Шановні народні депутати, прошу підготуватися до реєстрації. Запросіть депутатів до сесійної зали. Ввімкніть систему „Рада”. [[16:01:26]] Зареєструвалося -418 Картками зареєструвались в сесійній залі 418 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, продовжуємо розгляд питань, визначених розкладом на третє березня. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про нотаріат" [[щодо повноважень на вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування]]. І відповідно сюди ж іде додатком проект Закону про внесення змін до статті 245 Цивільного кодексу України [[щодо повноважень посадових осіб органів місцевого самоврядування на вчинення дій, прирівняних до нотаріальних]]. Це законопроекти 3586, 3587. Я просив би, шановні колеги, щоб ми їх одночасно розглядали, але голосувати будемо тоді окремо. Нема заперечень? Доповідач – Томенко Микола Володимирович.
Шановні колеги, я хочу представити зміни до двох законопроектів, які ми підготували з моїм колегою Сергієм Міщенком. І ці ідеї, які були репрезентовані в законопроекті Голови Верховної Ради Володимира Михайловича Литвина, який об’єднав, так би мовити, свої пропозиції і ідеї в нашому законопроекті. Справа виглядає наступним чином. Першого жовтня 2008 року Верховна Рада України внесла серйозні зміни до Закону „Про нотаріат”, і значна кількість цих змін добре оцінюється фахівцями-експертами, але згідно з прийнятими змінами уповноважені посадові особи органів місцевого самоврядування в населених пунктах, ну йдеться про сільських, селищних голів, де немає нотаріусів позбавилися права вчиняти найбільш поширеніші серед громадян нотаріальні дії, які вони мали право вчиняти раніше. Оскільки ми розуміємо, що село, селище достатньо далеко знаходиться від районних центрів, від міст, велика кількість людей старшого віку, пенсіонерів для них це проблема – добратися туди, тим більше ще й заплатити за ці послуги. Звісно, це викликало певне збурення на селі і коли ми проводили спільну нараду під голосуванням Прем’єр-міністра і Голови Верховної Ради, всі голови обласних рад звернулися до Верховної Ради з проханням врегулювати це питання. З метою виправлення ситуації ми й внесли даний законопроект. Що в даному законопроекті пропонується? До норми діючого Закону „Про нотаріат”, яка звучить наступним чином „В населених пунктах, де немає нотаріусів, надавати уповноваженим особам органів місцевого самоврядування право вчиняти такі нотаріальні дії: вживати заходів до охорони спадкового майна, посвідчувати заповіти, видавати дублікати посвідчень” додати пункт 4 „засвідчувати вірність копій, фотокопій документів, виписок з них”, пункт 4 „засвідчувати справжність підпису на документах”. Відповідно це передбачає і необхідність внесення змін до Цивільного кодексу, тому в Цивільному кодексі ми переносимо наступну статтю „Посадові особи органів місцевого самоврядування можуть посвідчувати довіреності особи, які прирівнюються до нотаріально посвідчених довіреностей”. Дані положення законопроекту відповідають Конституції, і я думаю, що ми зробимо добру справу, якщо дамо можливість значній кількості наших громадян спокійно прийти в сільську раду чи селищну і вирішити питання. Коли даний законопроект обговорювався в нашому профільному комітеті, виникла дискусія про можливість зловживань даним правом посадовим особам. Зокрема наводилися приклади зловживання сільськими головами чи селищними головами Київської області і в інших областях, де це використовувалося з метою спроби заволодіння майна чи в інший спосіб. Тому я, щоб двічі не говорити, зразу скажу, що я і Сергій Міщенко, як автори законопроектів, погоджуємося з підходом комітету, який вважає, що до нашої редакції треба додати наступне речення, або наступний абзац: крім довіреностей на право розпорядження нерухомим майном і довіреностей на управління та розпорядження корпоративними правами. Така спеціальна дія вимагає більш професійного підходу, вона вимагає наявності бази, фіксування цього, щоб ми в цій демократичній нормі не дали можливості місцевому самоврядуванню зловживати. Тому, шановні колеги, в мене прохання наступне, оскільки і Голова Верховної Ради на зустрічі з головами обласних рад обіцяв, що ми швидко і оперативно відреагуємо, я просив би сьогодні підтримати в першому, другому і в цілому, враховуючи те, що ми як автори, погоджуємося із застереженнями комітету. Дякую.
Дякую. Сергій Міщенко, будь ласка. Юрій Мірошниченко, будь ласка, голова підкомітету Комітету з питань правової політики. Будь ласка, Юрій Романович.
Дякую, Володимире Михайловичу. Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Шановні колеги, по-перше, я хотів би від імені нашого комітету подякувати авторам цих законопроектів. Оскільки те питання, яке ми ставимо по проведенню реформи нотаріату, як раз стало предметом їхньої уваги. І це не лише ті два законопроекти, які зараз розглядаються, це ще один законопроект під номером 4062, який подавав Володимир Литвин як раз за наслідками тієї зустрічі з представниками органів місцевого самоврядування, які звернули увагу законодавців на те, що нам треба вдосконалити закон про нотаріат в частині надання можливості посадовим особам органів місцевого самоврядування. Шановні колеги, це дуже важливе питання. Я вас буду запрошувати, голосувати в цілому, тому я прошу послухати. Там, де не має нотаріусів, дати можливість посадовим особам засвідчувати документи і підписи. Звичайно, це дуже важливо і актуально, тому що люди не можуть сьогодні реально реалізувати своє право, або передати права свої, або довіреність зробити, або в спадок передати якесь майно. Так от, що запропонували автори законопроекту, вже пан Микола доповів. А ми не. як кажуть, не чекали другого читання і вже разом попрацювали з авторами. Я можу запропонувати на вашу ласку проголосувати в цілому цей законопроект, оскільки він підтримується і комітетом, і Науково-експертним управлінням, але з урахуванням наступних корекцій в тексті. Значить, я йду по тексту. У порівнянні з тим законопроектом, який є у вас. Частину статті 24 закону залишити без змін. Автори пропонують її змінити, там йдеться про збереження трудових книжок в управліннях юстиції. Ця дискусія ще продовжується. Ми вам обіцяємо врегулювати це питання у великому законі, який зараз перебуває на розгляді в комітеті, і в такий спосіб ми цю проблему знімемо. Далі, що стосується статті 37, то її залишити в редакції законопроекту депутатів, яку ви маєте. Пункт 4, яким пропонується доповнити статтю 40 цього закону, викласти в такій редакції, для стенограми: „Довіреності осіб, які проживають у населених пунктів, де немає нотаріусів, посвідчені посадовою особою відповідного органу місцевого самоврядування”. Ось така редакція. Так є трохи відмінність, і тому я його зачитав. Далі, ми пропонуємо змінити їхню редакцію на таку: „Довіреності осіб, які проживають у населених пунктах, де немає нотаріусів, посвідчені уповноваженою [[змінити „відповідного органу”]] уповноваженою службовою особою органу місцевого самоврядування, крім довіреностей на право розпорядження нерухомим майном, довіреності на управління і розпорядження корпоративними правами та довіреностей на користування та розпорядження транспортними засобами”. Це йдеться про ті. , які вимагають внесення в реєстри і щоб потім можна було відстежувати і запобігти рейдерству і зловживання. Далі, щодо Цивільного кодексу, враховуючи, що ми його розглядаємо зразу, я доповім. Стаття 245 кодексу. Пропозиція депутатів. Абзац, яким пропонується доповнити статтю: „Довіреність особи, яка проживає в населених пунктах, де немає нотаріусів, може бути посвідчена посадовою особою органу місцевого самоврядування” викласти в такій редакції для стенограми: „Довіреність особи, яка проживає в населеному пункті, де немає нотаріусів, може бути посвідчена уповноваженою особою, службовою особою органу місцевого самоврядування, крім довіреностей на право розпорядження нерухомим майном, довіреностей на управління і розпорядження корпоративними правами та довіреностей на користування і розпорядження транспортними засобами”. Тобто ми узгоджуємо Цивільний кодекс і Закон „Про нотаріат”. У такій редакції можна приймати цей закон в цілому, автори не заперечують, я думаю, Міністерство юстиції нас підтримає також. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є потреба обговорювати ці законопроекти? Ну якщо немає потреби, давайте ми приймемо ці рішення з урахуванням тих пропозицій, які ж були щойно викладені від комітету для того, щоб зробити людям, спростити умови, в яких вони зараз опинилися. Камчатний, будь ласка.
Дякую. Володимире Михайловичу, дякую. Камчатний, „Блок Юлії Тимошенко”. Безумовно це рішення треба підтримати, але в мене є одне, мені здається, або запитання або необхідні уточнення. Доповідачі посилалися на те, що цей законопроект розповсюджується на тих, хто проживає в місцевості. Зараз є поняття „зареєстрований для проживання”, це дуже суттєва різниця, людина може бути зареєстрована згідно з паспортними даними в тому чи іншому населеному пункті, а може проживати без реєстрації. Це мені здається треба уточнити, „зареєстроване для проживання”.
Шановні колеги, тоді в нас будуть всі проживати там, де не потрібно. Справа в тім, що йдеться якраз про сільських жителів, переважно на них адресований цей документ і ці проблеми. Будь ласка, Юрій Романович. Будь ласка, Мірошниченко.
Шановні колеги, насправді, якщо ви відкриєте закон, там немає якихось відокремлень. Там йде в переліку тих можливостей і прав по засвідченню документів, які відносяться до представників повноважних осіб в органах місцевого самоврядування. І долучити якраз можливість засвідчення документів і підписів. Немає ніяких там упереджень щодо тих, хто проживає, де проживає і як проживає. І йдеться лише про ті місцевості, де немає нотаріусів. А це є сільська місцевість. І це проблема дуже і дуже актуальна. Коректно абсолютно виписано це і з точки зору юридичної техніки, і з точки зору змісту запропонованих змін. Мало того, я вам скажу, що в тому законі, який ми змінювали, така норма була. Фактично ми повертаємо ті уже усталені практичні механізми, які себе виправдали. Дякую.
Катерина Ващук. І давайте будемо приймати рішення, бо цілком очевидна проблема.
Закон дуже потрібен і на часі, і за нього, звичайно, треба голосувати. Хотілося б тільки нагадати слідуюче, що раніше сільська рада мала право посвідчувати також всі договори на оренду землі. Сьогодні за посвідчення кожного договору на оренду землі селянину треба платити нотаріату 160 гривень. У нас сьогодні не треба бути міністром, депутатом, великим бізнесменом - треба бути нотаріусом і будеш мати серйозні прибутки. Хай заробляють люди. Але не можна постійно селянина ставити в такі умови. Уявіть собі, орендар бере 600 паїв земельних і йому кожного року, помножте на 160, це дуже великі суми, і селяни платити не хочуть. Тому другим пунктом нам треба буде повернутися, аби розглянути можливість або врегулювати тут цінові якісь можливості селянин, або взагалі переглянути правову основу посвідчення договорів на оренду землі. І те саме стосується майна, яке орендують орендарі. Це дуже серйозне питання. Ви тільки подумайте, на хвилинку, це кілька мільйонів селян в Україні - 160 гривень за кожен договір оренди землі. Дякую.
