Доброго ранку, шановні народні депутати! Радий вас вітати у залі Верховної Ради України. Я прошу народних депутатів займати свої робочі місця. Зараз ми проведемо реєстрацію і зможемо розпочати нашу роботу. Прошу керівників фракцій, народних депутатів заходити до зали і займати свої робочі місця. Шановні народні депутати, будь ласка. Вельмишановні народні депутати, я прошу займати свої робочі місця. Прошу включити систему "Рада" для реєстрації народних депутатів. Будь ласка. [[10:09:19]] 357 народних депутатів у залі Верховної Ради. Ми можемо продовжувати нашу роботу. Шановні колеги, 16 грудня 2014 року Центральна виборча комісія зареєструвала народного депутата України, обраного на позачергових виборах народних депутатів України 26 жовтня 2014 року, Ревегу Олександра Васильовича, обраного в одномандатному виборчому окрузі номер 63. Відповідно до статті 79 Конституції України перед вступом на посаду народні депутати складають присягу перед Верховною Радою України. Я запрошую для складення присяги на трибуну народного депутата України Ревегу Олександра Васильовича. Прошу, Олександре Васильовичу.
Доброго дня, шановна президіє! Доброго дня шановні депутати! Присягаю на вірність Україні. Зобов’язуюсь усіма своїми діями боронити суверенітет і незалежність України, дбати про благо Вітчизни і добробут Українського народу. Присягаю додержуватися Конституції України та законів України, виконувати свої обов’язки в інтересах усіх співвітчизників. Слава Україні!
Героям слава! Вітаємо народного депутата зі вступом на посаду. Шановні народні депутати, відповідно до 25 статті Регламенту Верховної Ради України ми маємо сьогодні у вівторок 30 хвилин виступів фракцій і груп. І я прошу записатися на виступи фракцій і груп. Будь ласка, 30 хвилини, прошу записатися, шановні колеги. Будь ласка, шановні колеги, "Блок Петра Порошенко", Барна Олег Степанович. Шановні колеги, виступи від депутатських фракцій і груп. Будь ласка, "Блок Петра Порошенка".
Голові фракції.
Юрій Луценко, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги депутати, сьогодні ми приступаємо до одної із найважливіших функцій парламенту – до прийняття державного бюджету. Позиція "Блоку Петра Порошенка" полягає в тому, що ми маємо віднестися до цього документу відповідально, і чи не вперше за останні роки пройти по повній процедурі розгляд і самого Закону про бюджет, і всіх законів, які передують його прийняття і утворюють його. [[Оплески]] Нас дуже непокоїть підхід до бюджету, який демонструють наші колеги, котрих ми делегували до уряду. Сьогодні тільки о шостій ранку був внесений Податковий кодекс, і ще пізніше був внесений, власне, сам Закон про бюджет. На цей момент розносяться ще, депутатам вручаються 46 законів, котрі передують прийняття до бюджету. Таким чином ми маємо завдання: розглянути Податковий кодекс, Бюджетний кодекс, зміни до 46 законів і, власне, сам Закон про бюджет. Пане Голово, шановні колеги народні депутати, ми вважаємо, що сьогодні ми повинні взяти ці законопроекти і вивчити їх. Уже перший погляд на ці документи показую, що дуже важливі домовленості з урядом, котрі були досягнуті під час роботи змішаних депутатсько-урядових груп, не були відображені в цих документах. Наприклад, далі зберігається непідготовлена ідея про введення нульового декларування з віднесенням усіх нажитих коштів на банківські рахунки і подальшим 30-відсотковим оподаткуванням всього, що понад цей задекларований. суму. Це не підготовлена ідея, яка була знята урядом, але сьогодні вона знову знаходиться у розданих нам документах. Ми бачимо, що до села поставилися абсолютно не так, як домовлялися. Ми бачимо також про те, що уряд так і не насмілився припинити головну годівницю країни – дотації "Нафтогазу", і не хоче переходити на адресне дотування найбідніших, зберігаючи систему, коли багаті користуються пільгами на опалення своїх маєтків. Ми бачимо також неприпустиме ноу-хау, по якому уряд не має обмежень у зовнішніх запозиченнях. Ми бачимо також аморальне рішення про відмову індексування мінімальних пенсій і багато-багато інших речей. Пане Голово, в цій ситуації фракція "Блоку Петра Порошенка" пропонує розглянути по порядку денному Закон про Раду національної безпеки і оборони, Закон про відмову від позаблокового статусу, ряд інших законів, що не стосуються бюджетного процесу. А під час обідньої перерви, а також до кінця цього дня вивчати ці документи, заслуховувати урядовців і шукати компроміс задля.
Дайте завершити.
Ми потребуємо не просто прийняти 49 чорних котів у мішку, які нам пропонують прийняти без розгляду, ми потребуємо прийняття продуманого бюджету, який змінить життя у країні, який реально розпочне реформи не з бідних, а з багатих. Дякую.
Дякую. "Самопоміч", Суслова Ірина Миколаївна.
Прошу передати слово Олегу Березюку.
Олег Романович Березюк, прошу.
Вельмишановний пане Голово, вельмишановні панове депутати! Ми сьогодні маємо з вами екстраординарну ситуацію, коли і Кабінет Міністрів, і Верховна Рада поставлена в позицію "мусить зробити". І ми згодні з тим, що ми мусимо зробити. Але ми мусимо зробити якнайякісніше, яке зараз вимагає від нас суспільство і ситуація. Ми підтримуємо позицію "Блоку Петра Порошенка" в тому, що ми маємо дотриматися процедури. Сьогодні ми не голосуємо за жодний закон. Сьогодні ми навіть не думаємо голосувати за бюджет. Тому що бюджет залежить від Податкового, Бюджетного кодексу і тих 42 законів, які зайшли. Я собі не уявляю, як ми їх до завтра розглянемо. Але ми будемо пробувати це зробити. Попередній аналіз говорить, що таке враження, що Кабінет Міністрів не почув наших спільних домовленостей. Один маленький нюанс, колеги – ставлення до місцевого самоврядування і диктату казначейства. З попереднього проекту, який був узгоджений, вилучено маленький нюанс – два дні для проведення платежів з захищених статей бюджету і 5 днів з не захищених частин бюджету зникли. А разом з тим, і зникла відповідальність казначейства перед місцевими бюджетами і злоякісне використання місцевого бюджету для латання дир державного бюджету. Так бути не може. Тому, шановні пані та панове, ми пропонуємо, щоб сьогодні документи Податкового кодексу, Бюджетного кодексу потрапили у фракції і комітети, розглядалися цього тижня, я не знаю, коли це ми разом з вами вирішимо. І я пропоную Раді коаліції якнайшвидше зібратися для визначення цього питання. Ми визначимо, коли ми їх розглянемо у сесійній залі. І після цього ми з вами визначимо, коли ми будемо розглядати бюджет, чи це буде в суботу? Чи це буде в неділю? Чи це буде в понеділок – не має принципового значення. Тому запрошую вас всіх до праці.
Дякую. Антон Яценко, "Економічний розвиток"
Прошу передати слово колезі Кулініч.
Кулініч.
Доброго дня, шановні колеги. Олег Кулініч, 147 виборчий округ, Полтавщина. Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Шановні виборці! У моєму 147 мажоритарному окрузі на Полтавщині майже місяць відключають електроенергію до 8 годин на добу. У Миргороді ситуація збурила громаду, люди протестують, всі розуміють складну економічну ситуацію, і готові терпіти побудові труднощі через відключення світла. Але і енергетики повинні розуміти людей, адже людей турбують дуже прості питання: чому відключення проходить завжди на одних і тих же вулицях; чому в одних селах світло вимикають на 8 годин, в той час, як в інших його взагалі не вимикають; чому досі люди не знають графіки відключень світла? Всі ми чули, як минулого тижня Кабінет Міністрів пообіцяв відключати електрику рівномірно, не більше двох годин поспіль, але й сьогодні ситуація з місця не зрушена, світло продовжують вимикати без попередження до восьми годин на добу. У Миргороді міська рада стала на захист громади і своїм рішенням заборонила відключати споживачів більше, ніж на 2 години. Проте, невідомо, чи виконуватимуть постачальники електроенергії рішення міської ради, якщо вони не виконують навіть розпоряджень уряду. Як представник депутатської групи "Економічний розвиток" повідомляю, що ми вже зверталися до Прем’єр-міністра України з відповідним депутатським запитом, але належного реагування до цього часу немає. Ми переконані, що вирішувати цю проблему потрібно у цивілізований спосіб. Люди мають право завчасно знати про будь-які непопулярні заходи, що впливають на їхній добробут. У зв’язку з цим ми вимагаємо від уряду три речі: перше – регулярно та завчасно інформувати населення про графіки відключення електроенергії; друге – уряд повинен забезпечити безперебійне постачання електроенергії до соціальних об’єктів: лікарень, шкіл, дитячих садочків, будинків літніх людей тощо; третє – ми вимагаємо від уряду якнайшвидше вирішити проблему дефіциту вугілля, що значною мірою і спричинило теперішню енергетичну кризу. Зі свого боку ми пропонуємо розглянути законопроект 1502, зареєстрований представником нашої групи Яценком, про встановлення мораторію на відключення водо-тепло-газопостачання, електропостачання, послуг водовідведення населенню України. Крім того, необхідно утворити Тимчасову слідчу комісію Верховної Ради з питань розслідування обставин, причин та існування необхідності аварійного відключення споживачів від електричної енергії. Тому прошу депутатів підтримати ці ініціативи, адже сьогодні відключення електрики вже стало ґрунтом для корупції та методом тиску на бізнес. Дякую за увагу.
Єремеєв Ігор Миронович, група "Воля народу".
Український народе, пане Голово, шановні народні депутати! Найкраща політика в кризовий час – це бути чесним із своїм народом, казати йому правду і пояснювати, які непрості кроки будуть здійснені і до чого вони призведуть. Українців зараз турбують цілком конкретні питання: інфляція, соціальні виплати, стрімка девальвація гривні і ріст цін. За півроку гривня знецінилася на 100 відсотків. Офіційний курс НБУ – 16 гривень, на міжбанкові він майже 19 гривень, а на чорному ринку – до 23 гривень. І сьогодні замість того, щоб провести роз’яснювальну роботу, замість того, щоб зібрати спеціалістів для того, щоб провести відкриту політику Національного банку України і Кабінету Міністрів України, іде замовчування або робиться видимість, що нічого в країні не відбувається. Це призводить до стрімкого росту цін, до знецінення української валюти, а саме головне – до того, що люди бідніють на очах. Ми сьогодні наполягаємо на тому, що Верховна Рада повинна провести засідання, де заслухати Національний банк України з приводу того, який буде курс закладений на слідуючий рік і що буде робити Національний банк для того, щоб стримати різке падіння української гривні. Ми неодноразово чули, що в бюджет на слідуючий рік буде закладатися курс гривні 17 гривень. На цьому тижні ми вже чуємо, що курс гривні буде 22 або 23 гривні. Так який курс буде насправді? До чого готуватися українському народові? Ми хотіли б також отримати відповідь на ці запитання. Ми сьогодні робимо видимість, що на Сході нічого не відбувається. Наша фракція неодноразово їздила в зону АТО і ми на тому тижні знову відправляли 500 пар взуття теплого зимового для наших бійців. Я можу сказати, що сьогодні є підрозділи, які ще не отримали зимового взуття. Ми хочемо знати відповідь, 100 мільйонів гривень тратиться кожен день на війну, на що йдуть ці кошти? Ми просили б і наполягали зробити засідання, на якому отримати звіт керівництва АТО як витрачаються кошти, на що вони пішли, який план ротації, який план мобілізації і демобілізації? Нас цікавить, як проходить лікування сьогодні бійців, які були в зоні АТО, які є поранені? Як виділяються кошти на протезування? Я можу тільки одне сказати: сьогодні армія харчується за рахунок волонтерів, сьогодні армія одягається за рахунок сімей, батьків, селищних рад і міських рад. Ці питання для нас вкрай необхідні. Наша фракція неодноразово зверталася, щоб в бюджет на 2015 рік була закладена індексація мінімальної заробітної плати і пенсій. Ми сьогодні в чергове підготували лист-звернення до голови бюджетного комітету з проханням включити цю індексацію. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Дунаєв, "Опозиційний блок".
Прошу передать слово Бойко Юрию Анатольевичу.
Бойко Юрій Анатолійович.
Шановна Президія, шановні народні депутати! Ми вже зрозуміли, що сьогодні буде розгляд бюджету, хоча жодного слова про цей пункт не було вчора сказано на Координаційній раді. Але, побачивши людей перед Верховною Радою, ми зрозуміли, що буде розглядатися бюджет. Тому що люди зрозуміли, що їх чекає при прийнятті цього бюджету. Якщо коротко, то проект бюджету передбачає зменшення соціальних виплат на 27 мільярдів гривень всім верствам населення і збільшення податкового навантаження на реальний сектор економіки і на людей на 53 мільярди. І можна зрозуміти ситуацію, коли, скажімо, прокурори або судді витримають зменшення їм виплат і винагород, але коли це торкнеться студентів, пенсіонерів, а також виплати за харчування учням в школах, то це вже є реальна проблема до держави і до всього суспільства. І в нас є проста пропозиція: хочете наповнити бюджет і не чіпати ці категорії населення – зупиніть на півроку контрабанду бензину через одеську митницю, і ви отримаєте такі ж самі кошти, не треба буде скорочувати ці статті затрат. Ми не побачили в цьому проекті бюджету жодного питання стосовно детінізації, деофшоризації економіки. Не неможливо серйозно розглядати пункт, який пропонує уряд, по скасуванню подвійного податкового навантаження на операції з Кіпром, тому що це повна нісенітниця. Це в 2013 році, дійсно, 25 відсотків експорту країни йшло через кіпрські компанії. Але в цьому році ситуація змінилася. Через офшори йде вже 49 відсотків експорту, але головне, що контрагент змінився і замість Кіпру головним отримувачем нашого експорту виступає сьогодні Швейцарія. До речі, в абсолютному вигляді за 9 місяців цього року через Швейцарію пройшло 136 мільярдів гривень експорту, а Кіпр з цією ситуацію знаходиться на 12 місці зі своїми 12 мільярдами. Тому, шановні, треба наповнювати бюджет, дійсно, нормативними документами, які дадуть цю можливість. І наостанок. Ми вважаємо, що весь бюджет, весь проект бюджету був написаний під диктовку Міжнародного валютного фонду, а досвід роботи країн з Міжнародним фондом показує, що за 30 років працювання цих програм з 89 країн, які використовували і чітко дотримувалися рекомендацій Валютного фонду 32 країни.
Дайте завершити, будь ласка.
в 32 країнах ситуація суттєво погіршилася, а три країни, які тоді. Бразилія, Венесуела і Мексика взагалі опинилися в економічному колапсі. Неможливо не використовувати сучасну ситуацію в країні і розглядати її таким чином, відокремлено від того, що діється, і чітко використовувати всі рекомендації Міжнародного валютного фонду. Тому пропозиція нашої фракції – переглянути статті бюджету, які стосуються соціальних виплат і корегувати їх. Дякую.
Абдуллін Олександр Рафкатович, політична партія "Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Тимошенко, будь ласка.
Тимошенко Юлія Володимирівна, будь ласка.
Дорогі українці, шановний Голово, шановні колеги! Я сьогодні після відомих вам подій перший раз стою на цій трибуні. І розпочати хочу з подяки всім вам, хто присутній в цій залі, хто боровся за звільнення політв’язнів і мене особисто, хто голосував за моє звільнення і хто, власне, своїми зусиллями добився можливості міняти Україну. Я щиро дякую всім, хто займав таку позицію. [[Оплески]] Насправді в нас сьогодні знаковий день. Сьогодні ми маємо з вами проголосувати ключовий закон для сьогодення – закон про мир, закон про стратегію реформ, закон про наше місце в західній цивілізації. Це є законопроект про скасування позаблокового статуту України. [[Оплески]] Я вважаю, що цей закон дорівнює Декларації, яку ми голосували з вами в 91-му році про суверенітет України. Це вирватися з того кола війни, в якій нас загнали. І тому я просила, щоб цей законопроект поставили першим, щоб тут були присутні керівники держави, щоб ми задекларували це як початок, перший крок до вступу України в НАТО, до інтеграції в західну цивілізацію. І я вважаю, що сьогодні голосування буде таким потужним, що воно продемонструє всім країнам-членам НАТО прагнення українського народу бути частиною демократичного західного світу. Я вірю, що ми сьогодні покажемо цей високий клас. Але в той же час у нас сьогодні на порядку денному стоїть ще одне важливе питання – це бюджет України разом з Податковим кодексом, з Бюджетним кодексом і з законами, які забезпечують функціонування держави і, власне, зупиняють дефолт. Це ключова річ. Бюджет – це не цифри, це стратегія розвитку держави мінімум на рік, а в принципі на три роки. І тому я категорично заперечую проти того, щоб наступний рік представники виконавчої влади називали "роком виживання". Не для того народ український так наполегливо боровся, щоб ми боролися зараз за виживання. Я вважаю, що нам, як нації, треба ставити значно амбітніші, значно сильніші цілі. Наступний рік мусить стати роком реформ, роком перетворень, роком відродження, роком становлення і роком початку інтеграції України в Європейський Союз і в НАТО. І тоді ми знаємо нашу мету і знаємо до чого йти. Я не можу зараз коментувати не бюджет, не податкові, не будь-які інші закони, тому що вони внесені або вночі.
Дайте завершити, будь ласка.
Але в той же час наша позиція дуже чітка. Ми зобов’язані з вами дати розвиток економіці – це значить зниження податків, ми зобов’язані дати розвиток економіці – це означає у людей мусять бути гроші підтримувати економіку і ринок. Ми хочемо децентралізації – це означає, що гроші мусять бути в регіональних бюджетах, а не в центральному. Ми хочемо розвитку економіки – це означає пальцем не чіпати податкову систему для аграріїв. Ми зобов’язані зовсім іншу запропонувати країні концепцію. Я не хочу зараз жодного слова говорити критики, але прошу зараз всіх не робити з нашого бюджету, а власне з стратегії реформ на наступний рік якісь кулуарні, підковдрові, невідомі нікому ігрища. Прозорість, дотримання процедур, чітке обговорення з громадянським суспільством і єднання з громадянським суспільством, і прийняття в усіх процедурах бюджету і всіх законів. Ми пропонуємо – в четвер в першому читанні і у вівторок повноцінно в другому читанні. За цей час провести громадські слухання, провести повноцінну, досить професійну роботу в комітетах і вийти з справжніми реформами, а не з черговими цифрами, які знищують нашу країну і знекровлюють наш народ. Я вірю, що у нас це вийде. Коаліція для того й створювалась, щоб показати високий клас, а не просто вижити. Вірю в те, що у нас все вийде. Дай, Боже!
