Доброго ранку, шановні народні депутати! Прошу сідати на свої робочі місця і підготуватися до реєстрації. Поки народні депутати готуються до реєстрації, за традицією я інформую, що сьогодні у нас день народження народних депутатів: Риженкова Олександра Миколайовича, Цибенка Петра Степановича, Чумака Віктора Васильовича. Привітайте, будь ласка, їх. [[Оплески]] Шановні колеги, прошу народних депутатів користуватися годинником і о 10-й годині бути в сесійній залі. Прошу включити систему "Рада" і провести реєстрацію. [[10:02:51]] У залі зареєструвалося 307 народних депутатів. Верховна Рада розпочинає свою роботу. Шановні колеги, сьогодні перше сесійне засідання повинна провести Київська міська рада. Головувати на цьому засідання буде наш колега Віталій Володимирович Кличко відповідно до чинного законодавства. Він написав заяву про дострокове складення своїх депутатських повноважень. Нагадаю, він керується пунктом 1 частини другої статті 81 Конституції України та пунктом 1 частини першої статті 4 Закону про статус народного депутата, і відповідно до цього заявляє про складення повноважень народного депутата. Шановні колеги, прошу підтримати пропозицію Віталія Володимировича щодо складання ним депутатських повноважень. Ставлю на голосування пропозицію про дострокове припинення повноважень народного депутата України Віталія Володимировича Кличка. Прошу Верховну Раду голосувати. [[10:04:35]] За-255 Рішення прийнято. По фракціям, будь ласка. "Батьківщина" – 51, 38 – Регіони, "УДАР" – 23, 22 – "Економічний розвиток", "Суверенна європейська Україна" – 30, "Свобода" – 28, Компартія – 22, позафракційні – 41. Побажаємо плідної роботи Віталію Володимировичу на цій дуже відповідальній посаді. [[Оплески]] Шановні колеги, нагадаю, що ми з вами повинні прийняти рішення з обговорених питань, які обговорювались у парламенті вчора. І за домовленістю ми повинні з вами визначитись щодо них шляхом голосування сьогодні. Прошу, щоб ми розпочали роботу, прошу народних депутатів підготуватися для визначення щодо обговорених ними раніше питань. Перше з них має реєстраційний номер 2469а – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про об’єднання співвласників багатоквартирного будинку" (щодо недопущення порушень прав власників квартир та нежилих приміщень). Прошу, шановні колеги. Увага! Шановний колега Опанащенко, прошу не тільки виступати, але і голосувати. Допоможіть йому сісти на робоче місце, щоб ми почали голосувати. Прошу сідати. Є пропозиція підтримати прийняття цього закону за основу. Прошу, шановних народних депутатів визначитись з цього питання шляхом голосування. 2469а за основу. Прошу голосувати. [[10:06:52]] За-244 Рішення прийнято. По фракціям, будь ласка. "Батьківщина" – 54, регіони – 40, "УДАР" – 0, "Економічний розвиток" – 25, "Суверенна європейська Україна" – 26, "Свобода" – 33, Компартія – 25, позафракційні – 41. Наступне питання, шановні колеги. Це проект Закону про внесення змін до Цивільного процесуального кодексу України та Кодексу адміністративного судочинства України (щодо забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду). Прошу, шановні колеги, визначитись щодо підтримки цього закону за основу, прийняття цього закону за основу. 3263 – реєстраційний номер. Прошу визначитись Верховній Раді, за основу. [[10:07:55]] За-244 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання, шановні колеги. Має реєстраційний номер. По фракціям, будь ласка. 56 – "Батьківщина", Партія регіонів – 48, "УДАР" – 0, 24 – "Економічний розвиток", 27 – "Суверенна європейська Україна", 30 – "Свобода", 25 – Компартія, 34 – позафракційні. Наступне питання. Не поспішайте, шановні колеги. Наступне питання - 2371 реєстраційний номер. Це проект Закону про внесення змін до статті 30 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" щодо обліку та технічної інвентаризації. Прошу, шановні колеги, визначитись щодо прийняття цього питання за основу. Прошу голосувати. [[10:08:58]] За-234 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, по фракціям, будь ласка, покажіть по фракціям. "Батьківщина" – 58, щось не всі депутати голосують, Партія регіонів – 44, "УДАР" – 0, "Економічний розвиток" – 8, "Суверенна європейська Україна" – 30, 33 – "Свобода" , 25 – КПУ, позафракційні – 36. Шановні колеги, нам треба визначитись щодо включення до порядку денної сесії декількох питань. Це чотири, три, вибачте, законопроекта. 4983, це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2014 рік" (щодо фінансової підтримки Фонду гарантування вкладів фізичних осіб). Шановні колеги, важливе питання пов’язане, ви знаєте, з тими проблемами, які мають вкладники багатьох банків. Прошу підтримати щодо включення до порядку денного сесії цього питання. Прошу голосувати. [[10:10:18]] За-217 Рішення не прийнято. По фракціям. "Батьківщина" – 65, Партія регіонів – 38, "УДАР" – 0, "Економічний розвиток" – 17, "Суверенна європейська Україна" – 28, "Свобода" - 32, Компартія не підтримує вкладників – 0 , позафракційні – 37. Ще раз прохання. Шановні колеги,, я прошу, це стосується вкладників банків. Ну, не вже ми будемо якісь політичні амбіції ставити попереду інтересів наших громадян, при чому сотень-тисяч наших громадян. Прошу ще раз, не треба повертатися, включено до порядку денного. Прошу ще раз визначитися щодо включення до порядку денного цього питання. Прошу голосувати. [[10:11:16]] За-242 Рішення прийнято. Я здивований. По фракціям, будь ласка. 69 - "Батьківщина", Партія регіонів – 43, "УДАР" – 0, "Економічний розвиток" – 26, "Суверенна європейська Україна" – 30, "Свобода" – 30, Компартія – 0, позафракційні – 41. Шановні колеги, я прошу заспокоїтись. Спокійно! Наступне питання має реєстраційний номер 4985. Це проект Закону про внесення змін до законів України щодо боротьби з тероризмом. Важливе питання. Давайте зараз, шановні колеги, під час цього голосування подивимось, хто у Верховній Раді готовий боротися з тероризмом, захищати Україну від тероризму. Прошу, шановні колеги, підтримати включення цього питання до порядку денного нашої сесії. Нагадаю, реєстраційний номер 4985. Прошу голосувати. [[Шум у залі]] [[10:12:38]] За-190 Рішення не прийнято. На жаль, не всі депутати готові до боротьби з тероризмом і захищати нашу країну. По фракціям, будь ласка. "Батьківщина" – 69, регіони – 1 тільки готовий боротись, "УДАР" – 0, "Економічний розвиток" – 29, "Суверенна європейська Україна" – 30, "Свобода" – 34, Компартія – 0, позафракційні – 27. Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Зарубінського.
Шановний Олександре Валентиновичу, шановні колеги! Ми стали зараз свідками ганебного явища, коли меркантильні, корпоративні свої інтереси заважають прийняти законопроект, який потрібен країні, який потрібен меру, який має вести до миру! [[Оплески]] Я є категоричний противник корпоративних меркантильних політичних, російською мовою, сиюминутных і кон’юнктурних інтересів! Ганьба!
Народний депутат Геращенко. Прошу включити мікрофон.
Шановні колеги, партія "УДАР" обіцяє вам, в тому числі всім колишнім членам Партії регіонів, які сьогодні "рвуть на собі рубашки" за захист України, що в повному складі ми будемо голосувати за розпуск цього парламенту. Вимога, яка сьогодні стоїть на порядку денному – це послати цей парламент в політичне небуття. І "УДАР" все для цього зробить, щоб виконати головну вимогу майдану, після відставки Януковича, відставка цього парламенту. Але зараз ми хочемо нагадати, що на порядку денному має стояти: створення ТСК про контроль над коштами зібраних на армію і можливості, насправді, так само зробити Київ європейською столицею. Зміни в країні почнуться з розпуску парламенту і зі змін столиці України. І ми просимо наші позиції врахувати. Дякую за увагу.
Будь ласка, народний депутат Сиротюк.
Юрій Сиротюк, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановне товариство! Треба не плутати два процеси: політичний, який відбувається в середині країні і процес боротьби з терористами, з російськими окупантами. Ми підтримуємо розпуск парламенту, але не підтримувати закони, які потрібні для захисту українських жителів, для захисту українських солдатів – це підтримка анексії Путіна. І треба розуміти, що одночасно з докорінними реформами ми маємо зберегти цю країну. І так, парламент має піти у відставку, але для цього треба проголосувати Закон про люстрацію, Закон по боротьбі з тероризмом, з екстремізмом, сьогодні не треба бути пособниками терористів і екстремістів. Солдатам під Слов’янськом сьогодні розкрить вашу пасивну позицію – це так само саботаж і зрада. Тому, треба голосувати всі закони національної безпеки і розпускати парламент. Слава Україні!
Народний депутат Ляшко, одна хвилина, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України! Щойно Верховна Рада, а точніше депутатські фракції комуністів і недобитки банди Януковича не проголосували за Закон щодо боротьби з тероризмом. Це означає. і "УДАР", на превеликий жаль, це означає, що ті, хто не голосує за законопроекти про посилення боротьби з тероризмом, вони покривають тероризм, вони несуть відповідальність за вбивства наших солдат, за вбивства українських громадян, за злочини, які вчиняють терористи на території нашої країни. Парламент, який не підтримує боротьбу з тероризмом, парламент, який підтримує окупацію, тероризм, агресію, такий парламент не має права на існування. Це є ганьба! Якщо ви, комуняки, якщо ви, недобита банда Януковича, якщо ви, колеги з "УДАРу", не підтримуєте.
Дайте завершити.
Я думаю, що "УДАР" це помилився, і зараз він проголосує за закони про боротьбу з тероризмом. А ті, хто свідомо не підтримує боротьбу з тероризмом, регіонали і комуністи, винести паразитів на вилах з Верховної Ради. Геть звідси, дармоїди! Геть звідси, посібники окупантів, колабораціоністи, зрадники! Ганьба!
Шановні колеги, давайте, народний депутат Соболєв, і я відчуваю, що ми ще раз спробуємо повернутися до цього питання.
Соболєв, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, щоб ми розуміли, щойно провалено включення до порядку денного законопроекту, який підтримується всіма силовими відомствами і Урядом України, в якому пропонується в рамках проведення антитерористичної операції порядок захисту заручників, порядок захисту людей, які потрапили на цю територію, де проводиться антитерористична операція, координація зусиль Збройних Сил, Служби безпеки, Національної гвардії і інших збройних підрозділів, порядок захисту і відшкодування шкоди, яка нанесена особам, які знаходяться на цій території. Фактично, якщо ми зараз не повертаємося до цього питання, це означає одне: ті фракції, які не проголосували за це, вони, фактично, так чи інакше підтримують терористів в Україні. Ми вимагаємо повернутися до голосування з цього питання, бо це – захист простих громадян, перш за все. Дякую.
Шановні колеги, із виступів народних депутатів випливає позиція, що треба повернутися. [[Шум у залі]] Я давав представнику фракції "УДАР". Колеги, Ірина Геращенко виступала. Я прошу, шановні колеги, ще раз повернутися і підтримати включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до Закону України щодо боротьби з тероризмом. Прошу голосувати, шановні колеги. №4985. Прошу голосувати. [[10:19:35]] За-205 Рішення не прийнято. По фракціям, будь ласка. "Батьківщина" – 74, Партія регіонів – 2, "УДАР" – 0, "Економічний розвиток" – 33, "Суверенна європейська Україна" – 30, "Свобода" – 34, Компартія – 0, позафракційні – 32. Шановні колеги, наступне питання має реєстраційний номер 4827. Це проект Закону про внесення змін до статті 2 Закону "Про здійснення державних закупівель" щодо предметів закупівлі, на яких.????? Закон. Шановні колеги, народний депутат Кайда перед голосування просить. І народний депутат Кальцев також просить одну хвилину.
Олексій Кайда, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Шановне товариство! Ці зміни до Закону України про державні закупівлі виключно стосуються наших збірних України. Я це неодноразово наголошував з трибуни парламентської і чув підтримку зали. У нас близько 180 народних депутатів, які входять в міжфракційне об’єднання "За олімпійський спорт і рух". Я прошу, щоби ці 180 депутатів ще загітувати по одному депутату для того, щоби допомогти нашим спортсменам нормально проводити збори, нормально харчуватися, закуповувати нормальний інвентар. Якщо ми хочемо отримувати від них найвищі досягнення, то давайте їм допоможемо і включимо це питання до порядку денного, а далі будемо розглядати. Дякую. Слава Україні!
Зараз. Шановні колеги, давайте визначимося з цього питання. Народний депутат Кальцев просить хвилину також з цього проекту закону.
Шановні колеги! Два місяці тому ми прийняли новий Закон "Про здійснення державних закупівель". Уряд, який є автором цього документу запевнив, що він значно зменшить зловживання у цій сфері, бо в ньому міститься всього10 винятків з закону замість 44. З моменту набрання чинності новим законом пройшло всього 2 місяці, але вже внесли до нього зміни, які цей перелік винятків розширюють. Тому ми бачимо нову ініціативу про закріплення ще одного виключення. Тобто частота, з якою зростає кількість виключень з цього закону, дозволяє зробити висновок, що наступного року таких виключень буде більше ніж у старому законі. Тоді питання, навіщо було приймати новий нормативний акт, якщо до нього в нас таке ж саме ставлення, як і до попереднього? Отже, я вважаю, що ми не повинні змінювати цей закон щомісяця, виключаючи з нього дії окремих видів закупівель. Тому пропонуємо не підтримувати включення законопроекту 4827 до порядку денного.
Шановні колеги, я прошу включити мікрофон народного депутата Томенка і будемо визначатись.
Шановні колеги, я прошу хвилинку уваги. Друзі, я тих людей, які не опікувались проблемами спорту, просив би не плутать грішне з праведним. Ми в Верховній Раді останні 10 років визначили параметри того, що ми робимо для спорту і сесійна зала (більше як 300 голосів) тоді проголосувала, і ми забрали тендерні закупівлі з 2-х позицій по спорту. Перша позиція, коли команда збірної України їде на міжнародні змагання, як ви проведете тендер закупівлі, коли ми по відбору можемо дізнатися, що той чи інший спортсмен їде, наприклад, через тиждень на змагання або він не попадає через кваліфікацію. Там в принципі неможливо провести тендер, а спортивний інвентар для змагань, закуповується виключно визначених міжнародним федераціями компаніями, там в принципі неможна це провести, і ця норма діяла все життя, і сесійна зала її підтримала. Тому є пропозиція Олексія, зараз закінчу.
Дайте можливість завершити виступ.
Є пропозиція від депутатів, які і в попередньому, і теперішньому скликанні займалися підтримкою на законодавчому рівні розвитку фізичного культури і спорту. Пропозиція від членів Національної олімпійського комітету і від всього українського спорту, який сьогодні тотально не фінансується, хоча би дать можливість представляти Україну на міжнародній арені. І не плутати розкрадання на нафті і на газі, не плутати розкрадання на дітях і на харчуванні, а дати можливість українським спортсменам гордо нести прапор України на міжнародних змаганнях. Прошу включити до порядку денного, це позиція і всієї спортивної спільноти і тих депутатів, які вболівають за спорт.
Шановні колеги. Давайте, ще одне слово, я прошу, давайте, Валерій Михайлович Сушкевич.
Дякую. Шановні колеги, мова йде про те, що сьогодні спорт виживає, ледве виживає, зрозумійте, нестабільність фінансування, проблемність фінансування в додатку до тендерних процедур ставить під загрозу, що Україна фактично не приймає участь в міжнародних змаганнях. Спортсмени залишаються взагалі без участі! Це спасає реально спорт. Спорт молоді, спорт дітей, спорт олімпійський, паралімпійський. Я прошу включити в порядок денний цей надзвичайно важливий законопроект для спортивної спільноти України. Підтримайте, будь ласка, спорт України. Дякую.
Оксана Продан з цього питання. Будь ласка, включіть мікрофон.
Шановний Олександре Валентиновичу, шановні колеги! Насправді, дійсно, спорт сьогодні виживає. Але сьогодні ледве виживають ті хлопці, яких ми з вами послали на схід України, які сьогодні там. [[Шум у залі]] Які сьогодні там знаходяться без засобів для захисту. Саме тому фракція "УДАР" наполягає на тому, щоб в порядок денний зараз була вставлена постанова про створення Тимчасової слідчої комісії щодо розгляду того, як використовуються кошти, які зібрала вся Україна по 5 гривень, сьогодні Міністерством оборони. Тільки після того, як ми з вами проголосуємо за прозорість використання людських коштів, після того, як ми проголосуємо проект, який забезпечує місцеве самоврядування після тих виборів, які щойно відбулися після зняття режиму Януковича, фракція "УДАР" буде голосувати за всі проекти, які необхідні Україні. Дякую.
Шановні колеги! Давайте, щоб не зривати голосування. Я підтримую пропозицію щодо дійсно контролю, жорсткого парламентського контролю щодо використання коштів, які ідуть на Збройні Сили. І я прошу зараз без обговорення підтримати проект 4968 – Постанова Верховної Ради "Про утворення Тимчасової слідчої комісії Верховної Ради з питань перевірки використання коштів, перерахованих громадянами України на підтримку Збройних Сил України та видатки державного бюджету, спрямованих на потреби Збройних Сил України". Нема заперечень? Нема. Прошу без обговорення підтримати, без обговорення прийняття цієї постанови за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[10:27:24]] За-313 Рішення прийнято. Шановні колеги, я, єдине, просив би шановних колег з "УДАРу", давайте не спекулювати питаннями. Ця постанова була просто ще сирою, тому що ви подали без голови. Тому я прошу обрати голову цієї комісії, яку ми зараз проголосували з вами, на першому засіданні комісії. Будь ласка, шановні колеги. По тероризму є пропозиція повернутися. От бачите, зараз давайте тоді повернемося по тероризму і потім проголосуємо щодо наших спортсменів. Повертаємося, шановні колеги, 4985 – щодо включення до порядку денного. Прошу підтримати 4985 щодо включення до порядку денного. [[10:28:25]] За-234 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання – 4827. Ми його обговорили. Це проект Закону про внесення змін до статті 2 Закону про здійснення державних закупівель. Прошу, шановні колеги, визначитися щодо включення цього проекту до порядку денного. Прошу голосувати. [[10:28:57]] За-187 Рішення не прийнято. По фракціях. "Батьківщина" – 72, Регіони – 3, "УДАР" – 0, "Економічний розвиток" – 19, 30 – "Суверенна європейська Україна", 34 – "Свобода", 0 – Компартія, 29 – позафракційні. Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Кайди.
Дякую, шановні шанувальники великого спорту. Дякую персонально кожному спортсмену, який підтримує наш спорт. Які тут стояли, тут 21 лютого вся сесійна зала і плескала нашим чемпіонам олімпійським, які здобули золоті медалі. Тепер вам подякую і хочу запитатися, а скажіть, будь ласка, любителі спорту, куди ви їздите відпочивати? В Східницю? Чи ви їздите в Австрію, чи ви їздите на лижах Fischer, чи на Тisa їздите. Скажіть мені, будь ласка, як можуть спортсмени нормально тренуватися? Я пропоную. У той же час у нас є один з віце-президентів НОКу, великий олімпійський чемпіон, володар багатьох поясів, який зараз став мером Києва. То ми будемо ініціювати про виключення його з НОКу, тому що НОК підтримує цей проект закону, а ви займаєтесь шантажем.