Шановні колеги, ми завершили розгляд питання. Катерина Тимофіївна Ващук порушила важливу проблему, але це має бути предметом окремого регулювання, відповідно законодавчого акту, щоб не вийшло так, що в сільській раді домовиться той, хто працює, а також з тим, що бере землю в оренду. І вони „обтяпають” так справу, вибачте мені за жаргонне слово, що той селянин не буде знати, куди діватися потім із тією угодою. Треба це питання врегулювати, але окремо. Тому, шановні колеги! Зараз я поставлю зараз на голосування пропозицію з урахуванням зауваження комітету про прийняття за основу проекту Закону 3586 про внесення змін до Закону України „Про нотаріат [[щодо повноважень на вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування]] ” за основу. Прошу голосувати. [[16:17:01]] За-373 Позаяк, шановні колеги, пропозиція комітету врахована і на цій підставі комітет пропонує прийняти цей проект у другому читанні і в цілому як закон. Я ставлю на голосування цю пропозицію. Йдеться про проект Закону [[реєстраційний номер 3586]] про внесення змін до Закону України „Про нотаріат [[щодо повноважень на вчинення нотаріальних дій посадовими особами органів місцевого самоврядування]]. Прошу голосувати. [[16:17:46]] За-374 Закон прийнятий. А тепер, шановні колеги, проект Закону 3587 про внесення змін до статті 245 Цивільного кодексу України [[щодо повноважень посадових осіб органів місцевого самоврядування на вчинення дій, прирівняних до нотаріальних]]. З урахуванням пропозиції комітету ставлю на голосування про прийняття за основу. Прошу голосувати. [[16:18:30]] За-365 Рішення прийнято. І знову ж таки пропозиція комітету, коли буде враховані їхні зауваження прийняти в другому читанні і в цілому як закон проект закону, реєстраційний номер 3587. Я ставлю цю пропозицію на голосування. Прошу голосувати. [[16:19:04]] За-371 Закон прийнято. Дякую, шановні колеги. Оголошується до розгляду Проект Закону про внесення доповнень та зміни до Сімейного та Кримінального кодексів України [[щодо усиновлення]]. Доповідач - народний депутат України Ірина Геращенко. Співдоповідачем буде виступати Юрій Романович Мірошниченко.
Шановний пане Голово, шановні колеги, я хочу сказати, що законопроект, який зараз представляю, об’єднав представників різних фракцій парламенту ще на етапі його розробки, тому що серед авторів законопроекту є і представник, був і представник БЮТ покійний Михайло Сирота, представники, я перепрошую, "Блоку Литвина" покійний Михайло Сирота, представники БЮТ та Партії регіонів, це Андрій Шевченко та Юрій Мірошниченко. Переконана, що так само і всі фракції підтримають внесення змін та доповнень Сімейного та Кримінального кодексів України щодо усиновлення, адже мова йде про захист прав дитини, більше того, дитини-сироти. За даними Міністерства сім’ї, молоді та спорту 2008 року в історії незалежної України було усиновлено дітей більше, аніж стало сиротами. Минулого року знайшли нові сім’ї 19 тисяч 554 маленьких українців, серед них 2 тисячі 85 дітей було усиновлено українськими громадянами, 2 тисячі 303 малюки живуть у будинках сімейного типу, 13 тисяч 582 дітей взяті під опіку родичами. Усиновлено іноземцями 1584 малюка. В той час, як стало сиротами трохи більше 14 тисяч дітей. Звичайно ці позитивні тенденції щодо усиновлення додають оптимізму, що наше суспільство стає більш уважним і гуманним до долі дитини-сироти. Особливій увазі цій темі приділяє Президент України, який оголосив минулий рік – роком усиновлення. Але так само сьогодні нашої особливої і посиленої уваги вимагає і тема експлуатації дітей, жебракування і знущання над дітьми. Тому що, звичайно, бувають прикрі випадки, коли дитина, яка начебто отримує нову сім’ю, насправді після того стресу, який вона отримала, набувши статусу сироти, знову потрапляє під вплив негативної родини. І тому сьогодні ми маємо більш чітко виписати вимоги до усиновлювачів.
Дайте можливість завершити.
убезпечити дитину-сироту від знущання дурного прикладу. Тому ми пропонуємо зміни до статті 169 Кримінального кодексу України щодо посилання санкцій для встановлення, які встановлюються за невідповідність дій усиновлювачів до дитини. І ми пропонуємо зміни так само до Сімейного кодексу щодо поширення переліку злочинів, які обмежують право на усиновлення. Дякую за увагу.
Доповідь закінчено. Мірошниченко Юрій Романович. Будь ласка, позиція комітету.
Шановні виборці, шановні колеги! Юрій Мірошниченко, фракція Партії регіонів. Ви знаєте, надзвичайно важливий закон. Здається, якби. Ми багато важливих законів ухвалюємо, але цей закон стосується дітей. Про що ідеться? Дійсно, держава зацікавлена, щоб діти наші виховувалися не в будинках дитини, не в дитячих будинках, не в інтернатах, а в родинах. Але разом з тим та практику, яку ми сьогодні маємо, свідчить про те, що є випадки, коли особи, які висловлюють ініціативи і усиновлюють дітей, зловживають таким своїм правом. І коли подивилися, що це за люди, то переважно це ті люди, які мають порушення закону і навіть кримінальне минуле. Саме тому ми, не дивлячись на те, що дійсно представляємо різні фракції, вирішили цю прогалину в законодавстві ліквідувати. Одразу скажу, що Комітет з питань правової політики підтримує в цілому цю законодавчу ініціативу, Науково-експертне управління підтримує цю законодавчу ініціативу, звичайно, висловлюючи свої пропозиції на друге читання. Про що йдеться, власне? Йдеться про те, щоб обмежити коло людей, які можуть усиновлювати дитину і, зокрема, встановити обмеження щодо усиновлення особам, які мали судимість за злочини проти життя та здоров’я, волі, честі та гідності особи, статевої свободи, проти моральності, у сфері обігу наркотичних чи, засобів, чи мають непогашену судимість за інші злочини. Я дивуюся, чому ми досі не врегулювали це питання. Адже, дійсно, передавати долю дитини в руки таких осіб є як мінімум ризиковано. А практика показує, що навіть і небезпечно. Тому, шановні колеги, я запрошую підтримати за основу цей законопроект. І не відкладати в довгу шухляду, ухвалити його в цілому, доопрацювавши до другого читання.
Шановні колеги, є нам потреба обговорити цей законопроект? Будь ласка, запишіться. Два - за, два - проти. Прошу вивести прізвища народних депутатів на табло. Олег Зарубінський.
Дякую. Якщо можна, з місця. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Мені здається, що ліквідація оцієї, оцього огріху, який є в чинному законодавстві, що стосується усиновлення, може стати певним ударом і правильним ударом по компанійщині. Бо, відверто кажучи, будь-яка компанійщина, це погано, навіть в усиновленні. І я думаю, що усиновлення має бути свідомим вибором людей, які хочуть дійсно здійснити гуманну і гуманітарну місію. А усвідомлений вибір може робитися тільки тими людьми, які можуть бути авторитетом для дитини і які можуть бути гідними вихователями для дитини. І тому обмеження, яке пропонується у цьому законопроекті, щоб це не стосувалося людей за певні злочини або за інші злочини, які не названі, якщо судимість не погашені, є абсолютно коректним обмеженням. І оскільки цей законопроект спрямований на посилення, реальне посилення захисту прав дитини, захисту інтересів дитини з боку тих, хто усиновлює, ми маємо його підтримати. „Блок Литвина” буде підтримувати цей законопроект.
Андрій Шевченко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Колеги, „Блок Юлії Тимошенко” голосуватиме за цей законопроект. Я думаю, що логіка усім зрозуміла. Я дуже погоджуюся із тими речами, які були озвучені Іриною Геращенко, Юрієм Мірошниченком. Я думаю, що йдеться насправді про ту філософію, яка давно повинна була у цій сфері працювати. Держава не може замінити батька, не може замінити маму, але держава в змозі і зобов’язана захистити дитину від можливих небезпек. І тому нам треба зробити так, щоб гвалтівники або наркоторговці, вони не попадали і не були сфері, і вони в ній не працювали, і ми не ставили під загрозу долю дітей. Тому ще раз ідеться про просту дуже зрозумілу філософію. Право всиновити дитину, право удочерити дитину, його треба заслужити. „Блок Юлії Тимошенко” підтримуватиме цей законопроект.
Шановні колеги, розгляд законопроекту завершено. Пропозиція комітету прийняти за основу. Прошу уваги. Вноситься на голосування пропозиція комітету про прийняття за основу проекту Закону про внесення доповнень та зміни до Сімейного та Кримінального кодексів України [[щодо усиновлення]]. Реєстраційний номер 2046. Прошу голосувати. [[16:27:51]] За-378 Рішення прийнято. Оголошується проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо забезпечення прав дитини, над якою встановлено опіку (піклування), реєстраційний номер 2122. Доповідач – народний депутат України Юрій Ключковський. Співдоповідачем буде виступати Руслан Петрович Князевич.
Дякую. Шановні колеги, останнім часом і нашій державі робиться багато для допомоги дітям і для допомоги сім’ям, в яких є діти. Однак, у практичному застосуванні з’явився один нюанс, який пов’язаний із тим випадком, коли іде мова про допомогу на дітей, яка виплачується не батькам чи усиновителям, що майже те саме, а опікунам дітей. Справа в тому, що відповідні норми Закону „Про державну допомогу сім’ям з дітьми” [[це стаття 10,13 і 16]] передбачають право на допомогу для батьків, усиновителів або опікунів. І таким чином у випадку опікунів можна зрозуміти так, що ці гроші надаються у власність опікуна. Однак, стаття 72 Цивільного кодексу України, яка визначає порядок здійснення опіки в сенсі матеріального забезпечення, зокрема, частина третя визначає роздільне користування майном опікуна і підопічного, і затрати на підопічного опікун здійснює не з власного майна, а з майна підопічного. І тому виникає питання: „Так кому належить та допомога, яку виділяє держава ніби-то для дитини, але видає в руки опікуна?” І тому передбачаються невеликі зміни до двох законів: до Цивільного кодексу України до третьої частини 72 статті і відповідно до трьох статей: 10, 13 та 16 Закону України „Про державну допомогу сім’ям з дітьми”, які передбачають, що з цих коштів опікун здійснює утримання підопічного, і що ці кошти є власністю дитини, а не опікуна, у тому випадку, коли йде мова про підопічного. Я прошу підтримати цей законопроект. Дякую за увагу.
Дякую, Юрій Богданович. Руслан Князевич, Комітет з питань правової політики. Будь ласка, заключення комітету.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Комітет з питань правової політики на своєму засіданні розглянув проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо забезпечення прав дитини, над якою встановлено опіку (піклування), внесений відповідно народним депутатом України Ключковським Юрієм Богдановичем (реєстраційний номер 2122) від 25.02.2008. Проект закону передбачає визнання на законодавчому рівні, що допомога на дитину, призначена опікуну, є власністю дитини і повинна використовуватись виключно на її утримання. Законопроектом також пропонується встановити, що визначені статтями 10, 13 та 16 Закону України „Про державну допомогу сім’ям з дітьми” види допомоги на дитину, призначені опікуну або піклувальнику, вважаються виключною власністю дитини, над якою відповідно встановлено опіку чи піклування. Мушу зауважити, що в своєму рішенні комітет також взяв до уваги позицію Міністерства юстиції та Міністерства України в справах сім’ї, молоді і спорту, які направили офіційні свої висновки щодо експертного аналізу зазначених законопроектів і висловились однозначно за підтримку зазначеного законопроекту. Зважаючи на вищевикладене, Комітет з питань правової політики одноголосно прийшов до наступного висновку: рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення прав дитини, над якою встановлено опіку, піклування, внесений народним депутатом України Ключковським Юрієм Богдановичем за номером 2122, розглянути у першому читанні та прийняти його за основу. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись на обговорення проекту закону. Будь ласка, на табло прізвища народних депутатів виведіть. Народний депутат Писаренко, фракція „Блоку Юлії Тимошенко”.
