Доброго ранку, шановні колеги, шановні колеги народні депутати! Прошу вас займати свої місця у сесійній залі Верховної Ради України. Сьогодні у нас "година Уряду". Але є ще одна подія, сьогодні, колеги, рівно рік, як ми з вами обрались. Це, напевно, був один із найважчих років для мене, думаю, що для нас і дуже нелегкий для українського народу, і для нашої держави. І, якщо ви не будете заперечувати, я би хотів сьогодні декілька слів сказати от з цієї трибуни, я не часто користуюсь цим правом, перед тим, як ми будемо робити "годину Уряду". У вас не буде заперечень? Не буде? Дякую. Будь ласка. Дякую, шановні колеги. Будь ласка, займайте свої місця у залі, давайте підготуємося до реєстрації. Присутній Прем’єр-міністр України Арсеній Петрович. Вітаємо вас, Арсенію Петровичу. Будь ласка, готуємося до реєстрації, шановні колеги. Прошу включити систему "Рада" для реєстрації. [[10:05:28]] Шановні колеги, 278 народних депутатів зареєстровано у залі Верховної Ради України. Оголошую ранкове засідання Верховної Ради відкритим. Шановні колеги, за нашою традицією доброю давайте привітаємо колег народних депутатів з днем народження, а саме: сьогодні відзначає день народження Тетяна Дмитрівна Бахтеєва, Вікторія Михайлівна Войціцька. Вітаємо щиро, вельмишановна колега. Олег Юрійович Кришин і Микола Леонідович Скорик. Шановні іменинники, добра всім, здоров’я, успіхів і благополуччя, і відданості служінню Україні!
До слова запрошується Голова Верховної Ради України Володимир Борисович Гройсман. Прошу не перебивати Голову Верховної Ради, депутат Ляшко. Ніяких реплік, увагу в залі, будь ласка. Прошу уваги і займати робочі місця.
Ще раз доброго дня, вельмишановні колеги! Я заберу декілька хвилин вашого часу. І хочу звернутись сьогодні до українського народу, до кожного із нас. Ми пройшли достатньо складний період: рік достатньо нелегкої роботи, з величезними викликами. І я думаю, що сьогодні є той період, який дозволив би нам зробити, напевно, певний проміжок, оцінку того, як ми з вами працювали, чого нам вдалось зробити, чого не вдалось. І я думаю, що для нас з вами це має бути оцінка достатньо самокритична, але об’єктивна. От п’ять тез, які, на мій погляд, є визначальними в оцінці нашої роботи. Перша теза, про яку я би хотів сказати, це цінності революції як критерій оцінки і наший дій в цілому як влади, і реформ. Критерієм такої оцінки нашої річної роботи має бути те, наскільки ми справляємося з завданнями, які стоять перед нами. Верховна Рада нинішнього складу – частина української влади, перезавантажена революцією. І перед нами усіма стоїть виклик: дати відповідь на те, заради чого люди вийшли на вулиці два роки тому. 21 листопада, коли уряд Азарова заявив про зупинення підготовки до підписання Угоди про асоціацію з ЄС, в Києві і в інших містах України зібрались перші майдани, люди вимагали повернути їм власне майбутнє. Після трагічної ночі з 29 на 30 листопада, коли міліція жорстко побила мирних демонстрантів, на вулиці вийшли вже мільйони – люди вимагали справедливості. Коли їх не почули і після цього, натомість тиск почав посилюватись. Люди вийшли відстоювати свою гідність, і, на мій погляд, у цьому і полягає місія сьогоднішньої влади, і нас з вами зокрема. Відстоювати гідність – це достатньо не просто в нинішніх умовах. На мій погляд, у цьому полягає місія сьогоднішньої влади і нас з вами як її частини. Прокласти шлях до нашого європейського майбутнього, відновити в суспільстві справедливість через встановлення верховенства права і закону, повернути людям почуття власної гідності. Ці цінності і визначають реформи, які необхідні країни, яких чекають люди. А ми як законодавці повинні забезпечити формування законодавчої основи цих реформ. Наступне. Будь-які реформи, будь-які зміни, за які потрібно боротися, мають свої ризики. Рівень довіри до усієї влади сьогодні свідчить, що ми усі, уся українська влада, не завжди відповідаємо очікуванням суспільства щодо темпу і глибини таких реформ. Я вважаю, що це не тільки наша вина, але по великому рахунку це і наша біда. Як і багато з тих, хто прийшов у владу проводити реформи, я мав великі надії, що нам швидко вдасться провести ті зміни, яких ми чекали стільки років. Сьогодні у мене менше ілюзій і більше досвіду, в тому числі і негативного. Я можу сказати про себе і думаю, що під моїми словами підпишеться багато з тих, хто присутній тут. Я недооцінював ті ризики, з якими довелося зіткнутися. Масштаб нашої катастрофи, ми всі розуміли, що потрібні зміни, але ми до кінця не віддавали собі звіт, що система прогнила настільки, що в ній практично не залишилося нічого, що не було вражено руйнуванням. Чим більше я заглиблювався, тим більше я розумів, що система була приречена, і що немає тієї сфери в житті держави, в житті суспільства, яку не потрібно було б реформувати. Друге. Це інституційна слабкість, і ми постійно з вами з цим стикаємось. Рівень деградації усієї системи управління в державі виявився катастрофічним. Людей, здатних спроектувати необхідні реформи, визначити чіткий план дій і його реалізувати, виявилося так мало. Працюючи в уряді і тепер у Верховній Раді, я завжди спирався і на експертів з громадського середовища і міжнародних експертів. Але усі, хто хоч раз проводив зміни знають, що від ідеї до реалізації великий шлях. І саме брак управлінської спроможності в системі є одним із ключових гальмуючих факторів. Але в той же час, коли ми все ж підходимо до зміни системи, я не знаю, де беруться в цій системі сили, і вона починає чинити шалений опір. В багатьох випадках за цим опором стоїть простий людський страх. Але системним його робить те, що в багатьох випадках чиновники звикли діяти не в інтересах людей і держави, а у своїх власних приватних інтересах. І саме великі і малі олігархи мобілізують систему для того, щоб супротивити будь-яким позитивним змінам. І, нарешті, коли ми все ж починаємо пробиватись через усі ці труднощі і перешкоди, включається ще одне гальмо – це популізм. Наша політична традиція досі побудована на заграванні з настроями людей, на красивих лозунгах і порожніх обіцянках. І чим більші, і глибші проблеми в суспільстві, тим пишніше процвітає ця пліснява. Я не помилився, бо я вважаю, популізм величезною проблемою нашого сьогодення. Сьогодні, на жаль, це загроза є однією з самих головних для проведення успішних реформ. Хотів би сказати і декілька слів про наші результати, очевидно, вони є. Я ще скажу про те, в чому ми, на мій погляд, не доопрацьовуємо, але повинен сказати і про те, що ми вже з вами зробили. Якщо об’єктивно говорити, то потрібно бути об’єктивним. Треба відверто говорити про труднощі і не доопрацювання, але треба говорити і про те, що вже зроблено. Цей парламент, який можливо критикують найбільше в суспільстві, ніж будь-який інший попередній парламент, насправді, працює майже втричі інтенсивніше, ніж попередній. Ми з вами за рік ухвалили більше 800 рішень. В принципі, кількість не є показником, якщо за ним не стоїть якість. А головним показником якості є те, що ми з вами, незважаючи на всі наші палкі дискусії, досі, я підкреслюю, досі не провали жодного важливого для України рішення. В цій залі, як і ми бачили вчора, завжди, коли це йдуть проукраїнські державницькі рішення, ми знаходимо більше голосів, ніж потрібно для простого ухвалення рішення. І вчора ці рішення приймали: і 250, і 270 голосів, а деякі і за 300. Тепер дещо конкретніше. Саме ми з вами приймали усі необхідні для зміцнення обороноздатності країни рішення. І в тому, що українська армія сьогодні принципово відрізняється від тієї, якою вона була півтора роки тому, є теж заслуга українського парламенту. Я хотів би нагадати і про наше рішення щодо скасування Україною позаблокового статусу. Саме в цьому залі були прийняті усі необхідні рішення для забезпечення фінансової стабілізації і продовження фінансової підтримки з боку наших міжнародних партнерів. Ми прийняли увесь необхідний пакет законів для безвізового режиму. Хотів би відзначити, що у ратифікації Угоди з ЄС національними парламентами країн ЄС є також заслуга і нашої парламентської дипломатії. Ми прийняли весь необхідний пакет законів для належної організації боротьби з корупцією, а також дали старт реформі правоохоронної системи і судовій системі. Ми розпочали одну з ключових для України структурних реформ, яка відмежовує європейське майбутнє від її пострадянського минулого. Ми почали з вами справжню реформу з децентралізації влади. Ми розпочали деолігархизацію української економіки, ми зробили суттєві кроки по формуванню демократичних медіа, відкрили інформацію ЗМІ про структуру власності, відомості про кінцевих власників. Ми почали відновлювати історичну справедливість: ми прийняли Закони про декомунізацію. Це фундаментальне рішення для утворення нашої. зміцнення нашої ідентичності для відтворення історичної справедливості. Це далеко не повний перелік рішень. І хотів би відзначити, що значна частина прийнятих нами законів роками не доходила до цієї зали. І в попередні роки навіть важко собі було уявити, що такі закони можуть бути взагалі прийняті у Верховній Раді України. Я думаю, що ті депутати, які знаходяться зараз у залі і були депутатами попередніх років, вони це можуть підтвердити. Я б відзначив також і те, що відверто лобіські закони, хоча досі й іноді заходять в цей парламент, практично не мають шансів бути прийнятими в цій залі. Я не думаю, що хтось може назвати приклад законів, які були відверто лобіськими і були б нами проголосовані. Ми розпочали долати хаос в роботі Верховної Ради України, який був однією з її традицій. Ми прийняли план законодавчого забезпечення реформ – документ, який базується на усіх базових стратегічних документах, і є для нас фактично операційним планом. Відповідно ми все більше структуруємо нашу роботу, фокусуючи її на справжніх пріоритетах. І, нарешті, спільно з Європейським парламентом ми розпочали реформу Верховної Ради України. Ви знаєте, що є окрема місія, яку очолює наш колега пан Пет Кокс. Спільно з нашими колегами народними депутатами України ми працюємо над тим, щоб змінити роботу українського парламенту з середини і щоб український парламент по-справжньому став європейським. Зокрема, ми розпочали впровадження елементів електронного парламенту, реорганізацію роботи Апарату, провадження нової системи підготовки пленарних засідань. Дорожня карта реформ має бути готова вже у січні і наші європейські партнери далі допоможуть нам її втілити у життя. Але вже сьогодні можна відзначити, що за усі роки Незалежності не робили жодної такої масштабної спроби реформувати Верховну Раду України і перетворити її у справжній парламент європейського зразку. Я переконаний у тому, що у нас вистачить з вами політичної волі, рішення, які будуть напрацьовані, втілити у життя. І, можливо, найголовніше, не зважаючи на усі наші внутрішні складнощі, ми зберегли єдність і здатність приймати рішення. Ми наразі не виправдали очікування тільки тих, хто зацікавлений в дестабілізації ситуації в Україні будь-яким способом, в тому числі через розпуск парламенту. Я думаю, що є очевидним, що розпуск парламенту може спричинити величезну кризу в українській державі. Хотів би сказати окремо про наше недопрацювання. Є багато позитивних результатів нашої роботи, але водночас я відчуваю і значне незадоволення нашою роботою. В чому ми недопрацювали? Недовіра до українського парламенту в значній мірі пов’язана з тим, що ми досі не стали парламентом відповідальних депутатів. На жаль, і нинішній склад парламенту не усвідомив ще до кінця, ще в повній мірі того, що бути народним депутатом – це робота, це обов’язки, а не тільки привілея. Дисципліна участі депутатів в пленарних засіданнях Верховної Ради України і засіданнях комітетів залишається величезною проблемою для ефективної нашої роботи, як в багатьох випадках ставить під ризик прийняття, в тому числі, і надважливих рішень в стінах українського парламенту. На сьогодні ми можемо боротися із цим ганебним явищем тільки через залучення громадськості і ми відкрили інформацію про роботу депутатів, але проблема не подолана. Ще одне ганебне явище – це непарламентська поведінка народних депутатів, як в цьому залі, так і за його межами. Ми маємо добиватись результатів прийняттям законів, а не застосуванням фізичної сили. Ми не маємо прикриватись депутатською недоторканністю, щоб вчиняти безчинства. Ми прийняли декілька рішень про позбавлення недоторканності декого з тих, хто осоромив честь депутата, але ми так і не прийняли рішення щодо скасування депутатської недоторканності. І я ще раз хочу звернутися до профільного комітету: внести пропозиції Верховній Раді щодо розгляду цього питання. І я хочу сказати наступне: що за будь-які кримінальні злочини не має бути жодного імунітету. Все те, що стосується парламентської роботи, все те, що стосується політичної позиції, - це все має бути захищено на сто відсотків. І ми маємо це з вами зробити. Цілий ряд рішень, яких чекає від нас суспільство, ми досі не прийняли. Вони не провалені, але в деяких випадках нам важко знайти компроміс, щоб вийти на результативне голосування. На жаль, в деяких випадках політичні інтереси беруть верх над здоровим глуздом. Думаю, що працювати в коаліції нам ще потрібно вчитись, в тому числі і працювати усією Верховною Радою. Я говорив на початку нашої роботи, що хотів би бачити парламент фабрикою якісних законів. Ми поки що не стали нею. Є слушні зауваження до уряду щодо якості і своєчасності підготовки законів, але ми маємо і до себе пред’явити претензії, бо це наша спільна робота. Опрацювання термінових законів часто відбувається в комітетах в останній момент. Також є чимало законодавчого, я би сказав, спаму. Ми маємо біля 2 тисяч зареєстрованих законопроектів, далеко не усі з яких варті того, щоб ми витрачали на них час Апарату Верховної Ради і час депутатів. Я доручав комітетам провести відсів законів, які комітети не рекомендують до розгляду, але ця робота досі до кінця не зроблена. Ми ще не вийшли на належну пріоритетизацію нашої роботи. В результаті часто нас ведуть, а не ми когось ведемо. Співпраця парламенту і уряду на основі спільних пріоритетів має бути покращена. І я думаю, що у нас є всі сьогодні підстави і є повне розуміння між Кабінетом Міністрів і парламентом, для того щоб цю роботу змінити в кращий бік. Ми приймаємо чимало хороших законів, але проблема України часто не у відсутності законів, а в їх реалізації. Як парламент ми маємо наглядові функції, але поки що хочу констатувати факт, що ми не відслідковуємо, як впроваджуються прийняті нами рішення належним чином. Нашу роль контролю за виконавчою владою маємо посилювати, і я думаю, що в наступний рік нашої роботи це має бути одним із пріоритетів – якісний європейський парламентський контроль. І ще одне. Ми, насправді, недопрацьовуємо в комунікаціях з суспільством. Ми постійно критикуємо парламент і своїх колег. Якщо є за що, то це має право на життя, але ми мало дбаємо про те, щоби пояснити суспільству роль парламенту, пояснювати суть реформ. Ми маємо пояснювати і про труднощі, які нам потрібно долати на шляху їх реалізації. Часто переважає популізм і є брак відвертої прямої комунікації з суспільством. Чи є ці недоопрацювання критичними? Я ще раз хочу наголосити, незважаючи на об’єктивні перешкоди на шляху прийняття важливих рішень і наші власні недоліки, над якими треба ще багато працювати, це парламент демонструє результат і зберігає потенціал для прийняття необхідних державних рішень. І якщо ми з вами відповідально віднесемось до своєї місії і своїх завдань, чітко визначимо пріоритети і будемо продовжувати працювати над собою, якщо ми будемо завжди ставити на перше місце інтереси держави і, можливо, на час відкладемо в сторону. і я підкреслюю, на час відкладемо в сторону наші політичні, на сьогодні нікому не потрібні амбіції, саме ми з вами можемо зробити цю країну успішною. Ми з вами можемо зробити український народ самодостатнім. Саме ми можемо виконати ті мрії, які сьогодні люди вкладали в кожного з нас. Я чую часто, що український народ виборов право жити гідно під час Революції Гідності. Так, це правда. Але виборов право, а зараз ми повинні з вами не просто це право утвердити, ми маємо його реалізувати. Одна революція, інша революція, наступна Революція Гідності, яка вже принесла в жертву людей. Це дуже чіткий сигнал для нас з вами, що на нас лежить політична і історична відповідальність за успіх України. Пріоритети на 2016 рік. Це важливе завдання, яке стоїть перед нами. Я думаю, що ви всі погодитесь з тим, що без належного розвитку економіки ми ніколи не побудуємо ніяких ні соціальних стандартів. Ми не зможемо вирішувати ті питання, які турбують сьогодні кожного громадянина і кожного з присутніх депутатів, які представляють ті чи інші області, міста, райони. В нас накопичилось надзвичайно багато проблема, але ми маємо з вами їх вирішувати. Тільки пожвавлення економіки верне людям відчуття перспективи. Після революції ми отримали пограбовану країну. Сьогодні мало хто про це згадує, але я хочу сьогодні нагадати, що на рахунку Державного казначейства станом на березень 2014 року було 108 тисяч гривень. Крапка. Нічого не платилось, все було в катастрофічній ситуації і ми чекали з дня на день, що буде масштабне військове вторгнення Російської Федерації. Це були дуже важкі часи, але сьогодні цей час пройдено. І я думаю, що ми тут повинні теж дуже об’єктивно ставити оцінки тому, що було зроблено за цей рік. Ми пережили важкий удар через анексію Криму, російську агресію на Сході. Але я не вважаю війну перешкодою для відновлення економічного росту. Є країни, які демонстрували успішний розвиток і в умовах постійного конфлікту. На жаль, українському народу досі не була запропонована модель економічного розвитку країни. Вважаю, що немає жодних виправдань, щоб далі жити в умовах невизначеності і економічного хаосу. Ми повинні спільно з урядом, я наголошую, спільно з урядом невідкладно запропонувати короткотермінову і середньострокову економічну стратегію. Принципово зрозуміло, які кроки вона має включати: дерегуляція, деолігархізація і стимулювання малого і середнього бізнесу, підтримка перспективних кластерів і експортерів, підвищення ефективності управління державними активами, створення сприятливих умов для інвесторів. До речі, деякі рішення ми вже почали приймати і це добре. Уже найближчим часом ми маємо визначитись з податковою реформою, оскільки проста, зрозуміла і стабільна податкова система – основа будь-якої економіки. І ми повинні уже в 2016 році домогтись принаймні невеликого економічного зростання. Наступні два пункти є необхідною передумовою для забезпечення економічного розвитку, продовження формування ефективної системи управління. Минулого тижня я був з візитом спільно з колегами народними депутатами у Швеції і Фінляндії. Дві невеликі європейські країни, які не мають особливих ресурсів, але надзвичайно успішні економічно. В чому секрет? Їх перевагою є ефективна система управління. Без ефективної системи управління у нас немає майбутнього. Особисто я завжди був у цьому переконаний і мій попередній досвід служить підтвердженням для мене цієї тези. Левова частка моїх зусиль як віце-прем’єра, як Голови Верховної Ради була і залишається спрямована саме на формування ефективної системи врядування в державі. Кроки, які ми розпочали – децентралізація, реформа державної служби, на превеликий жаль, ми вчора її не розглянули. Я переконаний у тому, що реформа державної служби є однією з ключових. Неможливо з дилетантами будувати справжнє європейське майбутнє нашої держави. Реформа парламенту, впровадження елементів електронного врядування і як наслідок електронного парламенту. Зміни до Конституції, напрацювання нового виборчого законодавства. Оце елементи однієї мозаїки, складової формування ефективної моделі державного управління. Це непростий процес, який неможливо провести швидко. Але вважаю, що ми повинні протягом наступного року зробити прорив у цьому напрямку. Люди повинні, нарешті, відчути, що влада стає якісно іншою, ефективною і орієнтованою на Україну і її громадян, а не на обслуговування власних інтересів або інтересів невеликої купи осіб. Антикорупція і верховенство права. Ми говорили про справедливість як одну з базових цінностей. Напевно, відчуття несправедливості є одним з домінуючих суспільних настроїв. Саме це наштовхує, штовхає людей на самосуд, але це хибний шлях. Ми маємо встановити реальне верховенство закону в країні. Коли ми говоримо про те, що ми прийняли ті чи інші антикорупційні закони, люди кажуть, і що, а що змінилось? Наразі значна частина прийнятих нами законів ще не запрацювали. Але є дуже добра звістка для абсолютно всіх. Вони почнуть працювати у 2016 році. І я думаю, що всі ще відчують, наскільки якісно побудовано антикорупційне законодавство. Вважаю, що у нас два пріоритети, два пріоритетних завдання у цій сфері. Перше. Завершення формування законодавчої основи для створення в Україні, дійсно, ефективних і незалежних правоохоронних, і судових органів влади, особливо судової системи через прийняття відповідних змін до Конституції. Друге. Використання усіх повноважень Верховної Ради для посилення контролю за імплементацією прийнятого нами законодавства. Усі ці речі дадуть державі додаткові ресурси для виконання соціального контракту. Як би не було складно, держава не має права перекладати усі тяготи на плечі простих громадян. Але ми не можемо тратити більше ніж маємо. Тому потрібно шукати резерви, економічний ріст, подолання корупції, підвищення ефективності управління. Все це резерви державного бюджету. І я впевнений, що при ефективній політиці ми зможемо віднайти скриті резерви, які зможуть бути спрямовані на підвищення соціальних стандартів. Водночас, ми маємо нарешті приступити до реформування охорони здоров’я, реформування освіти, двох найбільш чутливих сфер. Вважаю, що неякісна охорона здоров’я і освіта це загроза для майбутнього нації, це загрози для успіху чи перешкоди на шляху успіху нашої держави. Усі ці пріоритети тісно пов’язані з цінностями європейського майбутнього, справедливості і гідності. І саме вони мають бути для нас критерієм для оцінки кожного прийнятого рішення. Найближчий тест, який нам потрібно пройти – це бюджет на 2016 рік. Ми повинні сприймати його не як суму цифр, а дивитись на нього з точки зору його відповідності стратегічним пріоритетам. Я хочу наголосити, що ми чекаємо від уряду якнайшвидшого його внесення. Але дуже важливим є те, що перед внесенням Прем’єр-міністр спільно з урядом, спільно з депутатами будуть працювати над узгодженою позицією. І я би дуже хотів, щоб те, що буде направлено в український парламент це буде спільне бачення бюджету і податкової системи 2016 року. Завершення, шановні колеги. Я хотів би сказати про те, що це, насправді, був надзвичайно важкий рік. Я думаю, що нам є, про що сказати і кожному з вас, що було зроблено. Чи робили ми з вами помилки? Очевидно, так. Чи маємо ми сьогодні більше досвіду ніж рік назад? Так. Чи маємо ми сьогодні можливості з вами бути більш об’єднаними, більш сильними і забути про свої політичні амбіції? Думаю, так. Чи очікує це від нас з вами суспільство? Так. Ці всі питання отримують схвальну відповідь. Тільки тому, що саме на нас з вами лежить повна відповідальність як на законодавчій гілці влади в тому, якою буде Україна сьогодні і якою буде Україна завтра. І я глибоко вірю, що незалежно від політичних кольорів фракцій, груп, позафракційних депутатів, ми зможемо об’єднатись заради українців і заради України. Дякую за вашу увагу. І дякую вам за спільну роботу.