Радикальна партія, Олег Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Якщо ми говоримо про прозорість, давайте починати з себе. Володимире Борисовичу, якщо ви не помітили біля Верховної Ради, прийшли сьогодні тисячі людей. Я думаю, ці люди мають право чути, що відбувається в парламенті. І тому я прошу вас включити трансляцію на площу перед Верховною Радою. Нехай народ чує, чим займають народні обранці. Це питання перше. Друге. Вчора ми наполягали на тому, щоб сьогодні в залі Верховної Ради була голова Національного банку Гонтарєва. Сьогодні, на жаль, її немає. І в порядку денному ми не бачимо питання звіту Гонтарєвої. Ми вважаємо, це є ігнорування проблем більшості українських громадян. Робити вигляд, що в країні нічого не відбувається, робити вигляд, що з курсом все нормально. Мовчати, не давати відповіді на питання, як вирішувати проблеми з курсоутворенням, це є щонайменше безвідповідально перед мільйонами людей, які залежні від курсу гривні, які страждають від обвалу курсу гривні, і валютні позичальники, і всі інші, пенсіонери, люди старшого віку, бюджетники, які всі прив’язані до виплат з державного бюджету і відповідно до курсу гривні. Тому ми наполягаємо на тому, щоб голова Національного банку Гонтарєва прийшла сьогодні до Верховної Ради і прозвітувала перед українським суспільством і українськими громадянами про те, що Національний банк буде робити, аби стримати курс гривні. Друге важливе питання – це питання бюджету. Це основоположне питання, як ми будемо жити. Якщо ми затягуємо, як нам кажуть, затягнути для всіх паски для того, щоб отримати кредити Міжнародного валютного фонду, ми категорично проти цього. Ми 23 роки набираємо кредити, ще й після цього будемо набирати кредити, а яка користь від того? Хто з українських громадян, крім тих, хто сидів на цих кредитах і розкрадав їх, хто виграв? Тому ми вважаємо, що бюджет має бути інструментом розвитку, інструментом реформ, інструментом, який дасть можливість знижувати безробіття, скорочувати безробіття в країні, створювати робочі місця, підвищувати рівень життя українських громадян. От для чого має бути бюджет. А не для того, щоб отримати кредити Міжнародного валютного фонду. Надважливе питання – це питання відключення світла в Україні. Сьогодні мільйони людей в темноті сидять: по 8, по 10 годин немає світла. Натомість ми бачимо в Києві: реклама вся горить, вулиці горять, все горить. Давайте, якщо всі потерпають, то всі мають потерпати, а не сільські жителі. Жителі райцентрів, у Лубнах чи на Черкащині, чи на Чернігівщині без світла, а в Києві всі неонові заправки, вся реклама – все світиться. І, нарешті, останнє. До нашої влади. Паски треба затягувати не на українських громадянах, треба зашморг затягнути на олігархах. Оце ваше призначення, для чого ми вас обирали до уряду, і за що стояв народ на Майдані. Слава Україні!
Андрій Анатолійович Тетерук, "Народний фронт".
Я передаю слово Березе Юрию Николаевичу.
Юрій Миколайович Береза, будь ласка.
Я хотів би сьогодні звернутися, шановні народні депутати, от ми почали працювати, і наша праця сприймається зараз суспільством дуже неоднозначно. Пропрацювали годину – перерва, пропрацювали ще годину – ще перерва. Пройшов тиждень – знову перерва. Зрозумійте, є один важливий момент. Я звертаюся до партнерів по коаліції. Якщо є питання по бюджету, то давайте їх вирішувати. Тоді треба відмовитися від усіх відпочинків, від усіх перерв і постійно працювати над цим бюджетом, щоб нарешті його закінчити. Це перше питання. Друге питання. Не забувайте те, що Україна наша зараз знаходить в стані військової агресії з боку держави, сусідньої держави. І тому прийняття бюджету, особливо військової частини бюджету, надважливе. Від нас чекають реальних кроків люди, які знаходяться на передовій, і ми за це несемо відповідальність. Я наголошую на те, що якщо є питання до бюджету, якщо є питання стосовно того, куди, що і як, я розумію, для того створювались комітети, для того вибирали сюди фахівців, працюйте. Але я наголошую, що вперше в цьому бюджеті стосовно фінансування Збройних Сил України і взагалі оборонної програми виділяється 86 мільярдів. І це основне. Я розумію своє завдання і завдання всіх депутатів в тому, щоб ні одна копійка цих грошей не пішла на розпилювання. Саме головне, щоб ці всі гроші все ж таки дійшли до того, щоб запрацювала наша оборонна промисловість, запрацювали нарешті наші заводи. Але це все залежить від нас. І тому я звертаюсь до всіх своїх партнерів, я звертаюсь до вас, шановні побратими, наголошую, прийняття бюджету необхідне. Як там не було, щоб не було, значить, ми працюємо скільки потрібно, недостатньо буде 24 години на добу, добавимо ще одну годину, але працювати. І тому я прошу всіх партнерів по коаліції перейти з боку. і від того, від критики, все ж таки перейти до конструктиву, це перше. І саме основний момент – це все ж таки прийняття Закону стосовно позаблокового статусу держави Україна. Прошу підтримати цей проект. Це рух вперед. Це майбутнє України. Я нагадую, якби наші "папередники" не заставили нас зробити, цей парламент прийняти цей статус, не загинуло б тисячі патріотів на Сході України, не віддали б ми так безславно Крим.
Дайте завершити, будь ласка.
І тому, іще раз наголошую, працюємо до тих пір, поки бюджет не буде прийнятий. Слава Україні!
Дякую, шановні колеги народні депутати. У нас вичерпані виступи. Я дозволю собі підсумувати те, що було сказано. Оскільки сьогодні ми розпочинаємо з вами надзвичайно складну і важку сесійну неділю. І це означає, що перед нами стоїть величезна відповідальність про ті рішення, які будемо приймати в стінах українського парламенту. Ці люди, які сьогодні є на вулиці, і ті, які є в своїх або на роботі, вони всі очікують, що в нашій країні буде мир, спокій і прогнозованість. Про те, як вони будуть жити завтра, як буде розвиватись країна через рік, як ми покладемо край військовому конфлікту і багато інших питань, на які ми, як люди обрані, маємо дати відповідь. Я хочу нагадати, шановні колеги, що бюджет потрібен сьогодні країні, оскільки він забезпечить фінансування армії, як було сказано, дасть можливість прийняти місцеві бюджети, які потерпають від нестачі грошей. Зрозуміло, що нам з вами потрібно проговорити бюджет, подивитись показники цього бюджету, відкоригувати, враховуючи досвід народних депутатів, під час роботи в комітетах, знайти конструктивну співпрацю з урядом. І ніхто не сказав сьогодні, що сьогодні має бути розглянутий бюджет і прийнятий. Ми домовились з вами про те, що сьогодні буде презентований бюджет перед народними депутатами. Так, дійсно ми працюємо в стислих термінах, але ми розуміємо, що рік завершується і для того, щоби ми могли з вами дати можливість територіальним громадам обговорити цей бюджет, зрозуміти, як вони будуть жити, обговорити його в громадах, щоби люди зрозуміли, який врешті-решт бюджет прийнятий, маємо дати і на це час. і тому маємо дуже обмежені терміни. І ще одне. Бюджет країни, який ми з вами приймемо, я переконаний, що це не остаточний документ на наступний рік, оскільки він дасть нам можливість забезпечити стабільність видатків на певний період часу, і за це період часу ми маємо з вами провести реформи. Ми маємо децентралізувати владу, ми маємо забезпечити економічне відродження України і думаю, що ні в кого не буде заперечень. А від того, як ми вправно з цим будемо працювати, ми зможемо зрозуміти і фінансування оборони, і підтримку малозабезпечених, і формування якісної соціальної політики і багатьох інших питань, в тому числі і підтримку культури і освіти, і інфраструктури в Україні. Ніхто не має права порушувати процедуру. Ми маємо виходячи з того, що у нас є обмежений час, прийняти рішення, які дійсно нас зобов’яжуть працювати в дуже стислий період часу. Але для того ми маємо хоч презентувати закони – презентувати сьогодні бюджет. І тому сьогодні я запросив на цю трибуну і в цю ложу уряд на чолі з Прем’єр-міністром о 12.30, який прийде до парламенту українського і презентують рішення, які потім мають перейти на поле українського парламенту для обговорення у фракціях, групах, і безперечно, в комітетах. Немає того, щоб ми приймали бюджет у першому читанні – є тільки його представлення сьогодні перед українським парламентом. І я би просив це враховувати. Наступна річ, шановні колеги народні депутати, 42 законопроекти, які внесені українським урядом сьогодні зранку в парламент, не всі пов’язані з прийняттям бюджету. І ми можемо з вами зрозуміти, що певний критичний пакет ми маємо розглянути першим, бо він є похідним для бюджету. А після того ми можемо далі приймати інші закони – і дерегуляції, і багатьох інших напрямків. Тому ми з вами маємо визначити першочерговість того, що є в основах бюджету. Звісно, і в п’ятницю у нас буде "Година уряду" і маємо запросити сюди всіх тих, хто має відношення до і енергетики, і національної валюти. Адже курс національної валюти це не тільки питання Національного банку – це питання стану національної економіки. Я думаю, що кожний зі мою погодиться в цьому. І тому в комплексі ми маємо ці питання з вами розглядати. Звісно, з величезною повагою до процедури, до інклюзивності цього процесу і максимального обговорення у групах і фракціях. Але зволікати, переносити, не приймати – це означає, ввійти в наступний рік по одній дванадцятій, а це буде за собою мати надзвичайно негативні наслідки і ми це з вами розуміємо. Тому від нас сьогодні є тільки одне – працювати, працювати і ще раз працювати. Не маємо жодних робити перерв, не маємо жодних робити вихідних. Я хочу вам доповісти, що ми працювали на минулому тижні, і в неділю, в тому числі включно. І багато людей, які тут присутні в цій залі брали в цьому участь. Тому я закликаю всіх врешті-решт почати вирішувати проблеми. Є такий вислів: якщо ти не вирішуєш проблеми, ти сам стаєш проблемою. Український парламент не має бути проблемою українського суспільства, український парламент має бути гордістю українського народу. Дякую за вашу увагу. Шановні друзі, виступи завершено. Ми маємо переходити з вами до розгляду питань порядку денного, і я просив би максимальної концентрації, оскільки питання, що стосується Ради національної безпеки і оборони, яке ми підготувати до другого читання, є надзвичайно важливим, оскільки ми всі говоримо про виклики національної безпеки і оборони, але маємо створювати надійні інструменти, які дозволять гідно відповідати на ці виклики. І це один із законів, який дозволить нам сформувати якісну систему формування національної безпеки і оборони. І тому до другого читання у нас з вами підготовлений законопроект, доповідач у нас по. профільний комітет. [[Шум у залі]] З процедури? Будь ласка, з процедури. Будь ласка, з процедури. другого читання, вона визначена Регламентом. Будь ласка, Нестор Іванович Шуфрич. В Регламенті все записано.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Я думаю, що ми сьогодні маємо з повагою поставитися до тих людей, які прийшли до Верховної Ради України. Їх там тисячі. Ми приєднуємося до пропозицій і наполягаємо на тому, щоби трансляція засідання Верховної Ради України була розповсюджена, і люди мали можливість слухати, що відбувається у цій залі. Просимо і наполягаємо на тому, щоб включити зовнішню трансляцію на площу. Дякую за увагу.
Дякую шановному народному депутату. Хочу вас повідомити, що вона вже включена, ця трансляція, і тут не. Ми маємо працювати публічно і гласно. Окрім того, в нас є ще пряма трансляція ще й по телебаченню, телеканалу "Рада". Дякую. Будь ласка, доповідач – голова комітету Пашинський Сергій Володимирович. Прошу.
Доброго дня, шановні українці, пане Голово, шановні колеги! До другого читання підготовлений проект Закону про внесення змін та доповнень до Закону України про Раду національної безпеки і оборони. Нагадаю, що в першому читанні ми прийняли цей закон і нагадаю підстави і актуальність прийняття цих змін. Справа в тому, що чинна редакція Закону України про Раду безпеки і оборони була прийнята ще в 1998 році на підставі Конституції 1996 року. Ми зараз живемо по іншій Конституції і деякі норми закону потребують модернізації, уточнення і приведення у відповідності до чинного законодавства. Враховуючи досить значний резонанс, який був в суспільстві, в депутатському середовищі, в журналістському середовищі до цього закону, я все-таки осмілюся ще раз нагадати предмет цього закону, а саме, стаття 107 Конституції, де говориться, що Рада національної безпеки і оброни координує і контролює діяльність органів виконавчої влади у сфері національної безпеки і оброни. Персональний склад Ради національної безпеки і оборони формує Президент України. Рішення Ради національної безпеки і оброни вводяться в дію указами Президента. Це норми чинної Конституції, відповідні норми є в Законі України про Раду національної безпеки, який зараз діє, де в основних функціях і компетенція Ради національної безпеки і оброни є координація та здійснення контролю за діяльністю органів виконавчої влади у сфері національної безпеки і оброни. Щодо підготовки законопроекту до другого читання. Було внесено, близько 40. 40 поправок народних депутатів, 3 з них враховано повністю, 5 враховано редакційно, решту – відхилено. Звертаю також вашу увагу, що є висновок і Юридичного управління і Науково-експертного, який ставить під сумнів деякі новації закону. В зв’язку із цим ми були змушені звернутися до академічного Інституту держави і права імені Корецького. У вас в матеріалах розданий висновок Інституту імені Корецького і є його правові заключення. Комітет одностайно, я хочу підкреслити слово "одностайно", рекомендує Верховній Раді прийняти законопроект у другому читанні та в цілому як закон з правками комітету. Дякую за увагу.
Дякую, Сергій Володимирович. Шановні колеги, вам роздана порівняльна таблиця і підемо по поправкам, як того передбачає процедура. Поправка номер 1, народний депутат Сотник.
Наполягаєте?
Наполягає народний депутат? Сотник.
Не наполягаю. На першій не наполягаю.
Не наполягає. Дякую. Наступна – врахована
Поправка номер 2 врахована редакційно.
3 поправка, народний депутат Єфімов. Наполягаєте?
Не наполягаю.
Не наполягаєте? Не наполягає. 4-а, народний депутат Ільюк. Наполягаєте? Не наполягає. 5 поправка, народний депутат Кожем’якін Андрій Анатолійович. Є наполягання? Не наполягає. 6 поправка, народний депутат Сироїд. Наполягаєте?
Так, наполягаю.
Будь ласка, хвилина. Включіть мікрофон, будь ласка.
Поправка стосується абзацу третього підпункту а) пункту 2. Прошу викласти в абзаці третьому підпункту "а" пункту 2 розділу І проекту: після слів "приймає рішення" доповнити словами "в межах повноважень Президента України". Поясню. Справа в тому, що запропонована редакція законопроекту дозволяє дублювання повноваження, які сьогодні здійснює Кабінет Міністрів України. Ми розуміємо ту значущість, яка покладається сьогодні на Раду національної безпеки і оборони, в нинішніх умовах, але ми повинні не забувати про те, що в нас є демократичні, цивільні органи управління. Тому будь-яке дублювання, будь-яке створення подвійного управління у інших галузях, окрім галузі безпеки і оборони, не є правильним і є небезпечним. Тому я наполягаю на тому, щоб обмежити повноваження Ради нацбезпеки і оборони виключно, і секретаріату, виключно повноваженнями Президента України у сфері національної безпеки та оборони. Дякую.
Дякую. Сергій Володимирович, будь ласка.
Я хотів би прокоментувати. Жалко, що пані Сироїд не прийшла на комітет, ми дуже детально розглядали цю поправку. І просто звертаємо увагу, що президентські повноваження чітко виписані, і в рамках Конституції України РНБО – це конституційний орган, який очолює Президент. Всі рішення РНБО – є процедура введення їх в дію. І ми не бачимо ніяких суперечностей дублювання. Є чіткі законодавчі норми в багатьох законах і Конституції України про контроль та координацію органів виконавчої влади в безпековій компетенції. Комітет не підтримує цю поправку, і прошу зал.
Дякую. Поправка номер 6, народний депутат Сироїд. [[Шум у залі]] Колеги! Ви нічого не плутаєте? Хвилиночку!
На голосування.
Ви дослухайте, будь ласка, а потім будете реагувати. Добре? Позиція комітету – не підтримують. Я ставлю на голосування поправку народного депутата Сироїд. Прошу визначатися.
Поправка номер 6. Прошу підтримати.
Я прошу під час голосування не брати слово. [[10:54:47]] За-120 18 – проти, 14 – утрималися, 241 – не голосували. Поправка не прийнята. По фракціях. Дякую. Відхилена. Поправка номер 7, народний депутат Сотник. Поправка номер 7, народний депутат Сотник. Наполягаєте? Наполягаєте. Будь ласка, народний депутат Сотник.
Наполягаю. Я прошу. наполягаю на своїй поправці і прошу додати формулювання: "в межах повноважень. в межах своїх повноважень". Пояснюю, чому. Дивіться, відповідно до статті, запропонованої. четвертої до Закону про РНБО там визначено коло питань, з яких може РНБО надавати рекомендації. Але не з всіх цих питань РНБО може приймати рішення. Тому я вважаю, ми маємо обмежити ці повноваження саме прийняттям рішень в межах повноваження РНБО. Дякую.
Будь ласка, голова комітету. Прокоментуйте.
Я звертаю увагу депутатів, що згідно статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов’язані діяти лише на підставі та в межах своїх повноважень. Ну це дублювання Конституції. Ну давайте. Комітет не підтримує цієї поправки і просить зал визначитися. Це конституційна норма.
Дякую. 7 поправка, народний депутат Сотник. Позицію депутата ми чули. Позиція комітету – не підтримує. Будь ласка, на голосування. Прошу визначатися. [[10:56:31]] За-81 Правка не підтримана. 8 поправка, народний депутат Веселова. Наполягаєте? Не наполягає.
Наполягає? Я просто не бачу. Піднімайте, будь ласка, руку, щоб я. Вибачте, будь ласка, прошу, народний депутат Веселова.
З приводу цього питання вже висловились 2 депутати. Тобто моя думка дублює і думку Оксани Сироїд, і Олени Сотник, вже казали з цього приводу.
Це одна і так ж поправка, я звертаю увагу.
Але якщо вона не пройшла, чи є сенс її ставити ще раз. Наполягаєте на тому, щоб ставити на голосування? Будь ласка, 9 поправка на голосування. Народний депутат наполягає, комітет не підтримує. [[10:57:38]] За-61 Не підтримана. Народний депутат. 9 поправка врахована. Є зауваження по 9 поправці? Народний депутат Шухевич, будь ласка.
Юрій Шухевич. Шановний пане Голово, шановні депутати! Сьогодні представлений Закон в новій редакції про Раду національної безпеки і оборони. Ви розумієте, що тепер надаються такі повноваження всупереч Конституції, такі повноваження РНБО, що це є зовсім інший орган. В дійсності робиться державний переворот. [[Оплески]] Твориться новий орган – третє джерело влади. Ми вже мали два джерела влади, і знаєте до чого це довело. Тепер будемо мати третє.
Будь ласка, Сергій Володимирович.
Шановні пани депутати, я не даремно почав свій виступ з цитування Конституції. Якщо депутати не згодні з чинним законодавством і з Конституцією, ну це право депутатів. Є проце. Координації та контролю, я ще раз хочу згадати, я цитував Конституцію, якщо комусь потрібно, я ще раз процитую.
Дякую. Наступна поправка 10, народний депутат Єфімов. Народний депутат Єфімов.
Не наполягаю.
Не наполягаю. Рухаємося далі. Народний депутат Ільюк. Народний депутат Ільюк. Колеги, я просив би піднімати.
Не наполягаю.
Не наполягає. 12, народний депутат Кожемякін. Не наполягає. Так, далі. Народний депутат Крулько, 14 поправка. Наполягає. Будь ласка, народний депутат Крулько.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, я пропоную, щоб ми дуже уважно подивилися цієї норми, яка нова вводиться: координує і контролює діяльність органів виконавчої влади у сфері протидії корупції, забезпечення громадської безпеки та боротьби із злочинністю. Доповідач сьогодні цитував норми Конституції. В Конституції написано, що РНБО контролює і координує діяльність органів у сфері національної безпеки і оборони. Жодних інших додаткових координаційних засобів для РНБО в Конституції не передбачено. Така ж сама позиція і Науково-експертного управління, така ж сама позиція Головного юридичного управління Верховної Ради України. Тому я хотів би, щоб ми дослухалися цих поважних установ і надавали додаткові повноваження не передбачені Конституцією. Тим більше, колеги, я вам нагадаю, не одне, а три рішення Конституційного Суду стосовно винятків із конституційних норм. Конституційний Суд визначив чітко, що винятки з конституційних норм можуть бути визначені тільки самою.
Дякую. Будь ласка.
Шановні друзі! Я хотів би звернути увагу на те, що згідно останнім соціологічним опитуванням, найбільшу загрозу національній безпеці і оборони народ України бачить, я прошу пробачення, народ України бачить в корупції і агресії.
Шановні народні депутати!
Тепер щодо по суті. Згідно Закону України "Про основи національної безпеки України" (чинної редакції), національна безпека і виклики нашій безпеці, це в тому числі і запобігання, нейтралізація реальних та потенційних загроз національним інтересам у сфері правоохоронної діяльності і боротьби з корупцією. Шановні друзі! Згідно чинного законодавства антикорупційну стратегію виробляє Президент України. Ще раз хочу сказати, мова не йде про підміну. Мова йде про конституційну норму координації та контрою. Комітет обговорив це питання і просить цю поправку відхилити.