Шановні колеги, в цілому не заперечуючи проти такої ідеї, дійсно, потрібно нам захищати дітей і надавати їм всіляку допомогу, єдине, що я думаю, що до другого читання нам потрібно більш уважно подивитися, щоб ми не заблокували розпорядження такою допомогою, адже ви знаєте, питання власності у нас забезпечується законом і відповідно власник повинен сам буде вирішувати долю такої допомоги. Тому насправді йде, щоб допомагати дуже добре, а давайте до другого читання подивимося, щоб не було потім проблем з використанням такої допомоги. Дякую.
Олег Зарубінський.
Дякую. Олег Зарубінський, „Блок Литвина”. Шановний Володимир Михайлович! Шановні колеги! Якщо тезово, то виникає достатньо парадоксальна ситуація, про неї вже так трошки говорили, але я хотів би підсумувати. Якщо виходити з чинного законодавства, то у нас опікун просто не зобов’язаний, відповідно до законодавства знову ж таки, не зобов’язаний за законом витрачати кошти, отримані як допомога на дитину виключно на утримання дитини. І суб’єкт законодавчої ініціативи в своїй пояснювальній записці [[вона у мене на руках]] абсолютно правильно каже, що моральні зобов’язання опікуна не можуть вважатися у цій ситуації достатньою гарантією відповідних прав дитини, над якою встановлено опіку [[піклування]]. Тобто ми не можемо віддавати в руки тих чи інших моральних уподобань і цінностей невідомої людини цю справу і тому абсолютно правильно поставлено в законопроекті питання про те, що ці гроші мають бути власністю дитини і тільки дитини. Але знову ж таки, повертаючись до нині діючої норми, допомога на дитину хоча і має за назвою цільове призначення, але за чинною редакцією Закону про державну допомогу сім’ям з дітьми вона не належить до власності дитини. Таким чином, оця ідея є слушною, є коректною і мені здається, що вона потребує підтримки. Ми будемо підтримувати.
Дякую. Шановні колеги, розгляд проекту закону [[реєстраційний номер 2122]] завершено. Пропозиція комітету прийняти його за основу, тому ставиться на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України (щодо забезпечення прав дитини, над якою встановлено опіку (піклування), реєстраційний номер 2122, для прийняття його за основу. Прошу голосувати. [[16:35:30]] За-258 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, тепер прошу вашої уваги, зараз ми маємо перейти до розгляду законів щодо яких Президент України висловив зауваження, тобто заветував ці закони. І першим ми маємо розглядати Закон України „Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів „Артек” і „Молода гвардія”, це реєстраційний номер 3690. Разом з тим, шановні колеги, нам належить перед цим розглянути проект Постанови Верховної Ради України щодо інвентаризації земель Державного підприємства „Міжнародний дитячий центр „Артек”. Враховуючи той факт, що Президент України застосував право вето і з цієї тематики, тобто з питання земельних відносин, тому нам зараз треба включити в порядок денний проект Постанови, прийняти проект Постанови. А потім з урахуванням рішення, якщо Верховна Рада його підтримає, перейти до розгляду зауважень Президента України. Зрозуміла пропозиція? Тому я ставлю на голосування пропозицію про включення до порядку денного проекту Постанови Верховної Ради України про інвентаризацію земель Державного підприємства „Міжнародний дитячій центр „Артек”, реєстраційний номер 4129. Прошу голосувати. [[16:37:20]] За-373 Рішення прийнято. Шановні колеги, цей проект Постанови у вас є, він вам розданий був. Він внесений нашим колегою – головою комітету Костенком. Разом з тим, я хочу вам нагадати, що Головне юридичне управління підпрацювало цей документ, зробило його більш конкретним. Зачитати його, може, вам? Можна зачитати? А ви співставите, чим відрізняється. Проект Постанови Верховної Ради України про інвентаризацію земель дитячих центрів „Артек” і „Молода гвардія”. [[Тобто розширено іде на два. на дві установи]] „З метою забезпечення належного функціонування дитячих центрів „Артек” і „Молода гвардія” та збереження цілісності їх земель, Верховна Рада України постановляю: Перше. Відповідно до повноважень, визначених статтею 10 Закону України "Про землеустрій”, Кабінету Міністрів України забезпечити проведення у тримісячний строк інвентаризації земель, що належали дитячим центрам „Артек” і „Молода гвардія” на день введення в дію Земельного Кодексу Українського РСР 15 березня 1991 року. Друге. Кабінету Міністрів України на підставі матеріалів інвентаризації земель, визначених у пункті 1 Постанови, подати до Верховної Ради України пропозиції щодо уточнення площ та меж земель дитячих центрів „Артек” і „Молода гвардія”, які не підлягають відчуженню відповідно до закону. Третє. Ця постанова набирає чинності з моменту її прийняття”. Які є запитання, зауваження, застереження? Можна ставити на голосування? Що, що? [[Ш у м у з а л і]] З моменту її прийняття. Давайте з моменту опублікування приймемо. З моменту її оприлюднення, так? Ну, уточненням цим. А тепер, будь ласка, колега Костенко. Правильно я?. Мікрофон увімкніть, будь ласка.
Шановні колеги, шановний Володимир Михайлович! Пропозиція щодо необхідності розгляду проекту постанови вами щойно озвучена, але в мене є на руках і той проект постанови, який розданий Юридичним управлінням, відпрацьований юридичним управлінням Верховної Ради, і мій проект постанови. Тобто, пункт другий ми повністю згодні з такою редакцією, яке надало Юридичне управління. Тобто, враховуючи те, що закон, який ми маємо сьогодні прийняти чи подолати вето, він не вступив у дію, тому залишити в чинній редакції пункт 2, але після слів „до закону” поставити крапку, а інше все виключити. Що стосується першого пункту з урахуванням з 15 березня 1991 року, то враховуючи те, що інвентаризація завжди фіксує стан справ на момент її проведення, то прошу залишити в чинній редакції, як вона є, в проекті постанови поданий мною. Дякую.
Будь ласка, Микола Томенко.
Шановні колеги, тут, як бачимо ми, не маємо якогось різного тлумачення. Єдине, ми шукаємо механізм, як все-таки ми подивилися на цю непросту ситуацію. І наші колеги з Юридичного, Науково-експертного управління, на мою думку, мають більше аргументів, оскільки йдеться про те, що фактично, коли сьогодні ми Кабміну доручимо проінвентаризувати майно, зокрема землі, я маю на увазі, ми зафіксуємо вже в скорочених межах „Артек” і „Молоду гвардію”, оскільки, як ви знаєте, перші атаки почалися з 91-ого року. Тому я думаю, якщо ми хочемо побачити історію, сумну історію захоплення території відчуження, звичайно ми мусимо це зробити з 91-ого року. Не факт, що ми все повернемо, бо є там відповідні рішення, але хоча б подивитися, як це відбувалося, то звичайно ми повинні зберегти норму 1991 року, щоб зрозуміти, так би мовити, еволюцію теперішнього сумного стану „Артеку”, оскільки ми так будемо боротися тільки з наслідками. Тому Верховна Рада дає завдання уряду, справиться він чи не справиться, питання десяте, але ми мусимо бути тут чіткими і категоричними і додати до. на документ 91-ого року.
Шановні колеги, я просив би привернути вас до одного ще аспекту. В постанові, яка запропонована комітетом, йдеться про те, щоб Кабінет Міністрів вивчив те, що на даний момент існує. Ну навіщо тоді вивчати це питання на момент фактичного існування, якщо ми серйозно ставимо питання про те, що треба вивчити проблему земельну, то давайте ми його запишемо так, як належить записувати. А Кабінет Міністрів буде приймати відповідне рішення. І тому пропозиція Головного юридичного управління вона має під собою сенс. А якщо ми будемо потрясати просто повітря, то, очевидно, не треба взагалі приймати цієї постанови. От у цьому різниця. Тому пропонується зараз, шановні колеги, прийняти проект постанови як постанову в такій редакції. Я ще раз її зачитаю, постановляючу частину. „Перше. Відповідно до повноважень, визначених статтею 10 Закону України „Про землеустрій” Кабінету Міністрів України забезпечити проведення у тримісячний строк інвентаризації земель, що належали дитячим центрам „Артек” і „Молода гвардія” на день введення в дію Земельного кодексу Української РСР 15 березня 1991 року. І друге. Кабінету Міністрів України на підставі матеріалів інвентаризації земель, зазначених у пункті першому постанови, подати до Верховної Ради України пропозиції щодо уточнення площ та меж земель дитячих центрів „Артек” і „Молода гвардія”, які не підлягають відчуженню відповідно до закону. І третє. Ця постанова набирає чинності з моменту її оприлюднення. Немає заперечення, щоб поставити на голосування? Ставлю на голосування для прийняття цього проекту як постанови. Прошу голосувати. [[16:44:22]] За-392 Постанову прийнято. А тепер, шановні колеги, переходимо до розгляду Закон України "Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів "Артек" і "Молода гвардія" з пропозиціями Президента України від 20.02.2009.Реєстраційний номер 3690. Доповідач. Хто у нас доповідач? Міністр. Будь ласка, а я дивлюся. Будь ласка, керівник Державного управління справами Ігор Григорович Тарасюк, будь ласка. Будь ласка, Ігоре Григоровичу.
Шановні народні депутати! Шановний Володимире Михайловичу! Верховною Радою України 3 лютого 2009 року було прийнято Закон України „Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів „Артек” і „Молода Гвардія”. Президент України вніс такі правки до цього законопроекту. Перше. Земельні ділянки розміром 216,6 гектара, в тому числі 5,8 гектара пляжної зони, 2,8 гектара колишнього пансіонату „Аю Даг” з пляжною зоною, що надані в постійне користування дитячому центру „Артек” та розміром 33,9 гектара центру „Молода Гвардія”. Абзац другий частини першої статті другої закону. „Встановлюється заборона, зокрема для передачі в оренду майна, закріпленого за дитячими центрами „Артек” і „Молода Гвардія”. У зв’язку з цим, пропонується в абзаці другому частини першої статті другої закону слова „та передачі в оренду” замінити словами „а також передачу в оренду, крім передачі в оренду для розміщення аптечних кіосків, інженерно-технічних споруд зв’язку, банкоматів”. Також є пропозиція Президента щодо реституції і підписання сервітутів по території „Артеку”. Забороняється встановлення сервітуту щодо майна, закріпленого за дитячими центрами „Артек” і „Молода Гвардія” на праві господарського відання, а також щодо земельних ділянок, наданих цими дитячими центрами у постійне користування.
Все? Чи.
Три пропозиції.
Ну все тоді. Шановні колеги, пропозиції всі викладені Президента, вони озвучені. Сідайте, будь ласка, тоді. Будь ласка, комітет, Павло Костенко голова комітету. Пропозиція комітету.
Шановні колеги, комітет пропонує відхилити пропозиції Президента України як такі, що не мають значного впливу на визнання зазначених об’єктів як закладів загальнодержавного значення, оздоровлення та відпочинку дітей. Це по-перше. По-друге, затримка з прийняттям цього закону, дійсно, ускладнить встановлення пільгового режиму оподаткування, визначення особливостей правового режиму майна, закріпленого за дитячими центрами. По-третє, і це саме головне. Надалі, щоб ні у кого не виникало спокуси звинувачувати про якісь оборутки із землями „Артеку”, ми прийняли постанову Верховної Ради України, яку дали доручення Кабінету Міністрів України і Верховній Раді Автономной Республіки Крим відповідно до законодавства України провести інвентаризацію земель молодіжно-дитячого центру „Артек” і на її підставі внести пропозиції щодо внесення змін до Закону України „Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів „Артек” і „Молода гвардія”” після набрання ним чинності. Прошу підтримати рішення комітету про відхилення зауважень Президента України і в прийнятті закону в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, зараз, одну хвилиночку, зараз ми повинні йти такою процедурою голосувати кожну пропозицію Президента, якщо пропозиція Президента, пропозиції будуть враховані, значить, ми будемо поставлені перед необхідністю прийняти закон у новій редакції з урахуванням пропозицій Президента. Якщо хоть одна буде врахована, це також буде нова редакція, якщо ми проголосуємо з урахуванням хоть частково пропозицій Президента. Якщо пропозиції Президента не будуть підтримані, тоді я буду ставити на голосування пропозицію комітету про подолання вето, якщо вето не буде подолано, то це буде означати, що закон відхилено. Зрозумілі пропозиції? Тому, шановні колеги, 5 хвилин, по хвилині від фракції, це дуже важливий документ і, щоб у нас не спрацювали тут політичні суперечки. Будь ласка, по одній хвилині запишіться, будь ласка, від фракцій. Прошу на табло прізвища. Ярослав Сухий, будь ласка.
