymillió európai polgár kérését, valamint az Európai Parlament állásfoglalását egyszerűen nem veszi figyelembe, és nem indít jogalkotást a nemzeti kisebbségek védelmében. Az Európai Bizottság úgy véli és azt az álláspontot képviseli, hogy a meglévő szabályok elegendőek ahhoz, hogy a tagállamok támogathassanak nemzeti kisebbségekhez tartozó személyek jogait és kultúrájukat előmozdító projekteket. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Mint nemzetiségi kisebbséghez tartozók nem tudunk és nem is akarunk az Európai Bizottság álláspontjával azonosulni. Mélységes csalódás és döbbenet számunkra ez a döntés és a döntés indokolása is. Meglátásunk szerint az Európai Bizottság ezzel a döntésével a polgároktól érkező javaslatokat hagyja figyelmen kívül úgy, hogy az uniós polgárok akaratát az Európai Parlament képviseli, akinek az álláspontja pedig egyértelmű és előremutató volt. [[13.30]] Számunkra nagyon fontos, hogy az Országgyűlés e határozati javaslat elfogadásával is kiálljon Európa valamennyi őshonos nemzeti kisebbsége mellett. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága elfogadásra ajánlja a Minority SafePack európai polgári kezdeményezésről szóló H/15586. számú javaslatot. Köszönöm a szót, elnök úr. Благодаря за вашето внимание!
Köszönöm szépen Varga Szimeon szószóló úr felszólalását. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Kérdezem a kormány képviselőjét, kíváne most hozzászólni. [[Vargha Tamás: Nem.]] Már elmondta korábban, köszönöm. Az előterjesztőt, Pánczél Károly képviselő urat, elnök urat kérem, hogy mondja el vitazáró gondolatait.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Urak! Kedves Képviselőtársaim! Az előterjesztő bizottság, a Nemzeti összetartozás bizottsága nevében köszönöm meg önöknek a többedik vitában való támogatást, legyen az a bizottsági ülésen, vagy itt a plenáris ülésen. A Minority SafePack elnevezésű polgári kezdeményezésről szól ez a határozati javaslatunk, és igen, ahogy itt már elhangzott ma is, a Magyar Állandó Értekezlet volt az, amely azt mondta, hogy adjunk ennek egy magyar nevet: nemzeti kisebbségvédelmi kezdeményezés. Április 13-án zártuk le a bizottságban a részletes vitát, fogadtuk el a jelentést; el kell mondanom, hogy különösebb vita nélkül, hiszen a bizottság 9 egybehangzó igennel bocsátotta útjára azt, hogy nyújtsuk be az Országgyűlésnek ezt a határozati javaslatot. És miután módosító javaslat nem érkezett hozzá, így 9 egybehangzó igennel zártuk le ezt a részletes vitát. Április 7-én, az akkor lezajló plenáris vitában is az akkor jelen lévő frakciók minden hozzászólója támogatta ezt a kezdeményezést és határozati javaslatot. Külön szeretnék köszönetet mondani a nemzetiségi bizottságnak, mert amikor tudomást szereztek erről a határozati javaslatról, a bizottság azonnal felcsatlakozott erre az ügyre, és támogatásukról biztosították a nemzeti kisebbségvédelmi kezdeményezést. A nemzetiségi bizottság is jól látja azt, amit mi mondunk, hogy ez nem magyar ügy, ez nemcsak magyar ügy, hanem egy európai ügy, 50 millió állampolgárt érint ez az Európai Unióban, az Európai Unió 50 millió állampolgárát. Tisztelt Ház! Összefoglalva tehát: konszenzus van a határozati javaslat mögött. Ezúttal is kötelességem, hogy megköszönjük azoknak, akik közel egy évtizeddel ezelőtt ezt a polgári kezdeményezést elindították, akik ezt benyújtották. Köszönet a FUEN-nek, az akkori vezetésének és a jelenleginek is, az Európai Nemzetiségek Föderatív Uniójáról van szó, illetve annak idején benyújtó volt az RMDSZ is. Köszönet, hogy végigvitték ezt az ügyet. Köszönet azoknak az állampolgároknak, akik gyűjtötték, akik mentek, akik standoltak, akik házaltak, akik online aláírásra buzdítottak, hiszen összejött az a több mint egymillió aláírás, amiről az államtitkár úr a kormány nevében beszélt. Tehát az európai uniós államok több mint egynegyedében összejött az egymilliónál több aláírás. Tehát elmondhatjuk, hogy a polgári kezdeményezés sikeres volt, a kudarc meg a szégyen pedig legyen az Európai Bizottságé. Ahogy az ma is itt elhangzott, még az Európai Parlament is háromnegyedes többséggel támogatta azt az elvet, azt a határozatot, hogy az Európai Bizottság jogalkotásra legyen kötelezve és valóban foglalkozzon ezzel az üggyel. Igen, megtörtént az, hogy idén január 15-én az Európai Bizottság lesöpörte ezt az asztalról. Ez egyrészt valóban hitelteleníti magának a polgári kezdeményezésnek az intézményrendszerét, amelyre Európában olyan büszkék és visszamutogatnak rá, hogy lám, meg tudjuk adni a lehetőséget az európai polgároknak arra, hogy beleszóljanak az uniós jogalkotásba. Erre mindig hivatkoznak, majd sorban az érvényes, eredményes kezdeményezéseket is lesöprik az asztalról, köztük ezt a kisebbségvédelmi kezdeményezést is. Tehát a szégyen az Európai Bizottságé, és azt gondolom, megállapíthatjuk, hogy egy történelmi lehetőséget mulasztott el az Európai Bizottság, védelmébe vehette volna az európai őshonos nemzeti kisebbségeket, azoknak kultúráját, hagyományait, oktatási rendszerét, médiáját, hosszan sorolhatnám, általában a nyelv védelmét és a megmaradásukat. Ebben a helyzetben két út lehetséges. Elindult egy jogi út, hiszen a luxembourgi bírósághoz fordultak a beterjesztők egy semmisségi eljárást kérve az Európai Bizottság döntése ellen. A másik út, amiben mi is most vagyunk, ez pedig egy politikai út, egy széles szolidaritási mozgalom alakult ki a Minority SafePack mellett, hiszen a holland alsóháztól a Bundestagig tárgyalták ezt több helyen, az Åland-szigetek kormánya, a dánok, Dél-Európában Valencia vagy Olaszországban Veneto tartomány, illetve elindult egy szolidaritási mozgalom a Székelyföldről, amely székely megyékhez és városokhoz magyar megyei önkormányzatok is csatlakoztak. Ezt a szolidaritást kell kihasználnunk, és kell európai szintre emelnünk ezt a kezdeményezést. Tisztelt Ház! Azt gondolom, ha őszinték akarunk lenni, elmondhatjuk, hogy nemzetpolitikai kérdésekben, kisebbségvédelemben sajnos nincs gyors és látványos siker Európában sem. Arra kell készülnünk, hogy hosszan kell még harcolnunk ezekben az ügyekben, és minden lehető fórumra ezt oda kell vinnünk. Különös szerencsénkre most is adódik előttünk egy lehetőség, hiszen most májustól a strasbourgi székhelyű Európa Tanács miniszteri bizottságának elnökségét Magyarország látja el. Konferenciákon, rendezvényeken, akár Budapesten vagy akár Strasbourgban nagyon fontos, hogy ezt a témát elővegyük és hangot adjunk annak, hogy mi ezt támogatjuk. Természetesen bíznunk kell abban, hogy a többségi nemzetek egyszer majd ráébrednek arra a bölcsességre, és olyan belátásra jutnak, hogy a velük élő őshonos nemzetiségeknek a szülőföld otthonosságát biztosítani kell, és ez vezethet el egyébként a jövőben az európai társadalmi békéhez, ez a társadalmi béke pedig egy prosperitást hozhat Európában. Úgyhogy kötelességünk ennek a támogatása. Köszönöm szépen a vitában részt vevők támogatását, a nemzetiségi bizottság, a kormány támogatását, és őszintén remélem, hogy holnap nagyon nagy többséggel tudjuk támogatni ezt a határozati javaslatot. Titkon remélem, hogy a Bundestaghoz hasonlóan, ahol teljes egyetértés volt, a magyar Országgyűlés is ezt támogatni fogja. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm a vitazárót Pánczél Károlynak, a Nemzeti összetartozás bizottsága elnökének. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Lisszaboni Megállapodás Eredetmegjelölésekről és Földrajzi Jelzésekről szóló Genfi Szövegének kihirdetéséről” szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15698. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Lisszaboni Megállapodás Eredetmegjelölésekről és Földrajzi Jelzésekről szóló Genfi Szövegének kihirdetéséről szóló T/15698. számú törvényjavaslatot. [[13.40]] Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, 2 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Amint az már az előttünk fekvő törvényjavaslat általános vitája során elhangzott, az ENSZ egyik szakosított intézménye, a Szellemi Tulajdon Világszervezete 2008-ban létrehozott egy munkacsoportot a szellemi tulajdon védelméről szóló, 1958-ban, Lisszabonban kötött megállapodás szövegének korszerűsítésére. Ennek a munkának az eredménye a 2015-ben, Genfben elfogadott módosítás, amely kihirdetéséről most szó esik. A revízió két legfontosabb eredménye, hogy megújította a földrajzi árujelzők lajstromozásának rendszerét, illetve hogy lehetővé tette kormányközi szervezetek csatlakozását is a megállapodáshoz. Az Európai Unió ennek megfelelően 2019 őszén már csatlakozott is az egyezményhez. A törvényjavaslat benyújtásakor a mellékletek jelölésébe hiba csúszott, ezt orvosolja az az apró technikai módosítás, amit a Külügyi bizottság elénk terjesztett. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm szépen. [[Dr. Völner Pál tapsol.]]
Köszönöm, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, Völner Pál államtitkár urat, hogy... [[Jelzésre:]] Nem, majd később kíván hozzászólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretekben. [[Nincs jelzés.]] Jelzést nem látok, ezért a vitát lezárom [[Jelzésre:]] , és jelzi az előterjesztő, hogy nincs hozzáfűznivalója, köszönöm szépen; illetve Héjj Dávid nyilván mindent elmondott. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15702. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, ezért megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény módosításáról szóló T/15702. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 20 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 7 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő törvényjavaslatot az Országgyűlés együtt tárgyalta a lisszaboni megállapodás eredetmegjelölésekről és földrajzi jelzésekről szóló genfi szövegének kihirdetéséről szóló törvényjavaslattal. A genfi szöveg kötelező hatályának elismerése a jogharmonizáció érdekében szükségszerűen maga után kell hogy vonja a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló 1997. évi XI. törvény módosítását is. A törvény tartalmazza a földrajzi árujelzők oltalmával kapcsolatos nemzeti szabályokat, az európai uniós, valamint az eredetmegjelölések nemzetközi lajstromozására vonatkozó szabályokat. Jelen törvényjavaslat célja a védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló törvény módosítása annak érdekében, hogy mind a genfi szöveg, mind a 2019/787. számú EU-rendelet vonatkozó rendelkezései végrehajtása érdekében szükséges módosításokat átvezesse. A törvényjavaslat vonatkozásában érdemi változást jelent a nemzetközi bejelentések eljárási szabályainak frissítése, amelynek során a 2019/1753. EU-rendelet rendelkezéseit és annak végrehajtási aktusait is megfelelően kell alkalmazni. A jövőben a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatala útján kizárólag a nem mezőgazdasági termékek nemzetközi bejelentésére nyílik lehetőség, és az oltalom csak azokban az országokban áll fenn, amelyek a lisszaboni megállapodás részesei, de a genfi szövegnek nem. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat elvégzi továbbá a szükséges módosításokat a 2019/787. EU-rendelet hatálybalépését követően is. Az új rendelet értelmében a szeszes italok földrajzi jelzései is kizárólag uniós oltalomban részesíthetők. Kiemelendő, hogy a javaslat tekintetében olyan társadalmi szervezetekkel, stratégiai partnerekkel került sor egyeztetésre, mint például a Magyar Iparjogvédelmi és Szerzői Jogi Egyesület, a Magyar Védjegy Egyesület, a Mezőgazdasági Szövetkezők és Termelők Országos Szövetsége vagy éppen a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara. Tisztelt Képviselőtársaim! A védjegyek és a földrajzi árujelzők oltalmáról szóló törvény jelen módosításának célja, hogy a nemzetközi jogból, valamint az európai uniós tagságunkból fakadó jogharmonizációs kötelezettségeinknek eleget tegyünk. Éppen ezért, ezekre tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Dr. Völner Pál tapsol.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnének [[Nincs jelzés.]] [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnének (Nincs jelzés.) a napirend szerinti időkeretekben, de jelentkezőt nem látok, ezért a vitát lezárom. Köszönöm szépen. (Jelzésre:) Az előterjesztő jelzi, hogy nincs hozzáfűznivalója. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik az egyes szerzői jogi törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15703. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontját ismerteti Héjj Dávid képviselő úr, a bizottság előadója. Héjj Dávid!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta az egyes szerzői jogi törvények jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/15703. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 6 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Bizottság 2015-ben tette közzé az európai digitális egységes piaci stratégiát, melynek célja annak biztosítása, hogy Európa gazdasága, ipara és társadalma maradéktalanul kihasználhassa az új digitális korszakkal járó előnyöket. A stratégia többek között előirányozza egy modern és európai szerzői jogi keretrendszer létrehozását, aminek érdekében két irányelv került elfogadásra: egyrészről a műsorszolgáltató szervezetek egyes online közvetítéseire, valamint a televíziós és rádiós műsorok továbbközvetítésére alkalmazandó szerzői jogok és szerzői joggal szomszédos jogok gyakorlására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló SatCab II. irányelv, másrészről pedig a digitális egységes piacon a szerzői és szomszédos jogokról szóló CDSM irányelv. Tisztelt Ház! Jelen törvényjavaslat elsődleges célja tehát e két irányelv rendelkezéseinek a hazai jogba való átültetése, melynek határideje 2021. június 7. napja. A jelenleg hatályos hazai jogszabályok tekintetében elmondható, hogy a szerzői jogról szóló törvény, valamint a szerzői jogok és a szerzői jogokhoz kapcsolódó jogok közös kezeléséről szóló törvény részben már megfelel az irányelvekben foglalt rendelkezéseknek, azonban bizonyos pontokon szükségessé vált a szabályozás kiegészítése az irányelvek megfelelő átültetése érdekében. A törvényjavaslat másodlagos célja, hogy átvezessen olyan módosításokat, amelyek vagy közvetett összefüggésben állnak az irányelvek átültetésével, vagy pedig a szerzői jogi jogszabályok alkalmazásának gyakorlati tapasztalatain alapulnak, mint például a magáncélú másolás, valamint az írásbeliség szabályainak modernizálása. A CDSM irányelvnek történő megfelelés érdekében a szerzői jogról szóló törvényben bevezetésre kerül egy általános és egy speciális, kutatóhelyekre és kulturális örökségvédelmi intézményekre korlátozott szöveg- és adatbányászati kivétel. [[13.50]] A szerzői jogról szóló törvény kiegészül egy új fejezettel, amelybe teljes mértékben átültetésre kerülnek a CDSM irányelvnek a kereskedelmi forgalomban nem elérhető művekre vonatkozó rendelkezései. A szerzők és előadóművészek helyzetének erősítése érdekében új rendelkezésként jelenik meg azonban a szerzőket és előadóművészeket érintő szerződések tekintetében a velük szerződő felet terhelő tájékoztatási kötelezettség, amelynek keretein belül a szerző, valamint az előadóművész legalább évi rendszerességgel átfogó tájékoztatást kell hogy kapjon a felhasználási engedéllyel vagy átruházással érintett, szerzői jogi szempontból releváns joganyag felhasználási módjáról, a keletkezett bevételekről és a fizetendő díjakról. Tisztelt Képviselőtársaim! Üdvözlendő, hogy a törvényjavaslat kapcsán, a jogalkotási folyamatban megvalósult közvetlen társadalmi egyeztetések során, 22 társadalmi szervezet kerül megkeresésre. Összegzésképpen megállapítható, hogy a dinamikusan változó digitális technikákhoz igazodva, az európai uniós jogharmonizációs kötelezettségeinknek is eleget téve, indokolt a Ház asztalán fekvő, szerzői jogra vonatkozó szabályozás módosítását magába foglaló törvényjavaslat elfogadása. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Dr. Völner Pál nemet int.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. [[Senki sem jelzi hozzászólási szándékát.]] Jelentkezőt nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Jelzi az előterjesztő, hogy nem kíván hozzászólni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a megváltozott munkaképességű személyek ellátásairól és egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXCI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések vitája. A kormány-előterjesztés T/15704. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem államtitkár urat, hogy most vagy később kíván hozzászólni. [[Fülöp Attila jelzésére:]] Később. Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. [[Senki sem jelzi hozzászólási szándékát.]] Jelentkezőt a képernyőn nem látok, ezért a vitát lezárom. És akkor most, amennyiben Fülöp Attila államtitkár úr hozzá kíván szólni, akkor van lehetősége. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Öné a szó, Fülöp Attila államtitkár úr. (A jegyzői székben dr. Vinnai Győzőt Földi László váltja fel.)
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Egy mondatot szeretnék, hogy a kormány ezen javaslata valóban eleget tesz az Alkotmánybíróság 21/2018. számú határozatának, és ez lehetőséget kínál egy egyösszegű támogatásra vagy adott esetben egy állapotvizsgálatra való jelentkezésre. A kérésünk az, hogy támogassa a tisztelt Ház ezt a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Fülöp Attila államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Soron következik a Slachta Margit Nemzeti Szociálpolitikai Intézetről szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. Az Ungár Péter, LMP, Schmuck Erzsébet, LMP, Nacsa Lőrinc, KDNP, Selmeczi Gabriella, Fidesz, képviselők által benyújtott előterjesztés H/14632. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2021. április 22-én tartott ülésén megtárgyalta a Slachta Margit Nemzeti Szociálpolitikai Intézetről szóló H/14632. számú határozati javaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 31 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A 2021. január 1. napján létrejött Nemzeti Szociálpolitikai Intézet az Emberi Erőforrások Minisztériuma háttérintézményeként a szociális, gyermekjóléti és gyermekvédelmi terület szakmafejlesztési feladatait látja el. A Nemzeti Szociálpolitikai Intézet tevékenysége kiterjed az állami, egyházi, civil és önkormányzati intézményfenntartók igényeire és javaslataira tekintettel a szakmai, képzési feladatokban, döntés-előkészítésben, valamint végrehajtásban felmerülő támogatói és szolgáltatói feladatokra. Az új szervezet struktúrájában és feladataiban is alapvetőnek tekinti a változásokra jobban reagálni tudó feladatellátást. Ennek keretében a képzési rendszerek működtetését, fejlesztését és támogatását a szociális területen kiemelt jelentőséggel bíró demog-ráfiai változásoknak, valamint a szociális és gyermekvédelmi területhez kapcsolódóan a munkavállalók kompetenciáinak a változó gazdasági és társadalmi körülményekhez igazodó aktualizálását, illetve a fejlesztése iránti igények kielégítését. Az előttünk fekvő javaslat az újonnan létrehozott Nemzeti Szociálpolitikai Intézet elnevezését Slachta Margit nevével egészítené ki. Tisztelt Ház! Az elhangzottak tükrében úgy gondolom, a javaslat támogatásával a magyar Országgyűlés lehetőséget kap az első magyar képviselőnő önfeláldozó, példamutató és emberséges munkásságának utólagos elismerésére, ezzel adózva Slachta Margit emlékének. Éppen ezért azt gondolom, a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztők nevében itt ülő Ungár Péter képviselő urat, hogy most vagy a végén kíván felszólalni. [[Jelzésre:]] Most. Öné a szó, Ungár Péter képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, és köszönöm azoknak a politikai csoportosulásoknak, frakcióknak, akik támogatják ezt a javaslatot, és örülök, hogy ez közel egyhangú vagy valószínűleg egyhangúságközeli állapotban lesz elfogadva az Országgyűlés által. Szerintem ez egy szép dolog, és remélhetőleg Slachta Margit szellemiségében fogjuk folytatni majd mindannyian a munkát a jövőben. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Ungár Péter képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány részéről kíváne felszólalni államtitkár úr. [[Fülöp Attila jelzésére:]] Igen. Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. A kormány részéről támogatjuk a javaslatot, és természetesen az Országgyűlés ezen határozata, döntése alapján a névmódosítást meg fogjuk tenni, és azt gondolom, hogy ez fontos momentum arra vonatkozóan is, hogy majd az egyházi szerepvállalásnak, az egyház szociális munkájának tudunk tisztelettel adózni. Köszönjük szépen.
Köszönöm, Fülöp Attila államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, Kereszténydemokrata Néppárt.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én is szeretném megköszönni a kezdeményezést és mindenkinek a támogatását. Azt remélem, hogy majd a végszavazáson a Törvényalkotási bizottságban tartózkodó DK-s képviselők is a javaslat mellé állnak. Fontos, hogy a Szociálpolitikai Intézetben, a majdani Slachta Margit Intézetben dolgozó munkatársak is érezzék azt a felelősséget, a szakmai munkájukban, az elhivatottságukban legyen jelen Slachta Margitnak az iránymutatása, a szellemisége, hogy a magyar szociális intézményhálózat, a szociálpolitika soha ne tévessze szem elől azt a célt, hogy mindig a rászoruló és a társadalom többségének a támogatására szoruló embert kell hogy nézze, és az embert kell a középpontba állítani. Innen is szeretném megköszönni az intézet dolgozóinak és a szociális terület minden dolgozójának a munkát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíváne még valaki hozzászólni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem, a kormány nevében államtitkár úr kíván-e… [[Fülöp Attila nemet int.]] Nem kíván. Az előterjesztő? [[Ungár Péter nemet int.]] Nem kíván hozzászólni. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. [[14.00]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a veszélyes pszichotróp anyag kábítószerlistára vétele érdekében az emberi alkalmazásra kerülő gyógyszerekről és egyéb, a gyógyszerpiacot szabályozó törvények módosításáról szóló 2005. évi XCV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/15707. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. Horváth Ildikó államtitkár asszonyt köszöntöm, jelzi, hogy nem. Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Népjóléti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, amennyiben valaki ezt jelzi nekem a képernyőn. [[Nincs jelzés.]] Jelzést nem látok, ezért a vitát lezárom, és kérdezem államtitkár asszonyt, hogy most kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény módosításáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15974. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Banai Péter Benő úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A koronavírus-járvány mind egészségügyi, mind gazdasági szempontból évtizedek óta nem látott kihívást jelent a világ országai, Európa és így Magyarország számára is. Nincs olyan ország, amely a pandémia negatív hatásai alól ki tudná vonni magát. A kérdés csak az, hogy e negatív hatások elszenvedése mellett egy adott ország milyen mértékben képes tompítani azokat, és milyen mértékben képes talpra állni, akár a pandémia miatti helyzetben a lehetőséget is látva egyes gazdasági ágazatokat megújítani, megerősíteni. (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) A magyar kormány legfőbb célja az emberi élet, az egészség védelme. Emellett egyúttal feladatunk a munkahelyek védelme, a gazdaság újraindítása annak érdekében, hogy a magyar gazdaság ismét az Unió legdinamikusabban bővülő országai közé kerüljön. A gazdaság-újraindítási akcióterv lehetővé teszi, hogy mindenki, akit a járvány nehéz helyzetbe hozott, talpra tudjon állni. Azt szeretnénk, hogy mindenki, aki elveszítette a munkahelyét, vissza tudja szerezni vagy egy új munkahelyet kaphasson. Célunk, hogy minden vállalkozó, akinek be kellett zárnia az üzletét, újra tudja azt indítani, sőt lehetőség szerint tovább tudja azt fejleszteni. Ennek érdekében 2021-ben a járvány elleni védekezés mellett megkezdődhet a gazdaság újraindítása is. Ezt a célt szolgálja az önök előtt lévő 2021-es költségvetés módosítási javaslata. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A veszélyhelyzet alatt jelentős kormányrendeleti szintű döntések születtek a 2021. évi költségvetési törvényt illetően a járvány következményeinek mérséklése, a munkahelyek védelme és a gazdaság újraindítása érdekében. A veszélyhelyzet megszűnésével azonban ezek a rendelkezések hatályukat vesztik. Így a 2021. évi költségvetésitörvény-módosítás során biztosításra kerülnek a járványügyi és gazdaság-újraindítási intézkedésekhez szükséges költségvetési források úgy, hogy közben a GDP-arányos adósságráta csökken. A fenti célok biztosítása érdekében a 2021. évi költségvetési törvényben rendelkezésre álló forrásokon túl a törvénymódosítás további forrásokat biztosít a gyermeket nevelő családok támogatásához, a nyugdíjasok megbecsüléséhez, a munkahelyek megtartásához, valamint új munkahelyek létrehozásához. Tisztelt Képviselők! Engedjék meg, hogy az önök előtt lévő törvényjavaslat bemutatásakor először a reálgazdasági feltételezéseinket ismertessem. Magyarországon a világjárvány negatív hatásai átmenetileg megakasztották a korábbi években tapasztalt dinamikus gazdasági növekedést. Az elmúlt évek következetes gazdaságpolitikájának köszönhetően a koronavírus-járvány egy ellenálló, kiegyensúlyozott szerkezetű gazdaságot ért 2020 márciusában, így Magyarország erős fundamentumokkal és stabil államháztartással szállt szembe a kihívásokkal. (Dr. Varga Lászlót a jegyzői székben dr. Steinmetz Ádám váltja fel.) Bár 2020 második negyedévében a járvány soha nem látott mértékben vetette vissza a gazdasági aktivitást, a mélypontból fokozatos kilábalás volt megfigyelhető a legtöbb ágazatban az év fennmaradó részé-ben. A harmadik negyedévben gyors korrekció ment végbe, és a helyreállás a negyedik negyedévben is folytatódott, annak ellenére, hogy a járvány terjedését korlátozó intézkedések ismételten bevezetésre kerültek. Az erős fundamentumok, valamint az átfogó és hatékony válságkezelés tompította a GDP visszaesését, így a magyar gazdaság teljesítménye 5 százalékkal csökkent 2020 egészében, vagyis ellenállóbbnak bizonyult a járvánnyal szemben, mint az uniós országok 6,2 százalékos átlaga. A világjárvány okozta válság alatt a magyar foglalkoztatási helyzet is kedvezőbben alakult, mint az EU átlaga. Az elsődleges munkaerőpiacon foglalkoztatottak 4 millió 452 ezer fős száma 2020 végére még a járvány előtti időszak mutatóit is meghaladta 26 ezer fővel. Előretekintve, a növekedés két pilléren nyugszik. Egyrészről a meglévő munkaerő-tartalékok kiaknázása támogatja a foglalkoztatás további növekedését, másrészről pedig az elkövetkezendő években növekedési szempontból egyre meghatározóbbá válnak a termelékenységet növelő beruházások, ideértve a technológiai és zöldfejlesztéseket is. Mindezek mellett hazánk közép- és hosszú távú növekedési képességének megerősítésében kitüntetett szerepe van a versenyképességnek. A kormányzati intézkedéseknek is köszönhetően 2021-ben 4,3 százalékos GDP-bővülés prognosztizálható. Ha megengedik, röviden szólnék e gazdasági növekedés belső tartalmáról. A koronavírus okozta válságot követően a belső keresleti tételek, a fogyasztás és beruházás pozitívan járulnak hozzá a gazdasági növekedéshez. A járványügyi korlátozó intézkedések enyhítésével, a megfelelő átoltottság elérésével, a szolgáltató szektorok újranyitásával a munkaerőpiac és a fogyasztás is gyors élénkülésnek indulhat. A háztartások vásárlóerejét támogatják a széles spektrumú családvédelmi intézkedések is. Összességében a háztartások fogyasztása mint a növekedés egyik forrása 3,5 százalékkal bővülhet az idei évben. Ezt a folyamatot erősíti, hogy uniós összehasonlításban hazánk egyrészt magas GDP-arányos megtakarítási rátával jellemezhető, másrészt alacsony a háztartások eladósodottsága, amelyek a fogyasztáson keresztül jelentős növekedési tartalékot képeznek az idei éven túl a következő évek tekintetében is. Az elmúlt években rekordmagasságra emelkedő beruházási ráta mint a fogyasztás mellett a növekedés másik forrása magas szinten maradhat, 2021-ben közel 28 százalékos szintet elérve. Emlékeztetőül jegyezném meg, hogy magasnak tekintik azon országok beruházási rátáját, ahol ez a mutató 25 százalék fölött van. Látjuk, hogy az elmúlt években is ez jellemezte Magyarországot, és ahogy említettem, bízunk abban, hogy a válság mellett az idei évben is kimagasló lehet a beruházási ráta mértéke. Mindez a termelőkapacitások jelentős bővülését vetíti előre, amely eredményeképp dinamikus maradhat a kivitel, és növekedhet Magyarország világpiaci részesedése. A növekedési lehetőségek kihasználását támogatja, hogy Magyarország tőkevonzó képessége számottevően erősödött az elmúlt évek során. A gazdaság újraindítását, az exportpiacokon elért sikerek megőrzését, valamint új munkahelyek teremtését exporttámogatási és beruházásösztönzési programok is segítik. A kis- és középvállalkozások beruházási aktivitását az alacsony hozamkörnyezet és a kedvező üzleti klíma mellett a gazdaságfejlesztésre becsatornázott uniós források felgyorsított allokálása is támogatja. A háztartások beruházásaival összefüggésben a kibővített otthonteremtési program nagy volumenű lakóingatlan-fejlesztéseket eredményez. 2021-ben a bruttó állóeszköz-felhalmozás 4,2 százalékkal nőhet. Az idei évben a termékek és szolgáltatások exportja 6,5 százalékkal bővülhet. A belső kereslet ismételt élénkülésével és a növekvő exporttal párhuzamosan a behozatal volumene 5,2 százalékkal nőhet. [[14.10]] 2021-ben a külkereskedelem tehát 1,2 százalékponttal járulhat hozzá a GDP növekedéséhez. A kilábalással párhuzamosan élénkülő kereslet is hozzájárul, hogy 2021-ben a tavalyi évnél várhatóan magasabb, 3,6 százalékos lesz a fogyasztóiár-emelkedés. Itt jegyzem meg, hogy ezzel párhuzamosan a nyugdíjasok már év közben kiegészítő emelésben részesülnek, és természetesen a törvényekkel összhangban, amennyiben az első nyolchavi inflációs adat még további kiegészítő emelést tenne szükségessé, azt a kormányzat végre fogja hajtani, egyúttal bízunk abban, hogy az említett növekedéssel párhuzamosan ismét lehetőség nyílik nyugdíjprémium kifizetésére is. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a makrogazdasági feltételezéseinket követően röviden ismertessem az önök előtt lévő idei költségvetésitörvény-módosítási javaslatot! A pandémia időszakában, ahogy említettem, az egészség védelme, az életek védelme kiemelkedő fontosságú, erre az idei évben is a szükséges forrásokat haladéktalanul biztosította és biztosítani fogja a jövőben is a kormányzat. Emellett ugyanakkor, ahogy említettem, a gazdaság újraindítása a meghatározó karaktere az önök előtt lévő dokumentumnak. A gazdaság-újraindítási akcióterv az idei évben három fő finanszírozási csatornán összességében 6172 milliárd forint összeget, a GDP 12 százalékát fordítja a következő célokra. Az első és legnagyobb, 3278 milliárd forintos összeggel nemzeti forrás áll rendelkezésre főként a családok támogatására, otthonteremtésre és a nyugdíjasok védelmére ez mintegy 500 milliárd forintot tesz ki , infrastrukturális fejlesztésekre több mint 820 milliárd forintos összeggel, új munkahelyek létrejöttének elősegítésére, a munkahelyek megőrzésére, foglalkoztatás támogatására közel 460 milliárd forintos összeggel, egészségügyi béremelésekre mintegy 300 milliárd forintos összeggel, sport és kultúra támogatására több mint 120 milliárd forint értékben, az agrárium fejlesztésére közel 96 milliárd forintos összeggel, valamint a turizmus fejlesztésére mintegy 90 milliárd forintos összeggel. A gazdaság-újraindítási akcióterven belül második keretként több mint 2515 milliárd forint európai uniós forrás áll rendelkezésre a gazdaság újraindítására, a családok és munkahelyek védelmére, valamint a koronavírus-világjárvány gazdasági hatásainak enyhítésére. Az említett keretben szerepel az uniós tagállamok állam- és kormányfőinek megállapodása szerinti, Magyarország rendelkezésére álló uniós források tervezett felhasználása. Ezen, a költségvetésitörvény-módosítási javaslatban is szereplő új források érdemben hozzájárulhatnak a gazdaság újbóli bővüléséhez. Végül harmadik keretként a különböző adó- és járulékcsökkentésekkel, a meglévő, tovább élő kedvezmények mellett idén közel 380 milliárd forintot hagy a kormány a magyar családoknál és vállalkozásoknál, ezzel is segítve a gazdaság mielőbbi talpra állását. A gazdaság-újraindítást segítő adócsökkentések közül kiemelhető az otthonteremtéssel kapcsolatos áfa- és illetékmentesség, amely 135 milliárd forintot, a kisvállalati adó csökkentése és a kisadózók tételes adójának adómentessége, amely több mint 20 milliárd forintot, valamint a kis- és középvállalkozások megsegítése érdekében bevezetett helyiiparűzésiadó-kedvezmények, amelyek 84 milliárd forintot hagynak a vállalkozásoknál. Ez utóbbi tételnél engedjék meg, hogy arról is beszámoljak, hogy az önök előtt lévő törvényjavaslat a 25 ezer főnél kevesebb lakosú települések tekintetében teljes körű kompenzációt tartalmaz az említett önkormányzatok bevételkiesésének ellentételezéseként. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kormány 2021. április 9-én megküldte a Költségvetési Tanácsnak a Magyarország 2021. évi központi költségvetésének módosításáról szóló tervezetet. Kérem, engedjék meg, hogy először köszönetet mondjak a Tanács tagjainak az ellenőrzésben végzett munkájukért, és a kormány részére megfogalmazott javaslataikért. A Tanács véleményében megállapította, hogy a 2021. évi költségvetésitörvény-módosítás tervezetében nem tapasztalt olyan kifogásolható rendelkezéseket, amelyek indokolnák a módosítással kapcsolatban az egyet nem értését. A Tanács megállapította, hogy a 2021. évi hiánycél 7,5 százalékra emelkedik GDP-arányosan, összhangban az Európai Unió szerveinek kiküldött április 1-jei úgynevezett EDP-jelentéssel. A Tanács kifejtette, hogy a törvénymódosítást a koronavírus-járvány következtében megváltozott gazdasági körülmények, új, időközben meghozott egészségvédelmi és gazdaságot támogató intézkedések, valamint az európai uniós források költségvetési kereteinek módosulásai teszik szükségessé. A Tanács leszögezte, hogy a 2021. évi törvénymódosítás tervezete a gazdasági növekedéssel összhangban, az Alaptörvényben előírtaknak megfelelően készül el, amelynek következtében az államadósság GDP-arányos mértéke 2021-ben újra mérséklődhet a 2020 év végi 80,4 százalékról 79,9 százalékra. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselők! A Tanács megállapította, hogy a tervezetben bemutatott bevételi és kiadási módosítások az államháztartás központi alrendszerének 2021. évi pénzforgalmi hiányát 2288 milliárd forintra emelik. Ez az összeg azonban elmarad a 7,5 százalékos uniós módszertan szerinti hiánycéltól. A Tanács véleményében kifejtette, hogy a 7,5 százalékos uniós módszertani hiánnyal konzisztens várható pénzforgalmi hiány 3990 milliárd forint. Ez egyébként a korábban publikált kormányzati dokumentumokkal összhangban van. A Tanács ezért indokoltnak tartotta, hogy a költségvetésitörvény-javaslatban a költségvetési hiány ténylegesen várható mértéke is, vagyis az említett 3990 milliárd forint kerüljön rögzítésre. Szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy a Tanács javaslata alapján a benyújtott törvénymódosítás tervezetének általános indoklása részletesen levezeti a várható éves pénzforgalmi, valamint az uniós módszertan szerinti hiány alakulását. Fontosnak tartok kiemelni egy módszertaninak ható, de tartalmi jelentőséggel bíró kérdést is. A költségvetési törvényt mint normát csak meghatározott szabályok betartásával lehet módosítani. Ilyen fontos szabály, hogy azokat a kiadási előirányzatokat, amelyeket a kormány az államháztartási törvény alapján év közben módosított vagy módosítani fog, esetleg túllépést eredményez ilyen például a védekezéssel kapcsolatos kiadások finanszírozása , a törvényen nem kell átvezetni, sőt a kettős finanszírozás elkerülése okán azt nem szabad országgyűlési hatásköri módosításként újra feltüntetni. A várható hiány ilyen okból való módosulását a költségvetési törvény módosítása nem tartalmazhatja. A törvénymódosításban így a központi alrendszer hiányát 2288 milliárd forintban határozta meg a kormány. A kormány ugyanakkor úgy gondolta és ebben a Költségvetési Tanács kérése megerősítette , hogy az Országgyűlést arról is tájékoztatnia szükséges, hogy a törvénymódosítással nem érintett bevételi és kiadási változásokkal összefüggésben és ezzel együtt összességében az év egészére 3990 milliárd forintos pénzforgalmi és 3860 milliárdos, a GDP 7,5 százalékának megfelelő, uniós módszertan szerinti eredményszemléletű hiányt vár. Egyszerre megfelelő tehát a költségvetési törvényben szereplő, a jogszabályalkotási elveknek megfelelő pénzforgalmi hiányszám, és a kormány által az év egészére várt, célként kitűzött uniós módszertan szerinti hiányszám. A két mutató közötti számszaki és tartalmi összefüggést az általános indoklás részletesen tartalmazza. A Tanács a fentiek mellett javasolta, hogy kerüljön bemutatásra a kincstári egységes számla, a pénzforgalmi hiány és az adósság alakulásának összhangja, ezek az információk pedig legyenek részei az Országgyűlés elé kerülő törvényjavaslatnak. A törvényjavaslat általános indoklása ezért az Államadósság Kezelő Központ által kezelt központi költségvetési adósság, és az államadósság alakulására ható egyéb kötelezettségek és konszolidálandó eszközök 2020. év végi és 2020. év végére várható nominális értékét és az államadósság GDP-arányos alakulását külön táblázatban bemutatja. Talán hosszan ismertettem a Költségvetési Tanács véleményét és a kormányzati reakciót, mégis fontosnak tartom azt, hogy a tisztelt Országgyűlés lássa, melyek azok az intézkedések, amelyeket a kormány saját hatáskörben hajtott végre, melyek azok a javaslatok, amelyek az önök előtt lévő törvényjavaslatban szerepelnek, és a kormányhatáskörben, illetőleg országgyűlési hatáskörben végrehajtandó intézkedések összességében milyen államháztartási pozíciót eredményeznek, amely mellett, hangsúlyozom, számításom szerint az adósságrátát, szemben Európa legtöbb országával, az idei év végére csökkenteni tudjuk a tavalyi év végi szinthez képest. [[14.20]] Tisztelt Országgyűlés! A magyar gazdaság elmúlt tíz évben elért igen jó eredményei és a válság kezelése érdekében megtett kormányzati lépések sikere alapján joggal várható, hogy hazánkban gyorsabban épül majd vissza a gazdaság növekedése, mint más érintett országokban. Emellett a pénzügyi stabilitás és a felelős költségvetési gazdálkodás olyan tényező, amelyre Magyarország fejlődéséhez, önállóságának megőrzéséhez minden helyzetben szükség van. Ezeket továbbra is megőrizzük. A 2021. évi költségvetési törvény módosítására benyújtott javaslat elfogadásával továbbra is támogatni tudjuk a járvány elleni védekezést, a munkahelyek védelmét, a gazdasági károk enyhítésével együtt a gazdaság újraindítását és visszaépítését a járvány előtti szintre. Ezek az elvek jelennek meg a számok nyelvén is a költségvetés módosításában és a törvényjavaslat indoklásában. Kérem ezért önöket, hogy a 2021. évi költségvetési törvény módosításáról szóló törvényjavaslatot megtárgyalni és a későbbiekben elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat. Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Szűcs Lajos képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Mélyen tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Kedves Képviselőtársaim! A koronavírus-járvány mindannyiunk életét befolyásolja. Nem gondoltuk volna, hogy egy év óta meg kell tanulnunk a folyamatos alkalmazkodást ehhez az új kihíváshoz. Egyrészről helyt kell állni az emberi életek megmentésében, másrészről pedig folyamatosan mérsékelni kell azokat a gazdasági károkat, amelyek jelentkeznek, valamint tervezni a gazdaság újraindítását. Mindezek mellett pedig le kell bonyolítani Magyarország egyik legnagyobb logisztikai műveletét, a védőoltások lehető leggyorsabb beadását, ugyanis ez az egyetlen megoldás a mostani járványhelyzetre: a vakcina; amit innen is mondunk mindenkinek, hogy aki még nem tette meg, regisztráljon, és minél előbb oltassa be magát. A fent említett igen sokrétű feladatok hatékony elvégzése érdekében kérte és kéri most is a kormány a parlamentet a veszélyhelyzet további meghosszabbítására. Sokkal nehezebb lett volna a koronavírus elleni védekezésünk, ha a kormánynak nem állt volna módjában kormányrendeletekkel gyors és minél több rugalmas döntést meghozni. Az előttünk fekvő költségvetési törvény mostani módosítása pontosan arra irányul, hogy az elmúlt időszakban alkotott rendeleteket, amelyeket fenn kíván tartani a kormány, beépítse a költségvetési törvénybe, ugyanis a veszélyhelyzet megszűnésével ezek a rendeletek hatályukat veszítenék. A 2021. évi költségvetés még 4,8 százalékos növekedéssel számolt, ugyanakkor ez az idén a kormány számítása szerint alacsonyabb, de nem sokkal, 4,3 százalékos mértékű lesz. Sajnos a 2020-as 5 százalékos visszaesés miatt a két év összességében kismértékű csökkenéssel fog jelentkezni, de a kormány egyértelmű célja, hogy mind a mostani költségvetési módosítással, mind a pár hét múlva benyújtásra kerülő 2022. évi költségvetéssel a gazdaság mihamarabb újraindulhasson. Ennek érdekében a 2021-es költségvetésben a nemzeti össztermék mintegy 12 százalékának megfelelő, 6000 milliárd forintos alap került létrehozásra. A jövő évi büdzsében pedig várhatóan ez az összeg 7000 milliárd forintra emelkedik, amely, úgy gondoljuk, hogy mindenképpen fontos lesz az újraindításnál. A 2021. évre 7,5 százalékos nemzetiössztermék-arányos, uniós módszertan szerinti hiánycél volt prognosztizálható. Ez a törvénymódosítás ennek az új hiánycélnak megfelelő pénzforgalmi egyenleget érintő módosításokat tartalmaz azzal, hogy már figyelembe veszi a kormány saját hatáskörben meghozott évközi előirányzat-módosításait is. A módosított hiánycél mellett a magyar gazdaság várható növekedésének köszönhetően a nemzetiössztermék-arányos adósságráta 2021-ben újra mérséklődhet, és 80 százalék alatti szintet érhet el. A törvényjavaslat rögzíti ezen új adósságcsökkentési célt is. Örömteli, hogy a baloldali kormányokkal ellentétben a válságkezelés ma nem az elvonásokról, hanem a támogatásokról szól. Elmondhatjuk, hogy nemcsak a támogatások fenntartásáról beszélünk, hanem azok növekedéséről és növeléséről is. Néhányat szeretnék példaként kiemelni, olyan fontos intézkedéseket, amelyeket a kormány a 2021. évi költségvetés tavaly nyári elfogadása óta hozott, ugyanakkor az idei évet érintik, ezért most át kell vezetni ezeket a módosításokat. Fontos a családtámogatási program. Éppen ezért örömteli, hogy 2021. július 1-jétől a csecsemőgondozási díj összege a bruttó jövedelem 70 százalékáról annak 100 százalékára emelkedik. A csed összegéből csak személyi jövedelemadó kerül levonásra, a csedből társadalombiztosítási járulékot nem kell fizetni. 2021-ben elkezdődött a 13. havi nyugdíj visszaépítése, ami jövőre folytatódni fog. Ha megengedik, akkor mivel a történelem és a magyar parlament jegyzőkönyvei sok mindent megőriznek, ezért egy kis szösszenet, éppen azért, mert pontosan 12 évvel ezelőtt történt, szinte napra pontosan, 2009. április 28-án hangzott el; egy majdnem Oscar-díjra jelölt rövidfilmkészítő szavait idézem, Korózs Lajost, aki azt mondta az akkori 13. havi ellátással kapcsolatban, amit, ugye, elvontak jól figyeljenek! -: „Senkitől egyetlen fillér nyugdíjjuttatás nem kerül elvételre ezekkel az intézkedésekkel. Senkinek nem mondtuk, hogy a nyugdíjából adjon vissza 10 százalékot. Nincs ilyen előterjesztés, nincs olyan előterjesztés, hogy nem lesz 12. havi nyugdíj, csak a többletjuttatásokat nem fogjuk tudni finanszírozni a megváltozott pénzügyi helyzetben. Erről van szó. A kormánynak gyors intézkedést kellett hoznia.” Értik? Nem vették el a 13. havi nyugdíjat, csak éppen nem adták oda. A gazdaság újraindítása érdekében 2021-től tovább bővült a lakástámogatások köre. A vissza nem térítendő, maximum 3 millió forintos otthonfelújítási támogatás azoknak a legalább egy gyermeket váró vagy nevelő családoknak, illetőleg elvált vagy különélő szülőknek szól, akik már saját otthonnal rendelkeznek, abban szeretnének tovább élni, és ezt a meglévő otthont szeretnék korszerűsíteni. A kormány elérhetővé teszi az otthonfelújítási kölcsönt is azok számára, akiknek még nincs meg az önereje az otthonfelújítási támogatás igényléséhez. Ha az érintettek kölcsönből finanszírozzák a felújítási költségeket, nem esnek el az otthonfelújítási támogatástól. Meglátásom szerint ezen felújítást ösztönző programok nemcsak élénkítik a gazdaságot, hanem fehérítik is, hiszen minden elvégzett munkáról számlát kell benyújtani az Államkincstárhoz. A falusi CSOK igen népszerű a kistelepüléseken élők körében, ezért a kormány, érzékelve az igényeket, bővítette azon települések körét, ahol igénybe lehet venni ezt a támogatási formát. További kedvezmény, hogy a családalapítóknak 2021 januárjától nem kell kifizetniük a 4 százalékos illetéket. A 2021. év egészségügyibér-fejlesztésekben is komoly eredményeket hozott, hiszen elindult az alap-, járó- és fekvőbeteg-ellátásban dolgozó orvosok többéves bérfejlesztési programja. Az orvosok összesen három lépcsőben jelentős béremelésben részesülnek, így a fizetések 2021-től kezdődően három év alatt minden korábbinál nagyobb mértékben fognak emelkedni. A szakorvosok mellett az alapellátásban dolgozó orvosok is jövedelmük emelkedésére számíthatnak. Az orvosok mellett az egészségügyi szakdolgozók béremelési programja is zajlik, aminek a következő üteme 2022. januárban következik el. [[14.30]] Az uniós forrásokról néhány szót. Tavaly decemberben az Európai Unió tagállamainak állam- és kormányfői megállapodtak a 2021 és ’27 közötti uniós költségvetés kereteiről. Ennek értelmében a korábbi feltételekhez képest magasabb összegű uniós támogatásra jogosult Magyarország, amely növekvő nemzeti saját erővel, hozzájárulással is párosul, vagyis már önmagában az uniós megállapodás is szükségessé tenné a 2021. évi költségvetési törvény mostani módosítását. Ezenkívül mindenképpen meg kell még említeni az úgynevezett Helyreállítási Alap kínálta forrásokat, amelynek a teljes összege 5900 milliárd forint, ennek egy része vissza nem térítendő támogatás, másik része pedig hitel, amelyet majd vissza kell fizetni. Ezek voltak azok az intézkedések, amelyekről szólni szerettem volna. És még egy kis visszatekintés, hiszen aki emlékszik rá, mindenképpen fontos hogy emlékezzen arra, hogy miket mondtak a baloldal tagjai a válságkezelésről mintegy 12-13 évvel ezelőtt. A legékesebb talán Kóka János 2009. VI. hó 9-ei vezérszónoklata, amelyben azt mondja, hogy „Mivel az elmúlt évtized osztogatása felemésztette a tartalékainkat és eladósodtunk, nincsen mód arra, hogy bevételek kiesésével engedjük a költségvetési hiány emelkedését. Csak úgy csökkenthetjük felelősen és jelentősen az adóterhelést, ha azok is fizetnek, akik ezt eddig nem tették.”, és néhány intézkedésről is beszélt. Az SZDSZ a vagyonadóval kapcsolatban a következő alapjavaslatokat teszi: „Javasoljuk a vagyonadó kiterjesztését minden ingatlanra, beleértve a vállalkozások tulajdonában lévő ingatlanokat is, a párhuzamos terhek megszüntetésével.” És még egy érdekes mondat: „A többletbevétel a kulcs alacsonyan tartását, a helyi iparűzési adók folyamatos kivezetését, illetve a munkát terhelő adók további csökkentését szolgálhatja.” Ezek voltak azok az intézkedések, talán emlékezünk rá, amelyek majdnem egy komoly adósságspirálba és egy olyan helyzetbe sodorták a magyar gazdaságot, ami után mindenképpen lépni kellett. Szerencsére most nem erről van szó, az előttünk fekvő törvényjavaslat inkább a megszerzett gazdasági eredményeket próbálja meg megtartani, és az újraindítással a gazdaságot visszaállítani a jól folyó útjára. Tisztelt Képviselőtársaim! Én is szeretném megjegyezni, hogy a Költségvetési Tanács elvégezte azt a feladatát, amellyel véleményezte a költségvetési törvény módosítását. Én is köszönöm a Költségvetési Tanács véleményét, amelyben megerősíti azokat a mondatokat, amelyeket az államtitkár úr is mondott, vagyis hogy mind a hiánycél csökkentése, mind pedig a költségvetés módosítása tartható, és mindenképpen fontos ahhoz, hogy Magyarország újra tudjon indulni. Úgy vélem, hogy az előttünk lévő törvényjavaslat minden tekintetben segíteni fogja a magyar gazdaságot, és remélhetőleg a fenti módosítások hozzá fognak járulni ahhoz, hogy mihamarabb újra tudjuk indítani. Ezért kérem képviselőtársaimat, hogy támogassák az indítványt, és köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Folytatjuk a vezérszónoki felszólalásokat. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Mindig furcsa számomra, amikor egy kormány úgy próbálja a bizonyítványát magyarázni és most Szűcs képviselőtársam tette ezt , hogy 10-12-14 évre visszamutogat. Ha valaki nem a 2010 előtti gazdaságfilozófia rajongója, az én vagyok, nem rajongok azért a korszakért és a gazdasági eredményeiért sem, viszont eleve furcsa érzések ébrednek bennem, amikor valaki nagyon magabiztosnak tűnő módon és nagy hangerővel igyekszik bizonygatni, hogy ő a falu bikája, és közben elmondja, hogy akik korábban voltak, azok nem a falu bikái, mert ő a falu bikája. Amikor tehát valaki 10-12-14 évvel ezelőttre visszamutogat, és még mindig ehhez igyekszik saját magát mérni, miközben a világ nyilvánvaló, látványos módon elszaladt önök mellett, az bennem még egyszer mondom furcsa érzéseket kelt. De ez a felszólalás nem az én lelkivilágomról szól, hanem magyar állampolgárok, magyar adófizetők húsba vágó problémáiról és mindennapi gondjairól, és a helyzet az, hogy a kormány elrontott, elbaltázott gazdaságpolitikája mélyreható változásokat idéz elő nem éppen pozitív irányban az érintettek sorsában. [[A kormánypárti képviselők felé fordulva:]] Képviselőtársam nevetgélhet ezen, a helyzet viszont az, hogy a magyar rögvalósággal önök nem foglalkoznak, sokszor nem is találkoznak vele, sokszor pedig nem is értik. Mondok egy példát erre… [[Nacsa Lőrinc: Segíts! Segíts!]] Segítek, igen, segítek önnek, és kevésbé legyen flegma, az a kérésem, mert önök intézményszerűen fosztanak ki magyar embereket vagy járulnak ehhez hozzá. Álljon fel, mert lesz felszólalása, és válaszoljon nekem, kérem, járványügyi veszélyhelyzet közepén milyen alapon hagyják azt, hogy a minimálnyugdíjból, a minimálbérből végrehajtói letiltások 33, illetve 50 százalékos szinten megtörténjenek. Ha hitelmoratóriumot munkált ki ez a Ház a Jobbik letette az ötletet az asztalra, önök megcsinálták egy kicsit máshogy, apró betűs részekkel, csapdákkal, nem pont úgy, ahogy akartuk, de legalább van hitelmoratórium, ezt értékeljük azért , ha ez van, akkor a legnehezebb helyzetben lévők esetében végrehajtói letiltások miért vannak, képviselőtársam? Magyarázza meg! Ön is vezérszónok, álljon fel, mondja el! A helyzet költségvetési megközelítésből az, hogy az eredetileg beírt, a Pénzügyminisztérium által számolt 2,9 százalék helyett 7,5 százalékos államháztartási hiánnyal kell számolnunk. Az államadósság a 2010 körüli, a hiány a 2006-os szintre zuhan vissza, hogyha GDP-arányosan számolunk. Ez az a bizonyítvány, amit most el kell bírálnunk itt, amikor ezt a módosító javaslatot figyelembe vesszük. Az államtitkár úrral akit én a szakmai felkészültsége miatt mélyen tisztelek és becsülök volt egy vitánk, miszerint koraie a megváltozott, önök által módosított időpontban benyújtani költségvetést, vagy pedig sem. Ez a vita, úgy érzem, a számok alapján eldőlt. Úgy gondolom, hogy engem igazolt az idő sajnálatos módon és bárcsak ne így lett volna! a tekintetben, hogy amikor önök letették a költségvetés tervét, akkor még nem voltak láthatóak azok a tényszámok és folyamatok, amelyek a magyar emberek életét most ilyen húsba vágó módon befolyásolják. Az államadósság egy másik vitatéma, hiszen abban, hogy a 2010 előtti szintre estünk vissza ebben, nyilván benne van egy mostani válság hozzáteszem, az akkori adatban benne volt egy előtte lévő válság, mind a két válságkezelésnél tudtam volna olyan ötleteket adni, hogy hogyan lehetne ezt jobban csinálni , de a helyzet az, hogy most önök nagyon rosszul csinálják ezt a válságkezelést. A kieső munkabéreket mikroszkopikus szinten pótolják csak, a magyar munkahelyek 5, azaz öt százalékánál volt kimutatható a kieső bérek pótlása, tehát nem egy-két tízezer forintos, hanem olyan, ami az adott család életét érezhető módon befolyásolja; ez az arány Ausztriában, Németországban 20 százalék, 25 százalék, a kicsit gyengébben teljesítőknél 15 százalék, Magyarországon 5, azaz öt. És azt látjuk, hogy a hiány tekintetében is a hibás tervezés okozta problémákat kell most kezelni, ez az egyik oka az előttünk fekvő javaslatnak. A másik az, hogy az Európai Unió tagállamainak állam- és kormányfői megállapodtak a 2021 és ’27 közötti uniós keretköltségvetésről, itt Magyarország magasabb uniós támogatási volumenre tarthat jogosultságot, ennek megfelelően nyilván a ráfordításunk, a tagdíjbefizetésünk is magasabb lesz. Ne felejtsük el, hogy a támogatások nem ilyen isteni adományok, hanem Magyarország nagyon súlyos ellenoldali szolgáltatásokkal tartozik ezért, aminek a tagdíj csak egy kisebb része, lényegében a piacaink megnyitása volt a nagyobb része. Hozzáteszem zárójelben, hogy nyilván a jól képzett kelet-közép-európai munkaerőt is nagy szeretettel várja Nyugat-Európa, és ezen elszívó hatással szemben ellenerőt Magyarország Kormánya nem támasztott hogy még egy történelmi mértékű árulást említsünk. És azt látjuk, hogy hozzá kell igazítani a költségvetést az uniós támogatások változásához, viszont itt ugye, le kell önöknek adni egy konvergenciaprogramot, önöknek le kell tenni az asztalra, hogy mit hogyan mire szeretnék költeni, ezt ugyanakkor a Bizottságnak jóvá kell hagynia, tehát nem árt, ha legalább érintőlegesen találkozik a valósággal az, amit önök letesznek az asztalra. Az a módosítás, amely előttünk fekszik, bizonyíték, bizonyítéka annak, hogy eddig nem találkozott a valósággal a magyar költségvetés; most még egyszer szeretnék még egyszer mondom, szeretnék ahhoz hozzáigazítani. És hát, az újraindítással kapcsolatos kiadási tételek közé odasorolják, mondjuk, a 13. negyedhavi nyugdíjat is, amelynek egyébként nem vagyok az ellendrukkere, tehát nyilván adjuk oda azt, ami jár, természetesen, de viszonylag korlátozott kapcsolatban áll mindez az újraindítással. [[14.40]] Nyilván bármilyen odaadott pénzösszeg elkölthető a piacon, ennek van némi multiplikatív hatása de ennyi erővel akkor, államtitkár úr, miért nem nyúlnak hozzá, mondjuk, a családi pótlékhoz? A duplájára emelhetnék ezt. Mi, jobbikosok ezt egy családi kártyán látnánk szívesen, amivel csak alapvető élelmiszert, gyermeknevelési cikket lehet vásárolni. Ez egy érezhető beavatkozás lenne pozitív irányban a családok életébe. Azt látjuk, hogy a módosításba még fontosnak tartották beemelni a Szabályozott Tevékenységek Felügyeleti Hatósága nevű intézményt, méghozzá egy biankó sorral, tehát biankó csekket akarnának aláíratni az ellenzékkel, és a szükséges forrásokat majd az erről szóló törvény elfogadása után szeretnék megjeleníteni. Ugyanakkor mit csinál ez a hatóság? Két teljes iparág részleges magánosítása mellett a végrehajtók felügyeletét is kiszervezi a magyar Országgyűlés ellenőrzése és egyébként a mindenkori kormány ellenőrzése alól egy önök által kinevezett ember által irányított testület alá. Eddig azt láttuk, hogy eddig csak asszisztáltak a „csak”-ra idézőjelet kérek szépen a kilakoltatásokhoz, több mint 18 ezer ember otthonából való elhelyezés nélküli eltávolításához járultak hozzá. Ezt követően, ha önök akarják felügyelni ezt a folyamatot, akkor én nem feltétlenül nyugszom meg ettől. S azt is látom, hogy a már említett és Hargitai képviselőtársam válaszára váró végrehajtói kérdéskör kapcsán is kérdéseket vet fel, hogy engedték a sokszor kétes hátterű követelések alapján lehúzni a legnehezebb sorban élő magyar állampolgárokat, honfitársainkat, és ezek után majd önök akarják felügyelni ezt az egész tevékenységet. Hogyan? Milyen irányban? Eddig asszisztáltak a lehúzáshoz, innentől irányítani szeretnék? Egészen elképesztő kérdéseket vet fel mindez. Azt is látjuk, hogy a gazdaság-újraindítási alap még tovább is hízhat, hiszen az egyik legfontosabb húzása a kormánynak ebben a javaslatban, hogy mintegy 1500 milliárd forintos biankó kasszát félretesz magának, amiről úgy gondolja, hogy majd saját hatáskörben dönthet, de nyilván fogják kérni az ellenzékiek szavazatait ahhoz, hogy egy nem részletezett ezermilliárdos nagyságrendű költést majd elintézzenek. S nyilvánvaló, önök is tudják, hogy az ellenzék ezt nem fogja támogatni. Dobálózunk itt száz-, illetve ezermilliárdokkal, de a volumenről beszéljünk egy kicsit. Talán kevesen tudják Magyarországon, hogy anno az IMF-hitelt, amit szerencsére kinőttünk és visszafizettünk, a csúcsán nagyjából 3500 milliárd forinttal számolták. Ennyi volt nagyjából a tartozástömeg a rekordévekben. A helyzet az, hogy az Orbán-kormány az emberek terhelésében elérte az IMF-hitel volumenét, négy tételből. Adogassuk össze, államtitkár úr! Az 1000 milliárdos nagyságrendű Paks II-es orosz hitel; a szintén majdnem hasonló nagyságrendű Budapest-Belgrád őrült, kétszáz év alatt sem megtérülő beruházás; a jóindulattal is több mint 450 milliárdos csak a hitelrészről beszélek kínai egyetemi beruházás, plusz még amit önök beletesznek a költségvetésből, meg telket vásárolnak, s a többi; s ha még emellé hozzátesszük, amit ma szavaztak meg, az alapítványokba kimentett vagyon volumenét, kijön, államtitkár úr, az IMF-hitel nagyságrendje. Önök ezt nem pusztán hitelfelvétellel intézték el, de az is annyival terhelte a magyar emberek pénztárcáját, mert az adófizetők fizetik vissza ezeket a tételeket, és az önök négyesfogata is ugyanezzel a nagyságrenddel terheli a magyar emberek pénztárcáját. Lehet persze inflációt számolni az eltelt évek tekintetében én nyitott vagyok egy ilyen szakmai diskurzusra , de attól félek, hogy önök nagyon-nagyon rosszul fognak kijönni ebből a számításból. Ez azt bizonyítja, hogy az a vegytisztán neoliberális gazdaságpolitika, amit folytatnak, egy kőkemény, kegyetlen szociálpolitikával karöltve, Európa legszűkmarkúbb munkanélküliségi ellátási rendszerével, Európa-rekorder áfaterhelésével a lakosságot illetően, egy gyarmati státuszú gazdaságot vázol fel. A harcias nemzeti retorikának tehát az önök esetében semmiféle helye nincs, ha csak nem felejtették el velünk közölni, hogy nem a magyar nemzet érdekeit kívánják képviselni, hanem mondjuk, a kínai nagybefektetőket. Ez egy elfogadható magyarázat lehet az önök részéről; remélem, nem így van. De a helyzet az, hogy amit önök gazdaságpolitikai síkon csinálnak, nem egy patrióta gazdaságpolitika képe, nem egy magára valamit adó szuverén nemzetállam képe, hanem inkább egy, a multiknak tökéletesen behódoló gazdaságfilozófia lenyomatát mutatja, ahol vissza nem térítendő támogatások tömegével díjazzák azokat a nagyvállalatokat, amelyek a támogatások többszörösét kiviszik adózatlanul az országból, a magyar mikro-, kis- és közepes méretű vállalkozásokat így a válságidőszak közepén pedig jó esetben kedvezményes hitellel díjazzák akkor, ha a közvetítő bank ehhez hozzájárul. Nézzük meg, hogy a módosított hiánycél mellett milyen terveket tetszettek felvázolni, és vizsgáljuk meg ezek eddigi hatékonyságát. Leginkább az első három ponttal szeretnék foglalkozni, mégpedig annak okán, hogy itt rendelkezésünkre állnak azok a tényszámok és adatok, amelyek alapján egy vita legalább a szakmaiság medrének a közelében maradhat, mert nyilván minden oldal a saját politikai kiszólásait megteszi egy ilyen diskurzus során. Vizsgáljuk meg a „családpolitika, demográfia” részt! Túllépve azon, hogy a demográfiai mutatók katasztrofálisan változtak, s nemcsak az utóbbi tíz évben, hanem az utóbbi harminc-negyven évben legyünk korrektek! , azt látjuk, hogy trendfordulóról beszél ez a kormányzat. Nacsa képviselőtársam nem, ő korrekt volt ebben a kérdésben, ő elmondta itt a parlamentben, hogy szó sincs demográfiai trendfordulóról, bár azt is hozzátette, hogy ő lát biztató jeleket. A biztató jeleken tudunk sajnos vitatkozni bárcsak ne tudnánk! , mert tavaly Nagykanizsa lélekszámával lettünk kevesebben; amikor miniszter asszony sikerpropagandát folytatott, csak decemberben Siklós méretű lakosságot veszített sajnos Magyarország, és azt látjuk, hogy a mostani élveszületési szám alapján Magyarország egy nagyjából 6,5 milliós ország lesz néhány évtized múlva. És ezt nemcsak én mondom, ezt a Magyar Nemzeti Bank kutatóműhelye is megerősíti. Viszont ha megnézzük, hogy a családi adókedvezmények egyébként általam támogatott rendszerével szemben mi áll a túloldalon, akkor azt látjuk, hogy a gyermeknevelési cikkeken itt van a legmagasabb adótartalom egész Európában. Hogyan várnak önök trendfordulót, amikor 27 százalékos áfa van a gyermeknevelési cikkeken? Az alapvető élelmiszerek tekintetében szintén ez a probléma mutatható ki. Kozmetikai jelleggel a fogyasztói kosár először 6-8 százalékát érintő módon, majd egy kicsit szélesebb körben egy-két élelmiszerfajta áfáját csökkentették, de ebből árcsökkenés sajnos nem lett, mert hiányzik egy monitoringrendszer és hiányzik a piac ismerete. Az látszik, hogy az alapvető élelmiszerek ára folyamatosan száll el. A harmadik tétel pedig az említett családi pótlék, amit a mi álláspontunk szerint családi kártyán meg kellene duplázni. Ezzel csak részben pótolnánk be azt az elinflálódását, ami az utóbbi tíz évben bekövetkezett. De ha ezeket az önök számlájára írható negatív hatásokat összeadjuk, sajnos nagyobb a kiadási oldal, mint amennyit a családi adókedvezmény visszapótolt a bevételi oldalon. Összességében: 11 év alatt jobban hagyta terhelődni a családokat ez a kormány, mint amennyivel támogatta őket. Ha pedig, államtitkár úr, hozzátesszük még a gyenge forint évenkénti több mint 1000 milliárdos büntetőadó-jellegű hatását, amit a magyar családok megfizetnek minden import- vagy importérintettségű termék megvásárlásakor, akkor sajnos nem túlzás kijelenteni, hogy nem hozták a családokat könnyebb helyzetbe, mint korábban. A nyugdíjak, nyugdíjszerű ellátások tekintetében már elmondtuk, hogy az újraindítási kasszába mennyiben sorolhatók ezek. Kicsit úgy érzem magam, mint amikor családtámogatásokról beszél a kormány, de a „nők 40” nyugdíjösszegét, azt a több mint 200 milliárdot beleszámolja a családtámogatások közé. Nem akarjuk elvitatni ennek az összegnek a jogosságát, csak nem oda tartozik, ne tegyék a cégérre, és ne reklámozzák magukat olyannal, aminek adott esetben köze nincs a családtámogatásokhoz, vagy csak nagyon sokszoros közvetett köze mutatható ki. A nyugdíjak 3 százalékkal emelkedtek. A szintén rosszul becsült infláció miatt most vissza kényszerülnek adni a nyugdíjasok pénzének azt a részét, amit eddig önök használtak, és most visszakapják a nekik járó összeget, de ez semmiképp nem jelent emelést. S miközben átlagosan 3 százalékos a nyugdíjnövekmény, elmondhatjuk, hogy nagyjából 10 százalék fölötti volt a zöldség és gyümölcs árának az emelkedése. A lakástámogatásokról egy adat legyen elég: az új építésű lakások számából kiindulva a teljes magyar ingatlanállomány 248 évente tud kicserélődni a mostani adatok alapján. Ez a kormány felfutásnak nevezett időszaka. Ha megnézik, hogy hány új építésű lakás van és ez mennyi idő alatt cseréli ki az ingatlanállományt, az jön ki, hogy egy békásmegyeri panelház több mint 200 év alatt cserélődik majd le egy új épületre. Végig sem merjük gondolni, hogy mit jelent ez tipikus magyar emberek tipikus élethelyzeteire nézve. No, ezekért, az előbb felsoroltak miatt nem fogjuk tudni támogatni ezt a javaslatot. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Hargitai János képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nem vállalkozom én arra a feladatra, hogy megfeleljek a Jobbik képviselője vezérszónoklatának arra az elvárására, hogy arról beszéljek, amiről ő szeretné. Ő konkrétan a végrehajtási eljárások kapcsán fordult hozzám. Megjegyzem, sokszor megszólalt a végrehajtási eljárások ellentmondásossága kapcsán, és a gondolatait osztom is, s nemcsak veszélyhelyzetben, hanem más esetben is. [[14.50]] Ezért örülök annak, hogy a kormány végre egy olyan szabályozó hatóságot hoz létre, ami a végrehajtási eljárásoknak is valamelyest gazdája lehet, mert van mit rendbe tenni ezen a területen, és, mondom, teljesen függetlenül a veszélyhelyzettől. A költségvetés módosítására visszatérve: nem egy tipikusan megszokott aktus az, amit most élünk, mert az Orbán-kormányok ahhoz szoktattak hozzá minket, hogy megterveznek egy költségvetést, azok a költségvetések főszámaikat illetően szinte mindig teljesülnek, és majd egy év múlva elfogadunk egy zárszámadást, legfeljebb kicsi korrekciókat teszünk, hogyha ez indokolt volt, egy év után, mert akkor már láttuk a valós folyamatokat. Az Orbán-kormányokra ez volt jellemző, ez a kiszámítható költségvetési politika. Lehet, hogy rossz önöknek, ha visszamutatunk a szocialista kormányok időszakára, de mivel politikusok vagyunk, és vitázunk ezekről a kérdésekről, és ha nem akarunk elveszni a részletekben, akkor ezt meg kell tennünk. Ha az Orbán-kormányokra az volt jellemző, hogy mindig egy megfogható, nagyon szigorú költségvetési politikát folytattak én többször elmondtam itt a parlamentben, hogy az Orbán-kormányok társadalompolitikai sikerességeinek alapját is a gazdaságpolitika és a költségvetési politika teremtette meg mindig, mert ha ez nincs helyre téve, akkor lehetnek nekünk nagyszerű vízióink, abból soha nem lesz semmi , a szocialista kormányokra mi volt jellemző mindig, ameddig kormányon voltak? Megterveztek egy költségvetést, és soha semmilyen főszámot nem tudtak teljesíteni. De nem azért és ez meggyőződésem , mert az akkori minisztériumi apparátus képtelen lett volna jobban tervezni, precízebben belőni a számokat, az apparátus akkor is képes volt erre, nyilvánvalóan a pénzügyminiszter adminisztrációja nem cserélődik ki szőröstül-bőröstül csak azért, mert van egy kormányváltás, azért nem teljesültek azok a számok, mert a politikusok, a kormány soha nem vette komolyan a saját költségvetését. Légvárakra épített, felborította a költségvetést, és meg akartak valósítani bizonyos víziókat, és utána az élet visszaköszönt, és a költségvetés és a gazdaság mostohasága megakadályozta önöket abban, hogy teljesítsék, ha úgy tetszik, a filozófiai elvárásokat. A választó ezt tökéletesen érzékelte, és ezért leváltotta önöket. Most mégis itt van egy ilyen helyzet, amikor költségvetést kell módosítanunk. De nem azért módosítunk költségvetést, mert akkor, amikor ezt a költségvetést elfogadtuk, akkor elhibázottan terveztünk, hanem azért, mert egy olyan világjárvány köszöntött ránk, aminek a hatásait nagyon nehéz bemérni. Tehát ez az egyik indok: megváltozik az a makrogazdasági környezet, amelyre mi építettünk, és emiatt önmagában is indokolt korrekciót tenni a költségvetésen. A másik dolog: a veszélyhelyzet a kormány számára lehetőséget adott arra, hogy törvénnyel szemben rendeleti úton is kormányozzon. Erre a kormánytöbbség, volt, amikor az ellenzék is lehetőséget adott, később már csak a kormánytöbbség. Én azt gondolom, hogy ez egy elkerülhetetlen lépés volt, mert ha ezt a lehetőséget nem teremtettük volna meg, akkor a végrehajtó apparátus nem tudott volna a válság kihívásaira azonnal reagálni. De ennek most van egy olyan következménye, hogy ha azt akarjuk, hogy a kormány által létrehozott rendelkezések tovább éljenek, akkor ezt egy idő után törvényben kell szabályoznunk, és erre most kísérletet teszünk itt a költségvetési törvényben. Ez a második indok, amiért ide kellett jönnie ennek a tervezetnek elénk. A harmadik pedig az Európai Unióval kapcsolatos változásokat hozza szóba nekem. Mások azok a számok, mások azok a források, nagyobbak azok az összegek, amelyek az Európai Unióból rendelkezésünkre állnak ahhoz képest, amit a költségvetés tervezésekor reméltünk. Ez is indokolja, hogy ezeket a más számokat és nagyobb számokat átvezessük a költségvetésen. Ha a megváltozott makrogazdasági környezet hatásait vesszük, akkor ez néhány fő mutatóval leírható. A 2020 nagyon sajátos költségvetési év volt, a 2020-as év második negyedévében, amikor szembesültünk az egészségügyi járványhelyzettel, ezzel a világjárvánnyal, nem tudván, hogy leszneke újabb hullámok sokkal optimistábbak voltunk, mint amilyen realisták már ma vagyunk, igaz ez az egész világra nézve volt egy brutális visszaesés, de az év olyan volt, hogy 2020 végére, hála istennek, a gazdaság úgy többé-kevésbé visszakorrigált. Akkor naivan azt hittük, hogy túl vagyunk mindenen, aztán már itt van a nyakunkon a harmadik hullám, és most abban bízunk, ha sokan be leszünk oltva, ha az ország nagy része beoltatja magát, akkor talán a világjárvány egy újabb hullámát elkerülhetjük. Tehát a magyar gazdaság abban a helyzetben is, amikor újra levegőt kap, amikor megtörténik egy nyitás, egy újraindítás, ugye, az első hullám után, a gazdaság mindjárt hozza a formáját, és visszakorrigál sok számot illetően. A 2020-as évben azzal kalkuláltunk, hogy a csökkenés 3 százalékos lesz, ez 5 százalékosra sikeredett. Ilyen szempontból az elvárásaink nem teljesültek, de nem tudta senki kiszámítani a járványnak ezt a brutális hatását. Megjegyzem, az 5 százalékos csökkenéssel kapcsolatban egy összemérés adódik: mennyi az Európai Unió átlagában? Ha az Európai Unió átlagához mérem ezt a visszaesést, akkor azt mondom, hogy hála istennek, nálunk kevesebb, mert az Európai Unióban ez a visszaesés 6,2 százalék volt. Ugye, azzal kalkuláltunk, hogy 2021-ben lehet egy 4,8 százalékos növekedés, a számokat látva, a folyamatokat látva a kormány most ezt csak 4,3 százalékban meri megbecsülni. A hiány kapcsán, ami itt többször szóba került, hadd mondjam önöknek, a költségvetési politikánknak ez mindig egy kiszámítható része volt mármint válság előtti időszakról beszélek , mindig tartottuk az Európai Unió elvárható hiánycélját, mindig 3 százalékát alá terveztük, és amit terveztünk, azokat mindig tartottuk is, ellentétben önökkel, akiknél a szocialista kormányzások időszakában a hiányt mindig növelték, és nyilvánvalóan ezért a többi költségvetési szám se állt meg a tervezett szinten. Most itt azt látjuk ebben az anyagban, hogy GDP-arányosan egy 7,5 százalékos hiánnyal kell kalkulálnunk. Az infláció, ami itt szóba került: 3 százalékot reméltünk a tervezéskor, ma azt kell mondanunk, hogy ez lesz 3,6 százalék. És itt megint nem arról van szó, hogy akkor rosszul mértük be a dolgokat, az akkori tudásunk szerint az akkor reálisnak látszott, ma tudjuk, hogy korrekciót kell tenni ezen a számon, és ha korrekciót kell tenni, akkor ez a helyes, amit a kormány tesz, hogy azt a 6 százalékot visszamenően a nyugdíjasoknak kifizeti akkor, amikor megteremtettük ennek a törvényi feltételeit. Ez nyilvánvalóan meg fog még történni év közben. Beszélhetnék még a foglalkoztatás alakulásáról is. Büszkék voltunk azokra a jó foglalkoztatási mutatókra, amelyekkel a válság előtt rendelkeztünk. A válság nyilvánvalóan munkahelyeket szüntetett meg. Mindig az volt a célunk, hogy munkahelyeket azonnal visszaépíteni, ahogy a miniszterelnök sokszor fogalmazott, hogy legalább annyi munkahelyet hozzunk létre, amennyit a világjárvány elvett tőlünk. És láttuk, hogy a visszakorrigálás itt is megtörtént a 2020-as év végén, sőt 26 ezerrel több munkahely jött létre, mint amivel a válság előtt rendelkeztünk. Sokszor kapjuk meg azt a vádat önöktől, hogy a válságot mi úgy kezeljük, hogy igazán nem látjuk az emberek érdekeit. Én ezt az állítást nem fogadom el, csak azért, mert, mondjuk, a jobbikos vezérszónok talál egy olyan tételt, amelyre azt mondja, hogy na, hát ehhez miért nem nyúltatok, mondjuk, családi pótlék, miért nem emeltetek. Egy ilyenfajta számháborút mindig csinálhatunk: a kormány csinál valamit, de az ellenzéki képviselő mindig tud egy nagyobb számot mondani. Ez egy nem túl színvonalas játék, de a parlamenti műfajban természetesen ez is benne van. De ezzel nem lehet igazolni azt, hogy a kormány ne figyelt volna a kisegzisztenciákra és az emberek érdekeire. És ha hozzá kell nyúlnunk ehhez a költségvetéshez, mert a makrogazdasági nagy számok után, azt mondtam, hogy a kormány hozott intézkedéseket, és ezeknek az átvezetése, a kormányrendeleti intézkedések továbbélése, átvezetése történik meg itt a költségvetésben, már a 2020. évi költségvetésben előjött családtámogatási rendszer és minden más továbbélése megjelenik ebben a költségvetésben. [[15.00]] Ha az önök idejét akarnám rabolni, akkor hosszasan felsorolhatnám, hogy mik azok a tételek, amivel a kormány a család minden egyes tagját igyekszik támogatni válságban és válsághelyzet nélkül is. A tételek egy része nyilvánvalóan a családtámogatásokra vonatkozik. Amire nagyon nagy hangsúlyt fektetünk, az az otthonteremtés minden módon történő támogatása. Ez érinti a fiatal családokat, érinti azokat a társadalmi rétegeket, amelyek vidéken élnek, érinti a kisfalvak lakóit, amikor ott lakásépítéseket ösztönzünk a falusi CSOK-on keresztül. Érinti azokat az embereket, akik mindig a költségvetési újraelosztásnak valamelyest a vesztesei voltak, mert én azt gondolom, hogy annak mindig a nagyvárosi világ volt a nyertese és nem a kistelepülési világ. Mi most egy jó ideje próbálunk másként gondolkodni, és ez megjelenik ebben a költségvetési módosításban is a számokat tekintve. Persze, ide lehet hozni azt is, amit Z. Kárpát képviselő úr szóba hozott, a nyugdíjak visszaépítését, a 13. havi nyugdíj visszaépítését. Mi a család részének tekintjük a nagyszüleinket is vagy a szüleinket, a fiatalabbak nyilvánvalóan másként közelítik meg ezt a kérdést. Amikor visszaépítjük azt, amit önök elvettek, akkor azt gondoljuk, hogy ez is egyfajta családtámogatás, mert a család legidősebb tagjait, a szüleinket vagy a nagyszüleinket is támogatjuk azzal, hogy jövedelemhez, pluszjövedelemhez juttatjuk őket azzal, hogy kis lépésekkel visszaépítjük a 13. havi nyugdíjat. Nem untatom önöket azzal, hogy az előttem lévő minden egyes tételt felsoroljam, csak azt állítom, hogy a kormány a válságkezelés kapcsán igenis nagyon sok olyan intézkedést hozott, ami a családokat jobb helyzetbe hozza, direkt támogatásokon keresztül, ilyen a 13. havi nyugdíj, a gazdaságpolitika lakásépítési gondolkodásán keresztül, a hitelmoratóriumon keresztül, az önkormányzati adók elengedésén keresztül. Ellentmondásos az intézkedés, ezt elfogadom, mert ha azt mondjuk, hogy nem kell holnap iparűzési adót fizetni, ezzel helyzetbe hozom a kicsi cégeket. Nyilvánvalóan ez bevételi kiesés az önkormányzatok oldalán, én ezt belátom. Ezért az utolsó pillanatban, ez az utolsó költségvetési éve, a kormány úgy döntött, hogy a kicsik esetében, a 25 ezernél kisebb lélekszámú települések esetében ezt az önkormányzati adót egy az egyben visszaadja az önkormányzatoknak. Tehát megmarad egy bevételi többlet a cégeknél, a kicsi cégeknél, amelyek nem fizetnek iparűzési adót, levegőhöz jutnak, az önkormányzatok pedig a költségvetésből megkapják ezt a pénzt. A nagyok esetében tudom, hogy nem így döntöttünk, de azt gondolom, hogy a nagyok ezt el is bírják. A nagyok közül persze a legkevésbé az a nagy, ami hozzám a legközelebb áll, az én megyeszékhelyem, nagyvárosom ettől még nehéz helyzetben van. Nemrég láttam egy olyan kimutatást, amiben épp az államtitkár úr mutatta ki a Költségvetési bizottság tagjainak, hogy mennyi likvid pénzzel rendelkeznek éppen a települési önkormányzatok. Az első százat láttam, és górcsővel kerestem Pécset, amely az ötödik legnagyobb városa az országnak, de nincs benne az első százban ilyen szempontból, a mutatók tekintetében. Tehát van olyan önkormányzat, amit ez nagyon súlyosan érint, de összességében, azt gondolom, hogy az a gondolkodás, hogy a kormány különböző fejlesztéseik támogatásával segíti ezeket a nagyobb önkormányzatokat, az talán egy járható technika és egy válsághelyzetben ez elvárható. Baranyai képviselőtársamnak mondom, hogy két másik város benne van, tehát Mohács benne van bőven az első százban, sőt ami meglepett, Komló is benne van, de Pécs sajnálatosan nincs benne ismerjük a város nem éppen jó költségvetési pozícióit. Néhány gondolat még az európai uniós forrásokról, hisz az a többlet… Tizenöt percem van csak? [[Közbeszólások, köztük: Igen! Az elnök kikapcsolja a mikrofonját.]] Akkor egy gondolatot! Tehát e miatt a többlet miatt is át kell gondolni. Leállította, elnök úr? [[Az elnök visszakapcsolja a képviselő mikrofonját.]] E miatt a többlet miatt, a többletforrások miatt is nyilvánvalóan költségvetési korrekciókat kell tenni. Ha már megengedtek egy gondolatot, akkor mondok egy olyan renegát gondolatot, amit…
De már egy másikat ne engedjen meg magának, képviselő úr! [[Derültség.]]