Дякую. Наполягаєте? Будь ласка, ставлю на голосування, 14 поправка. Комітет не підтримав. [[11:02:37]] За-87 Не прийнято. Наступна 15-а. По фракціям, будь ласка. Наступна 15 поправка. Наполягаєте? По 15 поправці, Льовочкін. Не наполягаєте? Далі. 16-а, народний депутат Сироїд. Будь ласка, хвилину.
Шановні депутати! Ну, вже багато було сказано. Я думаю, що ми повинні, по-перше, не підміняти поняття та що є корупція загрозою національної безпеки і оборони. Можливо, так. Але є для цього відповідні органи і для цього є також повноваження, якими наділені виконавчі органи, органи виконавчої влади. І все-таки є повноваження Президента і є повноваження у сфері національної безпеки і оборони, які є чітко визначені законами України. Тому, якщо не була підтримана поправка стосовно того, щоб виключити в цілому такий пункт, то я пропоную, якщо Президент наполягає на тому, що він повинен брати участь у протидії корупції, нехай його повноваження, повноваження Ради національної безпеки і оборони будуть обмежені такою формулою: в абзаці другому підпункту "в" пункту 2 розділу І проекту слова "координує, контролює діяльність органів" замінити словами "вносить пропозиції органам". Окрім того, я прошу також, наполягаю і звертаюся до голови комітету не знецінювати роботу тих, хто проводять експертизу законопроектів. Це науково-експертного та Головного юридичного управління. Це вже прозвучало двічі. Я вважаю, що це неприпустимо. Ці люди працюють і добросовісно виконують свою роботу. Дякую.
Будь ласка, голові комітету слово.
Шановні друзі, ще раз хочу сказати, що норма про контрольні та координаційні функції компетенції РНБО – це конституційна норма. В чинному законодавстві, Конституції є порядок зміни Конституції, і я не бачу тут ніяких протиріч. Щодо вашого зауваження про наші висновки, то я ще раз хочу сказати. Я не даю ніяких коментарів. Я цитую чинні закони. Цитую і звертаю на них увагу, без коментарів. Саме ще раз хочу сказати, що вносить пропозиції, в нас вносити пропозиції може будь-хто, але по Конституції РНБО координую і контролює свою роботу. Ми не бачимо причин в законі міняти норми Конституції. Заміна норм Конституції має свою процедуру, і всі її знають. Комітет не підтримує цю поправку.
Ставлю на голосування 16 поправку, народний депутат Сироїд. Комітет відхилив, не підтримав. На голосування 16-у. [[11:05:26]] За-109 Не прийнято. Наступна, шановні колеги, 17 поправка, народний депутат Сотник. Наполягаєте?
Наполягаю. Можна, так? Я пропоную виключити даний пункт у зв’язку з, перше. Дивіться, функція РНБО – це у нас координація, контроль виключно з питань, які зачіпають національну безпеку. Частина перша статті 1 Закону про національну безпеку, вона говорить про те, що це може бути питання будь-якої сфери, але виключно за наявності загрози національним інтересам. У даному випадку, в даній редакції у нас немає цього виключення. І тим самим у нас фактично парламент розширює функції РНБО і розширює їх більше ніж це зазначено в частині першій та другій статті 107 Конституції. Таким чином у РНБО з’являються функції за контролем виконавчої влади в будь-яких питаннях навіть, якщо вони не становлять загрозу національній безпеці. Це є неконституційно.
Дякую. Будь ласка, голова комітету.
Я не можу погодитись з таким трактуванням. Більше того, у нас, дійсно, в законодавстві є слово "кризові явища". І саме тому, щоби не було ніяких інсинуацій, ми внесли правку 17, що таке кризова ситуація? Кризовою ситуацією вважається крайнє загострення протиріч, гостра дестабілізація, становище в якій-небудь сфері діяльності, регіоні країни. Шановні друзі, я ще раз хочу сказати, що ми на протязі трьох годин розглядали ці всі поправки. І ще раз хочу сказати, ідеологія – це просто приведення Закону про РБО до чинного законодавства. Я маю от законодавство про безпеку, і всі ці норми не протирічать ні одному пункту. Згідно Конституції ще раз наголошую, на РНБО покладені контрольні та координаційні функції органів виконавчої влади як в мирний та і в військовий час.
Дякую. Ставлю на голосування. Я розумію, комітет, Сергій Володимирович, не підтримує. 17 поправка, народний депутат Сотник. Комітет не підтримав. Ставлю на голосування. [[11:07:56]] За-86 Не підтримано. 18 поправка, народний депутат Веселова. Наполягаєте? Наполягаєте? Будь ласка, народний депутат Веселова, слово.
Ну, я знову приєднуюсь до своїх колег. Вважаю, цей пункт неконституційним. Наполягаю.
Комітет, будь ласка, Сергій Володимирович Пашинський.
Шановні друзі, звертаю увагу, ця норма стосується кого Президент своїм указом призначає членом РНБО. В Конституції пряма норма: Президент призначає Указом РНБО, крім тих осіб, які в Конституції зазначено. Але, ще раз хочу звернути увагу, що цей Закон 1998 року писався під Конституцію 1996 року. і тоді в нас була президентська модель управління. В Законі про РНБО, в чинній редакції, Президент може вводити в РНБО керівників органів центральної влади і нікого. В чому суть цієї новації? Наприклад, згідно закону, згідно Конституції Президент може внести керівника Генштабу, наприклад, в члени РНБО, а згідно закону він може ввести міністра культури чи міністра освіти. Саме тому, щоб прибрати це протиріччя, ми підтримуємо поправку Президента про приведення норми Закону РНБО до Конституції України. Це пряма конституційна норма, що члени РНБО призначаються Указом Президента. Комітет пропонує відхилити цю поправку.
Відхилити. Позиція комітету – відхили, депутат наполягає. 18 поправка, народний депутат Веселова. Прошу ставити на голосування. ставлю на голосування. [[11:09:43]] За-62 Не прийнята поправка. 19-а, не наполягає. 20-а, народний депутат Крулько. Наполягаєте, народний депутат? Прошу, народний депутат Крулько.
Шановні народні депутати! В принципі, ця поправка, де я пропоную виключити, тому що йде просто дублювання і так тих повноважень, які визначені Конституцією. Президент України має право включити до складу РНБО будь-яку особу. Але я би хотів сказати про інше, більш важливе. Справжньою загрозою національній безпеці і обороні є той факт, коли у нас півроку немає Секретаря РНБО. Тому ми вітаємо, що нарешті призначений Секретар РНБО і ми вітаємо, що призначена дуже сильна фігура на цю дуже важливу для держави посаду. Але у той же час ми повинні також дивитися, щоби законодавство України, яке ми приймаємо, відповідало Конституції України. Тому якщо Верховна Рада України не дослухається Головного науково-експертного управління, Головного юридичного управління, може давайте в цей закон напишемо ліквідувати ці управління. Навіщо вони потрібні, якщо ми не приймаємо їхні поправки?
Будь ласка, комітет.
Шановні колеги, автор поправки сам підтвердив, що норма Конституції просто викладена в законі. Ми відхиляємо цю поправку і просимо підтримати виступ автора, який говорить, що це конституційна норма.
Дякую. Комітет не підтримує. Так, на скільки я зрозумів? Будь ласка, 20 поправка народний депутат Крулько – на голосування. [[11:11:41]] За-68 Не прийнято. Наступна 21 поправка народний депутат Льовочкін наполягаєте? Не наполягають. 22 відповідна поправка Льовочкіна народний депутат - не наполягають. Так, враховано. 24 поправка народний депутат Веселова. Наполягаєте? Будь ласка, народний депутат Веселова, хвилину.
Уже сказано було, що це просто переворот, я підтримую свою поправку.
Сергій Володимирович.
уточнення, я ще раз хочу сказати, що уточнені закони згідно Конституції і рішення Ради національної безпеки і оборони України введені в дію Указами Президента є обов’язковими до виконання органів виконавчої влади. Відповідними – це редакційна така правка, яка просто чітко фіксує норму конституційну. Ми відхиляємо, просимо відхилити цю поправку.
Дякую. 24 поправка народний депутат Веселова. Комітетом відхилена. Ставлю на голосування. [[11:13:06]] За-65 Не прийнято. Наступна 25 народний депутат Ільюк наполягаєте, шановні колеги. Не наполягаємо. Наступна 26 народний депутат Крулько, наполягаєте? Будь ласка, народний депутат Крулько.
Шановні народні депутати! Я до всіх вас звертаюся і хочу, щоб почули мільйони українських громадян, які зараз слухають це засідання Верховної Ради. Подивіться, якими ми функціями наділяємо секретаря РНБО. Ми наділяємо функціями, що у період між засіданнями РНБО здійснює контроль за виконанням рішень, подивіться, у яких сферах: державної безпеки, правоохоронної діяльності, у сферах військово-технічного співробітництва, внутрішньополітичній, інформаційній, економічній, науково-технічній, екологічній, соціальний, гуманітарній. Це що – національна безпеки і оборона? Тому у мене є пропозиція: підтримайте поправку, давайте не вносити у законодавство норми, які не відповідають Конституції, тому що це потім боком вийде для усіх народних депутатів. Будуть змінюватися президенти і секретарі РНБО, а цим законом будуть користуватися і надалі ті, хто прийде.
Будь ласка, голова комітету.
Шановні друзі, я ще раз хочу звернути увагу, що цей пункт стосується тільки тих пунктів, які прийняті Радою національної безпеки і оборони та введені в дію Указом Президента. Про що йде мова? Збирається РНБО, приймає рішення, є Указ Президента про введення цього рішення в дію, і на період здійснювання цих рішень апарат РНБО здійснює контрольні та координаційні функції. Це не суперечить нічому, це – моніторинг та виконання цих рішень РНБО. Мова ж не йде про те, що секретар РНБО приймає якісь рішення чи має право втручатися. Секретар РНБО має право координувати і контролювати виключно рішення, прийняті РНБО та введені в дію Указом Президента. Виключно. Комітет пропонує відхилити цю поправку.
Дякую. 26-а поправка відхилена комітетом. Ставлю на голосування. [[11:15:44]] За-78 Не прийнято. 27-а поправка, народний депутат Сироїд, будь ласка.
Дякую. Все би було добре, якби ми перед тим, буквально кілька хвилин назад, відхилили ті поправки, які зводили повноваження Ради національної безпеки і Секретаря Ради національної безпеки до конституційних повноважень. Але ми ж проголосували за те, аби ці повноваження були значно ширшими і тепер ми наділяємо повноваженнями контролювати виконання цих рішень, які уже виходять за межі повноважень Ради національної безпеки і оброни. Шановні колеги депутати, я звертаюсь ще раз до вас, ми зараз з вами загрожуємо принципу розподілу влади в державі. Я наполягаю на своїй поправці. Дякую.
Я ще раз хочу підкреслити і процитувати норму закону. Ці всі функції включаються відповідно до введених в дію указами Президента України рішень Ради національної безпеки і оборони. Ну, тут коментарі.
Дякую. Будь ласка, 27 поправка, народний депутат Сироїд, відхилена комітетом. Ставлю на голосування. [[11:17:07]] За-82 Не прийнято. 28 поправка, народний депутат Сотник. Наполягаєте?
Це ми ж тільки що голосували її, там наступна.
Не наполягаєте.
Наполягаю. Наполягаю. Наполягаю однозначно.
Будь ласка.
Шановні колеги, я взагалі вважаю, що зараз даний момент він є принциповим. Данна поправка, вона фактично, я наполягаю на включенні цього пункту у зв’язку із першим, ми маємо розуміти, що РНБО – це похідний орган від Президента, відповідно він діє лише в межах повноважень, які передбачені для Президента. Що ми робимо в даному випадку? Ми розширюємо повноваження Президента, які, згідно статті 106 Конституції є виключними і надаємо їх похідному органу – секретарю РНБО, який взагалі не передбачений статтею 107 Конституції. Тим самим ми забираємо запобіжник узурпації влади в нашій країні. Я звертаю вашу увагу, це є не конституційним, суперечить статті 106, 107 Конституції. Дякую.
Шановні друзі! Я ще раз хочу звернути увагу, що РНБО – це конституційний орган, і я почав свій виступ з повноважень цього конституційного органу. Там все прописано: його функції, його. Секретар РНБО виключно працює в межах Конституції, Закону про Раду національної безпеки і оборони.
Дякую. Прошу, 28 поправка (народний депутат Сотник, комітетом відхилена), ставлю на голосування. [[11:18:58]] За-93 Не прийнято. Наступна: 29 поправка, народний депутат Льовочкін. Наполягаєте? Не наполягає. Наступна: 30 поправка, народний депутат Єфімов.
Я прошу пробачення, поправку Сироїд.
Ні-ні, я проголосував. 30-а, народний депутат Єфімов. Не наполягає?
Не наполягаю.
Не наполягає.
31-а – теж.
31-а – не наполягає. 32-а – не наполягає. 33-я, народний депутат Крулько. Наполягаєте? Будь ласка.
Шановні колеги, цю поправку, яку я вніс до відповідної статті, вона полягає в тому, щоб привести Закон про РНБО у відповідність до Закону про оборону, оскільки мова йде про те, що Генеральний штаб Збройних сил України якраз і організовує роботу ставки Верховного головнокомандувача. Тому є пропозиція викласти в редакції: "Контролює та координує діяльність Генерального штабу Збройних сил України в особливий період роботи ставки Верховного головнокомандувача". А взагалі я хотів би сказати в першу чергу тим українцям, які зараз нас слухають і стоять перед Верховною Радою України. Ці зміни до Закону про РНБО не мають нічого спільного реально із посиленням національної безпеки і оборони. Мова йде про наділення виключно додатковими повноваженнями.
Будь ласка.
Шановні друзі, я хотів би по цій поправці внести ясність. В Законі про оборону вказано, що РНБО вносить пропозиції по штатній чисельності, по структурі, по всьому іншому ставки Верховного головнокомандуючого на базі Генерального штабу. Але в законі випала норма, а хто організовує. на базі Генерального штабу організовує роботу. Штатну чисельність і пропозиції по створенню вносить РНБО, а структури, яка організовує, немає. Тут. це взагалі технічна поправка. РНБО не може координувати та контролювати діяльність Генштабу. Діяльність Генштабу – згідно закону України вона чітко регламентована. Але організовувати роботу ставки Верховного головнокомандуючого яким в особливий період стає Президент із логіки чинного законодавства повинна РНБО. Тут немає ніякої інтриги, ця поправка.
Дякую. Наполягаєте на голосуванні? Будь ласка, 33 поправка, народний депутат Крулько, комітетом не підтримана. Прошу ставити на голосування. [[11:21:48]] За-84 Не прийнято. Наступне. 34 поправка, народний депутат Льовочкін. Наполягаєте? Не наполягає. 35-а, народний депутат Крулько. Наполягаєте? Будь ласка, народний депутат Крулько.
Шановні народні депутати України! Я вам хотів би всім наголосити, що цей пункт 10-й додатковий, який ми вносимо до Закону про РНБО, суперечить Конституції України, оскільки відповідно до пункту 12 частини 1 статті 85 Конституції України, до повноважень Верховної Ради України належить призначення за поданням Прем’єр-міністра та інших членів Кабміну, у тому числі міністра Внутрішніх справ України. Тому некоректним є формулювання "правоохоронні органи", адже під цим поняття відповідно до Закону "Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів" розуміють також органи прокуратури, внутрішніх справ, Служби безпеки, військової служби, правопорядку у Збройних силах України, органи Державного кордону і так далі. Тому я пропоную вилучити цей пункт із статті 13 Закону про РНБО.
Шановні колеги, я хочу внести ясність. В чому суть цієї поправки, я просто процитую: ".бере участь у розгляді пропозицій щодо кандидатур". Підкреслюю, бере участь у розгляді пропозицій. Яких кандидатур? Щодо призначення і звільнення керівництва військових формувань правоохоронних органів. Справа в тому, пане Крулько, я погоджуюся з вами концептуально, але в нас є правоохоронні органи з подвійним статусом – Служба безпеки України, яка призначається Президентом, Національна гвардія і таке інше. Це теж правоохоронні органи. Так що. Ви знаєте, я не бачу інтриги, бере участь у розгляді. Всі ми з вами можемо брати участь у розгляді і вносити свої пропозиції. У зв’язку з цим пропонуємо цю поправку відхилити.
Наполягаєте, 35-а? Будь ласка, 35 поправка, народний депутат Крулько, відхилена комітетом. Ставлю на голосування. [[11:24:18]] За-86 Не прийнята поправка. Далі 36 поправка врахована редакційно. 37-а врахована редакційно. 38-а врахована редакційно. 39-а врахована редакційно. 37-а, народний депутат Крулько. Написано, що врахована редакційно. Прошу, автор – народний депутат Крулько.
Шановні колеги, я вдячний комітету, що хоч ця одна моя поправка врахована редакційно в проекті закону. Але натомість я хотів би сказати, оскільки це остання поправка, по якій я візьму слово, що насправді ми закладаємо дуже серйозну міну уповільненої дії, включаючи до Закону про РНБО норми, які не відповідають Конституції. Я вважаю, що РНБО і так має достатньо повноважень для того, щоб ефективно здійснювати свої функції у сфері національної безпеки і оборони. І я хотів би сказати, що коли ми на Майдані стояли з вами разом, то ми стояли за те, щоб законодавчі акти, які приймаються у стінах парламенту, відповідали Конституції України. Тому я прошу, щоб цей новий парламент постмайданний діяв саме за таким принципом. Тоді нас будуть підтримувати люди, і ми діятимемо дійсно відповідно до того покликання, заради якого нас обрали до Верховної Ради України. Дякую.
Дякую. Не потребує голосування. Дайте слово голові комітету.
Шановні друзі, в цьому залі знаходиться багато людей, які мають безпосереднє відношення до нашої безпеки і оборони. І кожен з них знає, що, на жаль, до сьогоднішнього моменту ми так і не створили єдиного інтегрального органу по координації всіх наших зусиль. Що в нас чотири центри прийняття рішення. Що в нас між частинами Нацгвардії, частинами Збройних Сил, вибачте мене, комунікація через Київ і то, вибачте мене, через одне місце. Ще раз хочу сказати. Тут не має інтриги, ніякої узурпації влади. Створюється в рамках Конституції та законів України орган координаційний між розвідкою, Нацгвардією, Збройними Силами і іншими правоохоронними органами з питань безпеки і оборони. Не забувайте, сьогоднішнє затишшя на війні – це затишшя не назавжди. І нам треба бути готовими до будь-яких викликів. До будь-яких, включаючи і енергетичні.
Дякую. 40 поправка, народний депутат Льовочкін Сергій Володимирович. 39-а врахована редакційно. Вона була редакційна. А, будь ласка, народний депутат Сотник, 39 поправка, врахована редакційно.
Дякую. Шановні колеги, я також скористаюся своїм останнім словом. Я звертаю вашу увагу, що Секретар РНБО, якщо сьогодні це пан Турчинов, і ми можемо говорити, що це достойна людина, то завтра це може бути будь-яка інша особа, яка фактично отримує повноваження частково міністра оборони, частково міністра внутрішніх справ і частково Антикорупційного бюро. Це дуже широке коло повноважень, фактично четверта гілка влади. Я прошу звернути на це увагу, про не конституційність і про те, що завтра це може бути інша людина, яка узурпує владу. Дякую.
Будь ласка, голова комітету.
Я хотів би нагадати історію політичної України. В Президента є повноваження призначати членів РНБО, в Президента є повноваження, після прийняття рішення РНБО, своїми указами вводити ці укази в дію, які по закону і по Конституції чинній обов’язкові для виконання. Згадайте, у нас були прецеденти, коли вводились голову Академії наук, коли вводили в РНБО губернаторів і таке інше. Але, шановні друзі, коли писався цей закон, ніхто в страшному сні не міг подумати про ті виклики, які стануть у нас в цьому році, які чекають нас в наступному році. І ще раз хочу сказати. Чинні закони і чинна Конституція дозволяють Президенту формувати РНБО так, як він вважає за необхідне. Але якраз цей закон конкретизує і робить якісь рамки, і направляє на питання безпеки і оборони. Дякую за увагу. Комітет просить підтримати в цілому цей закон. Цей закон актуальний і дійсно нам необхідний. Дякую.