Дякую. Володимире Михайловичу, депутату Черноморову Олександру Олександровичу прошу передати слово.
Колега Черноморов, будь ласка.
Дело в том, что при рассмотрении этого законопроекта я упоминал о том, что на территории «Артека» живет порядка 200 семей, людей, которым когда-то дали квартиры и уже были случаи, когда машины не пускали к этим домам, а проехать к ним можно по территории «Артека». Представьте, человек купил шкаф, а завести может только на вертолете. Поэтому пункт 4, где забороняється встановлення сервітуту щодо земельних ділянок я предлагаю відхилити.
Я хочу відразу сказати, що ми можемо розглядати тільки пропозиції Президента України. Коли ми розглядали проект закону, треба було нам подавати пропозиції. На жаль, уже пізно. Будь ласка, хто там у нас наступний, щось у мене не включається мікрофон, комп’ютер. Андрій Шкіль, будь ласка.
Дякую. Я вважаю, що тут і наша фракція, і весь парламент поза будь-якими сумнівами має підтримати цей законопроект. Він має бути проголосований і за будь-яких обставин, чи подолане вето, чи з урахуванням деяких пропозицій Президента, тому що в принципі в більшості ці пропозиції носять радше формальний характер. І тут я хочу підтримати голову комітету пана Костенка в тому, що в принципі ми цим голосуванням поставимо крапку в суперечках і в спекуляціях навколо того, хто і кому має належати „Артек” і „Молода гвардія”. Вони мають належати нашім дітям, вони мають належати Україні, вони мають належати державі і за жодних обставин ми немає від цього відступати. Тому я закликаю покинути всі політичні суперечки, покинути усі амбіції і проголосувати цей законопроект. Дякую.
Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський „Блок Литвина”. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Ну, знаєте питання „Артеку”, дійсно, вже політизоване і стало предметом чергових сутичок, взаємних обвинувачень, хто в кого вкрав, хто корупцією займається і таке інше. Я думаю, що зараз це зовсім не той момент, коли треба продовжувати процедуру оцих взаємних звинувачень, в тому числі і які не дають можливості нормально іти законодавчому процесу. Тому очевидно, якщо буде воля Верховної Ради на подолання вето, то можливо це буде оптимальним варіантом. І тоді закон, який прийняла Верховна Рада, стане діючим якомога швидше. Я думаю, що це на користь і „Артеку” і „Молодій гвардії”. Дякую.
Народний депутат Давиденко, фракція „Наша Україна-Народна Самооборона”.
Прошу передати Геращенко слово.
Ірина Геращенко мікрофон.
Дякую. Шановні колеги, шановний Голова Верховної Ради! Звичайно, наша фракція в повному складі буде підтримувати пропозиції Президента України відносно вирішення долі „Артеку”. І можна тільки вітати, що Президент України звернув увагу на те, що дітям табору, який має дійсно таку велику історію, має належати вся земля, вся територія, яка історично належала цьому табору. Більше того, ми хочемо звернути нашу увагу, від представників інших фракцій, зокрема, Партії регіонів відносно того, що щодня ми отримуємо таку тривожну інформацію з Криму, що саме представники цієї політичної сили отримують землі там якось незаконно абсолютно. А люди, які складають більшість в селищних радах в Криму саме від Партії регіоні, не вирішують це питання. І, зокрема, зараз є і рішення суду, і приписи прокуратури відносно повернення землі „Артеку”, але гурзуфський селищний голова не звертає на то уваги. І ми дякуємо Президенту, що він.
Народний депутат Найдьонов, фракція комуністів.
Прошу передать слово Адаму Ивановичу Мартынюку.
Адам Іванович Мартинюк, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги! Це рідкий випадок, коли представник фракції комуністів може сказати, що з частиною зауважень Президента варто було б погодитись. Але, враховуючи те, що ми з вами тільки що прийняли постанову, яка по суті враховує і виходить із зауважень Президента, іде навіть далі, ніж пропонує гарант Конституції. Тобто ми тут не тільки про 2,8 гектара ведемо мову, а ведемо мову, якщо я не помиляюсь, в розпорядженні „Артеку” було 600 гектарів. Зараз залишилось в три рази менше. Тобто, дійсно, розібратися, де ці гектари. Це одне. Друге. Я прошу звернути увагу на слова головуючого, що, якщо ми з вами не проголосуєм ні одного, ні другого рішення, ми можемо взагалі закон спалити. Тому давайте будемо досить і досить уважні.
Шановні колеги! Ми обмінялися думками. Ну, нам треба абсолютно відійти від політизації і прийняти нормальне рішення. Тому зараз я буду ставити на голосування пропозиції Президента України і їх оголошувати. Президент України виклав три пропозиції до цього закону. Перша пропозиція такого змісту. У другому абзаці, в абзаці другому частини першої статті два закону слова „та передачі в оренду” замінити словами „а також передачі в оренду” у дужках „ [[крім передачі в оренду для розміщення аптечних кіосків, інженерно-технічних споруд, зв’язку, банкоматів]] ”. Я ставлю цю пропозицію Президента на голосування. Прошу голосувати. [[16:55:43]] За-47 Пропозиція не підтримана перша. Друга пропозиція Президента України, прошу слухати уважно. Президент пропонує викласти абзац другий частини другої статті два закону у такій редакції. Земельні ділянки розміром 216. 642 гектара, у тому числі 5 тисяч 82 49 гектара пляжної зони, 2,8 гектара колишнього пансіонату „Аюдаг” із пляжною зоною, що надані у постійне користування дитячому центру „Артек” та розміром 33,9 гектара, у тому числі 0,95 гектара пляжної зони, що надані у постійне користування дитячому центру „Молода гвардія”, належить до земель державної власності та не підлягають відчуженню. Ставлю на голосування цю пропозицію Президента України. [[16:56:51]] За-79 Рішення не підтримано. І третя, прошу уваги. І третя поправка Президента України такого змісту. Статтю два закону доповнити частиною такого змісту. Забороняється встановлення сервітуту щодо майна, закріпленими за дитячими центрами „Артек” і „Молода гвардія” на праві господарського відання, а також щодо земельних ділянок, наданих цим дитячим центрам у постійне користування. Прошу ставити на голосування цю поправку. [[16:57:38]] За-198 Рішення не прийнято. Друга пропозиція, шановні колеги, це пропозиція комітету подолати вето Президента України на Закон України „Про державну підтримку та особливості функціонування дитячих центрів „Артек” і „Молода гвардія”, реєстраційний номер закону 3690. Ставлю на голосування пропозицію комітету про подолання вето Президента на цей закон. Прошу голосувати. [[16:58:22]] За-378 Рішення прийнято. Наступний закон – це Закон України "Про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України". Президент України застосував своє право вето на цей закон 07.02.2009 року, реєстраційний номер документа 3250-Д. Доповідач – заступник глави Секретаріату Президента Марина Іванівна Ставнійчук. Співдоповідачем буде виступати перший заступник голови Комітету з питань Регламенту, депутатської етики та забезпечення діяльності Верховної Ради України Сергій Володимирович Сас. Будь ласка, Марино Іванівно.
Дякую. Шановний Голово Верховної Ради, шановні народні депутати та присутні на засіданні Верховної Ради України. Законом, що розглядається, всупереч Конституції України передбачається утворення комісій, тимчасових слідчих комісій, Спеціальної тимчасової слідчої комісії, Тимчасової спеціальної комісії Верховної Ради України не як парламентських органів, а як незалежних правоохоронних органів із практично необмеженими повноваженнями, що керуються у своїй діяльності положеннями Закону України „Про прокуратуру” та Кримінально-процесуального кодексу і водночас не підлягають контролю, який передбачений цими законами. За Конституцією завданнями тимчасових слідчих комісій та Спеціальної тимчасової слідчої комісії є не притягнення до відповідальності осіб, а підготовка і попередній розгляд питань, проведення розслідувань з питань, що становлять суспільний інтерес. Відтак, надання таким комісіям повноважень правоохоронних органів не відповідає Основному закону. Дуже шкода, що Верховна Рада України не прислуховується до висловлених пропозицій Президента України, які ґрунтуються виключно на необхідності чіткого дотримання положень Конституції України та недопущення порушень конституційних прав і свобод громадян. Глава держави пропонує врахувати його пропозиції, що стосуються 10-ти конкретних питань, закріплених даним законом. При цьому, як видно з відповідного висновку Головного науково-експертного управління, фахівці Апарату Верховної Ради поділяють позицію Президента і погоджуються з більшістю зауважень Президента України. Отже, основі зауваження. Передбачений положеннями частини четвертої статті першої, частини першої статті 24 закону спосіб регулювання організації, порядку, діяльності тимчасових слідчих комісій, спеціальної слідчої комісії, тимчасових спеціальних комісій Верховної Ради України постановами Верховної Ради не відповідає статті 19, частини п’ятій статті 89 Конституції України. Відповідно до Конституції їх діяльність повинна встановлюватись виключно законом. У зв’язку з цим Президентом пропонуються відповідні зміни до редакції закону – до статей першої, четвертої і 24-ї закону.
Дайте можливість викласти думку.
Шановний Володимир Михайлович.
Будь ласка.
Вето Президента на дев’яти сторінках, я суттєво скоротила.
Марія Іванівна, будь ласка.
Дякую.
Будь ласка.