Народний депутат Ляшко, будь ласка, одна хвилина.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України, з третього разу Верховна Рада проголосувала про включення до порядку денного законопроект щодо боротьби з тероризмом. Пан Віталій Ковальчук, один із лідерів фракції "УДАРу", попросив мене, щоб я вийшов і сказав, чому вони не голосували. Фракція "УДАР", я вам скажу, тільки не скаржся, що я сказав. Я вам скажу: фракція "УДАР" двічі не голосувала за цей закон, бо вони ставили умови, щоб голосувати за щось інше. Пане Ковальчук, і вам до відома, і кожному народному депутату, якщо йдеться про національну безпеку України, якщо йдеться про територіальну цілісність України, якщо йдеться про життя українських громадян, про життя українських солдат – усі інші питання другорядні. Ви не маєте права свої особисті амбіції ставити попереду життя українських людей. Це є не чесно і це є безвідповідально. Життя людини – це безцінна річ, життя українського солдата – це безцінна річ. І ніяких умов не може бути, коли йдеться про боротьбу з тероризмом, про захист країни.
Дякую. Шановні колеги, я прошу, давайте заспокоїмось. Колеги, давайте заспокоїмось. Віталій Ковальчук, будь ласка, одна хвилина.
Шановні колеги, фракція партії "УДАР" вдячна пану Ляшку за те, що він ще раз довів і доводить всім, що у партії "УДАР" завжди була і буде принципова позиція. Ще раз хочу сказати про те, що ми не торгуємося. А ми наголошували на тому, що негайно включити до порядку денного питання про створення Тимчасової слідчої комісії про порядок використання коштів, які направляються людьми на армію. І ми вдячні всім за те, що ви нас підтримали. Окрім того, окрім того, шановний Олександр Валентинович, ми пропонуємо, що зараз необхідно розглянути і в першому читанні, і прийняти в цілому законопроект про боротьбу з тероризму. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, немає заперечень, щоб ми зараз розглянули за основу і в цілому проект Закону про внесення змін до боротьби з тероризмом? Прошу, давайте 2 хвилини дамо пану Чумаку для доповіді і проголосуємо. Будь ласка, пан Чумак Віктор Васильович.
Вчора комітет розглянув і пропонував прийняти за основу і в цілому!
Тобто, комітет підтримав прийняття за основу і в цілому? Шановні колеги, є пропозиція за основу і в цілому проект закону 4985. Прошу, прошу голосувати. Колеги. Стоп! Стоп! Я прошу зняти голосування. Представники фракцій просять за основу тільки прийняти. Ну, колеги. Ну, просять. Будь ласка, я прошу включити мікрофон народного депутата Чумака.
Шановні колеги, вчора комітет на своєму засіданні розглядав проект Закону про боротьбу з тероризмом, про внесення змін до Закону про боротьбу з тероризмом. Комітет підтримав включення закону до порядку денного, розгляд його за основу і в цілому. Прошу вас проголосувати.
Прошу. Прошу, шановні колеги, підтримати комітет, давайте зараз проголосуємо, а потім я дам можливість прокоментувати. Шановні колеги, є пропозиція без обговорення прийняти за основу і в цілому важливий для країни законопроект (реєстраційний номер 4985) про внесення змін до законів України щодо боротьби з тероризмом. Прошу голосувати за основу і в цілому. [[10:34:49]] За-239 Рішення прийнято. Дякую. По фракціям, будь ласка. "Батьківщина" – 75, Регіони – 1, "УДАР" – 34, 30 – "Економічний розвиток", "Суверенна європейська Україна" – 29, "Свобода" – 34, 0 – Компартія, позафракційні – 36. Шановні колеги, ми переходимо до розгляду питань в другому читанні. Шановні колеги, будь ласка, одну хвилину репліка – народний депутат Мартинюк.
Дякую. Мартинюк, фракція комуністичної Партії України. Шановний Олександр Валентинович, шановні колеги, ну, давайте трошки стримаємось. Якщо лінуєтесь читати Регламент, то послухайте тих, хто його читає. Ми не маємо права на тому засіданні, на якому включили до порядку денного, розглядати. Тобто я не виключаю, закон пече, включили на ранковому, на вечірньому можна розглянути. Але одразу розглядати не можна. Це грубе порушення Регламенту. За менші порушення ви подаєте в Генеральну прокуратуру подання, щоб притягували до відповідальності. Ну, навіщо на рівному місці порушувати Регламент. В 16 годині спокійно можна було б розглянути. Тому давайте все-таки діяти за законами. Дякую.
Я хочу сказати, шановні колеги, що для Верховної Ради справжніх депутатів пріоритетом є захист життя наших громадян від терористів. Це наш пріоритет, і саме ці пріоритети ми будемо реалізовувати в нашій діяльності і роботі. Будь ласка, народний депутат Мирний. Я бачу ще декілька рук, і перейдемо до другого читання.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Я думаю, що не Адаму Мартинюку розказувати про закон. Бо, коли навіть пан Литвин втік, то Мартинюк протягнув Закон "Про пенсії". Так що давайте будемо відвертими. Але з точки зору комуністів не підтримка Закону "Про тероризм" свідчить тільки одне, що вони і є ці терористи. І вони вже не приховуючи це показують. А, взагалі, з вашої точки зору революція – це незаконне явище. Але народ зробив цю революцію, а ми як Верховна Рада, як представники народу, будемо і далі підтримувати народ і будемо все робити для того, щоб його захищати. А про Регламент давайте ми не будемо згадувати всує, тому що так, як ви його порушували, ніхто не порушував, а зараз все іде чинно згідно чинного Регламенту, згідно народної волі! Пам’ятайте про це, тому що люди нам не пробачать! Слава Україні!
Народний депутат Кириленко, будь ласка.
В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну!", "Батьківщина". От ми тільки що слухали цю беліберду, так, яка тут в залі була від комуністів. А от якщо сказати хлопцям, які там, під Слов’янськом, під Донецьком, під Луганськом, ми не можемо дати можливість використовувати проти терористів всі сили, бо дехто в парламенті вважає, що це не по Регламенту?! Що вони скажуть? Вони візьмуть автомат і скерують дуло цього автомата на таких грамотеев, які Регламентом прикривають свою роботу прямо на агресора, на Російську Федерацію. Тому, перше, нагадаю комуністам в всім Закон про мови. Тисячу поправок у другому читання. Без обговорення, проти Регламенту, проти Конституції протягнули. Друге. Нагадую комуністам і всім парнокопитне голосування. Всі копита підняли і прийняли Закон, який знищував всі права громадян, 16 січня цього року. І третє. Пане Голова Верховної Ради, мій Закон про заборону Компартії внесений, поставте його на голосування.
будь ласка, народний депутат Каплін.
"УДАР", народний депутат Каплін. З приводу Регламенту. Шановний пане Голово, я закликаю і вся наша фракція закликає вас, і так само вас закликає вся демократична більшість у Верховній Раді України. Давайте разом не будемо порушувати Регламент і закон і підписувати депутатів від Комуністичної партії України у фракцію Комуністичної партії України. Фракції КПУ в парламенті немає з того моменту, як лави цієї фракції покинула Оксана Калетнік. Тому я як народний депутат України вимагаю. Скасувати рішення про існування фракції Комуністичної партії Україні у Верховній Раді України, не ганьбити Регламент, не порушувати закон і українську Конституцію – це наша принципова вимога. Папери вже в суді, суд заборонить, а зараз ми маємо прийняти політичне рішення з цього приводу. І слова їм не давати поки нову фракцію не створять.
Дякую. Будь ласка народний депутат Пилипенко. Колеги, давайте ми вже обговорювали достатньо питання, будемо просуватись щодо порядку денного.
Володимир Пилипенко, група "Економічний розвиток", Полтавщина. Ми підтримали включення до порядку денного цього закону і віддали всі свої голоси за прийняття його в цілому, але ж ми хочемо, щоб ці закони працювали, дійсно, щоб вони дійсно захищали наших солдат. І щоб вони дійсно захищали тих громадян, які опинилися в районі проведення антитерористичної операції і перебувають вже в нелюдських умовах. І тому ми хочемо, щоб закони, дійсно, працювали і були грамотно виписані, ось що саме головне. І я хочу звернути увагу Голови Верховної Ради, коли Юридичне управління буде опрацьовувати цей закон, я прошу, щоб вони звернули увагу на статтю 14 цього закону, яка передбачає, що обмеження прав і свобод громадян. І як це співвідноситься із статтею 64 Конституції України, де написано, що права і свободи громадян не можуть бути обмежені лише в умовах надзвичайного чи воєнного стану. Я прошу, щоб ми тут виписали, в Юридичному управління настільки грамотно, щоб від цього не страждали і ті громадяни, які перебувають на територіях, де проводиться АТО. Дякую.
Дякую. Я думаю, що під час техніко-юридичної редакції ці нюанси будуть враховані. Шановні колеги, прошу давайте переходити до порядку денного. Ми зараз починає блок питань пов’язаних із прийняттям законів у другому читанні. І у нас, я би просив, щоб ми розглянули питання пов’язані з європейськими стандартами – це Закон про метрологічну діяльність, про стандартизацію і далі зразу б розглянули два питання, які наприкінці поставлені цього блоку, пов’язані з обороноздатністю нашої країни. Прошу, шановні колеги, підтримати саме в такому порядку розгляд цих питань. А зараз прошу народного депутата Матвієнкова Сергія Анатолійовича на трибуну і проінформувати парламент щодо готовності проекту про метрологічну Закону про метрологію та метрологічну діяльність до прийняття у другому читанні. Будь ласка, 4583.
Уважаемый Председатель, уважаемые народные депутаты! На ваше рассмотрение вноситься подготовленный ко второму чтению проект Закона Украины про метрологию и метрологическую деятельность (регистрационный номер 4583), поданный Кабинетом Министров 20 мая 2014 года. Целью данного законопроекта является гармонизация законодательных актов в сфере метрологии с документами. [[Шум у залі]] Для тих, хто не розуміє, я переходжу на.
Для тих, хто не розуміє, я переходжу.
Колеги, я прошу, давайте ми не зірвемо прийняття дуже важливого для країни закону! Колеги, ми. [[Шум у залі]] Ми зробимо зауваження. Давайте по готовності. Я думаю, що наступного разу, безумовно, доповідач буде українською мовою доповідати. Будь ласка, прошу, колеги, не зірвіть! Дуже важливий для європейської інтеграції закон. Дуже важливий! Будь ласка, коротенько доповідайте.
Значит, к данному законопроекту было подано 80 поправок. 45 из этих поправок было учтено. Поэтому я предлагаю пройти по законопроекту. Те правки, которые отклонены, я предлагаю посмотреть на голосовании. [[Шум у залі]] В следующий раз – обязательно.
Шановні колеги, я прошу, давайте по поправках пройдемо. [[Шум у залі]] Колеги, українською мовою пройдемо по поправкам. [[Шум у залі]] Пізніше, будь ласка. Прошу, шановні колеги, поправка 2, народний депутат Продан Оксана Петрівна. Наполягає? Не наполягає. Поправка. поправка врахована. Врахована. Поправка 11-а. Оксана Петрівна, наполягаєте? Не наполягаєте на своїх поправках? Зрозуміло. Народний депутат Писаренко, 16-а поправка. Наполягаєте? Не наполягає. 22-а поправка Писаренка. Не наполягає. 23-а. Не наполягає. 25-а поправка. Народні депутати наполягають? Не наполягають. 27-а. Нема наполягання. 30-а. Не наполягає народний депутат. 34-а. Не наполягає. 36-а. Не наполягає. 37-а – також. 39-а. Оксана Петрівна і на 40-й не наполягає. Шановні колеги, давайте, щоб скоротити час. Є депутати, які наполягають на своїх поправках? Нема. Я прошу тоді сідати і зараз будемо прийняти рішення. Будь ласка, колеги, я прошу сідати, будемо приймати рішення. Олександру Мирному включіть мікрофон. З мотивів.
Олександр Мирний, Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Шановні колеги! Ви знаєте позицію "Свободи" з цього питання. Як ми наполягали на прийнятті цього закону, тому що це – шлях до європейських і не тільки європейських і світових ринків. Але, Олександр Валентинович, зараз відбувається свідома провокація. Люди, які не зацікавлені в прийнятті цього закону виходять на трибуну і просто свідомо доповідають офіційний документ російською мовою. Це або повзуча русифікація і бажання загнати українців в стійло, або бажання зірвати голосування цього законопроекту. Так, ми погодилися немовби про те, що виступи уже можуть бути будь-якою мовою, бо країна – важливіша! Це був один із аргументів, але, вибачайте, уже доповідати можна українською мовою. Якщо людина дожила до сивого волосся і не знає мови народу, який його годує, то нема чого виходити на трибуну і доповідати офіційні документи. Ганьба!
Шановні колеги, я роблю зауваження комітету і прошу всі комітети, коли депутату важко доповідати, друкуйте доповідь і нехай читають з папірця. Шановні колеги, прошу сісти на свої робочі місця. Шановні колеги, я прошу керівника бюджетного комітету, пана Гєллєра, на робоче місце. Дуже важливе питання - метрологічна діяльність. Я знаю, як ви прискіпливо ставитесь до метрології. Будь ласка, сядьте на своє робоче місце. Зараз ми будемо приймати дуже важливий для країни закон. Це міжнародні стандарти, це покращення стандартів наших виробників, це конкурентоздатність національних виробників на світових ринках. Прошу, шановні колеги, підтримати цей закон вцілому. Прошу сісти на свої робочі місця, колеги, і підтримати Закон 4583 в другому читанні і вцілому. Прошу, шановні колеги, голосувати. [[10:48:48]] За-274 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги, за підтримку національного виробника. Наступне питання, також в продовження цієї теми. Це питання, пов’язане з Законом, реєстраційний номер 4585, "Про стандартизацію". Будь ласка, народний депутат Немілостівий Віталій Олександрович, коротенько, будь ласка, поінформуйте нас про готовність закону.
Дякую. Шановні колеги! За дорученням Верховної Ради України Комітет з питань промислової політики та інвестицій підготував до другого читання порівняльну таблицю до законопроекту "Про стандартизацію". У першому читанні законопроект був прийнятий 20 травня цього року і з скороченим терміном підготовки до другого читання. До тексту прийнятого Верховною Радою в першому читанні законопроекту, надійшло 61 пропозиція і поправка, всі вони ретельно були опрацьовані, в основному вони стосувались процедури створення функціонування та повноважень національного органу стандартизації. Крім того, поправки носили юридично-технічний характер, всі вони розглянуті, з них 52 поправки враховані, 9 поправок відхилено. Комітет на своєму засіданні, 29 травня 2014 року, розглянув зазначений законопроект і просить його підтримати в другому читанні, і в цілому, як закон. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми можемо голосувати цей важливий закон? Можемо! Прошу, прошу сідати на своє робоче місце, шановні колеги, прошу сісти на робочі місця, підготуватися, до дуже важливого голосування, це стосується проекту Закону "Про стандартизацію", і перехід на світові стандарти наших виробників, відкриття нових ринків для українських виробників. Це дуже важливо для нас. Шановні колеги, 4585 проект Закону "Про стандартизацію", - в другому читанні і в цілому. Прошу підтримати. Прошу голосувати. [[10:51:07]] За-274 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, наступне питання. Просив профільний комітет і я підтримую пропозицію, щоб ми зараз, поки таке натхнення у Верховної Ради щодо прийняття рішень, обговорили питання, пов’язані з обороноздатністю нашої країни. Це питання 0907 проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України з питань військової служби, соціального захисту військовослужбовців, осіб, звільнених з військової служби, та членів їх сімей. Будь ласка, Сергій Рафаїлович Гриневецький.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Проект закону спрямований на запровадження нових шляхів у забезпеченні житлом військовослужбовців та членів їх сімей, а також осіб, які вже звільнені з військової служби в запас або у відставку. Розробка зазначеного законопроекту обумовлена ще і необхідністю усунення окремих неузгодженостей в деяких законодавчих актах України в частині, що стосується соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей, пенсійного забезпечення таких осіб тощо. Зокрема ним передбачається забезпечення службовими жилими приміщеннями або гуртожитками військовослужбовців, які проходять військову службу, навчаються за контрактом або перебувають на кадровій військовій службі та членів їх сімей. Забезпечення жилими приміщеннями для постійного проживання військовослужбовців, які проходять військову службу за контрактом або перебувають на кадровій військовій службі та членів їх сімей. Запровадження та використання накопичувальної системи, яка передбачає внесення на особисті рахунки військовослужбовців Збройних Сил України, інших військових формувань та правоохоронних органів спеціального призначення, Державної спеціальної служби транспорту грошових коштів, які після звільнення зазначених осіб з військової служби мають бути використаними ними на будівництво або придбання житла. Порядок та умови виплати військовослужбовцям та членам їх сімей, а також військовослужбовців, звільнених з військової служби в запас або у відставку за віком, за станом здоров’я, у зв’язку із скороченням штатів, або проведенням організаційних заходів, та членам їх сімей грошової компенсації на придбання, будівництво житла. Уточнюється порядок відселення осіб, звільнених з військової служби у запас або у відставку, членів їх сімей, які проживають разом з ними, з жилих приміщень, розташованих у військових містечках, з наданням їм іншого жилого приміщення. Одним із завдань проекту закону є поновлення раніше скасованої учасникам ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС з числа військовослужбовців 10-відсоткової надбавки до пенсії – для ліквідаторів першої категорії та 5-відсоткової надбавки – для ліквідаторів другої та третьої категорій. До розгляду законопроекту в другому читанні надійшло 140 пропозицій від народних депутатів України. Із запропонованих пропозицій враховані повністю –130, враховані частково – 2, враховані редакційно – 3, відхилені – 3, не враховані – 2. Комітет підтримав законопроект і одноголосно пропонує Верховній Раді України прийняти його у другому читанні та в цілому як закон.
Шановні колеги, є питання до доповідача? Немає. Можемо голосувати? Можемо.
Олександре Валентиновичу, у мене є ще одна пропозиція і дуже просив би головуючого і народних депутатів. Враховуючи, що ми 6 травня прийняли постанову про додаткові заходи щодо зміцнення обороноздатності та безпеки держави, де доручали Кабінету Міністрів вжиття реальних заходів щодо забезпечення житлом військовослужбовців, які мають вислугу не менше 5 років, дострокових відсоткових кредитів на придбання житла, то є прохання в законопроекті замість 15 поставити "не менше 5 років".
Ще раз, 15, 5 років – за що йдеться?
Ми постановою Верховної Ради Кабінету Міністрів доручали вжиття реальних заходів щодо забезпечення житлом військовослужбовців, які мають вислугу не менше 5 років дострокових безвідсоткових кредитів на придбання житла. У законопроекті в нас було 15 років. А ми пропонуємо.