Дякую, шановні народні депутати. Всі поправки ми з вами пройшли. Я хочу надати слово для підсумку Першому заступнику Голови Верховної Ради Андрію Володимировичу Парубію, будь ласка. І після того починаємо голосувати, як передбачено процедурою.
Шановні народні депутати! Мені справді прикро слухати, коли в час військової агресії проти України ми так гостро обговорюємо питання можливості надання більших повноважень для Ради національної безпеки і оборони. Особливо мені дивно чути, коли говорять, що ряд свар нашого життя не належить до питань безпеки і оброни. Ви знаєте, агресія проти України почалась не минулого року. Багато років Російська Федерація і Путін вели проти України інформаційну війну, економічну війну, енергетичну війну. І власне тому, що попередня влада нас переконувала, що немає ніякої загрози для національної безпеки і оборони, воно призвело до того, що ворог прийшов на нашу землю і на нашу територію. Власне від того, що ми вважали, що ті свари не належать до питань безпеки і оборони. В сьогоднішньому глобальному інформаційному світі в дуже широкому полі є загрози для безпеки і оборони нашої держави. І на моє глибоке переконання, на сьогодні після військової агресії найбільшою загрозою для національної безпеки і оборони власне і є корупція. І я думаю, що суспільство зі мною повністю згодне в тому питанні. [[Оплески]] Якщо ми не будемо визначати ці моменти в нашій стратегії, ми попадемо у величезну помилку. І до речі, для знавців Конституції хочу сказати. Що є розшифрування в українському законодавстві, що таке національна безпека і оборона. Я зачитую норму українського Закону про національну безпеку і оборону, де зазначено: "Під національною безпекою України розуміється захищеність життєво важливих інтересів людини і громадянина, суспільства і держави, за якою забезпечується сталий розвиток суспільства, своєчасне виявлення, запобігання і нейтралізація реальних та потенційних загроз національним інтересам у сферах правоохоронної діяльності, боротьби з корупцією". Тобто ми маємо законом розшифроване, що таке є національна безпека і оборона. І останнє, що я хочу сказати. Ви знаєте, як колишній секретар РНБО можу відповідально заявити. Сьогодні в час війни, не надавши більше повноважень Раді національної безпеки і оборони, ми ставимо під загрозу національну безпеку і оборону нашої держави. Буде вкрай важливо виконувати функцію організації оборони нашої держави. Перед нами стоять великі виклики: повернення Донецьку, Луганську і Криму. І я переконаний, сьогодні нашим голосуванням ми дамо гідну і правильну відповідь на ці виклики. Слава Україні!
Героям слава! Дякую, шановні народні депутати. За процедурою. З мотивів, будь ласка. Будь ласка, прошу, народний депутат Євтушок.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Враховуючи те, що дуже складна ситуація зараз, і всі люди, навіть під Верховною Радою тисячі людей, чекають, що все ж таки ми почнемо працювати конструктивніше, ухвалювати закони стосовно їхнього життя. То ми натомість беремо і розподіляємо повноваження ще на один додатковий орган і на одну людину. Я дуже прошу, зовсім недавно відбулися дуже трагічні події на Майдані. Коли ми говоримо про зовнішню агресію, то натомість це є і ставка головнокомандуючого, є Президент країни, який також має в своїх повноваженнях ці функції. Для чого зараз розподіляти? Дуже працювали юристи з "Самопомочі", з "Батьківщини". Жодної поправки не було прийнято. Таке враження, що дійсно ми під одну людину чи під один орган виділяємо певні повноваження. Дякую.
Шановні колеги, я хочу підкреслити вам, що з мотивів голосування ви можете сказати, чому ви голосуєте "за" або чому ви голосуєте проти. Це перша позиція. І друга позиція. Ваша фракція брала участь в поправках голосування і визначення позиції. Тому і т т треба цим врахуватись. Будь ласка, Олег Ляшко, потім один "Опозиційний блок". Будь ласка, по мотивам голосування.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановний Володимиру Борисовичу, шановні колеги, я думаю, що для всіх, очевидно, що спільної позиції по цьому законопроекту у фракціях, які входять до коаліції, немає. І причина відсутності цієї спільної позиції одна. Одні колеги вимагають діяти відповідно до вимог Конституції, інші – керуються революційним моментом для того, щоб переконати в тому чи іншому питанні. Я вважаю, що ми маємо бути прикладом дотримання Конституції і законів України. Ми маємо голосувати лише за ті закони, які не протирічать Конституції. Тому у мене є пропозиція. Можливо, варто зняти зараз, не голосувати за цей законопроект. Розібрати Раду коаліції, визначитися з цього приводу, щоб було узгоджене голосування, можливо, пройтись по поправках, підтримати. Якщо ні, тоді нехай вирішує зал. Ми голосуємо лише за ті законопроекти, які відповідають Конституції України. Дякую за увагу.
Дякую. "Опозиційний блок", Скорик. Народний депутат Скорик, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Скорик фракція "Опозиційного блоку". Шановні колеги, я пропоную дослухатися до колег з Радикальної партії, до колег з "Батьківщини", до колег "Самопомочі" стосовно того, що даний законопроект є абсолютно неконституційним. Він протирічить статті 107 Конституції України. І ми пропонуємо не підміняти революційну доцільність Конституції України, діючої конституції України. Дякую за увагу.
Колеги, давайте. От дивіться, я зараз демонструю величезну повагу до кожного з вас. Я прошу, ту ж повагу демонструвати до своїх колег і до процедури, і до того, що відбувається в залі. Я прошу, репліка – Олег Ляшко, 20 секунд.
Колеги! Будь ласка, Олег Ляшко, репліка, 30 секунд.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я прошу на майбутнє так званих народних депутатів, а насправді – вовків в овечих шкура із так званого "Опозиційного блоку", ви, будь ласка, паразити, не згадуйте в суї Радикальну партію. Бо коли викажете. [[Шум у залі]] Бо коли викажете, дослухатися до колег, то.
Будь ласка, "Самопоміч". [[Шум у залі]] будь ласка.
Павло Кишкар, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Я хочу нагадати пану Парубію і усім присутнім, що основа національної безпеки – це положення Конституції України. і жодним чином Рада національної безпеки не обмежена в тих повноваженнях, які присутні у Президента України. Будь ласка, беріть і користуйтеся, забезпечуйте національну безпеку і оборону. Навіщо ви, в порушення положень Конституції, приймаєте цей закон – незрозуміло. Незрозуміло, іще раз вам кажу. Зберігайте, будь ласка, спокій і дотримуєтеся положень Конституції. Дякую.
Дякую. Я бачу від позафракційних, будь ласка, прошу, Юрій Левченко. Потім – Антон Геращенко.
Дякую. Шановний головуючий, шановні народні депутати! Ну, знаєте, мабуть, добрі справи не робляться тишком-нишком, скажімо, і в порушення Регламенту. Я хотів би офіційно заявити, я подав офіційні листи і до Голови Верховної Ради,і до голови відповідного комітету – пана Пашинського, що чомусь наші поправки, які подавала "Свобода" до цього законопроекту, які були подані вчасно, належним чином оформлені, просто були комітетом проігноровані, і їх навіть сьогодні не виставляли на голосування. Це є грубе порушення Регламенту. І знаєте, я так думаю, чому вони були проігноровані, а тому, що ці поправки якраз і вказували на той факт, що безліч норм цього законопроекту порушують інші діючі закони України, зокрема, українську Конституцію. Для чого створювати альтернативний орган до вже існуючих органів, для чого плодити в України двовладдя? Якщо ви говорите про те, що це потрібно для армії, то навпаки потрібен один єдиний центр, який буде керувати, а не створювати безліч таких центрів з однаковими повноваженнями. Хто буде відповідальним врешті-решт? Колективна.
Дякую. Регламент. Прошу Антон Геращенко.
Шановні друзі! Я хочу вам надати таку річ. Ми зараз приймаємо важливий закон, якщо Президент України з ним буде не згодний, він наложить своє вето і 300 голосів за нього не буде. Але ми не повинні чекати на те, щоб у нас з початку 1999 року вперше буде нормальний, після Парубія – керівник Ради національної безпеки [[Оплески]] раніше там були кладовища для збитих льотчиків. Розумієте? Ми починаємо роботу нормального СНБО, а ви заважаєте. І мені дуже прикро, що хлопці з Радикальної партії, які були на фронтах, разом об’єднуються з хлопцями з опозиційного блоку. Давайте дамо працювати СНБО нормально
Дякую. Шановні колеги, я би просив всіх народних депутатів зараз заходити до залу, бо зараз будемо голосувати. Я бачу фракція "Блок Петра Порошенка", Юрій Луценко і підсумуємо останній виступ. Будь ласка, Юрій Луценко.
Шановні колеги! Перш за все, я хочу нагадати, що Рада національної безпеки і оборони – це орган, визначений в українській Конституції. На відміну від багатьох інших дорадчих органів, створених біля і для допомоги Президенту України, це конституційний орган. Хочу нагадати, що цей законопроект підтримується Президентом України, саме він як Верховний Головнокомандувач вважає, що він потребує посилення ролі Ради нацбезпеки, як ставки Верховного Головнокомандуючого, чого так довго вимагали наші колеги по коаліції. Згадайте, як довго вимагали наші колеги з Майдану створення ставки Верховного Головнокомандуючого. Саме цей законопроект перетворює Раду нацбезпеки в потужний орган, котрий і буде формально виконувати функції ставки Верховного Командуючого. У висновку експертного управління немає жодного.
Дайте завершити, 10 секунд.
У висновку експертного управління немає жодної позиції про порушення цим законом діючої Конституції. Тому прошу колег голосувати за цей закон і створити дієздатну ставку Верховного головнокомандуючого на чолі.
Дякую, Юрій Віталійович. Останнє слово Тетерук, будь ласка. Народний депутат Тетерук.
Шановний Голово, шановні народні депутати! Ми вислухали з повагою всі зауваження, які намагалися внести під час розгляду депутати "Самопомочі" і інші депутати. Але ми бачили, що під час розгляду жодного професійного погляду не було виявлено. Були емоції, були призиви "на нас дивляться люди!", і жодного професійного підходу в цьому розгляді не було. Це по-перше. По-друге, якщо хтось боїться, що ми надамо більш сильні повноваження якійсь людині, давайте принципово підходити до відбору цієї людини, бо в нас ще попереду багато розглядів щодо суддів, прокурорів, які, дійсно, потребують нашого ретельного догляду, а не обмежувати повноваження, тому що може прийти якась погана чи. людина зі злим наміром. Це дуже слушна повинна бути думка.
Дякую. Шановні колеги, я з величезною повагою всім дав слово. Ми пройшли всю процедуру, висловили свої пропозиції, але хочу підтвердити одну річ: нам потрібно приймати рішення, які стосуються нашої національної безпеки і оборони, і це є очевидно. Ми спочатку щось не приймаємо, а потім критикуємо. Сьогодні маємо об’єднуватися навколо цих питань і голосувати, і підтримувати наведення порядку боротьби з корупцією, перемог на фронті. У нас є багато-багато питань, які потребують вирішення, але без повноважень ніхто цього робити не зможе. [[Оплески]] Тому, шановні колеги, я прошу всіх увійти в залу. Я ставлю на голосування у другому читанні та в цілому законопроект за реєстраційним номером 1343, внесений Президентом України – проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Раду національної безпеки і оборони України" щодо вдосконалення координації і контролю у сфері національної безпеки і оборони. Прошу ставити на голосування, прошу підтримати в другому читанні та в цілому. Голосуємо, шановні колеги. Прошу голосувати. [[11:43:24]] За-223 [[(Оплески) (Шум у залі)]] Шановні колеги, шановні колеги, я прошу ще раз зайти всіх народних депутатів у залу. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я. 223. По фракціях покажіть. Давайте порадимося. Які пропозиції від комітету? Будь ласка, голова комітету. Заспокойтесь.
Я хотів би, щоб емоції трошки стихли. Ви знаєте, тільки що ми провалили Закон про нацбезпеку. Така радість – таке враження, що ми над Путіним виграли. [[Шум у залі]] Шановні друзі, цей закон необхідно прийняти. Я прошу керівників фракцій змобілізувати, тому що у нас зараз в буфеті багато людей ходять в кулуарах, дають інтерв’ю. Цей закон стосується національної безпеки і ми не дозволимо його зірвати. Прошу повторно поставити на голосування.
Дякую. Шановні колеги, будь ласка, народний депутат Тимчук. Чекайте хвилину. Потім – Олег Ляшко. Заспокойтесь.
Дмитро Тимчук, "Народний фронт". Ми з квітня місяця бачимо головні проблеми так званої Антитерористичної операції. Сама головна проблема – це відсутність координації між силовиками, розвідувальним співтовариством, спецслужбами. Зараз є можливість цю ситуацію виправити через кілька місяців після початку цієї операції. Я не розумію, чому наші партнери по коаліції роблять все можливе для того, щоб такий координаційний орган не було створено. Дякую.
Олег Ляшко, будь ласка. Колеги, ви присядьте, будь ласка, а то ви так.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Не знаєш як діяти – дій по закону.
Правильно.
Голосування результату позитивного немає. Я пропоную відправити цей законопроект, перед цим я давав пропозицію зібрати раду коаліції, обговорити, знайти спільні позиції. Ви, на жаль, не почули. Тому відповідно до Регламенту вихід один: відправити законопроект на повторне друге читання, де розглянути додатково пропозиції народних депутатів і проголосувати. Я думаю, що немає ні в "Народному фронті", ні в "Блоці Порошенка" депутатів, які можуть звинуватити фракцію Радикальної партії, чи "Самопомочі", чи "Батьківщини" у тому, що ми менше вас дбаємо за безпеку Вітчизни. Але, будь ласка, дотримуватися Конституції, поважати один одного і демонструвати єдність коаліції. Не впихайте невпихуєме!
Будь ласка, народний депутат Хомутиннік.
Шановний пане Голово! Це дуже важливий законопроект, і по цьому законопроекту треба відкинути будь-які емоції і відкинути будь-яку приналежність до тих чи інших політичних партій, чи фракцій, чи груп. Сьогодні країна знаходиться в тому стані, що навколо таких проектів законів мають об’єднуватися всі. Тому я прошу вас згідно з Регламентом повернутися до голосування, тому що в нас декілька наших депутатів не встигли зайти до зали, проголосувати за повернення до цього законопроекту, і після цього поставити ще раз на голосування цей законопроект в другому читанні та в цілому. Це не суперечить Регламенту. Дякую.
Дякую, шановні колеги. Будь ласка, Олег Березюк, "Самопоміч". Потім "Батьківщина", Крулько. Потім Ірина Геращенко.
Шановний пане Голово! Я хочу сьогодні, щоб Україна побачила те, що ми не голосуємо неконституційні закони. Я хочу сьогодні, щоб Україна побачила те, що ми хочемо безпеки в нашій країні. Підтримую позицію Радикальної партії і "Батьківщини": повернути в комітети, зробити якісний закон за два дні і в четвер проголосувати. Будь ласка, не робіть мімікрінії і цирку у Верховній Раді країни!
Дякую, дякую, шановні колеги, дякую. Давайте так. Далі у нас Геращенко, Ірина Геращенко. А. Іван Крулько. Я перепрошую, Іван Крулько.
Шановні народні депутати України! Шановні виборці! Депутат Крулько, фракція "Батьківщина". Зараз мільйони українців чекають на те, що ми в цьому залі будемо приймати необхідні реформи для Української держави. Виборці з жахом очікують того бюджету, який сюди буде внесений до парламенту. А ми займаємося півтори години тим, що ділимо повноваження. Хіба для цього нас сьогодні обрали виборці? Тому, шановні народні депутати, є вимоги Регламенту, я спеціально його сюди взяв, про процедуру розгляду законопроекту в другому читанні. За результатами розгляду законопроекту Верховна Рада приймає рішення. Ми вже голосували про прийняття в другому читанні і в цілому, не пройшло. Тоді наступна норма – повернення законопроекту головному комітету на доопрацювання з наступним поданням на повторне друге читання, і ми це підтримаємо. І ми хочемо, щоб закон був ідеальний, ми хочемо, щоб національна безпека і оборона України належним чином здійснювалася, але відповідно до Конституції України. Давайте діяти за Конституцією. Давайте діяти за законами. І нас будуть підтримувати люди. І наша коаліція.
Колеги, хвилинку. Дякую. Прошу присісти. Ірина Геращенко, з трибуни, будь ласка.
Шановні колеги! Знаєте, найменше.
Заспокойтесь! Хватить піаритися! Спокійно треба підходити до того, що ми розглядаємо. Кожен "мнит себя героем, видя бой со стороны". Я вас ще раз хочу попросити, колеги, уважно, з повагою один до одного. Якщо є. О підходять зараз депутати, два депутати підійшли і кажуть: "Я не проголосував, я хотів проголосувати". Що треба зробити зараз, сказати йому: "Вийди звідси!"? [[Шум у залі]] Хвилину, колеги! Читайте Регламент. Я вам передам книжку. Ірина Геращенко, прошу.
Дякую, шановний пане Голово. Ви знаєте, шановні колеги, найменше хотілось би вірити в те, що місця, на яких сиділа колишня партія комуністів, якісь особливі, там щось пороблено. [[Шум у залі]] Дорогі колеги! Не радійте так разом з "Опозиційним блоком". Все ж таки не злигайтеся з ними в цій радості такій, яка працює проти національних інтересів України. Я звертаюся зараз до сесійної зали з проханням підтримати тих комбатів, які на відміну від декого, щодня знають, що відбувається на фронті, як потрібна сьогодні, прошу мене не перебивати, як потрібна координація наших зусиль. Я погоджуюся з "Самопоміччю" відносно того, що останнім часом Рада нацбезпеки і оборони була органом, куди "запихували збитих льотчиків". Так давайте ж ми зараз зробимо все для того, щоб це був дійсно координуючий орган, куди не будуть, знаєте, призначати кого не попадя, а достойних людей, які зможуть, як секретар Ради нацбезпеки і оборони координувати всі необхідні зусилля для того, щоб допомогти Верховному.
Дякую, пані Ірино, дайте завершити.
повноваження. І дякую всім комбатам, які сьогодні і в сесійній залі, на передовій захищають Україну. Слава Україні!
Шановні колеги, дивіться, підійшли 4 депутати, говорять про те, що вони не голосували. Я вам зацитую Регламент, в якому зазначено (четверта частина 48 статті): ".або в разі перешкод, які могли б плинути на результати голосування під час його проведення, провести за рішенням Верховної Ради повторне голосування без обговорення". Тому я поставлю зараз для повернення. [[Шум у залі]] Хвилиночку! Я прошу, шановні колеги, сконцентруватися, тихенько, спокійно. Якщо немає голосів, то їх так і не буде. Хвилину, я зараз поставлю на голосування. Повернення до цього законопроекту. Якщо він буде проголосований, ми його переголосуємо. Ставлю на голосування про повернення до законопроекту (реєстраційний номер 1343). Прошу визначатися шляхом голосування. Прошу голосувати, шановні депутати, про повернення. Про повернення, прошу голосувати. Прошу голосувати. [[11:52:25]] За-223 Шановні колеги, 223, не повернулися. Це означає, що ми зараз направимо його на повторне друге читання. І на цьому поставимо крапку. Я ставлю на голосування пропозицію відправити його в комітет на повторне друге читання. Прошу ставити на голосування, на повторне друге читання була пропозиція, на повторне друге читання. [[Шум в залі]] На повторне друге читання, шановні колеги. Повторне друге читання. [[11:53:14]] За-302 [[Оплески]] Рішення прийнято. Я хочу доручити. З мотивів перед голосуванням. Прошу доручити. Я доручаю комітету, прошу належним чином організувати роботу, щоб ми могли розглянути цей законопроект і прийняти його в другому читанні і в цілому. Дякую, шановні колеги. Рухаємося далі. Далі. Шановні колеги, у нас Закон України (реєстраційний номер 1014, 1014-3, 1014) проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо відмови України від здійснення політики позаблоковості, проект Закону про внесення змін до деяких законів України. Доповідач у нас є. Шановні колеги, у нас є доповідач – міністр закордонних справ України Павло Анатолійович Клімкін. І я хотів би запропонувати, щоб він доповів цей законопроект, а також доповідач – Тарасюк Борис Іванович, народний депутат України. Шановні колеги, якщо не має заперечень я би пропонував розглянути його за скороченою процедурою. Це дасть можливість нам висловити позицію. Питання всім абсолютно чітко відоме. Ми його підтримаємо, і я думаю, що одностайно, принаймні вчора на погоджувальній раді така позиція була одноголосною. Тому я ставлю тоді на голосування щодо процедури скороченої обговорення. Я прошу її підтримати, шановні колеги. Процедуру скорочену обговорення. Прошу голосувати, шановні колеги. Запровадити процедуру скороченого обговорення. Прошу голосувати, шановні колеги. Скорочене обговорення, прошу голосувати. [[11:55:11]] За-245 Рішення прийнято. Скорочене обговорення, для цього нам потрібно 150 голосів. А я запрошу на трибуну Верховної Ради, будь ласка, Павло Анатолійович Клімкін, міністр закордонних справ.