Наведений у законі перелік питань, з розслідування яких можна створювати тимчасові слідчі комісії, має загальний характер, не є вичерпним і не кореспондується з повноваженнями Верховної Ради України, які визначені Конституцією. Не наведено чітких критеріїв питань, що становлять суспільних інтерес, а отже не встановлено меж здійснення тимчасовими слідчими комісіями парламентського контролю. Таким чином пропонується чітко визначити підстави створення тимчасових слідчих комісій Верховної Ради, узгодивши їх відповідно з повноваженнями, передбаченими Конституцією та діяльності парламенту. Враховуючи, що тимчасова слідча комісія є парламентським органом і відповідно повноваження її похідними, ця комісія не може бути наділена повноваженнями щодо попередження про кримінальну відповідальність осіб, які запрошені надавати відповідні показання, давати відповідні пояснення, приймати відповідні рішення про застосування приводу, притаманними органам дізнання, слідства та суду. З огляду на викладене, пропонується друге речення частини першої частину 4 статті 19 закону виключити. Четверте зауваження. Частиною 3 статті 19 закону особи згідно з яким мають право не. є. особи, які згідно з законом мають право не розголошувати певну інформацію. А разом з тим частинами 1,2 статті 18, частини 1 статті 19, статтею 20 закону передбачається беззастережне право тимчасових слідчих комісій Верховної Ради витребовувати, вилучати носії інформації, обов’язок відповідних посадових осіб , службових осіб надавати правдиві показання чи пояснення при відмові їм відповідно обставин з питань, що не є. що є предметом розслідування. З огляду на наведене, пропонується внести зміни до частини 1, 2 статті 18, частин 1 статті 19, статті 20, пункту 1 частини 3 статті 24 закону щодо приведення у відповідність.их положень до вимог Конституції та законів України, якими передбачені відповідні обмеження. П’яте. Частиною 1 статті 18 закону тимчасовій слідчій комісії Верховної Ради надано право визначати термін надання документів та інформації. Таким чином, штучно створені умови для притягнення відповідальності осіб до відповідальності, які передбачені відповідно статтею 351 Кримінального кодексу України. Законом має бути чітко визначено розумні строки надання тимчасовими слідчими комісіями Верховної Ради України документів та інформації. Відтак пропонується внести відповідні зміни. Крім того, згідно з пунктом 2 частини 2 статті 24 закону тимчасова спеціальна слідча комісія Верховної Ради проводить розслідування у разі виявлення під час строку повноважень цієї комісії інших обставин без додаткового прийняття рішення Верховної Ради з цього питання і за наявності підстав готує відповідні висновки. Надання таких повноважень тимчасовій слідчій комісії суперечить змісту положень статті 111 Конституції України та призводить до перевищення повноважень цих комісій. У зв’язку з наведеним пункт2 частини 2 статті 24 закону пропонується виключити. Відповідно до пункту 5 частини 2 статті 25 закону на посади спеціального прокурора спеціальних слідчих не може бути рекомендована особа раніше судима. З огляду на те, що чинним законодавством України передбачені кваліфікаційні вимоги як такі, що особи не можуть займати відповідні посади, які мають судимість непогашену і не зняту в установленому законом порядку. Президентом України пропонується привести і ці положення закону у відповідність з Конституцією та законодавством України. Завершуючи, хотіла б звернути увагу на ще два положення і завершую. Статтею 24 спеціальна тимчасова слідча комісія Верховної Ради наділяється правом, зокрема, витребувати необхідні документи, матеріали, інші відомості, що стосуються розслідування, у разі потреби призначати експертизи. Частиною третьою статті 29-ї встановлено вимоги щодо висновку про звинувачення Президента, який складається спеціальною тимчасовою слідчою комісією з урахуванням вимог до обвинувального висновку. Таким чином, встановлено, законом встановлюється підстави, які, чи підстави в яких не передбачено, не передбачено Конституцією та законодавством України. Жодних підстав вважати досудовим слідством проведення розслідування тимчасовою слідчою комісією, яка створюється в парламенту, виходячи із положень Конституції, немає. Отже, пропонується і в цьому випадку провести відповідні положення Конституції України в частині неможливості наділення повноваженнями відповідних слідчих комісій, як кримінально-процесуальних органів.
Шановні народні депутати, це не за скороченою процедурою. За скороченою процедурою, ми розглядали законопроекти. А це йдеться за зовсім іншою процедурою, так що регламент дотримується. Будь ласка.
Завершуючи, шановні.
Випадково просто написали, ну, випадково. Будь ласка, Марина Іванівна.
Завершуючи, хотіла б звернути увагу на те, що пропонована редакція частини першої статті 31 Закону виключає можливість утворення Верховною Радою України тимчасової спеціальної комісії для підготовки попереднього розгляду інших питань, віднесених до повноважень парламенту, ніж ті, що передбачені вищезазначеними положеннями закону, що не узгоджується з частиною другою статті 89 Конституції України, за якою Верховна Рада в межах своїх повноважень може створювати тимчасові спеціальні комісії для підготовки і попереднього розгляду питань. Отже, шановні колеги, з огляду на наведені мною, а також ті пропозиції і доповнення до закону, які роздані вам письмово, пропонується прийнятий Верховною Радою України 15 січня 2009 року Закон України "Про Тимчасові слідчі комісії, Спеціальну тимчасову слідчу комісію і Тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України” розглянути із зауваженнями з урахуванням пропозицій Президента України.
Дякую, Марина Іванівна. Перший заступник голови Комітету з питань Регламенту, депутатської етики. організації та забезпечення діяльності Верховної Ради України Сергій Володимирович Сас. Ну, будь ласка, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! 15 січня 2009 року Верховною Радою України прийнято Закон "Про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради”. 7 лютого 2009 року Президент України повернув цей закон, висловивши до нього низку загальних зауважень і пропонує повторно розглянути його з урахуванням пропозицій. На засіданні комітету 18 лютого розглянуто пропозиції Президента України. Президентом України висловлені пропозиції, які викладені у десяти пунктах. Окремі з них містять поправки до декількох статей закону. Враховуючи особливості, я наголошую: особливості пропозицій Президента, комітетом у таблиці сформульовано 19 пропозицій. Із 19 пропозицій, які викладені в таблиці Президентом, надано, сформульовано. у відповідності до вимог статті 94 Конституції України та рішення Конституційного Суду України від 7 квітня 98-го року номер 11-рп/98 сім пропозицій, тобто вони є вмотивованими і сформувальованими. Зокрема, Президент запропонував іншу редакцію до частини 4 статті 1, до частини 5 статті 4 та до частини 1 статті 24 зауваження. У таблиці пропозицій під номером 1, 3, 10. У зв’язку з тим, що він вважає спосіб врегулювання організації і порядку діяльності тимчасових слідчих спеціальних комісій та спеціальної тимчасової слідчої комісії постановою Верховної Ради, не відповідає частині п’ятій, статті 89 Конституції України. Та те, що Регламент, який унормовує організацію і діяльність Верховної Ради, має прийматися виключно як закон і тому повинен стояти вище згаданих статей перед законами України, а не як записано після них. Комітетом відхилені ці пропозиції, оскільки в постановах Верховної Ради щодо діяльності комісій, визначається лише персональний склад, мета, термін діяльності комісій та зміст, та термін звіту. Крім цього Верховна Рада прийняла закон України про організацію і порядок діяльності Верховної Ради України, який оприлюднено вперше за підписом Голови Верховної Ради України і де регламент записано після законів. У частинах першій, частині четвертій, статті 19 у таблиці пропозицій № 6 і № 8, Президент вважає, що тимчасова слідча комісія не може бути наділена повноваженнями щодо попередження про кримінальну відповідальність осіб, запрошених для надання показань. Комітет не погодився з такою позицією у зв’язку з тим, що така відповідальність вже передбачена статтями 384 та 385 Кримінального кодексу України. У пункті 2 частини першої, статті 24 у таблиці пропозицій № 11, про Президент вважає, що повноваження, які надані спеціальній слідчій комісії, а саме проводити розслідування у разі виявленні під час строку повноважень спеціальної слідчої комісії обставин щодо вчинення Президентом державної зради та іншого злочину без додаткового прийняття рішення Верховною Радою з цього питання, суперечать змісту положень статті 111 Конституції України. Ці зауваження відхилені, оскільки положення частини 111 Конституції України не передбачено, які саме повноваження має спеціальна тимчасова слідча комісія. Я хотів звернути увагу, що концептуально ця норма записана в закон з тією метою, щоб Президент, по відношенню до якого має висуватися звинувачення, зловживаючись своїм положенням, впливом на правоохоронні органи, СБУ, Генеральну прокуратуру не міг втручатися в те слідство, яке проводиться Верховною Радою України. Тому що, коли йде розслідування по кримінальній конкретній справі, у слідчого є цілий ряд заходів, які унеможливлюють втручання у цей процес зацікавлених осіб. У пункті 5 частини другої статті 25 в таблиці пропозиція номер 14 Президента вважає, що особа, яка пропонується на посаду спеціального прокурора, спеціального слідчого, не може бути рекомендована, якщо вона має судимість не погашену і не зняту в установленому законом порядку. Ця пропозиція відхилена, тому що концептуально Верховна Рада погодилась з іншою позицією. З огляду на те, що ми взагалі вважаємо, що особа, яка повинна займати посаду спеціального слідчого, спеціального прокурора, взагалі повинна бути не судимою. Всі інші пропозиції Президента відхилені, оскільки вони не є конкретними, не сформульованими і не чітко викладеними, що не відповідає вимогам частини 2 статті 94 Конституції України та рішенню Конституційного Суду України від 7 квітня 1998 року, згідно з яким Президент України має право повернути закон із своїми вмотивованими і сформульованими пропозиціями.
Дайте можливість завершити.
з пропозиціями до Верховної Ради України. Користуючись тим, що тут присутня Марина Іванівна, дуже досвідчений юрист, я хотів би звернути її увагу на вимоги 98 статті Регламенту, де визначено які є пропозиції, що вони собою являють з точки зору трактування певних положень. Шановні народні депутати, комітет прийняв рішення внести до Верховної Ради для повторного розгляду даний законопроект, запропонувати Верховній Раді відхилити всі пропозиції Президента і подолати вето. Просимо підтримати рішення комітету. Дякую за увагу.
Шановні колеги, тепер ми будемо поступати аналогічно, тобто так, як того вимагає Регламент. Я буду ставити на голосування пропозиції Президента. Оскільки у вас є таблиця, я не буду виголошувати текст пропозицій Президента у вигляді поправок, будемо йти просто по нумерації цих поправок. Візьміть, будь ласка, таблиці. Перша пропозиція Президента. Я її ставлю на голосування. Комітет її відхилив, але разом з тим Верховна Рада має визначитись щодо свого рішення. Іде голосування. [[17:15:13]] За-26 Рішення не прийнято. Тепер я ставлю поправку другу Президента України у вигляді пропозиції, яка сформульована і у вас вона є. Прошу уважно ознайомитись і визначатись. [[17:15:43]] За-34 Не підтримана поправка. Тепер пропозиція номер 3 Президента України, на п’ятій сторінці, будь ласка. Я ставлю її на голосування. Прошу визначатися. [[17:16:07]] За-33 Не підтримана пропозиція. Тепер поправка номер 4 у вигляді пропозиції, яку сформулював Президент України, це сторінка п’ятнадцята. Прошу визначатись. [[17:16:33]] За-31 Рішення не прийнято. Поправка номер 5 на сторінці шістнадцять. Прошу визначатись. [[17:16:56]] За-36 Рішення не прийнято. Поправка номер 6 на сторінці сімнадцять. Прошу визначатись. [[17:17:17]] За-38 Рішення не прийнято. Поправка номер 7 також на сторінці 17. Прошу голосувати. [[17:17:39]] За-37 Рішення не прийнято. Поправка номер 8 на сторінці 18. Йде голосування. [[17:18:01]] За-31 Рішення не прийнято. Тепер ставить на голосування 9 поправка на цій же 18 сторінці. [[17:18:24]] За-30 Рішення не прийнято. Десята пропозиція Президента України на сторінці 22. Ставлю її на голосування. [[17:18:46]] За-33 Рішення не прийнято. Пропозиція Президента 11 на, також на 22 сторінці, вона ставиться на голосування. [[17:19:09]] За-33 Рішення не прийнято. Дванадцята поправка також на сторінці 22. Прошу визначатись. [[17:19:31]] За-39 Поправка не прийнята. Тринадцята пропозиція Президента на сторінці 23. Прошу визначатись. [[17:19:55]] За-38 Рішення не прийнято. Чотирнадцята пропозиція Президента, сторінка 25-та. Прошу дивитись і визначатись. [[17:20:15]] За-40 Рішення не прийнято. Пропозиція під номером 15 на сторінці 26. Прошу, шановні колеги, визначатись. [[17:20:41]] За-45 Поправка не підтримана. Шістнадцята пропозиція Президента України, сторінка 27 і продовження на сторінці 28. Прошу, шановні колеги, визначатися. [[17:21:10]] За-48 Рішення не прийнято. Пропозиція Президента номер 17 на сторінці 30. Прошу визначатись. [[17:21:36]] За-94 Рішення не прийнято. Поправка номер 18 на сторінці 32 і 33. [[17:22:01]] За-48 Рішення не прийнято. Тепер ставиться на голосування пропозиція Президента під номером 19. Сторінка 33. [[17:22:24]] За-35 Рішення не прийнято. Поправка не підтримана. Шановні колеги, всі 19 поправок я поставив на голосування. На жаль, вони не знайшли вашої підтримки. Тепер ставиться на голосування пропозиція комітету. Вона зводиться до того, щоб рекомендувати Верховній Раді України подолати вето Президента на Закон „Про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України”. Тому, спокійно, шановні колеги! Я ставлю на голосування про подолання, пропозицію комітету про подолання вето Президента України на Закон України „Про тимчасові слідчі комісії, спеціальну тимчасову слідчу комісію і тимчасові спеціальні комісії Верховної Ради України” [[реєстраційний номер 3250-д]]. [[17:23:36]] За-391 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 174, "Блок Юлії Тимошенко" – 151, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 20, фракція комуністів – 27, „Блок Литвина” – 19. Оголошується до розгляду Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання негативним наслідкам впливу світової фінансової кризи на розвиток агропромислового комплексу" з пропозиціями Президента України від 20 лютого 2009 року. Доповідач – Міністр аграрної політики Юрій Федорович Мельник. Співдоповідачем буде виступати секретар комітету Ващук Катерина Тимофіївна.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати! Прийнятий Верховною Радою України 4 лютого 2009 року Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання негативним наслідкам впливу світової фінансової кризи на розвиток агропромислового комплексу" повернутий Президентом з наступними зауваженнями. Перше. Пропонується вилучити норми пункту 2 статті 2 розділ один Закону щодо порядку забезпечення банками пролонгації заборгованості за кредитами сільгоспвиробників, заборони банкам здійснювати переоцінку вартості застави, порядку та особливостей здійснення Національним банком підтримки ліквідності комерційних банків, які видали кредити, через те, що такі зміни не відповідають Конституції України та ряду діючих законів України. Друге. Пропонується вилучити абзац 20 пункту два статі два розділу один закону щодо заборони на продаж земель сільськогосподарського призначення, тому що дана норма вже врегульована в Земельному кодексі, якою визначено, що ринок земель сільськогосподарського призначення можливий лише після прийняття цілого рядку законів, які регламентують земельні стосунки при продажу земель. Дуже коротка інформація про те, що Кабінет Міністрів підтримав даний закон і вніс відповідні пропозиції. Інформацію закінчено, доповідь закінчено. Спасибі.