Дякую, шановні колеги, за вашу увагу. Відповідно до Регламенту Верховної Ради у нас з вами зараз "година Уряду". І я запрошую до слова: Володимир Васильович Демчишин, міністр енергетики та вугільної промисловості України. Будь ласка, виступ. Година, година. Будь ласка, інформуйте.
Володимир Борисович, Арсеній Петрович, шановні народні депутати! Хочу коротко поінформувати вас про ситуацію на Півдні нашої держави в Херсонській області: про підриви, про порушення енергетичного постачання в цих районах, про статус відновлювальних робіт, а також, коротко проговорити певні ризики, які виникають із даної ситуації. Я підготував декілька слайдів, в принципі, інформація зрозуміла. Хочу буквально коротко, ще раз вернутись до 20 листопада, коли відбулись перші підриви чотирьох ліній. Лінії були на той момент, це була четверта година ночі 20 числа, були знищені: дві з них відключились повністю, дві знаходились під напругою і працювали ще протягом двох днів. Ми, зразу після порушення роботи цих ліній, відправили спеціалістів "Укренерго", які повинні були забезпечити проведення відновлювальних робіт і також відновлення постачання електричної енергії, в першу чергу, в регіони, в південні регіони Херсонської області, це, в першу чергу, Чаплинський та Каланчацький райони. Це приблизно 30 тисяч абонентів, десь 60-70 тисяч населення. Крім того, підприємства, які також мають стратегічне значення для економіки України. В першу чергу, були проведені заземлювальні роботи для того, щоб забезпечити безпечний доступ до цих ліній, також дуже важливо було мати доступ до санітарних зон. Враховуючи те, що дві лінії 330 кіловольт були все ще під напругою, будь-які порушення, тобто обрив проводу або падіння ліній, могли нанести шкоду людям, які знаходяться в районі 50 метрів від цих ліній. Тому було дуже важливо забезпечити доступ до санітарної зони. На території цих ліній були ідентифіковані активісти, яких було в різний час від 150 до 500 чоловік. Було створено зразу два штаби, один при "Укренерго" для того, щоб координувати відновлювальні роботи, а також роботу із силовиками по відношенню до розмінування територій, оскільки це були взриви, була підозра про можливу небезпеку і також замінування. Крім того, було створено оперативний штаб при Херсонській обладміністрації під керівництвом голови обладміністрації пана Путілова. Тобто ці два штаби працювали синхронно з ціллю, кажу ще раз, мінімізувати будь-які наслідки, а також проводити активні, відновлювальні роботи. Шість робочих груп "Укренерго" знаходилися і знаходяться надалі в безпосередній відстані до цих пошкоджень в районі села Чаплинки і в районі Чонгару готові працювати. На даний момент, враховуючи позицію активістів, кримськотатарських активістів, була проведена робота тільки на одній лінії, на лінії Каховка-Титан. Це 220 кіловольт. Сама лінія була майже відновлена. Для завершення робіт потрібно приблизно 3 години. На даний момент у спеціалістів "Укренерго" доступу до цієї лінії не було. Ця лінія дуже важлива, тому що на даний момент резервними схемами забезпечення відновлено постачання, я вже говорив, в Чаплинський та Каланчанський райони. Тому, в першу чергу, потрібно провести цю роботу, підключити лінію і поновити, і заживити ці райони по стандартній схемі. Я вже неодноразово говорив для того, щоб поновити лінії, для кожної лінії нам потрібно приблизно 72 години, після того як буде дано зелене світло від силовиків по мірі, скажемо, розмінування і можливості проводити ремонтні роботи. Сьогодні о 16 годині відбудеться засідання енергетичного штабу під керівництвом Прем’єр-міністра, з участю всіх спеціалістів буде проведена нарада, обговорення ситуації і план дальших дій. Переконаний, що нам вдасться виробити ефективні кроки для того, щоб і провести відновлювальні роботи, і заживити територію України. Враховуючи, що по цих лініях постачалась електроенергія до Республіки Крим в об’ємі десь від 600 до тисячі мегават, а на даний момент постачання таке обмежене до нуля, тобто взагалі не відбувається постачання електричної енергії з території України в неконтрольовану територію Республіки Крим, виникло декілька ризикових факторів. Такі як, в першу чергу, нам на даний момент обмежено постачання вугілля із неконтрольованих територій, а також із Російської Федерації. На даний момент запаси вугілля на наших складах та наших теплоелектростанціях достатньо для того, щоб працювати протягом щонайменше місяця. Але в більш довгій перспективі все-таки виникають досить проблемні питання. Для того, щоб вирішити питання з ритмічним забезпеченням наших станцій, ми активно проводимо переговори із поставщиками із ПАР, Південно-Африканської Республіки. На даний момент, на сьогодні вже, в процесі доставки знаходиться два кораблі, це 168 тисяч тонн для центренерго, а також 80 тисяч тонн для теплоелектроцентралей. Це вугілля прибуде четвертого. (перша лодка – 168 і друга лодка – 80 тисяч) 12 грудня. Тобто на період грудня, протягом грудня буде поставлено десь приблизно 250 тисяч тонн додатково антрацитового вугілля – того вугілля, яке на даний момент, на жаль, на території, на підконтрольній українській владі, не добувається. На складах такого вугілля є більше, чим мільйон тонн. Крім того, ці 250 дають впевненість в тому, що щонайменше наступні 45-50 днів наша енергетична система буде знаходитись у стабільному виробничому процесі. За цих 50 днів однозначно можна знайти рішення для того, щоб постачати вугілля, в тому числі із ПАР і від інших поставщиків. Тому з точки зору вугілля ми бачимо можливі рішення, звичайно, це буде мати певний негативний вплив на тариф, працюємо з НКРЕ для того, щоб забезпечити фінансування таких поставок. На жаль, на даний момент основний виробник електричної енергії компанія ДТЕК, враховуючи наявність в неї двох шахт, двох великих шахт: "Ровенькиантрацит" та "Свердловантрацит" – на території непідконтрольній не проводила активну закупівлю вугілля за кордоном, мається на увазі морським напрямком, надіюсь, що вони все-таки зрозуміють серйозність ситуації і будуть проводити активні дії. З точки зору ядерного палива, на даний момент на території України на станціях є паливо достатньо для того, щоб би пройти весь 2016, десь до вересня 2016 року, тобто на даний момент немає проблем. Крім того, ми провели дуже активну роботу із "Westinghouse", це швецько-американська-японська компанія, яка готова протягом 2016 року забезпечити п’ять поставок із тринадцяти необхідних. Тому я вважаю, що основний виробних електричної енергії в Україні знаходиться в досить стабільній ситуації. Звичайно, це результат тої роботи по диверсифікації постачання ядерного палива, яка була проведена міністерством, і мені здається, це перший результат, який дає спокій в тому, що енергосистема буде забезпечена стабільно. Певні. Тут також було декілька коментарів стосовно постачання газу. На даний момент в сховищах українських знаходиться більше 16,5. 16,4 мільярди кубічних метрів. Цього, в принципі, достатньо для того, щоби з поставками із Європейського Союзу пройти цей опалювальний сезон. Тому залежність від Російської Федерації стосовно постачання газу на даний момент взагалі відсутня, в нас достатньо газу. Тому прошу понизити градус дискусій, ситуація контрольована. Ще хотів звернути увагу на постачання нафтопродуктів. На даний момент ми закуповували десь приблизно 30 відсотків дизелю та бензину із Російської Федерації. Протягом останніх декількох місяців нам вдалося, знову ж таки, через диверсифікацію поставок, в тому числі і через Херсонську перевалку, яка знаходиться під контролем міністерства, забезпечити безперебійне постачання дизелю та нафтопродуктів, крім того, проведені переговори з Казахстаном та Туркменістаном, ризику немає. Тому в таких умовах хочу заспокоїти громадян України. Переконаний, що незалежно від того, як буде розвиватися політична ситуація навколо відновлення і ліній електропередач в Херсонській області в Республіку Крим і також відновлення енергопостачання, у міністерства та підприємств, які знаходяться під контролем міністерства, достатньо ресурсу для того, щоби управляти процесом. Звичайно, після порушення ліній був період певної дестабілізації енергосистеми. І такі кроки, звичайно, дуже негативно впливають на енергосистему. Тому що відсутність великого об’єму споживання протягом короткого періоду має негативний вплив. Тобто нам потрібно було перебалансувати виробництво. На даний момент зменшене навантаження на атомних електростанціях, пройшло заміщення через гідро- і через теплову генерацію. Так, на даний момент ми спалюємо трішки більше вугілля, якого в нас немає, але протягом останніх 5 днів нам вже вдалося стабілізувати цю систему і, скажімо, забезпечувати стабільну роботу. Я вже говорив про резервне забезпечення деяких районів. Це десь приблизно, ну, сумарно в ризику знаходиться десь приблизно 40 відсотків Херсонської та Миколаївської областей. Це досить великий ризик, ну, на даний момент все-таки вдається цим ризиком управляти. Але питання потрібно вирішувати. Тому надіюсь, що. це, звичайно, політичне рішення, надіюсь, що протягом найближчого часу питання буде розглянуте і на Кабінеті Міністрів, і РНБО, і будуть прийняті рішення. Це карта постачання. Ви бачите, чотири лінії йдуть із підстанції "Каховська", одна – із "Мелітопольська". Всі порушені, на жаль, ремонтні роботи проводитись на даний момент не можуть. Ну, про гуманітарну ситуацію, напевно, поки що не варто говорити. Тому у випадку будь-яких запитань, буду готовий відповісти на них. Поки дякую.
Дякую вам. До слова запрошується перший заступник міністра аграрної політики та продовольства України Ярослав Васильович Краснопольський. Будь ласка.
Доброго дня, шановні народні депутати, телеглядачі! Дозвольте доповісти на ті питання, які були поставлені нам. перед аграрним. перед Міністерством аграрної політики та продовольства. Перше питання. Це на минулому пленарному засіданні було розглянуто питання про зняття мораторію на продаж сільськогосподарських земель, і цим законом було доручено уряду підготувати законопроекти, які врегулюють питання використання сільськогосподарських земель. Ця сфера відповідальності Міністерства аграрної політики і яка проводиться робота міністерством для виконання поставлених завдань. Таке питання було поставлене. Відповідно таким чином після підписання Президентом України зазначеного закону на набрання ним чинності Кабінету Міністрів України буде надано відповідне доручення на розробку законопроекту щодо обігу земель сільськогосподарського призначення, термін виконання – до березня-місяця. Разом з тим, хочу повідомити, що питання реформування земельних відносин стоїть постійно на розгляді в уряді і, зокрема, 23 вересня 2015 року було дано доручення про створення робочої групи під головуванням віце-прем’єр-міністра пана Зубка. До складу цієї робочої групи ввійшли: Мінагрополітики, Мінрегіон, Мін. Держгеокадастр, Мінекономрозвиток, Мін’юст та інші заінтересовані органи. Уже зараз робочою групою розроблено низку законопроектів, якими передбачається удосконалення земельних відносин, зокрема: передачі повноважень розпорядження землями від державних органів до органів місцевого самоврядування; врегулювання відносин, пов’язаних із запровадження ринку земель сільськогосподарського призначення; розвитку відносин землекористування і власності на землі сільськогосподарського призначення; правового статусу земель колишньої колективної власності і від умерлої спадщини, що є дуже важливо; спрощення процедури земельних ділянок фізичними та юридичними особами; встановлення справедливої ставки земельного податку за користування землями, що спільно використовуються державними підприємствами та суб’єктами господарювання. На даний час здійснюється доопрацювання законопроектів за участю заінтересованих органів виконавчої влади та громадських організацій. Що стосується самого Закону "Про обіг земель", я думаю, що це буде достатньо серйозне і глибоке обговорення на площадках не тільки Міністерства аграрної політики, і ми з цього приводу запрошуємо всіх зацікавлених до обговорення даного проекту. законопроекту. Слідуюче питання, яке було нам поставлено, що зроблено і планується зробити щодо дерегуляції у сфері сільського господарства. На сьогоднішній день по відношенню до агропромислового комплексу уже скасовано 14 дозвільних документів, зокрема: ветеринарних свідоцтв, сертифікатів якості і в тому числі карантинний сертифікат. Скасовано обов’язковість одержання ветеринарного свідоцтва форма № 2, 6 ліцензій, 50 інших змін, пов’язаних із спрощенням отримання дозвільних документів. Найближчим часом планується забезпечити супроводження проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів (реєстраційний номер 2558), який буквально недавно був проголосований в першому читанні у стінах Верховної Ради. І там, зокрема, передбачається спрощення ще 22 дозвільних процедур в таких сферах, як в сфері ветеринарії, рослинництві, тваринництві, у сфері харчових продуктів, у рибному господарстві. Вся ця інформація буде знову ж таки детально обговорюватись, і пропозиції з боку Міністерства аграрної політики будуть відповідно надані. Слідуюче питання, яке задавалося народними депутатами. "Проінформуйте про стан підготовки державних підприємств до приватизації". Ну перш за все, я хочу сказати, що ми вимушені були, не дивлячись на те, що зменшували кількість апарату міністерства АПК, це саме той департамент, управління державним майном, де ми вимушені були добавити ще навіть навпаки два відділи, для того, щоб, дійсно, з’ясувати конкретний стан справ, який відбувається саме в державних підприємствах, які підпорядковуються Міністерству аграрної політики та продовольства. Таких підприємств у нас на старті було 571. Потім, відповідно згідно рішення було. згідно рішення є про передачу частини навчальних закладів Міністерства освіти, і така робота зараз відповідно практично проходить на етапі передачі. Далі. Ми провели аудит 30 найбільших і найскладніших підприємств. Аудит в тому числі і тих підприємств, які збиткові. Хоча, якщо вони збиткові, то практично аудит не можна проводити, ви це, я думаю, знаєте. Через то ми запросили відомі аудиторські компанії, це практично велика вісімка, які на безоплатній основі допомогли провести нам цей аудит. І вже виходячи з цієї ситуації ми почали проводити роботу з підготовки до приватизації. Зокрема на сьогоднішній день ми подали пропозиції до Міністерства економіки про 102 підприємства, які можна розглядати на предмет приватизації. Зараз згідно рішення, постанови Кабінету Міністрів 86 державних підприємств включено до порядку роздержавлення. З них 24 підприємства можуть бути приватизовані після їх виключення із Закону про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації. Але ми вбачаємо, що їх потрібно, як кажуть, переглянути і цей список цими 24 підприємствами відповідно добавити. Земельний банк зазначених підприємств становитиме біля 120 тисяч гектарів. На сьогодні повинен сказати, що ми організували спільну роботу з Фондом державного майна. Практично кожний вівторок ми збираємося разом і обговорюємо всі робочі питання по тому, яким чином підготувати і передати до Фонду державного майна відповідні підприємства. Зокрема прийнято рішення вже про приватизацію конкретно 17 державних підприємств, 8 з яких уже передані до сфери управління органів приватизації. Зокрема "Аграрно-промислова фірма "Полтавасадвинмаркет", "Державне науково-виробниче підприємство "Винконсервпроект", "Державний шовкорадгосп "Криворізький", земельна ділянка 274 гектара, "Державне сільськогосподарське підприємство "Кільчень", земельна ділянка 141 гектар. "Чутове", земельна ділянка 2 тисяч 775 гектарів. Закарпатське державне обласне підприємство по технічному забезпеченню сільськогосподарського виробництва "Агропромтехніка". Сільськогосподарське підприємство "Ягубець", земельна ділянка 2 тисяч 116 гектарів. Сільськогосподарське підприємство "Трест", земельна ділянка 288 гектарів. Процес приватизації підприємства промислового комплексу в основному уповільнюється через відсутність правонаступлюючих документів на землю, нерухомість, а також перебування майна в арешті та інше. Дуже багато в нас відбувається судових спорів, дуже багато підприємств знаходиться в банкрутстві та в стадії ліквідації. Але разом з тим ця робота, відповідно якої проводиться. Ну, і останнє питання, яке було, як кажуть задано. "Прокоментуйте ситуацію про запровадження Російською Федерацією продовольчого ембарго щодо українського експорту. Які заходи передбачається вжити для подолання можливих негативних наслідків?" Ну, перш за все, я повинен сказати, що товарообіг між Україною та Російською Федерацією за 10 місяців 2015 року зменшився на 69,4 відсотка. На один, практично на 1 мільярд. Порівняно з аналогічним періодом попереднього року. І становив 456 мільйонів. Сальдо торгівлі на сьогоднішній день є позитивним – 51,4 мільйона. Щодо падіння обсягів експорту українських сільськогосподарських товарів. Воно почалося ще з 2012 року, і експорт скоротився з 2,1 мільярда доларів США у 2011 до 983 мільйона доларів уже у 2014 році. І станом за 10 місяців 2015 року ця цифра складає 253 мільйона доларів. Повністю припинились експортні поставки молока згущеного, яєць, птиці, зернових, злаків, в основному кукурудзи, насіння олійних культур, переважно сої та насіння соняшнику. Кондитерських виробів з цукру, тютюну та замінників тютюну. До мінімального рівня скоротилися поставки готових чи консервованих продуктів з риби та ракоподібних, масла тваринного, пива, соків, цигарок та сигарет з тютюновим або замінником тощо. В умовах різкого скорочення поставок української продукції до Російської Федерації нарощується її експорт до країн Азії. Взагалі я повинен сказати, що цифра в загальному експорті у нас Російської Федерації складає трохи більше 2 відсотків, хоча в свій час це було більше 12 відсотків. Зараз ми переорієнтовуємо і ведемо достатньо багато переговорів. І можливості на те, щоб вийти на інші ринки, зокрема переорієнтовуємо наш експорт на країни Азії. Зокрема зараз, частка експорту до Азії складає майже 47 відсотків. При цьому ми намагаємося зберегти основні позиції торгівлі із країнами ЄС, де цифра складає в межах 26,4 відсотка. При цьому в структурі експорту сільськогосподарської та харчової продукції зменшилась їх частка з 6,7 за 10 місяців до 2,2 за результатами 10 місяців. Таким чином, ми бачимо, що український бізнес однозначно готується до того, що може бути введено ембарго з боку Російської Федерації. Зрештою, в мене все. Якщо будуть питання, прошу задавати.