Pedig tetszett volna az ellenzéki képviselőknek, azzal szívesen vitáztak volna. De elnézést, én azt hittem, hogy harminc percig beszélhetek. Elnézést az elnök úrtól, és elnézést kérek a képviselőtársaimtól is. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Nincs probléma, mert meg kell nyomni a gombot a következő felszólalásra, és mindazt, ami önben benne van és még el akarja mondani, a plénum rendelkezésére tudja bocsátani. De most a vezérszónoki felszólalói körben az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Mesterházy Attila képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Rögtön akkor javasolnám Hargitai képviselő úrnak, hogy ön mint kormánypárti képviselő Baranya megyéből, lobbizzon a saját települése és megyéje érdekében. Itt ül Mellár Tamás, biztos partner lesz abban, hogy Pécs nagyobb támogatást kapjon. Itt ül az államtitkár úr, ígéretet is tud erre tenni, sőt még Szakács László képviselőtársam is itt van, aki szintén Baranya megyei, tehát önt támogatni fogják az ellenzék részéről. Sőt mi több, én is Pécsen születtem, tehát még az én támogatásomat is megkaphatja. [[Dr. Hargitai János leül Banai Péter Benő mellé.]] Látom, Hargitai képviselő úr le is ült az államtitkár úr mellé. [[Derültség az ellenzéki sorokból.]] Bízom benne, hogy a pécsi plusztámogatásról egyeztetnek. Én akkor abba is hagynám egy picit, mert megvárnám, hogy mi ennek az egyeztetésnek a végeredménye. Lesz pénz, államtitkár úr? Mit mond a képviselő úr? [[Derültség az ellenzéki padsorokban.]] Hogy állunk, Hargitai képviselő úr? [[Dr. Hargitai János: Megvárom, amíg befejezed!]] Ja, tehát most akkor én mondhatom, jó. Csak akkor majd utána tájékoztasson minket, hogy hogy sikerült ez a pécsi lobbi a pluszforrásokért, és akkor Mellár képviselőtársam pedig tudja tájékoztatni Pécs kiváló polgármesterét arról, hogy milyen sikert értünk itt ma el közösen a költségvetési vita kapcsán. A másik, ami meglepett Hargitai képviselő úr szavai alapján az egyik az, hogy nem tud lobbizni azért, hogy Pécs több pénzt kapjon, de ezt most majd mindjárt megoldjuk , hogy tulajdonképpen arról beszélt, hogy amikor rosszul tervezték meg a költségvetést, akkor is helyesen jártak el, amikor utána módosítani kellett rajta, mert megváltoztak a körülmények, akkor is helyesen jártak el. Tehát egy a szabály: önök mindig helyesen járnak el. Tehát az a lényeg, hogy amikor Fidesz-kormány van, akkor önök mindig helyesen járnak el, és sokkal nagyobb probléma az, hogy tíz évvel ezelőtt mi történt. Igaz, ha akkor megváltozik a makrogazdasági környezet egy válság miatt, akkor az a kormány hibája, hogyha most változik a makrogazdasági környezet, akkor ez a kormány bölcsessége, hogy alkalmazkodik a megváltozott makrogazdasági környezethez. Értjük ezt, tehát tulajdonképpen ilyen szempontból a tizenöt perc is hosszú volt a következő időszakra. Reméljük, hogy ezt nem hallgatjuk még 2021-ben, hogy mi volt tizennégy meg tizenöt évvel ezelőtt, hiszen arra kellene koncentrálni, hogy ebben a mostani módosításban mi az, ami probléma, és mi az, amivel talán egy kicsit többet kellene foglalkozni a kormánynak. Én két sarokpont köré csoportosítottam a gondolataimat. Az egyik az, hogy mi az, ami aggaszt bennünket, tehát mi az, ami aggodalommal tölt el bennünket, amikor megnézzük ezt a költségvetést. Ebből fölírtam magamnak durván öt pontot. Van, amiről már volt szó, de azért talán mégis érdemes egyszer így összefoglalni. Az egyik, amit érdemes kiemelni, az a hiánynak, a költségvetési hiánynak az elképesztő mértékű emelkedése. Ön az előbb arról beszélt, hogy milyen feszes, fegyelmezett költségvetési politikát folytattak folyamatosan. Most mégiscsak azt látjuk, hogy a GDP-arányos hiánycél 2,9 százalékról 7,5 százalékra emelkedik. Itt nehéz azt mondani, hogy ez egy tévedés volt, vagy rosszul nézték meg, rossz helyre tették a tizedesvesszőt. Tehát effektíve ez egy nagyon jelentős, több mint kétszeres növekedés a hiány tekintetében. Tehát ez mindenféleképpen odafigyelést igényel, hogy ezzel óvatosan bánjunk, és tegyünk egy jelet a táblázatba, hogy ez bizony aggályra ad okot. A másik ilyen, amiről Hargitai képviselő úr is és államtitkár úr is beszélt már, hogy a GDP-növekedés mértékét visszafelé kellett korrigálnia a kormánynak, tehát látható módon sokkal optimistábban lőtték be a tavaly ilyenkor tervezett 4,8 százalékos növekedést, amire most már csak 4,3 százalékot vár a kormányzat is. [[15.10]] A harmadik az államadósság mértéke. A tavalyi rekordmértékű államadósság 81,2 százalék volt a GDP-hez mérten. Ez az, ami nem adósságspirál, merthogy ezt a kormány csinálja. Tehát amikor korábban növekedett az államadósság, az spirál volt; most, hogy ez növekszik, és rekordléptéket ér el, az semmi problémát nem jelent. Látszik, hogy a javaslat szerint is nagyon óvatosan bánik a kormány a csökkentéssel, hiszen 79,9 százalékot ír be. Tudják, ez olyan, mint amikor elmegyek a boltba, és nem 100 forintba kerül valami, hanem 99 forint 90 fillérbe, mert a szemnek sokkal jobban néz az ki, hogy ez 9-essel kezdődik a 100-as helyett. Valószínűleg ez így van a költségvetési adósság tervezésénél is, hogy a 8-asnál a 7-es sokkal jobban néz ki, még akkor is, hogyha szinte eltörpül a csökkentés elvárt vagy várt mértéke. De ugyanígy, hogyha, mondjuk, az államadósság összegét említem, akkor is azt lehet mondani, hogy szintet lép, hiszen körülbelül 40 000 milliárd forint lesz, hogyha abszolút értékben nézzük, ennek a nagysága december 31-ére. Tehát így talán még sokkolóbb ez a szám vagy ez a helyzet. A következő, a negyedik, amit szerettem volna megemlíteni, az a forint gyengülése. Látható módon a kormánynak ez egy tudatos politikája a jegybankkal karöltve. Jó pár évvel ezelőtt Matolcsy, akkor még talán gazdasági miniszter volt, meghirdette, hogy Magyarországon a legjobb az lenne, hogyha 350 forint körül lenne az euró-forint árfolyam. Akkor sokan nevettek ezen, meg azt mondták, hogy azért ez túlzás, és lehet, hogy egy kicsit gyengébb forint valóban segítené a magyar gazdaságot, na de 350 forint azért mégiscsak túlzás volna. Most mindannyian tudjuk, hogy folyamatosan 360, sőt 370 forint környékén is jár az euró. Tehát tartósan, hosszú távon arra kell berendezkednie a magyar gazdaságnak, a magyar költségvetésnek, hogy 360 forint feletti euróval kell majd számolni. Az utolsó ilyen aggályos pont, erről valóban szintén volt már szó, ez az infláció várható mértéke, hiszen az infláció 3 százalék helyett most 3,6 százalékkal kerül tervezésre. Azt gondolom, ezt mindenki a bőrén érzékeli, hiszen naponta látunk olyan híreket, hogy milyen alapvető élelmiszerek és egyéb más termékek ára lőtt ki az egekbe, egyszerűen a szolgáltatásokról nem is beszélve. Tehát ezek lennének azok az aggályok, amiket itt a módosítás kapcsán szerettem volna így a jegyzőkönyv végett is hol megerősíteni, hol talán egy kicsit nagyobb hangsúllyal a vitába behozni. Ez azért fontos, mert elegánsan mindig ezt úgy kikerülik, hogy önök nem adtak be pótköltségvetést, márpedig sokszor érdemes lett volna beadniuk pótköltségvetést. Tehát az a tervezési folyamat, amit önök itt hozsannáznak, általában egy fiktív költségvetéshez vezetne, mert olyan időszakban tervezik meg a számokat, amikor még nem lehet látni az előző év végleges számait, és bizony sok esetben a kormány a parlament megkerülésével saját maga alakítja át tulajdonképpen ezt a költségvetést. Volt most szó erről a mostani helyzetben is, a rendeleti kormányzás kapcsán is, hogy bizony az, ami le van írva, szinte már nem is igaz, mert a kormány annyira eltért a parlament megkerülésével vagy kikerülésével a költségvetés módosításával. A második pont, amiről szerettem volna még beszélni, az, hogy talán mi az, ami szerintünk kimaradt ebből a módosításból, mi az, amire a mi megítélésünk szerint több forrást kellett volna fordítani. Ha ezt nagyon egyszerűen kellene megfogalmaznom, de majd mondok konkrétumokat is, akkor azt mondanám, hogy nem jut több a szociális támogatásokra, tehát nem jut több azoknak a magyar családoknak, magyar embereknek, akik valóban rászorulók. Itt Hargitai képviselő úr azt mondta, hogy társadalompolitikai sikerek vannak. Ezt azért sokan Magyarországon másképpen látják. Sokan úgy látják, hogy a kormány pont azoknak nem segít, akik a leginkább rászorulók egy ilyen szituációban, különösen egy válsághelyzetben pedig ez hatványozottan megjelenik. Talán egy legutóbbi felmérés is azt mutatta az OECD-tagországok körében, hogy talán Magyarországon nőtt legkevésbé egyébként a háztartásoknál, a családoknál levő felhalmozott vagyon mennyisége, de mégiscsak az látszik, hogy valamennyit nőtt, de ezen belül a társadalmi különbségtétel úgy mutatkozik, hogy a gazdagabbaknak sokkal jelentősebben nőtt a vagyona, a szegényeké pedig semennyire sem. Tehát ez a társadalmi szakadék egészen biztosan súlyosbodott itt a válság idején. Tehát ezért mondjuk azt, hogy ilyen helyzetben bizony a kisebb keresetűek, a szegény emberek támogatására többet kellene fordítani, hiszen nagyobb a szükség az ő körükben. Tehát mikre gondolok, milyen szociális támogatásokra? Néhány példát hadd mondjak: az ápolási díjra, a foglalkoztatáshelyettesítő támogatásra, az álláskeresési járadékra, a családi pótlékra, a gyesre, a gyetre, az anyasági támogatásra. Ezekre mind-mind itt lett volna a lehetőség, hogy a kormány többet fordítson. De ugyanúgy igaz, hogy semmilyen többletet nem kapnak az alacsonyabb nyugdíjból élők, a rokkantak vagy éppen a fogyatékossággal élők sem. És az is látszik, hogy tulajdonképpen a nyugdíjasokat arra kényszerítik az infláció megnövekedése miatt, hogy hitelezzenek a kormánynak. Tehát nem kapják meg előre ezt a pénzt, hanem utólag majd a kisnyugdíjas hitelezzen a nagy kormánynak. Tehát ez teljesen logikus társadalmi siker az önök megítélése szerint; ez egy igazi perverz társadalompolitika, hogy a legelesettebbek, a legkisebb jövedelemmel vagy nyugdíjjal rendelkezők, bevétellel rendelkezők, na, azok hitelezzék a kormányt novemberig vagy akárhány hónapon keresztül, mert akkor utólag majd megkapják adott esetben, ahelyett, hogy ezt már most ennek a számításnak a figyelembevételével fizetnék ki a nyugdíjasoknak. Aztán ugyanúgy érdemes talán azt is megemlíteni, hogy mit tesznek az önkormányzatokkal. Itt erről volt szó a pécsi önkormányzat kapcsán. Sajnos elment Hargitai képviselő úr, lehet, hogy nem tudjuk meg, hogy kape pluszpénzt Pécs városa, de majd lehet, hogy államtitkár úr megosztja velünk ezt a tudást. Alapvetően az látszik, hogy önök politikailag, politikai okokból büntetni akarják a nagyobb önkormányzatokat. Tehát ez egy teljesen világos politikai cél. Elvesztették a nagyobb önkormányzatokat, nem véletlen, hogy 25 ezer főben húzták meg ezt a határt, ami alatt automatikus kompenzáció jár, hogyha akkora lakosságszámmal rendelkezik egy település, az afölöttieket pedig egyedi elbírálás alapján részesíti támogatásban a kormányzat. Az eddigi egyedi elbírálásból az következik, tisztelt államtitkár úr, hogy ha jól emlékszem, akkor a kormányzathoz kötődő fideszes polgármesterek, képviselő-testületek által irányított városok durván ötszázszor több támogatást kaptak a kormánytól, mint az ellenzéki vezetésű önkormányzatok. Tehát nem a ló lába lóg ki, hanem a ló lóg ki. Az látszik, hogy önök a választási év előtt ellehetetlenítik az önkormányzatokat tudatos politikai számítás és megfontolás alapján. Tehát magyarul, az önkormányzatoknak is lehetett volna most segítséget adni, vagy felhasználni ezt a módosítást erre az alkalomra. Ehhez képest viszont még egy dolgot meg lehet említeni, hogy rendkívül sok presztízsberuházásra költenek, olyan beruházásra, aminek ma, most, pont a járvány kellős közepén vagy annak ikszedik hulláma közben semmilyen értelme vagy hogy mondjam haszna nincs. Lennének olyan területek, ahova sokkal több pénzt lehetne fordítani, hogyha ezeket a presztízsberuházásokat elhalasztanák. Én nem mondom azt, hogy nincs olyan időszak egy kormány életében, amikor ilyen beruházásokra érdemes ekkora pénzeket elkölteni, de most talán sokkal hasznosabb lenne és a mi megítélésünk szerint evidens módon hasznosabb lenne, hogyha a magyar családokra és az emberekre költenénk. Arról nem is beszélve, hogy hogyan szervezik ki pont a mai szavazások alapján a közvagyont magánalapítványokba. Még egy kérdésem lenne zárásképpen, hogy ne húzzam annyira az időt. Lehet, hogy államtitkár úr ezt tudja értelmezni, de talán érdekes lenne, hiszen szóba került az európai uniós források tekintetében is, és egyelőre úgy beszélt a Költségvetési bizottság alelnöke, Szűcs Lajos úr, hogy a Helyreállítási Alapból mintegy 6000 milliárd forint áll rendelkezésre a magyar kormány számára. A legutóbbi hírek szerint Orbán Viktor arról beszélt, hogy ennek csak egy töredékét, kevesebb mint a felét szeretné Magyarország fölhasználni. Nem vagyok benne biztos, hogy az újságok pontosan idézték ezt a mondatot, de mintha az hangzott volna el, hogy 43 százalékát kívánja ennek a pénznek felhasználni, és ami az úgymond vissza nem térítendő támogatás, azt lehívná a kormány, de ami hiteltípusú lehetőség volna Magyarország számára, tehát amit az Európai Unió egy közös alapból biztosít hitelt Magyarország számára, azt nem kívánja lehívni, merthogy ez valamifajta adósságcsapdához vezet. [[15.20]] Tehát ha ezt értelmezné, államtitkár úr, azt megköszönném. A másik oldalról viszont csak egy megjegyzést hadd tegyek: ezek szerint, ha a Kínai Kommunista Párttól veszünk fel hitelt, az nem adósságcsapda, vagy ha Putyin Oroszországától veszünk fel hitelt, az se adósságcsapda, csak ha az Európai Uniótól veszünk fel hitelt, na, mindig pont az az adósságcsapda. Ez egy nagyon érdekes megközelítés egy euroatlanti integrációs elkötelezettséggel rendelkező országtól: ha a sajátjainktól felveszünk hitelt, az adósságcsapda, ha azoktól vesszük fel, akik a legnagyobb kihívást jelentik az Európai Unió vagy éppen egyéb más szempontokból akár más országoknak, nyugati országok számára, az viszont üdvözlendő, boldogsággal tölt el bennünket, és örömmel adósítjuk el a magyar választópolgárokat Kínának, a Kínai Kommunista Pártnak és Putyinnak úgy, hogy még az én unokámnak az unokája is fizeti, mondjuk, a Budapest-Belgrád vasútvonal összegét. Tehát látható módon itt kevésbé zavarja a szuverenitási kérdések iránt rendkívül érzékeny kormányt, hogy Kínának az ilyen típusú [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] hitelkihelyezéseit általában predátorhitelezésnek szokták hívni nem véletlenül. Köszönöm szépen a türelmet, elnök úr, és még mindig rövidebb voltam, mint Hargitai képviselő úr. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A DK képviselőcsoportjának vezérszónoka Varju László képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Van néhány dolog, azt gondolom, amire érdemes kitérni. Itt képviselőtársaim ezen törvényjavaslat kapcsán már kifejtették álláspontjukat többen, ezek közül némelyikre reflektálnék is, illetve bizonyosakat nem ismételnék, mert nagyon egyetértek velük. Mégis előtte szeretném azt az érzésemet megfogalmazni, amit részben államtitkár úr, részben pedig a képviselőtársaim, mármint kormánypárti képviselőtársaim okoztak ez ügyben. Az egyik ilyen érzés az, hogy láthatóan felkészültek arra, hogy már előre nagyon védekezni kell, tehát önök nagyon komoly lelkiismereti válsággal küzdenek mindamiatt, ami történt, és azt hiszem, ezen a szemüvegen keresztül bele lehet látni abba, hogy igazából milyen problémával küzdenek, akár a költségvetés kapcsán. A másik ilyen érzés, ami itt elhangzott: az őszinteség teljes hiánya. Szóval, ha egyszer igazat mondanának, és elmondanák azt, hogy mit miért tesznek, különösen egy ilyen válsághelyzetben, akkor egyébként, tisztelt uraim, tisztelt hölgyeim, szerintem számíthatnának ilyen különleges válsághelyzetben a mások javaslataira, és mondhatnám, egy olyan diskurzusra, amiből esetleg kijöhetne valami. Az egy másik része a történetnek, hogy önök ezzel soha nem próbálkoztak az elmúlt tíz év alatt az ellenzéki pártok között. Hangsúlyozom, én kifejezetten a járvány időszakára gondolok, és erre a veszélyhelyzetre, ami most van. Éppen ezért azokkal az elemekkel, amelyekre akár államtitkár úr hivatkozik, nincsen semmi probléma, még azt is mondhatom, hogy szép az, amit benyújtottak, van egy nagy Excel-tábla hozzá, a számok a végén kijönnek, de egy pici probléma azért mégiscsak van: azt, ami történik, önök egyáltalán nem irányítják, hanem futnak valami után, amit szeretnének utolérni, de egyébként a helyzet megoldása, úgy látom, messze nincs a kezükben. Államtitkár úr arra hivatkozott, hogy a növekedés kulcsa a munkaerő-tartalék aktivizálása hát, ez nem lesz egyszerű, tisztelt államtitkár úr. Hozzáteszem, ha most csak a minapi tapasztalatokat nézem, akkor önmagában ebből egy komoly inflációs növekedés lesz, merthogy az újraindítás tekintetében, mivel nem segítették a vállalkozókat, itt jelentős költségnövekedésre lehet számítani, és ilyen szempontból csak nagyon óvatosan kezelik azt a veszélyt, ami az inflációból fakad; énszerintem erre nagyobb figyelmet kellene fordítani. És ilyen időszakban aztán végképp nem mondanám a háztartásoknak, hogy tessék most eladósodni, merthogy egyébként nem vagytok eléggé eladósodva, mint ahogy most államtitkár úr itt az előbb, illetve a kezdeteknél elmondta. Én erre nem biztatnám őket most. Az önök filozófiája, amivel ezt az egész elmúlt időszakot kezelték, ilyen szempontból, azt hiszem, most teljesen kiütközik, és jól látszik abból, amit egyébként Hargitai úr itt korábban elmondott, mondhatnám, egy őszinte beismerés is volt, hogy tulajdonképpen a hullámokhoz kapcsolódóan most éppen a járvány harmadik hullámánál tartunk a beismerés alapján eddig csak kétszer nézték be a dolgot. Március-áprilisban délelőttről délutánra minden megváltozott, és egyik pillanatról a másikra be kellett zárni mindent, mert egyébként nem figyeltek arra, ami történik, hiába beszéltek erről, lemaradtak arról a vonatról, amit meg kellett volna tenni. Tehát akkor önök halogatták a lépéseket, és ezzel olyan komoly lépéshátrányba kerültek, ami, azt gondolom, érezhető és látható károkat okozott a magyar társadalomnak és a gazdaságnak is. Ugyanezt másodszor is elkövették, mert a tavasz után, nyáron felkészülést nem folytattak, majd ősszel azt hitték, hogy ez a történet megy tovább, és onnéttól kezdve elszabadult a pokol. Mondhatnám azt, hogy önök úgy kezelték ezt, magát a járványt és a kapcsolódó gazdasági döntéseket, amire ma úgy emlékeznek… ha visszatekintenek 2008-ra, ott próbálnak valami tükröt állítani, az önökére pedig úgy emlékszik államtitkár úr, hogy akkor jó ötletnek tűnt; mondja el itt nekünk most Hargitai úr, hogy akkor jó ötletnek tűnt, hogy így csinálták. Most így visszatekintve mondhatnám azt, hogy ekkora túlköltekezést sikerült önöknek a múlt évre is előállítani, és egyébként eléggé el nem ítélhető módon a mostanira is ugyanezzel készülnek. Úgyhogy azt hiszem, önök rosszul kezelik ezt a válságot, társadalmi és gazdasági értelemben egyaránt. Most pedig a harmadik szakaszban próbálnak előremenekülni, és őszintén szólva nem nagyon foglalkoznak azzal, hogy ennek milyen ára van. Attól a beruházási nyomástól, amit egyébként az országban próbálnak a lojális tulajdonosi körben megvalósítani, várják a gazdasági fellendülést, és ettől a beruházástól, a beruházások növekedésétől is, mint ahogy államtitkár úr itt hivatkozott rá nagyon nyomatékosan, várják egyébként Magyarország fellendülését. Egy probléma van: mindezt az emberek kárára; eddig 26 ezernél több ember kárára teszik, amit tesznek, mert egyébként csak az emberekkel nem foglalkoznak ebben a nagy válságkezelésben. Úgyhogy, azt hiszem, ezzel persze önök nem akarnak szembesülni, ezért mondtam az előbb azt, hogy próbálnak előremenekülni, és azt mondani, hogy még oltani, még oltsunk, még oltsunk. Rendben van, egyébként kell, csak előtte már olyan hibákat követtek el, amelyeknek egyébként a gazdasági hatásai miatt most itt vagyunk egy pótköltségvetésnél is, amelyben megpróbálják elmagyarázni, hogy a korábbi döntéseik helyesek voltak. Arra, amit még államtitkár úr említett, hogy a felgyorsított uniós források allokálása megtörténik, én azért nem lennék annyira büszke, államtitkár úr. Értem, hogy ez ilyen értelemben önöknek fontos, de én ezt nem tekintem komoly eredménynek, mert ez úgy történik, hogy lényegében pályázati kiírások után 80 százalékos előleggel a barátokhoz kihelyezik a pénzt. Eközben nézzük meg a vállalkozásokat, csak hogy államtitkár úrnak is kedvezzek egy picit: tízmillió forintos szabad felhasználású hitelt ajánlanak a vállalkozásoknak mint támogatást, és egyébként a szerződés szerint táblán kiíratják önök velük, hogy támogatást kaptak, úgy, hogy a hitelt vissza kell fizetni tíz év múlva. Ugye, ez az önök támogatása? Na most, csak azért, hogy ennek milyen az értéke: egy kilencfős vállalkozást néztem meg konkrétan, ahol egyébként havi másfél millió forint pluszjárulékot kell befizetni úgy, hogy önök egyébként ehhez adnak másfél millió forint támogatást. [[15.30]] Tehát amikor önök úgy döntöttek, hogy járulékfizetési kedvezményt adnak vállalkozásnak és erre hivatkoznak, egy kisebb, egészen kicsi cégnél is úgy kezdődik a dolog, hogy továbbra is fizet, pedig ehhez képest önök azt állítják, hogy segítenek neki. Ebben a helyzetben, mondhatnám, hát, segítsen nektek a Fidesz-kormány, és az a tuti végzet felé való haladást jelenti. Ettől persze még sorolhatja a családok felé tett támogatást és a sok mindent, ami arról szól, hogy mennyi pénzt költöttek el. Azt gondolom, megmagyarázhatatlan az elmúlt évi decemberi költekezés, államtitkár úr, hiszen szeptemberben önök pontosan látták, hogy az önök által végzett válságkezelés során az emberek számára nagy tömegben nem biztosítottak segítséget, vagyis igazából, ahogy mondtam, csak a barátoknak tudtak segíteni. Ez a költekezés elvezetett ide. Ennek következményeként most az önök által benyújtott költségvetési törvénnyel legitimálni akarják a korábbi döntéseket, amelyek okán most itt vagyunk, de ezt is olyan körülmények között teszik, hogy lénye-gében átláthatatlan az, ami történik, a korábbi alapok helyett most hirtelen lettek olyan keretek, amelyeket most átrajzolnak. Ilyen értelemben, állítom, önök kifejezetten törekednek arra, hogy az Országgyűlés ellenőrző szerepe csökkenjen, ne legyen meg az egyszerű összehasonlítás lehetősége, ami korábban volt. Ebbe beletartozik az is, hogy önök tavaly nyáron fogadták el az éppen most módosítandó költségvetést, amely egyébként teljesen értelmetlen volt. Világos, hogy a kiszámíthatóságot az önök indoklásával szemben éppen hogy csökkentette, nem pedig növelte. A kormányzat parlamenti döntés nélkül, pusztán rendelettel kormányozta végig az elmúlt időszakot, így erre is nyugodtan lehet azt mondani, hogy kívülről már évek óta áttekinthetetlen és ellenőrizhetetlen államháztartási folyamatok zajlanak. Ilyen módon kell erre a helyzetre is tekintettel lennünk, bármelyik veszélyhelyzetre vonatkozó kihirdetésre is hivatkoznak. Lényegében rendeleti kormányzást valósítanak meg, és a költségvetési folyamatok feletti totális kormányzati kontroll alatt végzik ezt. Ahogy mondtam korábban, ennek meg is lett a következménye, és valóban elszabadult a hiány. Hogy ismét egy érthető példát mondjak, bár államtitkár úr bizonyára meg tudja majd magyarázni, amikor tavaly az egészségügyi béremelésről beszéltek és ennek a 300 milliárd forintos nagyságrendjét önök is kikalkulálták, mostanra láthatóan kiderült, hogy semmiféle fedezet nem volt erre, mert idén az európai uniós támogatásból akarják mindezt finanszírozni. Tennék ezt úgy, hogy egyébként tavaly nyár elején úgy dobtak ki 300 milliárd forintot lélegeztetőgépre, hogy arra egyébként, mint kiderült, igazából semmi szükség nem volt. Ha ez így néz ki, akkor ez az, amire felhívom a figyelmet, mert az önök költségvetési gazdálkodása az ide-oda való rángatást jelenti, a pillanatnyi örömnek, érzésnek megfelelően döntenek valamiről, és utólag azt állítják róla, hogy az tökéletesen rendben volt. A veszélyhelyzet megszűnésével a kormányrendeletek, ahogy mondta ön is, hatályukat vesztik, de mi ezt nem fogjuk támogatni, nem fogjuk legitimálni ezeket a döntéseket, amelyeket az előbb hiányoltam. Már csak azért sem, mert ahhoz a bizonytalansághoz, államtitkár úr, amit önök teremtettek, hozzájárul az is, hogy a módosításhoz szükséges megalapozó makrogazdasági elemzés és prognózis teljes hiánya az, amiről beszélünk, önök ilyet nem készítettek, tehát mindig a pillanatnyi örömnek élnek. Ha úgy gondolják, hogy erről most dönteni kell, akkor döntenek, de ez, azt gondolom, így elfogadhatatlan. A javaslat szerint a költségvetési hiány százalékos mértéke, volumene nincs megalapozva. Miért mondja azt, hogy 7,5 százalék? Miért nem 8 és miért nem 6? Miért gondolják ezt és miért nem arról beszélnek, hogy hogyan fog ez csökkenni? Azt gondolom, hogy egyértelműen ellenőrizetlen kormányzati kiadásokra teremt lehetőséget az, ahogy önök most ezt tervezték. Felháborítónak tartom, hogy a magas költségvetési hiány ellenére jelentős részben nem a válságkezelésre költik most sem a forrásokat. Ne csodálkozzanak, ha az ellenzék oldaláról benyújtottunk 21 olyan tételt, amelyeket mint beruházást azonnal fel kell függeszteni és a pénzt inkább a válságkezelésre kell fordítani. Nem értünk egyet azzal, hogy a hatékony válságkezelés helyett soha meg nem térülő beruházásokra fordítják a pénzt. Ez a források elpocsékolása, és ez nemcsak a költségvetésre érvényes, hanem innentől kezdve az európai uniós forrásokra is, úgy látom, ezt kívánják gyakorolni. De most akkor kicsit abbahagyom. Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmét.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Csárdi Antal képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat az idei költségvetés módosítására tesz kísérletet. Ennek a sikerét, azt gondolom, tökéletesen bemutatja az, hogy a kormánypárti képviselők 14-15 évvel ezelőtti idézeteket citálnak ide, a Ház elé. Hogy tudjam érzékeltetni, mit jelent a 14-15 évvel ezelőtti időszak, a velem szemben ülő két kormánypárti képviselő közül Nacsa képviselő úr például 14-15 évvel ezelőtt az érettségijére készült. [[Nacsa Lőrinc: Még nem!]] Vagy még arra sem, mert még ahhoz képest is régen volt. Tehát azt gondolom, hogy ez azt a belső frusztrációt tökéletesen bemutatja, ami a kormánypárti képviselők érzései között megjelenik. Másrészt az eredmény jól illeszkedik az elmúlt évek folyamataiba, egy még inkább átláthatatlan, még inkább semmitmondó, összevont tételeket tartalmazó iromány lett, ami megfelel a Fidesz-kormány központosító és a kormányon kívül minden intézményt lefokozó politikájának. Már a parlamentnek sincs semmilyen jelentősége. Annyival nem tisztelték meg a magyar Országgyűlést, hogy vegyék a fáradságot ahhoz, hogy részletesen bemutassák a terveiket, hogy mit tartalmaznak egyes, akár több száz milliárd forintos pluszkiadási tételek. Ez érthető is abból a szempontból, hogy Orbán Viktornak nagy üzlet az ellensúlyok nélküli, önkényes hatalomgyakorlás, nagyon tetszik neki, meg is fogja hosszabbítani a rendkívüli jogrendet őszig, meg aztán a jóisten tudja csak, meddig. Ez érthető, csak azt nem értem, hogy önök ezt miért nevezik következetesen demokráciának. Ez nagyon távol áll minden demokratikus alapértéktől. De még egypár szót hadd mondjak a költségvetés tervezéséről! Ismét bebizonyosodott, hogy ostobaság tavasszal költségvetést csinálni, hiszen a következő év folyamatai alig látszanak. Természetesen ez is csak azt jelzi, hogy az Országgyűlést lenézik, jó lesz nekik valami sajtpapír, mondják önök, a kormány meg úgyis azt csinál év közben, amit akar. Az ehhez szükséges törvényi háttért meg is alkották az elmúlt évek folyamán. De tavaly aztán igazán különös ostobaság volt tavasszal költségvetést csinálni, már persze, ha ragaszkodunk ahhoz, hogy egy költségvetés tervezése szakmai szempontból is felelős kell hogy legyen. Éppen a járvány és a válság első hullámát élő világban teljesen nyilvánvaló volt, hogy gyors és turbulens változások jöhetnek, amiket egy évre előre lehetetlen látni. Erre a 2020-as költségvetésben azt találták ki, hogy létrehoztak két nagy feneketlen kalapot, beleszórtak mindent, majd onnan önkényesen rendeletekkel szórták a pénzt, kontroll nélkül. Így lett a védekezés része Mészáros Lőrinc Hunguest hoteljének támogatása 18 milliárdért, így lett a védekezés része a vadászati világkiállítás, így növelte a védekezésre fordított összeget a MotoGP-pálya, amit terveznek és 65 milliárd forint, ha jól emlékszem. [[15.40]] Örülhetünk egyébként, hogy egyáltalán tudunk ezekről a kiadásokról a kormány határozataiból. Nyilván eljön majd az a nap is, amikor ha önökön múlik ezek is nemzetgazdaságilag érzékeny információknak minősülnek majd, és nem kötik majd az orrunkra, hogy mire költik önök a magyar adófizetők pénzét, már persze, ha önök csinálják majd a következő költségvetéseket is, amit én nagyon remélem, hogy nem így lesz, mert hazánk érdeke nem ezt mutatja. Emlékezetes, hogy amikor tavaly, a 2020. évi költségvetésben létrehozták a gazdaságvédelmi alapot, nem voltak hajlandók meghatározni sem akkor, sem később, hogy pontosan milyen korábbi tételek kerülnek bele átcímkézve, és mik az új tételek, sorok, amikkel valóban növekedhet a gazdaságvédelem. Ezt az átláthatatlan és ellenőrizhetetlen rendszert viszik most tovább a 2021. évi költségvetésben, most sem tudjuk, hogy egyes minisztériumok kiadásaiból mi az, ami átcímkézve máshova kerül, és mi az, ami nem. Annyi változás történik, hogy a gazdaságvédelmi alapot átnevezik gazdaság-újraindítási alappá. Hát, köszönjük szépen, de ezzel nem vagyunk sokkal előrébb. Azt gondolom, hogy hosszan nem is akarok erről beszélni, de mégsem mehetek el szó nélkül az önök gazdálkodása mellett. Pont tegnap nyilatkozta azt a magyar kormány jeles képviselője, hogy az Unió helyreállítási alapját, ezt az RRF-forrást csak 43 százalékban kívánják lehívni, a vissza nem térítendő támogatások részét, a hitelrészt nem, mert nem akarják eladósítani a magyar gazdaságot. Ez nagyon jól hangzik akkor, és csak akkor, ha ismerjük a különböző hiteleknek a konstrukcióit, hogy milyen kondíciók tartoznak egyes hiteltermékekhez. Tehát meg kellene nézni, hogy az RRF-forrásból lehívott hitel milyen kondíciókkal rendelkezik, vagy milyen kondíciókkal rendelkezik az a hitel, amiből... Sőt, bocsánat, és a záradék is fontos ebben a kérdésben, tehát hogy milyen kondíciókkal rendelkezik az a hitel, amiből önök Budapest-Belgrád vasútvonalat akarnak építeni hitelből, kínai hitelből, amelyből önök Fudan Egyetemet akarnak építeni, hitelből, kínai hitelből. Tehát én kérem államtitkár urat, hogy a jegyzőkönyv kedvéért mondja el, hogy milyen hitelköltségekkel és milyen záradékokkal van ellátva az a szerződés, ami alapján a magyar állam megkapja a forrást arra vonatkozóan, hogy megvalósíthassa a Fudan Egyetemet vagy a Budapest-Belgrád vasútvonalat. Ha ezt össze tudom majd hasonlítani az RRF-forrásból lehívott hitellel, akkor azt mondom, hogy tudok felelős döntést hozni a tekintetben, hogy önök helyesen vagy helytelenül jártake el. És persze utána meg kell majd vizsgálni, hogy vajon vane szükség erre a Fudan Egyetemre, vagy vane szükség egyébként Budapest-Belgrád vasútvonalra, de ez már, azt gondolom, hogy egy másik felszólalásnak a témája. És ha már Kínánál tartunk, akkor érdemes az önök gazdasági tevékenységéhez hozzátenni, hogy Kína-hitel, Kína-hitel, mert ki kell szolgálni az ő gazdasági érdekeiket. Istenem, ha a magyar lakosság gazdasági érdekeit akarnák ilyen lelkesen kiszolgálni, milyen boldog lennék! De önök még az emberek betegségén is kereskedni akarnak, gazdagodni akarnak. Érdekes módon, hihetetlenül érdekes módon a Kínából beszerzett vakcina ára lényegesen drágább, lényegesen drágább, és lehet tudni, hogy ez az árkülönbség nem a minőségéből fakad a vakcinának, hanem abból, hogy az önökhöz, a kormányhoz közel álló gazdasági érdekcsoport be lett iktatva közvetítőként, ezért aztán persze ő nagyon szépen meggazdagodott, és hogy rajta kívül még ki, azt a Jóisten tudja csak. Én azt gondolom, hogy itt lehet megfogni az önök gazdaságpolitikáját, sajnos az önök társadalompolitikáját, mert nem szól másról a Fidesz-KDNP társadalom- és gazdaságpolitikája, mint arról, hogy az önökhöz közel álló oligarchák, gazdasági érdekeltségek maximálisan ki legyenek szolgálva túlárazott szerződéseken keresztül, és ezt természetesen a magyar adófizetők fizetik. Egy gondolatot szeretnék még végül az önkormányzatokkal kapcsolatban, hiszen már a 2021-es költségvetés megalkotásakor is világos volt, hogy a kormány bosszút akar állni az önkormányzatokon, és ezt nem szeretném szó nélkül hagyni, nemcsak az ellenzéki, hanem az egész rendszeren, az egész önkormányzati rendszeren. Orbán Viktor úgy döntött, hogy a polgárok önkormányzása neki nem tetszik. Amúgy is rég fel akarta számolni az egészet, most szépen lassan meg is valósítja. Számos jogkört vontak el az elmúlt időszakban az önkormányzatoktól, a forrásokat minimálisra csökkentették, és csak a fideszes önkormányzatoknak csepegtettek vissza valamit. A mostani módosítás szerint 42 milliárddal adnak többet az egész szektornak pluszban az önkormányzati költségvetésből, mindezt úgy, hogy az iparűzési adó elvonása 84 milliárd forintot vont el az önkormányzatoktól, a gépjárműadó elvétele 35 milliárd mínuszt jelentett, az ingyenes parkolás értelmetlen fenntartása pedig több tíz milliárd forintot vont el jellemzően a fővárosi önkormányzatoktól, de hozzáteszem, több vidéki nagyváros is rendkívül rosszul járt ezzel a döntéssel. Beleszámolva azt, hogy a pluszforrásokat is majd csak a fideszes önkormányzatok kapják az eddigi gyakorlatnak megfelelően, 10-15 százalékos forráskivonást szenved el az egész szektor. [[Nacsa Lőrinc: Ez nem igaz! Banai Péter Benő ingatja a fejét.]] Értem én, hogy államtitkár úr ingatja a fejét, de sajnos a gyakorlat nem önt igazolja. Én azt gondolom, hogy mindezek alapján ez a költségvetés-módosítás, ez a társadalompolitika és ez a gazdaságpolitika az LMP számára egyáltalán nem támogatható, ezért nem is fogjuk támogatni. Köszönöm szépen a szót. [[Szórványos taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Párbeszéd képviselőcsoportjának vezérszónoka Mellár Tamás képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Örülhetünk végre, hogy valóban megtörtént az, ami eddig nem történt meg, hogy pótköltségvetése lesz a magyar államnak. Erre nem volt az előzőekben példa, és Hargitai képviselőtársam ki is tért erre, hogy azért nem volt, mert a korábbi időszakban az Orbán-kormány mindig kézben tartotta a költségvetést, és az mindig teljesült. Ez csak nagyon részben igaz, mert egyetlenegy szám teljesült csak, de az nagyon, az pedig nem volt más, mint a hiányszám, de az összes többi szám bizony igen jelentősen változott, igen jelentősen módosult. És több évben is megtapasztalhattuk azt, hogy mivel nem teljesültek a tervek, ebből következett az, hogy valamelyik szektor sínylette meg ezt az átalakítást, és ennek lett a következménye az, hogy az oktatás és az egészségügy, és mondjuk ki, a nyugdíjkassza is fizette a többletkiadásokat. És ha itt már az előzőekben volt szó a nyugdíjról, akkor említsük meg, hogy 2010-19 között ez a kormány egyhavi nyugdíjat vett el, mégpedig azzal, hogy a vegyes indexálást fölváltotta ezzel az indexálással. Ezt én kiszámoltam egyébként, és ez valóban így is van. Tehát ha most visszaadnak ebből valamit, akkor annak természetesen örülünk, de ne gondolják azt, hogy sokkal különbül jártak el, mint annak idején a korábbi válságnál a szocialista kormány. Jó, hogy az államtitkár úr itt van, mert talán emlékszik rá, hogy júniusban… [[Nacsa Lőrinc odalép Banai Péter Benőhöz.]] Ja, most úgy látom, nem emlékszik rá és nem figyel ide, de azért én próbálom mondani, jó? Tehát júniusban, amikor a költségvetési tárgyalás volt, akkor én két dolgot mondtam. Az egyik dolog már többen is megismételték ezt , hogy nem célszerű az, hogy júniusban fogadjuk el a költségvetést, hiszen nagyon bizonytalan időszakról van szó, ezért sokkal jobb lenne, ha szeptemberben vagy októberben lenne az elfogadás, mert akkor sokkal több mindent látunk. Ez volt az egyik megállapítás. A másik pedig, és ezt fönn is tartom, mert valószínűleg a jövő is erről fog szólni, hogy igen bizonytalan időszakok fognak jönni majd, tehát érdemes lenne visszaállni arra a régi gyakorlatra, hogy ősszel legyen az elfogadás. [[15.50]] A másik dolog pedig az, amit már akkor is mondtam, hogy az a makropálya, amellyel a Pénzügyminisztérium számol, az nem fenntartható, ugyanis júniusra már teljesen világos volt, látszott jól, hogy a második negyedév első két hónapjának a számai ipari termelés, kiskereskedelmi forgalom és a fogyasztásnak az aktuális számai, valamint a szolgáltatások egy nagyon jelentős GDP-csökkenést fognak mutatni. És természetesen most, amikor önök behozták indoklásként azt, hogy akkor 2,9 százalékos hiány helyett 7,5 százalék lesz, akkor hivatkoznak egyfelől nyilván a járványra, és itt jogosan hivatkoznak, mondjuk, az első negyedév számaira, de a másik hivatkozásukat nem tudom elfogadni, mert az eléggé világos volt, hogy az a GDP, az a makronövekedési pálya, az a makropálya nem lesz tartható, és nem is tartható, és nyilván emiatt is kényszerültek rá arra, hogy egy módosítást, egy jelentős módosítást valósítsanak meg. Megemelkedett tehát jelentős mértékben a hiány, de azt is látni kell, hogy ez a hiány nem azért emelkedett meg, mert a kormány intenzíven kezelte volna magát a gazdasági válságot, vagy mert nagyon hathatósan kezelte volna azt a kialakult szociális válságot, ami a válság miatt előállt itt, hiszen nem is ismeri el, nem is ismerte el ezt a szociális válságot. Egy csomó dolgot elmulasztott a kormány a tavalyi esztendőben is, de az idei esztendőben, az eddigiekben is, illetve ebben a pótköltségvetésben sincs benne. Ezt a kollégáim is, például az MSZP vezérszónoka, Mesterházy úr is mondta, hogy az álláskeresési járadék összegét és időtartamát még mindig nem emelték fel. A táppénz felemelése indokolt lenne 100 százalékra, legalábbis az első hat hétre vonatkozólag, a bértámogatásokat fel kellene emelni, akár visszamenőleg, január 1-jétől. És hát, szükség lenne egy újranyitási támogatásra, ha a vírusjárvány után lehetséges lesz az, hogy a vendéglátás beinduljon, akkor ilyenekre nagy szükség lenne; és a családi pótlék, erről is volt már szó. Örömmel láttam azt, hogy ebben a pótköltségvetésben a gazdasági újranyitási akcióterv is szerepel, és ez egy imponálóan magas összeg. Tehát ez a 6000 milliárd forintnyi összeg az éves GDP-nek 12 százaléka, és ebből valóban lehet már valamit kezdeni, és ez tényleg egy nagyon pozitív kibontakozást is lehetővé tenne. Ezért aztán lelkesen elkezdtem nézegetni ezt a nagy táblázatot, kétszer-háromszor is nekiveselkedtem, hogy elolvassam, hogy kibontsam, hogy lássam magam előtt, hogy végül is mi lesz majd itt a húzóágazat, hogy valósul meg a technikai, technológiai fejlődés ebben az egész dologban, és hogy hogyan tudunk egy valóban fenntartható növekedési pályára jutni. Hát, sajnálatos módon nem tudtam zöld ágra vergődni, és olyan általános megfogalmazások vannak itt, ebben a táblázatban, amiből egyáltalán nem látszik az meg, nem látszik az ki, hogy tulajdonképpen a kormány mit is tekint súlyponti elemeknek, és hogy hogyan is próbálja meg azt, hogy ebből a válságból valóban kilábaljon. Ugyanaz folytatódik, nagyon úgy látszik, mint az előző esztendőben, csak most át lett nevezve, és egy ilyen újranyitási akcióterv fogalmazódott meg. Még szeretnék két dologról beszélni. Az egyik az, hogy tulajdonképpen számomra az is nagyon meglepő volt, hogy milyen mértékben nem látja el azt az ellenőrző szerepet az ÁSZ és a Költségvetési Tanács, amelyet el kellett volna látnia. Államtitkár úr hosszan idézte a Költségvetési Tanács véleményét. Én elővettem elsőként, amikor készültem erre a beszédre, az ÁSZ véleményét az 2020. június 5-ei dátummal történt , amelyikben végigvette a költségvetés kiadási és bevételi oldalát, és azt olvastam ott, hogy a bevételi előirányzatoknak 97,5 százaléka megalapozott. A kiadási előirányzatoknál 0,3 százaléka nem megalapozott. Most ebből nekem sehogy sem jött ki az, hogy akkor a 2,9 százalékos hiányból hogy lesz mégis 7,5 százalékos hiány. Vagy pedig az ÁSZ akkor ezt miért írta le? Tehát azt gondolom, hogy az ÁSZ-nak nem ez lenne a feladata. A másik: a Költségvetési Tanácsnak a mostani anyaghoz kapcsolódó megállapításaiból mondanék egyet-kettőt. Ugye, nagy örömmel veszi azt a Költségvetési Tanács, hogy csak 7,5 százalékos lesz az államháztartási hiány, és ez alacsonyabb, mint az előző esztendőbeli, és ez egy pluszdolog. A másik plusz-, igen pozitív dolog pedig az, hogy az adósság/GDP hányados is csökkenni fog. A tavalyi 80,4 százalékról az idén csak 79,9 százalék lesz. Hát, kérem szépen, aki a makrodolgokkal foglalkozott már valaha is életében, az pontosan tudja, hogy ez, a két szám közötti különbség bőven-bőven a hibahatáron belül van. Szóval, nem is értem, hogy hogyan is lehet ilyen számokat közölni, ennek pusztán csak egy ilyen reklámértéke van. Arra lehet jó, hogy próbálunk valamit kipipálni, hogy mégiscsak csökken. Ugyanakkor ugyanabban a táblázatban az is szerepel egyébként, hogy az euróárfolyam a 2020-as 365,1 forintról 360,9-re fog csökkenni, 2021-ben ez várható. Most megint Hargitai képviselőtársamat idézem, hogy hát, most ez látható mondaná ő , de nem ez látható most, mert mai szemmel is világosan látható az, hogy ha a magyar gazdaság termelékenysége elmarad, és tartósan elmarad az Európai Unió termelékenységétől, akkor a külgazdasági egyensúly csak úgy tartható fönn, ha folyamatosan ugyanilyen mértékben megvalósul a forintnak a leértékelődése, vagyis biztos lehet számítani egy ilyen 8-10 százalékos további leértékelődésre is majd a későbbiekben. Nem is értem, hogy milyen alapon és hogyan gondolja azt a Pénzügyminisztérium, hogy a forint a következő hónapokban erősödni fog. Végezetül azt szeretném mondani, hogy nagyon az a benyomásom az egész anyaggal kapcsolatban, az egész pótköltségvetéssel kapcsolatban, hogy ezt az egész válságos időszakot a kormány arra használja föl, hogy azt teszi, amit ő akar, merthogy nincs most egy előírt kötelezettség az államháztartási hiányra, hiszen a maastrichti kritériumokat nem kell betartani. A másik pedig az, hogy jelentős mértékű, jelentős mennyiségű európai uniós támogatást lehet majd a következő időszakban lehívni, és ugye, ebből következően az eladósodás is tovább tud menni, és tovább tud folyni. És nemcsak bespájzolás történik, hanem egy olyan dolog is, amit a tankönyvekben is lehet olvasni, hogy ha egy kormány úgy érzi, hogy a következő választást el fogja veszíteni írják a tankönyvek , akkor rendre azt szokta csinálni, hogy olyan gazdasági és olyan költségvetési helyzetet állít elő, amely egy kényszerpályát jelent a következő kormányzat számára, azért, hogy a következő kormány ne tudja a saját gazdaságpolitikáját megvalósítani és érvényesíteni. [[16.00]] No, valahol én ebben a pótköltségvetésben ezt láttam, hogy azt, amit az amerikai tankönyvek leírtak, most nagyon jól követi a magyar kormány, és egy ilyen kényszerhelyzetet próbál mindenképpen előállítani für alle Fälle, bármi is történik majd a jövő évi választásokon. De ez egy nagyon felelőtlen politika, hiszen a következő generációk hátára teszi a súlyt. Tehát nekik kell majd ezt visszafizetni, nekik kell majd kinyögni ezeket a dolgokat, azokat a felelőtlen beruházásokat, amiről szintén a kollégáim hosszan beszéltek már Paks II.-től kezdve a Fudan Egyetemig, amelyeknek nincs egyébként komoly pozitív hozama, csak egyetlenegy célja van, hogy minél több pénzt el lehet belőle sinkófálni, tehát le lehet belőle nyúlni. Ezzel azt remélik önök, hogy a saját oligarcháik majd túl fogják tudni élni a következő időszakot. Én bízom benne, hogy ez a várakozásuk nem fog megvalósulni, és abban is bízom, hogy nem fogják tudni azt megtenni, hogy elrabolják a mai fiataloktól az ő jövőjüket. Ezt mindenképpen megpróbáljuk megakadályozni és visszavenni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Most a nemzetiségieket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik, azt követően lesz majd lehetőség kétperces hozzászólásra. Megadom a szót Varga Szimeon bolgár nemzetiségi szószóló úrnak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti a felszólalásának első mondatait, majd azt magyarra fordítva folytatja a felszólalását, és a végén szintén a nemzetiségi nyelvén elköszön. Parancsoljon, szószóló úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Уважаеми господин Председател, Уважаеми Народно Събрание! Позволете ми да ви поздравя от името на Малцинствената комисия в Унгария и от моето име. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Engedjék meg, hogy a Magyarországi nemzetiségek bizottsága és a magam nevében tisztelettel köszöntsem önöket. Mint felkért szószóló és úgy is mint a Magyarországi nemzetiségek bizottsága Önkormányzati, külügyi és költségvetési albizottságának elnöke, engedjék meg, hogy a Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény módosításáról szóló T/15974. számú törvényjavaslat tekintetében kifejtsem álláspontunkat. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága 2021. április 26-ai ülésén döntött a részletes vita lefolytatásáról a határozati házszabály 32. § (2) bekezdése alapján, és kialakította véleményét a határozati házszabály 36. § (5) bekezdése alapján. A bizottság 13 egyhangú szavazattal támogatta a módosítást, amely főként az alábbi néhány pontban érinti a magyarországi nemzetiségeket: A módosítás 10. §-a átlagbéralapú támogatást biztosít a nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények köznevelési, szakképzési feladatellátásához. A módosítás 19. §-a diabéteszellátási pótlékot biztosít a nemzetiségi önkormányzatok részére is a jelenlegi támogatáson felül. Továbbá a módosítás 8. melléklete pedig a helyi nemzetiségi önkormányzatok feladatalapú támogatása feltételeinek prioritásait tartalmazza a veszélyhelyzet ideje alatt alkalmazandó egyes belügyi és közigazgatási tárgyú szabályokról, valamint a veszélyhelyzettel összefüggő egyes intézkedésekről szóló 570/2020. számú kormányrendelet 12. §-ában foglaltak szerint. [[Folytatás 192/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. április 27. kedd 192/2. szám Országgyűlési Napló (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Szeretném elmondani, hogy nagy segítség a nemzetiségi önkormányzatoknak, hogy a Magyarország 2021. évi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény 10. melléklete 2. alcím, 2.3 és 2.3.1 alpontjai szerint a 2021. évi feladatalapú támogatások alapját képező pontszám-megállapításnál a rendelkezéseit nem kellett alkalmaznunk. A helyi nemzetiségi önkormányzatok 2020. évi feladatalapú támogatásra egy új (4) bekezdés szerint meghatározott pontszámok figyelembevételével jogosultak. Ez talán azért is lehetne érdekes, hiszen önkormányzatainkat ugyanúgy a vírushelyzet teljes mértékben megviselte, nem működhettek úgy, ahogy kellett volna, nem tarthattak rendezvényeket, ezért kicsit kétségbeesve is, de fontosnak tartottuk azt, hogy amellett, hogy ezek a rendezvények nincsenek, azért a működésünk tovább lehetővé váljon. Ezért is fontos az és örvendetes hír, hogy önkormányzatainknak egy nagy segítség. Továbbá érdemes megemlíteni, hogy a 4. pontban a 2021. évi feladatalapú támogatás megalapozását szolgáló pontszámok az alábbiképpen alakultak, és ezt idézném. Az a) pontban a helyi nemzetiségi önkormányzatok 2018. és 2020. évi központi pontszámainak átlagát lehetett alkalmazni, vagy pedig a 2019-ben a választások során újonnan alakult helyi nemzetiségi önkormányzatok esetében adott helyi nemzetiségi önkormányzatok a Magyarország 2020. évi költségvetéséről szóló 2019. évi LXXI. törvény 9. melléklet 2. pontja alapján megillető 2020. évi pontszámainak átlagát. Többször is említem azt, hogy nagyon fontos, mert önkormányzataink a vírushelyzet alatt működtek, és továbbra is működnek, és nagy köszönet Magyarország Kormányának, hogy a támogatást a költségvetésben biztosította. Továbbra is örvendetesnek tekintjük ezt a folyamatot, hogy immár a harmadik országgyűlési ciklus óta egyre nagyobb támogatásban részesülnek Magyarország központi költségvetéséből a nemzetiségi önkormányzatok és a fenntartásukban működő köznevelési és kulturális intézmények. Ezáltal biztosított, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek megőrizzék nemzeti önazonosságukat, anyanyelvüket, hitüket és kultúrájukat egyaránt. A Magyarország 2021. évi központi költségvetéséről szóló 2020. évi XC. törvény módosításáról szóló T/15974. számú törvényjavaslatot a magyarországi nemzetiségek igényeit egyeztetve, konszenzus alapján állították össze és nyújtották be, és elfogadásra javasolják az Országgyűlésnek. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Szeretném hangsúlyozni, hogy az elmúlt években a magyarországi nemzetiségek jelentős forrásnövekedés kedvezményezettjeivé váltak. Köszönet illeti Magyarország Kormányát, hogy a nemzetiségek számára a működéshez szükséges forrásokat biztosította ebben az évben is. Külön szeretném megköszönni Banai Péter államtitkár úrnak, hogy segítséget nyújtott a költségvetés összeállításában és a különböző igények megválaszolásában. Bízunk benne, hogy Magyarország Kormánya és a magyar Országgyűlés a nemzetiségek által benyújtott forrásigényeket a 2022. évre is támogatni fogja. Köszönöm a figyelmüket. Благодаря за вашето внимание! [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat. Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Sajnálom, hogy Mellár professzor elment a teremből, ő egypár héttel későbbi felszólalását mondta el most a jövő évi költségvetésre vonatkoztatva, hiszen kényszerpályáról, választási évről, mindenről beszélt a tisztelt képviselő úr, de ez a mostani az idei év költségvetésének a módosítása, mostani programokról szól, mostani beruházásokról, mostani költségvetésről. Azt mondta Mellár képviselő úr, nem emlékszik arra, hogy a 2010-es költségvetés elfogadásakor ő aláírt egy nyilatkozatot számos más közgazdásszal, hogy ne fogadják el a 2010-es költségvetést, mert nem szolgálja az ország versenyképességét, kilábalást a válságból, alultervezett, és az embereknek megszorítást hoz, nem pedig segítséget. Ez volt az önök gyurcsányista, bajnaista utolsó költségvetése. Mellár képviselő úr még levelet írt ez ellen. Ugyanez a költségvetés volt az, amire Mesterházy Attila a parlamenti felszólalásában azt mondta, hogy „azt gondolom, ez a költségvetés a jövő költségvetése”. Majd Varju képviselő úr azt mondta, hogy mindenféle riogatás ellenére újabb megszorításokra már nincs szükség 2008-ban. 2009-ben, ugye, jött a 13. havi nyugdíj, a 13. havi bér elvétele a közszférából. Azt gondolom, hogy ennek fényében érdemes nézni az ellenzéki képviselők felszólalását. Azért megütötte a fülemet egy beszólás, amikor azt mondta Csárdi képviselő úr, hogy drága volt a kínai vakcina. Tehát hogy önök beárazzák az életet, ha jól értem. Önök itt arról beszélnek, hogy mennyit szabadna költeni egy életet mentő vakcinára, és mennyit nem. És tudják, tisztelt képviselőtársaim, hogy ha a keleti vakcinák mi látjuk, hogy jóval az európai uniós átlag felett van Magyarországon az átoltottság akár pár órával előrébb hozzák a gazdaság újranyitását, akkor az a pénz már régen bejött, aminek a különbsége egyébként a vakcinák közötti árban keresendő. De hogy önök beárazzák az életet, én azt felháborítónak tartom. Pécsről mondott egy szót a képviselő úr. Ha nézi a híreket, csak a múlt héten jelentettek be egy 15 milliárdos pécsi beruházást, amihez ez a kormány 4,6 milliárd forint támogatást ad. [[16.10]] És azt mondják, hogy az ellenzéki városok nem részesülnek támogatásban? Csak a múlt héten egy beruházás. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, folytatjuk az írásban előre bejelentett felszólalásokat. Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A 2021-es pótköltségvetés tárgyalásán vagyunk, és nagyon sok ellenzéki képviselőtársam elmondta, azt a fő gondolatot, amit én is szeretnék most felfűzni ebben a hozzászólásomban. Nem véletlen, hogy most itt vagyunk ebben a pótköltségvetésben. Amikor tárgyaltuk ennek az évnek a költségvetését, tavaly kora nyáron, akkor elmondtuk mindannyian, hogy ebben a pandémiás időszakban olyan sok a bizonytalanság a költségvetés kapcsán nem tudjuk még, hogy hogyan fog reagálni az ország, hány hullám fogja érinteni majd az országot , önök mégis ragaszkodtak ahhoz a megszokott ütemhez, hogy még a nyáron jóváhagyják a költségvetést; nem beszélve arról, hogy az euró árfolyama is folyamatosan változik. Mi akkor erre felhívtuk a figyelmet, és jeleztük előre, hogy jó lenne, ha inkább az őszi vagy még később, akár az év vége előtt fogadnánk el a költségvetést, tisztábban láttunk volna. Ez nem az önök hibája, az egész veszélyhelyzetnek köszönhetően volt egy olyan bizonytalansági faktor, ami miatt ez a költségvetés, az idei évi, tehát a 2021. évi felülvizsgálatra szorul. Felelősséget a Pénzügyminisztériumtól kérnénk, de láthatóan Orbán Viktor miniszterelnök úr a pártpolitikai céljainak alárendelte a Pénzügyminisztérium szakmai álláspontját, mert láthatóan a 2020. évet is egy őrületes, féktelen állami költekezéssel, egy 5500 milliárd forintos hiánnyal tudták csak zárni. És itt vagyunk most a 2021. évben, amikor a 3 százalék körüli hiányt most már 7,6-ra tervezik, nem véletlenül. Látjuk azokat a kiadásokat, amelyekkel a 2021-es költségvetést gyakorlatilag elengedték. Láthatóan nem a járvány elleni védekezés önöknek a fő szempont, hanem az, hogy minél több pénzt még az oligarchákon, strómanokon keresztül kilapátoljanak az állami központi költségvetésből. A Pénzügyminisztérium hiába próbálja ezt szakmai álláspontokkal alátámasztottan idetenni a Ház elé, amikor látjuk mögötte a politikai szándékot, és ezt nem először mondjuk. Folyamatosan láthatóak azok az intézkedések, amelyek elvezettek odáig, hogy ma Magyarországon arról kell beszélnünk, hogy nem a járványkezelésre folynak az összegek, hanem látszat- és luxusberuházásokra. Ezért mondtuk azt, hogy ezeket a beruházásokat azonnali hatállyal le kell állítani. Persze, önök mondják, hogy ez munkahelyet teremt, meg az országnak mennyire jó, csak azt is meg kellene nézni, hogy most mik a prioritások. A prioritások azok, hogy minden magyar embernek, aki a járványkezelésben vagy betegség után, vagy azért, mert elvesztette az állását, vagy elvesztette az otthonát, minden segítséget meg tudjunk adni. És nem gondolnám azt… és egyébként képviselőtársaim is ezt már elmondták, hogy több száz milliárd forint megy el a központi költségvetésből olyan beruházásokra, olyan programokra, melyekre az égadta világon semmi szükség nincs, pláne nem ilyen járványhelyzetben. És amikor arról is beszélünk, hogy kellene egy arányos közteherviselés, hogy nem a külföldi multinacionális vállalatokat, hanem a magyar kkv-szektort kellene még jobban támogatni, akkor nem a levegőbe beszélünk, hanem érezzük a mai magyar valóságot, hogy az emberek, a kisvállalkozók attól rettegnek, hogy itt a bevételek kiesésével olyan helyzetbe kerülnek, hogy nem tudják fenntartani a vállalkozásaikat. Államtitkár úr felsorolta azt a három fő zsebet, amelybe ez a 6000 milliárd forint beletartozik, és ott említette a turizmust. Balatoni képviselőként azt gondolom, hogy emellett nem mehetek el szó nélkül, hogy amíg a sport- és kulturális beruházásokra 120 milliárd forintot terveznek, addig a turizmus mindössze 90 milliárd forintot kap országos szinten. És most nemcsak a Balatonról beszélek, hanem a teljes ország turisztikai ágazatáról, amely, lássuk be, hogy a gazdasági szektorok közül egyébként húzóágazat volt a konjunktúra időszakában, abban az időszakban, amikor önöknek tartalékképzésre kellett volna fordítani és egyéb olyan beruházásokra, amelyek ezeket a szektorokat még jobban felpörgetik. Tehát 90 milliárd forint jut a turizmusfejlesztésre, és itt ilyenkor mindig bennünk van a kisördög. Ha turizmusról beszélünk, akkor mindig nevek jutnak eszünkbe, hogy akkor kinek a cége, kinek a szállodája, kinek az étterme fogja kapni majd ezeket a beruházásokat. Mi különösen azt szeretnénk, hogyha azok a nehéz helyzetbe került vendéglátóipari egységek kaphatnának nagyobb támogatást, amelyek erre a több hónapos bezárásra kényszerültek. Sok helyre került ki a „Bezártunk” tábla. Jön a nyár, mindenki arra készül, hogy majd most az elmúlt időszak bevételkiesését pótoljuk. Ez természetesen majd áremelkedéseket fog hozni a piacon. A magyar családok nagyon nehéz helyzetben vannak. Hogyan fogják tudni segíteni majd a vállalkozásokat, hogy túlvészeljék ezt a helyzetet? Erre, azt gondolom, hogy ez a 90 milliárd forint nagyon-nagyon kevés. És amikor azt mondjuk, hogy a multik helyett a kkv-szektort, akkor pontosan erről beszélünk, hogy most nekik kellene segítő kezet nyújtani, és amikor a 2021-es költségvetést módosítjuk, mert a járványhelyzet is azt kívánja; és egyébként láthatóan önök is rájöttek, hogy a tavaly beterjesztett, a nyáron elfogadott költségvetés már a Holdon van, és egész egyszerűen nem tartható, akkor pontosan erről beszélünk. Meg kellett volna állítani azonnali hatállyal a nemzeti vagyon elherdálását, de sajnos ott vagyunk, hogy a mai napon önök százmilliárdokat játszottak ki alapítványokba. Pedig pontosan ez a jövő megmentése lett volna, hogy a nemzeti vagyon itt maradjon az államnál, és ne kerüljön el alapítványokba, az önök embereihez, és ne önök döntsenek róla, hanem mi itt, a Parlament falai között mindannyian. A nemzeti vagyonnak az államnál lenne a helye. Önök erre is azt mondták, hogy nem, jobb helyen van nálunk, majd mi tudjuk, hogy hogyan kell kezelni. Az a baj, hogy mi, ellenzéki képviselők már megtanultuk, hogy önök mire szeretik ezt költeni: olyan beruházásokra, olyan privatizációs célokat valósítanak meg, amelyekkel bizonyos oligarchák majd jól meggazdagodnak, és nyilvánvalóan képviselőtársaim is már elmondták tudjuk nagyon jól , hogy 2022-ben, amikor is az új nemzeti egységkormány feláll, akkor ezeket az alapítványba átjátszott pénzeket vissza fogjuk szerezni, mert úgy gondoljuk, hogy ennek az államnál van a helye és nem az alapítványokban. Még egy témát szeretnék érinteni, az pedig az önkormányzatiság. Amikor azt mondjuk, hogy a 25 ezer fő alatti településeknél az elvett iparűzési adót… tudom, hogy önök nem szeretik azt a szót, hogy elvett, mert senkitől senki nem vett el, hiszen az ott maradt a vállalkozásoknál, de mégis elvették az iparűzési adó felét az önkormányzatoktól. De van 47 olyan település, amely túlmegy a 25 ezer fős lélekszámon, és Balla György kormánymegbízott úr a felelős azért, hogy a kormány elé terjesszen egy javaslatot, hogy akkor majd ezeknek az önkormányzatoknak hogyan is lesz a kompenzációja, lesze egyáltalán; mert elejtett egy olyan fél mondatot, hogy nincs is szükség kompenzációra. Hát, már hogy ne lenne szükség?! Az önkormányzatok levegőért kapkodnak; mert valamiből meg kellene csinálni az önként vállalt feladatokat is, mert a magyar emberek, akik az adott településeken élnek, ezekkel a plusz önkormányzati szolgáltatásokkal… tudom, hogy ez nem jó meghatározás, de mégis azt mondanám, hogy amikor egy kulturális rendezvényt szervez egy önkormányzat, az azért önként vállalt feladat. Most, amikor az emberek hosszú hónapok bezártsága után végre talán majd az elkövetkezendő hónapban, ha már lecseng a harmadik hullám, és már tényleg egy kicsit szabadabb levegőhöz juthatunk, akkor kimehetnek, és kulturális rendezvények is lesznek, az önkormányzatoknak ezeket kell majd visszavonni. Majd nem lesznek olyan rendezvények, nem tudják a civileket támogatni, a helyben lévő közösségeket teszik tönkre. [[16.20]] Úgyhogy amikor elveszik ezeket a támogatásokat, amikor az iparűzési adót ilyen mértékben nem juttatják vissza az önkormányzatoknak a 25 ezer fő felettieknél, hanem konkrét, egyedi projekteket támogatnak, mint ahogy ezt így megtudtuk, hogy majd azért úgy csurran-csöppen annak, aki ügyes lesz és jó lesz, és majd bólogat, aki meg majd nem, és azt mondja, hogy nem fekszem be a fideszes országgyűlési képviselőnek, nem engedek a zsarolásnak, az majd nem kap támogatást ebből a kompenzációs alapból, pedig erre nagyon nagy szükség lenne, és önök a magyar embereknek üzennek azzal, hogyha megkülönböztetik őket. Nem lehet diszkriminálni a magyar embereket aszerint, hogy ők egy olyan városban laknak, egy olyan 25 ezer fő feletti városban, ahol ellenzéki a városvezetés, vagy egy olyan 25 ezer fő feletti városban, ahol kormánypárti a városvezetés. A magyar emberek többet érdemelnek, felelős gazdaságpolitikai döntéseket, olyan döntéseket, amelyekkel a magyar emberek érdekeit szolgálják, és nem a haverokét meg az oligarchákét. Orbán Viktornak, Magyarország miniszterelnö-kének nem szabadna politikai célokra felhasználnia Magyarország központi költségvetését. Ő most ezt teszi, és ezzel, amit elénk raktak, a pótköltségvetéssel is ugyanezt a célt szolgálja. Én nagyon bízom benne, hogy Varga miniszter úr és Banai államtitkár úr is a sarkára áll, és egyszer végre nemet tudnak mondani ezeknek a féktelen költekezéseknek, és valóban a magyar emberek lesznek majd a 2021-es és remélhetőleg majd a 2022-es költségvetés nyertesei. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik, az LMP és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ott folytatnám, ahol az előttem szóló abbahagyta, a magyar önkormányzatok helyzetével foglalkoznék, nem először már itt az Országgyűlésben, és mindig egy apropó a központi költségvetés vagy annak bármilyen jellegű módosítása arra, hogy az önkormányzatok helyzetéről beszéljünk. Egy másfél éves folyamatot értékelhetünk már, hiszen ebben a másfél évben nagyon sok minden megváltozott az önök hozzáállásában a magyar önkormányzatok tekintetében. Ennek nyilván két oka van. Az egyikről nem beszélnek, vagy tagadják ezt az okot, ez az ok a 2019. októberi önkormányzati választás. Én azt állítom, hogy önök kifejezetten úgy alakítják a jogszabályokat, a döntéseiket, hogy abból az ellenzéki vezetésű önkormányzatok jönnek ki rosszul. Egyébként ez nem feltétlenül függ össze a koronavírus-járvánnyal, azt is felhasználják erre, de látszott, hogy például egy kormányszerv vagy a Nemzeti Versenyképességi Tanács már több olyan javaslatot tett korábban is, amely például a helyi iparűzési adóval foglalkozott, kifejezetten olyan javaslatok voltak ezek és önök nem fordultak ezzel semmiképpen sem szembe egy nyilatkozatukban sem még a vírus, tehát még a járvány kitörése előtt, amelyek drasztikusan csökkentették volna az önkormányzatok bevételeit békeidőben is, és ez annak elfogadása, annak a verziónak az elfogadása esetén békeidőben is elnehezítette volna az önkormányzatok működését. Persze, amikor ilyeneket hallunk, sokszor mondjuk azt, hogy hát, ezt talán azért már mégsem merik megcsinálni, de aztán rengetegszer ránk cáfol az élet. Ez a sajnálatos járvány több mint egy éve itt van velünk annak társadalmi és gazdasági hatásaival, rengeteg tragédiával, és nyilván ennek a távlatából is érdemes már az önkormányzatok helyzetét elemezni. Ott van köztünk nézetbeli különbség, és ez nagyon világos itt az elmúlt egy év parlamenti vitái után, hogy önök egy megszorítandó területként tekintenek az önkormányzatokra, a magyar önkormányzatiságra; a mi álláspontunk szerint, az MSZP álláspontja szerint és jómagam is ebben hiszek az önkormányzatok a védekezés frontvonalában dolgoznak, megnövekedett terhük van alaphelyzetből is, hiszen nagyon sok téren, a városüzemeltetés terén, közvetlenül a védekezés terén, szociális, egészségügyi téren többletfeladataik vannak, többletköltségeik vannak, és tőlünk nyugatabbra például, a boldogabb sorsú országokban a kormányok ezt értik, akceptálják, segítik a saját eszközeikkel az önkormányzatoknak ezt a fajta küzdelmét. Nálunk ezzel gyökeresen ellentétes jelenségeket tapasztalhatunk, mindjárt végig fogok ezen szaladni, csak előtte elmondanám, hogy itt szó esett kompenzációról, sok önkormányzati vezető úgy gondolta, hogy már itt az év elejére, január-februárra kaphat valami olyan reményt egyébként, és kaphatnak a helyben élők olyan reményt, amely kiutat mutat ebből a nehéz gazdasági helyzetből. Talán az utolsó szalmaszálként lehetett tekinteni a pótköltségvetésre, tehát a 2021-es költségvetés módosítására, azt lehetett gondolni, hogy talán átgondolja a kormány azt, hogy jóe a politika, amit folytat, és az önkormányzatoknak, azoknak az önkormányzatoknak, amelyeknek nehéz a helyzete, kompenzációt fog nyújtani. Azt szeretném mondani összefoglalóan ezt a másfél évet, zárva ezzel a pótköltségvetéssel , önök elárulták az önkormányzatokat, elárulták azokat az embereket, akik emiatt, ezek miatt a döntések miatt nehéz helyzetbe fognak kerülni. És itt mindenképpen különbséget tennék két dolog között, amit önök kivétel nélkül összemosnak itt hallható volt Nacsa Lőrincnek is egy kétperces hozzászólása, itt is összemosta , a beruházási, fejlesztési kérdéseket a működés, az alapvető működés kérdéseivel. Nyilván aki felszínesen hallgatja ezeket a vitákat, annak lehet, hogy össze lehet mosni, de valójában nagyon világos a különbség a kettő között. Ugye, itt látszik, hogy a 2021-es költségvetésben gazdasági újraindítási akciótervnek milyen elemeket szánnak, az egyes sorokon milyen források vannak. Ezeknek a tartalmát is vitatták itt előttem szóló képviselőtársaim, hogy biztos, hogy jól vane ez összerakva, vagy nem lehetett volnae tényleg ott segíteni sokkal inkább, ahol erre szükség lett volna, önkormányzatok, vállalkozások, munkavállalók, nagyon sok, szerintem konstruktív felszólalás elhangzott ezekből. Azt meg lehet állapítani, hogy így is hatalmas nagyságrendje, majd’ a fele európai uniós forrásokból az önök által ebben az akciótervben elkölteni tervezett források közül, tehát európai uniós lábbal valósul majd meg, részben az RRF forrásait, részben a hétéves költségvetés forrásait említeném itt. Tehát mégiscsak az van, hogy uniós pénzekből próbálnak úgy tenni bizonyos önkormányzatok kapcsán, mint ha segítenének, pedig ezek a források mondjuk ki! járnak ezeknek az önkormányzatoknak, járnak ezeknek az embereknek, akik ezeknek az önkormányzatoknak a területén élnek. De szerepel itt nyilván például a „Magyar falu” program, a „Modern városok” program, és természetesen senki nem vitatja, hogy ezekre a programokra szükség van, ugyanakkor hadd említsek meg csak egyetlen elemet, mondjuk, a „Modern városok” program kapcsán. 2015 áprilisában ígérték meg önök Miskolcon az M30-as autópályát 2018-ra, majd 2019-re, aztán most épphogy elindult itt a beruházás hála a Jóistennek, talán az egyik fele a jövő évben megvalósul, aztán hogy mikorra ér el Kassáig, tehát hogy mikorra lesz Kassa és Miskolc között folyamatos az autópálya? Talán ’23-ra, ’24-re, de meglátjuk, hogy meddig tologatják. Két ciklusban adják el ezt a fejlesztést úgy, mint az önök könyöradományát, közben egyébként és itt a slusszpoén egy nemzetközi szerződés, a Via Carpatia egyezmény kötelezi ennek a megépítésére Magyarországot 2026-ig. Tehát el lehet sütögetni ezeket a fejlesztéseket úgy, minthogyha az önkormányzatoknak ez közvetlen segítség lenne az önök részéről, de egészen másról van szó: európai uniós fejlesztésekről van szó, amelyek járnak az ezeken a területeken élőknek, az ezeken a településeken élőknek. És akkor nézzük a működést, merthogy azzal van az igazi gond. Működésre önök ilyen segítséget egy érdemi fillért nem adtak, különösen mondom a 25 ezer feletti, ellenzéki vezetésű önkormányzatokat. Ugye, amikor a tavalyi évben elkezdődött a koronavírus-járvány, akkor önök rögtön kitalálták, hogy az ingyenes parkolással lehet megállítani a járványt ez egyébként egyedülálló Európában, tehát ezt az eszközt ilyen mértékben nem alkalmazták sehol sem, maximum nagyon rövid ideig. [[16.30]] Most már nyitnak mindent, ezt hallani, és négymillió beoltott fölött nagyon sokféle szolgáltatás indul újra. Kérdés, hogy az ingyenes parkolás meddig tart. Azt gondolom, hogy azokat a döntéseket nyilván sokáig fenntartják, amelyek károsak az önkormányzatoknak, de jó lenne, ha arra is választ kapnánk, hogy ezzel mit terveznek kezdeni. Nagyon rögtön a járvány elején már elvették a gépjárműadót az önkormányzatoktól, elvették a helyi közösségi közlekedés állami támogatását, ami példa nélküli, és itt ígérték meg, ebben a Házban egy interpellációmra, hogy megmarad az állami támogatás. Csak Miskolctól 500 milliót vettek el ezen a jogcímen, nem csoda, hogy nehéz helyzetbe került az MVK Zrt., és fizetési, finanszírozási problémákkal küszködik. De itt nem álltak meg. Ez a kettő is már elfogadhatatlan volt, és Szabó Sándor képviselőtársammal volt is indítványunk, hogy vezessék ezt vissza, adják vissza az önkormányzatok részére legalább a gépjárműadó 40 százalékát, valamint az állami támogatást is adják vissza, de ezt elutasították. Ugyanakkor az év végén elvették a helyiiparűzésiadó-bevételek egy jelentős részét. Nyilván ezzel próbáltak segíteni a vállalkozásoknak. Más kérdés, hogy az igazán nehéz helyzetbe kerülő vállalkozásoknak nem nagyon van helyiiparűzésiadó-fizetési kötelezettségük, merthogy ez bevételalapú és nem nyereségalapú. Magyarán, aki tényleg nehéz helyzetben van és egyáltalán nem volt bevétele ebben az időszakban, annak le lehet ám felezni a fizetési kötelezettségét, de nyilván keveset. Meg lehetett volna fontolni hatékonyabb eszköz bevezetését is, de mindenképpen kompenzálni kellett volna az önkormányzatok kieső bevételeit. Ezt is ígérték, de nem ezt csinálták. 25 ezer alatt automatikus kompenzációt ígértek, vezettek be, 25 ezer fölött pedig azt mondták, hogy tárgyalnak. 25 ezer lakos fölött a fideszes vezetésű önkormányzatok, megyeszékhelyek karácsonyi ajándékként kaptak majd másfél milliárd forintot kötelező önkormányzati feladatok ellátására, szabadon felhasználható módon. Ilyet nem kaptak az ellenzéki önkormányzatok, amelyek várták a reményt a tárgyalásra, arra, hogy érdemi választ kapnak. S itt jött körülbelül egy hónapja az ezzel megbízott Balla György elegáns válasza: kompenzáció márpedig nem lesz, majd beruházásokról, fejlesztésekről lehet tárgyalni. De azt előtte mondtam el, hogy a beruházások, fejlesztések lábai elsősorban európai uniós források. Azt gondolom, hogy ilyen összefüggésben ez egy hatalmas átverése sok millió magyar embernek, aki ellenzéki vezetésű önkormányzatok területén él, akiknek ellenzéki a polgármesterük, egy olyan helyzetben, amikor a társadalmi és gazdasági helyzet pattanásig feszül a fővárosban és vidéken is. Ez elfogadhatatlan! Azt látom, hogy ez egy koncepciózus hadjárat része. Ezt ez a költségvetés nem kezeli; csakúgy nem kezeli, mint az MSZP által többször benyújtott javaslatainkat sem, mint például az álláskeresési járadék összegének 100 ezer forintra emelését kilenc hónapra, vagy akár a szociális dolgozók egyszeri 500 ezer forintos juttatását. Tehát ez a pótköltségvetés ilyen módon igazságtalan és kifejezetten az ellenzéki vezetésű önkormányzatokkal való hadjáratuk része. Ezért ez ebben a formában nyilvánvalóan nem is lehet támogatható. Térjenek észhez, és még ebben a pár hétben módosítsák ezt a javaslatot! Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Érdeklődve figyeltem ezt az előterjesztést, és hallgattam az eddigi vitát, s amellett, hogy a véleményemet elmondom, illetve reagálok az előttem szólókra, alapvetően arra szeretném felhasználni ezt a helyzetet, hogy kérdéseket teszek fel államtitkár úrnak, ugyanis azt tapasztaltam az elmúlt években, hogy államtitkár úr valóban szakmai oldalról közelíti meg ezeket a vitákat. Tehát sokkal kevésbé pártpolitikai szempontok jelennek meg a felszólalásaiban, úgyhogy kihasználom ezt a helyzetet, és kérdéseket fogok feltenni. Először is szeretném előrebocsátani, ahhoz, hogy egy ilyen költségvetés-módosítást megalapozottan lehessen készíteni, ahhoz, hogy a jövő évi költségvetést szintén megalapozottan lehessen benyújtani, vagy éppen az Európai Unióból elérhető fejlesztési források felhasználását jól meg lehessen tervezni, megfelelő helyzetértékelésre van szükség. Olyan helyzetértékelésre, amely áttekinti az elmúlt bő egy évtizedet, hogy mit sikerült elérni, milyen rendszerproblémákkal nem tudtak mit kezdeni, illetve egy olyan helyzetértékelésre, amely szembenéz azzal, hogy milyen hatása volt az elmúlt egy évnek, az önök elmaradó, elhibázott intézkedéseinek, és hogy ez a válság milyen hatást gyakorolt a magyar társadalomra, a magyar gazdaságra. S nyilván ismerni kell és megfelelően kell tudni megfogalmazni saját maguk számára azokat a kihívásokat, amik érik majd az országot a jövőben. Látható, hogy nagyon sok minden változik a geopolitikai környezettől kezdve a világgazdaságig, és válságok sajnos nemcsak jönnek, hanem az elkövetkező időszakokban majd olyan helyzetbe kerülünk, hogy ezekkel egyre gyakrabban kell szembesülnünk. Tehát a kihívásokat is pontosan fel kell tudni mérni, s ezek alapján, ezek összefüggésében pontosan meg kell tudni határozni azokat a célokat, amiket el kell érnünk ahhoz, hogy ezekre a kihívásokra és az eddigi problémákra valóban megoldást találjunk. Figyelembe kell venni a válság hatásait, tanulságait, hogy nem mehetünk tovább olyan gazdaságpolitikai gondolkodás szerint, ahogy eddig. Már látható, hogy egész Európára, de Magyarországra nézve is a kiszolgáltatottság talán a leginkább megalapozott jelző. A válság ezt nagyon erőteljesen megmutatta. Azt tudom előrebocsátani a hozzászólásom elején, hogy én azt gondolom, önök mind a három szempontból alkalmatlanok voltak, tehát nem jól értékelik a helyzetet, nem tudnak megfelelő számvetést készíteni az előttünk álló kihívásokról, és nem is jól határozzák meg a célokat. Semmiképpen nem olyan irányba mozdulnak, hogy egy önellátó, leginkább a helyi termelésre vagy a regionális együttműködésre alapozott patrióta gazdaságpolitikát alapozzanak meg. Nem abba az irányba mennek, hogy végre megalapozzák, hogy a rendszerproblémákkal, például a leszakadó vidéki térségek felzárkóztatásával kapcsolatban eredményeket lehessen elérni, hanem éppen ellenkezőleg, még inkább kiszolgáltatottá teszik a magyar társadalmat és a magyar gazdaságot különböző beruházásokkal és nagyon furcsa politikai motiváció fűtötte megegyezésekkel. Itt alapvetően Kínára vagy Oroszországra gondolok. Mielőtt ezekről részletesen beszélnék és feltenném a kérdéseimet, engedjenek meg nekem néhány reakciót. Államtitkár úr az expozéjában arról beszélt, hogy nagyon fontos, jelentős kormányzati intézkedések voltak az elmúlt időszakban rendeleti szinten. Én azért hadd hívjam fel a figyelmet arra, hogy nagyon komoly mulasztások és nagyon komoly hibák sorozatát követte el a kormány. Alapvetően azt tudom mondani, hogy önök nem éltek, hanem visszaéltek a rendkívüli felhatalmazás lehetőségeivel, és elégtelen volt az a gazdaságvédelem, ami ebben a súlyos járványügyi helyzetben és a válság idején az önök részéről megmutatkozott. Csak néhány példával támasztom alá a kritikámat. Mint rengetegszer megfogalmaztuk, egy ilyen helyzetben át kell értékelniük azt a politikát, hogy adnake nagyobb segítséget a munkájukat elveszítő embereknek, a legnehezebb helyzetbe került családoknak. Rengetegszer indítványoztuk azt, hogy az álláskeresési járadék idejét három hónapról kilenc hónapra hosszabbítsák meg, de önök unos-untalan azt a mantrát követték, hogy márpedig a munkában hisznek és nem a segélyben. Azt viszont nem vették figyelembe, hogy nagyon sok ember nem azért nem dolgozott, mert nem akart, hanem azért, mert a korlátozások miatt egyszerűen elvesztették a munkahelyüket. Nyilván fontosak voltak a korlátozások nagyon sok tekintetben, gazdasági ágazatok leálltak, s egyszerűen csődbe mentek cégek, válságágazatok alakultak ki, és rengeteg ember így veszítette el az állását, nem pedig azért, mert az ő munkáltatói nem akartak volna üzemelni vagy ők nem akartak volna dolgozni. Számításaink szerint ez a lépés, tehát hogy kilenc hónapig járjon az álláskeresési járadék, 86 milliárd forintot tett volna ki. Ehhez képest hoztak egy olyan intézkedést már említette Z. Kárpát Dániel képviselőtársam , hogy a soha meg nem térülő és a magyar nemzeti érdekek szempontjait soha nem bemutatott Budapest-Belgrád vasútvonal tekintetében annyi pénzt költenek el a válság két évében, 200 milliárd forintot, amiből 175 ezer új munkahelyet lehetett volna teremteni. Majd azokat a dokumentumokat, amelyek ezzel a beruházással kapcsolatosak, egyszerűen titkosították. Tehát nem mutatták be, hogy két év alatt 200 milliárdot mire költenek, azt a 200 milliárdot, amit éppen lehetett volna a válságkezelésre, lehetett volna a legnehezebb helyzetbe került családok támogatására, lehetett volna egy megnövelt időtartamú álláskeresési járadékra fordítani. Önök ezt egyszerűen titkosították. Ezt a pénzt egy olyan projektre fordították, aminek a megtérülését és az értelmét nem tudták bebizonyítani, inkább titkosították. De hasonlóképpen milyen gazdaságvédelmi intézkedés volt az, hogy Mészáros Lőrinc szállodaláncának 18 milliárd forintos támogatást adtak állami forrásokból, miközben Mészáros Lőrinc az építőipari cégéből 11,5 milliárd forintos osztalékot vett ki? [[16.40]] És akkor ezt állítsuk szembe azzal, hogy önök nem adtak a kisvállalkozásoknak megfelelő támogatást, mondhatjuk, hogy a sereghajtók között vannak az Unió szintjén abban a tekintetben, hogy mennyi támogatást adtak a legkisebb vállalkozásoknak. Szűcs képviselő úrnak volt egy erős mondata, miszerint önöknek a válságkezelés nem az elvonásokról, nem a megszorításokról szólt. Azt hiszem, ezt nagyon sokszor megcáfoltuk már. Egészen brutális elvonások és brutális megszorítások érintették az önkormányzatokat. Erről már beszéltek a képviselőtársaim is, itt alapvetően a politikai szempontok jelennek meg. Az önkormányzatok esetében egymás után jöttek a megszorító intézkedések, gépjárműadó elvétele, iparűzési adó, kivonult az állam a helyi közösségi közlekedés állami finanszírozásából, de hasonlóképpen a közműadó rendszerének a megváltoztatása is nagyon sok helyen okozott többletköltségeket. Tehát folyamatosak voltak, és most is folyamatosak a megszorítások az önkormányzatok tekintetében. Én nem akarok ebbe belemenni, nagyon részletesen beszélt róla Varga képviselőtársam. Ebből a benyújtott költségvetési módosításból pedig az látható, hogy ezek a megszorítások, mondhatjuk, megmaradnak, tehát önöknek esze ágában sincs szembenézni azzal, hogy az önkormányzatok milyen helyzetbe kerültek, és nem kívánják visszakompenzálni még a következő időszakban sem ezeket a brutális elvonásokat. Hargitai képviselő úr nincs itt, azt nagyon sajnálom baranyai képviselőként hivatkozott arra, hogy a megyeszékhely milyen nehéz helyzetben van. Itt azért szeretnék visszautalni rá, hogy 2009-2019 között fideszes vezetése volt a városnak, egy fideszes kormányzattal, kétharmados kormányzattal párhuzamosan. Azt hiszem, ebben a tekintetben vagy ilyen megfontolásból kizárólag saját maguk felé fogalmazhatnak meg kritikát, hogy miért került a város ilyen helyzetbe. Egyébként ez tény, borzalmasan nehéz helyzetbe került a város. Annak idején, 2014-ben több mint 40 milliárdos volt az az adósságkonszolidáció, ami érintette a várost, és ehhez képest 2019-ben több mint 20 milliárdos kintlévőséggel adták át a jelenlegi városvezetésnek a fideszes városvezetők a várost, tehát mondhatjuk, hogy ez az önök sara, hogy ilyen nehéz helyzetbe került Pécs városa. Varga képviselő úr említette a súlyosan késlekedő infrastrukturális beruházásokat, autópálya-építéseket. Nem akarok nagyon elkanyarodni a tárgytól, de önök 2018-ra ígérték az M6-os autópálya meghosszabbítását a horvát határig úgy, hogy 2018-ra készül el. Ehhez képest 2021-et írunk, és még egy kapavágás sem történt. Hasonlóan az M60-as autópálya határig történő meghosszabbításának a megkezdését, ráadásul két irányból történő megkezdését is ígérték 2018-ig. Hát, mondhatom, hogy ezzel kapcsolatban még annyi sem történt, hiszen önök ezt már gyakorlatilag le is vették, tehát nincs már benne az önök középtávú terveiben sem. Nos, visszakanyarodva erre a most benyújtott költségvetésre, itt alapvetően hiányzik a szembenézés azzal, hogy milyen helyzetben vannak a legkisebb települések, milyen helyzetben van a vidék, milyen borzalmasan rossz állapotban és folyamatosan romló állapotban van a vidék alapvető infrastruktúrája, erre sincs megoldás ebben a benyújtott költségvetési módosításban. Itt van egy nagyon-nagyon komoly tétel én erről rengetegszer beszéltem, én azt gondolom, még múlt évben a költségvetési vitában is konkrétan kérdeztem erről államtitkár urat , van egy komoly, nagyon-nagyon hosszú idő óta, messze egyébként a 2010-es kormányváltást megelőző időszakról meglévő adósság és probléma, ez a vízi közművek rettenetesen borzalmas állapota, tehát elmondhatjuk, hogy gyakorlatilag az összeomlás szélére került a víziközmű-hálózat. Odáig már eljutottunk, hogy múlt év nyarán Orbán Viktor miniszterelnök is elismerte, hogy ezermilliárdos nagyságrendre van szükség, hogy a legfontosabb közszolgáltatás biztosításához szükséges infrastruktúra javítását, karbantartását, pótlását el lehessen végezni. Akkor azt ígérte a miniszterelnök úr, hogy majd az európai uniós fejlesztési forrásokból, majd az újjáépítési alapból valóban ráköltenek erre a nagyon fontos feladatra ezermilliárdos nagyságrendben. Most láttuk ezeket a terveket, amelyeket elkészített a kormány, amelyeket április végéig kell megküldeni. Ebben hiányzik ennek a problémának a megoldása. Ha megnézzük a költségvetés módosítását, ebben sem találkozhatunk még kis elmozdulással sem. Én kérdezném államtitkár urat, hogy milyen forrásból kívánja a kormány megoldani ezt a nagyon fontos kérdést, mert ezt már elismerte a kormány a legmagasabb szinten, hogy ez egy ezermilliárdos nagyságrendű probléma. Hol van a megoldás szándéka? Hasonlóképpen az önkormányzatok esetében szeretném kérdezni államtitkár urat, hogy miként látja ezt. Tehát szembesülve az önkormányzatok helyzetével, számíthatnake akár a jövő évi költségvetést nemsokára majd látni fogjuk, május elején, úgy tudom, benyújtják , mire számítsanak az önkormányzatok. A 25 ezer alatti települések automatikusan kapnak kompenzációt, a 25 ezer felettiek meg, mondhatjuk, hogy a nagy semmit. Nyilván a kormánypárti vezetésű városokkal majd egyenként megegyeznek, adnak valamiféle fejlesztési támogatást. De a működésükre, az alapvető és a kötelező feladatok ellátása tekintetében mire számítsanak az önkormányzatok? Vane olyan szándéka a kormánynak, hogy az ilyen megegyezéseknek feltételévé teszik, vagy ezzel párhuzamba hozzák bizonyos önkormányzati vagyonnak vagy önkormányzati feladatoknak az államosítását. Tehát megfosztanáke vane ilyen terv az önkormányzatokat bizonyos feladatoktól, közfeladatoktól, és akkor ennek megfelelően ingatlantól s a többi bevételtől? Mire számítsanak az önkormányzatok? Mit tudnak ebben a helyzetben kezdeni, amikor ilyen bizonytalanságok vannak, amikor nincs egy világos megoldás, és az önkormányzatoknak költségvetést kell letenni az asztalra? Mire számíthatnak, mikor dönt már a kormány végre arról, hogy mit tud nyújtani? Ez is egy konkrét kérdés. Hasonlóképpen, és már erre utaltak a képviselőtársaim, a miniszterelnök úrnak már jó régen volt egy olyan mondása, hogy egy nemzetet kétféleképpen lehet leigázni, karddal és adóssággal. Mi a véleménye államtitkár úrnak arról, hogy egy egyéves távlatban egy igen erőteljes kiszolgáltatottság és eladósodottság, eladósodás jelenik meg Kína irányában? Itt beszéltünk már a Budapest-Belgrád vasútvonal projektjéről. Nem tudjuk pontosan, 650-700 milliárdos adósság lehet Kína felé. Nem tudjuk még a konkrét összeget sem, és nem tudjuk a részleteket sem, hogy ez milyen feltételeket és milyen kötelezettségeket jelent a magyar állam számára. Itt most nagyon világosan látszik, egyébként az elmúlt néhány hétben tudtuk meg, és Palkovics miniszter úr megerősítette, hogy egy százmilliárdos nagyságrendű hitel felvételére készülnek a Kínai Kommunista Párt egyeteme budapesti campusának felépítésére, ilyen 450 milliárd körüli hitel felvételéről beszélnek, megint csak nem lehet tudni semmit a feltételekről. Mi a véleménye államtitkár úrnak, a miniszterelnök úr korábbi nyilatkozatával összevetve ezt a helyzetet, hogy önök elképesztő mértékben kiszolgáltatottá teszik Magyarországot Kína irányában? Továbbá és itt felmerült már képviselőtársaimtól az az elképesztő folyamat, aminek ma egyébként nagyon eklatáns példáit láthattuk a közvagyon egy óriási kiszervezési hulláma történt meg. A felsőoktatásnak már jelentős részét kiszervezték magánalapítványokba. Ma rengeteg vagyonkezelő alapítvány felállításáról született döntés, és vagyonjuttatásról. Tehát ilyen ezermilliárdos nagyságrendet elérőre tippeljük azt, amiről csak ma történt szavazás. Szándékában álle a kormánynak akár még további ilyen intézkedéseket tenni, tehát ebbe az irányba akarnake továbbmenni a rövid egy év alatt, ami visszavan a választásig, hogy újabb hatalmas közvagyonelemeket akarnak kiszervezni magánalapítványokba? Vagy milyen irányt lát, milyen irányt érzékel államtitkár úr? Azt gondolom, ezt megint csak fontos lenne látni. Hogyan lehet így egyáltalán költségvetést tervezni? Hogyan lehet így valamiféle stratégiai gondolkodást érvényesíteni, hogyha alapvetően ezek a dokumentumok titkosak? Nem tudom, például államtitkár úr látott ilyen dokumentumokat, hogy például a Budapest-Belgrád vasútvonal tekintetében milyen megtérülés, milyen kihasználási garancia, egyáltalán mi fog történni ezzel kapcsolatban, vagy ön előtt is titkolják? Ez egy nagyon érdekes és fogós kérdés, azt gondolom. Mégis mi várható a következő időszakban ilyen brutális beruházások tekintetében, és mi várható még? Tehát vannake újabb ilyen dédelgetett álmai a miniszterelnök úrnak, újabb gigantikus beruházások, illetve hogyan látja például és ezt is már említette Z. Kárpát Dániel képviselőtársam az oroszoktól felvett, a Paksi Atomerőmű bővítésével kapcsolatos hitel kérdését? Azt látjuk, hogy a projekt döglődik minden szempontból. Tehát ha visszatekintünk egy két évvel ezelőtti időszakra, hogy akkor mikorra becsülték meg az új reaktorok beindítását, ahhoz képest már távolabb került, tehát látszik, hogy folyamatosan, évről évre egyre távolabb kerül, és egyre több a bizonytalanság. A másik oldalról viszont az tény, hogy elképesztő mértékben vált kiszolgáltatottá és eladósodottá Magyarország akár Oroszország, akár Kína felé. Hogy lehet ilyen körülmények között tervezni, államtitkár úr? Nagyon érdekelne önnek a szakmai álláspontja. Majd egy következő felszólalásban folytatom. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Tisztelettel köszöntöm önöket, képviselőtársaim. Elnök úr, köszönöm a szót. Én kizárólag a nyugdíjügyekkel kívánok foglalkozni a felszólalásomban, és azt is igyekszem röviden megtenni. Nézzék, most már költségvetési évről költségvetési évre minden alkalommal megfogalmazom, hogy ez az inflációkövető nyugdíjemelés az évszázad átverése. [[16.50]] A múltkorában éppen azzal indokoltam, hogy gyakorlatilag itt nem történik más, mint ha valaki nyomorultul kevés nyugdíjból élt a múlt évben, akkor Orbán Viktor garantálja neki, hogy jövőre is nyomorultul kevés pénzből fog élni, mert csupán annyival emeli meg a nyugdíját, amennyi a pénz romlásának a mértéke. A múlt évben, amikor a költségvetési vita volt, szintén felszólaltam, és jellemzően, ugye, szociális és nyugdíjpolitikai kérdésekben szoktam megszólalni, és akkor is elmondtam, képviselőtársaim, hogy nyilvánvalóan látszik, hogy magasabb lesz az infláció, mint a kormány által benyújtott költségvetésitörvény-tervezetben, mert háttérdokumentumokat olvasva, tanulmányozva az ember láthatta, hogy már a Nemzeti Bank is más inflációs rátával számolt, mint ami elfogadásra került itt az Országgyűlésben. Ez az egyik dolog, amit szerettem volna megjegyezni. A másik: én úgy látom, hogy 2017 óta drasztikusan leszakadnak a nettó bérnövekedéstől a nyugdíjak, következésképpen a társadalomban akkora feszültség halmozódik fel ebből adódóan, hogy a később, no-vemberben kiigazított nyugdíjemelések nem tudják kompenzálni ezeket a helyzeteket és feszültségeket. Szeretném megjegyezni, ha megnézzük a múlt évre az inflációs adatokat, mondjuk, januárhoz képest, egyetlenegy hónap sem volt olyan, ahol 7 százalék alatt lett volna az élelmiszerek inflációs rátája. Nyilvánvaló, akkor látjuk, hogy aki kevés nyugdíjból él, és a mindennapi megélhetésre kell hogy fordítsák a nyugdíjuk jelentős részét, azok kerülnek borzasztóan nehéz helyzetbe. Gyakorlatilag a nyugdíjasok hiteleztek a kormánynak egy éven keresztül, és nagy kegyesen a törvényben előírt módon novemberben visszamenőlegesen valamennyit visszafizetett a kormány. Azért hozom és azért citálom ide ezeket az ügyeket, mert a márciusi inflációs adatok egyértelműen mutatták egy másik felszólaláshoz ki is jegyzeteltem , tessék, nézzék meg, az étolaj márciustól márciusig, tehát egy év távlatából 21,3 százalékkal drágult 21,3 százalékkal! , a liszt 8,2-vel, a cukor 7,6-tal, a rizs 6,8-cal, a tojás 6,4-gyel, de még a munkahelyi étkezés is kétszer olyan mértékben, mint a lakosság egészére vetített inflációs ráta, 6,6 százalékkal drágult a múlt évben. Visszatérek oda, hogy milyen drasztikusan leszakadnak a bérektől a nyugdíjak; és csak erre a kormányzati ciklusra fókuszálok, de az előbb megjegyeztem, hogy ’17-ben volt egy borzasztó erős törés, mert ’17-ben a nettó bérnövekedéshez képest amilyen nyugdíjemelést a nyugdíjasok kaptak, kapaszkodjanak meg, több mint ötszörös volt a különbség, tehát ötször jobban növekedtek a bérek, mint amilyen nyugdíjemelést kaptak a nyugdíjasok. ’18-ban, ebben a kormányzati ciklusban négyszeres volt a különbség a bérnövekedés javára, több mint négyszeres volt 2019-ben, és több mint kétszeres volt 2020-ban. Ez az egyik dolog. A másik: az elmúlt években nem volt szinte olyan negyedév, de egy tavaszi vagy őszi ülésszak, amikor az ellenzéki pártok ne nyújtottak volna be a nyugdíjak rendezésére valamilyen kezdeményezést, országgyűlési határozati javaslatot vagy törvényjavaslatot. Régóta kértük, hogy vissza kell térni a vegyes indexáláshoz, sőt a legtöbb ellenzéki párt konkrétan a svájci indexálást követeli, köztük mi magunk is. Gondoljanak abba bele, ha a svájci indexálást alkalmazták volna, mondjuk, a 2018-as kormányzati ciklus kezdete óta, akkor már ’18-ban 7,2 százalékos nyugdíjemelésre kellett volna sort keríteni a 3 százalékkal szemben, a 3,4 százalékkal szemben ’19-ben 9 százalékos nyugdíjemelésre kellett volna sort keríteni, és 2020-ban durván 4 százalékos nyugdíjemeléssel szemben 7 százalékos nyugdíjemelésre kellett volna sort keríteni. Előszeretettel használják az átlagnyugdíj kérdését én egyébként a mediánnyugdíj híve vagyok , hogy arra hivatkozzunk akkor, amikor meg akarunk valamit támasztani érvekkel. Ugye, a medián nem az átlag, az a középérték, tehát annyian vannak alatta, mint amennyien vannak felette, de, kedves képviselőtársaim, legyen az átlagnyugdíj. Ha a svájci indexálást alkalmazták volna az elmúlt években, akkor most a durván 150 ezer forintos átlagnyugdíjjal szemben 175 ezer forint lenne az átlagnyugdíj mértéke. És én azt gondolom, hogy ez lenne az igazán elfogadható és támogatandó is társadalmilag. Nem véletlen, hogy drasztikusan nőtt a nyugdíjasok körében a szegénységi ráta. 2010-ben a nyugdíjasok szegénységi rátája nem érte el az 5 százalékot, és ez 2020-ra majdnem 15 százalék lett. Képviselőtársaim! Ugyan, elnök úr, nem kértem engedélyt a szemléltetéshez, de kinyomtattam egy KSH által elkészített diagramot [[Felmutatja.]] , világosan látszik, hogy két nagy törés van, ’14 után drasztikus emelkedés volt, ’16-nál egy újabb emelkedés volt a szegénységi rátában, és ’18 után ismételten. Hangsúlyozom, ez a KSH által elkészített statisztikai adatokon alapul. A másik, amit érdemes itt megemlíteni, képviselőtársaim: önök bizonyára tudják, hogy a jövedelmek szerint a statisztikai és a szociológiai módszertanban decilisekkel, tizedekkel szoktunk számolni. A legalacsonyabb jövedelmi tizedben 2010-ben összesen 26 ezer nyugdíjas volt. Ők azok, akik a legkisebb jövedelemmel rendelkeznek. Ugye, a tizedik decilisben a legmagasabb jövedelmi csoportba tartozók vannak. Na most, kapaszkodjanak meg, 2010-ben 26 ezer nyugdíjas volt benne, és ez a múlt évre fölment 270 ezerre. Értik, ugye, képviselőtársaim? Tizenegyszeres növekedés volt! Ilyen sok idős nyugdíjas ember van bent a legalacsonyabb jövedelmi tizedben tíz év távlatában. Idevezetett az inflációkövető nyugdíjemelésnek a technikája. A másik dolog, amit szerettem volna megemlíteni, és még mindig itt az úgynevezett svájci indexálásnál időzök, azért, mert a közelmúltban volt az MSZP-frakciónak indítványa a Népjóléti bizottság előtt, és azt mondtuk, arra lenne szükség azon túlmenően, ha 3 százalékos a januári nyugdíjemelés merthogy ebben az évben januárban ennyit kaptak a nyugdíjasok , hogy legalább azonos összegű legyen ez az emelés. Kérem szépen, lényegesen igazságosabb lenne, mert az alul lévőket kedvezőbb helyzetbe hozza ez a fajta elosztási technika, nem véletlenül támogattuk mi magunk is, és nyújtottuk be ezeket az indítványokat az Országgyűlés felé. Képviselőtársaim! Két dolgot még szeretnék megemlíteni. Az egyik az, hogy igazából akkor lenne ez a helyzet tényleg igazságos, ha a kormány a költségvetési törvény módosítása kapcsán idehozott volna egy olyan korrekciós programot, amely a nagyon alacsony nyugdíjak felzárkóztatásáról szól. Ezt is évek óta kezdeményezi az ellenzéki frakciók többsége, ugyanis az elfogadhatatlan, hogy valaki végigdolgozik egy életet, ledolgozik 40-45 évet, és olyan megalázóan alacsony a nyugdíja, hogy emberhez méltatlan életkörülményeket tud csak magának teremteni. A múlt évben szintén a KSH-ra hivatkozom az egyszemélyes nyugdíjasháztartás megélhetési minimuma 105 ezer forint volt. Képviselőtársaim! Több mint 600 ezer nyugdíjasnak 100 ezer forint alatt van a nyugdíja. Mondom, 600 ezer nyugdíjasnak még a 100 ezer forintot sem éri el a nyugdíja! És most nem beszélek azokról a résznyugdíjakról, amit külföldről is kapnak néhány év után meg itthonról is kapnak néhány év után, nem ezekről beszélek, hanem akiknek a nyugdíja 100 ezer forint alatt van. Ez elfogadhatatlan! Éppen ezért én azt gondolom, hogy a jövő kormányának elsősorban az alacsony nyugdíjak felzárkóztatásával kell foglalkozni. Nekünk volt is erre javaslatunk, itt is megismétlem, hiszen a történelmi hűség kedvéért a jegyzőkönyvbe legalább elmondja az ember: én azt tartanám igazságosnak, ha a nettó minimálbér legalább 50 százalékát érné el az öregségi legkisebb nyugdíj mértéke. Tizennegyedik éve változatlan ez a 28 500 forint. Nem is önmagában ez a tragédia, mert erről fölösleges vitatkoznunk, hogy sok vagy kevés, 28 500 forintot egy hónapra nem lehet beosztani, kész, hanem az, hogy egy csomó szociális transzfer ehhez van rendelve. Következésképpen ezek a juttatások sem emelkednek, mert ez be van betonozva, az anyasági támogatástól a kismamáknak járó juttatásokon keresztül a gyesig bezárólag. [[17.00]] A másik, hogy vissza kell térni a vegyes indexáláshoz, nem szabad hagyni, hogy ilyen drasztikusan leszakadjanak a nyugdíjak a bérektől, a nettó bérektől. Ami a jövő kormányára vonatkozik, holnap fogunk szavazni a rokkantak ügyéről. Nézzék! Ilyen megalázó törvényt, mint amit beterjesztettek, én a politikusi pályafutásom alatt még nem láttam. Kiszúrják ezeknek az embereknek a szemét 500 ezer forinttal. Gondoljanak bele abba, hogy ha valaki 2012 után úgy veszítette el az ellátását vagy úgy módosították az ellátását, hogy mondjuk, havi 50 ezer forinttól fosztották meg, annak az embernek 5 millió 400 ezer forinttal tartoznak, és most azt mondják neki, hogy mondjál le minden jogodról 500 ezer forintért cserébe! Nem, én azt gondolom, hogy teljes kárpótlást kell adni, teljes kártalanítást kell adni az érintetteknek, és ott, ahol közben az érintett kliens elhalálozott, az örökösöknek biztosítani kell ezt a juttatást. A harmadik pedig a negyedik most már , hogy igen, többféle technika létezik arra nézvést, hogy hogyan lehet az alacsony nyugdíjakat felzárkóztatni. Nekünk erre is volt egy javaslatunk, itt is megismétlem, hogy az úgynevezett 13. havi nyugdíj, ami egyébként nem nyugdíj, mert az egy költségvetésből juttatott pluszjuttatás, aminek nincs köze sem a szolgálati idő hosszához, sem a járulékfizetés mértékéhez, következésképpen minden nyugdíjasnak azonos összegben kellene ezt az összeget folyósítani. Mindegy, hogy hol lakik, hogy éppen Apcon lakik vagy Záhonyban lakik, mindegy, hogy Zaránkon lakik vagy Nagykanizsán lakik, mindenkinek ugyanannyiba kerül a kenyér, a tej, a liszt, az étolaj a boltban. Következésképpen a 13. havi nyugdíjat mint pluszjuttatást, ami nem nyugdíj, mindenkinek azonos összegben kell majd a jövőben folyósítani. Ilyen javaslataink vannak, ez a véleményünk. Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmüket.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Bősz Anett képviselő asszonynak, DK-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Abban nincs vita köztünk, hogy a koronavírus-járvány okozta gazdasági-társadalmi hatások arra köteleznek bennünket, hogy újratervezzük a költségvetés bizonyos pontjait, abban azonban már nagyon, hogy milyen módszert választottak önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársak. Szeretném önöknek elmondani, hogy az egyébként ellenzéki vezetésű Költségvetési bizottság próbál minimum kéthetente ülésezni. Olyan szakembereket hívtunk meg ebbe a bizottságba, akik a konzervatív politikai közösségben voltak miniszterek, illetve akik a szociáldemokrata-liberális kormányzatok miniszterei voltak. Ezek az emberek ültek egy asztalhoz annak érdekében, hogy azt a leküzdendő kihívást, ami előttünk áll, közösen próbáljuk meg legyőzni. Ebben önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, nem voltak partnerek. Sőt, minekutána az ellenzék nem volt azzal vádolható, hogy ne lettünk volna konstruktívak, számos olyan intézkedéscsomagot tettünk le ide az asztalra, amit önök nemcsak hogy lesöpörtek, de rendkívül cinikus megjegyzésekkel illettek. Hadd hozzam ide például azt a költségvetési bizottsági ülést, tisztelt képviselőtársaim, amikor a megyei jogú városok polgármesterei megjelentek itt önök előtt, önök azonban jó előre jelezték Szűcs Lajos alelnök úr személyében, hogy nem kívánják meghallgatni a megyei jogú városok polgármestereit, annak érdekében, hogy meghallgassuk azokat az önkormányzati vezetőket, tisztelt képviselőtársaim, akik a lehető legközelebb vannak a kihívásokhoz, akik tudják, hogy mennyibe kerül az utcabútoroknak a lefertőtlenítése, tudják, hogy éppen melyik közösségi teret kell lezárni, és tudják, hogy mely családok kerültek olyan helyzetbe, hogy halaszthatatlan szociális segítségre szorulnak. Tisztelt Kormánypárti Többség! Önök ezeknek az embereknek is hátat fordítottak, ugyanúgy, mint ahogy ezen a héten például a mentős dolgozóknak vagy a szociális dolgozóknak, akiknek azt mondták, hogy nem szeretnének egyszeri 500 ezer forintos juttatást nyújtani a központi költségvetésből. Ez is egy ellenzéki javaslat volt, jó lett volna közösen keresnünk a megoldást arra, hogy hogyan kerekedünk fölül a válságon. Ez nem sikerült önöknek, szemben a szabad világ számos vezetőjével. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzék soraiban.]]