Дякую. Катерина Тимофіївна Ващук, секретар Комітету з питань податкової та митної політики. Будь ласка.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Стисло позиція комітету щодо зазначеного питання. Ми не вперше розглядаємо даний законопроект. Ви всі пам’ятаєте, що даний закон ми з вами прийняли у грудні. Він суттєво поліпшував ситуацію для сільських товаровиробників, зокрема для індивідуальних здавачів товарної продукції, залишав 20 відсотків податку на додану вартість як дотацію до ціну, а також врегульовував інші взаємовідносини товаровиробників з банками, з іншими установами. Ми отримали 14 січня вето Президента. Розглянули на засіданні комітету, а потім на засіданні Верховної Ради даний законопроект і врахували більшість пропозицій Президента крім двох, про які зараз доповідав пан міністр аграрної політики. Що вирішив комітет, розглянувши повторне вето Президента? Комітет зазначає, що існуючі колізії між норми пункту 11 Прикінцевих положень даного закону говорять про те, що Закон „Про банки і банківську діяльність” і стаття 334 Господарського кодексу, і стаття 1054 Цивільного кодексу можуть бути усунені, якщо ми приймемо слідуючий закон, який ми комітетом приготували. Там єдине слово, що банки зобов’язані пролонгувати кредити селянам. І третє. Це стосується зауважень Президента щодо заборони на продаж земель с.г. призначення, хоч ця норма врегульована Земельним кодексом в якійсь мірі, а саме, без прийняття певних законів не може вступити в дію норма про продаж земель с.г. призначення. Але її підсилення ми не вважаємо таким, і тим більше, що воно діє до 2010 року 1 січня, що може викликати вето Президента. Враховуючи викладене і враховуючи те, наскільки потрібен даний закон сьогодні селу, сьогодні всі переробні підприємства не доплачують селянам 20 відсотків до ціни, а сплачують їх, як податок на додану вартість до Державного бюджету, і село втрачає дуже серйозні суми коштів. А зважаючи на те, що ціни на продукцію особливо тваринницьку і так дуже низькі, ми маємо плачевні наслідки. Тому комітет просить вас, шановні народні депутати, і прийняв таке рішення, долати вето Президента, тому що знову це ще місяць чи два селяни не будуть отримувати дотації до ціни на свою реалізовану продукцію. Дякую за увагу.
Дякую, Катерина Тимофіївна. Сідайте. Будь ласка, Адам Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги! Ми, на превеликий жаль, не вперше зустрічаємося з тим, що живемо нібито за Конституцією парламентсько-президентської влади, але продовжує діяти президентська вертикаль. Скажіть, будь ласка, яке зараз відношення Глава держави має до міністрів? Яке він має право доручати міністрам виступати по тим чи іншим законам? Тим більше, зрозуміти можна міністрів – це закон Кабінету Міністрів. Кабінет Міністрів вносив закон, а потім Президент зобов’язує міністра ветувати закон Кабінету Міністрів. Має право представляти тільки той, хто працює в Адміністрації Президента або сам Президент чи нехай призначає свого представника. Я вважаю, що це недопустимо, що інша гілка влади приходить і доповідає нам законопроекти, які ж самі вносять і самі приходять сюди завалювати законопроекти. Давайте наведем порядок. Дякую.
Дякую. Я прошу регламентний Комітет – з питань Регламенту, депутатської етики, забезпечення діяльності Верховної Ради вивчити це питання у тій частині, хто повинен представляти інтереси Президента в разі, коли Президент України застосував до закону вето. Ми зіткнулися з цим уперше, і тут є, очевидно, проблема. Шановні колеги, прошу уваги! Першою ставиться на голосування пропозиції Президента, які викладені Президентом України до закону реєстраційний номер 3353. Я ставлю першим на голосування пропозиції Президента України. Прошу, шановні колеги, визначатись. [[17:32:02]] За-44 Рішення не прийнято. Тепер ставиться на голосування пропозиція комітету – про подолання вето Президента України до Закону України"Про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання негативним наслідкам впливу світової фінансової кризи на розвиток агропромислового комплексу". Реєстраційний номер 3353. Прошу голосувати. [[17:32:41]] За-382 Рішення прийнято. Шановні колеги, у мене тут уже тривалий час лежить звернення двох депутатських фракцій "Наша Україна - Народна Самооборона" та „Блок Литвина” з вимогою оголосити перерву, але ми тут провели розмову із представниками фракцій, вони готові зараз виголосити свою заяву з тим, щоб ми продовжили роботу. Немає заперечень? Будь ласка, Тарас Стецьків з цього приводу.
Шановні народні депутати! Я уповноважений виголосити заяву фракції "Наша Україна - Народна Самооборона". Фракція "Наша Україна - Народна Самооборона" з обуренням сприйняла сьогоднішню позицію "Блоку Юлії Тимошенко" щодо відставки міністра закордонних справ Володимира Огризка. Голосування третини фракції БЮТ за це питання стало грубим порушенням домовленостей, досягнутих в рамках коаліції. В зв’язку з цим ми вимагаємо якнайшвидшого проведення засідання ради коаліції, а також загальних зборів коаліції за участю Прем’єр-міністра України та Голови Верховної Ради України. Наша фракція вимагає від фракції БЮТ негайно ініціювати скасування рішення про відставку міністра закордонних справ Володимира Огризка, внесеною Партією регіонів і Комуністичною партією та в повному складі проголосувати за таке рішення. Це стане дієвим підтвердженням заяв керівників фракції БЮТ про те, що голосування 49 депутатів не відповідало позиції фракції. Також ми вважаємо, що лідер БЮТ Юлія Тимошенко має особисто і якнайшвидше висловити чітку і недвозначну позицію щодо помилковості дій частини фракції БЮТ. Ми змушені констатувати, що подібна поведінка фракції БЮТ ставить під загрозу ефективну роботу коаліції у Верховній Раді України, тому відповідальність за виправлення цієї прикрої ситуації лежить виключно на "Блоку Юлії Тимошенко". Синхронність голосувань фракції БЮТ та Партії регіонів 3 березня, зокрема, щодо питань відставки міністра закордонних справ та скасування виборів до Тернопільської обласної ради викликає прямі асоціації з фактами, які вже мали місце в Верховній Раді України. Тоді фракція БЮТ голосувала за внесені Партією регіонів рішення, небезпечні для держави та спрямовані на задоволення персональних владних амбіцій своїх вождів. Ми закликаємо "Блок Юлії Тимошенко" докласти всіх зусиль для відновлення довіри між учасниками коаліції. Дякую.
Шановні народні депутати, на засіданні Погоджувальної ради, коли ми обговорювали пропозиції Президента до закону, щодо якого ми прийняли рішення, а саме про внесення змін до деяких законів України щодо запобігання негативним наслідкам впливу світової фінансової кризи на розвиток агропромислового комплексу, ми водночас говорили про те, що нам треба буде прийняти ще один закон. Це проект Закону про внесення змін до розділу III "Прикінцеві положення" Закону України "Про першочергові заходи щодо запобігання негативним наслідкам фінансової кризи та про внесення змін до деяких законодавчих актів України". Реєстраційний номер 4118. Але для цього нам треба спочатку включити цей проект до порядку денного. Тому прошу уваги! Ставиться на голосування пропозиція про включення до порядку денного проекту закону, реєстраційний номер 4118, прошу голосувати. [[17:36:48]] За-192 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я хочу ще раз сказати, що йдеться про закон, який повинен доповнити органічно рішення. [[Ш у м у з а л і]] Ну, прошу не кричати. Бо коли обговорювалося на Погоджувальній раді, була така прийнято пропозиція. Якщо Верховна Рада не підтримує, це воля Верховної Ради. Тому давайте, будь ласка, з мотивів, 5 хвилин. Запишіться, будь ласка. І продовжуємо нашу роботу на 15 хвилин, тобто до 18 години 15 хвилин. Юрій Литвин, будь ласка.
Прошу передати слово Катерині Тимофіївні Ващук.
Катерина Ващук.
Шановні колеги, я розумію тих, хто не підтримав даний законопроект. Там є одна норма, яка є важливою. Не встигають переробні наші підприємства провести у повному обсязі зараз негайно сертифікацію всіх видів продукції, яку вони виробляють. І вони наразяться на великі штрафи. Ми просто продовжуємо на півроку термін проведення сертифікації цієї продукції. Власне, задля того оце основне положення даного законопроекту. Дякую.
Дякую. Народний депутат Парубій, фракція "Наша Україна-Народна Самооборона".
Прошу передати лідерові групи „За Україну!” В’ячеславу Кириленку.
В’ячеслав Кириленко, будь ласка.
В’ячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну!”. Шановний Володимир Михайлович, шановні колеги! Звичайно, можна себе поводити, як нібито сьогодні нічого не трапилося, але я звертаю увагу на заяву колеги Стецьківа про те, що ми повинні виправити, як сказано у заяві м’яко так, прикру помилку, яка пов’язана з тим, що міністра закордонних справ, який уособлював незалежний зовнішньополітичний курс, звільнено. Але руками коаліції, одним із лідерів якої є Голова Верховної Ради України. Я далекий від думки, що ви поставите це питання прямо зараз на голосування, бо не бачу такої готовності і з боку Блоку Тимошенко, але переконаний, що ви як лідер коаліції, один із лідерів, першим питанням завтрашнього дня після виступів депутатів відразу поставите постанову про скасування рішення про звільнення Огризка. І тоді ви продемонструєте, що сьогоднішня ваша поведінка, скерована на прийняття цього рішення зранку, була, очевидно, прикрою і помилковою. Дякую.