Шановний пане Голово! Шановні пані та панове народні депутати! Нещодавно я мав честь внести на ваш розгляд проект Закону про ратифікацію Угоди про асоціацію між Україною та ЄС. Це був особливий момент. Сьогодні це без перебільшення другий особливий момент, коли я маю честь представити внесений Президентом України Закон України про внесення змін до деяких законів України щодо відмови України від здійснення політики позаблоковості. По-перше, в умовах здійснення агресії проти України цей закон відкриває для нас нові механізми і нові форми реалізації нашої передбачуваної та ефективної зовнішньої політики. По-друге, логіка і філософія цього закону, його формулювань відповідає баченню наших друзів та партнерів по Альянсу і по Європейському Союзу. Оскільки це буде неодмінно вести нас до інтеграції в європейський і євроатлантичний простір шляхом здійснення всіх необхідних для нас реформ і досягнення всіх критеріїв, всіх необхідних критеріїв членства в Альянсі. Цей закон дозволить нам використати всі належні нам за Конституцією, в тому числі і за статтею 18 Конституції, можливості щодо здійснення зовнішньополітичного курсу відповідно до наших національних інтересів, відповідно до всіх необхідних можливостей.
Дайте, будь ласка, завершити.
до того, щоб захистити нашу незалежність, суверенітет і недоторканність кордонів. Прошу підтримати цей закон. Дякую за увагу.
Дякую, дякую, Павло Анатолійович. Будь ласка, Борис Іванович Тарасюк.
Борис Тарасюк, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, в житті кожної країни є моменти прийняття доленосних рішень. Рішення, перед яким ми знаходимося, є саме таким – доленосним рішенням. Чи Україна вийде з сірої зони безпеки і забезпечить свою національну безпеку. Це є стратегічне рішення. Режим Януковича скоїв багато злочинів проти української держави, українського народу. А скасування членства, курсу на членство в НАТО, і оголошення так званої позаблоковості – це злочин стратегічного масштабу. Коли в липні 2010 року режим Януковича проштовхував зміни до нашого законодавства і включив незрозумілу позаблоковість, нам говорили, що цим самим ми знімемо питання "занепокоєності" (в лапках) з боку Російської Федерації. На мою думку, подальші дії Росії свідчать, що немає такої поступки української влади, яка б задовольнила імперську Росію, для якої сам факт існування незалежної України є загрозою. Продовження законодавчо закріпленої позаблоковості є зневагою до ідеалів Євромайдану і введенням в оману українських патріотів і наших західних партнерів, які не можуть второпати, куди ми прямуємо – до НАТО, Ташкентського договору чи залишаємося в сірій зоні безпеки. Саме законопроект 1014 відповідає на питання стратегічне, чи ми будемо забезпечувати свою національну безпеку шляхом відновлення курсу на членство в НАТО. Курсу, до речі, який був визначений ще в законодавстві за часів Кучми і Януковича в 2003 році. Тому я прошу.
Дайте, будь ласка, завершити.
Я прошу вас, шановні колеги, підтримати законопроект 1014, який був внесений, і, до речі, ще в березні цього року відразу після агресивних дій Російської Федерації. Але, на жаль, через брак політичної волі не був розглянутий. На мою думку, законопроект 1014-3 не відповідає на головне питання: а куди ж ми, скасувавши позаблоковість, прямуємо. Тому я пропоную проголосувати за закон 1014, який іде значно далі в питаннях стратегічних ніж законопроект 1014-3. До речі, наш законопроект 1014 відповідає повній мірі положенням пункту 1.1 Коаліційної угоди, яка укладена п’ятьма фракціями нинішнього парламенту. Робимо висновки з наших помилок і не повторюємо свої помилки. Треба відновити курс на членство в НАТО. Для цього треба підтримати законопроект 1014. Дякую за увагу. Слава Україні!
Дякую. Прошу записатись до слова, два – "за", два – проти за процедурою. Будь ласка, народний депутат Амельченко, Радикальна партія.
Прошу передати слово лідеру Олегу Ляшко.
Олег Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Шановні громадяни України, шановні народні депутати, Володимире Борисовичу, законопроект, який ми зараз розглядаємо, це без сумніву стратегічний законопроект для нашої країни. На превеликий жаль, за 23 роки незалежності країни, на мою думку, ми зробили дві стратегічні помилки. Одна з них – це визначення позаблокового статусу України, і друга – це відмова від ядерної зброї. Я переконаний, що якби Україна, як держава, в 1991 році, за прикладом інших країн соціалістичного табору, обрала одразу курс на Євросоюз, на спільний військовий захист в рамках НАТО, якби Україна залишила хоча б тактичну ядерну зброю, якщо не було можливості утримувати стратегічну ядерну зброю, ми сьогодні б не мали російської агресії, ми сьогодні б не мали втрати української території, ми б сьогодні не мали тисячі й тисячі загиблих мирних українських громадян і військовослужбовців. Сьогодні прийшов час виправляти стратегічні помилки. Одна з них – це відмова України від позаблокового статусу. Ми не можемо собі дозволити розкіш бути в позаблоковому статусі. У нас немає ні коштів, ні часу, а негайне відновлення української армії, на захист рідної Вітчизни. Тому ми маємо користуватися колективною системою безпеки, якою сьогодні є НАТО. Місце України в Європі. Місце України в НАТО. Заради безпеки країни, заради майбутнього країни, заради захисту українського народу і українських поколінь прийдешніх наших громадян ми маємо бути там, де сила, ми маємо бути там, де правда, ми маємо бути там, де повага до прав людини, повага до кожного і повага до української держави – це членство в Євросоюзі, членство в НАТО. Там місце України! Слава Україні!
Будь ласка, Березюк Олег Романович, "Самопоміч".
Українська народна приказка: "З ким поведешся, того і наберешся". З ким повелись, того і набрались. І саме Закон про відміну позаблокового статусу дозволить нам врешті-решт повестися з тими, хто є уособленням колективної безпеки, інтелігентності, поваги до прав людини і взагалі розвитку. Тому, безапеляційно, ми не маємо про що дискутувати. Але сьогодні я пропоную, що саме в цей момент, саме зараз, саме навколо цього закону, ми маємо об’єднатися навколо Президента України як гаранта Конституції і людини, яка представляє нас поза межами цієї держави і проголосувати закон, який внесений Президентом України, не дивлячись ні на все. Тому фракція "Самопоміч" закликає коаліцію і всіх тих, хто розумієте, що ми маємо повестися з тими, хто є уособленням інтелігентності і духу про те, що ми голосуємо за закон, який виніс Президент України до зали. Це є 1014-3.
Дякую. Будь ласка, Шуфрич Нестор Іванович.
Прошу передати слово Вілкулу. Дякую.
Будь ласка.
Уважаемый народ Украины! Уважаемые народные депутаты! Безусловно, вопросы безопасности и обороны нашей страны являются первостепенными. Но то предложение, которое сейчас выносится, и то, которое сейчас поддерживают партии провластной коалиции, направлены исключительно на то, чтобы отвлечь внимание людей от катастрофического падения уровня жизни в стране, от подорожания продуктов питания, медикаментов при замороженных заработных платах и пенсиях, от неработающей экономики, от отключений электроэнергии. И принятие этого решения приведет исключительно к усилению эскалации напряженности в обществе и ничего хорошего нам не даст. Уважаемые народные депутаты! Я хотел бы обратить ваше внимание, что даже в Декларации о суверенитете Украины, то, что стало основой нашей государственности, был четко прописан внеблоковый статус Украины. Украину могут сделать сильной только украинцы, для нас наиболее эффективной является модель безопасности внеблоковая – такая, как есть у Швеции, 200 лет внеблоковости. Швейцарии, которая прошла две мировых войны, не участвуя в них, Ирландии, Финляндии, Австрии и многих других стран. Украину сильную сделают только украинцы. Но еще хотел обратить внимание, что в любом случае никакой смысловой нагрузки, кроме политической, это решение не несет. Нам уже обещали безвизовый въезд. Европейские стандарты, европейский уровень жизни – это все осталось декларациями. То же самое будет и по НАТО, в котором нас нигде никто не ждет. Слабая Украина не нужна никому, сильная Украина нужна всем. "Оппозиционный блок" будет поддерживать сильную, профессиональную, высокооплачиваемую армию для того, чтобы не было волн призывов, на которых забирают ребят неподготовленных, "от станка". Голосовать за НАТО, голосовать за отмену внеблокового статуса.
Одне слово, будь ласка.
Мы, безусловно, не будем.
Все! Дякую. Шановні колеги, Я хотів би надати слово комітету, який розглядав це питання. І визначено від комітету Пашинський. Ви будете доповідати? Прошу. Шановні колеги, запросіть, будь ласка, депутатів до зали, ми зараз будемо голосувати Закон про позаблоковий статус, надзвичайно важливий. Я би просив, щоби всі були на місцях, бо зараз от підходять багато депутатів і кажуть, що вони не змогли проголосувати за попередній закон. Будь ласка.
Іван Вінник, секретар Комітету нацбезпеки і оборони. Я думаю, що багато з нас в залі зараз погоджуються, що Україна мусить зробити першочергові кроки задля забезпечення збереження суверенітету нашої держави. Одним з першочергових кроків це є законопроекти по скасуванню позаблокового статусу України. Народними депутатами було подано декілька варіантів редакції цих законопроектів. Я хочу зазначити, що комітет розглядав всі варіанти і вивчав їх з юридичної точки зору, а також з точки зору повноти бачення цих законопроектів. Хочу звернути увагу на законопроект, який був поданий Президентом України Петром Порошенком, який має реєстраційний номер 1014-3. Він містить в собі дуже важливу тезу, яка набагато прискорить можливість української інтеграції в європейський політичний і правовий простір, а також набуття членства в євроатлантичному безпековому просторі. Це стосується абзацу 5 частини другої статті 8, яка викладена в наступній редакції: "Поглиблення співпраці з Організацією Північноатлантичного договору з метою досягнення критеріїв, я підкреслюю, критеріїв. Доки ми не реформуємо свою армію, доки ми не реформуємо свою економіку, нас ніхто не запросить ані в Євросоюз, ані в Північноатлантичний договір. Тому я як представник комітету пропоную депутатам народним підтримати законопроект, поданий Президентом України Петром Порошенко (1014-3) і прийняти його як за основу, так і в цілому. Прошу підтримати цю пропозицію.
Дякую, шановні колеги. Ми вичерпали процедуру. Шановні колеги, шановні народні депутати, я прошу всіх зайняти свої робочі місяця. Я прошу всіх зайняти свої робочі місяця. Будь ласка, з мотивів голосування Немиря, народний депутат.
Григорій Немиря, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" буде голосувати за. Я хочу нагадати, що це не питання суб’єктивного якогось вибору або моди, це питання національної безпеки, суверенітету і європейського євроатлантичного майбутнього України. Хочу нагадати, що наша фракція першою ще на весні цього року зареєструвала відповідний законопроект, повністю у відповідності до традицій демократичного врядування ми запропонували винести це питання на референдум. Ми також зареєстрували це цього разу з початком роботи Верховної Ради. Ми вважаємо, що заради єднання, демонстрації сили коаліції і чіткого сигналу не лише нашим партнерам, а й громадянам України. Ми маємо підтримати цей проект сьогодні. Я закликаю всіх колег, не лише членів коаліції, але й позафракційних, підтримати голосуванням "за".
Шановні народні депутати, я дякую за таку єдність у залі. Поступила пропозиція профільного комітету і фракцій. Я прошу приготуватися, шановні колеги, я зараз поставлю за основу та в цілому закон України (1014-3), поданий Президентом України, – за основу та в цілому. Прошу підтримати народних депутатів за основу і в цілому. Прошу голосувати, шановні колеги, за пропозицію комітету 1014-3, поданий Президентом України. Прошу голосувати, прошу підтримати, шановні колеги, позаблоковий статус нашої держави України. Прошу голосувати. За основу та в цілому на голосування. Прошу голосувати. Надзвичайне голосування. Прошу голосувати, колеги, і прошу підтримати. Браво! Браво! [[12:13:20]] За-303 303 – рішення прийнято. [[Оплески]] Дякую всім, шановні народні депутати, за голосування.
Героям слава! Я бачу народних депутатів, які підвели руку, що не голосували, зокрема Єгор Соболєв. Ви подасте письмову свою позицію, і вона буде врахована під час визначення кількості голосів "за". Рішення прийнято. Закон прийнято. Дякую. За основу і в цілому. Шановні колеги, рухаємося далі? [[Шум у залі]] З мотивів можемо голосувати до голосування, а не після. Шановні колеги, проекти постанов. Ми домовилися, у нас за Регламентом визначено, що я маю оголосити перерву. Я хочу порадитися з вами, як зробити краще. В 12.30 у нас буде уряд з презентацією бюджету. Я би пропонував прийняти зараз дві постанови за основу і в цілому про особливості процедури розгляду, які вам роздані. Це мова буде йти про те, що ми запроваджуємо спеціальну процедуру. Ми можемо за скороченою процедурою обговорити і прийняти його, можемо без обговорення. Мова йде тільки про процедуру розгляду. Ми можемо потім змінювати, якщо потрібно, ми подовжимо засідання і так далі. Але щоб визначити цю процедуру розгляду, я все ж таки пропонував би прийняти за основу і в цілому ці дві постанови. Ви знаєте, що постанови не приймаються в першому читанні. І тоді ми оголошуємо перерву, запрошуємо уряд, починаємо обговорювати і так далі. Якщо ви не заперечуєте, я тоді зроблю таким чином. Заперечуєте? Заперечуєте? Давайте Олег Березюк, будь ласка.
Пане Голово, я би пропонував не спішити з цією постановою. Ми за 15 хвилин її не приймемо, тому що є ряд зауважень у всіх колег. Після того, як ми заслухаємо уряд, зібратися коаліцією і призначити нормальний графік розгляду цих дуже важливих питань.
Добре. Добре, пане Олеже. Давайте ми зробимо таким чином. Я тоді за Регламентом, як маю зробити, я оголошу зараз на 30 хвилин, як визначено Регламентом, перерву і через 30 хвилин буде уряд і будемо презентувати. будемо слухати бюджет. Я просив би керівників фракцій коаліції зайти до мене до робочого кабінету. Дякую. 30 хвилин.
Шановні народні депутати, ми можемо продовжувати нашу роботу. Я просив би всіх депутатів запросити до зали Верховної Ради. Коли всі зайдуть, я принесу свої вибачення за затримку, оскільки фракції і коаліції проводили нараду щодо формування подальшого плану дій по розгляду законопроектів. Будь ласка, запросіть всіх народних депутатів до зали Верховної Ради. Я хочу надати слово народному депутату Крулько. Будь ласка.
Шановні народні депутати, шановний український народе! Ми з паном Ігорем маємо дуже важливу місію. До зали Верховної Ради принесли пластуни Віфлеємський вогонь миру. Це той вогонь, який перед Різдвом традиційно привозять до України, аби він беріг нашу державу, аби давав можливість законодавчому органу приймати ті рішення, які дійсно дуже необхідні сьогодні і Україні, і нашому суспільству. Нехай цей вогонь благословляє нашу сесійну залу на прийняття тільки тих рішень, які будуть рятувати Україну. Слава Україні!
І я за дорученням пластунів передаю цей Віфлеємський вогонь миру Голові Верховної Ради.
Нехай назавжди в Україні панує мир і злагода. Дякую, дякую, шановний. Шановні народні депутати, прошу займати свої місця у сесійній залі. Я просив би керівників фракцій запросити до зали народних депутатів. У нас о 14 годині згідно Регламенту завершується ранкове засідання. Я хочу внести пропозицію, щоб ми з вами проголосували продовжити ранкове засідання до вичерпання порядку денного. дане засідання пленарне. Я прошу всіх зайняти свої робочі місця. Шановні народні депутати, у нас зареєстровані 331 народний депутат, але я не бачу, щоб був 331 депутат. Керівники фракцій. А проводили фракцію? [[Шум у залі]] Я тоді поставлю на голосування. Я думаю, що нам вистачить голосів про продовження роботи до вичерпання порядку денного. Шановні народні депутати, займіть, будь ласка, свої місця для голосування. Шановні народні депутати, хочу вас проінформувати, що у засіданні Верховної Ради України бере участь повний склад Кабінету Міністрів України на чолі з Прем’єр-міністром України Арсенієм Петровичем Яценюком. Давайте привітаємо. [[Оплески]] Шановні колеги, я зараз поставлю пропозицію на головування щодо продовження нашої роботи, ранкового засідання до розгляду всіх питань порядку денного. До завершення розгляду. Прошу визначитись шляхом голосування. Прошу підтримати. Прошу підтримати. Прошу підтримати. [[13:53:07]] За-234 Дякую, колеги. 234 – рішення прийнято. Я попросив би ще раз керівників фракцій запросити до зали народних депутатів. Шановні колеги, у нас є ряд важливих законопроектів, які сьогодні будуть презентовані урядом. І я би запропонував наступним чином побудувати нашу роботу. Запросити до слова Прем’єр-міністра Арсенія Петровича Яценюка із вступним словом. Потім надати слово, 10 хвилин, для виступу міністру фінансів України Яресько Наталії Іванівні. Після того запросити міністра соціальної політики Павла Розенка, до 5 хвилин; заступнику міністра фінансів Матвійчуку Володимиру Макаровичу – до 5 хвилин і міністру економічного розвитку і торгівлі пану Абромавичусу. А потім буде у нас можливість запитання і відповіді від фракцій, а також від народних депутатів. По 25 хвилин – від фракцій. І 35 хвилин ми відведемо для народних депутатів. Хочеться побудувати таким чином роботу, щоб сьогодні ми прийняли постанови про особливий порядок розгляду цих питань. До цих постанов буде доданий перелік законів, які ми включимо в порядок денний сесії. Далі ми завтра присвятимо нашу роботу в комітетах підготовки до першого читання. В четвер якщо б ми розглянули в першому читанні. Тоді ми могли би далі продовжити роботу в комітетах для того, щоб до кінця тижня завершити роботу по розгляду важливих законопроектів, а також бюджету. Ну, відповідно, якщо життя буде вносити свої корективи, ми будемо коректувати і наш режим роботи. Але в цілому ми зараз обговорили це із фракціями коаліції, розуміння такого підходу є. Я запрошую, шановні колеги, до слова, просив би зайняти свої місця. Я запрошую до слова Прем’єр-міністра України Арсенія Петровича Яценюка. Прошу вас, шановний Арсенію Петровичу.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати України! Коаліційний уряд, який сформований парламентською коаліцією "Європейська Україна" протягом останніх 20 днів напрацьовував перший базовий пакет українських реформ. Тих реформ, які потрібні для країни, і тих реформ, які неможливо відкладати. Ми внесли сьогодні 44 акти законодавства до українського парламенту. І тому просимо, перше, це включити до порядку денного всі акти законодавства для того, щоб над ними активно попрацювати. Друге. Яким чином розділений цей пакет реформ? Мова йде про новий Бюджетний кодекс, а саме: надання додаткових повноважень місцевим органам влади і розпреділення додаткових коштів на місця. Друге. Новий Податковий кодекс, зміна системи оподаткування, скасування кількості податків, розширення бази оподаткування. Третє. Внесення змін до Митного кодексу з метою стабілізації платіжного балансу. Четверте. Це оподаткування великого бізнесу або так званого олігархічного. Це Закон України "Про трансферне ціноутворення" і скасування Угоди про усунення подвійного оподаткування з Кіпром. П’яте. Це низка соціальних законопроектів, в тому числі і скорочення витрат на утримання соціальних фондів і оптимізація соціальних витрат, які отримуються тими особами, які не повинні отримувати кошти з державного бюджету. Наступне – що стосується дерегуляції. Міністр економіки також запрезентує перший пакет дерегуляції по скороченню кількості ліцензій і по скороченню кількості дозволів. Також в нашому пакеті йде низка змін, що стосується дерегуляції в питаннях архітектурно-будівельного контролю. І ми також просили би вас підтримати. Окремо уряд наполягає на легалізації ігорного бізнесу і отримання доходів в державний бюджет, а не в кишені правоохоронців і тих, хто контролює цей бізнес. І, власне кажучи, низку законопроектів, які спрямовані на стабілізацію банківської системи. Саме щодо капіталізації українських банків. Тому, пане Голово і шановні народні депутати, є пропозиція припустити до обговорення цих законопроектів. Далі закони підуть до вас в комітети. І ми будемо активно працювати над внесенням змін і доповнень до цих законів, якщо такі зміни і доповнення будуть відповідати загальній стратегії і загальному баченню бюджету 2015 року. Окремо скажу про бюджет 2015 року. Бюджет можна приймати тільки тоді, коли ви підтримаєте всі попередні законодавчі ініціативи. Тому що він побудований саме на новій податковій базі, на нових бюджетних відносинах, на легалізації тіньових доходів, на детінізації бізнесу і оподаткування великого бізнесу і так само на зміні підходів щодо соціальних виплат. З огляду на це, пане Голово, є пропозиція приступити до обговорення законопроектів і до роботи. Будемо працювати стільки, скільки потрібно. Хай депутати ознайомлюються, нехай працюють. Уряд готовий працювати 24 години і сім годин на тиждень. Дякую за увагу.