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most felszólalásra következik Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Én a szociális területtel szeretnék egy kicsit foglalkozni. De felvezetőként annyit én is elmondanék Potocskáné képviselőtársamhoz csatlakozva , hogy amikor tavaly nyár elején, tavasz végén elkezdtük tárgyalni a parlamentben a 2021. évi költségvetést, már akkor lehetett látni, az ellenzék figyelmeztette a kormánypárti többséget, hogy nem kellene ezt ilyen módon benyújtani, másképp kellene, mert nem látjuk még, az első hullám után akkor még nem sejtettük, hogy ilyen mértékű lesz a második hullám, majd azt sem sejtettük, hogy lesz egy borzalmas harmadik hulláma a járványnak, és lényegében úgy tervezte meg a kormány a költségvetést, hogy ezeket a szempontokat jószerével nem is vette figyelembe. Azóta azt láttuk, hogy parlamenti kontroll nélkül módosították folyamatosan a költségvetést, jó néhányszor ébredtünk reggel arra, hogy több száz milliárd forintokat költöttek el éjszaka, egyik napról a másikra, és láttuk azokat az intézkedéseket, amik kimondottan nem a magyar családok megsegítésére voltak betervezve vagy lettek elköltve, hanem lényegében az állami vagyonnak a kiszervezését és egy bizonyos körnek a támogatását láthattuk hétről hétre, hónapról hónapra. A járványhelyzet okozta gazdasági válság, szociális válság és egészségügyi válság azt feltételezte volna, hogy minden eszközzel és minden adóforinttal arra fog törekedni a kormány, hogy megsegítse a bajba került munkavállalókat, családokat, vállalkozókat, önkormányzatokat, de látjuk, hogy az elmúlt hetek-hónapok alatt nem ez történt. Azt gondoltuk, hogy a szociális területet, az egészségügyet is meg fogja erősíteni, de látjuk, hogy nem erre tettek kezdeményezést. Egy kicsit jobban kibontva a szociális területet, a költségvetés-módosítás a szociális területen elsősorban az egyes szociális szolgáltatások normatíváját érintően tartalmaz változásokat a 2021. évi minimálbér és garantált bérminimum februári emelésével összefüggésben. Ezenkívül néhány egyéb változás is szerepel a javaslatban. A munkahelyi bölcsőde tekintetében a bölcsődére vonatkozó szabályokat fogják alkalmazni, az ellátottak figyelembevételére vonatkozó szabályok módosulnak a veszélyhelyzet időszaka alatt. Itt engedje meg, államtitkár úr, hogy egy mondatot beillesszek. Februárban bejelentették, ha jól emlékszem, Novák Katalin február elején jelentette be, hogy a három és több gyermeket nevelők számára eltörlik a bölcsődei térítési díjat, ezután ingyen járhatnak bölcsődébe. Csak azt felejtette el Novák Katalin bejelenteni, hogy azt a bölcsődei díjat törlik el a nagycsaládosoknál, amit önök vezettek be. Én tettem fel írásbeli kérdést, hogy ez a támogatási forma hány családot fog érinteni, de sajnos bármilyen adatot ki akartunk kérni a kormánytól az elmúlt időszakban, érdemi választ semmire nem kapunk. Rögzítik, hogy a települési önkormányzatok szociális és gyermekjóléti feladatainak egyéb támogatása jogcím a szünidei étkeztetés támogatása jogcím szerinti feladatokra is felhasználható. Ebben is tettem fel írásbeli kérdést, mert nagyon kíváncsi lettem volna, hogy az első hullám alatt bevezetett otthoni digitális oktatás alatt hány gyermek vette igénybe otthon a szociális étkeztetést, mert lehetősége volt rá, mert bizony itt egy óriási tételről beszélünk. Ugyebár mindenkinek digitális oktatásban kellett lenni az első hullám alatt, majd a második és harmadik hullámnál a középiskolásoknak, a felső tagozatos gyerekeknek. Itt is kérdéseket tettem fel, hogy mennyit spórolt meg a kormány azzal, hogy a gyerekek nem jártak intézménybe, és nem tudták vagy valami úton-módon nem akarták igénybe venni ezt a szolgáltatást, de hát erre sem kaptam választ. Továbbá a bölcsőde, minibölcsőde támogatása jogcím tekintetében a bértámogatás meghatározása a bölcsődei intézményekben a jogszabály alapján alkalmazandó szakmai dolgozói létszámhoz jobban illeszkedő elvek mentén történik az indoklás szerint. [[17.10]] A hatályos szabályok szerint a házi segítségnyújtás esetén a támogatás szempontjából nem vehető figyelembe az ellátott arra a napra, amely nappali ellátásban is részesül. Ez alól kivételt kap a demens betegek nappali ellátása. Ezenkívül meg kell említeni, hogy a lakástámogatások 224 milliárdos előirányzata 344 milliárd forintra nő. Az MSZP már korábban is jelezte, hogy a 3 százalékos nyugdíjemelés nem lesz elegendő, és erről Korózs képviselőtársam már előttem beszélt. Tekintettel arra, hogy a szociális dolgozók 85 százaléka a garantált bérminimumot, illetve a minimálbért kapja bérként, ezért érthető, hogy szinte minden szociális szolgáltatás normatívája változik. Az indokolásból derül ki, hogy az oktatási és szociális normatívák emelése 40 milliárd forintot igényel. Ehhez képest a lakástámogatásokra 120 milliárd többlet jut, plusz még az újépítésű lakások áfacsökkentése 110 milliárd forint bevételkiesés, a Paks II.-beruházás többletkiadása pedig 60 milliárd forintba kerül. Érdekes módon mégis vannak olyan szolgáltatások, amelyeknél úgy tűnik, hogy nincs szükség emelésre, vagy csak a kormány nem tartja fontosnak. Ilyenek a szociális előirányzatok, normatívák, amik kimaradtak a költségvetési módosítóból: a szociális segítés, a házi gondozás egyik eleme, támogató szolgáltatás, a pszichiátriai betegek részére nyújtott közösségi alapellátás, szenvedélybetegek részére nyújtott közösségi alapellátás, alaptámogatás, hajléktalanok nappali intézményi ellátása, napközbeni gyermekfelügyelet, bölcsődei bértámogatás, a gyermekvédelmi szakellátási intézményekben pedagógus-munkakörben foglalkoztatottak kiegészítő támogatása, szociális ágazati összevont pótlék és egészségügyi kiegészítő pótlék, krízisközpont, félutas ház és titkos menedékház. Bár a családon belüli erőszak áldozatainak nyújtott támogatás mintha növekedne, meg plusztámogatási formákat jelentettek be, remélem, talán ez azért is van, mert minden kimutatás azt mutatja, hogy a járványhelyzet alatt drasztikusan megnőtt a családon belüli erőszak esetszáma. Ezzel többet kellene foglalkoznunk, mert amúgy is egy nagyon kényes témáról beszélünk, hogyha bármilyen törvénymódosítás idekerül a parlament elé, de most a járványhelyzet ideje alatt, azt gondolom, hogy sokkal fokozottabban kellene figyelni a magyar családokra. Annak ellenére, hogy átszámolják az inflációt is, nem jut több a szociális támogatásokra, az ápolási díjra, a foglalkoztatást helyettesítő támogatásra, az álláskeresési járadékra. Ahogyan a járvány ideje alatt is többször módosítóként beadtuk a Magyar Szocialista Párt részéről, a családi pótlék emelésére, gyesre, gyetre, anyasági támogatásra sem akar többet fordítani a kormány. Sőt, a járványhelyzet alatt szerintem az az egyik legborzasztóbb, hogy hányszor nyújtottam be én személyesen is meg képviselőtársaimmal is, hogy azt a problémát oldjuk meg, hogy az, aki Covid-vírussal igazoltan fertőződik meg, vagy emiatt kerül karanténba, és kikerül a munkavégzés alól, az állam biztosítson 100 százalékos táppénzt számára vagy 100 százalékos távolléti díjat. Ez, mondjuk, be lett ígérve a pedagógus-munkakörben dolgozóknak. Ebben is nagyon sok kérdést tettem fel, és nem tudom, hogy államtitkár úr tudjae, folyamatosan azokat a válaszokat kaptuk, hogy felülvizsgálják, van egy rendszer, amin keresztül majd megvizsgálják, hogy tényleg igazolhatóan a munkahelyén fertőződötte meg az illető, és akkor majd utólag megkapja a kiesett jövedelmének a 40 százalékát. Már ez is egészen cinikus, hogy hónapok múlva majd valaki elbírálja, és úgy dönt, hogy tényleg a munkahelyén fertőződött meg. Én olyan írásbeli kérdést tettem fel, hogy meg tudjáke mondani, hogy hányan igényelték ezt az utólagos vizsgálatot, és hányan jutottak hozzá ehhez a 100 százalékos táppénzhez, és hány embert utasítottak el. Államtitkár úr, az ön kormánya nem tudja ezt megmondani! Hiába fordultunk az EMMI-hez, hiába fordultunk Varga Mihályhoz, hiába fordultunk Gulyás Gergelyhez, azt mondták, hogy ők ilyen adatszolgáltatást nem tudnak a számunkra biztosítani. Egészen felháborító, amit az elmúlt időszakban műveltek, hogy bármilyen adatot szerettünk volna kikérni a kormánytól, és ez vonatkozhatott a fertőzési adatokra, a táppénzadatokra, a szociális étkeztetésre, tényleg teljeskörűen, semmihez nem tudtunk ellenzéki képviselőként hozzájutni, semmire nem adtak jóformán választ. Nagyon sok módosító indítványt adtunk be azzal kapcsolatban, hogy hogyan lehetett volna, mert hát, ugyebár ez a költségvetési módosítás is hangzatos sorokkal kezdődik, az indokolása, csak hogy idézzem: „A kormány alapvető célja az, hogy megvédje az emberek életét és egészségét, valamint ezzel párhuzamosan segítséget nyújtson a munkahelyek megőrzésében, mérsékelje a gazdasági károkat, és újraindítsa a gazdaságot.” Hát, ez így leírva nagyon szép, csak a valóság egészen más. Nagyon sokszor elmondtuk, és nyújtottuk be azért a módosító javaslatainkat, hogy azért nagyon fontos az imént említett dolog is, a 100 százalékos táppénz, mert nagyon sokan azért járnak betegen dolgozni, mert egyszerűen nem tehetik meg, hogy a jövedelmük, a fizetésük 40 százalékát ne kapják meg. Ma Magyarországon emberek százezrei élnek úgy, hogy nem tudnak spórolni, nem tudnak a jövedelmükből félretenni, és egyszerűen majdnem belehalnak, hogyha elveszítik a jövedelmük 40 százalékát. Tehát ezt folyamatosan a kormánypárti képviselők lesöpörték az asztalról, és nem vették tudomásul. Többször kezdeményeztem én személy szerint, hogy ha azok a kismamák, akik a járvány ideje alatt hordják a szívük alatt a gyermeküket, úgy döntenek, hogy ők a saját egészségüket és a gyermekük egészségét óvni akarják, adják meg nekik a 100 százalékos távolléti díjat. Nem táppénzt, távolléti díjat, mert a kettő között különbség van. Lesöpörték az asztalról. Önök hirdetik azt folyamatosan, sőt most több milliárd forintból fogják hirdetni megint, hogy családbarát kormányzás zajlik Magyarországon. Nem lett volna tétel a költségvetésnek néhány tízezer kismama meg gyermeke életének a védelme. Idáig nem tudtunk eljutni, hogy egy ilyen ellenzéki… Még én abba is belementem volna, hogy vegyék a saját nevükre, Nacsa Lőrinc beadhatta volna, nagyon szívesen támogatnám, csak legalább szavazták volna meg, ha már annyira fontos a magyar emberek védelme, és mondom, ez nem tétel egy költségvetés számára. Nagyon-nagyon sok módosítót adtunk be, nagyon sok mindenre felhívtuk a kormány figyelmét. Tényleg tisztelem államtitkár urat, mindig itt vagyunk, és becsülöm államtitkár urat, az egyik olyan államtitkár, aki tisztességesen bejön, felkészül, végigüli, bármilyen költségvetéshez kapcsolódó javaslat van. Sőt, még ő talán az egyetlen államtitkár, aki közben még hajlandó válaszolni a kérdésünkre, és nem a legvégét várja meg, és mondja úgy el úgymond a kritikát és küld el bennünket a melegebb éghajlatra, hanem esélyt ad nekünk, hogy közben még tudjunk vitatkozni is. Nagyon becsülöm ezért államtitkár urat. De erre, amit a kormánya művelt ebben az elmúlt egy évben járványhelyzetre hivatkozva, nem lehet azt mondani, hogy családbarát kormányzás és a családok megsegítése! Az, amikor láttuk, és többször nyilatkozta a miniszterelnök úr, hogy hogyan fogjuk a külföldi jó példákat követni egyetlenegy jó példát nem tudtunk követni. Hányszor követeltük, hogy folyamatos tesztelés legyen Magyarországon, már csak azért is, hogy tudjuk védeni a munkavállalókat, a magyar családokat, hogy tisztában legyenek azzal, hogy mikor fertőződik meg, a kontaktkutatás fontosságát hányszor elmondtuk! Hányszor mondtuk, hogy ezt csinálják a környező országokban, hogyan támogatják a munkavállalókat, mekkora bértámogatásokat adnak a szomszédos országok azért, hogy meg tudják őrizni a munkahelyeket, és meg tudják védeni a családokat, mert sajnos ki kell mondanunk, hogy nem tudjuk, hogy meddig lesz velünk még ez a helyzet. Nem tudjuk azt mondani, hogy holnap ennek vége lesz vagy holnapután, vagy hogy nem fog jönni egy negyedik hullám. És nem tanulunk a saját hibánkból. Azt látjuk, hogy nem fogadják el, bármilyen jó szándékkal nyújtunk be módosító javaslatokat. Én nem tudom, hogy az elmúlt időszakban tudtunke bármi olyan javaslatot benyújtani, jószerivel egyetlenegy volt a múlt héten dr. Molnár Zsolt részéről, de azt sem ellenzéki javaslatként fogadták el, hanem beemelték sajátként, majdnem 100 százalékos szövegmódosítás nélkül, de lényegében azt láttuk, hogy amit a járványhelyzetre hivatkozva beadtunk kezdeményezéseket, semmit, semmit, a létezett egy világon semmit, államtitkár úr, nem fogadott el a kormánypárt. [[17.20]] Higgye el, hogy mi sem csak leülünk és kitaláljuk, hanem kapjuk a leveleket, kapjuk a telefonhívásokat, kapjuk az értesítéseket, mi is meghallgatjuk az embereket. Nem igaz, hogy csak olyan emberek fordulnak hozzánk, akik nem látják, hogy mit kellene csinálni. A hétköznapi problémákat mondjuk el és azokat nyújtjuk be törvénymódosítás céljából. Sajnos, az elmúlt években önök ebből semmit nem fogadtak el. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kiérdemeltem a vita során egy államtitkári szemöldökráncolást, ezért szeretném mélyebben kibontani azt, hogy amikor lakástámogatásokról, otthonteremtésről beszélünk, hogyan jött ki az a több száz éves átlag, ami a magyar ingatlanállomány cserélődését jelzi. Úgy, hogy alapvetően az ingatlanok területe is egy piac, egy olyan piac, amelyen az utóbbi tíz évben egy kínálati szűkösség alakult ki, nagyon-nagyon kevés új építésű lakás keletkezik és még kevesebb bérlakást adnak át, éppen ezért a piaci viszonyoknak megfelelően ez a szűkösség egy robbanást okozott egyrészt az ingatlanárakban, másrészt az albérletárak kilövését is eredményezte, amellyel szemben ellenerőt ez a kormányzat nem támasztott. Volt olyan év 2010 óta, amikor kevesebb mint 8 ezer új építésű ingatlant adtak át az egész országban. Annak fényében kell értékelni ezt az adatot, hogy nagyságrendileg 4,5 millió ingatlanra tehető a magyarság ingatlanvagyona, és volt olyan időszak ezen 11 éves regnálás alatt, amikor ha összevetettük a két adatot, tehát az új építésűt, illetve a teljes vagyont, akkor arra jutottunk, hogy 248 év alatt cserélődik meg a teljes ingatlanállomány, ha ilyen kevés új építésűt adnak át. Legyünk kicsit jóindulatúak és vizsgáljuk meg a kormányzat egyik olyan évét, amely kiemelkedett felfelé a többi közül, ez lehet, mondjuk, a 2020-as is, ahol arra jutunk, hogy nagyjából 28 ezer új építésű ingatlant adtak át. A 4,5 milliós vagyonhoz mérve mindez azt jelenti, hogy nagyjából 159 évente cserélődik meg a tavalyi adat alapján az ingatlanállomány, de ne felejtsük el, államtitkár úr is közgazdász, bizony vannak olyan szezonális hatások és vannak olyan, az adott évre jellemző hatások, amelyek korábban nem voltak és később sem lesznek. Például az 5 százalékos lakásáfával való harmadszori trükközés, miszerint bevezetjük a kedvezményes áfát, eltöröljük, bevezetjük, eltöröljük és most megint bevezetjük, egy hullámzást okozott ezen a piacon is és az új építésű ingatlanok számát tekintve is. Éppen ezért nem túlzás a 159 és a 254 között, mondjuk, egy 200 éves átlagot belőni arra, hogy az önök kormányzása alatt az új építésű ingatlanok száma alapján mennyi idő alatt cserélődik ki a teljes ingatlanállomány. Azt látjuk mindeközben, hogy ez a családtámogatási és otthonteremtési rendszer egyrészt vegytisztán neoliberális, másrészt pedig kegyetlen is. Azt látjuk, hogy miniszteri fizetéssel és nem akarok személyeskedni tényleg, de ténykérdés, miniszteri fizetéssel szert lehet tenni tízmilliós nagyságrendű támogatásra akár falusi CSOK-kal, akár a korábbi víkendház, nyaraló vagy balatoni építkezéshez. Vonatkoztassunk el attól, hogy az érintett mit nyilatkozott, és hogy megígérte, majd esetleg visszafizeti a támogatást, de nem úgy alakulnak a tervek, ahogy ő azt lenyilatkozta, ettől még a támogatási rendszer erre teret ad. Pedig állítom, hogy sem államtitkár úr, sem én nem vagyunk rászorulva hasonló nagyságrendű támogatásokra, miközben a tipikus élethelyzetben lévő magyar fiatal, családi életét elkezdő, gyermekvállalás előtt álló pedig sokkal kisebb támogatási volumenre számíthat, adott esetben csak néhány százezresre vagy éppen kedvezményes hitelre, ha a közvetítő bank így gondolja. Ez a vegytiszta kegyetlenség süt tehát ebből a rendszerből, hogy nem a rászorulók felé megy a nagyobb támogatási volumen, hanem a szerencsésebbek felé. Nem azt akarom ezzel sugallni, hogy vegyünk el emberektől támogatásokat. Nem! Viszont racionalizáljuk ezt a rendszert! Van még egy problémám. Ez pedig az, hogy az Európai Unió irányából, még egyszer mondom, nem egyoldalúan és nem ilyen isteni áldásként érkező támogatások, de azért mégiscsak lehívható támogatások egy része bizony otthonteremtési célokra is fordítható lett volna, illetve lenne, méghozzá a lakossági szektor irányába is. De Magyarország Kormánya hozott egy stratégiai és egyben filozófiai döntést: ő ezt csak a közintézmények épületeire és korszerűsítésére kívánta felhasználni, a lakossági szegmens felé nem nyitotta ki ezeket a támogatásokat. Pedig egy átfogó energetikai korszerűsítési támogatási rendszer Magyarországon elképesztően jó eredményeket hozhatna. Ha csak abban segítenénk a lakosságot, hogy kerüljön sor ezekre a beruházásokra és a megspórolt energia közmű díja váljon egy törlesztőrészletté, és mondjuk, három-négy év alatt ugyanannyit fizet a polgár, de van neki egy fele rezsikiadása a korábbihoz képest, már óriási eredményt értünk el. Ezt önök is el szokták mondani, meg mi is, hogy a legjobb spórolás az, ha nem is használjuk el a feleslegesen elhasznált energiát. Ennek szellemében hasonló befektetések irányába igenis ki lehetne nyitni ezeket a forrásokat. Értetlenül állunk az előtt, hogy Magyarország Kormánya ezt nem tette meg, nem akarta megtenni. Azt látjuk, hogy a viszonylag rossz demográfiai mutatók is összefüggésben állnak lakhatási nehézségekkel. Nagyon sok magyar fiatal egyszerűen nem tudja hol elkezdeni az életét és a belépőpontokat kirúgta a Fidesz-KDNP. Nagyon sok magyar fiatal úgy szabadul ki az albérletből, hogy kötött egy államilag támogatott lakás-előtakarékossági szerződést, ebből később lett neki egy CSOK-önrésze, ha összegyűlt elég pénz, és felvett egy bankhitelt, amiből átkozottul hosszú idő alatt lett egy önálló otthona. Sikerült kirúgni azt a lábat, hogy állami támogatással lakáscélú előtakarékossággal valaki a bankhitel önrészét összeszedje. Most már csak az tud bankhitelt felvenni, akinek ez a pénz majd valahonnan rendelkezésére áll, családi segítséggel vagy megint csak hosszú évek államilag nem támogatott kuporgatásával. Éppen ezért inkább támogatni kellene ezeket a fiatalokat, a forrásokat megnyitni azok felé is, akik erre rászorultak, a támogatási rendszert átalakítani, belátni, hogy kínálati szűkösség van ezen a piacon. Ily módon lehetne az ingatlanpiacot is rendbe rakni, és államtitkár úr, a régi mantránk: állami hátterű bérlakásépítési program, minősített magyar kivitelezőkkel ez folyamatos megrendelésállományt biztosítana hazai cégeknek. Ennek a multiplikatív hatása felbecsülhetetlen, egy-két éven belül a költségvetés az utolsó forintig visszahozná a befektetett költségeket. Érthetetlen, hogy önöknél ülnek jó szakemberek, biztosan látják, hogy ezek megtérülő beruházások, mégsem kezdenek bele. Persze, mondhatnánk azt is, mondom is, hogy egy év múlva remélhetőleg feláll egy nemzeti egységkormány és elkezd egy bérlakásprogramot kimunkálni, de nagyon szeretném, ha addig is történnének lépések ebben az ügyben, mert ez nem kormánypárti vagy ellenzéki logika, a magyar jövő és a magyar létérdekek kívánják meg, hogy végre a lakhatási fronton mozduljunk el a jelenlegi helyzetből. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varju László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Szeretném folytatni ott, ahol a vezérszónoki hozzászólásomat befejeztem, amelyre visszaemlékezve egy perc erejéig, a kritika fókuszában mindenképpen az volt, hogy a megalapozó makrogazdasági elemzések hiányában, számítások nélkül a kormány ellenőrizetlenül, kizárólag a kormányzati gondolkodásnak teret adva használja fel a költségvetést. Ennek az a következménye, hogy egy jelentős része a felhasznált vagy a megtörtént kiadásoknak semmi köze nincs a válságkezeléshez, és éppen ezért ennek a válságkezelésnek a hatékonyságát semmi sem bizonyítja. Éppen ellenkezőjére szeretnék most néhány példát is mondani. Megkaptuk a Pénzügyminisztériumtól azokat a számokat, amelyekkel kalkulálnak, és amelyeknek a lényege, hogy egy 7,5 százalékos hiányt tervezve, egy 4,3 százalékos növekedés mellett egészen biztosan magasabb lesz az infláció. Ennek egyik fontos következménye például az, hogy a stabilitási törvényt is változtatni, módosítani kell, mert enélkül, mondjuk úgy, a saját jogszabályuknak mondanak ellent. Éppen ezért ez az egyik szerintem fontos következmény, amiről még beszélnünk kell. A második sorban említem azt a kritika tárgyává tett nagyon sok kiadást, amit táblázatban kigyűjtöttünk három témacsoportban, ahol egyébként semmi köze a járványnak a kiadásokhoz, a túlárazott és egyébként akár nem most elvégzendő kiadásokat, amelyeket vonatkoztatva a múlt évre, annak áthúzódó hatása megvan erre az évre is. [[17.30]] Éppen ezért a gazdasági válság kezelése érdekében szükséges azonnali intézkedésként… Államtitkár úr, újra szeretném felhívni arra a figyelmet, hogy 21 elemből álló olyan javaslata van az ellenzéknek, amely a gazdasági válságkezelés érdekében szükséges azonnali intézkedések között van, benne a Budapest-Belg-rád vasútvonal ügyének a leállítása; a Paksi Atomerőmű előkészítése és építése, csak az idén már eddig 45 milliárd forinttal tőkét emeltek, és ebben mennek előre, annak ellenére, hogy számtalanszor felhívjuk a figyelmet, hogy ne tegyék; és akkor most a motoGP-pálya építéséről vagy a vadászati világkiállításról nem is beszélek. Tehát újabb példákat hozunk arra, hogy azok a kiadások, amelyeket önök, túlterjeszkedve a parlamenti felhatalmazáson, sokkal nagyobb mértékben költöttek, ezt helytelenül tették, és éppen ezért elfogadhatatlan ennek az idei továbbtervezése is. Éppen így akkor eljuthatunk oda, hogy ha Magyarország teljesítményét vizsgáljuk, akár annak függvényében vagy annak fényében, amit az előbb említettem, továbbá, ha ezt nemzetközi kitekintésben olvassuk, akkor, államtitkár úr állításával ellentétben, Magyarország tavalyi teljesítménye regionálisan igen gyenge. Nálunk sokkal jobban teljesítő országok vannak a környezetünkben, itt, a közép-európai térségben, és éppen ezért, tehát ha feleslegesen van kiadás, ha egyébként pedig a magyar gazdaság teljesítőképessége alulteljesít… Értem, hogy az államtitkár úr majd hivatkozik arra, hogy az európai átlagnál 6 százalék a visszaesés, nálunk csak 5 százalék, de amúgy egyébként, ha más országokat megnézünk, akkor pedig hozzánk képest jobban teljesítettek. És ha ráadásul önök ezt a forrást nem a gazdaságra fordították, és nem az emberekre, akkor önöknek éppen ezért ezzel el kell számolni, hogy igazából mire ment el a pénz, és én erre mondom azt, hogy azoknak a barátoknak a támogatására, azoknak a lojális tulajdonosi köröknek, akik egyébként politikai értelemben önöket akarják támogatni. És innentől kezdve értelmezhető az, amit tegnap itt az egyik államtitkár úrtól hallottunk, hogy mivel nem szeretnénk, ha ez a költekezés folytatódna a most hatványozottan emelkedő európai uniós források kiadásánál, akkor erről igenis tárgyalniuk kell az ellenzékkel, tárgyalniuk kell, és társadalmi párbeszédet kell erről folytatni, hogy lényegében egy új Marshall-segélyt mire fognak felhasználni. Erre mit mondott az ön kollegája? A kutya ugat, a karaván halad. Szó szerint ezt mondta tegnap. Tehát én azt gondolom, hogy ilyen módon ez részben mint állítás, vélemény is elfogadhatatlan. Az emberek, akiknek az életéről szól ez, még akkor is, ha most itt az új hírek szerint az európai forráslehetőségek közül vannak olyan részek, amiket nem kívánnak igénybe venni, de halkan jegyzem meg, én azt a következtetést vonom le, hogy az, amit gyorsan nem tudnak beruházásszinten elkölteni, abból nem kérnek, de amúgy egyébként, a jövőt tekintve tovább erőltetik az emberek védelme helyett a beruházások további gyorsításával, és a hiánynövelésüknek egyébként ez az egyik oka. Ráadásul ezt olyan politikai elkötelezettséggel teszik, hogy tudják, hogy egyébként az Európai Unió, mondjuk úgy, hogy aggályokat fogalmazhat meg az önök költekezésével, ezzel szemben önök megelőlegezik, és ahogy korábban említettem is, előlegként kifizetik ezeket a forrásokat, merthogy ezt a forrást mondhatnám egy korábbi lázári szóhasználattal még a választások előtt ki kell fizetni minél hamarabb. Ezt úgy oldják meg, hogy egyébként emlékezzünk rá, és ettől se tekintsünk el az Állami Számvevőszék elnöke itt néhány héttel ezelőtt felhívta a figyelmet arra, hogy igenis súlyos kockázata van annak, amit ebben a formában önök csinálnak. Itt ő maga is elmondta abban a vitában, amire itt a kollégáját megint ideidézem, aki azt mondta, hogy parlamenti vita folyt az európai uniós forrás felhasználásáról. Bocsánat! Kinek a kezdeményezésére? Ha az ellenzéki pártok nem követelik, hogy legalább egy fél napot, pár órát szánjanak arra, és számoljanak be róla, hogy 18 000 milliárd forintot mire akarnak elkölteni, akkor egyébként még ez sem jött volna létre. És hiába tárja szét a kezét, képviselőtársam, a mai napig ezt állítom, erről nincs érdemi párbeszéd, csendesen mondom, sem a Gazdasági bizottságban, de az általam vezetett Költségvetési bizottságban kormánypárti képviselők szavazták le, hogy ez napirendre kerüljön. Hol kellene erről beszélni másutt, ha ilyen szakbizottságot keresünk ehhez? És erre nem voltak hajlandók, hanem eközben folytatják azt a magatartást, hogy majd maguk szépen eldöntik. És egyébként itt visszaköszön, hogy a kutya ugat, a karaván halad, de az én számomra elfogadhatatlan az, amit önök e tekintetben csinálnak. Hogy azért ne ússzák meg olyan könnyen, idézem az Állami Számvevőszék elnökét, jegyzőkönyvből, azért, hogy államtitkár úrnak efelől ne legyen kétsége: „A fejlesztési projektekhez megítélt uniós támogatások megelőlegezése és tényleges megtérítése közötti időbeni különbség mértéke a pályázati rendszer jellemzőinek, a fejlesztések felgyorsítására vonatkozó kormányzati célkitűzéseknek, az Európai Bizottsággal való elszámolás időigényének és a finanszírozott uniós projektek összetettségének együttes következménye. E tényezők következtében az uniós támogatásokhoz kapcsolódó bevételek időbeni beérkezése bizonytalanná válik. A volatilitás, az időbeli változékonyság következtében a központi költségvetés egy jelentős nagyságú, a pénzforgalmi egyenleget … érintő kockázattal szembesül.” Államtitkár úr elmondta, hogy az a különbözet, ami egyébként az önök és a Költségvetési Tanács által, mondjuk úgy, figyelemfelhívására elmondott majdnem 2000 milliárd forintnyi különbség, azt látjuk itt? Hogy egyébként ebből lesz az? Hogy egyébként önöknek mégiscsak el kell költeni és el akarják költeni, holott egyelőre még azt sem tudják, hogy mire? Én erre azt mondom, ha érdemben segíteni akarnak a gazdaságnak, és ha, mondjuk úgy, most abban az állapotban lennénk, hogy az anticiklikus politika, gazdaságpolitika eredményeként az állam most költsön azért, hogy a gazdaságot életben tartsa, akkor erről a részéről én azt gondolom, mint ahogy korábban is mondtam, hogy erről lehet beszélni, kell is beszélni, a gazdaságot ilyen értelemben élénkíteni kell, de nem úgy, hogy a saját haverokat finanszírozzák belőle, és nem úgy, hogy ebből a társadalmi párbeszédet meg akarják spórolni, nem akarnak erről beszélni, hanem csak mennek a saját fejük után. És akkor visszautalok arra, hogy a válságkezelés hogyan történt, egyszer erre rángatták a kocsit, egyszer meg arra, és egyébként nem előre megyünk, hanem hol balra, hol meg jobbra. Hát, ez az, ami miatt, azt hiszem, hogy az a költségvetési tervezés, amit most erre az évre is idehoztak, ugyanilyen pillanatértékű, amire lehet azt mondani, hogy akkor éppen jó ötletnek tűnt, és akkor ez folytatódik tovább most. Ennek az lesz a következménye egyébként, hogy megint nem az emberekre koncentrálnak, hanem be fogják betonozni azt a rengeteg pénzt, ami Magyarországnak, nemcsak nekem, a gyerekeink, unokáink lehetőségét adná meg. Államtitkár úr felé lenne még egy fontos kérdésem, mert ezt korábban még nem említette, és én a költségvetésben nem találom annak a helyét, hogy ha a szociális hozzájárulási adó ez évi nyári csökkentése bekövetkezik, amelyre korábban a kormányzat kötelezettséget vállalt, akkor az milyen fedezetből vagy milyen forrásból valósul meg, mert azért ez mégiscsak egy jelentős forrás lesz, ha ez működik. [[17.40]] A konkrét példák között szeretnék még egyet mindenképpen megemlíteni, ez, ami most itt a minap megjelent, hogy a nyugdíjasok számára 0,6 ezrelék emelést fognak javasolni év közben. Bizonyos értelemben örülök annak, hogy a kormány a múlt évhez képest mégiscsak úgy döntött, hogy jaj, ha igen, az infláció magasabb lesz, mint amivel eredetileg terveztünk, akkor érdemes vagy szükséges inkább így mondom a nyugdíjasok számára, hogy ne ők előlegezzék meg és hitelezzenek a költségvetésnek, hanem hamarabb kaphassák meg. Na most, tavaly nem volt ilyen érzete a kormánynak, most, hogy így a választásokhoz közeledünk, ez az érzés felerősödött önökben; ezzel igazából semmi baj, örülök neki, csak akkor legyen szíves, államtitkár úr, segítsen abban, és mutasson rá, hogy ebben a költségvetésben hol találjuk meg ennek a fedezetét. Ráadásul, ugye, szükség lesz arra is, hogy növekedés vagy további inflációnövekedés esetén még ősszel erre még egyszer visszatérjenek. Összefoglalva tehát azt tudom mondani önöknek, hogy én meglehetősen cinikusnak látom azt, ahogy kezelik ezt a helyzetet, éppen ezért, vagy ebből az következik, így pontosabb, hogy az emberek számára az ez évi költségvetési módosításuk sem hoz olyan lehetőséget, hogy az embereknek ettől érdemben jobb lenne. Azt látom, hogy a beruházási ráta tovább fog növekedni, további betonoszlopokat meg cölöpöket fognak építeni ahelyett, hogy az embert, aki számunkra a legfontosabb érték, az embereket segítették volna, legyenek azok nyugdíjasok, diákok vagy pedig dolgozók. Mert az, hogy az önök közvetlen családtagjaikat, politikai családtagjaikat segítik, az önmagában kevés, és azt nem érdemes válságkezelésnek hívni. Ezért mi ezt a törvénytervezetet nem fogjuk támogatni, és nem is javasoljuk senkinek ezt elfogadni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Legalább most nem volt oltásellenes Varju képviselő úr, mint reggel az ATV-ben, amikor már megint hergelt a keleti vakcinák ellen, hiszen azt mondta, hogy álmegoldások a keleti vakcinák. Hála istennek, ezt a lapot most nem húzta elő a képviselő úr. Emlékezhetünk rá, hogy a 2008-as költségvetési vitában hiszen a parlamenti jegyzőkönyvek tökéletesen megőrzik az emberek felszólalásait, a 2008-as költségvetési vitában Varju László azt mondta, a jövő évben egy szigorú költségvetése lesz az országnak, de mindenféle riogatás ellenére újabb megszorításokra már nincs szükség. Ezt mondta 2007 végén, a 2008-as költségvetésre vonatkoztatva Varju László, azóta bukott gazdasági államtitkár, hiszen elmondta, hogy nem lesz semmiféle megszorítás, csak álhírek, riogatás az, hogy megszorítás lesz, majd elvették a 13. havi bért, elvették a 13. havi nyugdíjat. Az önkormányzatoknak rengeteg közfeladatot átadtak, de forrást nem rendeltek hozzá, adósságba taszították az embereket, a családokat és az önkormányzatokat, és egyre több és több pénzt vettek el a gyermeket nevelő magyar családoktól. [[Bangóné Borbély Ildikó felé:]] Képviselő asszony akkor még nem mondta ilyen nagy hanggal a családokért aggódó felszólalásait [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] , illetve folyamatosan adósságspirálba taszították mind a családokat, mind az önkormányzatokat, emellett pedig elképesztő mértékűre növelték a munkanélküliséget. Nemes egyszerűséggel több százezer embert az út szélén hagytak. Ez volt akkor az önök válságkezelése, ez volt az, amire Varju László azt mondta, hogy nem lesz semmiféle megszorítás. Képviselő asszonytól kérdezném, hogy mi az, amit önök az elmúlt egy évben támogattak a mi benyújtásunkban, a válságkezelés kapcsán; merthogy nem támogatták a rendkívüli jogrendet, nem támogatták a hitelmoratóriumot, nem támogatták a bértámogatást. Ön itt felsorol egy-két határozati javaslatot, amit önök nyújtottak be, és mi leszavaztunk vagy nem támogattunk, mondjuk, bizottsági szakaszban, de azt is nézze meg, képviselő asszony, hogy önök mit támogattak! Mert a válságkezelés alapvető lépéseit, a szükséges, elengedhetetlen lépéseket és javaslatokat önök nem támogatták. Tehát, ha számonkér bennünket javaslatok támogatása kapcsán, akkor valamiféle kölcsönösség azért hadd legyen, mert azok az intézkedések, amelyeket a kormány meghozott rendkívüli jogrend keretében, majd idekerültek a parlamentbe, akár a rendkívüli jogrend meghosszabbítása kapcsán, akár egyébként a koronavírus elleni védekezésről szóló törvény kapcsán, azokat önök nem támogatták. Azoknak az intézkedéseknek, a beruházások támogatásának, a bértámogatásnak, a béremeléseknek a fedezetét itt látjuk magunk előtt, ahogy államtitkár úr egyébként ezt elmondta. Pontosan tudjuk, hogy az önök válságkezelése hogy nézett ki. Az idei évben, 2021-ben mondta el Dobrev Klára, hogy hogyan nézett ki 2008-2009-ben a válságkezelés; önök megmentették a bankokat, de az embereket nem. Ezt mondta az önök egyik vezetője, Dobrev Klára: „A bankokat megmentették 2008-2009-ben, az embereket nem.”. A mostani pillanatig azt tudjuk mondani, hogy sok nehézséggel küzdöttünk, az egész ország, egész Európa, az egész világ rengeteg nehézséggel küzd, de a válságkezelés, amit a kormány meghirdetett, az idáig eredményes volt, de nincsen vége; tovább kell folytatnunk. Ha megnézzük a munkahelyek számát, csak márciusban februárhoz képest 66 ezerrel több munkahely jött létre, 66 ezerrel többen dolgoznak márciusban februárhoz képest. Az látszik a számokból és az adatokból, hogy visszanyerjük azt az erőt, mert ütőképes, egészséges állapotban érte a válság a magyar gazdaságot, és nem úgy, hogy az önök idejében 12 százalékosra nőtt a munkanélküliség. Az eredményes válságkezelést mutatja a munkanélküliségi adat, ami sokkal jobb, mint az uniós átlag, és még sokkal jobb, mint az eurózóna átlaga. Az eredményes válságkezelést mutatja az is, hogy bár nyilván minden európai országnak csökkent a gazdasági teljesítménye az elmúlt évben, de nekünk kevésbé csökkent, mint az európai uniós átlag, több mint 1 százalékkal, szerintem ez egy eredmény, tisztelt képviselő hölgyek és urak, annak ellenére, hogy ezek tények, csak önök ezeket szeretik elhallgatni. Az egy örök vita köztünk, önök idehoznak Keresztes képviselő úr és Varju képviselő úr, sokan beszéltek itt erről beruházásokat. Azzal, ugye, tisztában vannak, hogy ezek a beruházások rengeteg munkahelyet teremtenek? Ezek a beruházások a helyben élőknek jók, munkahelyeket teremtenek, cégeknek adnak munkát, és sok-sok-sok családnak megélhetést biztosítanak. Ezek a beruházások pontosan azért tudnak megvalósulni, mert a kormány úgy döntött, hogy nem az önök segélyelvű politikáját folytatja, ezt az alapjövedelem nevű borzadályt, amiről önök itt rendszeresen beszélnek, és azt a segélyelvű politikát, ami egyébként jellemző volt önökre 2010 előtt, és ezért volt 12 százalék fölött a munkanélküliség, hanem azt, hogy munkahelyteremtéssel, beruházással, technológiai növeléssel, folyamatos bővüléssel azok a cégek versenyelőnyre tegyenek szert a válság időszaka alatt is, és hogy megőrizzék a munkahelyeket. A társadalmasításról, a társadalmi egyeztetésről mondott itt képviselő úr egypár, ténynek abszolút nem nevezhető valótlanságot az európai uniós helyreállítási alap és a következő hétéves fejlesztési ciklus kapcsán. Úgy mondja ezt, tisztelt képviselő úr, hogy egyébként az önök által kezdeményezett vitát én is itt végigültem és végigvitatkoztam. Helyes, hogy önök kezdeményeztek egy ilyet, miért ne kezdeményezhetnének, meg el is vitatkoztunk róla, és szerintem fontos érvek hangzottak el mindkét oldalról. Hogy miért probléma az, hogy ezt önök kezdeményezték, ezt nem értem. Azon a vitán is nagyon sokszor elhangzott, tehát ön most már tudatosan tagadja ezt el, hogy több mint 15 ezer szakértővel, potenciális pályázóval, különböző érintettel egyeztették ezt a programot a kormányzaton belül. Az összes megyei jogú város, az összes önkormányzati szövetség, egyházak, kamarák, szakmai szervezetek, különböző egyetemek vagy kutatóintézetek és az önkormányzatokat bármilyen módon összefogó szövetségek kaptak egyébként felkérő levelet a szakmai egyeztetésre. Több mint 500 ilyen levél ment ki, több mint 500 rendezvényen, offline és online rendezvényen egyeztettek azzal a 15 ezer szakértővel vagy potenciális pályázóval a kormányzat képviselői, akiket érinthet ez a helyreállítási csomag, akik valamilyen módon elküldték, hozzátették a maguk észrevételeit. Az, hogy önök azt mondják, hogy itt valamiféle egyeztetés nélkül történt meg ennek az óriási csomagnak a tervezése és most majd a benyújtása az Európai Bizottsághoz, az nemes egyszerűséggel nem igaz. Az, hogy az önök polgármesterei nem vették a fáradságot, hogy visszaküldjék ezeket a leveleket kitöltve, az, hogy az önök főpolgármestere észre sem vette, hogy érkezett egy ilyen levél a postaládájába, az, hogy egyébként hozzá sem tudtak szólni az önök polgármesterei ehhez a levélhez, és nem tudták elküldeni a szakmai észrevételeiket, ott, ne haragudjanak, saját magukban keressék a hibát, ne pedig a kormányzatban, mert ez az egyeztetés megtörtént. [[17.50]] Azt továbbra sem értem, hogy hozhatják ide, hogy egyes vakcinák mennyibe kerülnek és mi az áruk, hogy önök beárazzák az életet, ezt egész egyszerűen nem tudom felfogni sem és értelmezni sem, hogy önök szerint van egy ár, amit megér egy emberélet egy vakcinával, és van, amit már nem ér meg. Én ezt abszolút nem tudom elfogadni, és nem tudom támogatni. Szerintem minden pénzt megér az emberek életének a védelme, ezért lenne jó, ha az oltásellenes kampányukat, most a sunyi verzióját abbahagynák, és Varju képviselő úr is az ATV-ben nem a keleti vakcinák ellen hergelne még a mai nap is, április 27-én. Egész egyszerűen arra kérem önöket, hogy ne játsszák a „van rajta sapka, nincs rajta sapka” játékot. A felszólalásaik felében az volt a probléma, hogy eddig az elmúlt években a kormány nem hozott ide pótköltségvetést, most meg az, hogy idehoz. Döntsék el akkor, hogy mi a probléma! Az elmúlt években egyébként tudtuk tartani, és a kormányzat szigorú profi költségvetési politikájával tudtuk tartani a kormányzat által egy évvel vagy fél évvel korábban benyújtott számait, és egyébként helyesen és jól sikerült a költségvetés végrehajtása, önök akkor azt hiányolták, hogy miért nincs pótköltségvetés, most meg azt mondják, hogy hát, hogy hozhat ide a kormány egy ilyen pótköltségvetést, és egyébként is mi ennek az egésznek az értelme. Az a helyzet, tisztelt képviselő hölgyek és urak, hogy önök nem tudják a számok alapján sem eltagadni azt, hogy eddig is eredményes volt a magyar válságkezelés, és ezután is látszódni fog az eredménye. Ez a magyar emberek munkájának, a magyar vállalkozások munkájának eredménye, és a kormány konzekvens, beruházásokon és munkahelyteremtésen, munkahelymegőrzésen alapuló politikáját jelenti. Hogy önök ezt megpróbálják rendszeresen aláásni, azzal én nem tudok mit kezdeni, de azt el tudom fogadni, hogy önök ezt puszta piti politikai számításból teszik. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Kihasználom a lehetőséget, hogy itt van körünkben Nacsa Lőrinc képviselő úr, aki egy rendkívül jól tájékozott kormánypárti képviselő, hátha tud nekem válaszolni néhány fontos kérdésre. Visszautalva a képviselő úr felszólalására, igen, örvendetes, hogy az LMP kezdeményezésére és az ellenzéki pártok támogatásával tudtunk beszélni az Országgyűlés előtt az európai uniós fejlesztési források felhasználásáról, az a szomorú, hogy ha ezt az ellenzék nem teszi meg, akkor ez nem történik meg. Tehát a kormány nem érezte a saját feladatának, hogy felelőssége behozni ezt a nagyon fontos, közel 6000 milliárd forintos kérdést behozni a magyar Országgyűlés elé. Egyébként szeretnék visszakérdezni. Az elmúlt napokban a sajtóból megtudhattuk, hogy milyen terveket dédelget a kormány, hogy a Kínai Kommunista Párt egyetemének Budapesten az adófizetők több száz milliárd forintjából akar egy campust építeni. Ha javasolni fogjuk, hogy erről is beszéljünk az Országgyűlés előtt, azt támogatja majd, képviselő úr? Vagy az hogy lesz? Tehát több száz milliárd forintot a kínai érdekeknek megfelelően kormányzati szinten el lehet költeni egy ilyen súlyos válság időszakában. Ugye, már hallhattuk, hogy ezen a héten egy olyan megállapodást akar aláírni a kormány, hogy ez már egy eldöntött projekt legyen, és addig akarják eltolni, hogy adott esetben, mondjuk, egy év múlva lesz egy kormányváltás, akkor már ne lehessen kiszállni a projektből. Ez a helyes, ez a felelősségteljes magatartás? Egyébként képviselő urat nem érdekli ez a dolog? Tehát ön parlamenti képviselőként mennyi információval rendelkezik? Szeretnee például ön beszélni a Fudan Egyetemmel kapcsolatos tervekről, hogy mire költenek el százmilliárdokat, milyen feltételekkel és hogyan akarnak majd az ön felettesei, az ön főnökei aláírni egy szerződést Kínával? Mennyi közvagyont akarnak majd kockára tenni ezért? Milyen módon szolgáltatják ki a magyar nemzeti érdekeket a kínai érdekeknek? Ez érdekli önt, tisztelt képviselő úr? Csak visszautalok arra, hogy valóban, nagyon helyes, hogy tudtunk itt beszélni a fejlesztési forrásokról, csak azt ne tagadjuk el, hogy ez nem önökön múlott, hanem az ellenzéki frakciókon. A következő: 2010 óta kormányoznak. Úgy gondolom, képviselő úr, hogy picit szánalmas 11 év kormányzás után 2008-as parlamenti felszólalásokat idézgetni. Pontosabban, nemcsak hogy szánalmas, hanem azt mutatja, hogy nincs jobb ötlet, vagy nem tudom, ezzel próbálnak takaródzni, ezzel próbálják legitimálni a saját alkalmatlanságukat és hibájukat, hogy visszanyúlnak 2008-ra. De ha már megszorítások, tisztelt képviselő úr, akkor számíthatunke arra, hogy leállítják végre az önkormányzatokat érintő brutális megszorításokat? Ön mit tud mint aktív kormánypárti képviselő, hogy mikor ül le érdemben az ellenzéki vezetésű vidéki nagyvárosok polgármestereivel a kormány, mikor kapnak tisztességes kompenzációt? Vane olyan kormányzati szándék, hogy államosítanak bizonyos közfeladatokat, elvesznek önkormányzati ingatlanokat? Milyen módon és milyen támogatásra számíthatnak ebben a nehéz helyzetben az önkormányzatok, és vége lesze végre az Orbán-kormány brutális, önkormányzatokat sújtó megszorító politikájának? Képviselő Úr! Ön kritikaként fogalmazta meg, hogy mi beruházásokat citálunk ide, és azt mondta, hogy ezek a beruházások nagyon sok munkahelyet teremtenek. A Budapest-Belgrád vasútvonal projektjéről nemegyszer beszélgettünk már itt az Országgyűlésben. Tisztelt Képviselő Úr! Ön ennyit tud erről a beruházásról, hogy nagyon sok munkahelyet teremt? Ön úgy szavazta meg ezt a beruházást, ami mindennel együtt közel ezermilliárd forintot fog jelenteni a magyar adófizetőknek, hogy önnek ennyit mondtak a főnökei, hogy Nacsa képviselő úr, szavazza meg, mert nagyon sok munkahelyet teremt. Ennyi elég volt önnek? Ön látta azokat a dokumentumokat, amiket előttem titkosítottak? Ön látta azokat a dokumentumokat, amiket egyébként nem lehet kiperelni se a magyar kormányból? Önök csak a válság kettő évében 200 milliárd forintot költenek el erre a baromságra bocsánat a szóhasználatért! , a Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztésére, aminek az ellenértéke 175 ezer munkahely. Nacsa képviselő úr, 175 ezer munkahelyet lehetne teremteni két év alatt ebből a 200 milliárd forintból. Mi van emögött? tehát a Budapest-Belgrád vasútvonal projektje azon túl, hogy nagyon sok munkahelyet teremt, konkrétan többet, mint 175 ezer? Azt tudjuk, hogy a cégeknek megrendelést fog hozni, Mészáros Lőrinc cégei már megnyerték ezeket a megrendeléseket, 300 milliárd forintot fognak a teljes projektből kaszálni Mészáros Lőrinc cégei. Ezt tudjuk. Önök az egyik válságkezelő intézkedésük részeként titkosították ezeket a dokumentumokat. Ez egészen elképesztő! Szeretnék visszakérdezni, Nacsa képviselő úr, még a Fudan Egyetemre. Ön hogy érzi, ilyen 450, 500, 550 milliárd forintot fognak elkölteni? Ön szerint rendben van, hogy a sajtóból kiszivárgott információk alapján megtudjuk azt, hogy önök több pénzt akarnak egy budapesti campusára költeni a Kínai Kommunista Párt egyetemének a magyar adófizetők pénzéből, mint amennyit egy év alatt a teljes magyar felsőoktatásra fordítanak? Ez ön szerint helyes? Ez megéri a magyar választópolgároknak? Ez a helyes kormányzati magatartás? És most függetlenül attól egyébként, hogy egy kommunista ideológiát az alapdokumentumában magába foglaló egyetemről van szó vagy nem, teljesen mindegy, önök kormányzati szinten százmilliárdokról döntenek teljesen büszkén úgy, hogy most elhatározzák, hogy ezt most aláírják, igazából az Országgyűlés még nem is hallott a kérdésről hivatalosan, csak a sajtóban olvashatjuk, olyan szinten akarják ezeket a döntéseket eltolni, hogy ebből már ne lehessen kiszállni. Ön szerint ez helyes dolog, tisztelt képviselő úr? (Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.) Még egy kérdésem lenne, és nagyon bízom benne, hogy válaszol erre. A válságkezelésnek egy szimbolikus és egészen gyalázatos lépése volt, amit már említettem, hogy Mészáros Lőrinc akkor is kap 18 milliárd forint támogatást az adófizetők pénzéből, ha a másik oldalról az építőipari cégeiből is ilyen nagyságrendet, tehát 11,5 milliárdos osztalékot kivesz. Tehát itt az önök nemzeti oligarchái óriási idézőjelekben olyan helyzetben vannak, hogy még a legsúlyosabb válság idején sem kell lemondaniuk a gazdagodásról. Tehát nehogy már Mészáros Lőrinc ne rámoljon ki egy csomó osztalékot az építőipari cégeiből, aminek egyébként önöknek köszönhetően az ezermilliárdos megrendelések miatt van hatalmas osztalékbevétele, és még ebben a helyzetben is még csak azt se várják el tőle, hogy az építőipari hatalmas bevételéből kompenzálja, mondjuk, a saját szállodaláncát. Nem, önök egy olyan döntést hoznak, hogy a magyar adófizetőknek kell Mészáros gazdagodását fenntarthatóvá tenni egy súlyos válság idején is, miközben önök azt mondják, hogy nincs a költségvetésben 86 milliárd forint azért, hogy három hónapról kilenc hónapra növeljék az álláskeresési járadékot. Tisztelt Nacsa Képviselő Úr! Önök szerint ez egy tisztességes válságkezelés? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Szeretettel köszöntöm képviselőtársaimat ismét. Kétperces hozzászólások következnek. Elsőként az MSZP képviselőcsoportjából Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak adok szót. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen, elnök úr. Lenne egy nagyon fontos szakmai kérdésem. Az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló T/15696. számú törvényjavaslat általános vitája lezajlott, a zárószavazásra vár, államtitkár úr, nem került a héten ide a parlament elé ennek a törvénynek a zárószavazása. Mit tud ön erről, hogy mikor fogjuk ezt megszavazni, mert eléggé érinti a ’21-es költségvetést? Hol tartunk most? Majd három hét múlva szavazzuk meg? Ugyebár biztos tudja, államtitkár úr, hogy most már csak háromhetente ülésezik úgy a parlament, hogy érdemi munkát is tudjunk végezni. Nacsa képviselő úrnak, mert komolyan mondom, már ez az oltásellenesség kezd egy kicsit túlnőni önökön: ki volt az a miniszter, aki azt mondta arra a kérésünkre és beadványukra, amikor azt kértük, hogy folyamatosan teszteljenek, és ingyenesen teszteljenek, mert nagyon fontos a védekezés szempontjából, hogy ez súlyos adóforintokba kerül, és ezt nem tehetjük meg? [[18.00]] Ki volt az a miniszter? Gulyás Gergely. Sajnálja a magyar emberektől azt a védekezési eszközt, ami mindenhol beválik a világon a környező országokban, hogy meg tudják fékezni a járványt, hogy tesztelnek és folyamatosan ingyen gyorsteszteket biztosítanak az állampolgárok számára. Erre azt mondja Gulyás Gergely, hogy na ne már, mert az sokba kerül! Néha nézzenek már tükörbe! És fejezzék be ezt! Nem oltásellenes az ellenzék! Ki hergeli most a nyugati vakcinák ellen a magyar lakosságot? A magyar kormánypártok! Az egész szakma, a világ szakmája, nem a magyar szakma, Karikó Katalin elsőként írta ki… Most már nem vagyunk büszkék Karikó Katalinra?! Most már nem büszke ön rá?! [[Jelzésre:]] Hát, nem úgy néz ki. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Fejezzék már be, és tényleg tegyék azt, ami a dolguk! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Varju László képviselő úr következik. Parancsoljon, képviselő úr.