Колеги, я єдине просив би, щоб ми реальні речі також приймали, тому що у нас. давайте просто, щоб Кабінет Міністрів потім не подав на ветування закону, розумієте, щоб ми також не створили прецедент, коли гарний закон буде заветований. Тому, колеги. Є представник Кабінету Міністрів з цього питання? Відсутній. [[Шум у залі]] Колеги, я прошу, давайте. Прошу сісти доповідача на своє робоче місце. Шановні колеги, давайте визначимось. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я прошу почекати. Я питаю представника уряду, є представник уряду, який готовий прокоментувати цей закон? Будь ласка, включіть мікрофон.
Я розумію, але законопроект поставили не відповідно до розкладу, як він стояв у розкладі, і представник буде, Мінфін буде пізніше, Мінсоцполітики. А законопроект цей, щоб ви розуміли, розглядається із 2008 року. І завжди до нього були зауваження. Уряд його не підтримує.
Шановні колеги, ну, нам треба визначатися у будь-якому варіанті з цього проекту закону. Колеги, давайте, нам треба визначатися. Я би просив, щоб ми, дійсно, не робили, ставили задачі, які уряд не зможе виконати. Але закон сьогодні підготовлений для голосування. Прошу, колеги, це ж не обговорення питання. Прошу, колеги, визначитися щодо прийняття у другому читанні та в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів з питань військової служби, соціального захисту військовослужбовців, осіб, звільнених з військової служби, та членів їх сімей. Будь ласка, 0907. Колеги, я ще раз хочу сказати, покращення закону може призвести до його ветування. Розумієте? Я просто хочу, щоб ви розуміли, про що ми зараз говоримо. Будь ласка, народний депутат Соболєв з цього питання.
Соболєв, фракція "Батьківщина". Олександр Валентинович, я б все-таки не ризикував. Давайте дочекаємось міністра фінансів чи той, хто буде представляти Міністерство фінансів, бо ми зараз наголосуємо, а потім це заметують і це буде тільки гірше. Не страшно, ми обговорили, все пройшли, буде міністр фінансів чи той, хто представляє уряд буквально, там, за годину, нехай доповість і ми тоді проголосуємо.
Шановні колеги, я підтримую пропозицію, ми обговорили питання, а прийняття рішення давайте відкладемо до появи, появи представника Міністерства фінансів і я обов’язково дам представникам фракції можливість задати питання і Мінфіну, і виступити на підтримку чи, я думаю, що на підтримку саме цього питання. Прошу, шановні колеги, погодитись з цією пропозицією. І зараз давайте зразу, це пакетний варіант, 4369. Це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" (щодо гарантій у особливий період). Тут йдеться виключно про особливий період. Будь ласка, Віктор Йосипович Развадовський.
Шановний головуючий, шановні народні депутати України, відповідно до доручення Верховної Ради України від 16 квітня 2014 року Комітет Верховної Ради України з питань національної безпеки розглянув на засіданні 20 травня 2014 прийнятий за основу і поданий народним депутатом України Чудновським проект закону № 4369. Проект розроблено з метою підвищення соціальних гарантій в особливий період. Зокрема, пропонується встановити, що час проходження військовослужбовцями військової служби в особливий період зараховується до страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби в кратному розмірі. Передбачається також здійснення виплати грошового забезпечення членам сімей військовослужбовців під час запровадження особливого періоду у разі неможливості його отримання самими військовослужбовцями. Проектом забезпечується право на соціальний захист членів сімей військовослужбовців під час виконання військовими свого конституційного обов’язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також заохочення військовослужбовцями до належного проходження служби. До розгляду законопроекту в другому читанні внесено 10 пропозицій, з яких враховано повністю 5, враховані редакційно 4, відхилена одна поправка. Реалізація згаданого проекту закону, на думку його автора, не потребує додаткового фінансування з Державного бюджету України. Законопроект пропонується ввести в дію з дня наступного за днем його опублікування. Опрацювання зазначеного проекту закону до другого читання взяли участь спеціалісти військових формувань та правоохоронних органів спеціального призначення. Секретаріат комітету, народні депутати України, члени комітету позитивно оцінюють ідею законопроекту і поділяють позицію автора законодавчої ініціативи щодо належного забезпечення рівня соціального захисту військовослужбовців та членів їх сімей. З урахуванням цього комітет одноголосно прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти цей законопроект у другому читанні та в цілому як закон. Головне юридичне управління Апарату Верховної Ради України завізувало зазначений проект закону із зауваженнями. Суть одного з них полягає у тому, що зарахування військовослужбовцям часу проходження військової служби в особливий період до їх страхового стажу на пільгових умовах у кратному розмірі буде суперечити положенням Закону України "Про загальнообов’язкове державне пенсійне страхування" згідно з яким до страхового стажу для обчислення розміру пенсії у періоди роботи після 1 січня 2004 зараховується на загальних підставах, тобто в одинарному розмірі. Крім того, обчислення страхового стажу пов’язане із платою страхових внесків, що потребує внесення змін до низки інших законів. Враховуючи зазначене комітет погоджується із цим зауваженням. Пропонує у пункті 1 розділу І проекту закону слова "до їх страхового стажу".
Дайте завершити можливість.
замінити словами "до їх вислуги років". З урахуванням цієї поправки комітет пропонує підтримати згаданий проект закону у другому читанні та в цілому як закон. прошу підтримати позицію комітету. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні колеги, можемо голосувати за цей проект закону? Можемо голосувати. Прошу сісти на свої робочі місця і підтримати проект Закону в другому читанні і в цілому. Прошу, шановні колеги, реєстраційний номер Закону, нагадаю, 4369. Прошу визначитись шляхом голосування. З поправкою, безумовно. Безумовно, з поправкою. [[11:03:35]] За-255 Рішення прийнято. По фракціям, будь ласка. "Батьківщина" – 66, 38 – Партія регіонів, "УДАР" – 21, 33 – "Економічний розвиток", "Суверена європейська Україна" – 29, 32 – "Свобода", 0 – Компартія, позафракційні – 36. Шановні колеги, ми переходимо до розгляду питання, яке має красивий номер 888. Це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України. Прошу Андрія Анатолійовича Кожем’якіна голову Комітету з питань законодавчого забезпечення правоохоронної діяльності доповісти щодо готовності цього закону.
Дякую. Шановний головуючий, шановні народні депутати! Пропонований вашій увазі законопроект 0888 про внесення змін до деяких законодавчих актів України (щодо відповідальності за ухилення від служби осіб цивільного захисту в особливий період). При підготовці цього законопроекту до розгляду у другому читанні до комітету надійшло 14 пропозицій, які враховані, втому числі і редакційно. Тобто у нас не було особливих тут розбіжностей і зауважень. Положення проекту залишаються актуальним, я думаю, що дуже актуальними в теперішній час. Що пропонується. Пропонується доповнити Кримінальний кодекс України статтею 336 з позначкою 1 в редакції проекту, яка передбачає введення кримінальної відповідальності за відмову від проходження служби цивільного захисту в особливий період, та у разі проведення цивільної мобілізації, незалежно від режиму функціонування держави чи то в мирний час, чи то в особливий період. Санкцією статті передбачається покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 2 до 5 років. Пропозиція комітету рекомендувати Верховній Раді України прийняти проект Закону у другому читанні та в цілому як Закон України. Прошу підтримати, дякую Олександр Валентинович.
Дякую. Шановні колеги! Є готовність Верховної Ради підтримати закон у другому читанні і в цілому? Є. Все враховано комітетом, всі поправки враховані, прошу сідати Андрій Анатолійович на своє робоче місце, а народних депутатів підготуватися до голосування. Шановні колеги! Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів (реєстраційний номер 0888). Прошу в другому читанні і в цілому. Прошу голосувати. [[11:06:26]] За-207 Тільки 207 голосів, рішення не прийнято. 64 - "Батьківщина", 1 – регіони, "УДАР Віталія Кличка" – 25, 32 - "Економічний розвиток", 24 – Суверенна європейська Україна", 34 -"Свобода", 0 – Компартія, позафракційні – 27. Шановні колеги! Давайте визначимо все ж таки долю цього закону, яка пропозиція комітету Андрій Анатолійович? Будь ласка, включіть мікрофон депутату Кожемякіну.
Олександр Валентинович, я вважаю, що сьогодні, по-перше, ми вже голосували законопроекти і внесення до законопроекту про боротьбу з тероризмом, цей законопроект теж направлений на те, щоб сьогодні підвищити відповідальність під час особливого періоду, який можливо, не дай Боже, в Україні буде введено. Якщо людина відмовляється, якщо вона не хоче йти туди куди її посилають, вона отримує за це кримінальну відповідальність і це сьогодні актуально. Тому, якщо не хочуть Партія регіонів за це голосувати хоча всі їх поправки там враховані, то це їх справа. Я вважаю, якщо немає голосів, на повторне друге. Дякую.
Шановні колеги! Я пропоную підтримати пропозицію комітету і на повторне друге. давайте перед рішенням народний депутат Матвієнков, прошу включити його мікрофон.
Матвиенков, фракция регионов. Уважаемые коллеги! Речь идет о чем? Когда этот законопроект рассматривался в первом чтении, в первом варианте он предусматривал нормальные действия, которые определялись ситуацией чрезвычайной и за идеологию этого законопроекта мы проголосовали в первом чтении. У нас предложение следующее, давайте его отправим на доработку в комитет, вернем первозданный вид в том, в котором он выносился в первом чтении. И мы готовы этот законопроект поддержать. Поэтому сейчас мы предлагаем: давайте мы его на повторне друге читання для доработки в комитет, и мы его поддержим. Спасибо.
Це співпадає з пропозицію голови комітету. Будь ласка, шановні колеги, я прошу підтримати цей закон і відправити його на повторне друге читання. Будь ласка, прошу, шановні колеги, 0888, прошу підтримати повторне друге читання. Будь ласка, прошу голосувати. [[11:08:45]] За-245 Рішення прийнято. Дякую. Будь ласка, наступне питання – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо посилення контролю за безпекою автомобільних перевезень вантажів і відповідальності за порушення правил дорожнього руху. Народний депутат Журавський, будь ласка, доповідає від комітету.
Шановний Олександр Валентинович, шановні колеги! Загалом до комітету надійшли 41 пропозиція від суб’єктів права законодавчої ініціативи, з яких комітетом 13 пропозицій враховано, 12 враховано частково і 16 пропозицій відхилено. Багато пропозицій, які відхилені комітетом, стосувалися того, що вони не передбачали відповідальності посадових осіб, відповідальних за технічний стан обладнання, експлуатацію транспортних засобів. Комітетом також не підтримані пропозиції, якими пропонувалося значне збільшення розміру санкцій як такі, що є надмірними. Цей текст в таблиці, яка роздана депутатам, повністю погоджений з Державним агентством автомобільних доріг, Головне науково-експертне управлінням і Головним юридичним управлінням. Комітет одноголосно проголосував за те, щоб цей законопроект прийняти без зауважень, прийняти у другому читанні і в цілому як закон. Також у мене є лист Віталія Яреми, Першого віце-прем’єр-міністра України з проханням підтримати цей законопроект. Написано "підтримується Кабінетом Міністрів".
Шановні колеги, є необхідність йти по поправках? Нема необхідності. В редакції, запропонованій комітетом, прошу, шановні колеги, визначитися шляхом голосування щодо підтримки проекту реєстраційний номер 3067 в другому читанні і в цілому. Прошу, шановні колеги, голосувати. В цілому, прошу. [[11:10:55]] За-188 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. 36 – "Батьківщина", 34 – регіони, "УДАР" – 0, 28 – "Економічний розвиток", 27 – "Суверенна європейська Україна", 34 – "Свобода", Компартія – 0, позафракційні – 29. Шановні колеги, наступне питання. Пропозиція є комітету і уряду №0896 перенести на наступний парламентський тиждень. Я бачу, що Верховна Рада не заперечує проти цього. І зараз оголошується розгляд проекту Закону про внесення зміни до пункту 9 розділу ІІ "Прикінцеві положення" Закону "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" (щодо експорту енергоносіїв до країн - членів європейського. Енергетичного Співтовариства). Будь ласка, Васюник Ігор Васильович. Реєстраційний номер закону, нагадаю, 2471а.
Дякую, Олександре Валентиновичу. Шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується проект Закону про внесення зміни до пункту 9 розділу ІІ "Прикінцеві положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" (реєстраційний номер 2471а), який за результатами розгляду в першому читанні прийнятий за основу. Даним законопроектом пропонується відмінити сплату експортного мита при здійсненні поставок газу до країн-членів Енергетичного Співтовариства. До другого читання були запропоновані поправки народним депутатом Лук’янчуком, які стосуються звільнення від сплати вивізного мита при вивезенні природного газу за митну територію України до країн-членів Енергетичного Співтовариства лише для суб’єктів господарювання, більше 50 відсотків статутного капіталу яких знаходиться у власності держави. Комітет на засіданні 26.03.2014 року розглянув зазначені поправки і пропонує їх відхилити, оскільки вони протирічать договору про заснування Енергетичного Співтовариства, ратифікованого Україною 15 грудня 2010 року. Відповідно до цього договору, експертне мито при здійсненні поставок енергопродуктів з України до країн Європи, до країн Європейського Союзу не застосовується і ми приводимо у відповідність дане законодавство, власне, у цій частині. Крім того, дана норма є вразливою з точки зору відповідності вимогам Положення закону України про захист економічної конкуренції, в частині створення окремим суб’єктом господарювання несприятливих чи дискримінаційних умов діяльності порівняно з конкурентами. Законопроект підготовлений до другого читання, завізований без зауважень керівниками юридичного та редакційного підрозділів Апарату Верховної Ради. Комітет пропонує прийняти даний законопроект в другому читанні та вцілому. Прошу підтримати даний законопроект. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є питання до доповідача? Нема питань. Можемо голосувати проект в редакції запропонованій комітетом? Можемо. Шановні колеги, прошу. Реєстраційний номер, нагадаю, цього проекту (2471а). Проект Закону про внесення змін до пункту 9 розділу ІІ прикінцевих положень Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо експорту енергоносіїв до країн-членів енергетичного співтовариства. Прошу, шановні колеги, підтримати закон в другому читанні і вцілому (2471а). Прошу голосувати. Прошу, колеги. [[11:14:43]] За- 223 Рішення не прийнято. Колеги, не прийнято, тому що ходимо по рядам замість того, щоби працювати. Я прошу, шановні колеги, давайте сядем на свої робочі місця і будемо голосувати. Давайте ходьбу потім, зранку треба зарядку робити. Будь ласка, прошу, шановні колеги, повернутися до цього питання. Прошу. Костянтин Анатолійович. Костянтин Анатолійович, прошу голосувати, потім, будь ласка, прошу парламент повернутись до цього питання, прошу голосувати. [[11:15:36]] За-260 Повернулись, колеги, ну є можливість голосувати, давайте дисципліну, все ж таки в фракціях і в залі будемо підтримувати, без нагадувань. Будь ласка, шановні колеги, прошу прийняти в цілому, Закон 2471а, прошу голосувати. [[11:16:08]] За-254 Рішення прийнятою. Дякую. Шановні колеги! Наступне питання має реєстраційний номер 0934, проект закону про внесення змін до Закону 34, до статті 34 Закону України про засаду державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності щодо пропозиції спеціального уповноваженого органу. Будь ласка, Олександра Володимирівна Кужель, голова Комітету з питань підприємництва, регуляторної та антимонопольної політики. Будь ласка, Олександра Володимирівна.
Дякую, Олександре Валентиновичу. Я хочу, щоб мене уважно почули і ті, які прийняли рішення не голосувати його в другому читанні. Шановні колеги, послухайте, будь ласка. Сьогодні діє законопроект, який має назву "Про основні засади державної регуляторної політики", яким передбачено, це є перший фільтр корупції. Щоб не міг уряд або місцева рада прийняти рішення, яке неконкурентне або в пользу того чи іншого суб’єкта підприємницької діяльності. І до пана Воропаєва хочу сказати. Це діючий законопроект. І сьогодні, згідно цього законопроекту, до речі, наш уряд порушує, я звертаю на це їх увагу, вони сьогодні вже не розглядають, наприклад, питання металургів розглядають без металургів, хіміків – без хіміків! Це не дозволено. Перше. І це цими поправками далі що впроваджується. Я прошу увагу. Якщо, наприклад, розглядається градостроительная документация і біля вашого будинку хочуть збудувати хімічний комбінат, ви пишете своїм будинком зауваження, при розгляді цих градостроительных документов. Сьогодні ви не можете навіть знайти їх. Бо нема права вам сказати, покажіть, що ви їх розглядали, покажіть, чому ви їх відхилили. На сьогодні ми впроваджуємо тільки уточнення. Що якщо ми написали, наприклад, як законопроект металургії розглядається, ви написали "проти". А Уряд не приймає його, просто не дає вам відповідь, чого вони його не підтримують. Ми ставимо вимогу, що не можна приймати регуляторний акт, який торкається тільки суб’єктів господарювання, не можна розглядати не даючи вам відповідь і не розглядаючи ваші пропозиції. Оце єдина правка, яка вноситься в Закон "Про основні засади державної регуляторної політики". Дякую.
Дякую. Шановні колеги, давайте, це ж не обговорення питання. Це треба питання голосувати в другому читанні і в цілому. Така пропозиція комітету, Олександра Володимирівна? Голосуємо. Прошу, шановні колеги, в редакції пропонованої комітетом. Від уряду є зауваження. Будь ласка, включіть мікрофон урядовцям. І давайте мені повідомлення, що в уряду є зауваження. Олександра Володимирівна, я прошу на трибуну. Олександра Володимирівна, від уряду є зауваження, просив би, щоб ви прокоментували. Будь ласка.
Доброго дня, шановна Олександра Володимирівна, колеги депутати! Виконувач обов’язків міністра Качур, міністра економіки Качур Роман Павлович. У Міністерства економіки є загалом позиція підтримати законопроект. Проте під час розгляду на комітетів у другому читанні були внесені суттєві поправки, які Міністерство економіки і уряд не підтримує. Зокрема це погодження плану розробки регуляторного акту з громадськими організаціями. По факту це може заблокувати процес розгляду цих регуляторних актів. Друге. Це підпис протоколу громадського обговорення безпосередньо керівником ЦОВВу. Це також технічно практично неможливо здійснити. Тому прохання не підтримати зараз цей законопроект в такому вигляді з правками або підтримати в такому вигляді, як він був, розглядався в першому читанні. Дякую.
Колеги, тут, дійсно, об’єктивно і без фанатизму розглядати це питання. Тому що коли ми запишемо в закон "з громадськими організаціями", то знайдеться завжди хоч одна громадська організація, яка скаже, що з нею не погоджено. І ми просто будемо блокувати таким чином тими ж рейдерами або ким завгодно достатньо серйозні питання. Я би просив, Олександра Володимирівна, ми можемо погодитися з пропозицією уряду?
Дозвольте я дам відповідь, але рішення хай приймає зал. Скажіть мені, будь ласка, якщо приймається рішення Міністерством економіки в частині, наприклад, оціночної діяльності. Як ви вважаєте, чи потрібно зустрітися з асоціацією оціночної діяльності для розгляду цього питання? Я вважаю, що це є. Не я вважаю, а це є європейська норма. Ніколи в житті європейський парламент будь-який країни не внесуть рішення, якщо не погодили з профільною асоціацією. І це є обов’язково. По-друге. В частині планів. Сьогодні, наприклад, будь-яке міністерство, у нього є громадська рада, Олександре Валентиновичу, вона повністю підпадає під цей законопроект, бо вона представлена громадськими об’єднаннями. І там немає такого, що якщо хтось не погодив не виносити, там вимагає інше, що якщо я написала проти, будь ласка, дайте мені в протоколі відповідь, чому проти. І тоді це є нормальним. А якщо.