Дякую вам. Прошу сідати на місце. Шановні колеги, зараз ми маємо 30 хвилин на запитання народних депутатів. Наголошую, дані запитання є не від фракцій, а від депутатів. Тому, якщо якась фракція не запишеться, я не зможу додавати додатково час для запитань. Прошу просто бути всіх уважними, змобілізуватись перед записом на виступи. Будь ласка, приготувались? Колеги з фракцій? Отже, проводиться запис на запитання народних депутатів до членів Кабінету Міністрів України. Будь ласка, проводимо запис. Будь ласка, народний депутат Головко. Нагадую, одна хвилина на запитання, дві хвилини на відповідь. Будь ласка, Головко.
Михайло Головко. Прошу передати слово Андрію Іллєнку.
Андрій Іллєнко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Хочу задати запитання до уряду. Я бачу, немає міністра внутрішніх справ і Прем’єр-міністра теж немає, тільки був, вже кудись пішов. Але все одно хочу адресувати їм запитання. Скажіть, будь ласка, як так могло статися, що першим заступником голови Національної поліції було призначено Василя Паскала, який в часи Януковича, в часи Майдану, очолював Департамент карного розшуку МВС? Був одним з ключових людей в системі репресій проти Майдану, був одним з наближених до тодішнього Захарченка, міністра внутрішніх справ Януковича. Як так могло статися, що цю людину призначають на таку посаду, людину, яка підпадає під дію закону про очищення влади? Це повна профанація реформи МВС, яка відбувається. Як так могло статися, дайте пояснення? Бо це плювок усім в обличчя, для кого Майдан це не порожнє слово.
Панове народний депутат, я думаю, що ми будемо вважати це депутатським запитом і безпосередньо, так сказать, надамо відповідь. Дякую.
Дякую. Дехтярчук, "Блок Петра Порошенка", будь ласка.
Розпорядженням Кабінету Міністрів 31.03.2015 року схвалено проект основних напрямків бюджетної політики на 2016 рік, яким передбачено передачу бюджетних наукових установ Мінагрополітики до сфери управління Міністерства освіти і науки України. Мотивація заперечення профільного Комітету Верховної Ради з питань аграрної політики та земельних відносин ґрунтується на тому, що концентрація видатків на науку в Міністерстві освіти може привести до втрати певних державних функцій управління у відповідних галузях, а також порушення цілісності взаємозв’язку з галузевою науки та виробництва. Чи враховані ці переконливі пропозиції щодо недоцільності передачі галузевих бюджетних установ Міністерства аграрної політики продовольства України до сфери управління Міністерства освіти і науки України при формування державного бюджету України на 2016 рік? Дякую. Запитання до представника Мінфіну.
Доброго дня, шановні народні депутати! Дякую за запитання. Дійсно, нами опрацьовується питання щодо передачі всієї галузевої науки в управління Міністерства освіти. Було проведено цілу низку узгоджувальних нарад з цього приводу. Остаточне рішення уряд ще не приймав, при розгляді проекту бюджету на наступний рік буде прийнято рішення і в тому числі щодо аграрних університетів. За результатами відповідно ми будемо в державному бюджеті відображати або за Міністерством освіти і науки, або за Міністерством аграрної політики відповідні видатки на утримання даних установ. Поки що рішення остаточне не прийнято, той проект, про який ви говорили, він не затверджений, в тому числі Верховною Радою. Тому на сьогоднішній день це лише концептуальні пропозиції, які обговорюються в уряді. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Юрій Чижмарь, Радикальна партія.
Юрій Чижмарь, Радикальна партія Олега Ляшка. Минулий рік Російська Федерація показала себе не стабільним партнером в газовій галузі і в енергетичний галузі і ми надіялись, що протягом року ми налагодимо альтернативні джерела постачання в Україні вугілля. На жаль, цього не зроблено, і ми бачимо, що останні події нам чітко показали, що ми знову базували свою стратегію закупівель саме з Російської Федерації та з зони АТО. І через це маємо знову проблему цього року, можливі, віялові відключення, кризові явища в енергетиці, що буде призведено до припинення, відключення і припинення діяльності багатьох підприємств. Чи понесе хтось за таку безвідповідальну державницьку позицію в уряді, за те, що ми за рік не відпрацювали альтернативи і немає сьогодні економічної стабільності через таку систему закупівель в енергетиці? Дякую.
Пане Чижмарь, дуже дякую за запитання. Я в своїй короткій промові, насправді, говорив про те, що нам за цей рік вдалося зменшити залежність від постачання газу, наприклад, з Російської Федерації до 35-40 відсотків на даний момент чи протягом 2015 року, в порівнянні до 100 відсотків ще буквально декілька років тому. Це за рахунок роботи і міністерства, і НАК "Нафтогазу" по реверсному напрямку, так званому, це перше питання. Стосовно ядерного палива, 5 поставок із 13 вже в 2015. в 2016 році будуть неросійськими. Стосовно вугілля, на даний момент основне обмеження – це портова інфраструктура, яка формується протягом років. Тобто за один рік немає можливості побудувати великий порт із великими. із терміналами, які можуть розвантажувати великі кораблі, там "Паномакси" чи "Кепсайзи". Ця робота ведеться. На даний момент ми можемо завезти 400 тисяч тонн в місяць, при необхідних 600, це вже досить комфортно. Але робота проводиться і в дальнійшому. Більше того, саме споживання, саму структуру споживання нам вдалося поміняти на користь атомної енергетики, яка є чистою і дешевою. Це дає можливість не тільки зменшити вартість, зменшити структуру. покращити структуру тарифу, утримувати тариф на електричну енергію на сьогоднішньому рівні, давати можливість нашим підприємствам бути конкурентоздатними, але й зменшити залежність від постачання вугілля. Ця робота проводиться, проводилася і буде проводитися, але один рік, на жаль, недостатньо для того, щоб будувати такі великі інфраструктурні проекти в час, коли відбувається війна, коли інвестори не хочуть іти в Україну і вкладати мільярди доларів в цю інфраструктуру. Але це буде відбуватися, тому що ми і на законодавчому рівні змінюємо систему, і з державними підприємствами проводимо дуже активну роботу, де.
Дайте можливість завершити. Є необхідність?
В любому випадку я хочу вас запевнити, що за цей рік залежність від зовнішнього постачання вугілля зменшилася щонайменше на 30 відсотків, щонайменше, за 1 рік. Тому я переконаний, що протягом наступного року ми цю проблему вирішимо. В наступний опалювальний сезон ми будемо входити без залежності від російського вугілля.
Дякую вам. Микола Федорук, "Народний фронт", будь ласка. Микола Трохимович Федорук.
Прошу передати слово народному депутату Олександру Кодолі.
Кодола, будь ласка.
Олександр Кодола, 209 виборчий округ, Чернігівщина. У мене питання до міністра енергетики. Шановний пане Демчишин, у вівторок в місті Чернігів розпочалася безстрокова акція протесту чернігівських підприємців, просто активних громадян проти свавілля "Чернігівобленерго". Ми розуміємо, що "Чернігівобленерго" – це монополіст, який належить російському олігарху Григоришину, але саме монопольне становище створює неможливі умови для ведення бізнесу, зокрема у нас сьогодні близько 160 підприємств, які фактично не можуть розпочати свою роботу через захмарні ціни на підключення електроенергії. Тому питання: чи знаєте ви про цю проблему? І я звертаюся до вас: негайно разом з Антимонопольним комітетом втрутитися у вирішення цієї проблеми – і уникнути збільшення соціальної напруги. І друге питання.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
Друге питання, до Міністерства фінансів. Сьогодні у нас пана міністра немає, але є заступник. Запитання такого характеру: чи переданий до Верховної Ради законопроект пані Яресько щодо реструктуризації валютних кредитів для незаможних громадян України і яку кількість громадян цей законопроект охоплює? Дякую.
На перше питання: стосовно обленерго. Пан Кодола, дуже дякую за запитання. Насправді це проблема не тільки Чернігівської області. Насправді, всі обленерго мають монополістичний вплив на своїх територіях. І доступ до мереж є одною із основних проблем. Протягом цілого року ми активно цим займаємося разом із регулятором із НКРЕ. Було за цей час розроблено два різних варіанти змін до Закону "Про ринок електроенергетики" про енергопостачання, і запропоновані зміни. Але, на жаль, вони не були прийняті Кабміном і, відповідно, поки що не діють. На даний момент проведено велику роботу стосовно Закону "Про ринок електроенергетики", який відповідає третьому енергопакету, який розроблений спільно із енергетичним співтовариством і Світовим банком. Цей закон буквально сьогодні, можливо в понеділок, буде внесено у Кабмін. Надіюсь, що ми швидко відпрацюємо і зможемо протягом найближчого часу його погодити. В рамках цього закону є кодекс мереж, який повинен забезпечити свободний доступ до мереж всіх споживачів. Переконаний, що тільки на законодавчому рівні можна вирішити це питання. Тому надіюся на вашу підтримку і переконаний, що найближчим часом цей закон буде внесений в Раду, і ви будете мати можливість нам допомогти вирішити цю складну проблему. Дійсно, обленерго зловживають своїм монопольним становищем.
Щодо другого запитання по законопроекту. Дякую за запитання. Він, цей законопроект про реструктуризації валютних іпотечних, в першу чергу, кредитів минулого засідання уряду був розглянутий, затверджений на уряді. Зараз завершується робота щодо його редакційного доопрацювання. І, наскільки я знаю, в понеділок планується направити його до Верховної Ради для реєстрації. Цей законопроект, наскільки я пам’ятаю, безпосередньо може стосуватися 38 тисяч сімей. Дякую за запитання.
Дякую вам. Юрій Соловей, "Блок Петра Порошенка", будь ласка.
Юрій Соловей, 89 виборчий округ. Ну у мене питання до Прем’єр-міністра, але зважаючи, що його немає, то Геннадій Григорович, до вас запитання. Пригадуємо під яким тиском український парламент приймав закони щодо відкриття безвізового режиму з Європейським Союзом, тому особисто мене запитуються виборці, на що очікувати в часовому вимірі, коли орієнтовно українські люди отримають можливість їздити до Європи без віз? Це перше питання. Друге питання. Зважаючи на відсутність Прем’єр-міністра, питання до міністра фінансів. Які сьогодні є економічні підстави для росту курсу долара в обмінниках? Оскільки ми бачимо щоденно, ще вчора був 23-24, сьогодні 25, 26, 27. І останнє запитання до міністра оборони. Я не знаю, чи він присутній, чи ні. Заступник є. До мене масово почали звертатися особливо підприємства державного сектору, які займаються виробництвом зброї на незаконні дії заступника міністра пана Павловського.
30 секунд. Завершуйте, будь ласка.
Який державні кошти передбачені для закупівлі зброї спрямовує не "Укроборонпрому", а спрямовує на приватні структури. Прошу вважати це запитання і запитом до міністра оборони провести відповідне службове розслідування про те, які дії здійснює даний заступник міністра і куди спрямовуються державні кошти. Дякую.
Шановний народні депутати! Я ще раз вітаю всіх з тим, що парламент вдало пройшов прийняття низки законів, які стосуються безвізового режиму, і хотів би привітати весь український народ з тим, що саме на цьому тижні було отримання, остання ратифікація в Брюсселі той угоди, яку сьогодні так очікували всі наші українці, Угоду про асоціацію з Європейським Союзом. Вчора Президент України був в Нідерландах. І практично остання вже ратифікація голландського уряду, яка вже відбулася, але зараз ми чекаємо проведення референдуму, відкриває практично той шлях України, який стосується практично виконання Україною всіх директив, які пов’язані з угодою з Європейським Союзом, в тому числі і надання українцям статусу безвізового режиму. Я думаю, що 2016 рік, саме буде ключовим у відкритті цих питань, в тому числі як надання безвізового режиму. Дійсно, дуже багато чинників, які впливають сьогодні на такі прийняття рішення. Але Україна сьогодні виконала всі умови для того, щоби долучитися до безвізового режиму. 2016 рік, я вважаю, що за рахунок і роботи парламенту, і уряду, і економіки країни, і тієї ситуації, яка буде складатися в стабілізації в Україні, буде надавати прямий і безпосередні шанс, можливості прямої комунікації з європейцями. Дякую. По фінансам. Ігор Іванович, будь ласка, дайте.
Дякую за запитання. Безумовно, питання щодо ситуації на валютному ринку краще б Національний банк прокоментував. Але сезонний фактор, завжди саме в цей період відбуваються певні коливання курсу і послаблення гривні. Знову ж таки перед різдвяними і новорічними святами традиційно відбувається зворотна тенденція, іде укріплення якраз національної валюти. Тому в умовах, з одного боку, тиску певного на ринок зайвої гривневої ліквідності, яка пройшла, в тому числі фонд гарантування вкладів фізичних осіб, через виплати банкам, вкладникам банків, які перейшли до управління фонду, з одного боку. А, з іншого боку, повторюсь, сезонний фактор, і ми маємо зараз ту тенденцію, яка є. Але, на моє переконання, ця тенденція звершиться ближче до різдвяних свят і має виключно сезонний і тимчасовий характер.
Дякую. Папієв Михайло Миколайович, "Опозиційний блок".
Дякую. Прошу передати слово депутату Шурмі. Ігорю Шурмі.
Будь ласка, включіть мікрофон Шурмі.
Ігор Шурма "Опозиційний блок". Шановні колеги, вітаю вас не тільки з річницею нашої спільної роботи, але вітаю вас фактично з початком прем’єріади. Вислухавши сьогоднішню доповідь головуючого, а також ті ініціативи, які бродять по залу, можна зрозуміти, що нас цікавить. чекає дуже цікавий період. Але поки що звернуся до тих, хто працює. Звертаюся до віце-прем’єра пана Зубка. Не задаю вам запитання по охороні здоров’я, по реформі у зв’язку з тим, що вони постійно на запитання відповідають, через тиждень все буде подано в парламент. А задаю запитання те, що я вам задавав два тижні тому, ви обіцяли особисто відповісти, це є відшкодування ПДВ підприємствам експортерам. Без них не буде бюджету, без них не буде пенсій, без них не буде заробітної плати, без них не буде взагалі розвитку. На сьогоднішній день ці питання не вирішуються. Зокрема, "Запоріжсталь" борг мільярд з травня місяця, відключені від автоматичного повернення, законодавчого. Прошу сказати чому ви обіцяєте і не виконуєте те, що ви обіцяєте? Принаймні, дати інформацію. Дякую.
Ваш запит був наданий в Державну фіскальну службу, і, я думаю, що за результатами перевірки сплачених ПДВ "Запоріжсталлю", а також автоматичним поверненням, питання буде вирішено. Я думаю, що це стосується не тільки "Запоріжсталі", яка сьогодні працює, а ще й багатьох підприємств. І я перевірю в понеділок, в якому стані знаходиться перевірка взаємозаліків по ДФС. Дякую.
Дякую вам. Шверк Григорій Аронович, "Блок Петра Порошенка", будь ласка.
Дякую. У мене питання до шановного Володимира Васильовича, він сьогодні найпопулярніший. Володимир Васильович, питання таке, сьогодні Украйна витрачає на 1 долар ВВП більше енергоносіїв ніж майже всі країни в світі. Тому, якби ми витрачали на енергоносії, як Польща, яка витрачає в чотири рази менше ніж ми, то ми б не думали звідки купувати енергоносії, а думали куди їх продавати. Тому питання, чи є у вашому міністерстві або в уряді якась комплексна програма по стимулюванню енергонезалежності України і ефективності використання енергоносіїв не тільки для громадян, як в "Ощадбанку", а і України в цілому, в української промисловості? Дякую дуже.
Пане Шверк, дуже дякую за запитання. Насправді, енергетика складає десь приблизно 30 відсотків всього валового національного продукту України, тому можна таким чином пояснити велику кількість запитань до мене. Стосовно енергоефективності. Є спеціальна агенція під керівництвом пана Савчука, і вона управляється паном Зубком, він дуже активну позицію займає. Роботи проводиться дуже багато, але основна причина – це доступ до капіталу. На жаль, при сьогоднішніх ставках 25-плюс річних проводити будь-які енергозберігальні процедури дуже складно. Тому основна ціль – це понизити вартість капіталу для українського бізнесу, в першу чергу промисловості, яка однозначно для конкурентоздатності буде. Вони і інвестували, і будуть інвестувати надалі в енергозбережувальні технології. Але основна неефективність все-таки – в житлово-комунальному господарстві. Це і енергоефективність будинків, яку потрібно проводити і не тільки за рахунок громадян, її потрібно проводити системно. Тому що поміняти вікна чи утеплити стіни в одній квартирі із багатоквартирного будинку неефективно, потрібен системний підхід. Крім того, що ремонтувати лінії передач, тобто труби., якими займається і Світовий банк. Тобто в цьому році виділено більше 300 мільйонів доларів на теплоелектроцентралі і теплопункти, але цих коштів явно недостатньо. Потрібно десь приблизно 25-30 мільярдів доларів для оновлення всієї житлово-комунальної структури.
Шановні народні депутати! Я хотів би додати інформацію і розділити питання енергоефективності на дві зони: зона промисловості і зона все-таки споживання простих українців або це житлово-комунальне господарство, яке стосується теплокомуненерго, таке є, або це просто індивідуальне споживання нашими українцями. По-перше, та програма, яка була запроваджена урядом по компенсації тіла кредиту, а також тими меморандуми, які підписані з місцевим самоврядуванням по компенсації відсотків по кредитам, які направляються на Енергоефективність, вона показало те, що сьогодні є запит, сьогодні практично вже видано 1 мільярд 100 мільйонів гривень кредитів. Але на наступний рік. Ми вважаємо, що нам потрібно переходити до стандартів, які чітко будуть зобов’язувати. Якщо людина хоче зробити енергоефективний захід, вона повинна робити це із стандартами, які дають можливість не просто вкласти кошти і витратити їх, і отримати економію на 20 відсотків, нам потрібно зробити максимальний ефект, максимальний ефект, який дійсно буде досягати 45 відсотків, це те, що ми сьогодні бачимо. Практично споживання теплової енергії сьогодні на один квадратний метр в Україні складає 230 кіловат. Якщо брати посередній показник по Польщі, по Білорусії – 95-100, це практично в два рази та енергоефективність, яка сьогодні може бути заощаджена українцями. І тому в напрямку саме житлового сектору ми будемо проводити роботу з точки зору і стандартів, і залучення дешевих коштів. Тепер те, що промисловість. На сьогоднішній день є програми, які йдуть від Європейського інвестиційного банку на підтримку малого й середнього бізнесу. І сьогодні практично 400 мільйонів є транш, який безпосередньо повинен підтримати розвиток таких підприємств. Також само ми зараз ведемо переговоримо із Європейським інвестиційним банком, і з іншими міжнародними фінансовими організаціями про залучення дешевих кредитів на енергоефективні заходи, на заходи енергозбереження на перевід на альтернативний. на альтернативний перевод джерела енергії для того, щоб наша промисловість була конкурентоздатною по споживанню природних ресурсів і конкурентної продукції для того, щоб вийти, дійсно, і диверсифікувати свою продукцію на європейських ранках. Тому, будь ласка, я думаю, що нас чекає дуже багато прийнятих рішень, які ми будемо спільно і ратифікувати угоди з міжнародними фінансовими організаціями, розглядати, і тому я пропоную у комітетах активно долучитися до цієї співпраці. Дякую.
Дякую вам. Кіраль передає питання Березюку. Будь ласка.
Щойно апеляційний суд Дніпропетровської області цинічно продав справедливість і честь, проігнорувавши бажання людей Кривого Рогу мати вільне волевиявлення, проігнорував абсолютно всі ґрунтовні докази цинічно і безправно. Тому сьогодні правосуддя і справедливість в руках, по великому рахунку, Верховної Ради і тимчасової спеціальної комісії, яка вчора створена, у руках людей Кривого Рогу і людей України, які уважно з цим спостерігають і у руках Міністерства внутрішніх справ. Тому що те, що вчора відбувалося на суді, коли свідки цинічно брехали, путалися, це є підстава потужних кримінальних справ і розслідування МВС. Тому сьогодні наше запитання до МВС. Як воно збирається розслідувати цинічні злочини проти волевиявлення людей в Україні, зокрема в Кривому Розі?
Олег Романович, ми будемо вважати, що це цитата, і ми її вважаємо депутатським запитом.