Köszönöm szépen. De azért képviselő asszony mondatát, gondolatát folytatva: valóban Nacsa képviselőtársunk magára húzta azt, hogy önök itt az igazán oltásellenesek; azzal, hogy hazugságokat állítanak az embereknek, becsapják őket, és éppen ezért elriasztják tőle, attól, hogy valóban azt tegyék, ami ebben a helyzetben mindannyiunk érdeke, hogy minél több, a betegség ellen beoltott állampolgár legyen ebben az országban. Mi ezt egyértelműen támogatjuk. Azt, hogy önök a szájukkal mást beszélnek, cselekedeteikben pedig egészen mást csinálnak, az lenne a csoda, ha ezt önök rendszeresen csinálnák. Ilyen volt például az is… és visszatérek, mert két dolgot szeretnék mondani, két konkrét ügyet. Az egyik a nyugdíjasok. Önök, tisztelt képviselő úr, mondjuk úgy, hogy tartoznak a nyugdíjasoknak. Ezen az 53. hétre vonatkozó kezdeményezésük nem segít, mert az elmúlt években az elmúlt tíz év alatt önök egymillió forintot elvettek a nyugdíjasoktól, és azzal, ha megpróbálnak ebből törleszteni, az még édeskevés ahhoz, hogy valóban megkapják azt, ami nekik jár. A másik ilyen konkrétum, amire szeretném fölhívni államtitkár úr figyelmét, hogy ha 5890 milliárd forint bevétellel szemben van 6953 milliárd forint kiadása az első negyedévben az államháztartásnak, és ebből tulajdonképpen a saját bemondásuk szerint összesen 343 milliárd forintot költöttek a járvány elleni védekezésre, akkor igazából látszik, hogy az a jelentős hiány, ami kialakult, több mint 1000 milliárd forint, annak semmi köze nincs a járványhoz, hanem ehelyett az előbb a kollégáim által említett felesleges és értelmetlen beruházásokat hajszolják. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Nacsa Lőrinc képviselő úr következik kettőperces hozzászólásra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Képviselő asszony, akkor vonja vissza az aláírását a kínai vakcina betiltását és felfüggesztését követelő országgyűlési határozatról, mint ahogy Varju László vagy éppen Szilágyi György is ott szerepel az első helyeken. Keresztes képviselő úrnak jelezném, hogy legutoljára pénteken vitatkoztam a Fudan Egyetemről az ön egyik képviselőtársával, Ungár Péterrel az egyik tévéműsorban, egy vitaműsorban bármikor nyitott vagyok ezekre a vitákra , és mivel ezek fontos kérdések, nyugodtan beszéljünk róla, mint ahogy most ennek a törvényjavaslatnak nem ez a témája, de mondom, legutoljára pénteken vitatkoztunk erről egy tévéműsorban. Azt önök is pontosan tudják, hogy az önkormányzatoknak az idei költségvetésben is több pénz jut, mint a tavalyi költségvetésben volt, és a tavalyi költségvetésben is több pénz jutott az önkormányzatoknak, mint az azt megelőző évben. Folyamatosan növekednek a költségvetésben az önkormányzatoknak szánt források. Nem úgy van, mint az önök idejében, amikor a feladatot odaadták, de a pénzt elvonták. Emlékszik, tisztelt Varju képviselő úr, ezért kellett egy 1300 milliárd forintos adósságkonszolidációt végrehajtani az önkormányzatoknál, mert fuldoklottak a működésre, nem a beruházásokra, a működésre fölvett adósság miatt, amiket önök hoztak rájuk, hiszen belekényszerítették az adósságspirálba, mert bár a feladatot odaadták nekik, a forrásokat nem adták oda [[Varju László és Bangóné Borbély Ildikó többször közbeszól. Az elnök csenget.]] , úgyhogy, tisztelt képviselő úr, erre is gondoljon! 1300 milliárd forint az az összeg, amivel meg kellett szabadítani az adósságoktól az önkormányzatokat. Erre is gondoljon, amikor az önkormányzatokat fölhozza! Bangóné képviselő asszonytól meg csak azt kérem, hogy akkor nézze meg Varju képviselő úrnak a mai szereplését, és nézze meg az összes olyan szereplését, amikor követeltek vakcinákat betiltani, petícióztak, emberkísérletnek neveztek vakcinákat, elbizonytalanító kampányokat folytattak. Dobrev Klára, az önök egyik miniszterelnök-jelöltje most erről is beszélt Varju képviselő úr , azt mondta, hogy senki nem mondta, hogy az orosz vagy a kínai vakcina segít. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ha most önökön múlna, akkor másfél millió emberrel kevesebb ember lenne beoltva ma Magyarországon. Önök így akarták. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. [[Jelzésre:]] A legjobbkor, mert még erre van lehetőség. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr következik kettő percben.
Köszönöm, elnök úr. Nacsa képviselő úr, egyetlenegy kérdésemre sem válaszolt. Ön látta a Budapest-Belgrád vasútvonal dokumentumait még mielőtt titkosították? Ön több száz milliárd forintos döntést az alapján hozott meg, hogy azt mondták önnek a főnökei, hogy nagyon sok munkahelyet fog teremteni? Ön 200 milliárd forintot úgy áldozott föl a válság két súlyos évében, hogy fogalma sincs arról, hogy milyen szerződések vannak emögött, milyen megtérülési garanciák vannak? És arra sem válaszolt, hogy ön egyetérte azzal, hogy 500-550 milliárd forintot költ el a magyar állam a magyar adófizetők pénzéből a Kínai Kommunista Párt egyetemének budapesti campusára. Ön egyetért ezzel? Kérem, Nacsa képviselő úr, itt vagyunk az Országgyűlés ülésén, válaszoljon ezekre a kérdésekre! Szerintem a magyar választókat érdekli, hogy milyen módon hozzák meg a döntéseiket a kormánypárti képviselők. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Csak a következő kettőperces felszólalások között tud majd megszólalni Nacsa képviselő úr. Köszönöm szépen. Mert a házszabály ezt már nem teszi lehetővé, hogy most ismételten szóljon, viszont azt lehetővé teszi, hogy Balczó Zoltán képviselő úr most rendes felszólalásra szót kapjon. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Mindenekelőtt elnézést kérek elnök úrtól, valamint Banai államtitkár úrtól, hogy a felszólalásom első részében én sem a tárgyról fogok szólni. Lehet, hogy ha elnök úr itt lett volna, akkor figyelmezteti Nacsa képviselő urat, megkéri, hogy ne nyisson vitát a vakcinaügyben. De mivel ezt megtette, röviden kénytelen vagyok erre reagálni; elnézést kérek. Azt szeretném, ha a felsorolásom erre a részére Nacsa képviselő úr reagál, arra válaszoljon vagy azt kritizálja, ami elmondok. És elmondtam már máskor is itt a parlamentben: egyetértek azzal, hogy a magyar kormány annak érdekében, hogy minél nagyobb beoltottsági arányt tudjon elérni, keleti vakcinákat rendelt meg. Teljes mértékben egyetértek vele. Nincs olyan ár, ha szükséges kifizetni, amely esetén mérlegelni kéne a magyar emberek életének megmentését. Ugyanakkor azt azért meg lehet nézni, hogy az az ár indokolte vagy sem. Fel lehet tenni a kérdést, hogy miért történt az, hogy míg az állam az orosz Szputnyik vakcinát közvetlenül rendelte meg, miért volt szükség a kérdés csak ennyi egy közbülső cég beiktatására. Furcsa módon ez a közbülső cég, amely valóban foglalkozott 2009 óta gyógyszer-nagykereskedelemmel, ez a cég 2020. november 27-én tulajdonost cserélt, bejegyeztek egy céget aznap, és aznap megvette ez az új cég azt, ami gyógyszer-kereskedelemmel foglalkozott. Ez azért kérdéseket vet föl, és tudjuk, hogy a viszonylag magas ár abból is származik, hogy ez a cég közbe lett iktatva. Amikor én ezt a kérdést esetleg fölteszem, hogy miért volt erre szükség, ezzel remélem, nem azt érzi, hogy én azt mondom, hogy nem kell megfizetni a szükséges árat akkor, ha a magyar emberek megmentéséről van szó. Egyébként még egy megjegyzés ebben az ügyben, csak már befejezem. Én egyetértek azzal, hogy a Szputnyik vakcina esetében nem történt meg az Európai Gyógyszerügynökség engedélyének megvárása. Amennyire figyelemmel kísértem, a dokumentációk rendelkezésre álltak, az illetékes magyar hatóság ellenőrizte, személyes véleményem az, hogy helyes, hogy ennek az oltása elkezdődött. [[18.10]] Ugyanakkor az osztrák kormány, azt hiszem, kétmillió Szputnyik vakcinát rendelt, és azt mondta, hogy mindaddig nem kezdi el az oltást, amíg az Európai Gyógyszerügynökség meg nem adja az engedélyt. Még egyszer mondom: én egyetértek azzal, hogy mi nem vártunk, de gondolom, ettől még a teljes osztrák kormányt nem neveznénk vakcinaellenesnek. Ezzel én ezt a részt befejezem, és áttérek az ehhez azért lazán hozzátartozó részre, nevezetesen a helyreállítási és ellenállóképességi csomagra, és itt hadd idézzek Banai államtitkár úrtól is és Kövér Lászlótól is. Kövér László azt mondta július 14-én, azt nyilatkozta, idézem, hogy „önerőből is képes kilábalni az ország a jelenlegi gazdasági nehézségekből”, azaz nincs, nem is lenne szüksége semmilyenféle uniós mentőövre, nekünk erre nincs szükségünk, „de a déli államok iránti szolidaritásból hajlandóak vagyunk hozzájárulni”, „a felelősségünk óriási, hiszen mai döntésünk terhei és reménybeli hozadéka egyaránt a következő nemzedék számláján jelenik meg”. Banai államtitkár úr április 8-án azt mondta: meghallva számos tagállam javaslatát azt mondtuk, hogy ha elsősorban a déli országoknak erre a hitelre, erre az új eszközre szükségük van, nem ellenezzük. Ebből tehát számomra az a következtetés szűrődött le, hogy ha nem akarjuk az adósságot tovább növelni, és egyáltalán úgy érezzük, hogy nincs rá szükségünk, akkor ennek a csomagnak nem a támogatási ugye, azt is hitelbe vesszük fel, csak közösen , hanem a hitel részét adott esetben nem vesszük föl, hiszen olyan jó a gazdaság, hogy nincs rá szükség. Ehhez képest az elhangzott vitákban a Miniszterelnökségnek az illetékes államtitkára világosan nevesíti, 6000, 5900 milliárd forintról beszélt mint ennek a csomagnak arról a nagyságáról, amit fölhasználunk. Ezt követően nézzük meg, hogy maga a dokumentum, az a 146 oldalas dokumentum, amelyet kiküldtünk, illetve a helyreállítási terv mit tartalmaz. A 8. oldalon az van, hogy a reformok és beruházások összesen várhatóan 5797 milliárd forintba kerülnek. Fenn is van egy táblázatban nem mutatom, mert szemléltetésnek tűnne, csak itt nézem az iPademen , fel van sorolva a)-tól j) pontig, milyen területre 5797. Na most, ezt én önmagában nem bírálom, azért, mert az a véleményem, hogy ha a hitel részt olyan módon veszi föl ez a kormány, hogy a következőkben ő vagy egy másik kormány ezt az én megítélésem szerint egy megváltoztatott gazdaságpolitikával használja fel egy megfelelő jövőképre, akkor ez nagyon hasznos lehet. Tehát még egyszer azt mondom, hogy mind az előző hetekben elhangzott kompetens felszólalásokban, mind ebben a dokumentumban tételesen 5797 milliárd forint van elosztva és most azt hallom legutóbb, hogy kint járt Orbán Viktor, Ursula von der Leyennel beszélt, és azt mondta, hogy mi csak 2500 milliárdot kívánunk fölvenni ebből, magyarul csak a támogatási részt. Ezt azért vetettem föl, mert számomra ez most elég káoszos, sőt még az is elhangzott egy vitában, amit Gulyás Gergely említett, hogy hát mi 2500 milliárd forintról küldtük ki a dokumentumot. Nem. A kérdésem tehát ez, tudom, hogy lehet, hogy lazán kapcsolódik ehhez, csak azt szeretném jelezni, hogy most ezek után számomra nem világos a kormány végső álláspontja. Elvileg arról beszéltek, hogy nekünk nincs szükségünk erre a teljes csomagra; akkor miért a teljes csomagra készítettek tervet, azt küldték ki, arról beszéltek, most meg hirtelen kiderül, hogy mégsem. Tehát ez az, amit, remélem, nem vádaskodó ellenzéki felvetésnek tekint az államtitkár úr, hanem egy valós kérdésnek. Köszönöm. [[Taps a Jobbik, az LMP és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ismételt felszólalásra Mesterházy Attila képviselő úrnak adok szót, az MSZP-képviselőcsoportból. Parancsoljon, képviselő úr!
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Valóban, Nacsa képviselő úrban mindig lehet bízni, hogy más témaköröket is bevontat a vitába, ezért nekünk is lehetőségünk van ezt a vitát egy picit tágabban is értelmezni ahogy Balczó Zoltán képviselőtársam is utalt rá , ezért most ezt én is megtenném. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Barkochbáznék egyet Nacsa képviselő úrral, hogy…
Bocsánat, tisztelt képviselő úr, csak arra kérem, hogy ez olyan három-négy percnél többet ne vegyen igénybe.
Elnök úr, ahogy sikerül, igen. Vajon ki mondta azt, hogy „Nem oltatom be magam. És figyelembe véve minden körülményt, nem is fogom.”; „Az emberek a mai napig bizonytalanságban vannak: a nyilvánosság elől elhallgatnak rendkívül fontos információkat a Magyarországon lévő oltóanyag mennyisége és minősége kapcsán, mindenfajta híresztelések és kérdések, kételyek merülnek fel. Ilyen helyzetben ez megengedhetetlen.”? Csak segítek önnek még túl fiatal, hogy erre emlékezzék , ez Szijjártó Péter volt, a jelenlegi külügyminiszter. Aztán Orbán Viktor csak hogy ne kelljen sokat gondolkodni a következőt mondta a Kisalföldnek: mint mondta, a gyerekeit már beoltották az iskolában, ő maga is tervezi az aktust, a felesége viszont nem, mert ő soha nem oltatja be magát semmivel, „ő lesz a kontrollcsoport”. Aztán mondok egy következőt: Navracsics Tibor frakcióvezető, Szijjártó Péter szóvivő, Pelczné Gáll Ildikó parlamenti alelnök és Selmeczi Gabriella egészségpolitikus kerek perec kijelentette, hogy nem oltatja be magát. Szijjártó Péter még azzal megörvendeztetett bennünket, hogy azt mondta, hogy „amúgy nem politikai, hanem magánügy az, hogy valaki beoltatjae magát”. És hogy itt az üzletről is beszéljünk egy kicsit, amit ön sérelmezett, Pesti Imre, a Fidesz szakpolitikusa sajtótájékoztatón azt mondta, azért drága az új típusú influenzavírus elleni oltóanyag, mert az állam ebből is üzletet csinál, a járványból is hasznot akar húzni. A vakcina „rosszízű biznisz áldozata lett” fogalmazott Pesti Imre. De említhetném Gulyás Gergely miniszter urat is, aki azt mondta, hogy szerinte az oltóanyag kapcsán a titoktartás azért is rendkívül káros, mert a közvélemény a megfelelő tájékoztatás hiányában nem csupán a többmilliárdos üzlet mára beigazolódni látszó tisztességtelen hasznát valószínűsíti, hanem az oltóanyag hatékonyságát is megkérdőjelezi, így a közbizalom elvesztésével az új influenza elleni védekezés egészének sikeressége kerül veszélybe. Tehát, képviselő úr, amikor maga itt bennünket vádol valamivel, akkor először kezdjen el a saját háza tájékán kérdezősködni, hogy amikor korábban influenzavírus elleni oltási akció volt, akkor önök miket mondogattak, még mielőtt itt az ellenzéki képviselőket vádolja azzal, hogy hogy mernek ilyen vagy olyan mondatokat elmondani. Ez nem az ön hibája, akkor még valószínűleg csak aktivistaként szerepelt a Fidesz mellett, de azért próbáltam segíteni, hogy a történelmet felidézzük. És még egy, és ez ebben a témában az utolsó gondolatom: képviselő úr, azt fejezze már be, mert ön régóta ismeri itt a parlamenti mechanizmust, sokat szerepel, tehát egy vizsgálóbizottságot, amit a parlament leszavazott, visszavonni nem lehet. Tehát értem én, hogy ez önöknek ki van adva kommunikációs direktívaként, hogy az ellenzéki képviselőknek azt kell mondani, hogy vonják vissza azt a vizsgálóbizottságot, amely, de nem lehet visszavonni, mert leszavazták már. Tehát január 25-én az ellenzéki pártok beadtak három vizsgálóbizottságra egyébként egy határozati javaslatot, mindegyiket leszavazta a fideszes többség, ahogy az összes vizsgálóbizottságot, amióta önök vannak kormányon, mindig leszavazták. Csak mivel ezt sem tudja, mert akkor még nem volt itt a parlamentben, képzelje el, amikor MSZP-kormány volt, a Fidesz által kezdeményezett összes vizsgálóbizottságot felállította az akkori kormányzati többség! Ez egy demokráciafelfogásbeli különbség egészen biztosan. Na most, ebben a határozati javaslatban egyébként, amely a vizsgálóbizottságról szól, tisztelt képviselőtársam, a határozati javaslat részében egyetlen mondat sincs arról, amit maga mond, egyetlenegy sincsen. Itt van hat pont az idő rövidsége miatt most nem olvasom fel, hogy az elnök úrnak is megfeleljek , de ezekben kérdések vannak föltéve, amelyek arról szólnak, hogy egy bizonyos helyzetben, amely a kínai vakcinával kapcsolatos, a kormányzati támogatással, vásárlással kapcsolatos, ezeknek a területén az ellenzék tájékozódjon. [[18.20]] Mindegyik mondat mögött, feladat mögött kérdőjel van. Nincs állítás. Ez a jogilag kötelező része ennek az egésznek. Tehát ha felállították volna ezt a vizsgálóbizottságot, akkor ebben a hat pontban, ebben a hat témában vizsgálódhatott volna kérdéseket föltéve az ellenzék. Semmilyen tiltásról nincs szó az égadta világon, kérdésekről volt szó. S még egyszer mondom, ami január 25-én be lett adva, azt március 8-án leszavazták. Nincs mit visszavonni, hiszen megszűnt a parlament asztalán ez a kérdés mint probléma szerepelni. A másik, amire Balczó képviselő úr is utalt, valóban egy izgalmas témakör. Ha államtitkár úr már kitért erre, akkor elnézést kérek, hiszen most kapcsolódtam vissza a vitába, de valóban érdekelne az s ezt az előző hozzászólásomban is elmondtam , hogy mi az igazság az európai uniós helyreállítási alappal kapcsolatban. Valóban nem akarja a magyar kormány igénybe venni a teljes összeget, vagy igénybe akarja venni? Érdemes lenne, ha ebben egy tisztázást adna, hiszen látható módon nemcsak egyik vagy másik, hanem szinte minden ellenzéki frakcióban fölvetődött ez az egyébként új információ, hiszen ha jól láttam, akkor a hozzászólás kapcsán Szűcs Lajos költségvetési bizottsági alelnök, fideszes képviselő is meglepődött, amikor ezt fölvetettem és rázta a fejét, hogy nem, nem, az az igaz, hogy ezt a majdnem 6000 milliárdot igénybe akarja venni. Ő valószínűleg nem olvasta a frissebb újságcikkeket, amik természetesen lehet, hogy téves információn alapulnak, torzítanak, de mégsem mindegy az teljes mértékben, hogy milyen erőforrásokkal, európai uniós erőforrásokkal állunk neki a gazdaság újraindításának, az ország újraszervezésének. S ezek azért hatalmas összegek, hiszen itt ezermilliárdokról beszélünk, tehát nagyon nem mindegy, hogy milyen okból, milyen szándékkal történt ez a miniszterelnöki irányváltás, hiszen korábban még arról volt szó, hogy a pénzügyi kérdések tulajdonképpen már rendezve vannak, a Bizottság elnökével nagy világmegváltó tervekről, víziókról fog a magyar miniszterelnök beszélni, semmi köze nincs a költségvetéshez. Ehhez képest aztán kiderült, hogy mégiscsak volt köze a költségvetéshez, olyannyira, hogy gyorsan le is mondtunk ennek a forrásnak az 57 százalékáról, hiszen a sajtóhírek alapján csak a 43 százalékát akarja igénybe venni a magyar kormány a rendelkezésre álló, valóban vissza nem térítendő és hitelformátumban megjelenő forrásoknak. Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. Kétperces hozzászólásra Nacsa Lőrinc képviselő úr kért szót. Költségvetés!
Álláspontunk az, hogy a magyar emberek egészségének védelme érdekében ne lehessen olyan kínai vakcinával oltani Magyarországon, amelyet nem engedett az Európai Gyógyszerügynökség ezt írták önök alá. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Banai Péter Benő államtitkár úr jelezte, hogy zárszót kíván mondani. Öné a szó, államtitkár úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Először is engedjék meg, hogy megköszönjem a költségvetésitörvény-javaslat kapcsán megfogalmazott támogató és kritikai észrevételeket is. Azért köszönöm meg a kritikai észrevételeket, mert az lehetőséget ad arra, hogy tisztázzuk, valójában mit tartalmaz az a költségvetési módosítás, amelyről a kormány az Országgyűlés támogató döntését kérte. Azt gondolom, hogy nem véletlenül hívjuk a költségvetés módosítását és ezáltal magát a 2021-es költségvetést a gazdasági újraindítás költségvetésének. Ahogy elhangzott ellenzéki oldalról is Mellár Tamás képviselő úr, professzor úr részéről, nagyon jelentős, a GDP 12 százalékát kitevő kiadási és bevételi, adócsökkentési intézkedéseket irányzott elő a kormány ebben a költségvetés-módosításban. Tette ezt azért, hogy a meggyőződésünk szerint eddigi összességében sikeres válságkezelés után a magyar gazdaság növekedése idén és a következő években is meghaladja az európai uniós átlagot, mint ahogy az az elmúlt években jellemezte a statisztikákat. Az első pont tehát, amire konkrétan reagálok, az az állítás, amelyet Z. Kárpát Dániel képviselő úr, Varju László képviselő úr, a Költségvetési bizottság elnöke, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony vagy Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr megfogalmazott. Ők mind azt mondták, hogy ez a költségvetés-módosítás egy elrontott gazdaságpolitika képét mutatja, rossz a válságkezelés. Az a problémám, hogy ezek az állítások tényadatokkal nem voltak alátámasztva. Engedjék meg, hogy felidézzek néhány számot a válságkezelési adatokból! A tavalyi évben, amikor az egész Európai Unió gazdasága visszaesett, a magyar gazdaság 5 százalékkal zsugorodott, szemben a 6,2 százalékos uniós átlaggal. Ez nagyon lényeges, hiszen a magyar gazdaság több mint 80 százalékát teszi ki az export, egy nyitott országról van szó, és a külkereskedelmi partnerek folyamatai döntően befolyásolják a magyarországi eseményeket. Épp ezen gazdasági nyitottsági statisztika, adat tükrében is fontosnak és igenis pozitívnak tartom azt, hogy a magyar gazdaság erre a válságra ellenállóbb volt, mint az Európai Unió átlaga. Mi a helyzet a foglalkoztatási számokkal? Szemben a bő tíz évvel ezelőtti helyzettel, amikor 11 százalék fölötti volt a munkanélküliség, most négy és fél milliós létszámon sikerült megőrizni a foglalkoztatottak számát. Ez mintegy 800 ezer fővel több a 2000-es évek közepi adathoz képest, amikor gazdasági konjunkturális időszakban is, ismétlem, jóval kevesebb volt a foglalkoztatottak száma. A tavalyi évben ahol sikerült megőrizni a munkahelyeket, ott a bérek is jelentősen növekedtek, az átlagbér-emelkedés 9,7 százalékos volt. Ez három olyan makrogazdasági adat, ami számomra azt mondatja, hogy a válságkezelési intézkedések összességében sikeresek voltak. A válság negatív hatásait természetesen mindnyájan érzékeltük, de ez alól Európa egyetlen országa sem kivétel, épp ezért másokkal összehasonlítva, ismétlem, az a gazdaságpolitika, amit választott a kormány, véleményünk szerint másokhoz képest kedvezőbb eredményeket mutatott. A második pont, amiért sokan támadták az önök előtt lévő törvényjavaslatot, az, hogy a válságkezelő intézkedések egyik fókusza a beruházások támogatása volt. Elhangzott többektől, hogy beruházásokat le kellene állítani, helyettük az álláskeresési járadék összegét és a járadék folyósításának időtartamát kellene megnövelni. Ez egy régi vita. A kormányzat abban hisz, abban hiszünk, hogy alapvetően a munka az, ami a gazdasági növekedés gerincét adja, és azon túl, hogy makrogazdasági szinten a munka visz minket előre, az egyénnek is tartást ad. Nekem személyes meggyőződésem is, hogy ha valakik választhatnak segély és munka között, akkor a munkát fogják választani. Épp ezért a forrásaink döntő részét arra koncentráltuk, hogy a munkahelyeket megőrizzük, akár beruházások által, akár munkahelymegőrző támogatással. De azt gondolom, hogy a beruházások elsődlegessége nem magyar specialitás. Ellenzéki padsorokból is többször hallottam az anticiklikus gazdaságpolitika kifejezést. Keynes óta tudjuk, hogy amikor gazdasági válság van, az államnak érdemes belépni és befolyásolni a folyamatokat állami kereslettel, infrastrukturális beruházásokkal. Ez egy régi recept, ez nem magyar specialitás. A magyar specialitás abban van, hogy a válságban meghozott intézkedések túlnyomó része a beruházásokra fókuszál. Miért? Mert a nemzetközi tapasztalatokból tudjuk, hogy egy ország csak akkor lehet sikeresen felzárkózó, ha a beruházási rátáját magas szinten tartja. Épp ezért ismétlem el azt, hogy válság ide vagy oda, a tavalyi évben a magyar gazdaság beruházási rátája az Európai Unió országainak az első három-négy országa között volt, és ezen belül is az állami beruházások szintje a GDP 6,4 százalékát tette ki. Ez nagyjából duplája az európai uniós átlagnak. Meggyőződésem szerint ez a beruházási politika is kellett ahhoz, hogy kedvező foglalkoztatási adatokról számolhassunk be. S azon túl, hogy a beruházásokkal rövid távon kereseti oldalon munkahelyeket teremtünk és védünk meg például az építőiparban foglalkoztatottak száma tavaly is növekedett , a beruházások tartós növekedési többlettel járhatnak. [[18.30]] Az állami beruházások, útépítések gyorsabb közlekedési lehetőséget tesznek lehetővé, kevesebb balesetet, de a vállalkozások beruházásai nagyobb kibocsátást, piacnyerést eredményeznek, éppen ezért a beruházásokra úgy tekintünk, mint a válságból egy kitörési lehetőségre is, épp ezért javaslom, hogy az önök előtt lévő törvényjavaslatnak azt az elemét mindenképp támogassák, amely a beruházások magas szinten tartó stabilizálására fókuszál. A 3. pont amit kritikaként többen megfogalmaztak az, hogy a tavalyi évben hiba volt elfogadni már a tavaszi ülésszak végén a 2021-es költségvetést. Engedjék meg, hogy elmondjam, hogy a 2016-os költségvetés óta követi a kormányzat, illetőleg az Országgyűlés azt a gyakorlatot, hogy a rákövetkezendő év költségvetéséről és adószabályairól már a naptári év kezdete előtt nagyjából fél évvel döntést hoz az Országgyűlés. Az eddigi években ez összességében szerintem pozitív volt, hiszen a kiszámíthatóságot segítette, ugyanakkor a költségvetési célokat rendre el tudtuk érni. Kétségtelen tény, hogy tavaly ilyenkor vita volt arról, hogy célszerűe a tavaszi ülésszakon megalkotni a költségvetést. Azt gondolom, a 2021-es költségvetés tavaly elfogadott fő irányai ma is érvényesek, hiszen tavaly is azt mondtuk, hogy a beruházásokra és a munkahelyek megőrzésére kell fókuszálni. Tavaly is azt mondtuk, hogy a járvány elleni védekezésre forrásokat kell allokálni. Ezen a gazdaságpolitikai elven nem változtattunk. Az, hogy a tavalyi évben el lett fogadva az idei költségvetés, lehetővé tette azt, hogy már a tavalyi évben elindulhassanak azok a beruházások, szerződéseket lehessen kötni, amelyek kifizetése az idei év január 1-jétől valósult meg. Abban kétségtelenül igaza van mindenkinek, hogy egy évvel ezelőtt senki nem tudta, hogy ilyen jelentős harmadik hullám lesz 2021 első időszakában. Én abban bízom, hogy a magas vakcinációnak köszönhetően Magyarország előbb tudja majd a háta mögött a koronavírus-járványt, és a gazdasági talpra állást valóban támogatni fogja az a költségvetés, aminek a főbb irányait már a tavalyi évben lefektette az Országgyűlés. Ezen a ponton, hogy milyen a költségvetés, engedjék meg, hogy vitatkozzak azokkal a megállapításokkal, amelyek a mai vitában is elhangzottak. Z. Kárpát Dániel képviselő úr úgy fogalmazott, hogy 1500 milliárd forintos biankó felhatalmazást kér a kormány. Varju László képviselő úr is utalt arra, hogy nem teljesen világos, hogy hogyan áll össze a 7,5 százalékos hiány. Én tisztelettel javaslom mindenkinek, hogy a beterjesztett törvényjavaslat részleteit nézzék meg. Pontosan ki van fejtve, hogy milyen célokra milyen kiadásokat szán a kormányzat. Ezzel át is térnék a következő pontra, a hiány és az államadósság szintje. Az hangzott el, hogy a 2010-es, 2006-os adatokat idézik ezek a magyar számok. E tekintetben azért hadd pontosítsam első helyen Mesterházy Attila képviselő urat: a tavalyi adósságráta 80,4 százalékos volt, nem a valaha volt legnagyobb hiány, nem a valaha volt legnagyobb adósságszám. A hiányszám valóban olyan, amelyet a 2000-es évek közepén láthattunk, de érdemes ezeket a számokat, az adósság- és a hiányszámot kontextusba helyezni. Először is, a kétezres évek közepén volt hat egymást követő év, amikor a magyar államháztartás hiánya az európai uniós országok közül a legnagyobb vagy a második legnagyobb volt. Ennek köszönhetően növekedett rendre az államadósság szintje, és bő tíz évvel ezelőtt azt láthattuk, hogy a magyar államadósság körülbelül 10 százalékponttal magasabb, mint az uniós átlag. Most miről van szó? A kormány által megcélzott 7,5 százalékos hiány a 2021-es legfrissebb tagállami előrejelzések szerint kisebb, mint az Európai Unió átlaga. Hadd idézzek néhány országot saját tagállami dokumentumból! Németországi hiány 8,9 százalék GDP-arányosan, Franciaország 9,1, Olaszország 8,8, Ausztria 8,4, de ha a V3-ak adatát nézem, Szlovákia 7,4, Csehország 8,8, Lengyelország 6,9. Tehát a 7,5 százalékos GDP-arányos hiánycél valóban magas, hogy ha az elmúlt évek magyar adatát nézem, de ha nemzetközi kontextusban nézem ezeket a hiányadatokat, akkor már nem ez a helyzet. Ennek is köszönhető, hogy az adósságráta ugyan az elmúlt évekhez képest valóban magas szinten alakulhat, de még mindig jóval alacsonyabb, mint az uniós átlag. 2020 végén az uniós átlagos adósság 90,7 százalék volt. 2021-ben mi azzal kalkulálunk, hogy az adósságráta GDP-arányos mértéke csökkenni tud. Az Európai Unió átlagos, GDP-vel súlyozott adósságrátája a tavalyi 90,7 százalékról a tagállamok előrejelzése szerint 95,1 százalékra növekszik. Miért van szükség ilyen hiányra és ilyen adósságra? Azért, hogy a reálgazdaságnak támaszt adjunk. Európai bizottsági dokumentumokat idézek. Ezekben az szerepel, hogy egyáltalán nem biztosítani stimulust nagyobb hiba, mint túl sok stimulust biztosítani. Nem véletlen, hogy az Európai Bizottság maga javasolta a maastrichti szabályrendszer felfüggesztését. Ha kontextusba helyezzük az adósságszámot nemzetközi összehasonlításban, akkor engedjék meg, hogy magyarországi vonatkozásban is elmondjak néhány adatot az adósságszintről és az adósságpályáról. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr valahogy úgy fogalmazott, hogy karddal és adóssággal lehet egyes intézményeket… [[Dr. Keresztes László Lóránt: Leigázni! Idéztem!]] Frakcióvezető úr idézte a miniszterelnök urat. Ha megnézzük a magyar adósság szerkezetét, akkor azt látjuk, hogy bő tíz évvel ezelőtt 50 százalék fölött volt a devizában fennálló államadósság aránya. Ma 20 százalék alatti. Ha megnézzük a lakossági finanszírozást, akkor ez 2-3 százalék volt, ma 20 százalék feletti. Ha megnézzük a devizában fennálló adósság szerkezetét, egy jelentős diverzifikálás valósult meg. A frakcióvezető úr szóvá tette, hogy miért folyamodunk az államadósság finanszírozásán belül kínai vagy orosz forráshoz. Azért, mert ez a diverzifikálás része, és természetesen, ha egy jó projekthez projektfinanszírozást is el tudunk érni, akkor miért ne élnénk ezzel a lehetőséggel? Miért 7,5 százalékos a hiánycél? kérdezte Varju László elnök úr. Azért, mert azt gondoljuk, hogy ez egyúttal lehetővé teszi a reálgazdasági stimulus biztosítását, másrészről pedig az adósságráta csökkentését. A költségvetés részleteit illetően többen úgy fogalmaztak, hogy a nyugdíjaknál a kormány elvesz az érintettektől. Azt hiszem, Mellár Tamás képviselő úr konkrétan ezt mondta, hogy nyugdíjat vesz el a kormányzat. Nézzük akkor ezt követően a tényeket! Egyrészről az inflációkövető nyugdíjrendszer biztosítása egy olyan törvényi kötelezettség, amelyet 2010-11-ben vállalva sokan azt gondolták, hogy ez egy merész vállalás, tudva az előző időszak pénzügyi problémáit, tudva azt, hogy 2010 előtt az akkori válságra válaszul, mondjuk, a 13. havi nyugdíj elvétele valósult meg. Abban a környezetben, amikor Magyarország túlzottdeficit-eljárás alatt volt, Magyarország még az IMF-nek jelentős forrásokkal tartozott, igenis ez egy jelentős vállalás volt. A kormányzat, és ha úgy tetszik, az Országgyűlés ezt a vállalását nemcsak teljesítette, hanem számos esetben nagyobb mértékű emelés valósult meg, mint a tényinfláció szintje. Összességében nagyjából 10 százalékos az a reálérték-emelkedés, ami önmagában az inflációkövető emelésből valósult meg, hiszen ismétlem, amikor a tényinfláció év közben azt mutatta, hogy nagyobb az adat, mint a megvalósult nyugdíjemelés, akkor kiegészítő emelés volt, de amikor a tényinfláció kisebb volt, mint a tényleges nyugdíjemelés, akkor értelemszerűen a nyugdíjakból nem lett visszavéve semmi. De ezen túl ez a kormányzat és a kormány mögött a kormányt támogató Fidesz-KDNP-frakció döntése tette, teszi lehetővé a 13. havi nyugdíj visszaépítését és a gazdasági eredményeknek köszönhető nyugdíjprémium kifizetését is. Épp ezért nem tudom értelmezni azokat a felvetéseket, melyek szerint a kormányzat a nyugdíjasokon spórolna. Ha nem lett volna cél a nyugdíjasok munkájának, évtizedes munkájának az elismerése, akkor a kormány nem kezdeményezte volna a 13. havi nyugdíj visszaépítését, a kormány a nyugdíjprémium rendszeréhez hozzányúlt volna, illetve nem került volna sor Erzsébet-utalványra vagy rezsiutalvány biztosítására. Önkormányzatok. Ígérem, igyekszem gyorsan reagálni a felvetésekre. [[18.40]] Varju László képviselő úr is és Varga László képviselő úr is, illetőleg többen kritikával illették az önkormányzatokat érintő intézkedéseket. Varga László például úgy fogalmazott, hogy kifejezetten úgy alakítja a kormányzat a jogszabályokat, hogy az ellenzéki önkormányzatok rosszabbul jöjjenek ki. Csárdi Antal képviselő úr azt mondta, igaz, hogy az önök előtt lévő törvényjavaslatban 40 milliárdos többlettel számolhatnak az önkormányzatok, de az majd egyedi mérlegelés alapján, politikai színezet szerint kerülhet felhasználásra. Engedjék meg, hogy ezeket az állításokat tényszerűen cáfoljam, a 2021-es költségvetési törvényben az önkormányzatok működéséhez kapcsolódó támogatásokat normatív szabályok határozzák meg. Hadd mondjak néhány példát, a ’21-es költségvetés értelmében melyek azok az önkormányzatok, amelyek több forrással gazdálkodnak ’21-ben ’20-hoz képest: Érd, Miskolc, Pécs, Szeged, Hódmezővásárhely, sorolhatnám a településeket. Ezek mind ellenzéki vezetésű önkormányzatok. Ami a most beterjesztett javaslatot illeti: ismétlem, normatív jellegű kifizetésről van szó. Az egyedi támogatásokat illetően elhangzott, hogy kormánypárti települések kapnak támogatást. Megkérem a képviselőket, hogy nézzék meg a kormányhatározatokat: a normatív általános támogatáson túl egyedi támogatásban részesült például Pécs, Miskolc vagy Eger városa. Pécs többször szóba került, csak két tételt hadd mondjak a tavalyi évből: 1,9 milliárd forintot biztosított egyedi módon a kormányzat a Zsolnay-negyed működésére, függetlenül attól, hogy kulturális programok a pandémia miatt jóval szűkebb keretben valósultak meg. Még egy pécsi példa: Pécs városának a tavalyi év végével, ha jól emlékszem, 7 milliárd forintos hitelt kellett volna az állam részére visszafizetni. A város kezdeményezte a hitel módosítását, a kormány meghallgatta ezt a kérést, és módosítottuk a szerződést. Kérem frakcióvezető urat, hogy ezt Péterffy polgármester úrral is tekintse át. Ami az önkormányzatokat illeti. Sokszor elmondtuk, röviden mondom a tényszámokat meggyőződésem, hogy az a gazdaságpolitika, amely a gazdasági növekedés talpra állítására fókuszál, egyúttal az önkormányzatok részére is segítséget jelent -: 2014 és 2019 között a magyar gazdaság átlagos növekedése 4,1 százalék volt, az Unió átlagos növekedése 2,1 százalék volt. Ennek a növekedésnek köszönhető az, hogy a helyi önkormányzatok legfőbb bevételét képező iparűzési adó 2014 és 2019 között 50 százalékkal növekedett. A fővárosnál egyébként 60 százalékos volt a mérték. Mi azt kérjük az önkormányzatoktól, legyenek partnerek abban, hogy ezt a gazdasági növekedést mielőbb vissza tudjuk állítani arra a szintre, amely jellemezte Magyarországot a válság előtt. Ha ez így lesz, akkor a növekedésnek az egyik legfőbb kedvezményezetti szektora az önkormányzati szektor lesz. Ami a tehervállalást illeti. A kormány természetesen azt kéri, hogy a mostani válságban a működési jellegű költségeket illetően az önkormányzatok is próbálják meg a lehetséges intézkedéseket megtenni. A központi költségvetési szervek az egészségügyi intézmények kivételével sorra ezt tették. A 2020-as és ’21-es évben is a válságra válaszul, ismétlem, központi költségvetési szervek működési kiadását csökkentettük annak érdekében, hogy impulzust tudjunk adni a reálgazdaságnak. Ami az RRF-programokat illeti. Egyrészről azt tudom elmondani, hogy ami a tavaly év végi, állam- és kormányfők megállapodásával összhangban lévő, Magyarország számára rendelkezésre álló források felhasználását illeti, illetve ami a megállapodásból fakadó nagyobb tagállami hozzájárulást illeti, amennyiben az Országgyűlés elfogadja az önök előtt lévő költségvetésitörvény-javaslatot, akkor mind a támogatások felhasználásának, mind a nagyobb nemzeti hozzájárulás teljesítésének megnyílik a lehetősége. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony érdeklődött a sajátforrás-határozat elfogadásáról. Nyilván az Országgyűlés határozza meg, hogy mikor vesz napirendre egyes kérdéseket; én azt tudom elmondani, hogy amennyiben ezt a sajátforrás-határozatot külön törvényben az Országgyűlés elfogadja, akkor is a nagyobb hozzájárulást akkor kell teljesíteni, ha minden tagállam ennek a kötelezettségének eleget tesz. Ismétlem, a szükséges források mind a programok megvalósítása, mind a nagyobb befizetés tekintetében szerepelnek a költségvetési módosító javaslatban. Balczó Zoltán képviselő úr a hitel kapcsán idézte Kövér László házelnök urat. Házelnök úr és többen azt a véleményüket mondták el, hogy nem Magyarország volt az az ország, amely az Európai Bizottságnak javasolta a Bizottság hitelfelvételét. Mi azt mondtuk, hogy ha egyes tagállamoknak erre szükségük van, akkor Magyarország nem ellenzi az RRF néven futó program elindítását. De ettől különböző helyzet az, hogy az RRF keretében rendelkezésre álló hitellel a kormány éle vagy sem. Az RRF-hitel elköltése az államháztartási hiányt növeli, illetőleg fölvétele az államadósságot növeli. Minden tagállamnak megvan a lehetősége, hogy április végéig szándékát az Európai Bizottságnak jelezze, sőt hozzáteszem, még később is lehetőség nyílik a hitel felvételére. Itt egy nem lezárt kérdésről van szó. Kétségtelen tény, át kell gondoljuk azt, hogy az RRF-programból a támogatások igénybevételén túl a hitellel érdemese élni vagy sem. Az árazás egy kérdés, amit frakcióvezető úr az LMP részéről felvetett. Azt is látni kell, hogy az RRF-programok felhasználása országspecifikus, ajánlásokhoz, bizottsági véleményhez is kötött. Én azt gondolom, ez egy hosszú filozófiai vita lenne, hogy vajon az Európai Bizottságnak célszerűe beleszólni az adózási kérdésekbe, ami tagállami hatáskörben van. Felidézném azt, hogy az Európai Bizottság javasolta a közmunkaprogram kivezetését, később ők maguk is azt mondták, hogy ez egy sikeres program volt. Felidézném azt, hogy az Európai Bizottság támadta a bankadót, azt mondva, hogy ez a hitelezési aktivitás gátja lesz. Látjuk, hogy nem volt a hitelezési aktivitás gátja, és azt is láttuk, hogy ez a bankadó jelentős mértékben hozzájárult az államháztartás konszolidálásához. Tehát itt azért komoly szuverenitási kérdések is napirenden vannak, nem csak az RRF-hitel árazása az, amiről beszélnünk kell. Családtámogatások. Lehet azon vitatkozni, hogy mi a megfelelő eszköz a családtámogatások biztosítására. Tényszerűen igaz, hogy az önök előtt lévő költségvetési törvényjavaslat a 2010-es szinthez képest nagyjából dupla családtámogatási összegeket fogalmaz meg. Az idei évben is bővül a családtámogatások köre, elhangzott, hogy a csecsemőgondozási díj mértéke 100 százalékra emelkedik, és ez után csak szja-t kell fizetni, járulékokat nem. Tehát, aki gyermeket vállal, az a kismama a korábbi jövedelméhez képest csecsemőgondozási díjként többletforrást vehet majd igénybe. Vidék támogatása, Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr felvetése. Ajánlom frakcióvezető úr figyelmébe a „Magyar falu” programot, 192 milliárd forinttal áll rendelkezésre, ezt nem érinti a költségvetés módosítása. Vízi közmű támogatása. Bízom abban, hogy a „KEHOP Plusz” programból erre a célra is akad majd forrás. Azzal ismét egyetértek, a korábbi vitáinkat felidézve, hogy ez olyan terület, ahol valóban szükség van újabb beruházásokra. Szabályozott piacok hatósága költségvetési kérdése. Meg szeretném erősíteni, hogy az önök előtt lévő költségvetési törvényjavaslat természetesen itt sem biankó felhatalmazást tartalmaz, hanem amennyiben az Országgyűlés elfogadja a törvényt és kihirdetésre kerül, akkor az aszerinti forrásbiztosításra kerül sor ennél az intézménynél. Lakáspiac. Z. Kárpát Dániel képviselő úr arra hívta fel a figyelmet, hogy ugyan jelentősen növekedett az újlakás-építések száma, számos esetben a kereslet és a kínálat nem volt összhangban, szűkös volt a kínálat. Éppen ezért tartom fontosnak, hogy a kínálatot is élénkítendő beruházási támogatásokat biztosított a kormányzat. És épp azért tartom fontosnak, hogy ne csak új építésekre legyen forrás, hanem lakásfelújításra is. Az önök előtt lévő javaslat 120 milliárd forintot tartalmaz lakásfelújításra. És miért új lakás? Miért meglévő tulajdon felújítása? Miért nem bérlakás? Azért, mert a magyar családok többsége saját tulajdonú ingatlant szeretne bérlakás helyett. [[18.50]] A szociális hozzájárulási adó kulcsának csökkentése. Meg szeretném erősíteni azt, hogy az önök előtt lévő törvényjavaslatban számolunk azzal a csökkentéssel, amelyet még tavaly végrehajtott az Országgyűlés. Megjegyzem, a 2016 végi megállapodáshoz képest korábban valósult meg ez a 2 százalékpontos csökkentés. Összességében én azt gondolom, hogy az önök előtt lévő törvényjavaslat a gazdaság újraindítását szolgálja, európai mértékben kimagasló az a 12 százalékos GDP-összeg, amit az idei költségvetésben hazai forrásból az európai uniós támogatások felhasználásába, illetőleg adóintézkedésekkel a gazdaság újraindításának szolgálatába kívánunk állítani. Abban bízom, hogy ha ezt az indítványt az Országgyűlés elfogadja, akkor egyszerre tudunk olyan gazdasági növekedést elérni, amely a mindennapokban a bérek emelkedésében is tetten érhető lesz, és mellette vissza tudunk állni arra az adósságcsökkentési pályára, amely Magyarországot az elmúlt években jellemezte és ami a költségvetéspolitikánk jövőbeni hitelessége szempontjából kulcsfontosságú. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most egy percre megvárom, amíg a két államtitkár úr helyet cserél. Csak nyugodtan! Ezen az egy percen már semmi nem fog múlni a mai napon. Azt kérem, hogy állítsák át a patkót Izer Norbert államtitkár úr nevére! [[Megtörténik.]] Jó, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az áruknak TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én kelt vámegyezmény módosításának kihirdetéséről szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15970. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Most megadom a szót Izer Norbert úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, 1975. november 14-ei vámegyezményt Magyarország 1978-tól alkalmazza a gyakorlatban. A TIR-egyezmény lehetővé teszi, hogy a vám- és adófelfüggesztés hatálya alatt lévő áruk legalább egy szakaszon közúton történő szállítása közben a vámhatóságok minimális beavatkozása mellett juthassanak át az országhatárokon. A TIR-rendszer a nemzetközi árumozgás hagyományosan meglévő akadályainak mérséklésével elősegíti a nemzetközi kereskedelem fejlődését a forgalomban elszenvedett késések csökkentésével. Hasonlóan más vámtranziteljárásokhoz, a TIR-rendszer tekintetében is hosszú évekkel ezelőtt felmerült már az igény az elektronizálásra. Az úgynevezett eTIR-projekt 2003-ban indult, melyet hosszadalmas és széles körű nemzetközi egyeztetések követtek, annak érdekében, hogy bevezetésre kerüljön az elektronikus TIR-eljárás. Ennek okán az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága kidolgozta az áruk TIR-igazolvánnyal való nemzetközi fuvarozását szabályozó genfi vámegyezmény jelen módosítását. A szóban forgó módosítások 2021. május 25-én lépnek hatályba. A módosítás a TIR-egyezmény új, 11. mellékletének bevezetését szolgálja. Az új melléklet teremti meg a jogalapot az eTIR-eljárás alkalmazásához, melynek célja a TIR-egyezményt alkalmazó szereplők közötti biztonságos adat- és információcsere biztosítása, különös tekintettel a biztosítékkezelésre. Az eTIR-eljárás bevezetése lehetővé teszi azt is, hogy a papíralapú TIR-igazolványok elektronikus igazolványokkal kerüljenek kiváltásra. Az eTIR-rendszerhez való csatlakozás felkészülése uniós szinten zajlik, az abban való közreműködés vámhatósági szinten történik. A TIR-egyezmény törzsszövegének módosításai elsősorban technikai jellegűek, a 11. melléklet bevezetésének feltételeit határozzák meg, valamint egy végrehajtási testületet hoznak létre. A 9. melléklet üzemszünet esetére határoz meg többletfeladatot a TIR-fuvarozásra vonatkozó minden lényeges információ rendelkezésre állása és megerősítése érdekében. A törvényjavaslat alapjául szolgáló nemzetközi egyezménynek Magyarország aktív szerződő fele, a magyar garanciavállaló egyesület 2020-ban mintegy négyezer TIR-igazolványt bocsátott ki. A szóban forgó módosítások hozzájárulnak ahhoz, hogy a TIR-rendszerben a modern kori követelményeknek megfelelően megvalósuljon az elektronizálás, és a rendszer is egységesebben, harmonikusabban működjön. Az elmondottak alapján kérem, hogy az áruk TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó, Genfben, 1975. november 14-én megkötött vámegyezmény módosításának kihirdetéséről szóló törvényjavaslatot elfogadni és támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Witzmann Mihály képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az előttünk fekvő előterjesztéssel kapcsolatban szeretném kiemelni, hogy a Magyarországon 1978 óta alkalmazott TIR-egyezmény immár 43 éve segíti a magyar és a külföldi kamionosok, illetve nemzetközi árufuvarozók munkáját. A TIR-egyezménynek köszönhetően minimális beavatkozás mellett áramolhatnak a szállítmányok a tagországokban a vámhatóságok között, miközben a vámellenőrzés garanciái továbbra is fennállnak. A mostani szerződésmódosításnak várhatóan hatalmas jelentősége lesz a nemzetközi fuvarozásban. A TIR-eljárás teljes digitalizálásáról van ugyanis szó, amelyről több mint egy évtizede folynak már az előkészítő munkát is magában foglaló nemzetközi tárgyalások. Az úgynevezett eTIR-eljárás célja az egyezményt alkalmazó államok fuvarozási és vámhatósági szereplői között egy biztonságos adat- és információcserélő rendszer kiépítése, különös gondot fordítva a biztosítékkezelésre, erre az államtitkár úr is hivatkozott az imént. Az egyezmény korszerűsítése lehetővé teszi majd a fuvarozók számára, hogy egy újfajta és modern elektronikus TIR-igazolvánnyal rendelkezzenek a jelenlegi papíralapú helyett. Ez az intézkedés, továbbá a teljes rendszer digitalizálása azért is aktuális és időszerű, mert nagyban elősegíti majd az áruszállítás érintésmentessé tételét, melynek köszönhetően kisebb mértékű egészségügyi veszélynek lesznek kitéve a fuvarozók és a vámhatósági dolgozók is a járványhelyzetben. A modernizálásnak köszönhetően nemcsak a TIR-egyezmény tudja fenntartani a versenyképességét és hatékonyságát, hanem a fuvarosok is sokkal gyorsabban tudják majd elvégezni munkájukat. Emellett fontosnak tartom megjegyezni, hogy az eTIR-ben résztvevő tagállamok szabadságot kapnak abban, hogy pontosan mikor kötik össze digitális vámrendszereiket az új nemzetközi rendszerrel. A jelenlegi szerződésmódosítás tehát rugalmasságot is biztosít az országoknak. Az eTIR-rendszer fenntartója az igazgatásért és üzemeltetésért felelős szervek, közvetlenül az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága lenne, amely biztosítani fogja, hogy a nemzetközi rendszer független maradjon a Közúti Fuvarozók Nemzetközi Egyesületétől, mely a TIR-egyezmény nemzetközi szervezete. Ezt a megoldást a kezdetektől fogva az Európai Unió is támogatta. Az új rendelkezések nagy része az eTIR-rendszer digitalizációjának részleteit taglalja, valamint az eddigi szerződés szövegében is végre kellett hajtani módosításokat annak érdekében, hogy azok összhangban legyenek az új melléklettel. Összességében tehát a jelenlegi módosítás fontos és időszerű korszerűsítéseket tartalmaz, melyek hatékonyabb, biztonságosabb és rugalmasabb szabályozást tesznek lehetővé a szállítmányozás területén. Éppen ezért a Fidesz képviselőcsoportja az előttünk fekvő javaslatot támogatja. A fenti indokok alapján nagy tisztelettel arra kérem képviselőtársaimat is, hogy a vita lefolytatását követően önök is hasonlóképpen cselekedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr! Mivel Balczó… [[Balczó Zoltán megérkezik az ülésterembe.]] Megvárjuk! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Balczó Zoltán képviselő úr. Megvárom, míg fölteszi a mikrofont. Rendben van. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Elnök Úr! Köszönöm a szót. Elnézést kérek! Csak éltem a lehetőséggel, hogy egy olyan államtitkár volt az előző témának a képviselője, aki arra is hajlandó, hogy a zárszó után is az ellenzéki képviselők érdemi kéréseire válaszoljon. Elnézést kérek a késésért. A TIR-egyezmény lényegét tekintve egy olyan vámáru-továbbítási rendszer, amely kiterjed a szerződő országok egymás közötti, közúton bonyolódó teheráru-forgalmára. Az annak hatálya alatt fuvarozott vámárukat a TIR Carnet nemzetközi vámokmányok mentesítik a közbenső országokban a vámok, adók és egyéb illetékek megfizetésének kötelezettsége alól. A jelentőségét még az is fokozza, hogy egy-egy nemzetközi teheráru-fuvarozásra alkalmas járműszerelvény mentesül a különböző államokban hatályos, eltérő vámrendelkezések formaságának betartása alól, ha a TIR-okmány, a TIR-egyezmény fedezete alatt végzi tevékenységét. [[19.00]] Tehát egy nagyon fontos rendszerről van szó, és a módosításnak ez az elfogadása egy hatalmas előrelépésként értékelhető, mivel az közel egy évtizedes előkészítő munka, az úgynevezett eTIR-projektkezdeményezés 2003-ban indult, ezt zárójelben mondtam, és hosszadalmas nemzetközi szintű egyeztetések előzték meg. Az eTIR-eljárás célja a TIR-egyezményt alkalmazó szereplők közötti biztonságos adat- és információcsere biztosítása, különös tekintettel a biztosítékkezelésre. A bevezetése lehetővé teszi azt is, hogy a papíralapú TIR-igazolványok elektronikus igazolványokkal kerüljenek kiváltásra. A törvényjavaslat nyilván ehhez kapcsolódóan számos részletkérdést szabályoz, de megítélésem szerint ez a lényege, és ilyen módon abszolút támogatandó. Köszönöm szépen. [[Dr. Keresztes László Lóránt tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most a KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Nacsa Lőrinc képviselő úr következik. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egy ilyen napirendi pontnál meg kell ragadni az alkalmat, és megköszönni az árufuvarozóknak az elmúlt egyéves munkáját, hiszen sokszor a türelmüket próbára téve, a határellenőrzésnek, a különböző karanténszabályoknak, beutazási szabályoknak megfelelve kellett végezniük a munkájukat. Magyarország is kifejezetten rugalmasan és jól kezelte ezt a szituációt, hiszen akadálytalan volt az áruforgalom a kelet-nyugati, észak-déli irányba is, tehát a tranzit átmenő forgalmat is engedte Magyarország, és kifejezetten sok árufuvarozó a kijelölt tranzitútvonalon át tudott haladni Magyarországon, ezáltal az áruellátás is mind Magyarországon, mind a környező országokban zavartalan volt, nem alakult ki élelmiszeralapanyag-hiány sem, nem alakult ki semmiféle olyan helyzet, ami az állampolgárokat a készletek felhalmozására késztette volna, vagy bármiféle olyan helyzet, ami pánikra adott volna okot. Tehát szeretnénk megköszönni most is az árufuvarozók munkáját is. Egyébként pedig a koronavírus elleni védőoltás fuvarozásában is, logisztikájában is nagy szerepük van. Innen is szeretnénk megköszönni nekik a munkájukat. 1975. november 14-én, Genfben kelt az áruknak TIR-igazolvánnyal történő nemzetközi fuvarozására vonatkozó vámegyezmény; Magyarország 1978-tól alkalmazza a gyakorlatban. A TIR-egyezménynek Magyarország aktív szerződő fele. A Magyar Garanciavállaló Egyesület által 2020. évben kibocsátott TIR-igazolványok száma körülbelül 4 ezer darab, amely mennyiséggel Magyarország nemzetközi viszonylatban a középmezőnybe tartozik. A TIR-egyezmény szerződő felei 2003-ban hozták létre az úgynevezett eTIR-projektet, melynek célja a TIR-igazolvány használatával kapcsolatos tevékenységek elektronizálása, mely magában foglalja a jelenleg még papíralapú igazolványok elektronikus igazolványokkal való felváltását is. Az előttünk fekvő törvényjavaslat a TIR-egyezmény 11. mellékletének beemelését teszi lehetővé a magyar jogrendbe. Az elektronizálást megvalósító módosítás előnyt jelent a nemzetközi fuvarozásban, ugyanis csökkennek ezáltal az adminisztratív terhek, nő a TIR-eljárások hatékonysága és minősége. Az elektronizálással továbbá kiküszöbölhetőek a papíralapú igazolványokkal kapcsolatos problémák, csökken a csalás kockázata, ezzel egyidejűleg nő a fuvarozás biztonsága. Az előttünk fekvő törvényjavaslat tehát hozzájárul ahhoz, hogy a mai digitális kornak megfelelően a TIR-rendszerben is megvalósuljon az elektronizálás, és a rendszer is egységesebben, harmonikusabban működjön, segítve a fuvarozók, a vámhatóságok, gazdálkodók, garanciavállaló egyesületek mindennapi munkáját. A KDNP-frakció ennek megfelelően támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Mesterházy Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Az MSZP-frakció is így fog tenni. Köszönöm. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Ház! Az LMP képviselőcsoportjának vezérszónoka Keresztes László Lóránt frakcióvezető úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Én nagyon pozitívnak tartom Nacsa képviselő úr gesztusát. Én magam is szeretném megköszönni az árufuvarozók áldozatos munkáját, mert rendkívül nehéz körülmények között végeztek veszélyes és egy nagyon-nagyon fontos munkát. Úgyhogy mindenképpen hálával tartozunk minden munkatársuknak, hogy valóban az áruszállítást és az áruellátást biztosították. Az LMP zöldpártként természetesen mindig azt mondja, hogy mi a helyi termelés erősítésében hiszünk, és azt gondoljuk, hogy a nemzetközi árufuvarozást nemcsak csökkenteni kell, de csökkenteni lehet is. Ugyanakkor ez az előttünk álló előterjesztés, az eTIR-rendszer bevezetése mindenképpen pozitívnak tekinthető minden elemében, ezért az LMP-frakció is örömmel támogatni fogja azt szavazatával. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most van lehetőség kettőperces felszólalásokra, illetve tisztelettel kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki még a vitában felszólalni. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem Izer Norbert államtitkár urat mint előterjesztőt, kíváne ezek után válaszolni az elhangzottakra, hiszen végeredményben minden támogató volt. [[Nincs jelzés.]] Nem kíván. Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről és az 1889/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2018/1672 európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15994. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiük számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Most megadom a szót Izer Norbert államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. 30 perc az időkerete. Államtitkár úr, öné a szó, parancsoljon.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Jelen törvényjavaslat az Európai Unió külső határain történő készpénzmozgások ellenőrzését szolgálja a vonatkozó uniós rendelet végrehajtásával. 2021. június 3-ától alkalmazandó az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről szóló új, a korábbi rendeletet felváltó európai parlamenti és tanácsi rendelet. A rendelet bővíti a korábbi uniós szabályozásból fakadó kötelezettségeket. Az új uniós szabályozás szükségessé tette az annak végrehajtását szolgáló hazai törvényi szintű szabályozás hatályon kívül helyezését és újraalkotását. A készpénz mozgásának ellenőrzése a pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni intézkedéseket egészíti ki, a természetes személyek részére kötelezővé téve az általuk birtokolt, 10 ezer euró értéket meghaladó készpénz bejelentését az Unió külső határainak átlépésekor. A szabályozás koncepcionális célja, hogy a pénzmosás elleni, pénzintézeteket és pénzügyi szervezeteket érintő szabályozást kiegészítse a természetes személyek által végrehajtott készpénzmozgások kontrollálásával, a bejelentési kötelezettség előírásával, nyomon követhetővé téve a nagy összegű készpénz mozgását. A szabályok szigorúan szankcionálják mind a bejelentés hiányát, mind a valótlan tartalmú bejelentést, vagyis azt az esetkört, amikor a bejelentett összeg nem egyezik a tételes vizsgálat során talált készpénzmennyiséggel. A korábbi szabályozás a nemzetközi szakértők szerint idejétmúlt, a vizsgálandó készpénznek minősülő pénzügyi instrumentumok köre túl szűk, tekintettel arra, hogy könnyen készpénzzé tehető, kis helyen is elrejthető dolgok is ugyanolyan fenyegetettséget jelentenek, mint a tényleges, szűk értelemben vett készpénz. A még alkalmazásban lévő korábbi szabályozás készpénzként kizárólag a forgalomban lévő bankjegyeket, pénzérméket, továbbá bemutatóra szóló értékpapírokat definiálta. Az új szabályozás azonban ezt a fogalmat kiterjesztette a meghatározott tisztaságú, nem feldolgozott aranyra és az aranyérmékre, valamint az úgynevezett kísérő nélküli készpénzre, azaz a posta- vagy csomagforgalomban feladott, értékhatárt meghaladó készpénzre is. Ezzel összhangban a tagállamok hatóságainak ki kell dolgozni a saját nemzeti szabályozásukat az újonnan bevezetésre kerülő értékhordozók ellenőrzésére, szem előtt tartva azt, hogy ezen értékhordozók, illetve a kísérő nélkül készpénz esetében a bekerülés módja a hagyományosnak mondható készpénz mellett új kihívások elé állítja az eljáró hatóságokat. [[19.10]] Szükséges volt kidolgozni az aranyra vonatkozó értékmeghatározási módszereket, az esetlegesen szükséges, alkalmanként részleges vagyoni korlátozó intézkedések esetén az alkalmazandó számítási eljárásokat, valamint a kísérő nélküli készpénz esetén mind a magyar, mind a más tagállami címzett esetén az adatszerzési, nyilatkoztatási és szükség szerint a visszatartási és szankciós rendelkezéseket. Ez utóbbinál szükséges megjegyezni, hogy a más tagállamba címzett, de az Unióba Magyarországon beérkező posta- és kiscsomagforgalomban a belépés során felderített készpénzre nézve a vámhatóságot eljárási kényszer terheli, azaz az uniós rendelkezések alapján a küldemény beérkezése szerinti tagállam hatóságai döntenek a feladó vagy címzett adatszolgáltatásra kötelezéséről, és szükség esetén e hatóságok jogosultak szankciót alkalmazni, azaz bírságot kiszabni és annak összegét visszatartani. Jelen törvényjavaslat ennek megfelelően az új, kontrollálandó pénzügyi instrumentumok vámhatósági ellenőrzésének végrehajtásához kapcsolódóan tartalmazza mindazokat az eljárási szabályokat is, amelyek ahhoz szükségesek, hogy az uniós rendelkezések alkalmazásának maradéktalanul meg tudjunk felelni. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Országgyűlés! Az elhangzottak alapján kérem, hogy szíveskedjenek támogatni a javaslatot. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Witzmann Mihály képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő T/15994. irományszámú, az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzéséről és az 1889/2005/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 2018/1672 EU, EP és tanácsi rendelet végrehajtásáról szóló törvényjavaslat az idevonatkozó európai uniós szabályozás végrehajtását szolgálja. Az előttünk fekvő törvényjavaslat szerinti, a természetes személyek birtokában lévő, 10 ezer eurót meghaladó értékű készpénz uniós határátlépés során történő ellenőrzése a pénzmosás elleni rendelkezéseket egészíti ki, így azok nemzetközi monitorozása és megfelelésének nyomon követése miatt minden tagállam érdeke és kiemelt kötelezettsége a szabályzat megfelelő átültetése. Tisztelt Képviselőtársaim! Az új uniós szabályozás a korábbi szabályozás hatályon kívül helyezésével párhuzamosan jelentősen bővíti az ellenőrzés alá eső készpénz definícióját. Ugyanis a korábbi készpénz-definíció a forgalomban lévő bankjegyekre, pénzérmékre és bemutatóra szóló értékpapírokra terjedt ki, míg az új uniós szabályozás koncepcionálisan rendezi át a készpénz fogalmát, kiterjesztve azt a nem feldolgozott, meghatározott tisztaságú aranyra, valamint aranyérmékre, továbbá az úgynevezett kísérő nélküli, azaz posta- vagy kiscsomagforgalomban feladott készpénzre egyaránt. A külső határokon fellépő készpénzbejelentési kötelezettség az Európai Unió pénzmosás és terrorizmus finanszírozása elleni stratégiájának szerves része. Az Európai Bizottság javaslata részben a szervezett bűnözés ellen, részben a terrorizmus finanszírozásának ellehetetlenítése érdekében maximálja a készpénzzel fizethető áruk, szolgáltatások értékét. Ez tulajdonképpen nem más, mint egy logikus folytatása a pénzmosás elleni akciótervnek, ilyen intézkedés volt az is, amikor még évekkel ezelőtt leálltak az új 500 eurós bankjegyek kibocsátásával, többek között az illegális tranzakciók megnehezítése érdekében. A szabályozás alapján a nemzetközi utasforgalomban, aki be- vagy kilép az uniós külső határon 10 ezer euró feletti összeggel, annak bejelentési kötelezettsége van. Ebben az esetben az információt a pénzügyőrségnek kell írásban átadni. Fontos kiemelni azt is, hogy ez semmiképpen nem irányul a tőkeforgalom korlátozására, ugyanis bárkinél lehet ennek az összegnek akár a többszöröse is, csak célszerű a pénz eredetéről és céljáról hiteles igazolással rendelkezni. Szintén megjegyzendő, hogy ez az összeghatár nem oszlik meg az együtt utazók között. Tehát például, ha egy négytagú család utazik, és a családfőnél 30 ezer euró van, amit előre nem jelentett be, és ezt az ellenőrzés során a táskájában megtalálják a csomagjai között, akkor nem hivatkozhat arra, hogy nem lépték túl a személyenkénti maximumot. Tehát az előzetes bejelentés mindenképpen fontos. Tisztelt Képviselőtársaim! Tekintettel arra, hogy az uniós szabályozás hatályon kívül helyezi a korábbi szabályozást, indokolt a hazai szabályozás deregulációja is, valamint ezzel párhuzamosan a törvényi szintű rendelkezések újraalkotása. A fentieknek megfelelően a törvényjavaslat a kiterjesztett uniós szabályozással összhangban tartalmazza az eljárási szabályokat az új ellenőrizendő pénzügyi instrumentumok kontrollálása, ezzel az uniós szabályoknak való maradéktalan megfelelés érdekében. Az elhangzottak ismeretében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a vita lefolytatását követően az előterjesztést támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka, Balczó Zoltán képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Elnök úr, köszönöm a szót. Ha a most tárgyalt és hatályon kívül helyezendő rendelet tartalmi eredetéhez akarok visszanyúlni, akkor 1989-ig kell visszamenni. Ebben az évben a Párizsban tartott G7-csúcstalálkozón hozták létre az úgynevezett pénzügyi akció-munkacsoportot, mint egy olyan kormányzati szervet, amely szabványokat határoz meg, és elősegíti a pénzmosás, a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelmet. A pénzügyi munkacsoport kidolgozott ajánlásait a 2005-ös európai uniós rendelet foglalta jogszabályi formába. Azonban a jogsértő módon megszerzett értékek határokon át történő továbbításának mechanizmusai változtak, az erre való rálátás növekedett. Ez elsősorban és első menetben azt eredményezte, hogy 2015-ben egy irányelv született ebben a jogi keretrendszerben, majd végül a meglévő uniós jogszabályok értékelése alapján arra jutottak a jogalkotók az Európai Unióban, hogy ezt a bizonyos 2005-ös rendeletet módosítani szükséges. Azonban a módosítások terjedelme olyan nagy volt, hogy ezért született meg a mostani döntés, hogy a rendeletet hatályon kívül helyezik, és ezt az új 2018/1672-es rendeletet fogadták el. Hozzá kell tennem, hogy ez a rendelet nem érinti a tagállamok azon képességét, jogát, hogy a nemzeti jogukban az Unión belüli készpénzforgalom további nemzeti ellenőrzését írják elő, feltéve, hogy ezek összhangban vannak az uniós alapvető szabadságokkal. Elhangzott, hogy mi minden változott a XXI. században. Egy példát hadd emeljek ki, nem akarom az előttem szólókat megismételni, a készpénz fogalmát, amely például kellett hogy bővüljön a feltöltőkártyák bizonyos típusaival. Ugyanis ezek a feltöltőkártyák nem kapcsolódnak bankszámlához, könnyen átruházhatók, és felhasználhatók jelentős értékek külső határokon át történő továbbítására. Tehát ezért volt nagyon fontos, hogy a készpénz fogalommeghatározásában szerepeljenek ezek a feltöltőkártyák, különösen, ha azok ügyfél-átvilágítási eljárás nélkül is megvásárolhatók. Nyilvánvalóan ennek végrehajtása számunkra mint európai uniós tagország számára egy kötelezettség, hiszen rendeletről van szó, de természetesen a tartalma alapján egyértelműen a Jobbik is fontosnak és támogatandónak ítéli. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka, Nacsa Lőrinc képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár Urak! Az előttünk fekvő törvényjavaslat az európai uniós szabályozás végrehajtását szolgálja, az Unió területére belépő, illetve az Unió területét elhagyó készpénz ellenőrzése területén. Ennek megfelelően a törvényjavaslat átveszi az új uniós, 2018/1672 EU parlamenti és tanácsi rendeletet, és egyúttal hatályon kívül helyezi a régi, az 1889/2005/EK rendeletet. A természetes személyek birtokában lévő, 10 ezer eurót meghaladó értékű készpénz uniós határátlépés során történő ellenőrzése a pénzmosás elleni rendelkezéseket egészíti ki, így azok nemzetközi monitorozása és megfelelésének nyomon követése miatt minden tagállam érdeke és kiemelt kötelezettsége a szabályozás megfelelő átültetése. Az új szabályozás jelentősen bővíti az ellenőrzés alá eső készpénz definícióját. A korábbi készpénz-definíció a forgalomban lévő bankjegyekre, pénzérmékre és bemutatóra szóló értékpapírokra terjed ki, míg az új uniós szabályozás koncepcionálisan rendezi át a készpénz fogalmát, kiterjesztve azt a nem feldolgozott, meghatározott tisztaságú aranyra, valamint aranyérmékre, továbbá az úgynevezett kísérő nélküli, azaz posta- vagy kiscsomagforgalomban feladott készpénzre. [[19.20]] A törvényjavaslat tehát tartalmazza az új uniós szabályozás végrehajtását, valamint ezzel összhangban a szükséges jogharmonizációs rendelkezéseket az uniós szabályoknak való maradéktalan megfelelés érdekében. Mint minden uniós jogharmonizációs célú törvényjavaslatot, az uniós jog magyarországi jogba történő beültetését, így ezt is a KDNP-frakció támogatni fogja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Mesterházy Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Ha megengedi, nem ismétlem meg a törvénynek minden betűjét újra, nagyon egyszerűen csak annyit mondanék, hogy mi is támogatjuk. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps.]]