Зрозуміло. Будь ласка, я бачу є руки народних депутатів, які вимагають з цього питання по хвилині висловитися. Будь ласка, народний депутат Сухий.
Шановні колеги, Олександра Володимирівна, у 2010 році на Тернопільщині фірма КНАУФ хотіла будувати завод по виробництву гіпсокартону. Селяни сказали: нам не потрібно, щоб мимо нас їздили машини і заблокували роботу. І 360 робочих місць вилетіло в трубу. Поставити до відома, обґрунтувати – це одна справа. Я підтримую у даному випадку уряд. Якщо якась громада, громадська організація пчеловодів чи рибоводів, рибалок і так далі прийме рішення – ні, і ми зупинимо. чи бджолярів, і ми зупинимо будівництво, це не. Тому уряд у даному випадку має рацію. Цю поправку потрібно зняти і тоді все буде нормально. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Рудьковський. Дайте можливість.
Я надам відповідь. Шановний пане Сухий, я була з цим КНАУФом на тій території, і вони повністю отримали погодження на будівництво цього законопроекту. А пішли вони з ринку України, тому що у нас почалася криза і зупинилося будівництво. Треба з громадами говорити, не можна їх через коліно, не громади і не громадські організації. Так неможна. Це їх право, це їх територія.
Будь ласка, народний депутат Рудьковський.
Шановні колеги, якщо ми говоримо, що ми будуємо країну по-новому з новими підходами, потрібно враховувати як думку громадських організацій, так і думку трудових колективів. Олександре Валентиновичу, я звертаюся до вас, до депутатів Верховної Ради. Вчора був безпрецедентний випадок, коли на підприємство "Украерорух" в масках заїхали десятки міліціонерів, які паралізували роботу підприємства (керівник Черидниченко протягом 20 років працює успішно, зробив успішне підприємство) хочуть замінити людиною, яка розвалила свого часу авіалінії України, не виплатила заробітні плати. Такі приклади у нас. І по заводу Антонова, коли хочуть замінити керівника Ківу і так далі. Бачимо ситуацію з київським "Водоканалом". Ми повинні рахуватися з думкою трудових колективів. Якщо народна влада, хай рахується з думкою народу, трудові колективи, громадські організації.
Будь ласка. Шановні колеги, я прошу, я дам можливість, важливе питання, є, ви бачите,. позиції. Тому, я прошу, давайте трошки часу виділимо на обговорення. Народний депутат Воропаєв, будь ласка.
Уважаемые коллеги, я прошу, уважаемый Александр Валентинович, я прошу поставить на подтверждение поправки №2 госпожи Кужель, которая врахована комитетом. Почему? Если вы почитаете эту правку и последнею колонку в таблице 4, то вы увидите, что специально уполномоченный орган регуляторной политики проводит эти громадські слухання, голова этого органа составляет протокол о результатах слухання и все регуляторне акты без исключения, не зависимо от вида его, от направления деятельности должны бать обязательно приведены в соответствие с этим протоколом. Это конкретная вещь в руках конкретного человека, а не общественность в конце то концов. Я прошу поставить на переголосование правку №2.
Колеги! Колеги, я прошу, Олександра Володимирівна, ми ж тут, не дискусія.
Нет! Нет!
Це ж не перше у нас читання. У нас, нагадаю, друге і це право народного депутата ставити поправку на підтвердження. Давайте я дам можливість, а потім проголосуємо підтвердження і приймемо рішення з цього закону. Зараз. Мірошниченко народний депутат.
Юра! Юра, тебе!
Шановні колеги, я закликаю всіх підтримати цей законопроект. Оскільки ми зараз принципово вирішуємо питання або ми допускаємо громадян до ухвалення рішень на території своїх територіальних громад, або ми їх виключаємо з цього процесу. Або ми залучаємо професійні середовища до вирішення питань в своїй галузі, або не залучаємо. І тому ті механізми, які пропонує Кужель, вони навпаки убезпечують нас від нецивілізованого протистояння. Коли люди не маючи таких законних інструментів виходять на вулиці і вимушені блокувати поза законом діяльність тих чи інших підприємств. тому я прошу підтримати цей законопроект. І ми будемо голосувати наша група. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Безбах.
Александр Валентинович, спасибо большое. Я буду поддерживать этот закон почему, потому что жилмасив Южный, город Днепропетровск, мясокомбинат в ста метрах работает косноперерабатывающий завод, дышать нечем. Министерство изменило расстояние из тысячи сто метров на триста метров. Дышать просто нечем. Крайних не найдешь. Народ все время взбудоражен, перекрывает дороги. Зачем это надо? Зачем тогда этот закон, если там людей не будет? Спасибо за законопроект.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Катеринчук.
Микола Катеринчук, фракція "Батьківщина", Європейська партія України. Шановні народні депутати, якщо ми рухаємося в напрямку змін до Конституції, до децентралізації, тобто передачі певних прав і повноважень громадам, то ми розуміємо, що ми таким чином формуємо громадянське суспільство. Нам треба звикати, скажемо, і розуміти, що громадські організації так само повинні мати право впливати на ті рішення, які відбуваються. Тому це абсолютно європейська норма, яку треба подякувати пані Кужель за те, що вона її внесла, і треба її підтримати, якщо ми, дійсно, хочемо дієвої децентралізації, якщо ми не хочемо перевести це на профанацію. Дякую за увагу, і закликаю зал проголосувати.
Будь ласка, народний депутат Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Не має нічого дивного в тому, що уряд виступає проти контролю громадських організацій, професійних спілок за його діяльністю. Мене дивує така позиція, здавалось би, нового і демократичного уряду. Будь-яка влада прагне бути закритою, наше завдання, якщо ми хочемо бути демократичним суспільством, має бути контроль громадських організацій, має бути контроль громади. От приклад. В Іванкові, Київської області, побудували завод торфобрикетний фірма Януковича, який спалює ліс із Чорнобильської зони, і всі міністерства дали дозволи, а Іванківський район має дихати Чорнобильським відходами. У Вінниці на території стадіону, біля 18-ї школи, без дозволу громадськості почали зводити житлові будинки, забравши в дітей можливість тренуватися на стадіоні. Тому, безумовно, що громадськість має впливати на прийняття урядових рішень. Тому законопроект має бути підтриманий. Має бути прозорість і нічого владі ховатися від людей!
Народний депутат Продан. Шановні колеги, і будемо виходити на рішення. Колеги, ну, ми уже більше, ніж в першому читанні обговорюємо цей закон.
Шановний Олександре Валентиновичу, хочу звернути вашу увагу на дві речі. По-перше, представник Міністерства економіки щойно намагався ввести в оману всю Верховну Раду, тому що немає в проекті обов’язкового погодження рішень органів влади з громадськістю. В проекті є погодження проекту законотворчої діяльності та обговорення з протокольним визначенням позиції стосовно пропозицій громадськості. Це перше. По-друге, цей проект забезпечує реальний контроль громадськості, якщо вона цього хоче, за тими рішеннями, які буде приймати влада. Тепер, якщо ми приймемо з вами зараз цей проект, не зможе просто так закривати двері на будь-які пропозиції громадськості влада, а буде змушена приймати рішення, відповідати офіційно і офіційно обґрунтовувати свою позицію. Раніше попередній режим робив що, вони робили вигляд, що обговорюють і ігнорували. Цей закон не дасть можливості ігнорувати позицію громадськості. Я запрошую всіх проголосувати за цей проект і дякую.
Дякую. Шановні колеги, я прошу, я ще бачу руки. Ну, давайте народний депутат Головко і будемо визначатись. Включіть мікрофон.
Депутат Головко, Полтавщина, фракція "Батьківщина". Я підтримую цю прогресивну поправку Олександри Кужель, тому що прикладом сьогодні є порушення всіх будівельних норм і екологічних на Полтавщині, Кобелякський район, село Білики, комбінат "Білкорм", інвестором являється російські інвестори. І побудований на відстані 400 метрів від житлових будинків цих людей. Там смердить, там забруднюється середовище, неможливо вже в колодцях пити воду, тому я прошу весь зал підтримати цю прогресивну поправу. Дякую.
Шановні колеги! Давайте будемо приймати рішення, колеги, я ще раз кажу, я нагадаю це взагалі непередбачена за Регламентом річ, те, що я даю вам можливість. Але ж я відчуваю, що є необхідність висловитись, колеги, отже давайте не зловживати. Уже я з кожної фракції дав можливість представнику сказати. Будь ласка, одна хвилина Олександра Кужель і будемо голосувати.
Шановні колеги! Я вам дякую, що ви підтвердили, що після майдану у нас нова країна. Я вам дякую, що ви розумієте, що не може бути, пан Воропаєв, не може бути прийматись будь-яке рішення, якщо воно торкається суб’єкта господарської діяльності без обговорення і тих суб’єктів, які працюють, і тих людей, які як споживачі мають можливості отримати результат цієї роботи. Це є закрита влада, нам треба розірвати монополію політиків на прийняття рішення. Ми кажемо про це, що якщо влада відмовляє вона повинна дати відповідь чому і це повинно бути збережено як доказ дій цієї влади. Дякую.
Шановні колеги! Прошу, колеги, я прошу Олександра Володимирівна сісти на своє робоче місце. Олександра Володимирівна, ви хочете тут голосувати? Я прошу, давайте ми вже обговорили достатньо це питання і зараз ми давайте проведемо перед голосуванням в цілому, пропозиція була народного депутата Воропаєва підтвердити голосуванням поправку номер 2. Прошу, шановні колеги! Шановні колеги, відповідно до пропозиції народного депутата Воропаєва визначитися щодо підтвердженні поправки номер 2 Олександри Кужель. Прошу голосувати. [[11:34:20]] За-205 Рішення не прийнято. По фракціях, будь ласка. 70 – "Батьківщина", Партія регіонів – 2, 27 – "УДАР", 29 – "Економічний розвиток", 30 – "Суверенна європейська Україна", 0 –"Свобода", Компартія – 19, 28 – позафракційні. Шановні колеги, ставлю на голосування проект 0934, зрозуміло, без поправки номер 2. Щодо голосування цього проекту прошу визначитися в цілому. Будь ласка, прошу голосувати. [[11:35:05]] За-239 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. 73 – "Батьківщина", 45 – регіони, "УДАР" - 26, 31 – "Економічний розвиток", 31 – "Суверенна європейська Україна", 0 –"Свобода", Компартія – 0, позафракційні – 33. Шановні колеги, ми переходимо до наступного питання. У нас у порядку денному стоїть Закон 2403, но комітет просить узгодити деякі ще питання з урядом і просить перенести цей закон на наступний сесійний тиждень. Наступне питання, шановні колеги, 0969, проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо найменувань національних комісій, що здійснюють державне регулювання у сфері ринку цінних паперів та ринку фінансових послуг. Будь ласка, шановні колеги, народний депутат Єдін Олександр Йосипович, готовий доповідати? Не готовий. Я знімаю це питання з розгляду. Наступне питання, шановні колеги, має реєстраційний номер 2013-а, це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо захисту прав інвесторів. Будь ласка, Юрій Миколайович Воропаєв доповідає це питання у другому читанні.
Шановний Голова! Шановні народні депутати, запрошені гості! На ваш розгляд виноситься підготовлений до другого читання проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів (друге читання). Він поданий Кабміном України 17 вересня 2013 року. До зазначеного законопроекту суб’єктами права законодавчої ініціативи внесено 128 зауважень і поправок, із яких 76 враховані повністю або редакційно. Законопроект у вас. Робочая группа, которая готовила этот законопроект, в нее входил лично замминистра Максюта и ряд работников Министерства экономического развития и торговли. Законопроект согласован в полном объеме с Кабинетом Министров Украины. На комитете он был поддержан единогласно. Я готов говорить по поправкам.
Шановні колеги, по поправках давайте підемо. Їх достатньо багато, відхилених поправок, тому я буду швидко їх називати. Я прошу, колеги, визначатися, піднявши руку. Народний депутат Слюз наполягає на поправці? Ні. Канівець, 2-а поправка, наполягає? Не наполягає. Так. окуляри, щоб я бачив зал. Медяник, народний депутат, наполягає? Не наполягає. Омельченко, народний депутат, не наполягає. Мельник, народний депутат, не наполягає. Далі. Народний депутат Ляпіна, 9-а поправка, наполягає. Включіть, будь ласка, її мікрофон.
Ксенія Ляпіна, фракція "Батьківщина", партія "За Україну!". Шановні колеги! Мої поправки всі наступні, я так само буду наполягати, спрямовані на те, щоб підтримати концепцію першого читання цього закону, в якому той учасник акціонерного товариства, який подає позов проти директора чи іншої особи посадової товариства, в інтересах товариства, що і є, за визначенням, похідний позов був представником. На жаль, до другого читання процесуальна концепція в пропозиціях комітету кардинально змінена і такий учасник вже не є представником, а є окремим позивачем, який має власні інтереси. Це абсолютно не відповідає змісту похідного позову. Тому зразу хочу сказати, що я наполягаю на всіх своїх поправках, в разі їх неврахування прийняття цього закону в такому вигляді.
Шановні колеги. Комітет, будь ласка, прокоментуйте і будемо визначатись щодо поправки.
Данный вопрос отдельно обсуждался на заседании рабочей группы с участием Кабинета Министров Украины. По закону, если лицо является представником позивача, то есть истца, то в этом случае все полномочия, все права у истца. Как-то заменить представника, как-то почтой апелировать - только через истца, как-то подавать дополнительные иски, ходатайства и так далее. И получается, что позивач физичная особа - акционер, или юридична особа – акционер, вона является залежною вид исполнительного органа на который и подает иск. Для того, чтобы от этого уйти, от этой зависимости, рабочая группа приняла решение, что позивач должен быть именно тот акционер, который обжалует действия должностного лица. Однако, для того, чтобы не было злоупотреблений. Всё, что он выиграет в этом суде должно пойти именно самому обществу, чьи интересы он представляет, это есть отдельная норма в этом законе.
Шановні колеги, народний депутат наполягає на поправці, я ставлю її, і нехай зал визначиться щодо її підтримки. Будь ласка, 9 поправка народного депутата Ляпіной, прошу Верховну Раду визначитись з цього питання, прошу голосувати. [[11:41:08]] За-128 Рішення не прийнято. Наступне питання, 11 поправка, Омельченко народний депутат не наполягає. Мельник не наполягає. 14 поправка, народний депутат Ляпіна, будь ласка, включить мікрофон.
І мені, будь ласка, слово. Шановні колеги, насправді це абсолютно принципове питання, невирішення якого приводить нас в тупік. Хочу нагадати, що взагалі поняття похідного позова виникла в Великій Британії саме з тогу моменту, як суд сказав, що учасник акціонерного товариства має окремі інтереси, а саме акціонерне товариство, його інтереси, відрізняються від інтересів такого окремого позивача, саме тому визнав процесуальну участь такого учасника акціонерного товариства саме, як представника. Тобто це інша філософія, якщо ми зараз засуваємо цю філософію в окремого позивача ми призводимо до російського досвіду, який сьогодні є, в них є дійсно, похідний позов у вигляді окремого позивача. І ви знаєте, що наслідком є? А нема таких в принципі прецедентів, щоб вони судилися цим похідним позовом. Це просто.
Зрозуміла пропозиція. Будь ласка, одна хвилина, дайте відповідь. І будемо приймати рішення щодо цієї поправки.
Если истец, точнее, заявитель, скажем, да, в данном случае, он может быть представником позивача, а може бути самим позивачем. Если этот прэдставнык не является позывачэм, то тогда возникает вопрос, колизия, масса вопросов, связанных с взаимоотношением через само общество, где руководит директор, на которого жалоба дается. Но еще есть другие проблемы. Это соответствие Хозяйственного процессуального кодекса и Гражданского кодекса, Гражданского процессуального кодекса с такой категорией, как прэдставнык, ее там нет. Какие полномочия у него? Что он может делать? Какие может подавать ходатайства? Какие постановления? Вообще не проговорено. И никакого соответствия между этими законами с этим новым законом не будет. У этого прэдставныка, получается, он становится заложником ситуации, которую мы сами здесь породили. А если он истец и действует в интересах самого общества, то в этом случае у него все полномочия истца – подавать заявления, ходатайства, ознакомиться с документами, назначать экспертизы и так далее, и тому подобное.
Шановні колеги, я прошу визначитись Верховну Раду щодо підтримки поправки № 14 народного депутата Ляпіної. Будь ласка, прошу голосувати. [[11:44:07]] За-119 Рішення не прийнято. Шановні колеги, наступні поправки, які відхилені. Фаєрмарк народний депутат наполягає? Не наполягає. Народний депутат Воропаєв, я так розумію, не наполягає на своїй поправці. Народний депутат Корж наполягає? Не наполягає. Знову 26 поправка народного депутата Ляпіної Ксенії Михайлівни, будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги, тут так само яскравий приклад того, що дає окремий статус окремого позивача. Такий позивач подає окрему заяву про вступ у справу. Якщо завтра буде три акціонери, які хочуть виступити, кожен з них буде окремим позивачем. В результаті можливі такі зловживання, як наприклад, штучно один з акціонерів подає позивачем, потім відкликає свій, окремо своєю заявою і відмовляється від цього, а інші не відмовляються. Що, який наслідок буде не відомо. Тобто окремий статус позивача створює безліч колізій. І, власне, що якраз і є філософія нова в тому, щоб списати оцей новий позов похідний у систему нашого процесуального права. Як окремий позивач він не вписується як нова філософія, нічого нового не створює. Створює ті самі.
Колеги, я пропоную, щоб ми зараз визначалися голосування щодо підтримки поправки. Ну, будь ласка, одну хвилину, підкомітет.
Никакого отношения к регулированию вопроса соистцов, вы знаете, да, когда может быть один, два, три, хоть двадцать истцов – все они называются соистцы. Это все регулирует совсем другой закон. Это Хозяйственно-процессуальный кодекс и Гражданско-процессуальный кодексы. Если один акционер подал такой, он – истец, потом второй, третий, четвертый, пятый – не важно, сколько подали – они соистцы, и у них требования все, они не солидарны, они каждый свое усвоит. Но все, что они выиграют, уйдет. обществу. Если кто-то из них вышел и отозвал свой иск, иски всех остальных продолжают рассматриваться, это уже урегулировано давно в ХПК и ГПК тоже.
Зрозуміла попозиція. Будь ласка, колеги, давайте визначимося щодо долі 26 поправки народного депутата Ляпіної. Ставлю щодо підтримки цієї поправки. Прошу голосувати Верховну Раду. [[11:46:58]] За-111 Рішення не прийнято. Шановні колеги, наступне питання. Поправка номер 29, Продан Оксана Петрівна. Не наполягає? Не наполягає. Омельченко, 31 поправка – не наполягає. Будь ласка, Ксенія Ляпіна, 34 поправка. Включіть мікрофон.