Арешонков Володимир, "Блок Петра Порошенка", будь ласка,
Володимир Арешонков, 64 округ, Житомирщина. В мене питання перше до міністра енергетики та вугільної промисловості. Вчора відбулося засідання контрольної комісії з приватизації, на якому розглядалося питання майбутньої приватизації галузі торфодобувної. В мене питання до вас, пане міністр, яка ваша особиста позиція? Чи вичерпало на сьогодні міністерство всі можливості для того, щоб сприяти тому, щоб ця галузь працювала, чи приватизація об’єктів якби це ваше остаточне бачення? І ще питання до Міністерства освіти і науки: де нарешті підручники для 4-7 класів? На ці питання були виділені кошти ще в червні місяці, підручники начебто друкувалися, але до цього часу в школу України вони не поступили. Де, в якому стані і коли вони нарешті надійдуть до учнів? Дякую.
Дуже дякую за запитання по торфовій промисловості, торфовидобувній. Питання насправді дуже просте. На даний момент, зменшуючи об’єм споживання газу, логічно було би використовувати ресурс, який є на території України. І калорійність, технологічні процеси забезпечують можливість заміщувати в досить великому об’ємі споживання газу. Із восьми підприємств торфовидобувних, які знаходяться під управлінням міністерства, на жаль, тільки два працює більш-менш адекватно, із восьми – шість збиткові і знаходяться в різних етапах банкрутства, ліквідації, санації. Тобто це той спадок, який я отримав, прийшовши в міністерство. На жаль, держава не була ефективним управлінцем таких підприємств. Тому я думаю, що насправді процес приватизації може досить суттєво вплинути на цей сегмент і дати йому нове життя. Більше того, в рамках міністерства є вугілля та торф, які, в принципі, в певній мірі конкурують між собою. Тому я думаю, що приватизація – це правильне, добре рішення. Основні проблеми вирішуються на рівні місцевих рад – це землевідвід, це споживання, тому що транспортувати на відстань більш ніж 200 кілометрів недоцільно економічно. Тому торфова промисловість – це питання місцевих органів самоврядування і рад. Приватизація дасть їм можливість більш ефективно цим займатись. Я повністю підтримую приватизацію. Дякую.
Шановні колеги, на сьогоднішній день договори по закупівлі підручників укладені, ближнім часом, я думаю, що до Нового року всі підручники будуть відповідно у школах. Тобто договори вже укладені, відбувається процедура закупівлі, йдуть проплати. І також я б хотів зазначити, що нам вдалося в цьому році по деяких позиціях закупити підручники у шість разів дешевше, ніж це було в минулі роки. Тобто відповідна інформація, ви бачили, вже і в ЗМІ є. Так що, я думаю, що до нового року основна маса підручників буде вже у школах.
Дякую вам. Кошелева передає слово Олегу Ляшку. Будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. У мене запитання до міністра енергетики. Один із моїх колег сказав, що міністр енергетики дуже популярний. Насправді, я думаю, ця популярність мотивується тільки одним – надзвичайно великий рівень корупції у системі, яку очолює міністр Демчишин. Зокрема, зараз пан Демчишин агітує за те, щоб якнайшвидше відновити постачання електроенергії в Крим. Чи не тому він за це агітує, бо його бізнес-партнер російський олігарх Григоришин, який має майже 20 відсотків акцій "Крименерего", а Демчишин з ним давній партнер, бо допомагав Григоришину, консультував його купувати "Луганськобленерго" кілька років тому? І саме за ініціативи Демчишина було підписано угоду про постачання до "Кримського федерального округу" електроенергію з України. Тому у мене питання до пана Демчишина. Чи не бачите ви тут конфлікт інтересів із Григоришиним, вашим давнім партнером? Чи можете ви за цих умов працювати міністром, тобто займатися корупційними схемами, які зараз там є в Міністерстві енергетики? І коли ви подасте.
Пане Ляшко, дуже дякую за запитання. Я був до нього, насправді, готовий. Я спеціально приніс договір, про який ви так дуже багато говорите, і який досліджувався різними інститутами, в тому числі силовиками, в лютому. І він дає прості відповіді на питання, які ви. якими ви так спекулюєте. Це і відповідь на те, що немає в цьому договорі ніякого посилання на федеральний округ, про який ви говорите, ні. немає ніяких питань стосовно прив’язки до об’ємів постачання, немає ніякого питання стосовно ціни, тому що в додатках, які є в цьому договорі, ціна із 2.99 на початку року зросла до 3.95 на сьогодні. І крім того, дуже багато запитань задається стосовно розв’язання спорів по цьому договору. Це також в Україні. А стосовно Григоришина, я думаю, що ви використовуєте його як страшилку для всіх. Розумієте, ви не говорите про Коломойського, на якого ви працюєте, ви не говорите про Ахметова, а ви говорите про Григоришина, якого немає ні в країні, ніде в міністерстві. Прошу сконцентруйтесь на роботі, будь ласка, а не на політичних деклараціях. Дякую.
Будь ласка, згідно Регламенту, коли згадується прізвище, дається репліка. Я рекомендую краще прізвищ не згадувати. Будь ласка, репліка, 1 хвилина. Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Щойно Демчишин, який лобіює інтереси російського олігарха Григоришина заявив, що я працюю на Коломойського. Хочу нагадати, саме за моєю ініціативою, за підтримки, за активної позиції нашої фракції ми позбавили Коломойського монопольного впливу на державну компанію "Укрнафта", яка сьогодні завдяки позиції українського парламенту повернута до державної власності. І сподіваюся, що дивіденди від діяльності цієї компанії будуть іти до державного бюджету, а не в приватні компанії Коломойського. Щодо співпраці за Ахметовим. Саме за позиції нашої фракції ми проголосували за збільшення рентної плати на видобуток вітчизняних вуглеводнів, і це вдарило по кишені Ахметова. Тепер щодо вашої співпраці з Григоришиним. Ви, Григоришин, Касич – це корупційна група, яка сьогодні через підвищення тарифів на електроенергію крадуть з енергоринку мільярди. Ви отримуєте за це відкати, ви працюєте на корупціонера російського олігарха Григоришина, і ви маєте сидіти за це тюрмі, а не лобіювати.
Дякую. Шановний віце-прем’єр. Знаєте, але ще одне питання, бо в нас затягнулася дискусія. Ще одне питання, Гузь. Якщо можна прокоментуйте, а потім питання.
Значить, по-перше, я скажу, що ми можемо вважати це депутатським запитом, але я б хотів би, щоб був би депутатський запит і спільна відповідальність за кожні слова в цьому залі, які чує сьогодні український народ. Якщо цей депутатський запит ваш не буде підтверджений, я думаю, що потрібно буде просто принести вибачення за такі серйозні, ґрунтовні обвинувачення в бік міністра енергетики. Дякую.
І отже, останнє запитання до уряду. Хміль з "Народного фронту" передає Гузю Ігорю. Шановні колеги, прошу уваги в залі, останнє запитання, остання відповідь. І ми завершимо "годину запитань до Уряду". Будь ласка. Ігорь Гузь, будь ласка, говоріть.
Депутат Гузь, 19 виборчий округ. Пане Демчишин, я не працюю ні на Григоришина, ні на Ахметова, ні на Коломойського. Но хочу вам сказати від нововолинських шахтарів. Помните, такий банер був на Майдані, я не знаю, чи ви там були: "Поймите, нас задолбало!" Так от, я рік б’юся! Мене і нововолинських шахтарів ваша позиція задовбала! Я знаю, що ви будете на Волині, будь ласка, пане Демчишин, не водіть за ніс нововолинських шахтарів. Чітко скажіть позицію міністерства по шахтах Нововолинська, буде дофінансована Десята шахта чи ні? Що будемо робити з Першою, Дев’ятою і "Бужанкою"? Люди втомилися терпіти! Ви водите за ніс. Не даєте конкретної інформації, ви втікаєте від відповідальності. Ви вже тричі міняєте керівництво шахт і не знаєте, що робити! Тому, будь ласка, визначтесь або йдіть геть! Дякую.
Дуже дякую за запитання. Насправді ситуація у вугільній промисловості залежить в більшій мірі від державної підтримки. Хочу нагадати, що в минулому році державні шахти отримали майже 5 мільярдів гривень державної підтримки. У відповідності з коаліційною угодою на цей рік вона повинна була, ця підтримка повинна була бути не меншою чим 4 мільярди. За весь рік ми отримали 900 мільйонів, які були не додатково видані, а перерозподілені з інших програм, якими управляє Міністерство палива та енергетики. На жаль, без підтримки державної проводити швидкі реформи дуже складно. Тому що це і складна геологія, це і збиткові підприємства, які залишились, які заводились у збитки протягом двадцяти років. Найкращі вже давно приватизовані ДТЕКом, а все інше залишилось державі. Більше того, позицію профсоюзів ви бачили, профсоюзи постійно блокують будь-які кроки по оптимізації, по збільшенню ефективності. А стосовно волинських шахтарів. Хочу сказати, що на даний момент при плані видобутку 15 тисяч тонн в місяць добича – менше 5, це 30 відсотків від плану. Про що можна говорити? Про Десяту шахту? Всі кошти, які були виділені в бюджеті, всі будуть використані до кінця року, це 200 мільйонів. На слідуючий рік ми зробили програму, яка, на жаль, не підтримана ні Кабінетом Міністрів, ні Верховною Радою. Тому, будь ласка, голосуйте, підтримуйте програму підтримки вугільної промисловості, і проблем не буде. Дуже дякую.
Дякую. "Година запитань до Уряду" закінчилась. Я дякую і віце-прем’єр міністру Геннадію Зубку, і представникам уряду за фахову, хоч і гостру, дискусію в залі. Згідно порядку денного наступний наш розділ це є оголошення депутатських запитів. Я спочатку зачитаю оголошення, яке надійшло в президію і пан Юрій Шухевич чекає цього оголошення. Отже, повідомляю про створення у Верховній Раді України восьмого скликання міжфракційного депутатського об’єднання "За вільний Кавказ". Головою міжфракційного депутатського об’єднання "За вільний Кавказ" обрано народного депутата України Шухевича Юрія-Богдана Романовича. Вітаємо. І переходимо до зачитання депутатських запитів.
Дякую. Шановні народні депутати, я просто хотіла кілька слів сказати перед тим як зачитувати запити. У нас так склалося, що в п’ятницю залишається стільки людей, що приймати закони, на жаль, ми не можемо. Люди кажуть, що депутати мають ходити на роботу, але питання є, якою ж є робота депутатів, що вони мають робити? Я не знаю чи знають наші телерадіослухачі, але в парламентах більшості демократичних держав рішення приймається більшістю від числа присутніх депутатів. Бо за таких обставин значення має і присутність, і голос. Якою ж має бути робота парламенту? Це також велике питання, чи зводиться вона до законодавчої роботи. Парламент демократії виконує чотири основних функції як представницький орган. Це контроль за діяльністю уряду, в найширшому розумінні цього значення, це контроль за витрачанням людських коштів, це дебати суспільно значущих питань обговорення і це, нарешті, прийняття законів. Прийняття якісних законів неможливе без здійснення цих трьох функцій. А насправді що ми маємо? На сьогодні контрольна функція парламенту зведена до "години запитань до Уряду" і зачитування запитів у п’ятницю. А дебати із суспільно значущих проблем зведені до "Різного". І результат цього ми, мені здається, дуже яскраво побачили сьогодні. Найбільшою суспільно значущою проблемою, напевно, сьогодні є, сьогодні на ранок це є, власне, результати розгляду судової справи стосовно виборів в Кривому Розі. Але у парламенті навіть не виявилося нікого, жодного представника, я вже не кажу навіть про міністра внутрішніх справ, для того, щоби відреагувати на факти, на покази свідків стосовно фальсифікацій під час виборчого процесу. Знаєте, можна довго говорити про реформи, і, звичайно, це не є проблема лише нинішнього парламенту, бо ми успадкували цю процедуру. Але, я думаю, що саме вже настав час парламент зробити нарешті представницьким органом і дати можливість йому виконувати нормально свої повноваження. А уряд, напевно, вже повинен навчитися стати повноцінною виконавчою владою, підзвітною парламенту. Дякую. А тепер, перейдемо до зачитування запитів, які, я сподіваюся, також скоро будуть публікуватися лише на сторінці парламенту. Ще також хочу для теле- і радіослухачів зазначити, що відповідно до процедури, визначеної в Конституції, запити до Президента України повинні бути проголосовані. Тобто для них повинна бути набрана більшість голосів від конституційного складу – 226 голосів. Жодного разу у цій залі у день розгляду запитів не було достатньої кількості людей для голосування запитів до Президента. Тому сьогодні ми маємо запити від таких депутатів: від Віктора Романюка; від Дмитра Лінька; Ігоря Шкірі; Миколи Люшняка; Олега Петренка; Сергія Висоцького; Юрія-Богдана Шухевича; групи народних депутатів: Лапіна, Тимошенка та інших і групи народних депутатів: Палатного, Романової і Спориша – до Президента України, які, на жаль, вчергове ми не можемо розглянути і проголосувати. Поза тим, ми маємо запити народних депутатів. Володимира Парасюка до начальника Генерального штабу - Головнокомандувача Збройних Сил України щодо надання ордену "За мужність" деяким військовослужбовцям військової частини А3817, за вчинення визначного геройського вчинку під час захисту незалежності, територіальної цілісності та суверенітету України. Віталія Гудзенка до міністра охорони здоров’я України щодо виплат молодшому медичному персоналу комунального закладу "Ставищенська центральна районна лікарня" коштів за шкідливі умови праці, нічні зміни, оздоровчі та індексування. Юрія Берези до начальника Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Дніпропетровській області стосовно незаконного привласнення майна ТОВ II "Новофарм" посадовими особами Товариства з обмеженою відповідальністю "Рост-Агро", а також щодо неправомірних дій слідчого СУ ГУМВС України в Дніпропетровській області підполковника міліції Масленікова. Юрія Берези до міністра освіти і науки України щодо перейменування Дніпропетровського монтажного технікуму в Дніпропетровський коледж будівельно-монтажних технологій та архітектури. Юрія Левченка до голови Національного банку України щодо неналежного здійснення банківського нагляду Національним банком України в сфері правового регулювання відносин між комерційними банками та вкладниками в рамках договорів строкових вкладів. Юрія Левченка до Генерального прокурора України щодо самовільного зайняття земельної ділянки на території Поштової площі у місті Києві. Володимира Литвина до Прем’єр-міністра України, міністра охорони здоров’я України, голови Житомирської обласної державної адміністрації щодо функціонування та фінансування Городницької міської лікарні. Євгена Балицького до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України щодо захоплення будівлі Мелітопольської міської ради, перешкоджання роботі обраного секретаря ради від партії "Опозиційний блок". Віктора Развадовського до голови Житомирської обласної державної адміністрації щодо виділення коштів на підведення газопроводу до власного будинку учасника бойових дій Гилюка Василя Федоровича, мешканця села Красноволиця Чуднівського району, Житомирської області. Віктора Развадовського до голови Житомирської обласної державної адміністрації щодо виділення коштів на прокладання водогону по вулиці Береговій у селі Разіне Романівського району, Житомирської області. Олександра Абдулліна до голови Рівненської обласної державної адміністрації про надання невідкладної допомоги на відбудову оселі, що постраждала від пожежі одинокій пенсіонерці з міста Дубровиця Рівненської області Вірі Костючок та на проведення лікування постраждалого від пожежі одинокого інваліда Геннадія Середи, який у важкому стані перебуває у Дубровицькій районній лікарні та не має засобів як для лікування, так і для існування в цілому. Олександра Абдулліна до голови Державної прикордонної служби України про надання підтримки у важкій життєвій ситуації родині Наталії Онищук з міста Дубровиця Рівненської області. Сергія Ларіна до Генерального прокурора України про системні порушення законодавства керівництвом Державного підприємства "Кіровоградський науково-виробничий Центр стандартизації, метрології та сертифікації". Ігоря Кононенка до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України, тимчасово виконуючого обов’язки начальника управління Міністерства внутрішніх справ України у Вінницькій області щодо невжиття правоохоронними органами України заходів для припинення незаконної виробничої діяльності підприємства лісопереробки в селі Гранів Гайсинського району Вінницької області. Віктора Остапчука до Кабінету Міністрів України щодо надання інформації про стан виконання Кабінетом Міністрів України пункту 11 Розділу VI. Прикінцеві та перехідні положення Бюджетного кодексу України. Якова Безбаха до Кабінету Міністрів України, Міністерства екології та природних ресурсів України, Міністерства внутрішніх справ України, Генеральної прокуратури України, Державної екологічної інспекції України, Дніпропетровської обласної державної адміністрації щодо необхідності перевірки фактів можливого недотримання екологічного законодавства у місті Дніпропетровську. Олександра Дехтярчука до Голови Служби безпеки України, Генерального прокурора України щодо перевірки законності дій посадових осіб ПАТ "Українське дунайське пароплавство" з продажу судна "Георгій Агафонов". Ольги Богомолець до міністра внутрішніх справ України стосовно знищення документів, реєстраційних журналів та книг обліку Міністерства внутрішніх справ України. Дмитра Андрієвського до міністра соціальної політики про надання офіційної інформації (роз’яснення) щодо нарахування та проведення перерахунків пенсії після внесення змін у чинне законодавство. Наталії Веселової до Прем’єр-міністра України щодо субвенцій на відновлення та відбудову Донецької та Луганської областей. Якова Безбаха до Нотаріальної палати України, Міністерства юстиції України щодо можливого порушення порядку вчинення нотаріальних дій. Володимира Литвина до Прем’єр-міністра України про вжиття заходів щодо припинення неправомірного тиску на Товариство з обмеженою відповідальністю "Церсаніт Інвест" з боку Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальної компанії "Житомиробленерго". Андрія Немировського до Прем’єр-міністра України щодо перегляду комунальних тарифів та про внесення для населення та індексації заробітної плати, пенсій та прожиткового мінімуму. Андрія Немировського до прокурора Дніпропетровської області щодо заяви про вчинення злочину головою Магдалинівського районного суду Дніпропетровської області Живоглядовим Андрієм Миколайовичем. Олександра Кірша до військового прокурора Центрального регіону України, Голови Служби безпеки України, Генерального прокурора України, заступника Генерального прокурора України - Головного військового прокурора щодо спроб незаконного заволодіння майном державного підприємства харківський машинобудівний завод "Фед" та рейдерського захоплення майна заводу. Народних депутатів (Суслової, Найєма та інших. Всього 18 депутатів) до міністра оборони України щодо присвоєння звання Герой України полковнику Збройних Сил України Кривоносу Сергію Григоровичу. Ірини Суслової до міністра інфраструктури України, Голови Державної прикордонної служби України, голови Львівської обласної державної адміністрації щодо будівництва пункту пропуску "Лопушанка-Міхновець" на українсько-польському кордоні у Турківському районі Львівської області. Михайла Бондаря до міністра внутрішніх справ України щодо внесення змін у структуру Головного управління поліції у Львівській області, та створення відділу поліції на базі Бродівського відділення поліції. Михайла Бондаря до Прем’єр-міністра України щодо внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2015 рік" про погашення заборгованості та забезпечення своєчасної стовідсоткової виплати заробітної плати працівникам державних вугледобувних підприємств та забезпечення видобутку вугілля шляхом державної підтримки. Віталія Чепиноги та Геннадія Чекіти до міністра внутрішніх справ України про повернення дитини-громадянки України на батьківщину. Владислава Бухарєва до Генерального прокурора України щодо неналежного розслідування правоохоронними органами Сумщини фактів фальсифікації місцевих виборів на окремих виборчих дільницях Сумської області. Владислава Бухарєва до Прем’єр-міністра України щодо індексації грошових доходів жителям Сумської області та усім громадянам України. Геннадія Чекіти до Генерального прокурора України, міністра внутрішніх справ України про перевірку фактів нанесення збитків державі та притягнення винних до відповідальності. Сергія Хланя до міністра внутрішніх справ України щодо припинення порушень законності керівництвом органу самоорганізації населення будинкового комітету "Петренко, 79" міста Херсон. Володимира Арешонкова до Голови Служби безпеки України про надання інформації про стан розслідування кримінального провадження щодо посадових осіб Державного підприємства "Коростенський лісгосп Агропромислового комплексу" та перевірку його діяльності. Володимира Арешонкова до Прем’єр-міністра України про внесення змін до статей 11 та 14 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи". Андрія Помазанова до Генерального прокурора України щодо проведення перевірки досудового розслідування кримінального провадження №12015110000000288. Сергія Лабазюка до міністра оборони України щодо виплати коштів військовослужбовцям за виконання бойових наказів у зоні проведення АТО. Сергія Лабазюка до міністра соціальної політики України щодо механізму та порядку осучаснення пенсійних виплат та їх індексація. групи народних депутатів (Креміня, Веселової, Капліна) до Генерального прокурора України щодо недопущення протиправного відчуження майна та навмисного знищення споживчої кооперації Миколаївської області. Юрія Бабія до міністра оборони України щодо додержання бойовими літаками норм висоти під час здійснення навчально-тренувальних польотів над густонаселеними пунктами. Миколи Кучера до тимчасово виконуючого обов’язки голови Державної служби геології та надр України щодо зупинення дії спеціального дозволу на користування надрами, наданого з метою добування піску Бирлівського родовища. Івана Балоги до Прем’єр-міністра України щодо відновлення протипаводкової програми басейну річки Тиса. Івана Балоги до Прем’єр-міністра України щодо фінансування ремонту автомобільних доріг Виноградівського та Іршавського районів Закарпатської області. Василя Петьовки до Прем’єр-міністра України стосовно організації пункту пропуску "Тересва" на українсько-румунському кордоні в селищі Тересва Тячівського району Закарпатської області. Василя Петьовки до Прем’єр-міністра України щодо виділення коштів Рахівській міській раді Закарпатської області на реконструкцію водозабору та проведення гідрологічного дослідження. Анатолія Євлахова до Прем’єр-міністра України щодо включення до проекту Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" коштів на спорудження у місті Корюківка Чернігівської області "Музейно-меморіального комплексу пам’яті жителів населених пунктів України, знищених фашистськими окупантами". Дениса Силантьєва до Міністерства інфраструктури України щодо службової недбалості керівництва державного підприємства. Остапа Єднака до Міністерства внутрішніх справ України щодо недотримання законодавства працівниками Бородянського РВ ГУ МВС України в Київській області під час реєстрації заяви про вчинення кримінального правопорушення. Павла Різаненка до голови Антимонопольного комітету України стосовно вжиття необхідних заходів реагування щодо усунення ознак порушення законодавства про захист економічної конкуренції. Павла Різаненка до Прем’єр-міністра України стосовно забезпечення реалізації права громадян на відшкодування майнової шкоди, завданої фізичним особам внаслідок запровадження карантину тварин або у зв’язку з проведенням процедур і робіт щодо ліквідації особливо небезпечних хвороб. Антона Геращенка до голови Рахункової палати щодо проведення позапланових заходів. Антона Геращенка до міністра енергетики та вугільної промисловості України, Публічного акціонерного товариства "Укрнафта", голови правління Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" щодо незаконної відмови посадових осіб Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" у наданні інформації на законну вимогу народного депутата