Я дякую. Олег Ляшко, будь ласка.
Іван Кириленко.
Іван Кириленко, будь ласка.
Шановні колеги, я підтримую те, що сказала Катерина Тимофіївна, дійсно в законопроекті, який пропонується 4118, врегульовуються проблемні питання, які ми проголосували в попередньому законі, подолавши вето Президента. Дійсно ми можемо паралізувати зараз роботу переробної галузі і мати дуже великі неприємності в споживчій мережі, закон вимагає розгляду і в першому, і в другому читанні. Тому чи дата там буде до 1.01.2010 чи можливо Верховна Рада погодиться до 1 вересня 2009 року, це вже визначимось в процедурі другого читання. Але якщо цей закон ми не приймаємо, дійсно попередній закон у нас получається заблокованим з точки зору однієї з галузей агропромислового комплексу, а саме переробної галузі. Тому, Володимире Михайловичу, пропозиція ще раз поставити на голосування повернення і включення до порядку денного, щоб ми не мали прикрості в споживчій мережі. Дякую.
Ярослав Сухий, фракція Партії регіонів.
Дякую. Я прошу слово передати Сергію Рижуку.
Сергій Рижук мікрофон, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, шановний Володимире Михайловичу, може і на жаль, але зараз Верховна Рада, як на мене, прийняла правильне рішення, проголосувала, щоб не включати до порядку денного. Чому? Цей закон, проект закону, що пропонується 4118, пропонує внести зміни до Закону 3353, вето щойно Верховна Рада якого подолала. Але він ще не підписаний, тобто ми ще не встигли зараз прийняти закон і він не підписаний, уже пропонується внести зміни. Це перше. І друге. Ми запросили усі органи виконавчої влади, які мають відношення до стандартів, і вони сказали, що вони готові і ще з 1 вересня 2008 року була зобовязана виконавча влада ввести ці стандарти з тим, щоби ніхто не їв тих сосисок, які їсти на можна, як на приклад. Тобто, давайте ми потерпимо якийсь тиждень-другий і приймемо тоді, коли буде закон.
Народний депутат Карпук, фракція «Наша Україна – Народна самооборона».
Володимир Карпук, депутатська група «За Україну!». Прошу передати слово своєму колезі Роману Володимиру Ткачу.
Роман Ткач, будь ласка.
Володимире Михайловичу, я, в принципі, дуже коротко. Я якраз хотів наголосити на тому, що сказав Сергій Миколайович Рижук. Ми тільки що подолали вето і зразу ж вносимо зміни до цього закону. Тому я думаю, що треба почекати ще і не голосувати за цей законопроект. Хай пройде через комітети, час ще є. Дякую.
Шановні колеги, ми обмінялися думками. Я тільки хочу сказати, пропозиція звучала В’ячеслава Кириленка. Я думаю, що Президент України має право, якщо є така потреба виправити цю прикрість, як ви сказали, подати Володимира Огризка до Верховної Ради України, вона його розгляне. А те, що відбулося, вже відбулося. Я ж думаю, що ми зараз же не оголосимо жалобу, і Верховна Рада не припинить працювати днів на три. Друге. Шановні колеги, цілком очевидно, що ми в запалі тут активної роботи, або я не чітко пропозицію вніс, я пропонував включити до порядку денного цей документ рівно, як ми зараз перейдемо до розгляду, про включення до порядку денного восьми законопроектів, які стосуються безпосередньо селян. Про включення до порядку денного. А включимо після того, коли Президент визначиться з цим законом, підпише і ми його розглянемо. От про що йшла мова – про включення до порядку денного. Тому я ставлю на голосування ще раз, шановні колеги, прошу уваги, повернутися до включення до порядку денного. Про що йдеться? Ви зверніть увагу на прикінцеві положення, потім будете говорити ні. Передбачалося цим законом, що забезпечити його введення в дію протягом 15 днів з дня набрання чинності цим законом розроблених першочергових державних стандартів на м’ясну продукцію і так далі, і тому подібне. Якщо цей закон вступає в дію, то ви прекрасно розумієте, що протягом 15 днів ніхто нічого не зробить, будуть платити величезні штрафи. Тому зараз просто стоїть питання про включення до порядку денного, не більше того. Тому я ставлю на голосування пропозицію про повернення до розгляду питання про включення до порядку денного проекту закону, реєстраційний номер 4118. Прошу голосувати. Про включення і все. [[17:44:42]] За-181 Рішення не прийнято. Законопроект не включено до порядку денного. Зараз, шановні колеги, нам належить розглянути питання про включення до порядку денного проектів законів про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо зайнятості членів особистих селянських господарств. Це реєстраційний номер 4043, 4043-1 і 4043-7. Всього вісім законопроектів. Тому є таке прохання і прохання це від Комітету з питань соціальної політики та праці. Вони завтра ще раз предметно розглянуть ці законопроекти і якщо Верховна Рада підтримає, ми включимо в порядок денний, розглядає їх і відповідний профільний комітет з питань аграрної політики, земельних відносин. В четвер ми розглянемо ці законопроекти. Але прохання реалізувати пропозицію Погоджувальної ради про те, щоб вийти на один узгоджений проект, щоб ми одразу прийняли закон. Тому я ставлю на голосування виключно тільки про включення до порядку денного законопроектів 4043, 4043-1, 4043-2, 4043-3, 4043-4, 4043-5, 4043-6, 4043-7, які є альтернативними. Прошу проголосувати. [[17:46:22]] За-399 Рішення прийнято. Дякую. Тепер, шановні колеги! Переходимо до розгляду проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення [[реєстраційний номер 3556]] [[друге читання]]. Є у вас про відхилення? Перед голосуванням ви.Ну Петро Степанович Цибенко поки підходить, Валерій Михайлович до трибуни. Будь ласка.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко перший заступник Голови Комітету з прав пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Я вдячний вам, Володимир Михайлович, що ви звернули увагу, що є проект постанови мій зареєстрований щодо цього законопроекту про відхилення. Але я хотів би, Володимир Михайлович, Володимир Михайлович, але я хотів би нагадати ще одне, що є ще один проект постанови про скасування результатів голосування в першому читанні, правда, його зареєстрували під іншим номером, але він стосується саме цього проекту закону. Тому, я вважаю, що було б, мабуть, доцільно якби ми спочатку розглянули проект постанови щодо відхилення документу, а уже потім, якщо результату не буде, тоді вже розглядати по суті ті поправки, які були напрацьовані комітетом до другого читання.
Дякую. На превеликий жаль, уже такої процедури як відхилення немає, а про скасування ми можемо розглянути. Я просив би зараз секретаріат подати цей проект і перед остаточним голосуванням буде поставлено голосування першу пропозицію про скасування результатів голосування щодо прийняття його в першому читанні. Будь ласка, Валерій Михайлович.
Шановні колеги! Шановний Володимире Михайловичу! До вашої уваги пропозиції до другого читання до законопроекту 3556, що стосуються пропозицій, які надійшли до законопроекту для розгляду його в другому читанні, усього розглянуто 21 пропозицію, з них 12 враховано, 3 враховано редакційно і 6 відхилено. Я не знаю, тепер по позиції, Володимир Михайлович. Значить, по поправкам.
Будемо йти по поправках, да, шановні колеги?
Ну якщо немає заперечень по поправкам, то.
Давайте таким чином, поправка номер 1, поправка нашого колеги Сушкевича, вона врахована. Є якісь застереження?
Давайте ті, що не враховані, Володимир Михайлович.
Одну хвилиночку! Тут наскільки чутливий закон, якщо будуть якісь застереження, нам треба пройти так як того вимагає Регламент, немає, йдемо далі. Поправка номер два.
Врахована.
Олександр Лавринович. Враховано. Немає ніяких інших думок? Поправка номер 3, народний депутат Хара.
Відхилена.
Вона відхилена ця поправка. Але треба ставити на голосування. Автор поправки не наполягає?
Немає.
Я ставлю на голосування поправку.
Єдине, Володимире Михайловичу, я хочу сказати, що при прийнятті цієї поправки, якщо відхиленої, вона приведе до розбалансованості бюджету Пенсійного фонду. І в принципі, якщо її приймати, то та частина законопроекту взагалі зникає нижче. Тому ця поправка ну має дуже проблемний характер. Я дуже просив би по ній не голосувати.
Шановні депутати, разом з тим, я ставлю на голосування поправку номер 3 народного депутата Хара. Поправка номер 3. Іде голосування. [[17:50:34]] За-152 Поправка не підтримана. Поправка номер 4 Лавриновича Олександра Володимировича. Мікрофон, будь ласка.
Вона врахована редакційно.
Шановні колеги, що стосується редакційного врахування, я тут не погоджуюся, оскільки залишається звуження прав пенсіонерів і іде дискримінація залежно від року виходу на пенсію громадянина. Тому я наполягаю на тому, щоб ця поправка була поставлена на голосування і прошу народних депутатів підтримати. Ми не маємо дискримінувати наших пенсіонерів в залежності від того, в якому році вони вийшли на пенсію.
Я єдине, що хочу сказати, колеги, якщо прийняти цю поправку вона не дасть можливість зробити ту преференцію, яку ми зробили сезонним працівникам. Тому комітет не підтримує. І редакційно врахував в тій редакції, щоб вона не заважала підтримати сезонних працівників. Прошу.
Шановні народні депутати, я ставлю на голосування поправку номер 4 народного депутата Лавриновича. Прошу голосувати.
Комітет не підтримує. [[17:52:01]] За-177
За – 177. Рішення не прийнято. Тепер поправка п’ята Олександра Лавриновича. Написано: врахована редакційно. Немає заперечень?
Ми тільки що голосували її.
Та ні. Ми голосували четверту поправку. А поправку п’яту, наш колега погоджується з редакційним врахуванням її. Поправка шоста народного депутата Хара. Позиція комітету, будь ласка.
Комітет не підтримує, бо ця поправка також приведе до розбалансованості Пенсійного фонду. І, крім того, буде зниження індивідуального коефіцієнту і розміру пенсій в подальшому для деяких пенсіонерів. Тому комітет не підтримує.
Разом з тим, я ставлю на голосування поправку номер 6 народного депутата Хара.
Ще раз повторюю, призведе до зниження коефіцієнту. Комітет не підтримує. [[17:53:02]] За-171 Рішення не прийнято.
Поправка не прийнята. Поправка номер 7, вона врахована. Немає застережень?
Врахована.
Поправка номер 8, також врахована?
Врахована.
Поправка номер 9 народного депутата Кульчинського відхилена. Наполягає наш колега? Ні, ми проголосуєм, я питаю, чи колега хоче аргументувати свою поправку?
Шановні колеги, я хочу сказать, що комітет, коли розглядав цю поправку, принципово її підтримав. Але прохання про те, щоб ця поправка була реалізована в окремому законопроекті. Інакше, що буде. Конституційний Суд разом з цією поправкою відхилить в цілому цей закон. Реально. Це сто відсотків вже прецедент такий був. І, якщо ми зараз врахуємо цю поправку, в цілому законопроект буде оспорений в Конституційному Суді. Тому прохання цю норму, якщо ми всі погоджувались, реалізувати в окремому законопроекті. Комітет пропонує відхилити її.
Шановні народні депутати! Разом з тим ставиться на голосування поправка народного депутата Кульчинського, це дев’ята поправка на п’ятій сторінці. Йде голосування. [[17:54:26]] За-28 Рішення не прийнято. Поправка десята врахована. Поправка 11-та врахована. Поправка 12-та. Яка?
Відхилена 12-та.
11-та Мостіпана, 12-та ваша.