Я би звернула увагу на те, що крім того, що у нас окремо. зовсім нічого нового ми тоді цим законом не створюємо, а, власне кажучи, просто закріпляємо той статус позивача, який є і сьогодні, і власне не дозволяє захищати інтереси. Чому і виникла необхідність такої реформи. Є ще друга проблема – ми створюємо обмеження у праві на подання позову. І такими обмеженнями є певні умови, які там склалися або не склалися, які, до речі, на момент подання позову взагалі з’ясувати неможливо. Тобто ще і обмежує можливість захисту прав інвесторів.
Прошу, шановні колеги, давайте визначимось щодо підтримки цієї поправки. Прошу, шановні колеги, визначитись шляхом голосування щодо 34 поправки народного депутата Ляпіної. Прошу голосувати. [[11:48:29]] За-114 Рішення не прийнято. Наступна поправка. Будь ласка, Ксенії Ляпіній включіть мікрофон. Номер поправки 47.
Шановні колеги, оскільки я розумію, всі інші просто не намагаються розібратися зараз у цьому питанні, я не хочу затягувати прийняття цього закону. Я не буду зараз наполягати на кожній окремій поправці. Я закликаю своїх колег, не голосувати в цілому за цей закон у цьому вигляді. Тому що він: а) спотворює філософію похідного позову; б) не досягає мети, тобто захисту прав інвесторів. Це не відповідає концепції, які була у першому читанні. Дякую.
Шановні колеги, я прошу Верховну Раду підготуватися до голосування. Прошу сідати на своє робоче місце доповідача. Прошу працівників секретаріату запросити до залу наших колег. Давайте визначимось щодо прийняття у другому читанні і в цілому проекту Закону 2013а про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів. Прошу, шановні колеги, визначитись щодо підтримки цього закону в другому читанні і в цілому. Прошу голосувати. [[11:50:21]] За-123 Рішення не прийнято. По фракціям, будь ласка. "Батьківщина" – 8, Партія регіонів – 43, 1 – "Віталія Кличка блок УДАР", партія "УДАР", вибачте, "Економічний розвиток" – 27, "Суверенна європейська Україна" – 24, "Свобода" – 0 , Компартія – 0, позафракційні – 20. Шановні колеги, є представник Міністерства фінансів. Ми говоримо з вами про проект 0907, який ми з вами обговорювали, слухали доповідача. Нагадаю, доповідав Гриневецький Сергій Рафаїлович. І домовились, що заслухаємо Міністерство фінансів перед тим як приймати рішення з цього питання. У нас якраз до перерви залишається небагато часу, ми можемо визначитись з цього законопроекту. Прошу включити в урядовій ложі, представник Мінфіну, заступник міністра фінансів Матвійчук. Будь ласка.
Шановний Олександре Валентиновичу, шановні народні депутати, я прошу звернути увагу на наступне. Цим законопроектом передбачено цілий ряд нових пільг, гарантій і компенсацій. Наприклад, що стосується надання кредитів, що стосується санаторно-курортного лікування щорічного, надання різних компенсацій за житло, підвищення розмірів пенсій, пільги за оплату комунальних послуг і так далі. За розрахунками цей законопроект потребує додатково 13,5 мільярда гривень, на 2014 рік 915 мільйонів, 2015 рік – 4,4 мільярда, 2016 - 6,5 і 17 - 1,7 мільярда гривень. Не інфляційних джерел фінансування не визначено. Крім того, датою набрання чинності цього закону є з дня опублікування. Коштів у державному бюджеті немає. Я прошу, давайте розглянемо фінансову частину, і будемо приймати рішення лише після того як запропонуємо не інфляційні джерела фінансування. Дякую.
Шановні колеги, я бачу, народні депутати підняли руки, хочуть виступити з цього питання. Я би, що запропонував, шановні колеги, я нагадаю, що вже його розглядали. І це питання стосується другого читання, а не обговорення його в першому. Враховуючи те, що уряд назвав там 13 мільярдів тощо, щоб ми все ж таки знайшли формат не прийняття рішення, а реалізація рішення. Це дуже важливо, шановні колеги. Тому, що нас дуже багато. Колеги, питання уряду – це наше питання. І можна надрукувати гроші, тоді всі громадяни України стануть біднішими, а не заможними, розумієте? Тому, з іншого боку, нам треба допомагати нашим Збройним Силам, нашій армії, Національній гвардії, силовим структурам тощо. Тому я вношу наступну пропозицію. Шановні колеги, щоб ми не зламали цей закон, щоб він потім не був заветований, я пропоную підтримати його на повторне друге читання і разом з урядом доопрацювати його в тих питаннях, які можливі для розв’язання. І в тих питаннях, які, скажемо так, не мають сьогодні покриття або відстрочити їх реалізацію, або відкоригувати ті позиції, які би могли мати реальне забезпечення. Шановні колеги, я ще раз кажу, давайте тут хто більш патріотичний не будемо конкурсу влаштовувати. Всі патріоти, всі за Збройні Сили. Тому я ставлю пропозицію на голосування на повторне друге читання. І разом з урядом доопрацювати цей закон за скороченою процедурою з тим, щоб через два тижня ми могли його прийняти. Прошу підтримати цю пропозицію. Прошу голосувати. Прошу, колеги, підтримайте. [[11:54:43]] За-254 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, у нас залишається 5 хвилин, давайте дамо декільком депутатам виступити і я оголошу перерву. Будь ласка, народний депутат Яворівський.
Володимир Яворівський, шановні колеги, зайдіть, будь ласка, в Інтернет, знайдіть ukr.net і прочитайте інформацію. В Луганському аеропорту має приземлитися наш літак із нашими хлопцями для того, щоби наводити лад в Луганську. Почали вимикати рубильник і коли охоронці, які були, почали питати начальника аеропорту – чому ви це робите, той сказав – це вказівка Єфремова. Ви уявляєте, цей негідник сидить зараз з нами тут.! Ви уявляєте, треба, я звертаюся до генерального прокурора, швидше знімайте з нього недоторканність! Що це за парламент,в я кому сидять такі люди?!
Колеги, давайте я дам доручення своїм структурам перевірити цю інформацію і доповісти. Будь ласка. [[Шум у залі]] будь ласка, народний депутат Сиротюк. [[Шум у залі]] Дамо репліку народному депутату Єфремову, хорошо.
Юрій Сиротюк, Всеукраїнське об’єднання "Свобода", Черкащина. Я хочу нагади шановному заступнику міністра фінансів про те, що у нас парламентсько-президентська республіка і уряд має слухати парламентську коаліцію. А парламентська коаліція вам каже. Пане шановний заступник міністра, дивіться на мене! Ви, замість того, щоб схеми запускати, банки рефінансувати, ви підтримуйте українську армію. Тому що 20 років валили армію і сьогодні Міністерство фінансів діє як саботажник. Ви думаєте, 40 тисяч офіцерів безхатченків будуть воювати за цю державу?! Ви думаєте, за гривню будуть воювати за цю державу? Ми виділили мільярди гривень, Міністерство фінансів їх не направляє на потреби Збройних Сил України. Жодної копійки на модернізацію! Жодної копій на бронежилет! Це називається саботаж, пане заступник міністра фінансів! Коаліція керує вами, а не ви коаліцією! Всі рішення на підтримку армії повинні підтримуватися беззастережно. Хто не годує свою армію, буде годувати чужу – це аксіома. Слава Україні!
Будь ласка, репліка, було назване прізвище, народного депутата Єфремова. Будь ласка, 1 хвилина.
Уважаемый Александр Валентинович! Вы знаете, только в больном воображении людей могут рождаться такие фантазии, с которыми выступал перед этим наш коллега. Можете давать поручение, проверяйте. Вы уже 10 раз давали эти поручения, десять раз проверяйте, невозможно найти того чего нет. А если люди хотят болтать просто языками, то пусть они несут ответственность перед своими избирателями, вот так они выполняют и их рекомендации и поручения, потому что они врут, врут на каждом шагу, а по сути, ничего не делают. Спасибо за внимание.
Колеги, давайте ще два виступи і я оголошу перерву. Будь ласка, народний депутат Ляшко і народний депутат Безбах. Колеги, я даю всім можливість виступати, щоб не.
Олег Ляшко, Радикальна партія. 23 роки незалежності у нас армія завжди була на периферії уваги. 23 роки незалежності армія, прикордонні сили інші військові формування, які мали захищати державу вони не отримували всього для того, щоб захищати державу. Через це у нас немає сьогодні реально кордону, через це у нас Збройні Сили перебувають в тому стані, на жаль, який не дає можливості ефективно захищати країну. Тому, сьогодні ми живемо в умовах не оголошеної війни, і тому сьогодні головне завдання, головна потреба дня – все для фронту – все для перемоги. Народ і армія сьогодні повинні бути єдині, а коли Кабінет Міністрів не може кілька місяців погодити проект Постанови, щоб для армії закупити нові комплекси, які, до речі, в Донецьку виготовляються, то це саботаж, під час Вітчизняної війни за це на фронті розстрілювали. Ви хочете, щоб ми прийшли там розстріляли саботажників, ми це зробимо. Сьогодні солдати сидять в окопах за тисячу гривень зарплати, срочніки. Майор отримує 2 тисячі.
Народний депутат Безбах.
Спасибо вам большое. Александр Валентинович, убедительно вас прошу, у нас в парламенте последнее время перед выборами началось такое, "главное прокукарекать, а там хоть и не расцветай". Уже, какой раз идет оскорбление, непонятно, одна баба казали, и мы тут на всю страну рассказываем, потом, извините, мудрости не хватает извиниться перед человеком. Убедительно вас прошу, если кто-то заявляет какие-то вещи, пусть, наверное, несет какую-то ответственность, тогда у нас будет всеобщее понимание и всеобщее перемирие.
Будь ласка, народний депутат Немілостівий.
Дякую. Шановний Олександр Валентинович, я повністю підтримую попереднього виступаючого стосовно коректності виступів з трибуни Верховної Ради або з місця у Верховній Раді. Ми повинні бути відповідальними до своїх слів. Кожен з нас, тут присутніх, розуміє, що під час військових дій треба швидко реагувати і робити всі заходи, які потрібні. Нам не треба тут змагатися, хто більший патріот, хто менший. Але є процедури. Я хочу нагадати, що якщо те чи інше озброєння не пройшло державні випробування і не прийнято на озброєння, то воно заборонено до закупівлі. Якщо наші хлопці, за яких всі так турбуються, вдягнуть бронежилет, який не пройшов випробування, і його розстріляють у тому бронежилеті, то хто буде винен, скажіть, будь ласка. Тому давайте дамо можливість фахівцям працювати фахово, але швидко. Я погоджуюся, що, можливо, якісь процедури треба прискорити. Але це, в першу чергу, залежить від законодавчого забезпечення. Тому давайте передивимося ті закони, які діють. Ми не маємо права витрачати державні кошти на вироби, які не пройшли державних випробувань. Дякую.
Шановні колеги, оголошується перерва на 30 хвилин до 12 годин 30 хвилин. Прошу шановних народних депутатів не запізнюватися до сесійної зали. Будь ласка.
Шановні народні депутати, продовжуємо нашу роботу. Вашій увазі пропонується проект Постанови (реєстраційний номер 4016а), він є у вас розданий. Проект Постанови вносить член Вищої ради юстиції. доповість член Вищої ради юстиції, виконуючий обов’язки Генерального прокурора України Махніцький Олег Ігоревич. Я попрошу, Олег Ігоревич, тоді по цій постанові. Постанова Верховної Ради України про звільнення суддів. Прошу вас до парламентської трибуни, прошу вас доповісти.
Шановний Руслане Володимировичу! Шановні народні депутати, присутні! Вища рада юстиції відповідно до пункту 9 частини 5 статті 126 і статті 131 Конституції України, статті 100 і 109 закону України "Про судоустрій і статус суддів", статті 31 Закону України "Про Вищу раду юстиції"розглянула матеріали про звільнення суддів з посад за загальними обставинами та прийшла до висновку про внесення відповідного подання до Верховної Ради України. За інформацією Вищої ради юстиції у суддів з’ясовано дійсність волевиявлення, стороннього впливу, або примусу прийняття ними рішень про звільнення не встановлено. Із 125 суддів 57 суддям виповнилося 65 років. Вища рада юстиції пропонує звільнити з посад таких суддів: суддю Вищого адміністративного суду України Харченка Василя Васильовича; суддів Вищого господарського суду України Заріцьку Анастасію Олексіївну, Москаленка Віктора Семеновича, Першикова Євгена Володимировича і Хандуріна Миколу Івановича; суддю Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Орлову Світлану Олександрівну; суддів Апеляційного суду Автономної Республіки Крим Бондарєва Володимира Костянтиновича, Кунцова Володимира Олександровича, М’ясоєдову Тетяну Миколаївну, Неклесу Віктора Івановича, Соловйова Миколу Володимировича і Філатову Євгенію Володимирівну; суддю Апеляційного суду Вінницької області Гуцола Павла Петровича; суддів Апеляційного суду Дніпропетровської області Дерев’янка Олександра Григоровича, Кузьменко Валентину Михайлівну, Лісняк Віру Сергіївну, Михайльску Світлану, Михайловську, перепрошую, Світлану Юріївну, Турік Валентину Порфирівну, Чубукова Олексія Петровича; суддю Апеляційного суду Донецької області Лупінову Людмилу Михайлівну. Проте, відносно цієї особи за інформацією Вищої ради юстиції, членом Вищої ради юстиції Романюком проведено перевірку відомостей викладених в довідці-пропозиції члена Вищої ради юстиції Колісніченка щодо наявності підстав для звільнення за порушення присяги цієї судді, з висновком про необхідність направлення вказаних матеріалів до Вищої кваліфікаційної комісії суддів. Остаточне рішення Вищої ради юстиції щодо результатів перевірки по цій судді, власне за порушення присяги, ще не прийнято. Тому пропонується вилучити з проекту постанови цю суддю, до проведення перевірки і прийняття до відповідного рішення про наявність в її діях підстав для звільнення за порушення присяги судді. Також пропонується звільнити на загальних підставах суддю Апеляційного суду Житомирської області Прокопчука Сергія Миколайовича. Суддів Апеляційного суду Івано-франківської області, Флісака Романа Йосиповича і Шалауту Галину Іванівну; суддів Апеляційного суду Київської області, Малорода Олександра Івановича і Черкасова Володимира Миколайовича; суддів Апеляційного суду Кіровоградської області, Могильного Олега Павловича, Палічука Андрія Олексійовича, Полежая Віктора Дмитровича, Савченко Серафиму Онуфріївну і Черниш Тамару Володимирівну; суддю апеляційного суду Львівської області Данка Володимира Васильовича; суддів апеляційного суду Одеської області: Борисенка Петра Трохимовича, Мельничука Валерія Олександровича; суддю апеляційного суду Полтавської області Антонова Володимира Миколайовича; суддю апеляційного суду Сумської області Лугового Миколу Григоровича; суддів апеляційного суду Харківської області: Аверіну Наталію Володимирівну, Бикову Ларису Петрівну, Бринцева Анатолія Петровича, Гук Валентину Василівну, Долгова Юрія Дмитровича, Кісельова Григорія Степановича, Крамаренко Галину Петрівну, Лесика Сергія Миколайовича, Самсонову Валентину Георгіївну, Струка Івана Федоровича, Товстолузьку Олександру Антонівну, Шевченка Юрія Петровича; суддю апеляційного суду Херсонської області Дубченка Анатолія Павловича; суддю апеляційного суду Хмельницької області Харчука Віктора Михайловича; суддів апеляційного суду Черкаської області: Безверхого Ігоря Вікторовича, Літвінцева Володимира Михайловича, Мунька Бориса Павловича, Охріменка ІванаКириловича, Скіця Миколу Івановича; суддю апеляційного суду Чернівецької області Черновського Олексія Костянтиновича; суддю апеляційного суду Чернігівської області Смаглюк Раїсу Іванівну; суддів апеляційного суду міста Києва: Лясковську Валентину Іванівну. Проте, надійшла заява Лясковської про відкликання своєї заяви, про звільнення у відставку. І тому пропоную вилучити суддю Лясковську з проекту цієї постанови. Також пропонується звільнити на загальних підставах суддю апеляційного суду міста Києва Полтавцеву Галину Андріївну; суддю апеляційного суду міста Севастополя Алєєву Наталю Галівну; суддю Київського апеляційного адміністративного суду Усенка Василя Григоровича; суддю Донецького апеляційного господарського суду Манжур Валентину Василівну; суддю Харківського апеляційного господарського суду Афанасьєва Володимира Вікторовича; суддю Первомайського районного суду Автономної Республіки Крим Забару Галину Яківну; суддю Судацького міського суду Автономної Республіки Крим Морозову Людмилу Миколаївну; суддю Ялтинського міського суду Автономної Республіки Крим Переверзєву Галину Семенівну; суддю Залізничного районного суду міста Сімферополя Гнусарєва Володимира Костянтиновича; суддю Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області Романова Петра Федоровича і суддю цього ж суду Соколова Володимира Олексійовича; суддю Апостолівського районного суду Дніпропетровської області Пензева Михайла Михайловича; суддю Васильківського районного суду Дніпропетровської області Ушакову Нінель Євгеніївну; суддю Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області Троян Наталію Анатоліївну; суддю Красногвардійського районного суду міста Дніпропетровська Леона Олександра Яковича; суддю Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Валуєву Валентину Григорівну; суддю Великоновосілківського районного суду Донецької області Дрюка Петра Миколайовича; суддю Дзержинського міського суду Донецької області Копилову Світлану Євгенівну. Проте, за інформацією Вищої ради юстиції, суддю відсторонено від посади на підставі рішення Вищої кваліфікаційної комісії України. Відносно судді порушено кримінальну справу за статтею 368 Кримінального кодексу України. Наразі справа розглядається судді першої інстанції, тому пропонується до розгляду справи і винесення по ній вироку вилучити прізвище цієї судді з проекту постанови, оскількп є підстави для звільнення її відповідно на іншій підставі за обвинувальним вироком суду. Також пропонується звільнити на загальних підставах суддю Кіровського міського суду Донецької області Христофорова Бориса Олександровича; суддю Краснолиманського міського суду Донецької області Мороз Ліну Іванівну; суддю Селидівського міського суду Донецької області Ясинського Олександра Володимировича; суддю Торезького міського суду Донецької області Гаркавенка Сергія Івановича і суддю цього ж суду Пушнова Олександра Олексійовича; суддю Центрально-Міського районного суду міста Горлівки Донецької області Хорхордіна Олександра Івановича; суддю Приморського районного суду міста Маріуполя Донецької області Лузана Володимира Васильовича; суддю Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Гичка Миколу Григоровича; суддю Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Вєдєнєєву Тетяну Григорівну; суддю Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Баранова Володимира Ігоревича; суддю Ленінського районного суду міста Запоріжжя Дюженко Лілію Анатоліївну; суддю Володарського районного суду Київської області Юзвика Михайла Миколайовича; суддю Фастівського міськрайонного суду Київської області Бартка Віктора Миколайовича; суддю Знам’янського міськрайонного суду Кіровоградської області Попову Наталю Іванівну; суддю Антрацитівського міськрайонного суду Луганської області Скнаріну Неллю Миколаївну; суддю Лутугинського районного суду Луганської області Кутіщеву Лідію Павлівну; суддю Первомайського міського суду Луганської області Сегал Лілію Борисівну; суддю Кам’янка-Бузького районного суду Львівської області Горошко Лідію Богданівну; суддю Залізничного районного суду міста Львова Ригіну Любов Михайлівну; суддю Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області Горбенко Світлану Анатоліївну; суддю Корабельного районного суду міста Миколаєва Батченка Вячеслава Григоровича; суддів Центрального районного суду міста Миколаєва Галагузу Володимира Васильовича, Селеванову Олену Олександрівну; суддю Кілійського районного суду Одеської області Бошкова Миколу Івановича; суддю Суворовського районного суду міста Одеса Журіка Володимира Федоровича; суддю Рівненського районного суду Рівненської області Остапчук Ларису В’ячеславівну; суддю Середино-Будського районного суду Сумської області Банчукову Віру Іванівну; суддю Ямпільського районного суду Сумської області Селезньову Валентину Іванівну; суддю Дзержинського районного суду міста Харкова Григор’єву Аллу Олексіївну; суддю Московського районного суду міста Харкова Яремчука Валерія Івановича; суддю Лисянського районного суду Черкаської області Золотоверхого Олександра Івановича; суддю Уманського міськрайонного суду Черкаської області Маринчука Михайла Павловича; суддю Шполянського районного суду Черкаської області Мішіна Миколу Івановича; суддів Хотинського районного суду Чернівецької області Гергелижиу Ремуса Федоровича, Мартинюка Анатолія Омеляновича; суддю Деснянського районного суду міста Києва Дубініна Віталія Івановича; суддю Оболонського районного суду міста Києва Прудніка Олега Анатолійовича; суддю Святошинського районного суду міста Києва Кривов’яза Андрія Петровича; суддю Гагарінського районного суду міста Севастополя Євдокімову Ірину Арсентіївну; суддів Житомирського окружного адміністративного суду Літвина Олексія Терентійовича, Ракаловича Віктора Миколайовича; суддю господарського суду Автономної Республіки Крим Соколову Ірину Олександрівну; суддю господарського суду Волинської області Черняк Любов Олександрівну; суддю господарського суду Дніпропетровської області Боділовську Марію Михайлівну; суддю господарського суду Закарпатської області Кадара Йосифа Йосифовича; суддю Господарського суду Івано-Франківської області Круглову Олену Микитівну; суддів Господарського суду Львівської області Гулика Григорія Степановича і Станька Лук’яна Лук’яновича; суддю Господарського суду Сумської області Миропольського Сергія Олексійовича; суддю Господарського суду Херсонської області Ємленінову Зою Іванівну;
Дякую, Олеже Ігоровичу. Шановні народні депутати, в кого будуть які пропозиції? прошу включити мікрофон. Народний депутата Ємець і народний депутата Яворівський, і народний депутат Власенко, прошу вибачити.