України. Ігоря Гузя до міністра енергетики та вугільної промисловості України щодо відсутності затвердженого переліку посад та професій, за котрими бронюються військовозобов’язані на підприємствах вугільної галузі Волинської області. Андрія Іллєнка до голови Київської міської державної адміністрації, тимчасово виконуючого обов’язки голови Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації, директора Комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району міста Києва", начальника Департаменту житлово-комунальної інфраструктури Київської міської державної адміністрації щодо включення до Програми соціально-економічного розвитку міста Києва на 2016 рік проведення капітального ремонту асфальтного покриття по вулиці Мілютенка, 40/16 в Деснянському районі столиці. Андрія Іллєнка до голови Київської міської державної адміністрації, голови Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, директора комунального підприємства "Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району міста Києва" щодо захисту інтересів мешканців у зв’язку з можливим аварійним станом нежитлових приміщень в Шевченківському районі міста Києва. Дмитра Добродомова до Генерального прокурора України стосовно неналежно проведеної перевірки відповідно до закону "Про очищення влади" відносно Шеремета Юрія Віталійовича, який у 2012-2014 роках очолював посаду начальника відділу процесуального керівництва та підтримки державного обвинувачення в кримінальних провадженнях щодо діяльності злочинних угруповань Генеральної прокуратури України та заступника начальника управління Генеральної прокуратури за наглядом за додержанням законів спецпідрозділами та іншими органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю і корупцією, а наразі очолює Головне управління власної безпеки Державної фіскальної служби. Дмитра Добродомова до першого заступника прокурора міста Києва, начальника Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві щодо проведення належного, прозорого та об’єктивного слідства у справі про порушення правил безпеки дорожнього руху ректором Міжрегіональної академії управління персоналом, а у минулому заступником міністра внутрішніх справ України, генералом-полковником міліції Анатолієм Подолякою. Антона Яценка до Генерального прокурора України, міністра внутрішніх справ України щодо вжиття невідкладних заходів для відновлення довіри правоохоронній системі та проведення перевірки численних фактів службової бездіяльності, зловживання службовим становищем та покриванні збуту наркотичних засобів на території міста Умань та Уманського району Черкаської області начальником Уманського міського відділу УМВС України в Черкаській області Віталієм Школенко. Сергія Соболєва до голови Вищого адміністративного суду України, Генерального прокурора України про активізацію роботи, спрямованої на повернення до державної власності всіх без виключення земель соснового Розумівського лісу на території Запорізького району Запорізької області. Костянтина Усова до глави Адміністрації Президента України, міністра внутрішніх справ України, начальника Управління державної охорони України, голови Служби безпеки України, міністра оборони України щодо надання інформації про видачу нагородної зброї. Івана Рибака до Прем’єр-міністра України, міністра фінансів України, міністра інфраструктури України, голови Державного агентства автомобільних доріг України, голови Чернівецької обласної державної адміністрації щодо передбачення коштів у Державному бюджеті України на 2016 рік для фінансування капітального ремонту мосту, який проходить через річку Сірет та з’єднує житловий масив Заріччя з містом Сторожинець Чернівецької області. Івана Рибака до Прем’єр-міністра України, міністра фінансів України, виконуючого обов’язки міністра екології та природних ресурсів України, голови Чернівецької обласної державної адміністрації щодо передбачення коштів для фінансування будівництва очисних споруд в місті Сторожинець Чернівецької області у Державному бюджеті України на 2016 рік. Групи народних депутатів (Горбунова, Берези та інших. Всього 35 депутатів) до міністра оборони щодо присвоєння іменної назви "Юрій Олефіренко" середньому десантному кораблю "Кіровоград" на честь Героя України, капітана І рангу Олефіренка Юрія Борисовича. Андрія Гордєєва до Прем’єр-міністра України щодо передачі Чорноморського біосферного заповідника НАН України до сфери управління Міністерства екології та природних ресурсів України. Андрія Гордєєва до виконуючого обов’язки міністра екології та природних ресурсів України щодо можливості прийняття до сфери управління Міністерства екології та природних ресурсів України Чорноморського біосферного заповідника НАН України. Ігоря Шурми до Прем’єр-міністра України щодо загрози економічного та соціального колапсу в економіці України. Ігоря Шурми до Генерального прокурора України, міністра внутрішніх справ України щодо умисного створення перешкод в розгляді судової справи за фактом скоєння ДТП, внаслідок якого загинула сім’я Корнілових в Слов’янському районі Донецької області. Павла Кишкаря до міністра внутрішніх справ України, Державного підприємства Державного сховища дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння України щодо кількості незаконно видобутого бурштину. Віктора Кривенка до голови Київської міської державної адміністрації щодо незаконних АГЗС на території міста Києва. Віктора Кривенка до Дарницького районного управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в місті Києві щодо ненадання відповідей на звернення громадянина. Ігоря Васюника до Львівського міського голови, директора Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, Директора Львівського комунального підприємства "Львівавтодор" щодо реконструкції площі Святого Юра з спорудженням пам’ятника митрополиту Андрею Шептицькому у місті Львові. Андрія Кота до міністра аграрної політики та продовольства України, Голови Служби безпеки України, міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України щодо втручання в ситуацію, яка склалася між компаніями "Семенсес Прогрей Інкорпорейтед" (Канада) та ТзОВ "Науково - дослідний інститут сої" (Україна). Валерія Давиденка до голови Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку щодо надання інформації про всі операції з облігаціями внутрішньої державної позики Державної адміністрації залізничного транспорту України "Укрзалізниця". Василя Яніцького до Прем’єр-міністра України, голови Державної казначейської служби України щодо вирішення питання стосовно погашення заборгованості за рішеннями судів, виконання яких гарантується державою. Олексія Ленського до Прем’єр-міністра України щодо вжиття заходів реагування для реалізації конституційних прав та соціальних гарантій кіровоградців на безпечне для життя і здоров’я довкілля, надання мешканцям Кіровограду додаткових соціальних гарантій, відкриття нових онкологічних центрів та відповідного забезпечення ліками жителів міста у зв’язку із високим рівнем онкологічних захворювань через видобування урану. Олексія Ленського до виконуючого обов’язки міністра екології та природних ресурсів України стосовно проведення перевірки законності надання в оренду 79 ставків у Кіровоградській області та проведення повномасштабної перевірки щодо форми власності та несанкціонованого використання біля 2800 інших ставків області, що часто призводить до знищення рибних запасів та водного біоресурсу, погіршення якісних характеристик ґрунтів та екологічного стану навколишнього природного середовища та порушення конституційних прав мешканців Кіровоградської області. Степана Кубіва до тимчасово виконуючого обов’язки Керівника Державного управління справами щодо безоплатного поселення родин Героїв Небесної Сотні у житлових об’єктах державної власності на час судових засідань. Степана Кубіва до голови Київської міської державної адміністрації щодо постійного утримання в належному стані Алеї Героїв Небесної Сотні. Ігоря Гузя до голови Державної фіскальної служби України, виконуючого обов’язки начальника Головного управління Державної фіскальної служби у Волинській області щодо недопущення призначення Наталії Єлової керівником відділу контролю за обігом та оподаткуванням підакцизних товарів в Головному управління ДФС України у Волинській області. Ігоря Луценка до голови Фонду державного майна України щодо необхідності припинення дії договору оренди між ПАТ "Укрреставрація" та Фондом державного майна України. Романа Семенухи до Генерального прокурора України щодо повного, неупередженого та швидкого розслідування кримінального провадження за фактами порушення вимог природоохоронного законодавства в селі Таранівка Зміївського району Харківської області. Романа Семенухи до Прем’єр-міністра України щодо встановлення розміру пенсійних виплат, соціальних допомог та інших соціальних виплат залежно від розміру прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність. Миколи Томенка до міністра внутрішніх справ України про можливу причетність екс-міністра МВС Захарченка до незаконного видобутку золота в Україні. Миколи Томенка до Прем’єр-міністра України про неприпустимість ліквідації Міністерства екології та природних ресурсів України. Олега Кулініча до Прем’єр-міністра України щодо необхідності внесення змін до постанови Кабінету Міністрів від 4 квітня 2001 року №332. Олега Кулініча до голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру щодо передачі земельних ділянок учасникам АТО та передачі у комунальну власність земельної ділянки для організації громадського пасовища. Руслана Сольвара до Кабінету Міністрів України, Міністерства охорони здоров’я України, Київської обласної державної адміністрації щодо незадовільного забезпечення медичних закладів Київської області хіміотерапевтичними препаратами та препаратами супроводу лікування онкологічних хворих. Антона Кіссе до Прем’єр-міністра України щодо будівництва нової школи у селі Садове Арцизького району, закінчення будівництва та введення в експлуатацію шкіл в селах Міняйлівка Саратського та Надрічне Тарутинського районів Одеської області. Івана Мельничука до Генерального прокурора України, Міністра внутрішніх справ України, Голови Служби безпеки України щодо виявлення порушень чинного законодавства з боку правоохоронних органів у кримінальному провадженні №22015020000000015 відносно Бориса Пасіченка. Івана Мельничука до Прем’єр-міністра України, міністра соціальної політики України, голови Державної фіскальної служби України, начальника Головного управління Державної фіскальної служби у Вінницькій області стосовно захисту прав людей з обмеженими можливостями та недопущення скасування норми щодо звільнення від сплати податку на прибуток підприємств громадських організацій інвалідів з часткою зайнятих інвалідів понад 50 відсотків від загальної чисельності працюючих на підприємстві. Олександра Супруненка до голови Фонду державного майна України щодо надання роз’яснень законодавства відносно передачі об’єкту соціальної сфери з державної до комунальної власності. Олександра Супруненка до Прем’єр-міністра України щодо надання офіційного роз’яснення та копій документів, у зв’язку з прийняттям незаконних постанов Кабінетом Міністрів України. Олександра Горбунова до Прем’єр-міністра України щодо незабезпечення виконання законодавчого права населення територій, на яких розміщуються підприємства з видобування і переробки уранових руд на соціально-економічну компенсацію ризику від їх діяльності. Анатолія Денисенка до віце-прем’єр-міністра України - міністра культури України щодо визначення відповідальних осіб за видачу довідок про склад сім’ї та прийняття відповідних регуляторних актів. Анатолія Денисенка до міністра аграрної політики та продовольства України щодо вирішення питання з отримання підприємцями дозвільних документів для здійснення діяльності пов’язаної з виробництвом та зберіганням харчових продуктів тваринного походження. Сергія Рудика до Прем’єр-міністра України щодо виплат стипендій Кабінету Міністрів України для молодих вчених. Сергія Рудика до Прем’єр-міністра України щодо погашення заборгованості мешканцям Кам’янського, Смілянського та Черкаського районів Черкаської області за призначеними субсидіями на тверде паливо. Гліба Загорія до Одеського міського голови та прокурора міста Одеси щодо незаконної забудови паркової зони міста Одеси. Олександра Марченка до голови Київської обласної державної адміністрації щодо включення в план соціально-економічного розвитку регіону об’єктів у місті Біла Церква Київської області. Олександра Марченка до міністра інфраструктури України щодо відновлення роботи залізничного переїзду у місті Біла Церква Київської області. Григорія Тіміша до голови правління публічного акціонерного товариства "Державний ощадний банк України" щодо продовження роботи філії №0142 АТ "ОЩАДБАНК" в селі Йорданешти Глибоцького району Чернівецької області. Оксани Юринець та Григорія Тіміша до Віце-прем’єр-міністра України - міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України щодо вжиття заходів для налагодження загальної координації транскордонного співробітництва. Руслана Демчака до міністра інфраструктури України щодо відновлення функціонування залізничної станції "Турбів" та перегону Калинівка-1 - Турбів. Руслана Демчака до Директора Головного сервісного центру Міністерства внутрішніх справ щодо реорганізації міжрайонних реєстраційно-екзаменаційних відділів у Вінницькій області. Ігоря Попова до Прем’єр-міністра України щодо стану використання бюджетних коштів на виконання загальнонаціонального проекту "Стіна". Тараса Батенка до міністра внутрішніх справ України, начальника Головного управління Міністерства внутрішніх справ України у Львівській області щодо взяття під особистий контроль розслідування справи про побиття журналіста ЗМІ "Золочів.нет" Даниленка. Тараса Батенка до Прем’єр-міністра України, міністра внутрішніх справ України щодо перегляду та внесення суттєвих коректив до концепції реформування Національної поліції України в частині побудови розгалуженої структури територіальних органів поліції з обслуговування невеликих міст, районів та сіл, оскільки, проведена реорганізація (на прикладі Новороздільського міського відділення міліції) призвела до значного росту злочинності та недовіри до реформування правоохоронної системи. Групи народних депутатів (Голубова, Шевченка та інших. Всього 4 депутатів) до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України щодо перевірки фактів корупційної діяльності Голови Одеської обласної державної адміністрації Саакашвілі відносно використання автомобілів придбаних Благодійним фондом "На благо Одеси". групи народних депутатів (Голубова, Шевченка та інших. Всього 4 депутатів) до міністра внутрішніх справ України щодо необхідності розслідування фактів вчинення можливого корупційного правопорушення начальником Головного управління Національної поліції в Одеській області Гіоргі Лорткіпанідзе. Ярослава Маркевича до начальника Бориспільської виправної колонії щодо захисту прав громадянина на умовно-дострокове звільнення від відбування покарання. Ярослава Маркевича до голови Державної фіскальної служби України щодо перешкоджання господарській діяльності працівниками ДПІ Київського району міста Харків. Сергія Власенка до Голови Служби безпеки України щодо необхідності вжиття заходів з унеможливлення ухилення від притягнення до кримінальної відповідальності екс-начальника слідчого відділу управління Служби безпеки України в Харківській області Грабика Миколи В’ячеславовича за фальшування матеріалів кримінальної справи з метою незаконного кримінального переслідування Тимошенко Юлії Володимирівни. Ярослава Дубневича до голови Львівської обласної державної адміністрації щодо врегулювання звучання російськомовної музики у громадському транспорті на території Львівської області. Ярослава Дубневича до Прем’єр-міністра України щодо розподілу надходжень акцизного податку. групи народних депутатів (Геращенко, Іонової, Луценко) до міністра оборони України щодо забезпечення повернення в державну власність нерухомого майна Дніпропетровського військового госпіталю №385. Дмитра Лінька до Прем’єр-міністра України щодо мародерства російських військ в зоні АТО. Олександра Кодоли до Прем’єр-міністра України, міністра енергетики та вугільної промисловості України щодо загострення ситуації в ТОВ "НіжинТеплоМережі", що може призвести до зриву опалювального сезону в місті Ніжин, Чернігівської області. Олександра Кодоли до Генерального прокурора України щодо штучного банкрутства публічного акціонерного товариства "Ніжинський механічний завод". Дмитра Тимчука до міністра оборони України щодо придбання житла військовослужбовцям Збройних Сил України за рахунок бюджетних коштів у 2015 році. Олександра Ревеги до голови Комітету Верховної Ради України з питань бюджету, Прем’єр-міністра України, міністра охорони здоров’я України щодо необхідності достатнього і реального виділення коштів у Державному бюджеті України на 2016 рік для медикаментозного забезпечення хворих з трансплантованими донорськими органами та хворих на рідкісні (орфанні) захворювання. Андрія Шипка до міністра інфраструктури України щодо вжиття невідкладних заходів направлених на покращення сполучення залізничним транспортом між містом Нікополь Дніпропетровської області та містом Київ. Андрія Шипка до Прем’єр-міністра України, міністра охорони здоров’я України щодо збільшення суми кошторисних призначень у вигляді медичної субвенції до потреби на покриття поточних витрат державного закладу "Спеціалізована медико-санітарна частина №9 МОЗ України", яка знаходиться у місті Жовті Води Дніпропетровської області. Юрія Бублика до міністра охорони здоров’я України, Генерального прокурора України про бездіяльність Одеської міської ради щодо попередження незаконної забудови території санаторію "Фонтан", ігнорування нею заборонних судових рішень, завдання шкоди навколишньому середовищу та місцевій громаді. Юрія Бублика до Генерального прокурора України про зволікання правоохоронних органів Полтавської області при проведенні розслідування у кримінальному провадженні, відкритому за фактом невиконання посадовими особами Полтавської міської ради рішення Господарського суду Полтавської області. Групи народних депутатів (Семенухи, Веселової та інших. Всього 8 депутатів) до Голови Фонду державного майна України про надання інформації, необхідної для перевірки дотримання вимог законодавства України під час приватизації ВАТ "Укртелеком". Андрія Шиньковича до Хмельницької обласної ради про критичний стан більшості закладів медицини у Хмельницькій області. Андрія Шиньковича до міністра інфраструктури України, голови Хмельницької обласної державної адміністрації, Хмельницької обласної ради про критичний стан та необхідність комплексного вирішення питання пасажирських перевезень у Хмельницькій області. Сергія Ківалова до міністра закордонних справ України щодо ініціювання згідно з законом ратифікації Україною Конвенції Міжнародної організації праці від 23 лютого 2006 року про працю у морському судноплавстві. Сергія Ківалова до міністра внутрішніх справ України щодо необхідності проведення оперативного та об’єктивного розслідування за фактом вчинення шахрайських дій в Одеській обласній організації Товариства Червоного Хреста України. Сергія Капліна до Генерального прокурора України щодо розслідування імовірних фактів корупції під час голосування за кандидатуру Голови Полтавської обласної ради. Олеся Довгого та Сергія Ларіна до міністра внутрішніх справ України щодо виваженого підходу у питаннях реорганізації регіональних Управлінь Державної автомобільної інспекції МВС у Кіровоградській області. Групи народних депутатів (Палатного, Романової, Спориша) до Міністра соціальної політики України щодо подолання бюрократичної тяганини при присвоєнні почесного звання України "Мати-героїня" жінкам, які народили та виховали до восьмирічного віку п’ятьох і більше дітей. Павла Дзюблика до Прем’єр-міністра України щодо перенесення невикористаних бюджетних коштів на 2016 рік. Михайла Головка до Прем’єр-міністра України, Віце-прем’єр-міністра України - Міністра культури України щодо виділення коштів на погашення заборгованості з теплопостачання для Харківського національного академічного театру опери та балету імені Лисенка. Михайла Головка до Генерального прокурора України, міністра внутрішніх справ України щодо відновлення порушених майнових прав жительки міста Тернопіль. Олега Осуховського до міністра внутрішніх справ України щодо вжиття заходів для безпеки дорожнього руху в місті Рівне. Олега Осуховського до міністра внутрішніх справ України щодо проведення досудового слідства. Володимира Парасюка до голови Державної служби України у справах ветеранів війни та учасників антитерористичної операції, заступника Генерального прокурора України - Головного військового прокурора щодо з’ясування обставин надання статусу учасника бойових дій заступнику начальника Головного управління боротьби з організованою злочинністю СБУ Василю Пісному, який перебував у зоні АТО всього 3 дні. Вадима Денисенка до Генерального прокурора України, Голови Служби безпеки України про можливі численні корупційні правопорушення в Міністерстві інфраструктури та Міністерстві аграрної політики та продовольства. Дмитра Лубінця до Адміністрації Президента України, Міністерства оборони України щодо затягування формування Сил спеціальних операцій Збройних Сил України. Едуарда Матвійчука до Міністерства охорони здоров’я України, Міністерства соціальної політики України, Одеської обласної державної адміністрації, Одеської міської ради стосовно необхідності надання медичної допомоги у забезпеченні належного, комплексного лікування за онкологічним захворюванням мешканки Київського району міста Одеси Людмили Володимирівни Аркушенко та надання соціальної допомоги її родині, яка має доньку - інваліда другої групи. Едуарда Матвійчука до Кабінету Міністрів України, Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України, Міністерства соціальної політики України, Одеської міської ради, Одеської обласної державної адміністрації стосовно необхідності належного реагування та надання всебічної допомоги внутрішньо переміщеній особі Осиповій Зінаїді Євгенівні, яка повністю втратила житло в Луганської області і наразі тимчасово мешкає у Київському району міста Одеси. Ірини Сисоєнко до Прем’єр-міністра України, голови Державної служби України у справах ветеранів війни та учасників антитерористичної операції, міністра охорони здоров’я України, міністра оборони України, Міністра соціальної політики України щодо надання інформації про виконання програм та заходів з реабілітації інвалідів та учасників Антитерористичної операції, фінансування яких здійснювалось у 2015 році за рахунок бюджетних коштів. Віталія Гудзенка до голови Закарпатської обласної державної адміністрації щодо ремонту автомобільної дороги між населеними пунктами Нижні Ворота - Міжгір’я. Групи народних депутатів (Корчинської, Гопко, Кишкаря) до Генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬТІС-КОНСТРАКШН", Директора Державного підприємства "Укрмедпроектбуд" щодо надання інформації по проведенню робіт з добудови нового корпусу НДСЛ "ОХМАТДИТ". Сергія Матвієнкова до Голови Служби безпеки України, міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора України щодо забезпечення проведення виборчого процесу міста Маріуполя та Красноармійську відповідно до вимог національного законодавства та міжнародних норм. Роберта Горвата до Прем’єр-міністра України щодо проблем функціонування спеціальної економічної зони "Закарпаття". Роберта Горвата до Ужгородського міського голови щодо забезпечення доступу до інформації про бюджетні показники у формі відкритих даних та використання публічних коштів. Єгора Соболєва до Прем’єр-міністра України, міністра внутрішніх справ України стосовно необхідності вжиття заходів з виконання Закону України "Про очищення влади" щодо першого заступника голови Національної поліції України Василя Федоровича Паскала. Я завершила зачитувати запити. І відповідно до Регламенту оголошую перерву до 12 години 40 хвилин.