Köszönöm szépen, tisztelt képviselő úr. Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelettel kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Most ismételten megkérdezem Izer Norbert államtitkár urat, hogy kíváne a zárszóval élni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Csak egy percre élnék vissza a türelmükkel. Szeretném megköszönni az elmúlt két vitában a konstruktív hozzászólásokat és a támogatásokat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Most soron következik a fedezett kötvények szabályozásával összefüggő, valamint egyéb, a pénzügyi közvetítőrendszert érintő jogharmonizációs célú törvénymódosításokról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15973. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Most megadom a szót Gion Gábor államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének. Tisztelt államtitkár úr, 30 perc az időkerete. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselők! Ígérem, hogy nem fogom kihasználni a 30 percet a késői időpontra való tekintettel. A pénzügyi közvetítőrendszert szabályozó törvények módosítására immár visszatérő jelleggel évente sor kerül. Most ismét egy ilyen, a hitelintézeti, tőkepiaci és a biztosítási szektort egyaránt érintő csomagot terjesztünk a tisztelt Ház elé abból a célból, hogy jogszabályok szintjén is megfeleljünk egyrészt a folyamatos változások által támasztott igényeknek, másrészt, hogy eleget tegyünk az európai uniós jogharmonizációs kötelezettségünk teljesítésének. A számos téma közül ez alkalommal, a címben is jelzett módon, a fedezett kötvények szabályozásán van a fő hangsúly. Ez a téma szintén egy uniós jogi aktus, a fedezett kötvények kibocsátásáról és közfelügyeletéről szóló, 2019-ben elfogadott irányelv rendelkezésein alapul. Az irányelv rendelkezései elősegítik a fedezett kötvények költséghatékony felhasználását a banki hitelezésben. A keretszabályok a befektetők számára biztonságos befektetési lehetőséget kínálnak. A javaslatcsomag gerincét képezi a fedezett kötvényekre vonatkozó szabályrendszer, melynek célja, hogy még inkább előmozdítsa a fedezett kötvények stabil és költséghatékony finanszírozási forrásként történő igénybevételét. A befektetőknek a keretszabályozás szélesebb körű és még biztonságosabb befektetési lehetőségeket kínál, és ezáltal is segít megőrizni a pénzügyi stabilitást. Magyarországon csak a jelzáloglevelek tartoznak a fedezett kötvények közé, amelyeket kizárólag szakosított hitelintézetek, jelzálog-hitelintézetek bocsáthatnak ki. Az irányelv átültetése a jelzálog-hitelintézeti törvény felülvizsgálatát és kiegészítését teszi szükségessé. Az új szabályok közül kiemelendőek a jelzáloglevelek fedezetére, a likviditási pufferre, a jelzáloglevél-tulajdonosok tájékoztatására és a különleges felügyeletre vonatkozó módosítások. A hazai szabályozás tekintetében semmiképpen nem minősül jelentős változásnak az új uniós szabályrendszer átültetési feladata. Ugyan uniós szinten nem volt egységes szabályozás, de a hazai fedezett kötvény, nevezetesen a jelzálogpiac évek óta létező termékként funkcionál, így tehát jelentős új szabályozást nem jelent, úgy is fogalmazhatnám, hogy mi ezt már évek óta megtettük, évekkel ezelőtt. Az eddig is minősítésében és ügyfélvédelmében kiemelkedő termék további megerősítést kapott még likviditási pufferszabályok és likvid eszközök fogalmában. Az új szabályozási részletek a felszámolás esetére vonatkozó speciális szabályok, amikre, reméljük, nem lesz szükség. Még egyszer mondom, hangsúlyozom, hogy a jelzálogkötvény egy magas minőségű, biztonságos befektetési termék. Az irányelv rendelkezéseit a tagországoknak 2021. július 8-áig kell átültetniük, és az intézményeknek 2022. július 8-ától kell alkalmazniuk. Tisztelt Országgyűlés! Bizonyára sokan hallottak már a közösségi finanszírozás vagy ahogy angolul nevezik: crowdfunding fogalmáról. Egy olyan új, alternatív finanszírozási forma, mely elsősorban az induló, innovatív vállalkozások, valamint a kis- és középvállalkozások számára biztosít jellemzően kis összegű, számos befektetést. Ennek a pénzgyűjtési formának a kifejezett jogi szabályozása eddig nem létezett a magyar jogban. E szabályozás kereteit a jövőben európai rendeleti szabályozás határozza meg, ennek alkalmazásához biztosítja a javaslat a szükséges magyar belső jogi szabályokat. Az európai harmonizált jogi keretrendszer a közösségi finanszírozási szolgáltatók működésére, szervezetére, engedélyezésére és felügyeletére, valamint a közösségi finanszírozás két típusára, a hitelnyújtás-alapú és a befektetésalapú közösségi finanszírozásra terjed ki, az adományon és a viszonzáson alapuló közösségi finanszírozásra nem. A közösségi finanszírozási szolgáltató egy nyilvánosan hozzáférhető digitális platformot működtet azzal a céllal, hogy kapcsolatba hozza a leendő befektetőket és hitelezőket a finanszírozási forrást kereső vállalkozásokkal, illetve elősegítse a kapcsolatfelvételüket. A javaslat elsősorban befektetővédelmi szempontok miatt nem terjeszti ki a zárt szolgáltatási köröket, így a más szolgáltatási célra létrejött pénzügyi szolgáltatók kockázati kitettsége nem növekedhet. Tisztelt Képviselők! A törvényjavaslat további elemei között szeretném megemlíteni az adatszolgáltatókra vonatkozó szabályok módosítását is. Ezen a téren kiemelkedő szerepe van a pénzügyi piacok átláthatóságának. Tekintettel az adatkezelés határokon átnyúló dimenziójára, az adatszolgáltatók engedélyezése és felügyelete az Európai Értékpapírpiaci Hatóságra települ. Ez alól kivételt csak olyan adatszolgáltatók képeznek, melyek korlátozott tevékenységűek. Ezek felügyeletét tagállamok szerinti felügyeletek látják el, Magyarországon a Magyar Nemzeti Bank. A pénzügyi közvetítőrendszert érintő szabályozási változások között szerepelnek olyan módosítások is, melyeket az uniós testületek a Covid-19-válság utáni helyreállítás érdekében fogalmaztak meg. Ezek a rendelkezések a befektetők védelmének további biztosítása mellett bizonyos könnyítéseket jelentenek a befektetési szolgáltatások nyújtása során. Szintén a tőkepiaci tematikához tartozóan, a tőkepiaci unióra vonatkozó európai kezdeményezés részeként kerül sor a befektetési alapok határon átnyúló forgalmazását gátló szabályok egyszerűsítésére, a tagállami eltérő értelmezésekből adódó akadályok felszámolására. Az irányelvi rendelkezések átültetését biztosító javaslatok a határon átnyúló tevékenységek költségét csökkentik, és előmozdítják a befektetési alapok integráltabb uniós piacát. Tisztelt Országgyűlés! A következő téma szintén egy újító jellegű kezdeményezést takar. A páneurópai egyéni nyugdíjtermékről szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet célja, hogy egy olyan egyéni nyugdíjtermék bevezetése kerüljön az uniós kiegészítő nyugdíjpiacra, amely egyszerű, hordozható és olcsó. A páneurópai nyugdíjtermék alternatívát jelent majd a nemzeti szabályozás által elérhetővé tett, kiegészítő nyugdíjcélú megtakarítások mellett. A páneurópai nyugdíjtermék a szolgáltatók széles köre számára teremt majd lehetőséget arra, hogy a kiegészítő nyugdíjak piacára beléphessenek, akár több tagállamban is elérhető termékek nyújtásával. A szolgáltatók elektronikus forgalmazási csatornákon keresztül Unió-szerte képesek lesznek megszólítani az ügyfeleket. Az engedélyezett páneurópai nyugdíjtermékek tehát az Unió teljes területén forgalmazhatók. A rendelet a tagállamokban közvetlenül hatályos szabályozást tartalmaz, azonban a hazai szabályozásban kell kialakítani a felhalmozási és a kifizetési szakasz egyes kérdéseit. A rendelet szabályai és a szoros uniós szintű felügyelet biztonságot jelent a megtakarítók számára, hogy hosszú távú befektetéseik megfelelő időskori ellátást biztosítsanak számukra. Az első páneurópai nyugdíjtermékek várhatóan 2022 áprilisának második felében jelennek meg. Tisztelt Képviselők! A pénzügyi közvetítőrendszer szabályozása szempontjából is egyre fontosabb szerepet játszik a fenntartható fejlődés érvényesülése, érvényesítése. [[19.30]] Ezen szempontok fokozatosan megjelennek az Európai Unió vonatkozó szabályaiban, így Magyarországon is alkalmazandóak, illetve alkalmazandóak lesznek. Mindezeket megerősítendő, a törvényjavaslat a kormány gazdaságpolitikáján felül a fenntarthatóság egyik részelemének tekintendő környezeti fenntarthatósággal kapcsolatos politikáját is külön nevesíti, mint olyan területet, amelyet a Nemzeti Bank az elsődleges céljának veszélyeztetése nélkül a rendelkezésére álló eszközökkel támogat. Tisztelt Országgyűlés! Kérem önöket, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Bánki Erik képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő T/15973. irományszámú, a fedezetkötvények szabályozásával összefüggő, valamint egyéb, a pénzügyi közvetítőrendszert érintő egyes jogharmonizációs célú törvénymódosításokról szóló törvényjavaslat ahogy az expozéban is ismertetésre került államtitkár úr által alapvetően jogharmonizációs célokat szolgál. A jelzáloghitel-intézeteket érintő szabályozás módosítását alapvetően a fedezetkötvények kibocsátásáról és a fedezetkötvények közfelügyeletéről, továbbá a vonatkozó európai közösségi, illetve európai uniós irányelvek módosításáról szóló európai 2019/2162-es parlamenti és tanácsi irányelv hazai jogba való átültetése indokolja. A javaslatcsomag részét képezi a fedezetkötvényekre vonatkozó szabályrendszer, amelynek célja, hogy előmozdítsa a fedezetkötvények stabil és költséghatékony finanszírozási forrásként történő igénybevételét a hitelintézetek számára, ezáltal a hitelezés lehetőségét bővítse, illetve segítse. Magyarországon csak a jelzáloglevelek tartoznak a fedezetkötvények közé, melyeket kizárólag a szakosított hitelintézetek, azaz a jelzáloghitel-intézetek bocsáthatnak ki. Az új rendelkezéseket az Európai Parlament döntése alapján 2022 júliusától kell alkalmazniuk a tagállamoknak. Tisztelt Ház! A javaslatcsomag tartalmazza az európai közösségi finanszírozási tevékenységre mint új közvetítési formára vonatkozó uniós rendelet végrehajtását biztosító rendelkezéseket is. Magyarországon jelenleg nem létezik jogi szabályozás kifejezetten a közösségi finanszírozási tevékenységre vonatkozóan. Az európai harmonizált jogi keretrendszer a közösségi finanszírozás két típusára, a hitelnyújtás-alapú és a befektetésalapú közösségi finanszírozásra terjed ki, tehát az adományon és a viszonzáson alapuló közösségi finanszírozásra egyelőre nem. Az uniós keretrendszer alapján kerülnek meghatározásra a közösségi finanszírozási szolgáltatók működésére, szervezetére, engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó szabályok. A tőkepiaci unió megvalósítása részeként kerül sor a befektetési alapok határon átnyúló forgalmazását gátló szabályok egyszerűsítésére, valamint az ezt célzó irányelv kiegészítéseként rendeleti szabályozás révén a tagállami eltérő értelmezésekből adódó akadályok felszámolására. Az irányelvi rendelkezések átültetését biztosító javaslatok a határon átnyúló tevékenységek költségét csökkentik, és előmozdítják a befektetési alapok integráltabb uniós piacát. Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslatcsomag részét képezi az előzőekben említetteken felül a páneurópai egyéni nyugdíjtermékekről szóló európai uniós rendelet végrehajtását biztosító hazai jogszabályok módosítása, amelyek 2022 áprilisában fognak hatályba lépni. A páneurópai egyéni nyugdíjtermékekről szóló, teljes uniós piacon megjelenő egyéni nyugdíj-megtakarítási forma egy új forma lesz, amely a hazai piacokon önkéntes nyugdíjpénztárak, nyugdíjbiztosítások, illetve a nyugdíj-előtakarékossági számla mellé lép majd be. Ennek legfontosabb tulajdonsága a tagállamok közötti hordozhatóság a lakóhely áthelyezése esetén, valamint az ötévenkénti szolgáltatóváltás felkínálásának a lehetősége is. Tisztelt Országgyűlés! A fenntartható fejlődés és a zöldpénzügyek támogatása érdekében a javaslat elfogadásával a Magyar Nemzeti Bank célrendszere és mandátuma a környezeti fenntarthatóság támogatásával bővül majd. A jogharmonizációs kötelezettségeken túl az előterjesztés a szakképzési rendszer átalakításához kapcsolódóan is tartalmaz módosításokat annak érdekében, hogy a szakképesítési előírások koherensek legyenek. Az elhangzottak ismeretében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan önök is támogassák majd ennek a törvényjavaslatnak az elfogadását. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Z. Kárpát Dániel képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hát, némiképp kevesebben maradtunk, mint amikor a vagyonkezelői alapítványok irányába kellett megszavazni azt a temérdek állami vagyont. De lássuk a dolog jó oldalát, kissé talán feszültségtől mentesebb a légkör ezen a most már talán lassan esti órán, és a javaslat tárgya is sokkal békésebb, mint a korábbiak, hiszen lényegében egy uniós implementációról van szó. Van egyébként benne egy számomra nagyon fontos terület. Ez pedig a közösségi finanszírozásé, amely valóban rendezetlen volt, az államtitkári expozé szerintem jól körülírta, hogy milyen dilemmák vannak ezen a területen. Én magam korábbi könyves emberként és íróemberként azt látom, hogy a könyvkiadók piacán is óriási problémát jelentett, hogy sokszor a nem annyira piacképesnek tűnő, nem annyira rentábilis termékeket előzetes finanszírozással nem lehetett egy tiszta jogi háttér ismeretében piacra juttatni. Most talán ezen is segíthetünk, de azt látom, hogy itt igazából a befektetési jellegű finanszírozás az, ami az EU-s implementáció alapján rendezve lesz, és tulajdonképpen egy ilyen minirészvényesi konstrukció alakul ki, miközben ugyanolyan fontosnak tartom a harmadik lábat, ezt az adományozásra vonatkozót. Ennek a kidolgozása, úgy gondolom, nemhogy gyerekcipőben nem jár Magyarországon, hanem teljes mértékben hiányzik a piacról. Márpedig főleg most, válságidőszakban, amikor azt látjuk, hogy mondjuk, a zenészszakmában, hogy egy másik kedvenc területemről egy-két mondatot beszélhessek, sorra lehetetlenülnek el azok az alkotóművészek, akik számára most egy közösségi típusú, akár adományalapú finanszírozási forma a levegőt vagy éppen a túlélést jelenthetné, tehát arra szeretném bátorítani a kormányt, hogy ne elégedjen meg bátortalanul egy EU-implementációval, hanem egy saját csomaggal egészítse ki mindezt. Egy olyan nemzeti csomaggal, amelyik tipikusan a magyar piacon megjelenő problémákra képes választ találni. Szerintem, ha mondjuk, egy dróntörvény kapcsán lehetett azért már-már szakmainak tűnő vitát folytatni, akkor itt is lehessen, és én egyértelműen arra kapacitálom a kormányt, hogy próbálja ne politikai termékké tenni majd ezt, hanem egy szakmai kérdésként, csomagként hozza be a Ház elé. Igyekszem most a személyes megjegyzéseket egy kicsit a háttérbe szorítani, bár nekem mindig érdekes, amikor befektetővédelmi szempontok megjelennek egy javaslat kapcsán, és ugye a jelzáloghitel-tematika felmerül. Nagyon nehéz ilyenkor nem beszélni 18 ezer kilakoltatottról, nagyon nehéz ilyenkor nem beszélni arról a hibás termékről, amely, ugye, egy 2001-es elképesztően nagy hiba, az egyoldalú szerződésmódosítások ilyen formában való engedése folytán beszabadult a piacra, aztán a 2000-es években brutálisan indokolatlanul felszaporodott az a hitelállomány, amelynek eredményei a 2010-es években tömeges kilakoltatások és családi csődök. Nehéz tehát ezt távol tartani magunktól, de azért azt is látjuk, hogy lenne itt is mit rendezni, tehát az EU-átültetés mellett ide is kellene egy nemzeti csomag, amely három fontos területre koncentrál: egyrészt a kilakoltatások megállítására egészen a járványügyi veszélyhelyzet végéig; másrészt a végrehajtói letiltások megszüntetésére a legalacsonyabb keresetűek esetén, tehát a 33, illetve 50 százalékos letiltásokra gondolok; harmadsorban pedig a banki ügyfelek tekintetében. Ugye, jobbikos ötletre létrejött egy hitelmoratórium; sokat fogunk vitatkozni arról, hogy szerintünk az apró betűs részt rosszul csinálta a kormány ebben, hiszen mi nem úgy gondoltuk ezt a moratóriumot, hogy ha valaki 11 hónapig igénybe veszi, akkor 24 hónappal is meghosszabbodhasson a hitele, hiszen azt látjuk, hogy így akár milliós nagyságrenddel drágul az egész hitel. Mi egy olyan megoldást képzeltünk el, amellyel a bank nem gazdagodik, és egyébként az ügyfél sem gazdagodik, hanem befagyasztjuk a rendszert, és átmeneti levegőhöz jut az ügyfél. De azért az mégiscsak nonszensz, hogy a moratóriumon, ami a polgárok számára kitalált kedvezmény, bankok pénzt keressenek és realizáljanak. Márpedig a mostani konstrukcióval ez fordul elő. Éppen ezért, ha itt jelzáloghitel-tematikáról és uniós szabályok átültetéséről beszélünk, az a kérésem, hogy legyen mellette nemzeti csomag, ami a polgárokat védi meg a bankrendszer túlfutásaitól, vadhajtásaitól. Szükség van bankokra, szükség van multikra, a közteherviselés alapján, tisztességes versenyfeltételek mellett, viszont ezeket a feltételeket a mindenkori kormánynak ellenőriznie kell. Ha úgy tetszik, akkor ki is lehet alakítani ezeket. [[19.40]] Én ezt a nemzeti lábat hiányolom ezen csomag mellől, amellett, hogy ami előttünk fekszik, az részleteiben egyébként támogatható, akkor is, ha bele tudunk kötni egy-egy részletbe nyilván ez egy szakpolitikai vita tárgya , de kapacitálom a kormányt arra, hogy legyen egy nemzeti csomagja emellé, amely tipikus magyar sajátosságokra tud választ adni. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A KDNP képviselőcsoportjának vezérszónoka Hollik István képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! A javaslat lényegét államtitkár úr ismertette. Én csak kiegészíteném néhány dologgal azt, amit Bánki Erik képviselőtársam ehhez hozzátett. Azt gondolom, hogy itt vagyunk egy olyan válsághelyzetben, amit nem Magyarország okozott, nem a magyar emberek, nem a magyar gazdaság, hanem a járványügyi helyzet, és nyilvánvalóan minden nemzet gazdasági érdeke az, hogy ebből minél hamarabb ki tudjunk lábalni. Azt gondolom, hogy a fedezett kötvény intézménye ebben jelentős segítséget tud adni, főként, ha megnézzük, hogy ennek a pénzügyi terméknek mekkora a piaca. Ez 3000 milliárd eurós piac, és azt gondolom, hogy éppen ezért elsődleges nemzeti érdek is, hogy ez szabályozva legyen, még akkor is, ha itt valóban egy európai uniós irányelv átültetéséről van szó, de azt gondolom, hogy ez érdemben segíteni tud majd a magyar gazdaságnak a válságból való kilábalásban. Az pedig további garancia, ami talán nem hangzott el, hogy 2022. júliustól kell csak majd alkalmazniuk a tagállamoknak, tehát bőven van egyébként idő felkészülni rá, és esetlegesen nemzeti hatáskörben további biztosítékokat beépíteni. A másik, amire még szerettem volna kitérni röviden, ez a közösségi finanszírozás. Én is azt gondolom, hogy ebben Európa, mint sajnos sok más tekintetben, végletesen le van maradva a globális versenytársak mögött; gondolok itt elsősorban a crowdfunding területén Amerikára. És még azt is mondanám, hogy egyetértek Z. Kárpát Dániellel, ugyanakkor azért árnyalja az általa elmondottakat az, hogy ez a piac egy megtelített piac, és a domináns szereplők mind amerikai cégek. Ha az ember csak megnézi, hogy melyik az öt legnagyobb ilyen szolgáltató, azt látja, hogy mind amerikai vagy egyébként kínai vállalkozás. Tehát itt igazából az európai versenyhátrányt csak ledolgozni lehet, de ebben piaci rést találni Európa már, én úgy gondolom, hogy nem fog, ugyanakkor a magyar startupok számára, ha nem is magyar platformokon, hanem amerikai platformokon, de mindenképpen biztonságosabb lesz az ilyen típusú tőkegyűjtés, ha ez szabályozva lesz a korábbiakhoz képest vagy azzal ellentétben. Talán még egy célra hívnám fel a figyelmet, ami, azt gondolom, hogy mégiscsak fontos, hogy a fenntartható fejlődés és a zöldpénzügyek támogatása érdekében ennek a javaslatnak az elfogadásával a Magyar Nemzeti Bank eddigi célrendszere és mandátuma kibővül, és magába fogja foglalni a környezeti fenntarthatóság támogatását is, ami, azt gondolom, hogy ez kifejezetten fontos cél. Erre való tekintettel a KDNP természetesen támogatni fogja ezt a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Mesterházy Attila képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mi a magunk részéről is támogatni fogjuk ezt az előterjesztést. Talán államtitkár úr a zárszóban ki tudna arra térni, amire imént képviselőtársam is utalt pozitívumként, hogy ezt hogyan képzeljük majd el a Magyar Nemzeti Bank esetében, hogy kiegészül a fenntarthatósággal mint támogatható célrendszerrel. Ez nekem nem volt teljesen egyértelmű, legalábbis az indoklás alapján. Ha ebben van némi pluszmagyarázat, azt megköszönöm, de alapvetően támogatni fogjuk az előterjesztést. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki a vitában részt venni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót Gion Gábor államtitkár úrnak mint előterjesztőnek, hogy válaszolhasson a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Képviselő Urak! Köszönöm szépen a támogató hozzászólásokat. Nagyon röviden reflektálnék a felvetésekre. Crowdfunding. Azt gondolom, hogy egyformán látjuk Hollik, Z. Kárpát képviselő urakkal a kérdést. Azt gondolom, hogy mivel ez egy viszonylag új termék, és Európa meg most próbál kapaszkodni utána, itt rajta kell tartanunk hangsúlyosan a szemünket, hogy a kockázatok és a hasznok egyensúlyba kerüljenek. Azt gondolom, hogy amiért az amerikaiak meg az ázsiaiak talán előrébb járnak, azt én személy szerint betudom annak, hogy az európai szabályozók megközelítése a pénzügyi közvetítőrendszerben sokkal inkább biztonsághangsúlyos, nemcsak befektetői biztonság, hanem lakossági biztonság is. Lehet, hogy Z. Kárpát képviselő úr nem így látja, de ez a nagy különbség. Az amerikai és az ázsiai pénzügyi szabályozók nagyobb kockázatvállalást engednek meg, és nyilván minden új pénzügyi termék vagy pénzügyi szolgáltatás jelentősebb kockázatokkal jár, mint egy már bejáratott valami. A csoportos adományozási láb megértettem, amit Z. Kárpát képviselő úr mondott. Értjük a kérdést. Nem biztos, hogy ezt a pénzügyi szabályozási keretrendszerben kell feltétlenül szabályozni, de én felírtam és megjegyeztem magamnak. Ami a kilakoltatásokat illeti, devizahitelezés, felelőtlen hitelezés elszabadulása a 2000-es években, azt gondolom, hogy nincs közöttünk vita. Felhívnám a figyelmet, hogy jelenleg hitelmoratórium van, tehát nem fizetés miatt nem következhet be kilakoltatás, mert nem fizetés fogalma nem létezik. Tehát ebből nem fordulhat ilyen elő. A hitelmoratórium sikerességét, nem sikerességét, azt gondolom, hogy a hitelmoratóriumot követően lehet majd teljeskörűen megítélni. Az biztos, hogy a magyar hitelmoratórium a leghosszabb ideje tartó hitelmoratórium, és a legteljeskörűbb azon hitelmoratóriumok közül, ahol ez a lakosságot és vállalkozásokat védő eszköz bevezetésre került. Ami a bankok profit, nem profit kérdését illeti, ha nem lett volna moratórium, azért a bankok több tíz milliárd forinttal több pénzt kereshettek volna a kamatokon, mint így. Ugyanis a kamat nem kamatosan számolódik fel, tehát lineárisan elporlasztva kell törleszteni a későbbiekben, tehát ilyen több tíz milliárdos az a tétel, amit értékvesztésként a bankok már idáig is leírtak. Ami az MNB zöldprogramjait illeti, érdemes az MNB bejelentéseit figyelni. Egy konkrétum van ebben a javaslatban is, hogy a felügyeleti bírságoknak egy bizonyos részét, legalább a 6 százalékát a jegybank kifejezetten zöldjellegű feladatokra költheti. Tehát ez egy konkrét dolog. Felhívnám arra is a figyelmet egyébként, hogy a világ jegybankjai között a Magyar Nemzeti Bank volt az első, amely elindított egy dedikáltan zöldbefektetési portfóliót néhány évvel ezelőtt. Remélem, itt az összes felvetett témát sikerült lefednem. Köszönöm szépen, és köszönöm a támogatásukat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Soron következik a pénzügyi és egyéb szolgáltatók azonosítási feladatához kapcsolódó adatszolgáltatási háttér megteremtéséről és működtetéséről szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/15996. számon a Ház informatikai hálózatán valamennyiünk számára megtekinthető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Gion Gábor államtitkár úrnak, a Pénzügyminisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A kormány következetesen törekszik a gazdaság fehérítésére, és elkötelezett a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni fellépés mellett. Ezek érdekében a korábban meghozott intézkedések rendszeréhez illeszkedik a most bemutatott törvénytervezet, amely révén a gazdasági szereplők átláthatóságát elősegítő új eszközöket teremtünk meg. [[19.50]] Magyarország köteles az EU negyedik pénzmosás elleni irányelve, valamint az azt módosító ötödik pénzmosás elleni irányelv által előírt, tényleges tulajdonosi nyilvántartás, valamint a bankszámla- és széfnyilvántartás létrehozására és működtetésére vonatkozó rendelkezéseknek a hazai jogba történő átültetésére. A központi nyilvántartások létrehozásával Magyarország jelentős mértékben javítja a hazai pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni rendszer hatékonyságát, áttekinthetőségét és működőképességét. A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása megelőzéséről és megakadályozásáról szóló törvény hatálya alá tartozó szolgáltatók ilyenek a bankok, ügyvédi irodák, könyvvizsgálók, szerencsejáték-szervezők, s a többi számára tényleges tulajdonosi adatok központi nyilvántartása újabb eszközt ad az ügyfél-átvilágítási kötelezettségek teljesítéséhez. A pénzmosás elleni fellépésben illetékes hatóságok felügyeletek, bűnüldöző szervek, ügyészség, bíróság a központi adatbázisokhoz való hozzáférés révén hatékonyabban tudják beazonosítani a pénzmosás gyanújával érintett szervezetek tulajdonosi hátterét még összetett céghálózatok esetén is. A törvénytervezet kiegészíti a már hatályos pénzmosás elleni törvényt a továbbiakban Pmt.-t , és a központi adatbázisok működtetésében a lehető legnagyobb mértékben épül a Pmt. alapján már jelenleg is működő keretekre és fennálló kötelezettségekre. Itt széles körben használja fel a Pmt. alapján az érintett szereplőknél már rendelkezésre álló adatokat. A hatóságok, a szolgáltatók és a lakosság bármely tagja számára a hozzáférés biztosítva lesz az adatbázisokhoz. A tényleges tulajdonosi adatok központi nyilvántartásának működése a fizetési számlát vezető pénzforgalmi szolgáltatók adatszolgáltatásán alapul, csökkentve ezzel az adatszolgáltató vállalkozások és nonprofit szervezetek adminisztratív terhét. Szintén az érintett szervezetek helyzetét egyszerűsíti, hogy nem többféle közhatalmi szerv, cégnyilvántartást vezető szerv, civil szervezetek nyilvántartását vezető szerv, s a többi közreműködésével kell adatszolgáltatásaikat megvalósítani, hanem a bankok révén, amelyekkel egyébként is élő kapcsolatuk van. A tényleges tulajdonosi adatbázis rendszeres adatfrissítésének egyhavi gyakorisága is szűkebb adminisztratív kötelezettségekkel jár. Az irányelvben meghatározott nyilvántartások felállításának és működtetésének felelőse Magyarországon a Nemzeti Adó- és Vámhivatal mint nyilvántartó szerv. A nyilvántartások működtetését a NAV nem adóhatósági feladatkörének keretében, sem pedig hatósági tevékenységként, hanem szolgáltatási jellegű feladatként végzi. A tényleges tulajdonosi nyilvántartásban adatszolgáltatásra kötelezett minden, Magyarországon bejegyzett, illetve nyilvántartásba vett gazdálkodó szervezet, civil szervezet, bizalmi vagyonkezelési jogviszony esetén a bizalmi vagyonkezelő, valamint azok a részben állami tulajdonú szervezetek, amelyek legalább 25 százalék nem állami tulajdoni hányaddal rendelkeznek. Az adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek tényleges tulajdonosi adatait a fizetési számlát vezető pénzintézetek továbbítják a központi nyilvántartás felé. A tényleges tulajdonosi adatokat az adatszolgáltatásra kötelezett szervezet nyilvántartási száma segítségével a NAV nyilvántartó szervként összesíti, és a szervezethez egyedi nyilvántartási azonosítót rendel. Tisztelt Országgyűlés! Az irányelv alapján szükséges továbbá kialakítani egy központi nyilvántartást, egy központi elektronikus adatvisszanyerési rendszert, mely segítségével időben azonosíthatók a hitelintézetek által az adott tagállam területén kezelt fizetési számlával, illetve széffel rendelkező vagy ezek felett ellenőrzést gyakorló természetes vagy jogi személyek; ez a bankszámlák, illetve széfszolgáltatások központi nyilvántartása. A tervezet szerint javasolt modell alapján a központi bankszámla- és széfnyilvántartás esetében az e szolgáltatást nyújtó pénzintézetek, illetve széfszolgáltatók küldik meg a szükséges adatokat a nyilvántartó szerv részére. Tisztelt Képviselők! A központi nyilvántartások létrehozásán túlmenően a törvényjavaslat rendelkezik a Pmt. ügyfél-átvilágításra vonatkozó egyes rendelkezéseinek módosításáról. Gyakorlati tapasztalatok alapján szükségessé vált az ügyfél-átvilágításra vonatkozó rendelkezések felülvizsgálata. A javaslatok alapján az egyszerűsített ügyfél-átvilágításra vonatkozó rendelkezések rugalmasabbá válnak, csökkentve az adatszolgáltatók adminisztratív terheit, egyúttal biztosítva a hatékony végrehajtást. Tisztelt Ház! A most önök előtt lévő törvényjavaslattal Magyarország jelentős mértékben javítja a hazai pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni rendszerének hatékonyságát, áttekinthetőségét és működőképességét. Ezenfelül eleget tesz európai uniós kötelezettségeinek, alátámasztva ezzel Magyarország elkötelezettségét a pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni harc mellett, szűkítve a hazai pénzmosás elleni rendszer nemzetközi támadhatóságát. A korszerű szabályozás és annak hatékony végrehajtása továbbra is azt a célt szolgálja, hogy megnehezítse, és ha lehet, meggátolja a gazdasági bűncselekmények hozamának tisztára mosását a bűnözők számára, és így az eddiginél is erősebben védje ne csak a pénzügyi-gazdasági rendszerünket, hanem a becsületes társadalom egészét. Kérem, hogy a benyújtott törvényjavaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Bánki Erik képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A tisztelt Ház asztalán fekvő törvényjavaslat szerinti szabályozás megalkotásával Magyarország ismét egy uniós jogharmonizációs kötelezettségének tesz eleget azzal, hogy biztosítja az Európai Unió 4., a pénzmosás elleni irányelvének, valamint az azt módosító 2018. június 19-én megjelent 5., pénzmosás elleni irányelvének a tényleges tulajdonosi nyilvántartás, valamint a bankszámla- és széfnyilvántartás tagállamok számára előírt létrehozására és működtetésére vonatkozó rendelkezéseinek hazai jogba történő átültetését. A központi nyilvántartások létrehozásával Magyarország jelentős mértékben javítja a hazai pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni tevékenységének hatékonyságát, áttekinthetőségét és működőképességét, bizonyítja továbbá elkötelezettségét a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben. Tisztelt Ház! Az 5., azaz a pénzmosás elleni irányelv a korábbiaknál részletesebb és pontosabb szabályozást alakított ki a tényleges tulajdonlásra, valamint a központi tényleges tulajdonosi adatbázisra vonatkozó kötelezettségeket illetően. Szintén irányelvi követelmény az, hogy az illetékes hatóságok a pénzmosás elleni felügyeletek, nyomozó hatóságok, az ügyészség, valamint a bíróság és a pénzügyi információs egységek minden esetben korlátozás nélkül férjenek hozzá a tényleges tulajdonosra vonatkozó információkhoz. A kötelezett szolgáltatók hozzáférését az általuk végzendő ügyfél-átvilágítás érdekében kell biztosítani. A lakosság bármely tagja számára pedig minimálisan a tényleges tulajdonos nevére, születési évére és hónapjára, a tartózkodási helye szerinti ország nevére és a tényleges tulajdonos állampolgárságára, valamint a tényleges tulajdonosi érdekeltség jellegére és mértékére vonatkozó adatokhoz való hozzáférés biztosítását írja elő az irányelv. Bizalmi vagyonkezelési jogviszony esetében pedig a tényleges tulajdonosi információkhoz való hozzáférés feltétele értelemszerűen a jogos jogi érdek igazolása lesz. A törvényjavaslatban bemutatott működési modell a lehető legnagyobb mértékben épít a pénzmosás, illetve a terrorizmus finanszírozásának megelőzéséről és megakadályozásáról szóló 2017. évi LIII. törvény alapján már jelenleg is működő keretekre és fennálló kötelezettségekre, így széles körben használja fel az annak alapján érintett szereplőknél már rendelkezésre álló adatokat. Ennek megfelelően a tényleges tulajdonosi adatok központi nyilvántartásának működése a fizetési számlát vezető pénzforgalmi szolgáltatók adatszolgáltatásán alapul, csökkentve ezzel az adatszolgáltató vállalkozások, nonprofit szervezetek adminisztratív terhét. Szintén az érintett szervezetek helyzetét egyszerűsíti, hogy nem többféle közhatalmi szerv, így a cégnyilvántartást végző szerv vagy éppen a civil szervezetek nyilvántartását végző szerv közreműködésével kell adatszolgáltatásaikat megvalósítani, hanem azon piaci szereplők konkrétan a bankok révén, amelyekkel egyébként is élő kapcsolatuk van. [[20.00]] A tényleges tulajdonosi adatbázis rendszeres adatfrissítésének egyhavi gyakorisága is szűkebb adminisztratív kötelezettségekkel jár, mint egyébként az előkészítő tárgyalások során felmerült igény, amely a valós időben történő változások követését írta volna elő. Az irányelvben meghatározott nyilvántartások felállításának és működtetésének felelőse Magyarországon a Nemzeti Adó- és Vámhivatal lesz. A nyilvántartások működtetését a NAV nem adóhatósági feladatkörének keretében, sem pedig a hatósági tevékenységeként, hanem szolgáltatási jellegű feladatként végzi majd a javaslat szerint. Tisztelt Ház! A pénzügyi és egyéb szolgáltatók azonosítási feladatához kapcsolódó adatszolgáltatási háttér megteremtéséről és működtetéséről szóló törvény elfogadásával Magyarország ahogy ezt korábban említettem egy újabb jogharmonizációs kötelezettségének tesz eleget. Az uniós irányelv alapján minden tagállamnak létre kell hoznia a tényleges tulajdonosi adatok központi nyilvántartását vala-mennyi, a megadott tagállamban bejegyzett, illetve nyilvántartott gazdasági és nonprofit szervezetről. Szükséges továbbá kialakítani a bankszámlák, illetve a széfszolgáltatások központi nyilvántartását is. A pénzmosás elleni küzdelemben részt vevő szereplők közös érdeke, hogy az adatbázisok mielőbb működőképesek legyenek, és ezek révén mind a hatóságok, mind pedig a piaci szereplők egyaránt hasznos eszközt kapjanak a pénzmosás elleni fellépés támogatásához. A törvényjavaslat elfogadásával Magyarország megerősíti elkötelezettségét a pénzmosás és a terro-rizmus finanszírozása elleni küzdelemben, a korszerű szabályozás és a hatékony végrehajtás biztosítása továbbra is azt a célt szolgálja, hogy megnehezítse, illetve ha lehet, meggátolja a gazdasági bűncselekmények hozamának tisztára mosását a bűnözők számára, és egyre nehezebbé tegye a bűnelkövetői körök tevékenységének finanszírozását, így az eddigieknél is erősebben védje mind a pénzügyi rendszerünket, mind pedig magát a társadalmat. Az elhangzottak ismeretében kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy a Fidesz-frakcióhoz hasonlóan támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Z. Kárpát Dániel képviselő úr. S mielőtt megadnám a szót a képviselő úrnak, tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy az elnöklést átadom Jakab István alelnök úrnak. Képviselő úr, öné a szó. (Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.)
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton is köszönjük az elnök úr munkáját így a csere kapcsán. Szeretném megjegyezni, hogy a Jobbik frakciója természetesen minden, a pénzmosás elleni érdemi fellépést tartalmazó javaslatot támogatni fog, hogyha ebben nincsen elrejtett akna reméljük, hogy ebben sem találunk ilyet. Az előző napirendi pont magyarázata kapcsán szeretném még megjegyezni, hogy a hitelmoratórium megléte önmagában még nem okozza azt, államtitkár úr, hogy ne indulhatnának újra néhány nap múlva a kilakoltatások. A helyzet ugyanis az, hogy a hitelmoratóriumtól függetlenül a végrehajtások, végrehajtói letiltások folynak, és azok az online árverések és a kilakoltatásokhoz elvezető folyamatok a járványügyi veszélyhelyzet nagy részében ugyanúgy zavartalanul tudtak folyni, mint a korábbiakban erre utaltam annak kapcsán, hogy bizony itt nagyon komoly problémák jelentkezhetnek. És nem egyértelmű a kilakoltatási moratórium lejáratát illető dátumcsata sem; ugye, az egyik jogászi álláspont szerint néhány nap múlva búcsút mondhatunk a kilakoltatási moratóriumnak, ezt pedig nagyon sok végrehajtó nagyon várja, és tömeges kilakoltatások indulhatnak el akár még a járványügyi veszélyhelyzet közepén. Szerintem mind megegyezhetünk abban, hogy ez egy tarthatatlan helyzetet idézne elő, éppen ezért indítottunk petíciót annak érdekében, nyújtottunk be javaslatokat annak érdekében, hogy a kilakoltatási moratórium hosszabbodjon meg. De ezt a vitát nagyon sokszor le fogjuk még folytatni egészen addig, amíg megnyugtatóan nem rendeződik az érintettek helyzete. Szeretném elmondani azt is, hogy a végső, tényleges tulajdonos feltüntetését én nagyon üdvözlöm bizonyos esetekben. A járványhelyzet alatt volt már olyan üzleti szituáció, amikor nagyon örültünk volna annak, hogyha a végső és valódi tulajdonos látszik, és adott esetben nem offshore cégek szállnak be közvetítőként olyan profitot realizálva, amelyre egyébként talán nem is lennének jogosultak, és olyan helyen extraprofitot keresve, ahol semmi keresnivalója nem lenne a profitkutatásnak de ennyit a járványhelyzetről, hiszen más napirendi pontban ezt kitárgyaltuk. És azt is szeretném üdvözölni, hogy a NAV közzéteszi a megbízhatatlan cégek listáját. Az indexmegoldás körül, a TT körül lehet egyébként szakmai vitákat folytatni, hogy ez a leghatékonyabb vagy sem, én el tudnék képzelni sokkal jobbat, de nyilván ez inkább egy szakbizottsági vitának a tárgya, mint a parlament plenáris üléséé. Üdvözöljük azt, hogy a nulláról most egyáltalán el tudunk indulni valamerre, a finomhangolást viszont, az a kérésem, végezzük el bizottsági szinten, ez eddig elmaradt a magyar parlamentarizmus utóbbi tizenegy évében. De ha a pénzmosással, a korrupcióval szemben bármelyik kormány bármelyik tisztségviselője akármilyen javaslatot benyújt, és az érdemi és segít a helyzeten, mi támogatni fogjuk. Én álmodom egy olyan Magyarországról, ahol az egyszereplős közbeszerzések aránya nem akkora, mint napjainkban, hanem egy normális, a piac által tolerálható szinten van. Én álmodom egy olyan Magyarországról, ahol a különböző kormányzati vezetői pozícióban lévő személyek közvetlen környezete nem képes adóforintokhoz akár feldolgozás útján is jutni. És álmodom egy olyan Magyarországról, ahol nem fordulhatnak elő olyan parlamenti napok, mint a mai, amikor egy óra alatt rekorder, ezermilliárdos vagyon cserél lényegében gazdát, és még meg is játsszák ehhez a parlamentarizmus és a demokrácia különböző kellékeit, díszleteit. Még egyszer mondom: ha a szándék őszinte, én támogatom, de tizenegy év közös munkálkodás után engedtessék meg részemről némi kétkedés, hiszen a tapasztalat azért óriási úr. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hollik István képviselő úrnak, a KDNP-képviselőcsoport vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Nem akarok megnyitni itt most egy más típusú vitát, mert valóban nem ehhez a törvényjavaslathoz kapcsolódik, amely előttünk fekszik, de, kedves Z. Kárpát képviselőtársam, ha megnézi az egyszereplős közbeszerzések arányát, akkor azt látja, hogy Magyarország az európai uniós átlag alatt van, és Brüsszelben például, tehát Belgiumban, de egyébként a közvetlen európai uniós közbeszerzések tekintetében is örülnének, hogyha olyan alacsony lenne az egyszereplős közbeszerzések száma, mint amilyen Magyarországon. [[Bánki Erik tapsol. Z. Kárpát Dániel: Akkor nem ugyanazt a statisztikát nézzük!]] Ezt csak a tényszerűség kedvéért szeretném hozzátenni. Az előttünk fekvő törvényjavaslat ahogy azt az államtitkár úr is elmondta jogharmonizációs törvényjavaslat. Azt gondolom, hogy senki nem vitatja, és mindannyian egyetértünk azzal, hogy ennek a törvényjavaslatnak az elfogadásával Magyarország megerősíti az elkötelezettségét a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni harc mellett. Ez egy korszerű szabályozás, és a hatékony végrehajtás biztosítása továbbra is azt a célt szolgálja, hogy megnehezítse a gazdasági bűncselekményeket, és az eddiginél talán még erősebben védje a pénzügyi rendszerünket, illetve az azt igénybe vevő magyar állampolgárokat; és ebben a tekintetben azt emelném én ki, hogy semmilyen adminisztratív, plusz adminisztratív teher nem fogja sújtani a pénzügyi szolgáltatásokat jogszerűen, törvénytisztelő módon igénybe vevő állampolgárokat. Adminisztratív, illetve informatikai fejlesztést igényel a bankok tekintetében, illetve a NAV-nál, de ez az állampolgárokat nem fogja érinteni. Mindezek mellett és mindezek miatt természetesen a KDNP támogatja a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ahogy Hollik képviselőtársam kezdte a hozzászólását, arra egy reakció azért mégiscsak ideillik. Hát, természetesen, hogyha olyanok a többszereplős közbeszerzési eljárások, ahol Mészáros Lőrinc indul a vejével szemben, ott azért nagyon nagy veszélye nincs annak, hogy ne Mészáros Lőrinc családja nyerjen. Tehát, ugye, azért van ennek még egy fokozata, hogy nemcsak az egyszereplős közbeszerzési eljárásokkal van gond, hanem a családi típusú közbeszerzésekkel is, amikor még egyszer hadd ismételjem meg! Mészáros Lőrinc cége versenyzik Mészáros Lőrinc lánya férjének a cégével; így viszonylag biztosra lehet menni, hogy tízpontos találata legyen a közbeszerzéseknél. Egyébként pedig Gulyás Gergely miniszter úr nem osztja az ön véleményét, mert egy közbeszerzésekkel foglalkozó konferencián tavaly tulajdonképpen arra reagált, hogy az Európai Bizottság valóban többször, kiemelten kezeli az egyszereplős közbeszerzéseknek a magas arányát mint egyfajta aggályt Magyarország esetében, és erre Gulyás Gergely nem azt mondta, hogy ez ostobaság, és Brüsszelben örülhetnének, hogyha ilyen fantasztikus arány lenne, mint Magyarországon, hanem úgy reagált, hogy ha ilyen eset van például az egészségügy, az informatika területén kiemelt módon, akkor bizony ott a jogalkotónak is érdemes fellépnie. Ezt csak azért mondom, mert ez az önök miniszterének a szájából hangzott el egyébként egy ezzel a témakörrel foglalkozó konferencián a tavalyi év decemberében, hogyha jól emlékszem. [[20.10]] De nem erről szeretnék én sem hosszabban beszélni, hanem arról, amiről államtitkár úr beszélt. Azt viszont könnyen el tudom intézni, ugyanis ha ennek az átláthatóbbá tételével növelné azt a lehetőséget, hogy hogyan lehet lebuktatni a pénzmosással és a terrorizmusfinanszírozással kapcsolatos bűncselekményeket, vagy megelőzni a transzparenciával, a szabályozással, akkor azt teljesen természetesen minden normális ember támogatja. Az MSZP-frakció is ezt fogja tenni a szavazáskor. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az általános vitát lezárom. Megadom a szót Gion Gábor államtitkár úrnak, aki az előterjesztők képviseletében válaszolni kíván az elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. A késői órára való tekintettel engedjék meg, hogy csak szűken az előterjesztéshez szóljak hozzá, és ahhoz csak annyi mondanivalóm van, hogy köszönöm szépen a támogató hozzászólásaikat. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy a mai határozathozatalok során a leadott szavazatok száma két esetben tévesen került kihirdetésre. A Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítványról, a Tokaj-Hegyalja Egyetemért Alapítvány és a Tokaj-Hegyalja Egyetem részére történő vagyonjuttatásról szóló T/15716. számú előterjesztéshez benyújtott 3. számú módosító javaslat fenntartásáról történő szavazás során a leadott szavazatok száma helyesen 59 igen, 130 nem, 2 tartózkodás. A Jövő Nemzedék Földje Alapítványról, a Jövő Nemzedék Földje Alapítvány részére történő vagyonjuttatásról és az ezzel összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló T/15725. számú előterjesztés összegző módosító javaslatáról történő szavazás során a leadott szavazatok száma helyesen 132 igen, 57 nem, 0 tartózkodás. Felhívom képviselőtársaim figyelmét, hogy ez a szavazás eredményét nem változtatja meg. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalásokkal folytatjuk munkánkat. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bánki Erik képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „…In memoriam Kapcsa Zsolt” címmel. Képviselő úr, elnök úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Mai napirend utáni felszólalásomban szeretnék megemlékezni Mohács városa megbecsült polgárának, a háromgyermekes családapának, sokunk jóbarátjának, Kapcsa Zsoltnak az elvesztéséről. Nehéz időket élünk. Békés, nyugodt életünk több mint egy évvel ezelőtt gyökeres fordulatot vett. Nyugodt szívvel mondhatom önöknek, tisztelt képviselőtársaim, egyikünk sem gondolta volna a tavalyi év kezdetén, hogy egy számunkra ismeretlen vírus kiszabadulása milyen hatalmas károkat fog okozni számunkra, hány családot csonkít majd meg, mennyi ártatlan ember életét fogja elvenni, hány ezer munkahelyet vesz el polgártársainktól, és milyen súlyos gazdasági következményekkel jár majd. Elképzelhetetlennek tartottuk a Covid-19-vírus vuhani kiszabadulását megelőzően azt, hogy kijárási korlátozást kell bevezetnünk Magyarországon, hogy gyárakat, üzemeket kell rövid vagy hosszabb időre bezárni, hogy iskolákban és óvodákban kell rendkívüli szünetet elrendelni, és azt sem gondoltuk volna, hogy családok lesznek majd elzárva egymástól annak érdekében, hogy szüleink és nagyszüleink egészségét, életét tudjuk megóvni. Olyan hónapokat éltünk át az elmúlt időszakban, amit senkinek sem kívánunk. Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar kormány európai szinten is kiemelkedő munkát végzett a vírusfertőzés elleni küzdelemben. Azonban bármilyen gyors és hatékony intézkedéssorozat történt is Magyarországon, minden életet sajnos mi sem tudtunk megmenteni. Pedig minden élet számít. Minden honfitársunk elvesztése súlyos veszteség számunkra. Minél közelebbi ismerőst, barátot vagy családtagot veszítünk el, ez annál fájdalmasabban érint bennünket. Így történt ez velünk Mohácson is, amikor kedves barátunkat, a helyi közélet köztiszteletben álló személyét, Kapcsa Zsolt barátunkat vesztettük el. Egy olyan férfit, egy olyan háromgyermekes családapát, akinek semmilyen betegsége nem volt, aki még egy jó hónappal ezelőtt vidáman élt velünk, vezette cégét, munkát adott több tucat embernek, és nemcsak a saját családjáról gondoskodott, hanem a szomszédairól és a barátairól is. Nem volt olyan kérdés, amivel ne fordulhattunk volna hozzá. Nem volt olyan felvetésünk, amiben nem találtunk volna társra és partnerre benne, aki nem fordított volna hosszú órákat arra, hogy tanácsaival vagy éppen a munkája által segítsen nekünk, eligazítást adjon, vagy segítsen eligazodni a mezőgazdaság sűrű rejtelmeiben. Sosem gondoltuk volna, hogy egy egészséges embert néhány hét leforgása alatt elveszíthetünk. Ez a vírus rendkívül agresszív és rendkívül veszélyes. Először csak az idős embereket, az alapbetegségekben szenvedő embereket támadta meg, aztán jött egyre lejjebb, a középkorosztályba, és ma már a fiatalok életét is veszélyezteti. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem tudjuk elégszer, elég helyen elmondani, hogy a vírust megállítani csak és kizárólag az oltással, a védőoltással tudjuk. Drága barátunkat, Kapcsa Zsoltot is a mai napig a köreinkben tudhatnánk, ha a védőoltással be tudtuk volna időben oltani, és így a vírus ellen esélye lett volna arra, hogy érdemben vegye fel a harcot. Külön köszönöm még egyszer Magyarország Kormányának, hogy gondoskodott arról, hogy ne csak az Európai Unió által elfuserált módon megszervezett vakcinabeszerzés álljon a magyar polgárok védelmére, hanem a keleti vakcinával elérje azt, hogy Európában a legnagyobb arányban és a leggyorsabban tudjuk a polgártársainkat beoltani. Higgyék el, tisztelt képviselőtársaim, ez az egyetlen módja annak, hogy megvédjük családjainkat, barátainkat, honfitársainkat. Mindenki vegye fel a védőoltást, védjük meg egymást, és próbáljuk lezárni ezt a vészterhes időszakot. Köszönöm szépen a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Steinmetz Ádám képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A magyar emberek kérdezik” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nálam alapvetés, hogy az országgyűlési képviselő van az emberekért, nem pedig fordítva, az emberek vannak az országgyűlési képviselőért. Fontosnak tartom, hogy a nép hangja folyamatosan megjelenjen az Országgyűlésben. A közösségi oldalamon ezért nemrégiben arra voltam kíváncsi, hogy a magyar emberek milyen kérdéseket tennének föl a Fidesz-kormány tagjainak, amennyiben erre lehetőségük nyílna. Rengeteg kérdés érkezett, és engedjék meg, hogy ezek közül most néhányat feltegyek. Éva azt kérdezi önöktől, hogy mikor magyarok százai halnak naponta, senki nem gondolt arra, hogy a hajdúnánási MotoGP-pályára szánt milliárdokból inkább emberéleteket mentsenek. Én ezt azzal egészíteném ki, hogy ha már MotoGP, akkor Sávoly. A Balatonringet kell befejezni. A Hajdúnánásra szánt pénz töredékéből lehetne ezt a projektet befejezni, a különbözetből pedig az egészségügyre is lehetne fordítani, például a marcali kórházban a gyermekosztályra, vagy éppen a megígért CT-készülék beszerzésére. Zoltánt az érdekelné, hogy miért kellett közvetítő cégen keresztül megvenni a kínai vakcinát, és miért kerül többe, mint amennyit az EU fizetett a Pfizer vakcináért. Valéria arra szeretne választ kapni, hogy tehették, hogy a pandémia legnehezebb heteiben kényszerítették választásra az egészségügyi dolgozókat. [[20.20]] Szintén egy Éva nevű hölgy azt üzeni önöknek, hogy „a digitális oktatás kritikán aluli, lefagy a rendszer”. A kérdése pedig így szól: „Ahol három gyermek van, hogy oldják meg? Gondolja a kormány, hogy mindenki tud venni számítógépet?” Sajnos az az igazság, hogy nem mindenki teheti meg, hogy számítógépet vásároljon ma Magyarországon, ami egy eléggé szomorú állapot. Egy szintén Zoltán nevű úr pedig azt kérdezi: „Miért teszik tönkre az embereket? Miért hagyják a bankoknak, a behajtóknak és egyéb senkiháziaknak elvenni azt, amit többszörösen kifizettek?” Gondolva itt többek között a devizahitelesekre, akik a bankoktól fölvett hitelnek sokszor már a többszörösét visszafizették, mégis most a végrehajtók által gyakorlatilag bármelyik pillanatban utcára kerülhetnek. Pirinek több kérdése lenne, többek között az, hogy „Mennyi embert akarnak még elűzni az országból? És mikor lesz az, hogy nem tesznek megkülönböztetést a családok között? Hiszen család az az édesanya is, aki egyedül nevel egy, kettő vagy több gyermeket.” Ez valóban így van, tisztelt képviselőtársaim, sajnos rengeteg somogyi édesanya is férfitámasz nélkül, egyedül neveli gyermekeit. Krisztina kérdése úgy hangzik: „Meddig gondolják, hogy az ország működésképtelenségét el tudják titkolni a jól felépített hazugságaikkal? Például a sorozosással, a migránsozással, a brüsszelezéssel vagy újabban az oltásellenesség mantrájával.” Mihály arra kíváncsi, hogy mi van azzal a mondattal, hogy ha az euró 300 forint fölé emelkedne, akkor az aktuális miniszterelnöknek le kell mondania. Hát, igen, mit is mondott Orbán Viktor miniszterelnök úr 2004-ben? „Gyenge forintot csak gyenge emberek akarhatnak.” Akkor vajon most milyen emberek akarhatják a mostani nagyon gyenge forintot? Rita azt szeretné tudni, hogy miniszterelnök úr miért nem áll ki egy vitára az ellenzéki jelölttel, pedig ezt a vitát biztosan sokan figyelemmel kísérnék. Adél pedig egy olyan egyszerű kérdésre szeretne választ kapni, hogy „Meddig akarnak még lopni, hazudni?”. Valóban, az ígéretek betartása alapvető elvárás lenne egy országgyűlési képviselőtől. Folytathatnám tovább a kérdések sorát, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, de befejezem ezzel. Ádám kérdezi: „Mikor fognak a magyar emberek kérdéseire válaszolni?” csak mert nem látok a kormányzat részéről kijelölt válaszadót. De én a jövőben is fel fogom tenni az általam képviselt honfitársaim kérdéseit, ezt megígérhetem önöknek. Elnök úr, köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Witzmann Mihály képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Balatoni fejlesztésekről a tények tükrében” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Világosan látszik, hogy a baloldal minden Balatonnal kapcsolatos elképzelést, döntést igyekszik megfúrni, megakadályozni vagy rossz színben feltüntetni. Jó húzásnak tűnik ez, hiszen a Balatont mindenki szereti, így senkinek sem közömbös, hogy mi történik a magyar tengernél. A trükk azonban átlátszó. Arról a baloldali összefogásról beszélek a DK-tól a Jobbikig, az MSZP-től a Momentumig, amelynek már semmi sem szent, semmi sem drága, ha hatalomról van szó. Félreértés ne essék, ugyanarról a baloldalról van szó, ahol a 2010 előtti évekhez hasonlóan még mindig Gyurcsány Ferenc az úr. De még véletlenül se legyünk előítéletesek! Tételezzük fel, hogy a baloldal nem pusztán kampányeszközként akarja felhasználni a Balatont, hanem valóban aggódik érte. De kérdezem én, hol volt ez az aggódás korábban. Hol volt ez az aggódás, amikor a baloldal kormányzása alatt brutális privatizáció áldozatává vált a Balaton? Hol voltak akkor az aggódó baloldaliak? Segítek! Ott voltak a párttársaikkal együtt 2002-2010 között, amikor mintegy 190 céget adtak el az állami vagyonból. Elpasszolták a csókosoknak a Siótourt, a Balatontouristot, a Zalatourt, mindösszesen 8,39 milliárd forintért. Eladták a három legnagyobb turisztikai céget, az összes balatoni kempinget, a strandokat és az idegenforgalmi érdekeltségeket szintén, a balatonőszödi villaügyről már nem is beszélve. Miközben minden leromlott, jöttek a szokásos ígéretek. Emlékeznek a gigantikus balatoni fejlesztéseket ígérő SCD nevű tündérmesére? Az ígérgetésekből persze semmi sem lett, csupán a balatoni ingatlanok kiárusítására és egy jókora államcsődre futotta. Aztán bekövetkezett a 2010-es kormányváltás, amelyet követően sikerült talpra állítani a gazdaságot, és ezzel együtt ismét megnőtt a beruházási kedv, a Balatonon is. Több lett a vendég, növekedésnek indult a turizmus. A múltból ránk hagyott mohás tetejű sátrak, korhadt faházak és a vizesedő szocreál kockaépületek helyén új és impozáns épületek kezdtek megvalósulni. Hozzáteszem, a Fidesz-KDNP-kormány volt az, amely a szocialisták által korábban elfogadott Balaton-törvényt jelentős mértékben szigorította. Tisztelt Képviselőtársaim! Számomra a Balaton nem politikai, hanem érzelmi kérdés. A Balaton az otthonon. Az volt gyerekként, diákként, alkalmazottként, vállalkozóként, megyei közgyűlési alelnökként, országgyűlési képviselőként, és az lesz a jövőben is. Éppen ezért örülök a soha nem látott sokmilliárdos fejlesztéseknek, annak, hogy végre megszépülnek a korábban lepusztult szabad- és fizetős strandok, hogy korszerűsödnek a szálláshelyek, folyamatosan javul a közlekedési infrastruktúra, és hogy új vonzerők és új szolgáltatások csábítják hozzánk a pihenni vágyókat. Talán nem túlzó a kijelentés, hogy a Balaton fejlesztésére kormány még nem szánt annyi forrást, mint a jelenlegi. Vannak, akik tesznek a Balatonért, és vannak, akik csak beszélnek róla. Én a tettek embere vagyok, hiszen vannak még megoldandó feladatok bőséggel, de éppen ezért zavarnak a piti hazugságok is. Például amit a szabadstrandok elvételéről szajkóznak: a hazugságokkal szemben jelenleg 110 strand, 40 kilométer hosszan található a Balaton körül. A szabadstrandok hossza 25 kilométer, szemben a fizetős strandok 15 kilométerével. Választókörzetem 8 településén 22 szabadstrand van 9,5 kilométer hosszan, a fizetős strandok pedig csupán 2,5 kilométert tesznek ki. Akkor miről is beszélünk? Nos, aki valóban szereti a Balatont, az nem hazudozik róla, ugyanis nem lehet hazudva szeretni. Ezerszer elmondtam, hogy a Balaton fejlesztését támogatni kell, mert a térség gazdaságának erősítése, a munkahelyek teremtése és a minőségi szolgáltatások bővítése közös érdek, de ezeknek a fejlesztéseknek arányosnak, tájba illeszkedőnek, környezetbarátnak és nem utolsósorban széles körben elfogadottnak kell lenniük. Országgyűlési képviselőként eddig is hallattam a hangomat, és ez a jövőben is így lesz. Mindig minden helyzetben kiállok a Balatonért. Meggyőződésem, hogy a Balaton nem lehet pártpolitikai kampányok eszköze. A Balaton a miénk, mindannyiunké, ezért megérdemli, hogy felelősen viszonyuljunk hozzá. Ezt a felelős magatartást képviseltem a Bahart-vitorláskikötők bérbe adásának vagy a balatonvilágosi betonmonstrum építésének megakadályozása során, és akkor is, amikor a balatonföldvári e-kikötő építése kapcsán kezdeményeztem felügyeleti vizsgálatot. Mivel ezekben az ügyekben nem vagyok szakember, csupán egy elkötelezett balatoni, aki soha nem akarna rosszat az ott élőknek, így arról tudok biztosítani mindenkit, hogy a térség országgyűlési képviselőjeként minden egyes ügyben kellő alapossággal tájékozódom, és ha szükséges, akkor természetesen a fentiekhez hasonlóan megteszem a konkrét lépéseket is, ahogy azt eddig is tettem. Mert a célom az, hogy a lehető legoptimálisabb, a Balaton, a balatoniak és a vendégek érdekeit is leginkább szolgáló, megnyugtató megoldások születhessenek ezekben az ügyekben. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés holnap 11 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. Jó éjszakát mindenkinek!