Дякую. Народний депутата Ємець, фракція "Батьківщина". Олег Ігорович, у мене до вас питання тут у нас постанова стосуються виключно пункту 9 частини п’ятої статті 126 Конституції, тобто це подання особистих заяв про відставку. Скажіть, будь ласка, а чому Вища рада юстиції не вносить питання про відставку тих суддів, які згідно другої частини цього пункту досягли пенсійного віку? Тобто ці всі люди написали власну заявку,а, що у нас немає суддів, які допрацювали до свого пенсійного віку і мають піти у відставку? Дякую.
Як я оголосив, що є 125 суддів у списку. Частина я запропонував вилучити суддів у зв’язку або з особистою заявою, або з тим, що відносно них є кримінальні чи дисциплінарні провадження. З тих 125 суддів, 57 суддям виповнилося 65 років. В цьому списку 57 суддів, яким виповнилося 65 років. Тут за віком і за заявою
прошу включити мікрофон народному депутату Яворівському.
Шановний Олег Ігорович, я хочу сказати про те, що, очевидно, у цьому списку є люди, які ще не втратили совість і просто після тих подій, які відбулися, і після їхніх вчинків подали у відставку, і, звичайно, ми підтримаємо. У мене до вас є прохання, дуже велике прохання, ви знаєте, що лінія фронту проходить іноді в тих сьогоднішніх подіях, боротьбі за Україну, проходить в цій залі і дуже яскраво. Я вас дуже прошу, я не хочу, розумію, що не можна прискорювати занадто, але все-таки, ну, докладіть зусиль всією Генеральною прокуратурою для того, щоб якомога швидше довести або винність або невинність, а якщо винність, то швидше знешкодити, тих людей, які сидять у цій залі і всіма своїми силами воюють проти України. Я і сьогодні назвав один із епізодів і одного із присутніх лідерів Партії регіонів, які, даруйте, шкодять сьогодні, які не пускають наші літаки почадити. Будь ласка, розслідуйте швидше, це дуже важливо. Чим чистіший буде парламент, тим швидше буде наша.
Дозвольте? Я хочу поінформувати, що незважаючи на те, що в штаті Головного слідчого управління Генеральної прокуратури є всього три слідчих відділи, які складають близько 30 слідчих з особливо важливих справ, на сьогодні об’єднано у провадження порядку біля 300 кримінальних проваджень, і розслідуються власне таким малим штатом. І незважаючи на те, всі кримінальні провадження розслідують і вже є скеровано до суду, що стосується суддів, це по шести суддях, кримінальні провадження. Також оголошені є підозри і провадяться слідчі дію по решті суддів, відносно яких є інформація про вчинення ними злочину. І Генеральна прокуратура працює в оперативному режимі, а ще крім того треба працювати і в якісному режимі, щоб ми не забували. Тому що після скерування кримінальних проваджень до суду, звичайно, що підсудні будуть вчиняти всі засоби захисту, які їм дозволені законом, це будуть також робити і їхні захисники.
Дайте завершити, будь ласка.
І власне робиться все для того, щоб ті особи, при неякісному досудовому розслідуванні, не були виправдані пізніше в суді і не уникнули передбаченої належної їм кримінальної відповідальності. А ще крім цього я хочу нагади, що інформацію, яку перевіряє Генеральна прокуратура також надають оперативно-розшукові підрозділи Служби безпеки України і Міністерства внутрішніх справ, які мають у своєму підпорядкуванні оперативно-розшукові підрозділи, прокуратура таких підрозділів немає. Отже, якщо нам надається така інформація вона безумовно досліджується і по ній приймається рішення.
Прошу включити мікрофон народного депутата Власенка.
Дякую. Шановний пане головуючий, шановний Олег Ігорович! У мене дві пропозиції по проекту постанови, одна носить конкретний характер, а друга загальний. Щодо конкретного характеру до Вищої ради юстиції надійшла заява, щодо звільнення за порушення присяги судді, суддя апеляційного суду міста Києва Полтавцевої Галини Андріївни, тому я просив би її вилучити з цієї постанови. А щодо загальної пропозиції вона полягає в наступному, як ви справедливо зазначили 57 суддів написали заяву про відставку після того як досягли 65-річного віку. Вони це зробили з одної єдиної причини для того, щоб отримувати із Державного бюджету оті шалені виплати, які згідно з законом отримують судді у відставці. Тому у мене пропозиція вилучити всі 57 хто досяг пенсійного віку, звільнити їх не на підставі пункту 9 статті. чи не пункту 9 частини 5 статті 126, а на підставі пункту 2 частини 5 статті 126 у зв’язку з досягненням 65-річного віку і хай собі люди йдуть на пенсію, а не отримують кошти з Державного бюджету в той.
Відносно першої пропозиції, якщо є така інформація, що є кримінальне провадження, безумовно, що необхідно вилучити це прізвище з проекту Постанови. Оскільки ту інформацію надала Вища рада юстиції, очевидно, що до Вищої ради юстиції вона ще надійшла. Тому, якщо є така інформація, звичайно, що необхідно вилучити, щоб ця особа не була звільнена.
Вилучаємо.
на загальних підставах, а можливо вона буде звільнена за вчинення кримінального правопорушення. Що стосується, знову ж таки, відносно підстав звільнення, то я ще раз повідомляю, що зі 125 суддів 57 суддям виповнилося 65 років. Що стосується тих 65-ти років, то заперечень немає.
Тобто, якщо можна я сформулюю пропозицію народного депутата Власенка. Є пропозиція вилучити з переліку 57 суддів. Прошу включити Власенкові ще раз мікрофон, будь ласка.
Вилучити суддю Полтавченко. Із цієї постанови є пропозиція вилучити їх, бо у нас постанова йде, підставу для звільнення надає пункт 9 частини п’ятої статті 126, а саме подання заяви про відставку. З цієї постанови їх вилучити. Внести інший проект постанови, яким звільнити їх згідно з пунктом 2 частини 5 статті 126 у зв’язку з досягненням 65-річного віку, і хай собі спочивають на пенсії як нормальні пенсіонери на загальних підставах.
Олеже Ігоровичу, ви можете представити зараз сесійній залі перелік з 57 суддів, яким виповнилося по 65 років?
По-перше, я хочу нагадати про те, що є дві підстави, і суддя має право вирішити, на якій підставі він хоче бути звільнений, тобто є підстава за заявою і відставку, в нього 65 років виповнилося. Це є право судді. Цей проект був розглянутий на Вищий раді юстиції. Вища рада юстиції погодила, і крім цього, наскільки мені відомо, проект постанови був погоджений профільним комітетом. Тому я погоджуюсь із тією пропозицією щодо вилучення судді Полтавчевої, по якій, як вже було сказано, вилучення зі списку. А решту постанов я пропоную проголосувати, оскільки хочу звернути увагу народних депутатів шановного парламенту на те, що вже декілька місяців ці судді не виконують функції правосуддя, а їм держава виплачує заробітну плату. І якщо зараз ми будемо відтягувати цей процес, ми з бюджету будемо нести відповідні високі витрати. Тому я пропоную першу пропозицію депутата Власенко врахувати, а решту постанов проголосувати з тими пропозиціями, які я озвучив. Дякую.
Прошу, народний депутат Мирний, Герман і Власенко. Будь ласка. Мирному.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Шановний Олег Ігоревич, шановний Руслан Володимирович! Тут якраз питання стоїть в тому, щоб зберегти народні кошти. І фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода" підтримує пропозицію про вилучення суддів, які досягли 65-річного віку, але подали у відставку, просто по пункту 9, вилучити. А потім окремо по пункту 2 їх просто відправити у зв’язку з досягненням критичного віку. І якраз тим самим ми зекономимо величезні кошти. [[Оплески]] Бо судді, як правило, живуть довго, і дай їм, Боже, здоров’я, але не треба за рахунок простих пенсіонерів. Дякую. Слава Україні!
Прошу включити мікрофон народному депутату Герман. Включіть, будь ласка, мікрофон народному депутату Герман.
Шановний пане генеральний прокурор! То питання, яке ставить сьогодні парламент, у тому числі і Власенко, і представники партії "Свобода", є достатньо слушним. Ми повинні припинити в Україні практику. Коли судді виходять на пенсію з величезними пільгами, тоді, коли країна бідує, коли країна в біді, в війні і рахується кожна копійка. Суддів, які досягли пенсійного віку, треба звільняти на загальних підставах. Ми просимо вас як людину, яка розуміє такі речі, дослухатися до цієї пропозиції парламенту, щоб ми раз і назавжди припинили практику величезних пільг суддям, які виходять на пенсію за заявами. Дякую.
Я, дозвольте, трохи внесу поправку. Я доповідаю не як Генеральний прокурор, а як член Вищої ради юстиції. Я вам доповідаю рішення, яке прийняла Вища рада юстиції. Справа парламенту – приймати рішення в такому вигляді чи в такому, яка є пропозиція народного депутата. Однак для того. хочу звернути увагу, що спочатку треба було змінити закон і тоді приймати рішення. Однак як прийме парламент це рішення, таким воно буде. Проте я хочу застережити, що не вилучати, щоб по тих суддях прийміть рішення і не вилучати їх і не відкладати їх розгляд на майбутнє, тому що знову ж таки, їм буде нараховуватися заробітна плата і всі виплати, як діючим суддям, хоча вони не виконують функції правосуддя.
Будь ласка, включіть мікрофон народному депутату Власенко, Катеринчук, Богословська і Мірошниченко, і будемо завершувати.
Я ще раз хочу звернути увагу шановного доповідача на ту обставину, що це є дві різних підстави, передбачені законом. Не треба ніякий закон змінювати. Конституція передбачає дві рівних різних підстави. В момент, коли відставка судді не прийнята Верховною Радою, а він досяг 65-и річного віку, Верховна Рада має всі законні підстави, не зважаючи на заяви чи їх відсутність з боку судді, прийняти рішення про іншу підставу його звільнення. А саме: підставу, передбачену пунктом 2 частиною 5 статті 126. Ніяких змін до закону вносити не треба. Тому я ще раз пропоную, або вилучити 57 із цієї постанови, або по цих 57-и, в цій же постанові внести іншу правову підставу звільнення, а саме за пунктом 2 частини 5 статті 126-ї Конституції.
Дякую. Прошу включити мікрофон народному депутату Катеринчику. Будь ласка.
Микола Катеринчук, фракція "Батьківщина", Європейська партія України. Шановний доповідач, ви абсолютно правильно сказали, що у судді, згідно чинного законодавства, є право вибрати, або написати заяву, або не писати цю заяву. Так само і у парламенту є право в цей проект постанови вносити правки. Депутат Власенко вже тричі вносить пропозицію, щоб цю постанову не завалити, а проголосувати сьогодні в залі. Ви бачите настрій залу. Якщо можливо, давайте винесемо це з голосу і проголосуємо, якщо ні, то фракція "Батьківщина" це підтримувати не буде. Дякую за увагу.
Будете відповідати? Будь ласка.
Я абсолютно не заперечую право народного депутата і власне в кінцевому варіанті має визначить парламент. Тобто є така пропозиція, хай вона голосується звичайно, але я ще раз наголошую не вилучати їх і на доопрацювання, а прийняти кінцеве рішення.
Народний депутат Богословська, будь ласка.
Шановні колеги. Хочу звернути вашу увагу, закон дозволяє звільнити суддю за двома підставами, це його право подати заяву про відставку і це було право Вищої ради юстиції прийняти це рішення. Якщо сьогодні ми намагаємось змінити це, це буде порушення трудових прав суддей, вони будуть їх оскаржувати і ми знову будем нести витрати з бюджету, бо всі судові рішення будуть на користь суддів тут, тому що інша заява про звільнення не розглядалася. Тому, чи сьогодні ми повинні, ми розуміємо, що робить пан Власенко, він так хоче показати всім суддям, що вони повинні його сприймати, як нового Портнова, що "із штанів вилазить". Такого не буде. І порушувати закон Верховна Рада теж не буде масово. Тому два виходи. Чи повертати це на розгляд Вищої ради юстиції і потім на комітет, і викликати кожного суддю, і ставити перед ним питання, чи згоден він.
Дайте завершити, будь ласка. Ви завершуйте.
Дайте завершити, будь ласка. Але такого волюнтаристського рішення, як зараз нам тут пропонують в залі, зал приймати не може. Якщо ми є прибічниками закону. Дякую.
Прошу включити мікрофон народному депутату Мірошниченкові.
Шановні колеги! Ситуація склалась дуже проста. Всі судді написали заяви. Їх розглянула Вища рада юстиції. І зараз ми з вами або задовольнимо їхні заяви про відставку, або ні. Я прошу вам нагадати, що держава українська, якщо ми це рішення не ухвалимо, буде платити грошове забезпечення. І дбаючи про те, щоб ми не витрачали кошти ще більші на те, що вони підуть у відставку, ми будемо продовжувати їх утримувати. І збережеться на обов’язок держави, потім їм компенсувати. Тому я вважаю, що рішення Вищої ради юстиції ми маємо підтримати. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу включити мікрофон народному депутату Кириленку Іванові.
Шановні друзі, є пропозиція процедурно зробити коректно. А саме, не ставити в незручне положення доповідача. Він все говорить правильно, але я звертаюсь до головуючого. Пане Кошулинський, поставте на голосування пропозицію Вищої ради юстиції. Вона не проходить. І тоді проходить друга пропозиція, за яку зал проголосує абсолютною більшістю. Бо це питання, друге, в площині моралі. Не можуть бути такі пільги в тому стані, в якому країна перебуває! Ставте на голосування перше рішення, а потім друге. І все, і зал визначиться.
Дякую. Прошу, Олег Ігорович.
Ну, якщо ми поставимо на голосування це рішення, це у нас є єдиний проект, нема альтернативного. Якщо він буде не проголосований, то тоді він не може розглядатися. Якщо згідно Регламенту ми можемо поставити за основу, пізніше поставити пропозицію депутата Власенка, зрештою також вніс. І тоді приймати постанову в цілому.
Дякую. Шановні народні депутати, народний депутат Мартинюк, Мирний, Ємець і Власенко, якщо він захоче, бо називали його прізвище. Все. І тоді завершуємо. Будь ласка, включіть мікрофон народному депутату Мартинюку.
Мартинюк, фракція Комуністичної партії України. Шановні колеги, те, що треба звільняти суддів, це поза сумнівом. Тому що вони не мають право виконувати свої службові обов’язки, але перебувають на службі і одержують, перше, заробітну плату, а, друге, не звільняють вакантних місць. На їх місце не можна призначити нових. Тобто звільненню вони підлягають поза сумнівом. Але. Ми маємо право з вами поступити лише по Конституції і закону. Ми повинні голосувати те, що пропонує Вища рада юстиції. Бо вони написали саме такі заяви. Якщо ми не підтримаємо, а, швидше всього, так і буде, якщо ми не підтримає цього рішення, то Вища рада юстиції повинна подати інший проект, бо вони написали такі заяви. Якщо ми самі замість них напишемо, то буде не один "Волков проти України", який ми зараз з вами розглядаємо в Європейському суді, а буде 125 "Волкових". Тому голосуємо цей проект. Не проходить.
Народний депутат Мирний, будь ласка.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Хочу нагадати, шановне товариство, як спочатку звучала пропозиція, бо за криками уже всі забули. Якщо не проходить той варіант, який пропонує зал зараз, то виключити 57 прізвищ і по ним прийняти окреме рішення. І, вибачте, якщо через два тижні буде прийнято рішення, то ми втратимо набагато менше ніж будемо роками платити незаслужені гроші. Тому що всі ці судді, як ми розуміємо, не перший день, і що вони за життя насудили, це Бог їм суддя. Але давайте хоча би далі, щоб вони роками отримували більш справедливу пенсію, а не те, що вони зараз завдяки пункту 9 будуть отримувати. Тому ми вилучаємо ці прізвища, приймаємо по ним окреме рішення, а всіх інших голосуємо. От така пропозиція Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Слава Україні!
Прошу, народний депутат Ємець, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, хочу вам доповісти, що Вища рада юстиції у випадку, якщо ці особи, дійсно, досягли 65-річного пенсійного віку, зобов’язана була за 15 днів до досягнення ним цього віку направити до Верховної Ради подання про звільнення їх саме по досягненню цього пенсійного віку. Зобов’язана. І у випадку, якщо цей вік вони досягли, у нас мало бути сьогодні як мінімум два проекти подання, поданого Вищою радою юстиції. Хто хоче пересвідчитись, стаття 102 Закону "Про статут суддів" чітко свідчить про те, що ці судді мають піти у відставку автоматично. Подання має бути направлено за 15 днів до Верховної Ради. А щодо додаткових витрат державних коштів, для цих суддів вчинення судочинство зупиняється після досягнення їх 65-річного віку. Тому ми зобов’язані виключити з постанови цих суддів, отримати від Вищої ради юстиції інше подання про звільнення їх.