Дякую, шановний Арсенію Петрович. За нашим регламентом я запрошую до слова з презентацією бюджета міністра фінансів України Наталію Іванівну Яресько, 10 хвилин. Ми домовились, колеги, спочатку виступи, а потім запитання.
Шановний пане Голово Верховної Ради, шановний пане Прем’єр-міністр, шановні колеги міністри і шановні народні депутати! Представляючи сьогодні частину реформаторського пакету разом із проектом Державного бюджету на 2015 рік, я відчуваю величезну відповідальність. Вся Україна дивиться на нас сьогодні. Весь світ дивиться на нас сьогодні. Без перебільшення в ці дні вирішується подальша доля нашої країни. Український народ захистив свою свободу. Українська армія та добровольці захищають нас від військової агресії на Сході України. Багато наших співвітчизників заплатили за нашу безпеку своїм життям, багато втратили дім і близьких. Ми втратили близько 20 відсотків економіки, понад 50 відсотків промислового виробництва на Донбасі. Щоденно несемо 100 мільйонів гривень витрат на АТО і знаходимося в найтяжчій економічній ситуації за всю історію незалежної України. На додаток поточних проблем ми несемо багаж, багаж накопичених глибоких дисбалансів, що не вирішувалося роками. І зараз Україні потрібно, щоб кожен громадянин, кожен бізнес та кожен підприємець теж зробив свій внесок у захист територіальної цілісності країни. Задача уряду – активно боротися на економічному фронті. За допомогою наших міжнародних партнерів ми повинні стабілізувати фінансовий стан України, посилити та запустити структурні реформи і закласти можливості для відновлення зростання в 2016 році. Для досягнення цього ми напрацювали низку реформаторських законів, які просимо вас сьогодні підтримати, і закони сфокусовані на досягнення трьох цілей: перше – бюджетна та фіскальна децентралізація, друге – спрощення оподаткування та детінізація економіки і третє – встановлення рівних правил гри для всіх. Ми знайшли компроміс, який дозволить поєднати наші цілі з виконанням умов Коаліційної угоди та дотриманням маяків наших міжнародних партнерів, без допомоги яких не буде можливо подолати економічну кризу. Міністерство фінансів представляє на ваш розгляд проект реформаторського законодавства, яке є фундаментом для Державного бюджету на 2015 рік. Перше – Бюджетний кодекс. Бюджетний кодекс закладає нову систему міжбюджетних відносин і перші паростки децентралізації. Ми даємо більший ресурс місцевим бюджетам, в той же час, ми збільшуємо їм відповідальність щодо видатків та вводимо м’яке стимулювання для створення ефективних громад. Ми передаємо 100 відсотків плати за адмінпослуги та державне мито, новий збір на роздрібний продаж підакцизних товарів, податок на нерухоме майно та до 80 відсотків екологічного податку. Це все дасть місцевим бюджетам порядку 22 мільярди додаткового ресурсу в 2015 році. І це прекрасний стимул для громад. Водночас ми переспрямовуємо в державний бюджет частину ПДВ. Але більшість його все ж таки залишається на місцевих рівнях. Місцеві органи державної влади тепер не повинні будуть чекати на ухвалення державного бюджету, щоб сформувати власні бюджети. Вони зможуть простіше оформити і отримати гарантії та здійснювати запозичення – обирати собі банки, в яких обслуговуватися, та не мати індикативного планування від Мінфіну. І найголовніше, на заміну системи балансування доходів та видатків, ми пропонуємо принципово нову систему вирівнювання податку спроможності території. Подивіться, наприклад Харкова – як приклад великого міста, і наприклад, Калуського району – як приклад малого. Щодо Податкового кодексу. Податковий кодекс – другий. Філософія Податкового кодексу – скорочення податків з 22 до 9 шляхом їх часткового скасування та трансформації. Це шлях спрощення адміністрування і зменшення адміністративного тиску на бізнес. Ми також зменшуємо навантаження на малий та середній бізнес, замість шість різних груп на єдиному податку ми створюємо три групи. І дещо понижуємо ставку, і створюємо четверту групу для сільгоспвиробників. На додаток запроваджуємо мораторій на перевірки більшості бізнесів – на два роки. Найголовніше, ми починаємо вирівнювати правила гри для всіх – це початок справедливої участі громадян та бізнесу у фінансуванні держави. Це початок досить суттєвий. Ми поглиблюємо прогресивну шкалу податку на доходи фізичних осіб до 20 відсотків – на категорію доходу понад 10 мінімальних заробітних плат. Піднімаємо податок на пасивні доходи до тих самих 20 відсотків та додаємо податок на виграші до 30 відсотків. В той же час для податку на прибуток підприємств ми запроваджуємо єдиний облік на стандарти фінансової звітності, скорочуючи, таким чином кількість податкових різниць до трьох, і тільки лишаємо для великих підприємств. Знову це є зменшення адміністративного тиску на бізнес. Ми також, в тому числі запроваджуємо новий податок на великі авто та на ювелірні випроби. Суттєвим кроком на шляху до детінізації економіки є запровадження електронного адміністрування ПДВ, яке дасть змогу державі боротися з "податковими ямами" і суттєво наповняти бюджет, а платникам податку спростити ведення бізнесу і уникати тиску на бізнес. Ми пішли на зустріч бізнесу в цьому і внесли норми, що дозволяють платнику за заявою повертати надмірно перераховане ПДВ та запровадили перехідний період без штрафів весь перший квартал 2015 року. В аграрному бізнесі ми зберегли існуючий режим оподаткування, як того вимагає коаліційна угода щодо експорту для заохочення виробників, що самі вирощують та експортують зернові. Ми надали можливість відшкодувати ПДВ. На ниві вирівнювання правил гри, як Прем’єр-міністр згадував, ми тут продовжуємо. рентних платежів на газ. Закон про. один з найочікуваніших у бізнесі законів. Україна – країна з одним з найбільших податкових навантажень на зарплату. Це зумовлює виплати, як ми всі знаємо, у конвертах. Ми починаємо пониження ЄСВ в цьому році з 41 відсотки середньозваженої ставки до 25 відсотків на суму перевищення місячного доходу понад дві мінімальні заробітні плати. А протягом двох років ми понизимо цей податок до 15 відсотків. Так, на перших порах нас чекають втрати від цього, але вихід зарплатні з тіні та розширення бази, зрештою, матиме позитивний фіскальний ефект. [[Оплески]] Дякую. Із запровадженням Закону про трансфертне ціноутворення "офшорний рай" в Україні скінчився. Крапка! Великий бізнес. [[Оплески]] Великий бізнес, який виводить свої надприбутки у офшори, має сплачувати справедливі податки у своїй країні. Приводячи законодавство до міжнародних стандартів, ми стимулюємо великий бізнес до реальної соціальної відповідальності. Ми також пропонуємо нове регулювання грального бізнесу, який де-факто існує і процвітає в цій країні. Завдяки цьому ми отримуємо додаткових двох мільярдів податку тільки від податку на прибуток та ліцензії. Інші зміни включають денонсацію угоди з Кіпром. Ми маємо перезавантажити наші економічні відносини з цією країною новою угодою, де основні норми будуть відповідати практиці країн Організації економічного співробітництва та розвитку. Ми також запропонували заходи по стабілізації платіжного балансу шляхом введення тимчасового імпортного збору на рік на всі товари, окрім критичного імпорту. Чи найбільше в нашій ситуації постраждала банківська та фінансова система. Тому ми сьогодні пропонуємо комплекс заходів посилення платоспроможності банківської системи. Оздоровлення банківської системи дозволить не тільки їй самій виконувати свої функції, але і знову стати локомотивом розвитку нашої економіки. І, власне, сам бюджет 2015 року, який побудований на узгодженому макропрогнозі щодо спаду реального ВВП в 4,3 відсотка та на інфляції в 13.
Я прошу, дайте завершити.
Незважаючи не негативну ситуацію, ми виходимо до вас сьогодні з прогнозом збільшення номінальних доходів, що при втриманні дефіциту в рамках 3,7 відсотка дозволить нам профінансувати видатків на 543 мільярди. Нас очікує непростий рік, непростий рік, в якому 30 відсотків наших видатків заплановано на оборону та на обслуговування боргів. Видатки на оборону та безпеку, які є пріоритетом номер один з огляду на агресію на сході Україні, суттєво збільшено і по відношенню до ВВП, і по відношенню до загальних видатків. Ми закладаємо в бюджет 82,9 мільярда на оборону плюс 6 мільярдів гарантії та до цього добавляємо можливість півтора мільярда від Спеціального фонду від реалізації конфіскованого майна. Проблема номер два – це стрімке зростання витрат на обслуговування боргу. Девальвація збільшила на 50 відсотків платежі за нашими зовнішніми запозиченнями. Також ми маємо стрімке накопичення внутрішнього боргу в минулі роки. Капіталізація "Нафтогазу", банків та фонду гарантування внесків, що разом майже подвоїли наші видатки на обслуговування боргів по відношенню до минулого року. Завдяки кропіткій роботі профільних міністерств нам вдалося все-таки зберегти соціальну підтримку для найбільш вразливих верств населення, а саме: зберегти державну підтримку для 2,9 мільйонів сімей, зберегти в 2015 році систему пільг з оплати комунальних послуг для 5,5 мільйонів осіб, зберегти стипендії, зберегти навантаження для вчителів та норми наповнюваності класів та зберегти допомогу малозабезпеченим сім’ям на кожну дитину. Особливо я хочу підкреслити, що ми не скасовуємо жодних пільг для учасників АТО та переселенців і закладаємо 2,6 мільярдів на їх підтримку. [[Оплески]] Друзі! Безперечно, мені було би набагато приємніше обговорювати з вами профіцитний бюджет успішної країни, економічно привабливої для цілого світу. Втім, як казав Франк Рузвельт, який витягав США з "великої депресії": "Роби, що можеш і з тим, що маєш. Там, де ти є". І тому я тут серед вас, щоб просити вас прийти до певних компромісів,. дефіцитного бюджету обкраденої та воюючої України, яка вкрай потребує термінової фінансової допомоги і підтримки наших міжнародних партнерів. Шановні колеги! Всі вищеперераховані заходи дозволяють нам чесно і відповідально звести баланс та кошторис нашої країни на наступний рік і одночасно закласти основи для відновлення економіки в 2016 році. Я прошу вашої підтримки. Дякую.
Дякую. Дякую, пані міністр. Ми домовлялися, ми зараз заслухаємо всіх виступаючих і потім будуть запитання, і ви зможете. [[Шум у залі]] Давайте, будь ласка, за порядком. Віктор Михайлович! [[Шум у залі]] Віктор Михайлович, є виступи. Ми зараз закінчимо виступи – будете завдавати питання. Прошу міністр соціальної політики Павло Розенко, 5 хвилин – регламент. Будь ласка.
Шановні народні депутати, шановний пане Голово, шановний Прем’єр-міністр України! Я представляю сьогодні один із законопроектів, які в пакеті реформ, який подається до Державного бюджету України. Мова йде про законопроект щодо реформування загальнообов’язкового державного соціального страхування та легалізацію фонду оплати праці. Знаєте, як коли я чую як соціальщик про тему легалізації заробітних плат і тіньового ринку заробітної плати, в мене завжди перед очима з’являється одна цифра – цифра дефіциту бюджету Пенсійного фонду України. В наступному році бюджетна дотація Пенсійному фонду України буде складати 90 мільярдів гривень, це той клубок проблем, який тягнеться із року в рік. Саме ці 90 мільярдів гривень нам потрібні лише для того, щоб зберегти і виплачувати вчасно пенсії виключно в тих розмірах – в мізерних розмірах, які сьогодні мають українські громадяни. Бо якщо ми говоримо про хоча б невеличке збільшення пенсій, це відразу призводить до автоматичного збільшення дефіциту бюджету Пенсійного фонду. І тому є два виходи із цієї ситуації. Перший вихід нам показали три роки тому тодішні реформатори, коли в 2011 році провели так звану пенсійну реформу. Всі ми її чудово знаємо. Рішення, хоч казали, що вони непопулярні, але вони дуже були прості тоді: підвищити пенсійний вік, підвищити пенсійний стаж на 10 років, обрізати права чорнобильців, науковців, пенсіонерів, працюючих пенсіонерів тощо. Це дуже простий ефект від того, нам обіцяли, що після того через 3 роки дефіциту бюджету Пенсійного фонду не буде. Але пройшло 3 роки, і що ми побачили сьогодні? Дефіцит бюджету Пенсійного фонду не лише не зменшився, він лише зріс, ще більше зріс. І ще більше не дає нам сьогодні можливості підвищувати соціальні стандарти для найменш забезпечених наших людей. Тому ми не будемо йти по цьому шляху. Ми йдемо, можливо, більш ризикованим шляхом. Але ми сьогодні говоримо одне: сьогодні на тіньовому ринку праці виплачується щорічно приблизно 200 мільярдів гривень тіньової заробітної плати. Це заробітної плати, з якої ні копійки не потрапляє в Пенсійний фонд України. Якщо брати так, механічно, 70 мільярдів гривень щороку лише від цього не доотримує Пенсійний фонд України. Приблизно 30 мільярдів недоотримують місцеві бюджети. Ось ціна, яку ми всі платимо за цей фактор. Хто в цьому винен? Безумовно, в цьому є вина держави, яку ми намагаємося сьогодні зняти. І перший крок, який ми сьогодні робимо, – це внесення цього законопроекту. Законопроекту, який складається з трьох основних моментів. Перше про те, що казала міністр фінансів, про те, що ми будемо суттєво зменшувати ставку Єдиного соціального внеску. Так, це буде поступово. В перший рік в 15-му році ставка ЄСВ буде складати на розміри заробітної плати, що перевищує 2 мінімальної заробітної плати, на рівні 25 відсотків. Потім вона буде зменшуватися до 20 відсотків. І в 17-му році, з 1-го січня 17-го року ми пропонуємо зафіксувати ставку на рівні 15 відсотків. Це не простий крок, я про це скажу далі, але це вкрай необхідний крок сьогодні в нинішній ситуації. Другий блок чинного закону – це повністю крок, який відповідає нашій Коаліційній угоді, реформування фондів соціального страхування. Де чітко написано про необхідність врешті-решт реформування, а іноді зруйнування цієї корупційної моделі соціального страхування. Ми сьогодні говоримо в цьому законопроекті, як прямо написано в Коаліційній угоді, про злиття двох фондів, про реорганізацію двох фондів: фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві і фонду соціального страхування від тимчасової втрати працездатності. Це дасть нам додатковий ресурс. Це дасть нам додатковий ресурс для здійснення виплат прямо громадянам, на зменшення адміністративних так би мовити.
Дайте завершити.
обслуговування коштів і це дасть нам ресурс приміщень, техніки, який ми можемо спрямувати на інші важливі галузі соціальної політики. Ви знаєте, в якому стані сьогодні вони знаходяться, і фонди соціального страхування після їх оптимізації нададуть нам додаткову можливість для покращення якості послуг соціальних вразливих верств населення. І третій блок питання, безумовно, – це посилення відповідальності, відповідальності за трудову дисципліну, відповідальності і захист прав працівників. І тому ми пропонуємо сьогодні, що працівник не має бути допущений до роботи без укладення трудового договору в письмовій формі. Ми передбачаємо фінансові санкції для юридичних та фізичних осіб за допуск працівника без оформлення трудових відносин і оформлення працівника на неповний робочий день, а також неповного нарахування і сплати єдиного соціального внеску. Так, без посилення відповідальності, на нашу точку зору і не може бути повної легалізації заробітних плат. Закінчуючи свій виступ, я хочу сказати лише одне. Безумовно, всі ризики цього кроку ми розуміємо. Ми розуміємо, що одночасне зменшення єдиного соціального внеску не дасть відразу позитивного ефекту щодо наповнення пенсійного фонду і інших фондів соціального страхування. Але ми також розуміємо чітко, що якщо ми цей крок не зробимо сьогодні, то перспективи ні у наших пенсіонерів, ні в нашому, працюючих громадян ні сьогодні, ні через рік, ні через 5 років не буде. Це ризикований і непростий крок, але ми повинні їх чітко зробити. Це наша рука сьогодні назустріч до бізнесу. Ми розуміємо, що лише зменшенням ЄСВ ми не детінізуємо бізнес, але ми сьогодні говоримо про, перше, - ми зменшуємо податкове навантаження. Ми будемо і ми боремося реально сьогодні з корупцією. Ми будемо зменшувати регуляторний вплив на бізнес, про те, що буде говорити сьогодні міністр економіки. Ми будемо змінювати систему судової влади для того, щоб позбавити тиск бізнесу, в тому числі шляхом рейдерського його захоплення. Ми повинні сьогодні зробити крок. Ще раз наголошую, сьогодні цей закон повністю відповідає нашій коаліційній угоді. І я закликаю наших колег по коаліції сьогодні підтримати зазначені всі законопроекти і дати шлях для підвищення соціальних стандартів для наших громадян. Дякую за увагу.
Дякую, пане міністр. Будь ласка, заступник міністра фінансів Володимир Макарович Матвійчук, прошу.