Шановні народні депутати, час перерви вичерпаний. Прошу заходити в зал, займати робочі місця і підготуватись до такої не простої, але потрібної парламентської роботи. Будь ласка, заходимо в зал. Шановні колеги, продовжуємо нашу роботу. І я хотів би спочатку зачитати Звернення Верховної Ради України до демократичних держав світу щодо визнання Голодомору 1932-1933 років в Україні злочином геноциду українського народу. Якщо ніхто не буде заперечувати. Україна в 1932-1932 роках пережила страшну трагедію – Голодомор, який забрав мільйони людських життів. Злочинний комуністичний тоталітарний режим шляхом насильницького вилучення продовольства, блокади сіл та цілих районів, заборони виїзду за межі охопленої голодом України, згортання сільської торгівлі і репресій щодо неугодних зумисно створив для українців такі життєві умови, що були розраховані на їхнє фізичне знищення. Така політика режиму – злочин проти людяності відповідно до Конвенції ООН від 9 грудня 1948 року про запобігання злочину геноциду і покарання за нього. Увага! Верховна Рада України Законом України "Про Голодомор 1932-1933 років в Україні" від 28 листопада 2006 року визнала голодомор злочином геноциду проти українського народу. А Законом України "Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки" від 9 квітня 15-го року засудила комуністичний тоталітарний режим як злочинний. У 1932-1933 роках тоталітарний режим ховав свій злочин за стіною пропаганди і брехні. Режим впродовж усіх наступних десятиліть намагався не тільки приховати правду про голодомор в Україні, але і назавжди знищити крихти пам’яті про нього. Небезпечним було не тільки писати про це в пресі, в листах до партійних вождів або ж родичів за кордон, але навіть згадувати у приватних щоденниках. У 1932-1933 роках будь-який необережний запис міг зруйнувати життя, вилитися в десятиліття таборів ГУЛАГу. Однак, попри всі небезпеки у найважчі часи знаходилися люди, що відчували часову відповідальність перед наступним поколінням, не могли мовчати. Керівництво СРСР блокувало будь-яку інформацію про реальну ситуацію в Україні. Вони свідомо дезорієнтували світову громадськість. Тим не менше деякі іноземні журналісти, які побували в оточенні залізної завіси і охопленій голодом Україні, зуміли своїми публікаціями донести світові правду про злочин, убивства мільйонів людей. Ми їх сьогодні називаємо людьми правди. Це журналісти, громадські діячі, митці, політики демократичного світу і звичайні українські селяни. Одні публікували статті у вільній пресі, інші описували побачене і пережите у щоденниках чи просто фотографували той жах, що відбувався навколо. Вони вірили, зафіксована ними правда важлива для протистояння злу, яке вбиває мільйони людей. Завдяки їх зусиллям вдалося зберегти інформацію про один із найстрашніших злочинів в історії людства – Голодомор. Через багато років ця інформація стала однією з причин краху комуністичного режиму, на руїнах якого постала незалежна українська держава. Сьогодні Україна знову стала жертвою агресії сталінських послідовників із Кремля. Україна протистоїть не лише агресії зі Сходу, але і масштабній інформаційній навалі, опертій на брехню. Агресор знову вибудовує стіну пропаганди, щоб приховати свої злочини. І сьогодні, як і 8 десятків років тому, Україна потребує слова правди: "Щоб світ знав, щоб світ знав!". Ці слова були актуальними для тих, хто говорив і писав 1933-го. І такими вони залишаються досі. Нам надзвичайно важливо, аби за межами України знали, що саме відбувається у нас. Верховна Рада України, вшановуючи пам’ять убитих голодом, висловлює глибоку подяку усім тим, хто проривав вибудовану комуністичним тоталітарним режимом залізну завісу пропаганди і брехні. Усім тим, хто зберігав пам’ять про трагедію, яку пережив український народ. І усім тим, хто по крапинках відновлював правду про Голодомор. Верховна Рада також висловлює подяку усім державам світу, які сьогодні підтримують нашу державу у протистояння з агресором. Висловлюю подяку всім, хто сьогодні доносить правду про події в Україні до світової громадськості. Верховна Рада України звертається до держав світу визнати Голодомор 1932-1933 років в Україні злочином геноциду українського народу. Наша спільна пам’ять про злочини минулого є запорукою їх неповернення у майбутньому." Я хочу, щоб ця заява за загальною підтримкою вважалась як заява Верховної Ради України. І хочу закликати усіх українців в усіх кінцях світу і в Україні, у Львові, в Донецьку, в Луганську, в Севастополі, в Києві завтра о 16 годині, коли будемо вшановувати пам’ять жертв, які загинули від комуністичного терору, запалити свічку пам’яті. І прошу вшанувати пам’ять усіх загиблих хвилиною мовчання. [[Хвилина мовчання]] Дякую. Шановні колеги, є загальна підтримка залу, щоб ця заява була прийнята Верховною Радою? Нема заперечень в залі? Немає. Будемо вважати, що ця заява прийнята Верховною Радою України. Шановні колеги, з вашого дозволу, я не буду ставити на голосування законопроектів, які стоять зараз в порядку денному. З вашого дозволу, якщо нема заперечень, ми перейдемо до наступного пункту порядку денного – це виступи народних депутатів. Є багато важливих заяв, і я знаю, що багато з депутатів хотіли би ці заяви виголосити. І тому запросив би тих, хто ще в кулуарах, зайти в залі і записатись на виступ для того, щоб потім не було питань до ведучих з приводу того, що не встиг записатись. Чи всі бажаючі виступити є в залі? Тоді я, шановні колеги, прошу вас провести запис на виступ у "Різному". Будь ласка, прошу записатись.
Відповідно до запису, запрошую до слова народного депутата Олександра Ревегу, партія "Блок Петра Порошенка".
Доброго дня, шановні колеги! Доброго дня, шановні виборці! Хочу зосередити вашу увагу на питанні грубого порушення права працівників очисних споруд андрушівської дільниці номер 2 державного підприємства "Коростишівський спиртовий комбінат" Концерну "Укрспирт" Міністерства аграрної політики України на оплату праці з боку адміністрації цього підприємства. Заборгованість з виплати заробітної плати працівників накопичилась, починаючи з 2013 року, і до сьогодні. Незважаючи на багаточисленні звернення працівників до різних органів державної влади та мій депутатський запит від 9 жовтня 2015 року, дане питання так і не було вирішене. Оскільки Концерн "Укрспирт" згідно відповіді Міністерства АПК від 18 листопада цього року на мій депутатський запит перебуває у стані ліквідації, то міністерська комісія з ліквідації концерну має першочергово вирішити питання погашення заборгованості по заробітній платі працівників очисних споруд андрушівської дільниці номер 2 державного підприємства "Коростишівський спиртовий комбінат". Слідуюче, хочу привернути увагу уряду та парламенту до проблеми державного безоплатного забезпечення ліками та харчовими продуктами хворих, яким пересаджено донорські органи та хворих на рідкісні захворювання. У 2015 році на вирішення цієї проблеми у державному бюджеті було виділено 4,1 мільярда гривень. В рамках бюджетної програми, забезпечення медичних заходів окремих державних програм та комплексних заходів програмного характеру. Проте, як свідчить практика, кошти для лікування таких хворих з державного бюджету не надходять. Місцеві громади та місцеві бюджети намагаються підтримувати хворих за власні кошти, але цих коштів ледь вистачає зараз. У 2016 році їх може зовсім не бути. Наголошую, що припинення вживання лікарських препаратів такими хворими хоча б на один день має для них фатальні наслідки. Тому при підготовці Державного бюджету України на 2016 рік необхідно передбачити достатнє і реальне виділення коштів на дану бюджетну програму на суму не менш ніж 5 мільярдів гривень. Дякую.
Дякую. Народний депутат Кутовий передав слово народному депутату Дубневичу.
Доброго дня, шановний пане головуючий, шановні колеги народні депутати, які залишилися в залі, щоб працювати на благо українського народу! Ми цього тижня розглядали, і був поставлений законопроект 0954 щодо передання доріг загальнодержавних доріг місцевого значення під управління органів місцевого самоврядування. Я радий, що було прийняте правильне рішення, відкладення цього законопроекту, тому що цей законопроект повинен розглядатися спільно з законопроектами 2724 та 2725, які зареєстровані в українському парламенті і зараз розглядаються головними комітетами, найголовніше це бюджетний комітет. І підкомітет вже прийняв рішення про підтримку законопроекту 2725 щодо створення дорожнього фонду. Ми – український парламент, повинен приймати рішення щодо децентралізації, програми децентралізації і передачі доріг тільки з підтримкою передачі фінансування органам місцевого самоврядування. Не займаємося популізмом, а займаємося конкретними рішеннями. Тільки проголосувавши за законопроекти 2724 та 2725 щодо створення дорожнього фонду, в якому чітко прописано, що 35 відсотків від коштів, які поступають в дорожній фонд, який наповнюється за рахунок розмитнення нафтопродуктів і акцизів, які збираються з імпортних нафтопродуктів, 35 відсотків всіх коштів автоматично у вигляді субвенції передається під управління для фінансування доріг загальнодержавних доріг місцевого значення на обласні бюджети. І в комплексі з фінансуванням ми тоді маємо право голосувати Закон 0954 щодо передачі фактично загальнодержавних доріг місцевого значення під управління органів місцевого самоврядування. Тільки таким чином. Все остальне – це популізм. І не треба розповідати, що ми. і писати по "Фейсбуках", що ми говоримо європейські дороги. Європейські дороги будуть тільки в тому вигляді, в тому чині будуть побудовані і відремонтовані наші українські дороги і приведені до належного стану, коли буде фінансування для проведення ремонтів та будівництва доріг, особливо загальнодержавних доріг місцевого значення. Працюємо спільно разом. В єдності наші сила. Слава Україні!
Дякую. Запрошу до слова народного депутата Юрія Тимошенка, "Народний фронт" Передав слово народному депутату Медуниці. Дякую.
Олег Медуниця, місто Суми, фракція "Народний фронт". Шановні друзі! Сьогодні Андрій Володимирович Парубій з трибуни Верховної Ради говорив про річницю Голодомору. Справді, одна із найтрагічніших історій в житті українського народу і української нації. Зараз ми переживаємо так само надзвичайно складний момент в розвитку української держави. Проти України йде неприкрита агресія, Україна була поставлена фактично на коліна перед Росією, перед Путіним режимом Януковича. Півтора роки тому виконуючий обов’язки Президента України, який був тут нами призначений, в залі Верховної Ради, уряд України розпочав титанічну роботу по витягненню України з цього багна. Сьогодні вже говорили про те, що всього 100 тисяч гривень залишалося на єдиному казначейському рахунку в кінці лютого 2014 року. Ми за рік, в тому числі і існуванні цієї Верховної Ради, проголосували велику кількість необхідних для України законів. Одну із системних змін, яку ми з вами разом з урядом зробили, це, насамперед, те, що нам вдалося мінімізувати вплив на населення тих житлово-комунальних тарифів, які зараз є в Україні. Що ми з вами зробили? Ми фактично перестали фінансувати і датувати державну монополію "Нафтогаз", натомість вивільнені кошти спрямували конкретно бідним людям, бідним щоденно, злиденним українцям, яким отправили ці гроші в якості субсидій. Сьогодні ми на брифінгу говорили, що розмір цих субсидій виріс значно. Є родини, які отримують до 4,5 тисяч на домогосподарство субсидій. Це неприємна ситуація, це погана ситуація, це дуже погано, коли в нас люди бідні, на жаль, внаслідок і правління Януковича, і війни, яка розв’язана, і корупції, яка, на жаль, є ще в цій державі, яку ми, сподіваюсь, разом з вами подолаємо. Але факт є фактом, нам вдалося за цей рік виділити нормальну суму грошей для того, щоб люди отримали субсидії. На моїй Сумщині 47 домогосподарств, 47, уявіть собі, отримали субсидії від уряду України. Я, насамперед, хочу зараз тут дякувати не політикам, які прийняли це рішення мудре, безумовно, а, насамперед, хочу подякувати з цієї трибуни працівникам соціального захисту, які обійшли ці всі домогосподарства, які перевірили всі документи, хоча документів зараз.
Десять секунд, прошу.
Обійшли всі ці домогосподарства і провели титанічну роботу і зробили так, що фактично кожна друга українська родина отримала субсидію.
Дякуємо. Народні депутати Лінько та Ленський передали своє слово народному депутату Олегу Ляшку.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України, шановні колеги, сьогодні рік як було сформовано уряд Яценюка, сьогодні рік як почала роботу нова Верховна Рада України. У переважній більшості українських громадян, я думаю, 95-97 відсотків, які асоціації з роком Верховної Ради, з роком уряду і з півтора роками панування Президента Порошенка? Я думаю, що ці асоціації можна висловити одним словом: розчарування. Розчарування в політиці, яку проводить нинішній уряд, розчарування в політиці, яку проводить парламентська більшість, розчарування в політиці, яку проводить Президент. Це розчарування після Майдану, коли люди мали величезні надії, що нарешті прогнали банду Януковича, прогнали банду корупціонерів, прогнали тих, хто вбивав наших громадян. Привели нових людей до влади. Всі думали, що виберуть Президента, виберуть новий парламент, виберуть новий уряд – і нарешті українці почнуть жити, нарешті уперше за 24 роки отримаємо владу, яка буде служити українцям, а не власній кишені. Що побачили люди за цей рік? Що вони жорстоко помилились. І саме тому розчарування, бо вони жорстоко помилились, тому що влада їх просто надурила. Тому що говорили про боротьбу з корупцією, а її немає, цієї боротьби, а ця корупція ще більша, ніж була за часів Януковича. Говорять про реформи. Де ті реформи? Що це за реформи, в результаті яких мільйони людей перетворилися в жебраків, отримують субсидії, не можуть прогодувати свою дитину, і молодь не може знайти роботу, бо сьогодні рівень безробіття найвищий в Україні? Що це за реформи, в результаті яких ми здаємо свої території, в результаті яких ми не захистили Донбас, не захистили Крим? От, в чому розчарування. Але я звертаюся до українських громадян. У Біблії написано: розчарування – гріх, великий гріх. І я хочу сказати, що надія є, ця надія пов’язана із радикальними економічними, політичними і соціальними змінами, які пропонує команда Радикальної партії. Ми пропонуємо надію, але надія – це не просто ефемерне щось, ми пропонуємо потрогати цю надію, ми пропонуємо її у конкретному плані дій. Це радикальна зміна економічної політики, яку проводить нинішній уряд. Якщо нинішня парламентська більшість, Президент і уряд не здатні змінити цю політику, ми маємо змінити їх. Ми готові, команда Радикальної партії готова взяти владу. Ми готові сформувати нову коаліцію у парламенті і новий уряд, який запропонує іншу програму дій, інший порядок денний для країни, у першу чергу це створення робочих місць. Мільйони людей сьогодні не мають роботи, не мають засобів до існування. Ми знаємо, як зробити ці робочі місця. Ми знаємо, як треба змінити економічну політику для того, щоб мільйони українців. не іноземних фахівців, яких сюди вже завозять табунами, а мільйони українців отримали робочі місця, отримали заробітну плату, отримали впевненість у завтрашньому дні і головне – це надію. Надія на те, що достойно жити в своїй країні, надія на те, що не треба виїжджати за кордон у пошуках кращої долі; надія на те, що влада буде служити громадянам, а не власній кишені. Ми, команда Радикальної партії, потужна команда по всій країні, ми готові брати владу, ми готові міняти країну, ми готові боротися з корупцією. Ми знаємо, як це робити. Ми починаємо це із власних рядів, коли виганяємо звідти тих, хто зрадив українських громадян, хто зрадив партію. Ми так зробимо в масштабах країни. Але для цього, шановні співгромадяни, нам треба ваша підтримка, бо надія – це синонім віри. Віра, надія і любов. Дайте нам вашу віру, дайте нам вашу підтримку і ви отримаєте реалізацію надії. Ми житимемо в достойній країні, ми маємо для цього всі можливості. На нас дивиться увесь світ і чуманіє: чому ми так живемо? Маючи таку землю, такий потенціал, таких людей, таку мову, і ми живемо гірше всіх в Європі, ми живемо на рівні африканських країн. Тому що ця влада хоче забрати у вас надію. Ця влада хоче забрати у вас останнє. Ми не дамо їм цього зробити. Ми не дамо їм знищити надію. Ми не дамо їм знищити країну, ми не дамо їм знищити ваші сім’ї і ваше майбутнє. Ми готові до цієї роботи. Ми розуміємо, як це важко, ми розуміємо, що ми беремо на свої плечі, ми усвідомлюємо всю відповідальність за ті кроки, які ми готові вчиняти для того, щоб радикально міняти країну. Але у нас немає іншого шляху. Ви, шановні громадяни, 24 роки експериментуєте. Ви довіряєте одним, другим, третім, двадцятим, і вони прохукують вашу довіру. Вони розмінюють її на тридцять срібляків, вони розмінюють цю довіру на хатинки в швейцаріях і рахунки на Багамах. Це пігмеї, це політичні пігмеї, які не розуміють однієї дуже простої речі: ваша надія, ваша віра, ваша підтримка, вони безцінні. Їх неможливо розміняти ні на злато, ні на срібло, їх неможливо розміняти ні на що. Тому що це найважливіше, що в нас є: це ваша надія, це ваша віра і це ваша підтримка. Якщо ви мені дасте, мені й моїй команді, вашу підтримку, вашу віру, я запевняю, що ми виборемо нашу надію на життя в нашій рідній країні – достойне, успішне, спокійне, стабільне, упевненість в завтрашньому дні. Оце те, що треба сьогодні країні. Слава Україні!