Дякую. Народний депутат Пилипенко. Будь ласка.
Дякую, пане головуючий. Народний депутат Пилипенко, група "Економічний розвиток", Полтавщина. Група "Економічний розвиток" підтримає будь-який проект постанови, про який зараз говорилося. Але я хочу звернути вашу увагу, шановні колеги, що правильно каже доповідач, який є членом Вищої ради юстиції, що він пручається тому, щоб змінити підстави для звільнення. Ми проголосуємо і звільнимо цих суддів і будуть нові робочі місця, і не будемо платити заробітну плату. Але без їхньої волі змінювати підставу звільнення для 56 чоловік, я переконаний, що завтра буде 56 позовів, які будуть якщо не задоволені, то дійдуть до Європейського суду з прав людини. Порахуйте, середня компенсація, яку присуджує Європейський суд, а ми неправильно юридично будемо поступати зараз, це 2-3 тисячі євро. Помножте на 56, переведіть у гривні і порахуйте, чи не заплатимо ми потім більше по факту. Тому я прошу вас, коли ми будемо приймати це рішення, давайте ми зробимо так, як пропонували деякі депутати. Поговоріть з тими суддями, якщо вони хочуть, вони напишуть заяву по-іншому, але тоді ніхто не зможе оскаржити наше рішення і знову показати що Верховна Рада "зіграла в штангу". Це неправильно. Ми повинні бути професіоналами. Дякую.
Прошу, народний депутат Пинзеник, будь ласка.
Шановні народні депутати, шановні колеги, закон встановлює граничний вік перебування судді на посаді судді – 65 років. Скажіть, будь ласка, для чого було встановлювати цю норму? Це означає, що після настання цього віку людина не має право обіймати посаду судді. Скажіть, будь ласка, а для чого заяву? Яку заяву треба вимагати у зв’язку з цим? Є перевищений вік, це є підстава для виходу на пенсію, для прийняття рішення. У зв’язку з цим наша фракція наша фракція пропонує підтримати пропозицію доповідача, прийняти проект постанови за основу, далі проголосувати пропозицію Власенка, по тих суддях, які досягнули пенсійного віку визначеного законом проголосувати іншу підставу звільнення у зв’язку з досягненням пенсійного, граничного строку перебування на пенсії.Давайте в такому порядку проголосуємо рішення.
Дякую. Народний депутат Журавський, Власенко і закриваємо дискусію. Дякую.
Шановні колеги, у депутатів є один спосіб – голосувати за, проти, утримався. Є проект Постанови про звільнення суддів підготовлений Вищою радою юстиції. Інших немає! Ставте на голосування. Дякую.
Дякую. Власенко, будь ласка.
Дякую. шановний пане головуючий. Я ще раз звертаю увагу залу на те, про що уже неодноразово говорили колеги. При досягненні 65-річного віку згідно з законом і колега Ємець цю норму цитував, це 102 стаття Закону про судоустрій і статус суддів. Ніяких заяв суддя не пише і писати не повинен, бо дійсно законом встановлено граничний строк його перебування на посаді. Тому на сьогоднішній день у нас є всі правові підстави або внести зміни в, як ми неодноразово робили в цьому залі з голосу, в цей проект постанови і проголосувати іншу правову підставу для звільнення 56-ти суддів або, проголосувавши за основу, їх виключити в подальшому і проголосувати цю постанову без них, звільнивши людей тих, хто подав заяви про відставку не досягши пенсійного віку. На сьогоднішній день мова йде про десятки або сотні тисяч гривень, які виплачуються суддям лише одноразово під час звільнення кожному. У нас.
Шановні народні депутати, ми завершили обговорення проекту постанови. Ставлю на голосування проект постанови (реєстраційний номер 4016-а) з врахуванням пропозицій щодо вилучення прізвищ суддів Апеляційного суду міста Києва Лясковської Валентини Іванівни, Полтавцевої Галини Андріївни та суддю Дзержинського міського суду Донецької області Копилову Світлану Євгенівну. Правильно, Олег Ігорович?
Лупінова, Апеляційний суд Донецької області.
Ще раз, будь ласка.
Апеляційний суд Донецької області Лупінова Людмила Михайлівна. Там є дисциплінарне провадження порушено.
Ставлю на голосування за виключенням тих чотирьох прізвищ, які є названі. Прошу народні депутати визначатися. За основу. [[13:15:13]] За-213 Рішення не ухвалено. Пропозиція повернутися, я так розумію? Я попрошу апарат, будь ласка, ще раз повідомте народних депутатів, що все-таки пленарне засідання проходить, щоб вони зайшли до сесійної зали. Ми чітко декламуємо за основу. Я прошу народних депутатів повернутися до питання ухвалення постанови (реєстраційний номер 4016-а). Прошу всіх зайти до сесійної зали. Прошу включити систему "Рада". [[13:16:01]] За-250 Рішення ухвалено. Шановні народні депутати, за пропозицією вилучити, це повернення, перепрошую. Це було повернення, тепер ставлю на голосування проект постанови 4016-а за основу за виключенням чотирьох прізвищ, які були зазначені. За основу! За основу! За основу! Прошу голосувати. [[13:16:40]] За-247 Рішення ухвалено. По фракціях, будь ласка. "Батьківщина" – 55, Партія регіонів -25, "УДАР Віталія Кличка" – 23, "Економічний розвиток" – 32, "Суверенна європейська Україна" – 29, Всеукраїнське об’єднання "Свобода" – 34, Компартія України – 20, позафракційні – 29. Шановні народні депутати, тепер пропозиції. Народний депутат Пинзеник, будь ласка.
Шановні колеги, давайте не вилучати їх з проекту постанови, а ці 56 прізвищ суддів ми просто змінимо підставу для їх звільнення – у зв’язку з досягненням граничного віку перебування на посаді судді.
Ємець, народний депутат, будь ласка, ваші пропозицій.
Шановні колеги, стаття 102 Закону про судоустрій та статус суддів чітко передбачає, що звільнення судді з посади за віком передбачає певну процедуру. А саме: Вища рада юстиції вносить подання у зв’язку зі звільненням по досягненню ним 65 років до Верховної Ради. Тому є пропозиція сьогодні цих суддів вилучити, ми маємо дочекатись від Вищої ради юстиції подання. Щодо додаткових видатків, хочу повідомити, що судді після досягнення віку судової діяльності не здійснюють, відповідно заробітну плату їм не нараховують. Дякую.
Будь ласка, народний депутат Власенко тримає руку, включіть мікрофон.
Дякую, Олександр Валентинович. Я хочу нагадати, що у нас є дві категорії суддів в цій, вірніше, три категорії суддів, в цій постанові. Перша категорія суддів, по яких нема суперечок, вони залишаються. Є друга категорія суддів, які, і доповідачі, і низка депутатів, пропонували вилучити за будь-яких обставин із тексту цієї постанови. І третя група суддів – це ті, які досягли 65-річного віку. Тому моя пропозиція наступна: перше, вилучити тих по яких були зауваження, їх вилучити за будь-яких обставин. А по 56-ти, які досягли пенсійного віку внести інше формулювання, підстави звільнення, а саме, звільнити на підставі пункту 2 частини 5 статті 126 Конституції України, в зв’язку з досягненням 65-річного віку. Дякую.
Народний депутат Мирний, будь ласка.
Олександр Мирний, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". На цю хвилину, або ми вилучаємо ці прізвища з списку, або ситуація буде патова. Бо зрозуміло, що в цілому в такому вигляді постанова не буде проголосована. Тому абсолютно правильна пропозиція, вилучити ці прізвища зі списку, отримати або подання Вищої ради юстиції, або їхні власні заяви зі зміною пункту 9 на пункт 2 і далі проголосувати. Жодних проблем немає, але зрозуміло, що Верховна Рада не може сама, самочинно поміняти подання Вищої ради юстиції. Тому, будь ласка, те, що ми можемо, ми можемо вилучити – це наша компетенція, давайте приймемо в цілому без цих прізвищ.
Олег Ігорович, будь ласка, прокоментуйте.
Якщо дозволите, так само як і Верховна Рада не може самовільно змінити підставу звільнення судді, так само і Вища рада юстиції не зможе змінити подання допоки ці заяви суддів про їхню відставку не будуть відкликані самими суддями. Тобто не буде заяви судді про відкликання, звичайно, що Вища рада юстиції не зможе змінити підстави подання, то я хочу попередити. Дякую.
Шановні колеги! Давайте приймати рішення. Є, я розумію декілька варіантів розвитку подій. Перший варіант, ми можемо проголосувати в цілому за вилученням цих прізвищ, так я розумію? Другий варіант, припинити зараз обговорення доручити комітету підготувати разом з Радою юстиції це питання до наступного четверга сесійного, для того, щоб уже зняти всі ці проблеми, які ми зараз питаємося зняти з голосу. Який варіант приймаємо, перший? Перший варіант, тобто голосуємо за вилучення цих прізвищ. Так я розумію? За вилучення 56 прізвищ. Так я розумію? Ні? Ну, включіть Власенко мікрофон. Сформулюйте, будь ласка, пропозицію.
Дякую, Олександр Валентинович. Є пропозиція вилучити зі списку 56 суддів, які досягли 65-річного віку, а також всіх суддів, про яких говорив головуючий. доповідач, щодо яких є заяви або порушені кримінальні справи.
Будь ласка.
По чотирьох суддях немає взагалі заперечень, вже проголосовано у проекті за основу. Було поставлено, так що вони вже вилучені.
Шановні колеги, можемо голосувати за вилучення 56 суддів, які досягли пенсійного віку? Будь ласка, Мірошниченко, депутат.
Шановні колеги, ми щойно чули заяву представника Вищої ради юстиції. Вилучивши ці прізвища, ми, фактично, залишаємо ситуацію у підвішеному стані. Вища рада юстиції не розгляне це питання, і таким чином, ми зараз просто не. залишимо без розгляду це питання. А от другий варіант, до якого нас запросив Голова Верховної Ради. Ми проголосували за основу цю постанову. Давайте на наступному тижні підготуємо всі аргументи, вивчимо їх, і проголосуємо тоді вже постанову в цілому або підемо тим шляхом вилучення, який обговорювався. Дякую за увагу.
Народний депутат Ємець від профільного комітету, будь ласка.
Шановні колеги, ще раз хочу вам нагадати, стаття 102, звільнення судді з посаді за віком не передбачає написання ним заяви. Це є автоматична процедура, яка передбачає автоматичний розгляд цих питань і внесення Вищої ради юстиції на розгляд Верховної Ради. Тому слушна пропозиція: вилучити суддів, які на сьогодні досягли пенсійного віку, з цієї постанови, дочекатися від Вищої ради юстиції відповідного подання і тоді за них проголосувати. Дякую.
Шановні колеги, народний депутат Журавський. Давно ми не займалися питаннями, пов’язаними із звільнення-призначенням суддів. Верховна Рада скучила за цим питанням. Будь ласка.
Олександр Валентинович! Ось у нас проект постанови. Ви – один із авторів. Ви і Ківалов. Є рішення Вищої ради юстиції. Два варіанти розвитку подій. Перший. Ставите на голосування цей проект без вилучення. І друге. Не проходить – ставте проект із вилученням прізвищ. Все. Дякую.
Шановні колеги, я прошу зараз підготуватися до голосування, і голосуємо ми за цей проект в цілому за виключенням 56 суддів, які досягли пенсійного віку. Зрозуміла пропозиція? Зрозуміла. Прошу Верховну Раду визначитися щодо підтримки проекту постанови в цілому з урахуванням озвученої пропозиції. Прошу голосувати. [[13:24:46]] За-219 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я вношу пропозиція, щоби профільний Комітет з питань судоустрою доопрацював разом з Вищою радою юстиції цей проект, і ми в цілому тоді його прийняли на наступному сесійному тижні. Дякую, Олег Ігорович. Шановні колеги, наступне питання. питання, пов’язано з продовженням роботи над законопроектами в другому читанні. Коли не помиляюсь, зараз ми розглядаємо проект №0940 проект Закону про внесення змін до Закону "Про рекламу" (щодо приведення у відповідність із Європейською конвенцією про транскордонне телебачення). Будь ласка, Олена Кондратюк має бажання доповісти це питання.
Шановний Голово! Шановні народні депутати! Нагадаю, що даний законопроект було схвалено в першому читанні разом з прийняттям Верховною Радою рішення про ратифікацію Європейською конвенцією про транскордонне телебачення ще у 2008 році. За цей час європейські країни прийняли ще ряд важливих рішень, дозволивши засобам масової інформації, а насамперед електронним, більш гнучко працювати з розміщенням телевізійної реклами і модернізували законодавство, схваливши директиву про аудіовізуальні медіапослуги. Переконана, що європейські депутати не менше ніж ми з вами з повагою ставляться до телевізійних глядачів, які є їхніми виборцями. Але вони чудово усвідомлюють, що тільки міцні, економічно сильні медіа будуть гарантувати дотримання свободи слова та конкурентоспроможності з іншими країнами. Саме тому комітет просить проголосувати усіх за цей закон, адже не дбаючи про розвиток економічно складової українських медіа, ми можемо тільки самих себе звинувачувати в тому, що немає української продукції. До речі, у Росії, засиллям інформаційного продукту, з яким ми боремося, умови для мовників і телевізійного виробництва в рази кращі, ніж в Україні. Сьогодні ми можемо зробити перший крок до виправлення цієї ганебної ситуації. Зауважу, що при підготовці проекту до другого читання члени комітету виходили із впевненості у невідворотності підписання Угоди про асоціацію між ЄС та Україною, і тому активно використовували підходи, які містяться, як в Європейській конвенції про транскордонне телебачення, так і в Директиві про аудіовізуальні послуги. Головне, що телевізійні блоки реклами стануть коротшими, а ефективність реклами зросте. Що стосується підготовки законопроекту до другого читання, то в передбачений регламентом строк у Комітет з питань свободи слова та інформації надійшло 8 поправок від народних депутатів, які були розглянуті комітетом, 2 поправки було відхиллено, решту враховано. Відповідно до рішення комітету, на засіданні від 20 листопада 2013 року, Закон України "Про внесення змін до Закону України про рекламу" № 0940, рекомендовано прийняти у другому читанні та в цілому, як закон. Прошу підтримати позицію комітету.
Шановні колеги, можемо голосувати в цілому в редакції комітету? Можемо голосувати. Дякую, Олена Костянтинівна, прошу сідати. Шановні колеги, прошу підготуватись до голосування. Я паузу, відчуваєте?, роблю - підготуватись до голосування. Не можем підготуватись, можемо підготуватись. Для цього треба щоб секретаріат тричі, я прошу, тричі оголосив голосно в кулуарах, що починаємо голосувати і всім депутатам необхідно прийти до сесійної зали, навіть ті, які працюють в буфеті. Будь ласка, зробіть оголошення. І давайте все ж таки щоб ми зараз змогли прийняти рішення. Шановні колеги, нагадую, прошу сідати, колеги, прошу сідати на свої місця, нагадую, що зараз ми з вами розглядаємо проект 0940, це проект закону про внесення змін до Закону України "Про рекламу", щодо проведення відповідності до Європейської конвенції про транскордонне телебачення. І зараз є пропозиція підтримати в другому читанні і в цілому, в цілому Олександра Володимирівна, будь ласка. Прошу шановні колеги, визначитись шляхом голосування щодо підтримки в цілому цього законопроекту, прошу голосувати. Товариш Дерев’янко, швидше. [[13:29:54]] За-213 Рішення не прийнято. Не всі з буфета підійшли. Шановні колеги, яка пропозиція буде від комітету? Включіть мікрофон депутата Пилипенка, будь ласка.
Дякую, пане головуючий. Група "Економічний розвиток" хоче пояснити свою позицію для тих, хто зараз дивиться нас по телебаченню і для тих, хто слухає по радіо. Я наведу лише один аргумент, чому ми не підтримали цей законопроект. Тому що ним збільшується майже вдвічі частота перерви на рекламу для фільмів і передач. Я хочу, щоб той, хто проголосував за цей закон, який гарно називається і несе благі цілі, прийшов додому і своїм дітям потім пояснив, чому фільм тепер буде йти не півтори години, а три. Чому тепер перерви, коли будуть "95 квартал" показувати, по 20 хвилин реклама буде. Я думаю, цієї тези достатньо. І ми цей закон підтримувати не будемо. Дякуємо.
Шановні колеги! Треба було нам більше з’ясовувати це питання навколо першого читання. Але в зв’язку з тим, що багато тут бажаючих підтримати все ж таки цей закон, давайте трошки дамо можливість фахівцям висловитись з цього приводу. Будь ласка, Олена Кондратюк. Будь ласка.
Олександре Валентиновичу, ну, не треба вводити в оману, шановний Володимире Пилипенко. Тому що насправді блоки рекламні стають меншими, ефективність зростає. Тому що ми повинні мати конкурентоспроможне телебачення порівняно з російським і порівняно з європейським. Якщо ми далі будемо займатися таким популізмом, коли ви не дочитали закон, - о можете не голосувати. Тоді пояснюйте і виборцям, для чого нам треба мати конкурентоспроможний продукт національний.
Будь ласка, народний депутат Княжицький. Включіть його мікрофон.
Я хочу сказати, що цей закон слово в слово повторює Європейську конвенцію про транскордонне мовлення, яку Україна ратифікувала і підписала. Ми сьогодні живемо у відкритому просторі. Ми маємо супутникові канали, ми маємо іноземні канали. Ми просто доєднуємося в нормах європейських до європейських правил. Цей закон буде корисним, бо він обмежує кількість реклами в ефірі, він обмежує кількість телемагазинів в ефірі. Не потрібно вводити нікого в оману, нічого придумувати. Він корисний як для українців, так і для всіх європейських каналів, які в Україні присутні, так і для підтримки українського виробника для трансляції в кабельних мережах інших країн, що зараз в умовах інформаційної війни для нас надзвичайно важливо. Прошу цей закон підтримати. Дякую.
Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Геращенко Ірини.
Шановні колеги, я думаю, що в цій сесійній залі немає депутата, який би виступав проти європейської інтеграції. Але, в першу чергу, це вдосконалення нашого законодавства. І цей закон саме відповідає європейським стандартам. Якщо ви уважно подивитеся таблиці порівняльні, то ви побачите, що ми призводимо наш рекламний простір до вимог і норм Європейського Союзу, сусідніх країн – Польщі, інших країн ЄС. І, дійсно, коли ми сьогодні від наших каналів чекаємо більше продукції, то потрібно задатися питанням: за який рахунок телеканали мають створювати цей продукт. Не за рахунок "джинси", дорогі, а за рахунок реклами. І ми маємо створити їм прозорі, нормальні умови для створення національного продукту. І тому ми просимо вас насправді не бачити тут підводної течії, а чесно допомогти фаху, в даному випадку, телевізійній індустрії, створювати більше національного продукту, щоб звідти зникли російські серіали, але щоб наші канали могли знімати свою продукцію за рахунок реклами. Це ж чесно. З якої податки платяться.
Будь ласка, народний депутат Зарубінський.