Шановний Володимире Борисовичу, шановний Арсенію Петровичу! Шановні народні депутати і члени уряду! З метою підвищення ефективності використання суспільних коштів на ваш розгляд подано законопроект 1577 про внесення змін до деяких законодавчих актів та визначення такими, що втратили чинність законодавчих актів. Цим законопроектом передбачено внесення змін до 66 законів. Коротко про суть цих змін. Перше. З метою зменшення видатків на державні органи, недопущення збільшення видатків на утримання державних службовців в умовах проведення антитерористичної операції передбачено удосконалити систему взагалі нарахування пенсій, спеціальних пенсій державним службовцям. Уже наступив час, коли необхідно буде перейти на загальну формулу нарахування пенсій, щоб працюючий на підприємстві чи в якомусь кабінеті отримував за єдиною формулою нарахування пенсії. Також буде відмінено норму, коли державний службовець може вийти у відставку і 10 років сидіти вдома і отримувати 85 відсотків від окладу, надбавки за стаж і за ранг. Я думаю, що це ви підтримаєте. Також передбачено удосконалити перерахунок пенсій спеціальних, щоб він був такий, як трудові пенсії всіх тих громадян, які працюють на підприємстві. Хочу також зазначити, що оці проекти законів, зміни оці, вони дадуть нам можливість зекономити видатки бюджету більше, чим на 200 мільйонів гривень, та попередити додаткові витрати, які передбачені законами прийнятими, які набувають чинності з 1 січня 2015 року, на 32 мільярда гривень. Це, крім того, що урядом у 2014 році уже зменшено видатки на державні органи на суму близько 2 мільярдів гривень, на скорочення чисельності – 25 тисяч, ліквідацію видатків на мобільні телефони, скорочення легкових автомобілів і так далі. Вивільнені кошти було спрямовано на фінансування антитерористичної операції на Сході. За роки незалежності України це вперше наводиться такий порядок у використанні коштів на державні органи. У бюджетній сфері передбачено: надати право уряду затверджувати умови оплати праці працівників бюджетних установ, крім суддів, органів прокуратури та органів, які будуть займатися боротьбою з корупцією. Це дасть можливість уникнути пекосів, які, на жаль, були допущені в минулих роках. Необхідно також зазначити, що проектом розширюються права органів місцевого самоврядування щодо забезпечення безкоштовним харчуванням учнів перших-четвертих класів, особливо дітей-сиріт, дітей-інвалідів, дітей з малозабезпечених сімей. Також розширюються права органів місцевого самоврядування щодо забезпечення учнів, значить, пільговим проїздом у транспорті. Особливо хочу звернути увагу, що законопроектом передбачено запровадити рівні умови для усіх вступників до вищих навчальних закладів, що дасть можливість, значить, дійсно випускати фахівців у будь-якій галузі. Є ще окремі норми, ми готові доповісти на засіданнях комітетів. Вам, шановні народні депутати, я прошу підтримати такі підходи у використанні бюджетних коштів. Дякую за увагу.
Дякую. Будь ласка, я запрошую до слова міністра економічного розвитку і торгівлі Айвараса Абромавічуса. Прошу, пане міністр.
Шановні депутати, шановний Голово, шановні члени уряду, в этот не простой период для Украины все-таки нужно смотреть вперед. Поэтому Министерство экономического развития предоставило ряд законопроектов, которые как раз намечены на то, чтобы после стабилизации экономической ситуации в Украине, чтобы двигались вперед, чтобы бизнесу было бы легче вести дела, чтобы улучшался инвестиционный климат в стране, чтобы всякие инспекции лицензирования действия, чтобы их было меньше и мы могли бы поднять капитализацию всей страны и всех активов в этой стране. Что касается Закона о дерегуляции, он вырабатывался с учетом мнения общественности, долго собиралась информация, в рабочей группе при министерстве участвовали все заинтересованные стороны, начиная от европейских бизнес-ассоциаций,., Украинского клуба аграрного бизнеса, лучших людей из ІТ-сферы, професійний уряд, такие негосударственные организации как "Easy Business" и так дальше. Что мы решили? Первым пакетом законопроектов мы делаем только первый этап по дерегуляции. Первым этапом мы ликвидируем чрезмерные барьеры для бизнеса. Вторым этапом, который будет очень важен, и который уже будет проделываться буквально со следующей недели, – это внедрение механизма так называемой гильотины или rolling revues, по котрому все контролирующие органы будут иметь около года, чтобы доказать перед независимой комиссией, что их функция, их организации нужны стране. Третье. Создание превентивных механизмов, чтобы все эти регуляторные функции, чтобы все эти регуляторные агентства не смогли бы обратно возродиться, как это было в предыдущих случаях. Что касается этапа номер 1. Мы сокращаем количество лицензий на 15, в данный момент их есть 56, останется 38. Тоже 2 вида лицензированной деятельности, то есть 5 объединяются в 2. Ограничение использования 4 видов лицензий. Отмена 21 регуляторного документа, 3 разрешения и 18 сертификатов. По отраслям, какие там самые главные моменты. В пищевой отрасли, в принципе, все приводим к стандартам с Европейским Союзом, чтобы дать возможность пищевой отрасли экспортировать как можно больше товаров в Евросоюз. Что касается аграрной отрасли. И здесь соглашается со мной министр аграрной политики, самое главное здесь отмена ненужных лицензий и сертификатов – включая карантинный сертификат, тоже усовершенствования регулирования рынка аренды земли. В нефтегазовой отрасли отменяем обязательства - добавление 5 процентов биоэтанола. Потому что была лицензия, но никто ее еще не использовал, и отмена необходимости изменения целевого назначения земли при геологической разведке, чтобы ускорить любые разведки в этой отрасли в нашей стране. В IT-сфере здесь очень важный момент, запрещается с этого момента физическое изъятие серверов при отсутствии следов преступления. До этого заходили правоохранительные органы, забирали сервера, конечно, прекращалась деятельность.кампании. По "." бизнес, мы сокращаем сроки рассмотрения заявки регистрационной службы, внедряем электронную регистрацию, часто упрекают нас, что фирму все-таки открыть легко, а закрыть очень трудно. Мы с министром юстиции тоже обговорили, следующий пакет по дерегуляции будет сильно упрощена процедура закрытия фирмы. По строительной сфере, сокращение срока выдачи декларации про начало строительства, срока выдачи технических условий с 15-30 дней до 10 дней. Я уже сказал про вторую и третью стадию, которая будет, все, которые хотят участвовать в рабочей группе, и есть хорошие идеи, мы вчера общались с госпожой Кужель, тоже большое приглашение приходить и изъявить свои пожелания. Тоже законопроект о госзакупках.
Дайте завершити, будь ласка.
Там много непрозрачностей, много неэффективности. Поэтому будет следующие полгода вестись пилотный проект по закупкам до 2 миллионов гривен, что составляет 92 процентов всех госзакупок – будет переход на электронные торги, экономия здесь тоже от 10 до 20 процентов ожидается. Что касается госсобственности. Какая у нас сейчас ситуация с государственными предприятиями? Данные очень разные, очень плохие. Всего у нас 3374 госпредприятия, из них работающих только 1920. ТОП-100 госпредприятий – это 92 процента оборота ото всех госпредприятий. Поэтому самое главное, конечно, сконцентрироваться на них, потому что они за первые полгода только сгенерировали стране 67 миллиардов гривен убытков. Поэтому здесь тоже будет использоваться мировой опыт, будет. самое главное количество компаний. Я не думаю, что среди стратегических предприятий, которых до этого момента числились 1478, мы оставили всего лишь 551 объект после обговорення этого с общественностью и с отдельными министерствами. И в конце концов хотелось бы собрать самые лучшие компании в холдинг, который потенциально тоже отдать в управление какому-нибудь. самой хорошей управляющей компании в мире. В Румынии государство это дало в 2010 году американской компании "Темплтон", с того момента капитализация этого фонда увеличилась в 6 раз и фонд выплатил дивидендов на полтора миллиарда долларов. Поэтому, с моей точки, все. Хотелось бы, чтобы вы поддержали эти законопроекты. Стране нужно развиваться. И тоже поддержать предложения моих коллеги. Спасибо большое.
Дякую. Шановні колеги, виступи на представлення завершено. Мова йде про те, що законопроекти будуть сьогодні винесені на розгляд і затверджені для розгляду подальшого у комітетах. Те, що сказав Прем’єр-міністр, будуть дискусії уряду і депутатів народних у робочому порядку у комітетах. Я тоді запропонував би, враховуючи це, я запропонував би зараз 15 хвилин від фракцій і груп і 15 хвилин від народних депутатів. Завтра ми будемо працювати постійно, тому я думаю, що у всіх буде час обговорити кожну деталь, в тому числі обговорення і в залі. Запитання, будь ласка, запишіться від фракцій, 15 хвилин на запитання до урядовців, на запитання. Будь ласка, "Батьківщина", Олексій Михайлович Рябчин.
Рябчин, "Батьківщина". Передаю Івченко.
Шановний Арсеній Петрович, ми цілий рік говорили про децентралізацію. Скажіть, будь ласка, як так сталося, що коли ми аналізуємо питому вагу місцевих бюджетів у зведеному бюджеті по доходах і по видатках, так ось по доходах з 23 – в цьому році, в наступному році – 18, по видатках з 42-х, наступний рік – 40? В мене питання, ми кажемо про фінансову децентралізацію, так, змінилася структура доходів, але те, що ви забрали і те, що ви віддаєте, воно не співпадає. На сьогоднішній день місцеві бюджети хочуть іншу децентралізацію. І те, що сьогодні ви пропонуєте безпосередньо ввести податок на бідних, на нерухомість – це неправильно. Не потрібно перекладати сьогодні безпосередньо на самих бідних сплачувати, вони і так отримують мінімальну заробітну плату, пенсію, дорожчає життя, все, а ми сьогодні робимо.
Шановний пане народний депутат України, я просив би вас, щоб ви все-таки користувалися калькулятором тоді, коли будете заявляти про цифри, воно легше тоді зрозуміти, який обсяг ресурсу залишається в місцевих бюджетах і також почитати було би бажано ще презентацію. Я розумію, що воно важко зразу все усвідомити, але уряд готовий дати додаткові калькуляції, щоб ви побачили, що додатково в місцевих бюджетах буде близько 30 мільярдів гривень, це перше. Друге. Це питання обговорювалося всіма органами місцевого самоврядування і дивно, коли місцеві органи підтримують, а парламент не підтримує. Тому давайте не спішити. Подивіться, почитайте уважно. У вас будуть кращі зауваження – з великим задоволенням, я думаю, що ми ці питання розглянемо. Ігор, ти щось хотів додати чи.
Можливо, тільки дві речі. Насправді прямо аналізувати розмір доходів і видатків і порівнювати їх з минулим роком некоректно, бо повністю змінюється структура як доходів, так і видатків місцевого бюджету, і логіка міжбюджетних відносин, повністю. Тому порівнювати їх некоректно. Певні видатки ми забираємо на державний бюджет і фінансуємо ті видатки, які цього року ще фінансуються з місцевих бюджетів. Певні ми передаємо їм додаткові доходи. Тому необхідно аналізувати структуру як доходів, так і видатків, і можливості балансування місцевих бюджетів на новій, абсолютно новій, я підкреслюю, бюджетній системі. А щодо податків на нерухомість, на сьогодні, якщо говорити про житловий фонд, він і так є об’єктом оподаткування. Ми говоримо про дуже просту логіку: ми не можемо в Києві ні в Раді, ні в уряді встановлювати, які це мають бути розміри. Ми передаємо це на місцевий рівень, визначення, в тому числі категорій і розмірів сплати цього податку, з одного боку, розуміючи, що є певні категорії і людей, і об’єктів, які не можуть бути об’єктами оподаткування; з іншого боку, кожна місцева влада – вона і ближче до людей, і ближче до тих проблем, які є. Тому це повноваження буде абсолютно місцевої влади, не уряду і не Верховної Ради, якщо ви з цим погодитеся.
Дякую. Шановні колеги, репліки не передбачені. Я тільки скажу одну річ. У тому варіанті, який обговорювався, і, зокрема, з органами місцевого самоврядування, додатковий ресурс – додатковий, увага! – мав бути 39 мільярдів гривень, які прийдуть до територіальних громад бюджетів. Це позитивний сигнал. Наступна позиція. Зміна зарахування структури на власні повноваження податку на доходи фізичних осіб, яка відбувається у цих пропозиціях, - це суперпозитивний сигнал для територіальних громад. І третя позиція: що стосується податку на нерухомість. Ніхто не збирається оподатковувати незахищені верстви населення, і тут не треба це плутати, оскільки за своєю природою, враховуючи практику європейську, до місцевих податків і зборів належить податок на нерухомість. А оскільки це так, то і місцеві органи самоврядування, яких обирають люди, мають право в рамках, визначених державою, регулювати його оподаткування. Це абсолютно природно. Але я думаю, що цю дискусію можна буде перенести саме до комітетів і визначитися: чи 39 мільярдів насправді, чи так працюють механізми, які очікують громади і все інше. Будь ласка, народний депутат Лінько Дмитро Володимирович, Радикальна партія.
Прошу передати слово Корчинській Оксані Анатоліївні.
Будь ласка, народний депутат Корчинська.
Доброго дня! Питання до Прем’єр-міністра. Шановний пане Прем’єр-міністр, скажіть, будь ласка, яким чином, коли ви готували бюджет, ви знайшли непогашення боргів за проведене Євро 2012 року 2,7 мільярда. Ви знайшли понад 2 мільярди на підвищення кваліфікації чиновників Кабінету Міністрів і не знайшли гроші на добудову єдиної лікарні в Україні – дитячої лікарні "Охматдит" 500 мільйонів для того, щоб лікувати там найважчих хворих дітей. Як ви будете дивитися кожній п’ятій мамі онкохворої дитини, котра шукає зараз 200 тисяч доларів, щоб врятувати свою дитину. Дякую.
Те, що стосується погашення боргів, про які ви щойно зазначили, то я хотів би сповістити всім членам українського парламенту. З 2010 по 2014 рік (саме по І квартал) уряд Віктора Януковича взяв 40 мільярдів доларів США. Це загалом сума, яка вдвічі перевищує весь державний борг країни. За 20 років взяли менше, ніж вони взяли за 4 роки. І нам зараз по їхнім боргам треба платити, у тому числі і той борг, який ви щойно зазначили. Це державний гарантований борг, який винна Українська держава. І ми зараз вишукуємо кошти для того, щоби держава не була визнана неплатоспроможною. Що стосується вашого другого питання по фінансуванню медицини. Будь-які додаткові кошти, які будуть знайдені, будуть направлені на інші соціальні проекти. Тільки є одна невелика проблема: грошей немає. Їх просто немає. І для нас основне завдання зараз було – це профінансувати в першу чергу Збройні Сили України. Якщо ви як народні депутати України знайдете будь-які додаткові джерела, де можна урізати, де можна прибрати, ми з великим задоволенням вас вислухаємо. [[Шум у залі]] Я прошу, без зайвих політичних емоцій. Якщо необхідно профінансувати щось, і ви знайдете доходи, ми будемо вам дякувати. І в процесі роботи над Законом України про державний бюджет обов’язково дійдемо до згоди.
Шановні колеги, послухайте. Є запитання – є відповідь. Давайте поважати один одного і не робити те, що ми зараз робимо. Буде робота в комітетах, будете задавати питання, будете говорити про конкретні цифри, які прописані в бюджеті, і в тому числі і про надважливіше питання, яке ви задати про "Охматдит". Звісно, його треба дофінансовувати, добудовувати, ставити крапку. Я погоджуюся. Будь ласка, наступне питання. "Опозиційний блок", Бойко Юрій Анатолійович.
Дякую, Володимире Борисовичу. Оскільки ми тільки що отримали проект бюджету, дуже важко зробити оцінку, але 3 питання є до міністра фінансів. Пані Наталю, ви казали, що падіння ВВП запрограмовано на рівні 4,3 відсотка. В той же час відомі наприклад Moody’s і інші агентства дають Україні 6 відсотків. Як це кореспондується? Друге питання. Чи дійсно ми правильно зрозуміли, що всі індексації соціальних стандартів будуть виконуватися тільки з грудня 2015 року? І третє питання. Ми нічого не почули про курс національної валюти, який закладається в бюджет цього року. Дякую.
Будь ласка.
Дякую. Перше. Ми макропрогноз отримуємо офіційно від уряду, одобрений пропозиціями від Мінекономіки. На базі цього формується бюджет, і звідки взяли наш прогноз 4,3 відсотки спаду ВВП. Друге питання, якщо правильно вас почула, - це про індексацію, яка. Ми не проводимо індексацію, але є збільшення, яке. Правильно? З 1 грудня 2015 року. Третє питання. Нагадайте. Про курс. Ми не отримали офіційний прогноз курсу від Нацбанку України, ми використовували. [[Оплески]] Ми використовували середній курс, який був консенсусним від ряду інвест-банкірів і економістів, і прогнозів, які були надані через Мінекономіки, через уряд.
Середній курс при розрахунку Державного бюджету – 17 гривень.
Дякую. Будь ласка, Кривенко Віктор Миколайович, політична партія "Об’єднання "Самопоміч".
Доброго дня всім! Арсенію Петровичу, колеги. Тобто нам дуже хочеться, щоб уряд був успішний, бо ми знаходимося в одному човні, але ситуація дуже проста. Пропозиція по зниження ЄСВ на жаль, закінчиться не успіхом. 41 відсоток не виведе з тіні наших підприємців, які будуть це сплачувати. 25 плюс ПДФО. На сьогодні бізнес знаходиться в тіні не тому, що йому так хочеться, а тому, що такі високі податки, і поки будуть податкові ями, поки буде конвертація, поки буде все те, що на сьогодні працює. По 6 мільярдів ПДВ в місяць вкидається в систему, лівого ПДВ з ям, поки це все не приведе до детінізації. В нас 487 мільярдів гривень офіційний фонд оплати праці. 200 мільярдів, я підтримую пана міністра Розенка, неофіційний фонд оплати праці. Навіть, якщо ми легалізуємо всі сто відсотків з неофіційного, чого не буде поки є яма і поки є такий великий розрив між мінімізацією і офіційною сплатою. Тому зараз пропозиція не знижувати для сировинного бізнесу ЄСВ, бо на сьогодні це є просто подарунок олігархічному бізнесу, сировинному.
Будь ласка. Прошу пане міністр.
Шановний пане народний депутате, якщо ви уважно слухали мою доповідь, то я якраз сказав про те, що уряд абсолютно чітко усвідомлює всі ризики цього кроку. І якщо ви подивитесь на строку в державному бюджеті України "Дотації Пенсійного фонду з жержавного бюджету України", то там ці ризики вже закладені. Ми говоримо про те, що да, це непростий крок. І пані міністр фінансів говорила, що так, на першому етапі, справді, ми очікуємо певне зниження доходів до бюджету Пенсійного фонду із страхових фондів. Але це необхідний крок. Ми повинні чітко зрозуміти, що у нас фіскальне навантаження на фонд оплати праці в Україні – одне найбільше в Європі. Ми некоркурентоздатні. Безумовно, що лише зменшенням ЄСВ ми не досягнемо всіх зусиль. Але сьогодні окрім ЄСВ ми вносимо питання дерегуляції бізнесу. Ми зносимо зниження податкового тиску на бізнес. Ми будемо, говоримо про те, що ми об’єднуємо фонди соцстраху, ми відкриваємо фонди соцстраху, в тому числі для контролю бізнесу за ними. Щоб бізнес знав, куди вони платять ці страхові внески. Ми проводимо системні і комплексні реформи. Безумовно, швидкого результату не буде. Але я переконаний як фахівець, і уряд в тому також переконаний. І іншого шляху сьогодні у нас немає. Ми повинні робити конкурентне середовище у нас в державі і бути конкурентоздатними в тому числі і на зовнішніх ринках.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Корчик Віталій Андрійович, "Народний фронт".
Прошу передати слово Княжицькому Миколі.
Дякую! По-перше, я хочу подякувати уряду за фахову роботу в такий короткий і в складній ситуації. Але хочу задати наступне питання. Стаття 197 "Операції, звільнені від оподаткування ПДВ". Раніше від цього звільнялося постачання періодичних видань, друкованих засобів масової інформації і книжок, окрім еротичних, зошитів. Зараз пропонується звільнити лише підготовку до видання книжок українською мовою. Тобто це лише підготовка до видання. Якщо ми вже обмежилися мовою, давайте тоді залишимо періодичні видання і розповсюдження. Бо у нас газета "Вести" буде повсюдно. Окрім того, знімається пільга на прибуток для українських видавництв. Це копійки. І для українських виробників кінематографу. Це засоби заохочувальні, вони не додадуть бюджету, але не дозволять підтримувати українську культуру. Завтра на комітеті ми це розглядатимемо, і буду вдячний, якщо уряд до нас дослухається. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, залишилася одна хвилина. Будь ласка, "Блок Петра Порошенка", Пинзеник Віктор Михайлович.