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Сергія Рудика, позафракційні.
Сергій Рудик, 198 виборчий округ, місто Сміла, Кам’янка, Черкаський район. Шановні українці! Шановні колеги, ті, які продовжують перебувати і виконувати свій обов’язок, перебуваючи в залі Верховної Ради. Сьогодні до мене підійшов наш колега пан Барна, народний депутат з "Блоку Петра Порошенка", з листом-зверненням до народних депутатів України, хто бажає підписатися за відставку чинного уряду. Я був 30-м, кому він це запропонував. І я йому сказав, чому я не другий, чому ти так пізно до мене підійшов? З іншого боку, чому там тільки 30 підписів народних депутатів? Адже те, що сьогодні відбувається в державі, не піддається жодній критиці, і кількість підписів мала би сягати, як мінімум до 226. Бо, з одного боку, всі говорять про те, що в державі погано, всі розуміють, що нинішній уряд не виконує покладених на нього функцій і повноважень, але, на жаль, на сьогоднішній день мало бажаючих це зробити. Чи з кимось домовляються, чи з кимось передомовляються, чи, можливо, у когось з’явилися інші думки. Може хтось переконаний в тому, що уряд змінився? Може хтось в залі є з таких, що думає, що, може вічно Прем’єр-міністр Арсеній Яценюк буде керувати в цій країні? Отут мій колега нещодавно, буквально 10 хвилин тому виступав, розказав, що уряд титанічно працював над субсидіями. Та побійтеся Бога, "Народний фронт"! Є правда, ви хоч тихенько про це мовчіть! Субсидії нарахували? У мене дані, які сьогодні оголошені були з трибуни Верховної Ради віце-спікером Оксаною Сироїд, заборгованість за субсидії по твердому паливу мого 198 виборчого округу, я читаю вам цифри. Черкаський район – 443 родини, 317 тисяч гривень; Кам’янка місто – 119 тисяч гривень, 163 родини; Кам’янський район – 763 тисячі гривен, 561 родина; Смілянський район – 1 мільйон 245 тисяч гривень, 935 родин; і місто Сміла – 70 тисяч, тому що місто. Вам мало таких цифр?! Та по всій державі, по всіх округах ви цих цифр зберете максимальну кількість. Сьогодні один з телеканалів підійшов до мене і запитав, каже, скажіть, будь ласка, до вас звертається нашими устами дівчинка, якій 12 років, звати її Софійка. Ви б могли їй її простою, дитячою мовою пояснити, що заважає змінити ситуацію в країні, щоб люди похилого віку не були жебраками на вулицях? Я їй пояснив. Кажу, то уявіть собі, що наша держава, це фабрика. І є виконавчий директор цієї фабрики, який не виконує взятих на себе повноважень, який вважає людей, які по 40-50 років на цій фабриці пропрацювали, непотребом! Які можуть прожити на тисячу триста сімдесят вісім гривень! Поміняйте цього виконавчого директора а дайте шанс.
10 секунд прошу дати.
Товариство, 11 грудня з’явиться шанс поміняти виконавчого директора фабрики під назвою Україна. Прийдіть під стіни Верховної Ради і підтримайте нормальний склад українського парламенту, який цього бажає. Слава Україні!
Дякую. Народний депутат Соловей, "Блок Петра Порошенка".
Юрій Соловей, 89 виборчий округ. Шановні колеги! Я під час свого виступу хотів привернути увагу до надзвичайно серйозного питання. Це питання виробництва зброї і участі в цьому процесі Міністерства оборони України. Хочу зауважити, що ми цього року, ми, народні депутати, передбачили в бюджеті для цих цілей 10 мільярдів гривень. І поряд з тим я чітко усвідомлюю, що виробництво зброї, це саме той сегмент української економіки, який може дати дуже суттєвий поштовх. Але, на жаль, ці всі потуги і ці ресурси, виділені українським парламентом, на жаль, в більшості випадків просто просочуються, як вода в пісок, через сито Міністерства оборони України. І, зокрема, я хочу акцентувати увагу на діяльності одного з заступників міністра оборони України пана Павловського. Мова йде про те, що під керівництвом даного генерала оборонним відомством вживаються всі заходи щодо створення в певній мірі альтернативної до державних підприємств розгалуженої структури ремонтно-відновлювальних підрозділів Збройних Сил України. Мова йде про те, що замість того, щоб воювати сьогодні Міністерство оборони перетворюється у відомство по зароблянню грошей на виділених коштів спрямованих на виробництво та ремонт військової техніки. І, зокрема, хочу сказати, що заслуговує на увагу тільки в цьому році, що з 3 мільярдів гривень коштів державного бюджету виділених оборонному відомству на відновлення озброєння оборонним підприємствам за виконані замовлення сплачено 1 мільярд гривень, решту – 70 відсотків – сьогодні спрямовано приватним структурам, абсолютно недержавним підприємствам, які займаються виробництвом зброї. Це серйозний факт, який заслуговує на серйозну увагу. І тому, зважаючи на ці речі, які викладені сьогодні в моєму звернення, прошу вважати мій виступ офіційним зверненням до Секретаря Ради національної безпеки і оборони України пана Турчинова до міністра оборони пана Полторака. І за результатами цього звернення я прошу здійснити перевірку викладених фактів витрачання державних коштів, а точніше їх розпорошення, спрямованих на оборонні цілі і закупівлю зброї для української армії, зокрема, провести перевірку на питання дотримання процедур державних закупівель та ціноутворення, ефективності та правильності використання даних державних коштів, дотримання посадовими особами своїх посадових повноважень та обов’язків. Поряд з цим я прошу в обов’язковому порядку розглянути питання доцільності подальшого перебування вищевказаних посадових осіб Міністерства оборони на даних посадах. Про розгляд цього звернення прошу повідомити мене у встановленому законом порядку. Дякую.
Дякую. Народний депутат Олег Медуниця. Передав слово народному депутату Кривошеї, "Народний фронт".
Доброго дня, шановні колеги! Доброго дня, шановна Україно! Сьогодні було сказано Головою Верховної Ради, і всі ми прекрасно знаємо, що сьогодні рівно рік як працює Верховна Рада. І тому я не буду забирати час ні про що інше, а хотів би зробити свій звіт за рік роботи як депутата Верховної Ради. На сьогоднішній день, мною як депутатом Верховної Ради зареєстровано і прийнято участь у співавторстві 57 законопроектів, які зареєстровані мною, в тому числі особисто. Серед них є 5, уже які проголосовані Верховною Радою і стали вже законами України. Додатково має бути ще два законопроекти, один з яких проголосований, а другий, який має бути, – це законопроекти, які стосуються питання електромобілів. Друге. Я як народний депутат України проводжу особисті звернення з громадянами, незважаючи на те, що я не є мажоритарним депутатом, у мене працює три громадські приймальні. Одна громадська приймальня працює у місті Богуславі Київської області, друга громадська приймальня працює у Святошинському районі міста Києва, в якому я проживаю, третя громадська приймальня – це приймальня міжфракційного депутатського об’єднання "Депутатський контроль", співголовою якого, я є. На сьогоднішній день на моє особисте ім’я надійшло більше 200 звернень громадян. У відповідь на ці звернення мною було направлено 451 звернення та депутатський запит в різні інстанції. По факту отриманих відповідей ми маємо і результативні, а також досить негативні відповіді, що свідчить про окрему бездіяльність окремих державних установ, комунальних, окремих міських та районних органів влади, органів місцевого самоврядування. Разом з тим міжфракційним депутатським об’єднанням, співголовою якого я є, на сьогоднішній день зареєстровано 1463 вхідних звернення. Серед них звернень громадян, в тому числі колективних, - більше ніж півтисячі. По факту "Депутатським контролем" направлено на сьогоднішній день більше ніж півтори тисячі звернень та запитів в різні інстанції. Це питання, які стосуються, в першу чергу, питань корупційних дій окремих чиновників на місцях. Як народний депутат я приймаю активну участь у виїзному прийомі громадян і, в першу чергу, я це роблю не по місцю свого проживання, а по місцю, де не працюють, вибачте, інші мажоритарні депутати. Мною проведено три громадських, проведено виїзні прийоми в місті Черкаси, мною проведено виїзні прийоми в Житомирській області, ну, і, зрозуміло, в місті Богуславі, в якому в мене працює громадська приймальня. Разом з тим, як народний депутат, я проводив виїзні громадські прийоми громадян в місті Чернівці, в місті Одесі, а також інших невеликих містах України. Шановні колеги, це перший рік моєї депутатської діяльності, як депутата Верховної Ради. Я надіюсь, що, як депутат Верховної Ради, я не зганьбив жодне слово.
Прошу дати 10 секунд завершити.
І не порушив закон України про статус народного депутата України. Я і надалі буду виконувати добросовісно свої обов’язки, і відповідати за всі свої проступки, які б вони не були. Дякую.
Дякую вам. Запрошую до слова народного депутата Олександра Сугоняко, "Блок Петра Порошенка".
Сугоняко Олександр, 158 виборчий округ, Сумщина, "Партія простих людей". Шановний український народ, шановні колеги, сьогодні рівно рік, як ми склали присягу на вірність служіння українському народу. Багато очікувань і сподівань, і дуже, на жаль, мало реальних позитивних змін для нашого народу, для простих людей. Друзі, дозвольте своєрідний творчий звіт за цей рік, так би мовити, звіт мовою душі. "Рік минув, як розп’яття на хресті, очікувань, надій, розчарувань. Хоч правила життя дуже прості, які не можна, друзі, забувати: не лицедій, ніколи не бреши, не спокушайся на хабар та владу, та все одно і в центрі, і в глуші тебе розпнуть за видуману зраду. Бо буханцем одним усіх не накормив, посади не роздав і не зробив заможніх. А те, про що ти мріяв, чим ти жив, народу не цікаво. Але можна облити тебе брудом, бо ти свій, облаяти від горя і відчаю, як інколи не прикро, друже мій, та всіх я розумію і прощаю. Бо нація невільних бунтарів, нема між нас пророків і святих. Коли нас настигає Божий гнів, ми починаємо нищити своїх. Та зараз, справді, дуже важко нам. Іде війна, на фронті люди гинуть. Та, сподіваюсь, буде в душах злам, і розбрат, і зневіра їх покинуть. Простих людей, я вірю, час настав, думки у нас і прагнення єдині. Країна хай живе і процвіта, єднаємось і Слава Україні!" Дякую.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Сергія Лещенка, "Блок Петра Порошенка".
Доброго дня, колеги та українські громадяни! Рік тому був обраний цей парламент з великими сподіваннями на те, що ми подолаємо найбільшу небезпеку для української держави – це корупцію. Корупція є те, що руйнує нашу державу з середини і вона присутня в усіх прошарках нашого життя, але, звичайно, всі громадяни говорять про високопосадову, або про VIP-корупцію. Багато антикорупційних законів було схвалено цим парламентом, але крім цього треба створювати прецеденти покарання людей, які займаються корупцією на найвищому рівні. І для цього, на жаль, не достатньо політичної волі ні в чинного керівництва держави, ні в чинного Генерального прокурора Шокіна за відставку якого я підписався. Але, крім того, що ми не створили прецеденти покарання, ми так само продовжуємо покривати навіть в цій сесійній залі, людей, які займаються корупцією. І ці люди прізвища їх відомі, наприклад, пан Юрій Бойко, керівник фракції "Опозиційного блоку", ця людина, нам всім відома, звичайно, відома за справою "вишки Бойка", про яку всі казали в часи Януковича, журналісти розслідувачі робили безліч публікацій, але, на жаль, він так і не був притягнутий до відповідальності. Але, виявляється, слідчі Генпрокуратури зробили інше розслідування, вони підготували документи на притягнення Бойка до відповідальності по справі скрапленого газу. Разом з Курченком вони були спільниками в тому, щоб газ, який мав йти для населення, вони його купували за заниженими цінами та продавали промисловим активам, промисловим підприємствам за ринковими цінами і нажилися на цьому на суму понад 5 мільярдів гривень. На жаль, Генпрокурор Шокін, отримавши від своїх слідчих подання про притягнення Бойка до відповідальності, не дав руху цьому документу. Він його заховав під сукно, і Бойко зараз продовжує працювати у сесійні залі як народний депутат зі своєю недоторканністю. Так само чинний Генпрокурор, наприклад, намагався вивести з-під удару Юрія Іванющенка, колегу, який працював раніше в цьому залі в часи Януковича, який був один зі "смотрящих". Вони намагалися зупинити його міжнародний розшук з тим, щоб він міг подорожувати Європою. Але, крім цих одіозних прізвищ, я б хотів розповісти ще про одну історію, яка, на жаль, має місце в нашому парламенті. Вчора під фотокамери я передав Прем’єр-міністру Арсенію Яценюку один документ. Цей документ називається "Подання швейцарського Генерального прокурора на українського Генерального прокурора про надання правової допомоги в розслідуванні справи іншого депутата Миколи Мартиненка". От цей документ, його можна побачити в Інтернеті. Я його особисто віддав Прем’єр-міністру. Там йдеться про те, що пан Мартиненко перебуває під слідством у Швейцарії. Це ніяка не перевірка, тут прямим текстом написано: "Кримінальна справа проти Мартиненка за двома епізодами: хабарництво та відмивання коштів". Виявляється, пан Мартиненко отримав на панамський рахунок комісію, або фактично відкат, від усіх контрактів, які мала чеська "Шкода" на "Енергоатом", на державне українське підприємство. Виявляється, що його комісія навіть за цими документами складала від 15 до 20 відсотків. Швейцарські правоохоронні органи встановили, що загалом на цих рахунках було накопичено майже 7 мільйонів євро.
Прошу 10 секунд, завершуйте.
Сім мільйонів євро комісії було накопичено на цих рахунках. І було навіть вилучено форму "А" з швейцарських банків про те, що пан Мартиненко є власником цієї панамської компанії, куди надходила комісія. Я звернувся до Генпрокурора, щоб він відкрив кримінальне провадження та вніс подання на пана Мартиненка до Верховної Ради, а так само до Арсенія Яценюка, аби він зробив політичну оцінку цим явищам, які вже встановлені швейцарською прокуратурою.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Єгора Соболєва, "Об’єднання "Самопоміч".
Люди у Кривому Розі зараз потребують допомоги. Вони вийшли на вулиці проти фальсифікації виборів, так як ми зробили в 2004 році. Вони мають ті самі думки, ті самі бажання, ту саму принциповість. Вибори мають бути чесними, ті, за кого проголосували, мають ставати посадовцями, ті, за кого не проголосувати, мають іти. На жаль, в Кривому Розі це не так, 752 голоси – таким є перевага Юрія Вілкула на семисоттисячний Кривий Ріг. Ці 752 голоси досягнуті виключно за рахунок, так званих, спецдільниць – лікарень. Останній день перед виборами туди було дописано більше тисячі хворих, і вони всі одностайно проголосували за Юрія Вілкула. Ми пропонуємо, щоби парламент в умовах, коли він є найвищим органом державної влади, коли люди в Кривому Розі кажуть: "Не оставьте нас, не отдайте нас им", – ми пропонуємо, щоби парламент сказав вирішальне слово у зупиненні цих фальсифікацій. На жаль, в нашій державі ми не можемо сподіватися на суди. Юристи "Самопомочі", багато членів територіальної виборчої комісії, членів дільничної виборчої комісії, які не побоялися розповісти людям про ці фальсифікації, які не побоялися свідчити в судах, не були почуті. Три суди, сором’язливо опустивши очі, один за одним прочитали свої вироки: скаргу не задовольнити. На запитання: "Так ви же ж чули реальні свідчення про реальні фальсифікації?". Судді відповідали: "Це не наша справа, звертайтеся до правоохоронних органів". Ми, справді, будемо звертатися до правоохоронних органів, там вже зареєстровано два кримінальних провадження за фактами фальсифікацій виборів у Кривому Розі. І ми сподіваємося, що нова поліція не буде такою, як старі суди, що в новій поліції люди побачать справжній інструмент розслідування, воно буде, справді, серйозним, незалежним і встановить, хто і як фальсифікував ці вибори. І, безумовно, парламентом. Ми з вами створили Тимчасову спеціальну комісію. Туди включені представники усіх політичних сил. Дуже важливо, щоб комісія виїхала на місто і розібралася прямо там, попрацювала з документами, опитала свідків – і допомогла людям, допомогла парламенту допомогти людям. Ми не маємо справді жодного морального права за два роки після перемоги Євромайдану кидати людей. Фальсифікації, крадіжки голосів в цій країні мають зупинятися і жорстоко каратися. Хай Кривий Ріг стане останніми виборами, на яких хтось спробує їх фальсифікувати. Хай всі фальсифікатори сядуть.
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Ігоря Гузя, політична партія "Народний фронт".
Доброго дня, шановні друзі, телеглядачі наші! Цього разу я хочу звернутися до керівника Державної фіскальної служби пана Насірова. Пане Романе, у мене з вами був не особистий конфлікт, а конфлікт в контексті того, що в свій час ви хотіли призначити керівником волинської митниці колишнього регіонала, який очолював до цього часу за часів Януковича, Калетніка рівненську, волинську, вінницьку і львівську митницю пана Микитюка. Слава Богу, тут колеги підтримали – і ми збили цю кандидатуру. І колишні регіонали наразі не контролюють одну з основних митниць. Але, я бачу, ви продовжуєте системну роботу по впихуванню, вибачте за таке слово, регіоналів в структури ДФС на Волині. Так от, в жовтні 2015 року ви призначили в.о. начальника ДФС в Волинській області львів’янина пана Юристовського. По ньому нема там якихось серйозних запитань. Але буквально на днях ми отримуємо, волиняни, інформацію наступного змісту. Скандальна волинська чиновниця Наталія Єлова, яка була членом Партії регіонів, яка протягом 2011-2012 років займалася організацією та контролем протиправної схеми, ініційованої оточенням Януковича-молодшого в реалізації на території Волинської області фальсифікованої горілки, повернулася до справ. Офіційних документів про її призначення керівником відділу контролю за обігом та оподаткуванням підакцизних товарів на сьогоднішній день ще немає, але ця особа знаходиться на робочому місці та має доступ до документації. Вибачте, це злочин. Тому я дуже вас прошу звернути на це увагу. Якщо, дійсно, підтверджується, що ця людина буде керувати цим. цією структурою, то я переконаний, що у нас на Волині повертаються часи Януковича. Якщо ви хочете, щоб я з колегами прийшов, хоча це – жінка, але почнем не з неї, а з Юристовського, керівника ДФС на Волині, взяв за шкібарку і викинув, значить, будь ласка. Якщо ні, зреагуйте і зробіть все можливе, щоб подонки, які працювали на Клименка, не працювали у нас в ДФС. Дякую.
Дякую вам. Запрошую до слова народного депутата Олега Ляшка. Рибалка. Народний депутат Рибалка.
Шановні українці! Шановні колеги! Я хочу вам розповісти про ще один ганебний факт бездіяльності військової прокуратури та Служби безпеки України. Мова йде про одного із керівників відділу Дніпропетровського обласного управління пана Климчука. Цей пан Климчук. є публічні дані, що саме він входив у команду зрадників найближчих до Януковича Якименка та Ганжи, який сьогодні є в розиску за злочини проти Майдану на користь Росії. Він веде розкішний спосіб життя, і це не секрет, мешкає в трьохповерховому будинку з басейном на березі Дніпра і роз’їжджає на розкішних автомобілях. І це всі дані журналістів. А зараз я хочу розказати юридичні факти. Наприкінці 2014 року за заявами потерпілого, у якого Климчук вимагав 10 тисяч доларів за закриття кримінальної справи, військовою прокуратурою було порушено кримінальну справу. Є запис , на якому Климчук вимагає ці кошти. Він каже, що він є бізнесменом від Служби безпеки України і цими грішми він поділиться з своїм керівництвом. Є експертиза цієї плівки, якою МВС каже, що да, це дійсно голос Климчука, йому належить. Але вже тричі військова прокуратура не допитавши ні жодного свідка закриває цю кримінальну справу. Це бездіяльність, і це нам каже про те, що корупція в лавах СБУ і військової прокуратури є. Я написав декілька запитів, і це я називаю футболом, і тільки після засідання Комітету по боротьбі з корупцією і оргпреступностью, нарешті, Служба безпеки сказала, що проведе службову перевірку цих фактів і кримінальної справи. Тому я хочу, щоб цей мій виступ вважався офіційним зверненням до Голови Служби безпеки України та Головного військового прокурора. І вимагаю провести справжню службову перевірку, люстраційну перевірку цього керівника. Друге питання дуже теж важливе – це питання валютних позичальників. Шановні колеги, ми сьогодні маємо юридичну колізію. Всі хочуть, я чую перед Новим роком спасти валютних позичальників. Рятують, рятують, а врятувати не можуть, бо вони зараз вже мешкають під стінами Верховної Ради і доведені до зубожіння. Вони і хотіли б вже сплачувати, але вже не можуть. Ми сьогодні повинні підписати Закон 1558-1, я звертаюсь до Голови Верховної Ради пана Гройсмана, для того, щоб відправити його чи на підпис, чи на ветування Президенту і розглянути, дійсно законопроекти, які вирішать питання валютних позичальників. Бо вже третій рік вони взимку опиняються на вулиці. Тому я прошу вас, шановні колеги, і прошу Голову Верховної Ради, як можна найшвидше вирішити це питання, і наш комітет готовий бути нормальною площадкою для вирішення питання валютних позичальників. Дякую за увагу.