11-та врахована. 12-та відхилена.
Да, 12-та поправка відхилена. Олександр Лавринович, будь ласка.
Шановні колеги, тут та ж проблема. Але вона вже більш локальна, вона стосується тих, хто піде на пенсію у поточному 2009 році. І тим, що у даному випадку пропонується в третій частині перехідних положень, ми отримаємо, що частина людей, які цього року підуть на пенсію,. обчислювати станом на 2007 рік. Я не думаю, що це є нормальний підхід для країни, яка має 22 статтю своєї Конституції, яка забороняє звужувати права громадян. Я просив би підтримати цю поправку. І ті, хто цього року вийдуть на пенсію, щоб вони могли отримати нарахування своєї пенсії так само, як і ті, хто виходили минулого року і раніше.
Будь ласка, позиція комітету.
Комітет відхилив цю поправку, оскільки за цією поправкою частина пенсіонерів, які мали право на перерахунок, вони не будуть мати право перерахунку на наступний рік. Тобто тут реально для частини пенсіонерів це буде певним позитивом, для частини – ні. Тому, враховуючи це, комітет відхилив цю поправку.
Шановні колеги, разом з тим прошу уваги. Ставиться на голосування, серйозний законопроект, просив би уваги. Ставиться на голосування поправка номер 12 народного депутата Лавриновича. Щойно була аргументація цієї поправки. Прошу голосувати.
Комітет не підтримує. [[17:56:36]] За-186
Рішення не прийнято. Поправка 13-та врахована редакційно. Поправка 14-та врахована редакційно. Немає заперечень? Поправка 15-та врахована. Поправка 16-та врахована. Поправка 17-та врахована. Поправка 18-та відхилена. Ксенія Ляпіна, мікрофон, будь ласка.
Ксенія Ляпіна, група „За Україну!” Я хочу звернути увагу, шановні колеги, що це найпринциповіша поправка в цьому законі. Вона стосується фактично збільшення навантаження на суб’єктів малого підприємництва мінімум вдвічі. Ми вже робили такі помилки. Я закликаю шановних колег більше подібних помилок не робити. Ми нічого не отримаємо у Пенсійний фонд, бо ці підприємці просто закриють свою діяльність. І навіть те одне робоче місце, може два, які вони створюють і з яких сплачують у Пенсійний фонд, також закриється. Від цього ми отримаємо тільки втрати у бюджеті, а зовсім не доходи. Я наполягаю на голосуванні моєї поправки.
будь ласка, позиція комітету.
Позиція комітету – відхилити цю поправку. Але хочу сказати, що ця поправка визвала найбільші дискусії у комітеті, тому зал хай визначається.
Шановні колеги, ви зрозуміли про що йдеться, так? Щойно наша колега Ксенія Ляпіна обґрунтувала свою поправку. Я ставлю її поправку, вона 18-та, на голосування. Прошу голосувати. [[17:58:33]] За-396 Поправка номер 18 врахована. Поправка номер 19 Анатолії Семиноги врахована. Поправка 20-та врахована і поправка 21-ша врахована. Таким чином, шановні колеги, ми розглянули всі поправки, і Верховна Рада прийняла відповідні рішення.
Володимир Михайлович, хочу наголосити, що цей законопроект надзвичайно важливий тому, що торкається фінансової і пенсійної стабільності нашої країни. Я прошу проголосувати його в цілому. Дякую.
Шановні колеги, але перед тим, як голосувати в цілому, то я зараз от вам. Подали проект постанови Верховної Ради України [[реєстраційний номер 4114]] про скасування результатів голосування за Постанову Верховної Ради України від 15 січня 2009 року про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення. Зміст такий: ”Верховна Рада України постановляє скасувати результати голосування за Постанову Верховної Ради України від 15 січня 2009 року номер 896-VI про прийняття за основу проекту Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення”. Тому я зобов’язаний поставити цей проект на голосування. Народний депутат, автор – Бевз. Та не порядок денний, шановні колеги, це вже питання було, тут пропонується по суті розглядати. Тому я ставлю на голосування цей проект постанови. Прошу, шановні колеги, визначатись. [[18:00:30]] За-198 Рішення не прийнято. А тепер, шановні колеги, я ставлю на голосування. Що? Про відхилення? Нема такого вже відхилення, Петро Степанович. Ми проголосували все. Шановні колеги, нема такого в Регламенті, як відхилення, уже немає. Ну мало що зареєстрували? Нема такого. Ну, будь ласка, Петро Степанович Цибенко перед голосування. Але нема такого, на превеликий жаль.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко, перший заступник голови Комітету з прав пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Шановні колеги! Я хотів би, найперше, звернутись до своїх колег. Пригадайте, що цей документ, який зараз ставиться на голосування в другому читанні, концептуально це той самий документ, який ми з вами в грудні місяці відхилили, не включили до порядку денного. По-друге, це той. концептуально це той самий документ, який спробували протягнути через закон про рентну плату для того, щоби депутатський корпус не розібрався в чому. в тому, що відбувається. І найголовніше. Я хотів би звернутися до громадян України. це той самий документ, за допомогою якого намагаються вийняти із ваших кишень 6 мільярдів гривень у пенсіонерів, ветеранів та інвалідів. Кілька способів існує, один з них - це використати для обрахунку пенсій пенсіонерам, які виходять на пенсію в 2009 році середню заробітну плату за 2007 рік всупереч чинному законодавству, якщо це має бути за попередні.
Дякую. Шановні колеги! Я ставлю на голосування пропозицію комітету. шановні колеги! Ну. Ярославе Михайловичу, ну я прошу вас! Ну я просто Петру Степановичу Цибенку надав слово, бо він вніс проект постанови. Не дивлячись на те, що зараз Регламентом не передбачено внесення таких постанов, але він вніс проект і. для того, щоб висловити свою думку. Ну з мотивів, будь ласка, 5 хвилин. Запишіться. 5 хвилин з мотивів. Народний депутат Потапов, фракція Партії регіонів. Ми продовжили роботу на 15 хвилин, шановні колеги. Народний депутат Потапов є? будь ласка, передає слово Ярославу Сухому.
Шановні колеги, для того, аби не було непорозумінь і ми розуміли, що ми робимо і за що ми голосуємо. Якби я сьогодні чув від присутнього тут голови Пенсійного фонду України, що Пенсійний фонд України має якісь проблеми, я би голосував за цей законопроект з закритими очима. Я сьогодні чув, в Пенсійному фонді проблем нема, не було і не буде. Слава богу, ура! Пенсійні виплати здійснюються як годинник – чудово. Ніби хтось каже, що є дефіцит, Пенсійний фонд каже, що ніякого дефіциту немає, все хорошо. Так от цим законопроектом ми в середньому у пенсіонера відбираємо від 300 до 500 гривень, тому що перерахування буде і в нас є безліч листів. Ось останній лист від „Чонрноморсудопроект” з Ніколаєва про те, що цим законопроектом погіршується становище пенсіо.
Народний депутат Найдьонов.
Прошу передать слово Адаму Ивановичу Мартинюку.
Адам Мартинюк, будь ласка.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністів. Шановні колеги, цей законопроект – це з основних вимог, які ставить перед нами Міжнародний валютний фонд. Ніяких траншів нам не дадуть, якщо ми не угробимо пенсіонерів - ось конкретна відповідь, чому просуває Кабінет Міністрів цей закон. Це 6 мільярдів, говорив мій колега Цибенко, коштує 6 мільярдів тільки на 2009 рік. Але автори законопроекту так мудствовали, що продовжили ці дії на 2010 рік. А я не виключаю, що через півмісяця вони продовжать і на 11-й і на 12-й роки. За рахунок кого ми хочемо задобрити Міжнародний валютний фонд? Невже у вас, вибачте, народні депутати, немає совісті, що ви зараз до останньої нитки оберете тих, хто вам дав життя, тих, хто вам дав можливість тут безбідно існувати і засідати? Кого ви слухаєте? Чому і як у вас підніметься рука голосувати за.
Народний депутат Олійник, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Шановний Головуючий, шановні колеги! Закон, який ми сьогодні розглядаємо, справді, надзвичайно важливий і актуальний. Він стосується, фактично, кожного пенсіонера. Але я хочу підтвердити, власне, сьогодні думку про те, що цей закон однозначно не спрямований на те, щоб зменшити якісь пенсійні преференції чи ще щось. Закон дасть можливість сьогодні ще раз підтвердити про те, що Пенсійний фонд і ми, депутати, гарантуємо, що кожен пенсіонер сьогодні у нашій державі буде вчасно і в необхідних розмірах отримувати пенсію. Я думаю, це найважливіше, що сьогодні цікавить кожного громадянина, особливо, пенсіонера. І тому, коли ми сьогодні говоримо, що ми заберемо 300-500 гривень, це, справді, не є правда.
Народний депутат Сівкович, фракція Партії регіонів. Немає Сівковича? Будь ласка, Андрій Шкіль, фракція "Блок Юлії Тимошенко".
Дякую. Панове, я взагалі закликаю. Ми тривало вступили в обговорення. Я вважаю, що зараз потрібно взяти і проголосувати, тому що коли ми чуємо інформацію про там 6 мільярдів від когось додається або віднімається, про Міжнародний валютний фонд, який диктує умови Пенсійному. Ну, це все – політична складова процесу законотворення, а гола складова процесу законотворення полягає в тому, що ми мусимо збалансувати Пенсійний фонд, не покращити, він зараз не в занепаді, але розбаланс є цілком ймовірний. Цей закон балансує Пенсійний фонд. Тому я закликаю, той хто поважає пенсіонерів, той хто не тільки словами, але ділом хоче підтримувати, той хто хоче забезпечити українським громадянам достойну гідну старість, то будь ласка проголосуйте за цей законопроект. І не прикривайтесь своїм ставленням до уряду чи до прем’єр-міністра, ви просто продемонструйте своє ставлення до найменш забезпечених верств населення. Дякую.
Народний депутат Єфремов, фракція Партії регіонів.
Прошу передать слово Ярославу Сухому.
Ярослав Сухий, мікрофон.
Шановні колеги, я хочу завершить думку, ніхто не проти того, аби в умовах кризи приймати участь в розробці і прийнятті так званих не популярних законопроектів. Немає проблем, ми прекрасно розуміємо, криза вимагає від нас адекватних дій. Я тільки не чув ще ні разу, що Пенсійний фонд цього від нас просять, у Пенсійного фонду немає ніяких проблем, він повністю забезпечений видатками, повністю. Скорочується обсяг промислового виробництва, на 48 відсотків впав фонд оплати праці, а Пенсійний фонд десь звідки бере ці гроші. Якщо сьогодні, якщо прийде ця норма, то майте на увазі, пенсіонери 2009 року перарахунок буде здійснюватися на середній зарплаті, не 2008, а 2007 року, це кажу молодим народним депутатам України. Таким чином, кожен пенсіонер втратить ті самі найменш захищені верстви населення, голосувати за нього.
Дякую. Шановні колеги, ми обмінялися думками. Я ставлю на голосування пропозицію комітету, прошу уваги, щодо прийняття в другому читанні і в цілому як закон, проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо пенсійного забезпечення [[реєстраційний номер 3556]]. Йде голосування, шановні колеги. [[18:09:17]] За-177 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 150, "Наша Україна - Народна Самооборона” – 7, фракція комуністів – 0, "Блок Литвина" -20. Таким чином, шановні колеги, рішення не прийнято. Так, що будемо продовжувати нашу роботу? Шановні колеги, оскільки вже зараз 10 хвилин, залишилось 5 хвилин, ми не зможемо розпочати розгляд наступного законопроекту. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу в пленарному режимі за розкладом на середу, а також з урахуванням тих законопроектів, які ми сьогодні не встигли дорозглянути.