Шановні колеги, я хочу виступити не як фахівець. До мене справжні фахівці виступали, я погоджуюся і з паном Княжицьким, і з Іриною Геращенко, що треба порівняльну таблицю подивитися, а як споживач. І от як споживач я можу порівнювати канали різних країн, в тому числі європейських країн і нашої країни. Ну немає ніде такого, щоб по 15-18 хвилин в одному блоці була ця реклама. Давайте спитаємо в наших людей, громадян, вони цим задоволені – ні. На що спрямований цей законопроект? В тому числі щоби зменшити обсяг реклами протягом однієї години. Прислухайтеся до своїх виборців, спитайте їх, воно ж набридає всім. І правильно Княжицький каже з приводу теле- цих марафонів всяких і телемагазинів. Я взагалі вважаю, що це шахрайство. І чим менше буде оцих всіх шахрайських речей і шахрайських передач, тим буде краще. Законопроект європейського ґатунку, за нього треба голосувати. Дякую.
Шановні колеги, давайте я дам останньому можливість виступити головному фахівцю і експерту з питань телевізійної реклами Миколі Рудьковському. Будь ласка.
Спасибі. Шановні колеги, всі громадяни України потерпають від наруги, яку здійснює телебачення над нами глядачами: реклама горілки, пива, розпуста, агресія – і все це викидається у свідомість громадян України. Я вважаю, що ми повинні по-серйозному віднестися до того, щоб поміняти в цілому рекламне законодавство. Дійсно, скоротити блоки – не більше до 2 хвилин. Це по-перше. А, по-друге, в найбільш рейтинговий час не потрібно загружати свідомість громадян України непотрібною агітацією, пропагандою і рекламою. Я прошу підтримати цей закон, який зробить певні обмеження. Але звертаюся і до вас, дайте доручення профільному комітету по-серйозному підготувати закон, який буде обмежувати рекламу і тиск на свідомість.
Дякую. Шановні колеги, я так розумію, що більшість виступаючих і народний депутат Мірошниченко це підтримує, вимагають повернутися, так чи ні, до цього закону? Зараз, давайте, шановні колеги, повернемося до цього питання і визначимось ще раз. Прошу підтримати пропозицію народних депутатів щодо повернення до розгляду цього питання, до цього закону. Будь ласка, прошу підтримати. [[13:36:42]] За-232 Давайте зразу приймемо рішення щодо підтримки цього закону в цілому. Нагадаю, реєстраційний номер 0940. Прошу голосувати. [[13:37:03]] За-229 Рішення прийнято. Дякую. По фракціям, будь ласка. "Батьківщина" – 63, 44 – Партія регіонів, зараз бачу руку, "УДАР" – 28, 15 – "Економічний розвиток", 27 – "Суверенна європейська Україна", "Свобода" – 32, 0 – Компартія, 20 – позафракційні. Будь ласка, включіть мікрофон народного депутата Мірошниченка.
Ігор Мірошниченко, фракція Всеукраїнського об’єднання "Свобода". Ну, я вітаю всіх медіа-олігархів, вони отримали цей законопроект, справді, Україна наближається до Європи і Угода про транскордонне мовлення, яка ратифікована нашою країною, вона тепер є більш повноцінною. Але я хочу сказати, що Всеукраїнське об’єднання "Свобода" за цей законопроект проголосувала авансом. Ми дуже хочемо, щоб усі власники медіа все ж таки почали поступово відстоювати інтереси українців і не лише заробляти гроші на рекламі, але й, справді, добирати цю рекламу, аби в цій рекламі було менше шкідливих звичок, менше алкоголю, менше тютюну і менше того, що знищує українську націю. Окрім того, дуже велике прохання, аби інвестиції коштів, які будуть зароблятися на рекламі були власний національний продукт, а не показували російське лайно, другосортну продукцію, яка ідеологію путінської Росії передає і нав’язує українцям. І тоді наше телебачення буде відповідати і суті українського і національним інтересам. Дякую дуже. Слава Україні!
Дякую. Шановні колеги, до мене підходив народний депутат Єдін, пояснив, що він працював з виборцями, коли необхідно було розглядати питання, а зараз просить повернутися до нього – 0969. Нагадаю, цей проект. Прошу, Олександр Йосипович, доповісти його. Це проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо найменувань національних комісій, що здійснюють державне регулювання у сфері ринку цінних паперів та ринків фінансових послуг. Будь ласка.
Дякую, Олександре Валентиновичу. Шановний Голово! Шановні колеги! Даний законопроект, по суті, є технічним, який спрямований на узгодження деяких положень законів з новими назвами двох фінансових регуляторів: Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг. Зазначені назви були запроваджені ще у 2011 році і відповідні зміни до різних законів вже вносились, але деякі положення залишилися не врегульованими. Даний законопроект вже був відпрацьований до другого читання ще в минулому скликанні. І наше завдання було перевірити актуальність положень законопроекту, уточнити їх редакції та узгодити із змінами у законодавстві, які були прийняті та набрали чинності протягом останнього часу. Посилання на це все є в таблиці. Також редакцію законопроекту підготовленого до другого читання передбачені певні технічні удосконалення та узгодження деяких законів щодо регулювання фінансових ринків. Таким чином, до другого читання надійшло десять поправок від народних депутатів і всі вони були враховані. З огляду на викладене Комітет з питань фінансів і банківської діяльності ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді проект закону у другому читанні та в цілому прийняти. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Шановні колеги, виключно технічне питання. Я так розумію, що в редакції комітету ми можемо зараз прийняти закон в цілому. Нема заперечень? Нема заперечень. Прошу поставити на голосування і визначитись шановним народним депутатам щодо прийняття в цілому законопроекту 0969. Прошу голосувати. [[13:41:08]] За-208 Шановні колеги, 208 народних депутатів проголосували. Рішення не прийнято. Ні в кого нема заперечень до цього закону? Є заперечення? Нема. По фракціям, будь ласка. 52 – "Батьківщина", зверніть увагу, Партія регіонів – 31, 23 – "УДАР", 26 – "Економічний. Я не встиг зачитати. 23 – "УДАР", 26 – "Економічний розвиток", 26 – "Суверенна європейська Україна", 31 – "Свобода", Компартія – 0, позафракційні – 19. Колеги, я прошу сісти на свої місця. Запросіть до залу депутатів. Колеги. Шановні колеги, ви хочете раніше піти на перерву, це не справедливо. Я пропоную зараз давайте спробуємо повернутися до цього питання. Тільки мобілізуйтесь. Попадайте в зелену клавішу, воно якраз буде виходити нормально. Будь ласка, шановні колеги, технічне питання. Підтримуємо профільний комітет, без проблем. Прошу повернутись до цього питання. Прошу голосувати, шановні колеги. Давайте, з натхненням ранкове засідання. [[Шум у залі]] [[13:42:28]] За-221 Краще, тільки 221. Рішення не прийнято. Але вже кращий результат. Ви звернули увагу? [[Шум у залі]] Колеги, я дивлюсь, що підходять і підходять депутати до залу, колеги, ну, давайте. Микола. , тебе не було і не змогли прийняти рішення. З їдальні? Рано, зарано обідати. Будь ласка, народний депутат Мошенський якраз прийшов, щоб проголосувати за цей закон. Прошу сісти на свої робочі місця. Колеги, прошу повернутись до цього питання. Всі готові повернутись? Готові. Давайте спробуємо. Мобілізуйтесь, давайте, шановні колеги. Комуністи, давайте голосуйте, а не розмовляйте. Будь ласка, прошу. [[13:43:26]] За-236 Рішення прийнято. Можемо, коли хочемо. Шановні колеги, тепер в цілому давайте приймемо і на перерву, і тоді відпускаємо на перерву. Ні? Не йдемо на перерву? Без перерви тоді працюємо. Давайте приймаємо рішення і визначимось. Шановні колеги, прошу в цілому підтримати закон 0969. Прошу. [[13:44:03]] За-232 Рішення прийнято. Дякую. Шановні колеги, наступне питання. Лілія Михайлівна Гриневич просить не розходитись нікого, шановні колеги, щоб ми встигли обіду прийняти цей закон. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів про освіту щодо організації інклюзивного навчання, дуже важливе питання, шановні колеги, 2878. Не розходимось, зараз будемо приймати рішення.
Шановні народні депутати, вчора тут в цьому залі відбувалися парламентські слухання щодо освіти дітей з інвалідністю. І цей закон просили підтримати учасники парламентських слухань, він відкриває можливості навчатися в дошкільних закладах для дітей з особливими потребами. Він гарантує дітям з особливими потребами, які навчаються в навчальних закладах також доступ до гарячого харчування, яке вони мають лише, коли навчаються в спеціальних закладах. А також ним вводиться асистент вчителя, що є надзвичайно важливо для інклюзивних класів. Дуже просимо підтримати цей законопроект. Доповідаю, що до нього надійшло 9 поправок з цих 9 поправок відхилено тільки 2, одна з причин, яке стосується 116 статті Регламенту, коли ми не можемо вносити зміну до статей, які не були проголосовані в першому читанні, а друга відхилена, бо вона насправді розширена, врахована в змісті редакції до другого читання. Прошу підтримати.
Шановні колеги! Є необхідність підтримати, ви ж відчуваєте це так чи ні? Давайте зразу будемо голосувати в редакції комітету, немає заперечень? Немає заперечень, підтримаємо дітей – це дуже важливо. Прошу, шановні колеги, законопроект (реєстраційний номер 2878). Про внесення змін до деяких законодавчих актів про освіту щодо організації інклюзивного навчання в другому читанні і в цілому. Прошу, шановні колеги, підтримати, прошу голосувати. [[13:46:33]] За-262 Рішення прийнято. Дякую, шановні колеги. Наступне питання, шановні колеги, встигаємо розглянути чи ні? Встигаємо, давайте. Проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний земельний кадастр" щодо скасування плати за внесення відомостей до Державного земельного кадастру та змін до них. Будь ласка, від профільного комітету народний депутат Калетнік Григорій Миколайович, будь ласка.
Шановний Олександр Валентинович! Шановні колеги народні депутати! Хочу вам сказати, що цей законопроект направлений на зняття, скасування плати наших власників земельних паїв за внесення до Державного земельного кадастру відомостей, за які, по суті, держава повинна вносити їх безкоштовно у свій кадастр. Для прикладу, розмір плату відповідно до Постанови Кабінету Міністрів від 2012 року складав 65 гривень за реєстрацію, 161 гривню за обмеження у використанні земель, і 60 гривень про внесення до Державного земельного кадастру відомостей та змін про земельну ділянку. Всього 286 гривень. Це не враховуючи виготовлення відповідної документації землеустрою і походи, які проводять люди, і поїздки їхні до райцентру і до обласного центру. Таким чином, фактично, виходить, що селянин за власні кошти не лише формує базу Державного земельного кадастру, але й платить за те, щоб внести такі дані до Державного земельного кадастру. Поправки щодо цього законопроекту надійшло дві, і обидві вони враховані. 25 лютого комітет розглянув на своєму засіданні підготовлений до другого читання цей законопроект, і за результатами його розгляду одностайно пропонує рекомендувати Верховній Раді прийняти його у другому читанні та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Шановні колеги, є питання до доповідача? Нема питань. Є бажання підтримати закон? Є. Давайте, шановні колеги. Є пропозиція підтримати комітет і проголосувати за цей закон у другому читанні і в цілому. Нагадаю, ми говоримо про Закон (реєстраційний номер 3061) про внесення змін до Закону України "Про Державний земельний кадастр" (щодо скасування плати за внесення відомостей до Державного земельного кадастру та змін до них). Прошу парламент визначитися з цього питання. Прошу голосувати. В цілому, будь ласка. [[13:49:18]] За-256 Рішення прийнято. Дякую. Бачите, скільки важливих законів ми з вами сьогодні прийняли. Наступне питання, шановні колеги, встигаємо розглянути? Встигаємо. Також пов’язане з аграрним комплексом проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо визначення складу, змісту та порядку погодження документації із землеустрою. Будь ласка, продовжує доповідати Григорій Миколайович Калетнік.
Шановний Олександре Валентиновичу! Шановні колеги! Можливо, ми цей законопроект перенесемо, тому що тут 232 поправки відхилених, 279 врахованих – всього 511 поправок. Ну але вже раз я тут, то можемо розпочинати. Перше, ніж розпочати, нагадаю.
Я вибачаюсь. Григорій Миколайович, є натхнення у депутатів в редакції комітету проголосувати, ви не заперечуєте? Дякую. Не голосуєм? Чи голосуємо? Давайте перенесемо питання. На коли? На наступний парламентський тиждень. Нема заперечень? Давайте підтримаємо. Колеги, і у зв’язку з тим, що це питання пов’язано з національним скарбом України, це землею, є пропозиція зараз до перерви, щоб ми підтримали пропозицію Комітету з питань культури і духовності щодо розгляду парламентських слухань, присвячених нашому Кобзарю – Тарасу Григоровичу Шевченко. Будь ласка, В’ячеслав Кириленко.
Дякую, шановний пане Голово! Шановні колеги, це коротке дуже питання, але оскільки стоїть дуже багато гуманітарних справ, пов’язаних із святкуванням 200-річчя Шевченка, то треба його, на думку комітету і громадськості, шевченкознавців, підтримати. Це проект Рекомендацій парламентських слухань. Всі попозиції, які виголошені 5 березня під час парламентських слухань, враховані – буквально все, що виголошувалося тут, враховане. Тому пропозиція підтримати, але із однією поправкою, на якій наполягає Міністерство культури. Я прошу долучити її до стенограми і проголосувати, враховуючи цю поправку. Комітет з питань культури також підтримує цю пропозицію Міністерства культури. Отже, до пункту 1 проекту постанови про рекомендації парламентських слухань на тему: "Тарас Шевченко як постать світового значення (до 200-ліття з дня народження)" додати пункт Є. Забезпечити 100% фінансування у 2014 році за рахунок державного бюджету України. Закінчення виробництва складнопостановочного ігрового просвітницького кінофільму "Толока" режисера Михайла Іллєнка, що є екранізацією твору Тараса Шевченка, передбаченого планом заходів, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 2 березня 2011 року (№167р). От із цим доповненням, пропозиція профільного комітету підтримати рекомендації парламентських слухань присвячених 200-літтю Шевченка. Дякую за увагу.
Я прошу голову комітету не покидати трибуну, щоб ми встигли все-таки до перерви прийняти рішення. Будь ласка, я бачу дві руки. Прошу, народний депутат Бенюк, фракція "Свобода". Включіть мікрофон.
Всеукраїнське об’єднання "Свобода", Богдан Бенюк. Абсолютно підтримую пропозицію з приводу підтвердження всіх тих рішень, які були на слуханнях. Хочу ще раз загострити увагу всіх депутатів з приводу виготовлення нового фільму "Толока", про який було тільки що згадано. Дійсно, затверджено нашою державою, половину виробництва цього фільму проплаченою, а половина друга, яка була обіцяна великою родиною і гарантувався фонд такий, але цей фонд не виконав своїх зобов’язань, через суд фонд не підтверджує далі свої рішення і тому то, з огляду на ті речі, які в нас відбуваються, просимо, дійсно, підтримати для того, щоб завершити цей фільм, і чисто державною підтримкою. На виготовлення цього фільму на 50% потрібно 2 мільйонів доларів. І просимо всіх депутатів проголосувати за це і підтримати, бо фільм може бути великою подією в житті культурному нашої держави. Дякую.
Народний депутат Яворівський, будь ласка.
Шановний український парламент. Так сталося, що 200-річчя нашого генія ми святкували у березні, коли ситуація в державі була доволі складною, вона і зараз звичайно непроста. І ми багато чого не додали до того, як вшанувати Шевченка, через те ці заходи, які комітет пропонує, вони дуже важливі і їх справді треба здійснювати впродовж року. І окремо хочу сказати про кінофільм "Толока", його здійснює прекрасний український режисер із родини Ільєнків, її тут представляє в нас Андрій Іллєнко, наш колега із партії "Свобода". І я недавно розмовляв із Михайлом Іллєнком, він дуже стревожений, це має бути справді прекрасний кінофільм, і ми повинні, прохання Міністерства, і це вже тепер і наше прохання, завершити цей кінофільм і подарувати його українському суспільству. Через те прошу проголосувати за оті заходи, які пропонує Комітет з питань культури і духовності і з доповненням Міністерства культури щодо.
Шановні колеги, можемо голосувати? Можемо. Я прошу, щоб ми зараз визначились з урахуванням тих пропозицій, які озвучив глава комітету. Будь ласка, шановні колеги, є пропозиція проект Постанови 4867 прийняти за основу і в цілому. Нема заперечень? Нема. Прошу підтримати, шановні колеги. Прошу голосувати. [[13:56:05]] За-220 Рішення не прийнято. По фракціям, будь ласка. 58 – "Батьківщина", 23 – регіони, "УДАР" – 27, 29 – "Економічний розвиток", "Суверенна європейська Україна" – 29, 34 – "Свобода", Компартія – 0, позафракційні – 20. Шановні колеги! Голови комітету включіть мікрофон, Кириленка В’ячеслава.
Дякую, шановний Олександре Валентиновичу. В’ячеслав Кириленко, партія "За Україну!", "Батьківщина", голова Комітету з питань культури і духовності. По-перше, не всі колеги встигли проголосувати, шановний пане Голово. Тому я прошу вас повернутися, повернутися до розгляду цього питання. Ще раз поставити на голосування. Шість голосів не вистачає. А по-друге, всі рекомендації всіх фракцій, які нам надійшли до комітету після Парламентських слухань 5 березня, враховані. Тобто склалося враження, що тут, може, про фільми лише. Але там 22 пункти, там про книговидання, про інфраструктуру, про соціальну рекламу, про видання енциклопедій, про навчання у школі і про весь комплекс питань, пов’язаних із популяризацією спадщини Тараса Шевченка у рік 200-ліття і в наступні роки. Бо це 200-ліття лише привід нам всім згадати про нашого генія, який об’єднує всю Україну. Тому я прошу всіх проголосувати, навіть Компартію України. Дякую.
Шановні колеги! Можемо повернутися до цього питання? Можемо. Давайте повернемося до цього питання, прошу підтримати цю пропозицію. Тільки сядьте на свої місця. Прошу підтримати повернення до цього питання. Колеги, не зривайте голосування. Будь ласка, прошу визначитись щодо повернення до цього питання. Прошу голосувати. [[13:58:04]] За-228 Рішення прийнято. І відразу давайте приймемо за основу і в цілому. Прошу голосувати. [[13:58:26]] За-228 Рішення прийнято. Шановні колеги, я прошу, давайте ми, щоби піти на перерву з відчуттям, що виконали свій обов’язок. Давайте підтримаємо комітет профільний і без обговорення підтримаємо проект Постанови про ухвалення Рекомендацій парламентських слухань без доповіді "Доступність та якість загальної середньої освіти: стан і шляхи поліпшення". Колеги, загальна середня освіти, ви знаєте, скільки проблем треба розв’язати. Давайте підтримаємо. І на перерву. Прошу, шановні колеги, підтримати. Це проект постанови 4062д. Прошу голосувати за основу і в цілому. [[13:59:25]] За-240 Рішення прийнято. Дякую всім народним депутатам за роботу. Верховна Рада оголошує перерву до 16-ї години.