Дякую. Запрошу до слова народного депутата Юрія Дерев’янка, позафракційні.
Юрій Дерев’янко, партія "Воля". Шановна президія! Шановні народні депутати! Шановні українці! Мешканці об’єднаних територіальних громад! Ми продовжуємо боротьбу за право об’єднаних територіальних громад жити і запрацювати, як самостійні об’єднання громади, які впродовж більше як місяця часу сьогодні ще залишаються паралізовані. Я хочу сьогодні подякувати всім присутнім народним депутатам, а також всім депутатам від тих фракцій і позафракційних, які вчора підтримали життєво важливі законопроекти 2983 і 3940 для того, щоб об’єднані територіальні громади, а це 159 таких громад по всій Україні, де мешкають понад 1 мільйон 570 тисяч громадян, могли почати працювати. Ми вимагаємо від Апарату Верховної Ради, а також просимо Президента України якнайшвидше підписати і опублікувати ці законопроекти для того, щоб розблокувати рахунки в казначействі. Для того, щоб почати фінансувати невідкладні платежі, які стосуються зарплат, електроенергії, комунальних послуг, вивозу сміття і всіх інших проблем, які має кожна територіальна громада, для того, щоб почати повноцінно функціонувати. Ці законопроекти врегулювали частину питань. Але інша частина питань залишається ще неврегульована. Це законопроект 3106 і законопроект 3510, який передбачає передачу земель, які раніше були поза межами населеного пункту, але зараз попали в межі об’єднаної територіальної громади, як земель комунальної власності територіальних громад. Сьогодні залишається величезна кількість питань невирішених також, які стосуються Міністерства юстиції, реєстраційної служби, Міністерства фінансів, казначейства, Міністерства освіти, Міністерства охорони здоров’я і інших міністерств. Тому що всі заклади освіти, охорони здоров’я, культури повинні також бути передані назад в об’єднані територіальні громади. Ми вимагаємо припинити саботаж казначейства щодо відкриття рахунків, блокування рахунків і проведення всіх необхідних платежів щодо об’єднаних територіальних громад. Ми вимагаємо, щоб профільний віце-прем’єр-міністр взяв під особистий контроль координацію дій всіх чиновників для того, щоб провести роз’яснення по прийнятим законопроектам і спрямувати на місця всі необхідні інструкції для того, щоб ці громади і відповідні чиновники мали чіткі вказівки до дії. Найголовнішим для об’єднаних територіальних громад залишається те, що жодна з них не подала проект Бюджету на 2016 рік. А це означає, що з 2016 року всі садочки, школи і інші установи не зможуть бути профінансовані, не зможуть бути проведені необхідні тендери для того, щоб забезпечити харчуванням і всіма іншими необхідними предметами ці соціальні установи. Ми вимагаємо від.
10 секунд, прошу завершуйте.
Ми вимагаємо від уряду, від Міністерства фінансів надіслати всі необхідні розрахунки, формульні розрахунки, в об’єднані територіальні громади і дати їм практичну допомогу для того, щоб вони могли надати проекти бюджету на 2016 рік.
Завершуйте, будь ласка.
Прошу всіх народних депутатів на наступний сесійний тиждень підтримати всі законопроекти, які стосуються об’єднаних територіальних громад і чиновників уряду обернутися обличчям до всіх наших об’єднаних територіальних громад. Дякую вам за увагу.
Дякую вам. Народний депутат Кривошея, "Народний фронт".
Геннадій Кривошея, фракція "Народний фронт". Доброго дня ще раз, шановні колеги! Доброго дня, шановна Україна! Продовження тематики децентралізації влади і саме питання територіальних громад, я хотів би звернути увагу кожного українця, а, мабуть, навіть не скільки, в першу чергу, українця, а новообраних депутатів місцевих рад, депутатів районних, міських, зокрема, міських голів всіх міст України. Шановні колеги, шановні депутати, шановні мери міст, на сьогоднішній день питання децентралізації влади і передачі повноважень на місцях в одному із пунктів і найбільше всього належить саме від вас. Чому? Тому що на сьогодні тільки ви, як представники органів місцевої влади, в першу чергу, маєте бути зацікавлені в презентації і роз’ясненні всіх перспектив об’єднання територіальних громад. Це питання, які стосуються цілого ряду і житлово-комунальних питань. Це питання, які стосуються цілого ряду земельних питань. Це те, що необхідно людям, нашим, вашим виборцям на місцях. Одним із найважливіших питань об’єднання територіальних громад сьогодні є саме податки і фінанси. Це якраз ті кошти, які мають залишатися на місцях. Коли сьогодні хтось говорить про те, що місцева влада не може зробити одного, другого чи третього, то я хочу вам сказати, шановні колеги, шановні депутати на місцях, у вас є цілий багаж повноважень і можливостей приймати ті рішення, від яких ваше місто чи село, чи район буде жити краще. Але нашим основним завданням як депутатів Верховної Ради, про що сказав мій колега, є якраз прийняття всіх необхідних законодавчих норм. І однією з таких норм є якраз зміни до Конституції, які ми зобов’язані, я вважаю, саме зобов’язані, проголосувати. Тому, враховуючи першочерговість і необхідність всіх потреб, які сьогодні є у простих людей, людей, які не можуть достукатися до своєї місцевої влади, я прошу кожного депутата іти до людей не з подачками, а роз’ясненнями, як буде жити Україна, що буде отримувати кожен селянин, кожен містянин на місці від перспектив об’єднання громад. Покажіть своїм прикладом, як буде працювати ця громада. Тому що тільки ви на місці, а не ми, народні депутати, зможете донести людям істину і саме переваги оцих об’єднань. Це наше майбутнє і це перспектива, яку має очікувати, яку очікує Україна на шляху до входження до Євросоюзу. Дякую. Геннадій Кривошея, фракція "Народний фронт".
Дякую. Запрошую до слова народного депутата Розенблата, "Блок Петра Порошенка".
Запоршую до слова народного депутата Величковича, "Народний фронт". Народний депутат Береза Юрій, "Народний фронт". Народний депутат Рибак, "Блок Петра Порошенка".
Він передав мені слово, Дубневич за іншого. 202 виборчий округ, Рибак Іван Петрович, Чернівецька область. Шановні українці, шановні мої виборці, сьогодні я маю можливість виступати з цієї високої трибуни. Протягом останнього року одні кажуть, що ми зробили дуже мало, інші кажуть, що ми не зробили нічого. Але я все ж таки думаю, що ми зробили стільки, скільки ми могли зробити. Я б хотів коротко відзвітувати перед своїми виборцями, що було зроблено мною особисто протягом року, який я провів в стінах українського парламенту? Мною було зареєстровано депутатських запитів 52 і вони в більшості стосувалися не якихось лобіських питань, а саме питань, як мають жити далі виборці на моєму виборчому окрузі, як мають жити далі українці в Україні? Мною було підготовлено та направлено депутатських звернень 360, які були результатом 367 отриманих звернень від громадян. Також мною проведено 48 особистих прийомів громадян, зареєстровано законодавчих ініціатив 39, зареєстровано правок до другого читання по законопроектах 95, присутній на 121 засіданні із 122. Не пропустив жодного засідання комітету і я цим горджусь. Ви знаєте, шановні колеги, я щоп’ятниці намагаюсь все ж таки бути до останньої хвилини закриття нашого пленарного засідання. І все ж таки хочу відмітити, що ті люди, які є сьогодні в цьому залі, це люди, які віддані служінню українському народу. За що хочу вам і подякувати. Спасибі вам.
Дякую вам. Запрошую до слова народного депутата Ольгу Богомолець, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги! Шановні народні депутати! Я також підготувала свій звіт і як народного депутата, і як голови Комісії з охорони здоров’я. Але, з вашого дозволу, зроблю це на наступному тижні сесійному, тому що зараз для мене є дуже гаряча точка. По-перше, хотіла сказати, що коли пан Парубій зачитував сьогодні постанову про Голодомор, мені було надзвичайно боляче і прикро, що з цієї постанови сьогодні не почався день засідання у Верховній Раді. Тому що і спікер парламенту перед свою доповіддю, і всі члени уряду, і Прем’єр-міністр вони мали стояти. Стояти, слухати, мовчати. Тому що історична пам’ять нашої країни – це те, що сьогодні може об’єднати людей. Це те. всі загиблі, всі ті, які віддали життя, закатовані, відправлені до Сибіру, – це всі ті люди, які сьогодні мають бути камертоном розбудови нашого суспільства. А тепер перейду до наступного питання, дуже практичного. І зараз звертаюсь до всіх депутатів, мене почути. У нас, ви знаєте, був спалах на поліомієліт. За кожним спалахом стоїть можливість смерті дітей і інвалідізації. Ви, мабуть, всі знаєте депутата Сушкевича, який є прикутий, власне, до візочка саме тому, що в дитинстві він перехворів на поліомієліт. І він, і його брат. І тоді десятки і сотні дітей загинули. Так от, у нас сьогодні іде вакцинації проти поліомієліту. І хочу сказати, що вже вакциновано з 2 мільйонів 269 тисяч дітей, які у нас сьогодні є в Україні дітей до 5 років, майже півтора мільйона є вакциновані: 1 мільйон 468 тисяч, тобто 64 відсотки. Здається, що цифра ця не погана, але насправді для того, щоб зменшити ризик вакцинації, нам потрібно 90-95 відсотків. Чому, власне, не вакциновані всі діти? Я вам наведу приклади. Хочу подякувати з цієї трибуни виконавчій владі Кіровоградської області, яка провакцинувала понад 90 відсотків дітей. Хмельницька, Харківська, Миколаївська і Житомирська області – понад 80 відсотків. І приклади невиконання, жахливого невиконання, де вакциновано менше 40 відсотків дітей, – це Київська, от Київ; Одеська і Закарпаття – лише 22 відсотки. Тобто в Одеській області 103 тисячі дітей не вакциновані. Прошу дати мені ще хвилину. У Сумській лише 70 дітей не вакциновані. Перше. Вакцина, якою вакциновуються. У нас не було ні одного випадку ускладнень після вакцинації, ні одного. Цією вакциною. Це нова вакцина, не та, яка заморожувалась, розморожувалась і була під питанням, це вакцина поставлена канадійським урядом. І якщо у нас буде вакциновано лише половина або 60 відсотків людей, вірус попадає в оточуюче середовище, в природу, і він мутує, і він несе загрозу тим дітям, які не є.
30 секунд, прошу завершувати.
Концентрація вірусу в Україні у нас збільшилась. Тому я дуже прошу вас донести до всіх ваших виборців, що ризиків немає, у півтора мільйона дітей не було ніяких ускладнень. Про це преса не пише, про це потрібно говорити. І нам сьогодні, користуючись можливістю, наданою безкоштовно вакциною від канадійського уряду, потрібно вакцинувати 90 відсотків дітей України для того, щоб в України було чудове міжнародне майбутнє і не було ризику інвалідизації дітей. Дякую.
Дякую і вам. Запрошую до слова народного Тіміша, "Блок Петра Порошенка". Народний депутат Чижмарь, Радикальна партія.
Юрій Чижмарь, Радикальна партія Олега Ляшка. На контролі Радикальної партії стоїть, на постійному контролі, питання ренти по газу і цін для населення, які сьогодні визначені урядом. Зрозуміло, що ми не можемо бути осторонь, тому що ті ціни, які встановлені на газ і на житлово-комунальні послуги, вони сьогодні не підйомні для простого українця, живе на зарплату, а не на корупційні доходи. Тому ми повинні зробити систему аби дати можливість ці ціни зробити економічно обґрунтованими, але соціально спрямованими і чесними. Таким чином, ми подали ряд законопроектів щодо проектів законів і постанов до Верховної Ради, які мали би на меті знизити ренту на газ, а так само зменшити ціни на газ. Один із них – це постанова Верховної Ради, проект Постанови Верховної Ради про ліквідацію НАК "Нафтогазу України", який сьогодні є однією з найбільших корупційних прокладок, яка. при формуванні цін на газ. Вдумайтеся в цифри: в 2015 році в бюджеті країни було закладено ренту 30 мільярдів, доходи від ренти 30 мільярдів гривень, в той же час планові збитки НАК "Нафтогазу" на цей рік спланувалися на рівні 34 мільярдів гривень, згідно звіту "Нафтогаз", з яких 32 мільярди ми заклали їм на дотації. Таким чином, вони отримали понад 60 мільярдів гривень. Рівень субсидій. рівень субсидій на цей рік в бюджеті закладено 24 мільярди, з яких це не тільки субсидії в зв’язку із здорожченням газу, але це субсидії на всі послуги в ЖКГ, це і електрика, і газ, і комунальні, і інші послуги в ЖКГ, прибирання територій. Тому ми вважаємо, що ці цифри показують, що НАК "Нафтогаз" сьогодні перефінансований і таким чином у уряду є можливість сьогодні понижати тарифи на газ і не прив’язувати пониження ренти до ціни на газ. Так само ми хочемо зауважити, що з тих 24 мільярдів гривень, які обраховувалися на всіх, хто потребує субсидій, не всі сьогодні отримали субсидії. І ми знаємо, що на рівні вересня місяця було тільки 24 відсотки в громадян, які отримали субсидії. Таким чином і тут є економія, але, на жаль, уряд не дає точних звітів і точних цін. На жаль, уряд спекулює тим, що пониження ренти призведе до невиконання програми субсидій. Ми не бачимо з цих цифр, що є загроза. Інше питання, ми сьогодні бачимо, що уряд веде таку політику у ренті тільки тому, що солодкими дуже є ліцензії "Укргазвидобування". На кінець роки сьогодні доведений до банкрутства "Укргазвидобування", державна корпорація, яка виробляє найдешевший газ в Україні, який має йти для населення України, вартість якого разом з транспортуванням не перевищує 1 тисячі 900 гривень, сьогодні в них відбирають ліцензії. Відібрало вже, державне агентство відповідне відібрало дві ліцензії в цьому місяці і 13 поставлено до попередження про скасування цих ліцензій. Таким чином, ми бачимо перерозподіл газового ринку. І основним інструментом є саме рента. Тому рента сьогодні – це не інструмент поповнення бюджету для погашення субсидій, а це інструмент для перерозподілу ринку газовидобування. Ми би хотіли, аби Прем’єр і уряд звернули на це увагу. І ті зауваження уряду, що з 1 квітня наступного року будуть понижені ренти, - це є фарисейство, тому що.
10 секунд, прошу.
На ціни на газ вони не вплинуть, адже по угоді з МВФ уряд, навпаки, зобов’язався з 1 квітня підвищити ціни на газ. Тому ми би хотіли, щоб уряд все ж таки інакше дивився щодо спроможності населення сплачувати за житлово-комунальні послуги і за газ. Дякую.
Дякую. І до нас повернувся народний депутат Розенблат. Прошу, слово.
Шановні друзі, шановні колеги, шановні всі ті, хто присутні в залі, бо, я вважаю, тут в залі присутні ті, дійсно кому дуже є переживання за нашу країну, за її майбутнє. Ви знаєте, цей тиждень був такий, дуже насичений, насичений подіями, законами, які ми прийняли, зробили багато добрих справ, щось недоробили, але все-таки працювали і працюємо в єдності. Але, знаєте, я зараз хотів би звернутися до своїх колег з "Народного фронту". Я дуже поважаю вашу фракцію, я дуже поважаю людей, з якими постійно ми спілкуємося. Я поважаю вас як членів коаліції. Але заяви, які лунають з приводу того, що ви, крім Прем’єр-міністра України, крім інших людей, нікого не будете сприймати, - це дуже, знаєте, така загрозлива позиція. Чому? Тому що на сьогоднішній день для нас найважливіше – це країна, і ми повинні бути не заручниками чиїхось побажань, а ми повинні мати і можливості подальше.спрямувати. Тому я хотів би ще раз звернутися до вас, і просто сказати про те, що ми з вами були в різних країнах. Якщо ми були з вами в країні Ізраїль і чули про те, що Прем’єр-міністр якщо каже "будемо вбивати і знижувати терористів", він це робить. Якщо сьогодні Президент Ердоган каже, що буде збивати літаки, які залітають на територію, він це буде робить. Якщо уряд каже, що це уряд камікадзе, то треба виконувати свої обов’язки і треба виконувати свої зобов’язання. Я звертаюся до вас шукати компроміс. Я звертаюся до вас для того, щоб ми, дійсно, шукали вихід із даної ситуації, а не сприймали мову тільки ультиматумів. Ми не можемо бути заручниками, заручниками когось одного чи однієї людини, ми повинні мати можливість для спільної праці. Дякую.
Дякую. Народний депутат. Агафонова немає. Народний депутат Шухевич передав слово народному депутату Ліньку.
Шановні українці! Шановні колеги! На жаль, український парламент залишив без уваги серйозні події, які сталися і в Україні, і в світі. Зокрема в кінці минулого тижня сталася дуже серйозна подія, яка залишилася без уваги і РНБО, і Президента, і парламенту. Я говорю про блокаду Криму, яка фактично. енергетичну блокаду Криму, яка фактично відбулася вже, але ні уряд, ні Президент, ні парламент не висловився чітко щодо цієї ситуації. Ми вважаємо, Радикальна партія, що українська влада має вибудувати чітку стратегію щодо санкцій проти Російської Федерації і окупантів, які сьогодні стоять на наших землях. Якщо суспільство нас підштовхує до блокади. спочатку товарної блокади Криму, потім енергетичної, ми маємо так само вибудувати цю позицію. І якщо ми хочемо повернути ці землі, ми маємо застосовувати всі методи, які загально-цивілізований світ завжди використовує при анексії територій. Я маю на увазі, енергетична блокада, яка сьогодні відбулася, вона має бути узаконена, якщо це наше буде рішення, а не відбуватися так, як це воно відбувається сьогодні, коли взривається лінія електропередач і коли держава і суспільство ідуть врозріз по цій ситуації. Тому ми маємо блокувати окуповані території, але це має бути рішення парламенту – найвищого представницького органу держави. Ми маємо реагувати чітко, якщо ми хочемо повернути наші території. Так, як це зробила Туреччина. Дуже серйозний крок Ердогана, який ми як. Україна, яка веде війну з Росією, має підтримати. На сьогодні Туреччина проявила себе ефективною державою, і це має бути для нас прикладом. Якщо на два кілометри військові літаки або війські сили ходять на територію країни, це вже привід для адекватної військової відповіді. І збитий літак, російський літак агресора над Туреччиною тому є приклад. Наше МЗС не зробило жодної заяви в підтримку таких дій Туреччини, не зробило жодного кроку для того, щоб об’єднати зусилля наші в боротьбі з російською агресією. Саме тому Україна на сьогодні не має ззовні союзників, чітких союзників, які б нам допомагали в нашій війні. Тому що Франція і Німеччина сьогодні об’єднуються з Росією в боротьбі проти ісламської держави Іраку і Леванту. А Україні фактично ніякої допомоги немає. Тому що Україна не має чіткої позиції, не має чіткої стратегії повернення наших територій. Я вважаю, що український парламент має заслухати і Голову СБУ, голову МВД, голову Генштабу для того, щоби зрозуміти, як ми далі маємо вести нашу боротьбу за наші території, яку ми повинні вибудувати стратегію. Окремі кулуарні домовленості по всім цим питання не вирішать проблеми. Нам потрібна чітка стратегія нашої оборони і чітка стратегія.
10 секунд, прошу завершуйте.
пошуку союзників на міжнародному рівні в нашій боротьбі. Тому що ті домовленості, які сьогодні нам нав’язують – це домовленості капітуляції, а не домовленості перемоги. Наша перемога буде лише тоді, коли останній метр нашої землі буде належати українським військам. Слава Україні!
Дякую. Ранкове засідання оголошую закритим. Наступне засідання відбудеться у вівторок, 8 грудня. У вівторок, 8 грудня, о 10 годині ранку.