Шановні народні депутати, у мене питання не до уряду, а до Голови Верховної Ради України. Питання дуже просте. А що це було? Що ми слухали? [[Оплески]] Вам, шановні депутати, вам озвучили питання представлення проекту Закону про Державний бюджет України. Представлення Закону про Державний бюджет іде по спеціальний процедурі, яку ніхто не змінив. Є виступ міністра фінансів, є питання-відповіді, є виступи депутатів, і потім передається на роботу в комітет. Якщо ви почули уважно, вам представили закони, про які ви не тільки не чули, не бачили, ви їх не чули. Візьміть постанову, вам роздали тут 47 законів. І вам представили сьогодні 47 законів, які ніхто не бачив, ніхто не пробував оцінити, і пропонується проголосувати 24 числа всі. Шановні колеги, ми приймаємо фундаментальний закон, важливий для країни – Закон про Державний бюджет. Я вимагаю від Голови Верховної Ради України дотримання процедур: окремо розглядати бюджет.
Вельмишановний Вікторе Михайловичу, я з величезною повагою до вас і вашої професійності хотів би зазначити, що щойно була презентація, представлення бюджету урядом. А також до порядку денного розкладу включені дві постанови Верховної Ради, в яких визначено особливий порядок розгляду законопроектів, в тому числі і бюджету. Друга позиція. Щойно в кабінеті Голови Верховної Ради проводилася нарада Ради коаліції, де було визначено, яка пропозиція надійде від більшості, яка може отримати 226 голосів. Третя позиція. Ніхто не нав’язує вам прийняти закони сьогодні для того, щоби ви їх голосували, як ви сказали, закритими очима. А я повторю в п’яте, про те, що сьогодні буде прийнято рішення, якщо буде воля народних депутатів і визначено, перше, особливий порядок розгляду бюджету. Друге, особливий порядок розгляду законів, які є похідними до бюджету. Третє, включення їх в порядок денний сесії, я просив би це зауважити. Четверте, направлення їх за моїм дорученням на розгляд в комітети верховної ради. І, п’яте, в комітетах Верховної Ради спільно з урядом відповідно до процедури ці законопроекти будуть розглянуті і внесені на пленарне засідання відповідно до процедури для розгляду за основу у першому читанні. От далі будемо визначатись щодо голосування поправок, підготовки до другого читання, і все інше по суті законів. Ніхто сьогодні не дозволить ставити закони на голосування, які не бачили народні депутати. Тому я би просив всі ці розмови припинити і не підмінювати поняття. Шановні колеги, з місця я прошу не викрикувати, читайте Регламент. Наступна позиція, я зараз оголошую 15 хвилин запис, 15-ти хвилинний запис на запитання від народних депутатів України. Я прошу, шановні народні депутати, дуже уважно провести цей запис. Ви не руку піднімайте, а реєструйтесь для запису. Будь ласка, прошу зареєструватись, 15 хвилин до запитання урядовцям від народних депутатів України. Як запишетесь, так я і надам слово. Дякую, шановні народні депутати. Будь ласка, фракція "Батьківщина", Луценко Ігор Вікторович.
Прошу передати колезі Кужель, будь ласка.
Олександра Володимирівна Кужель, прошу.
Шановне панство, зараз на вулиці стоять люди, які ошукані банками, які взяли кредити по 5, а повинні віддавати по 20. І один з наших колег їм сказав, що він подав закони, які ми не хочемо розглядати. Подав він їх учора, а сказав їм сьогодні. Я що хочу сказати.
Я перепрошу, Борислав. Одну хвилиночку, будь ласка. Це вам передала пані Кужель слово чи як? Передала Олександра Володимирівна? А, будь ласка. Будь ласка, Борис Юхимович, я просто не зрозумів.
Ми передаємо вам слово по вашому проханню від нашої фракції.
Дякую.
Будь ласка, продовжуйте.
Ці люди зараз принесли шини, їх розштовхують. Вони не чують голос розуму. Чому? Тому що їм кажуть, що ми не хочемо розбиратись з цим питанням. Отож, я звертаюсь до вас і вони це зараз чують. Ми беремо на себе зобов’язання розглянути всі питання по валютним кредитам, по "Ва-банку", там теж дуже багато людей. І на початку наступної сесії в лютому розглянути всі закони та прийняти закони, які влаштують людей. Бо ці люди так собі думають, що ми не хочемо їх розглядати. І дуже буду всім вдячний, якщо ви будете спілкуватись з цими людьми, бо зараз виключно Антон Геращенко та я вгамував цих людей. Дякую вам усім. І вдячний дуже Юлії Володимирівні та пану Ляшку, який підтримав мене в цьому в цій пропозиції. Дякую.
Я думаю, що весь зал підтримує, всі депутати Верховної Ради підтримують. І я, користуючись цією інформацію, яку ви надали, я дякую. Я тоді даю доручення відповідним профільним комітетам. Будь ласка, шановні колеги, треба розглянути цю проблематику і знайти можливості врегулювання цієї ситуації, надзвичайно важливо. І я вважаю, що ми не можемо стояти тут осторонь. Тому, будь ласка, відповідні комітети мають напрацювати це рішення, зустрітись з людьми і знайти варіанти рішення. Дякую. Будь ласка, "Народний фронт", Медуниця Олег В’ячеславович.
Шановний Арсенію Петровичу, в проекті Державного бюджету передбачено 4,5 мільярди гривень на здійснення капітальних видатків. Я переконаний, що ці капітальні видатки необхідно ділити не тільки постановою уряду, а також і за участі українського парламенту, і частину цих видатків треба ділити з пропозиціями обласних державних адміністрацій, чи що там буде після них – після децентралізації. Тому я прошу, щоб ми дописали в проекті державного бюджету можливість впливати і народним депутатам, як це було завжди, і місцевим адміністраціям. Тому що, на жаль, ми в цьому році вже бачили, коли уряд ділить капітальні видатки, а місцеві адміністрації, навіть, не знають, що ці об’єкти в їхній області будуть доведені до ума. Дякую.
Будь ласка, прошу пане перший заступник міністра.
Дякую за запитання. У проекті Бюджетного кодексу передбачена норма, що зазначені капітальні видатки розподіляються урядом за погодження з бюджетним комітетом від Верховної Ради. Тому і пропозиції від народних депутатів можуть бути розглянуті на комітеті. І комітет, як представницький орган буде з відповідних питань ці питання буде погоджувати формально урядом. Якщо не буде погоджень уряд не має права фінансувати. Все. Це дуже просто.
Дякую. Я тільки можу додати, що оці капітальні видатки треба переводити до публічного фонду регіонального розвитку, які є невід’ємною частиною державного бюджету, де абсолютно чітко і прозоро виділяється кожна копійка і ніхто, нікого не може передьорнути, і саме головне, нічого не можуть украсти. Оце є принципово важливим. Я думаю, що розуміння уряду в цьому питанні є. Ми тільки це питання маємо доопрацювати, і зробити так, як це робиться в інших країнах Європи. Є Фонд регіонального розвитку от він є і визначальним, як європейський інструмент розподілу ресурсу – справедливо і чітко. Але це під час розгляду. Будь ласка, Радикальна партія Олег Ляшко.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Я звертаюсь до Прем’єр-міністра України Арсенія Петровича Яценюка, шановний Арсене Петровичу, люди, які стоять біля Верховної Ради, які взяли валютні кредити, і сьогодні – це зашморг на шиї, це величезна проблема для країни, яку має вирішувати уряд і Національний банк спільно. І давайте не будемо робити вигляд, що нічого не відбувається, бо проблема, насправді, це не лише мільйони українських громадян, а це проблема діяльності Національного банку і уряду, які несуть відповідальність за стан справ в Україні. Тому Володимире Борисовичу, я вкотре вимагаю від вас як від Голови Верховної Ради витягти сюди на трибуну голову Національного банку Гонтарєву для звіту. Не хоче йти добровільно, тягніть на налигачі сюди цю паразитку, яка валить курс гривні, яка бездіє, через яку обкрадають мільйони людей. На налигачі її сюди, у Верховну Раду, тягніть, але дайте звіт, що буде з гривнею, як стабілізується курс гривні, як будемо захищати статки громадян, як будемо захищати саме.
Дякую. Я би просив шановний колег демонструвати абсолютно нову культуру щодо формулювання думок, оскільки я не думаю, що до жінки можна запровадити таку. такий вислів. Але хочу зазначити, шановні колеги, про те, що вчора після засідання Погоджувальної ради я офіційно направив лист на те, щоб підготувалася голова Національного банку для роботи в парламенті і надання відповіді на запитання. Крім того, я мав розмову особисту з головою Національного банку. Вона абсолютно готова для того, щоб прийти і дати інформацію народним депутатам і відповісти на запитання. Тому я би просив, що нам треба з вами бути максимально зваженими, не дивлячись на гостроту проблеми. Дякую. Будь ласка, "Опозиційний блок", Мартовицький Артур Володимирович.
Депутат Мартовицький, 36 виборчий округ. Прошу передати слово депутату Долженкову.
Долженков.
Спасибо, Владимир Борисович. Тут хотелось бы всех граждан, которые слушают это заседание и некоторых членов парламента, может, членов Кабмина, которые не до конца осознают, что они пытаются протянуть в этом зале, и членов коалиции, хочу сказать, что ни о какой децентрализации речи, на самом деле, не идет. Красивые слова, но по факту это не так. На самом деле, с местных бюджетов выбивается вся финансовая база в виде НДФЛ, выбивается финансовая база в виде экологического налога. Давайте вещи называть своими именами. Что касается. Это – централизация. Что касается детенизации, тоже ничего мы не увидели. Какая детенизации может быть? Какая может быть детенизации при введении прогрессивной шкалы налогообложения. Что касается эмиссии денег, 60 миллиардов, максимальная эмиссия. В прошлом году была 25 миллиардов. Так это что, доходы Национального банка или это очередной виток инфляции, который сейчас составляет 25 процентов? К сожалению, на все эти вопросы.
Дякую. Наступний, будь ласка, Григорій Немиря, "Батьківщина".
Прошу передати слово Олександрі Кужель.
Олександра Кужель.
Дякую. Ви знаєте, що Альберт Енштейн сказав, что это самая большая глупость делать тоже самое и рассчитывать на другой результат. Арсеній Петрович, точно такий самий підхід, як і був у всіх попередніх урядів. Якщо ми кажемо за спрощення процедур для малого, середнього бізнесу, скажіть, будь ласка, де я це відчула? Скорочення ліцензій? Да, у нас уже проголосований законопроект в першому читанні. Я можу сказати, що отримає після цього пакету малий бізнес – погіршення. Тому що ви хочете, щоб 50 відсотків його затрат не враховувалися, якщо він працює з підприємствами. А для кого створюється малий бізнес? Виживає, бо він працює кластерам з великим бізнесом. Ви їх викидаєте з ринку, ви їм жодної копійки не знизили податків. Те, що ви написали, що ваша програма є продовження коаліційної угоди, прочитайте, що там написано. Ми разом, "Самопоміч".
Дякую. Будь ласка.
Я думаю, що міністр економіки це може додатково прокоментувати. Я також просив би читати документи, шановна Олександра Володимирівна. Ставка оподаткування для малого і середнього бізнесу ми зменшуємо її вдвічі, це перше. Друге, на два роки закривається перевірка всього малого і середнього бізнесу. Третє, ми внесли пакет дерегуляції: мінус 15 ліцензій, мінус 3 дозволи і мінус 18 контрольних документів. Четверте, це тільки перші кроки. І покажіть мені, будь ласка, конкретно, де ви бачите навантаження на малий, середній бізнес. Ми вважаємо, що це основа сьогодні української економіки і тому ми просте прийняли рішення: не чіпати малий і середній бізнес, хай самі собі заробляють.
Дякую. Будь ласка, Андрій Іллєнко, позафракційний.
Прошу передати слово Михайлу Головку.
Михайло Головко.
Михайло Головко, Всеукраїнське об’єднання "Свобода". Перше, Володимир Борисович, до вас зауваження, дійсно ми сьогодні з процедури порушили розгляд питання бюджету. І я підтримую цю думку депутатів. По-перше, ми не мали часу ознайомитися, а, по-друге, є зауваження, що наше міжфракційне об’єднання запропонувало відхилити проект бюджету, для того щоб дати змогу депутатам вивчити його і більше ознайомитися. Але, на жаль, Апарат відмовив нам. Але питання тепер по суті до міністра фінансів, і, саме основне, щодо прогресивної шкали оподаткування. Щось я жодного слова не почув і не побачив, як будуть оподатковувати олігархів і як ми будемо боротися якраз з дефіцитом бюджету, в тому числі з вивезенням коштів з офшорів. Адже не тільки Кіпр, а й інші країни, на жаль, сьогодні теж витікають кошти, мільярди за кордон, і в тому числі з нашої сторони ми не бачимо тої боротьби. Ми подали законопроект про розірвання Угоди з Кіпром, але, на жаль, є відмова, тим паче зі сторони МЗС, на комітеті розглядали, відкинули наш законопроект. Тому ми наголошуємо.
Дякую за запитання. Перш за все щодо Кіпру. Це рішення, якщо ухвалить Верховна Рада, дає МЗС можливість відкривати нові переговори з Кіпром по зміні. Це зупинить цей процес, який використовується більшістю бізнесу. Друге. Проект про трансфертне ціноутворення якраз має поставити риску, крапку на можливості виведення прибутків за кордон. Третє. Ми лишаємо ренти і підвищили ставку ренти на газодобування, особливо по. до 70 відсотків. Це все, як ви назвали, б’є по олігархах.
Дякую. Будь ласка, Рябчин Олексій Михайлович, "Батьківщина".
Я прошу передать слово Кириленко Ивану Григорьевичу, но реплику дать Кужель, потому что ее упоминали в своей речи.
Будь ласка, народний депутат Кириленко.
Шановний Арсенію Петровичу, особисто хочу звернутися до вас. Одна із точок зростання, яку ви презентували при Програмі діяльності уряду, ви правильно назвали агропромисловий комплекс і сільське господарство. Плюс 10 мільярдів доларів щорічно – позитивне сальдо торгівлі продовольством. Звичайно, ми не маємо права знищити цю точку зростання. Я вас прошу особисто, Арсеній Петрович, ви тоді з трибуни сказали, що ви домовилися з МВФ, що ви не будете чіпати ні в якому разі до 2017 року податкову базу в сільському господарстві. Це настільки важливо напередодні непростого року, бо суха осінь була. Нас очікують дуже непрості часи. Підтвердіть, будь ласка, це всім 50 тисячам агровробникам. Податкова система на селі мінятися в цьому році не буде. Прошу.
Шановний Іван Григорович, ще раз хотів би нагадати. Частина коаліційної угоди є залишення чинної системи оподаткування податком на додану вартість агропромислових виробників. Наші іноземні вважають, що при тому, що 10 відсотків від ВВП займає український аграрний сектор, і вони сплачують тільки 1 відсоток від цих 10 відсотків до бюджету є неприйнятним. Ми мали тривалі дискусії і, не дивлячись на наполягання перейти всіх на загальну систему оподаткування, ми залишили в проекті Закону України "Про Державний бюджет" і в Податковому кодексі чинну систему оподаткування податку на додану вартість для аграрних підприємств. Як я це заявляв з трибуни парламенту.
Дякую. Будь ласка, Михайло Папієв, "Опозиційний блок".
Прошу передати слово Наталії Королевській.
Наталія Королевська.
Уважаемые народные депутаты! Уважаемое правительство! Сегодня тысячи людей – ветеранов, чернобыльцев, афганцев, учителей, врачей – вышли на улицы. Вышли на улицы и попросили спросить у вас, уважаемый Премьер-министр, министр финансов, как людям прожить в этом году на пенсию в 949 гривен. Как продать. прожить на заработную плату 1218 гривен? Как сегодня тем, кто защищал нашу страну, кто спасал и защищал людей от чернобыльского реактора, как ветеранам, которые на 70 лет подарили нашей стране мир, сегодня с протянутой рукой стоять и клянчить у вас последние копейки? Почему в этом бюджете мы видим опять фиктивные показатели инфляции в размере 13 процентов, эффективный курс доллара в размере 17 гривен? Сегодня на рынке курс уже выше. Повернитесь к людям и если вы говорите.
Дякую. Деркач Андрій Леонідович, група "Воля народу".
Уважаемый Арсений Петрович, уважаемые члены правительства! Арсений Петрович, мы понимаем, что вам приходится, к сожалению, жить в тяжелых условиях тотального десанта профессионалов, включая Гонтареву. Но тем не менее, мы хотели бы услышать все-таки, что минимальная заработная плата и прожиточный минимум будут подыматься не в декабре, а хотя бы в І квартале. Вы всегда говорили об этом честно, – скажите и сейчас. А просьба такая. Первый раз в истории Украины мне звонили работники Министерства экономики и Министерства финансов среднего звена, и говорили о том, что это первый раз Министерство здравоохранения спускает бюджет, который будет называться "бюджетом геноцида" с точки зрения здравоохранения. Я прошу вас, чтобы вы организовали и провели совещание не только с участием представителей коалиции, но и с участием представителей, не входящих в коалицию, нашей фракцией "Воля народа", фракцией "Экономическое развитие" по двум ключевым вопросам – Министерство здравоохранения, Министерство образования и финансирования. Спасибо.
Дякую. Це була пропозиція. Шановні колеги, час на запитання від народних депутатів вичерпано. Я пропоную по 2 хвилини виступи від фракцій. Якщо немає заперечень, так, Віктор Михайлович. Пинзеник Віктор Михайлович.
Шановні народні депутати, шановний головуючий. Ми збираємося обговорювати фундаментальний для країни закон. Це не прости закон. Ми знаємо, що найбільші виклики сьогодні стоять у бюджетній сфері. Я наполягаю на тому, щоб дали можливість виступити депутатам від фракцій так, як це передбачено процедурою. Дати можливість і депутатам висловити, записатися і висловити позицію по бюджету. Ми проголосували за продовження роботи до розгляду всіх питань, але дайте можливість обговорити і висловити позицію по цьому дуже важливому закону.
Дякую. Я ще раз на тому маю підкреслити. Або ми не розуміємо один одного. Ми розглядати це питання будемо в четвер. До четверга буде робота і в комітетах, і у фракціях, і в політичних групах. Буде йти робота по розгляду. Коли буде предмет розгляду, ми будемо розглядати. Я вам надав слово, дякую. Я прошу. Є сенс від фракцій і груп давати на виступ по 2 хвилини чи не має? Є, да. Будь ласка, тоді по дві хвилини запишіться від фракцій і груп, і будемо підводити риску. Підсумовувати сказане. Дві постанови про особливий порядок розгляду. Будь ласка, "Самопоміч". Від "Самопомочі" Альона Валеріївна Бабак. Прошу.
Дякую. Фракція "Самопоміч" ознайомилася з оцінками доходів Державного бюджету на 2015 рік. Що ми можемо сказати. Що ми не розділяємо сьогодні передбачення уряду, які дуже., як сказать, оптимістичні щодо надходження з податку на доходи фізичних осіб через те, що очікується отримати ці надходження за рахунок підвищення мінімальної заробітної плати. При цьому, за матеріалами які нам надані, ми бачимо, що це підвищення буде лише в грудні 2015 року. Далі ми бачимо, що на ці припущення також впливає легалізація заробітної плати. Однак, ми не підтримуємо запровадження прогресивної моделі оподаткування доходів фізичних осіб, оскільки це не сприяє легалізації доходів. Що більше заробітна плата, тим більше податок. Скажіть, будь ласка, хто буде легалізувати доходи? Ми також не можемо підтримувати такі речі, як сплату щомісячних авансових внесків з податку на прибуток, оскільки це вилучає кошти обігові з підприємців і вимагає оплати наперед податків. Ми не підтримуємо ставки податку місцевими органами влади на акцизний податок з реалізації від 2 до 5 відсотків. Вважаємо, що ставка має бути одною, в розмірі, щонайменше 5 відсотків від реалізації. Ми не можемо підтримати запровадження адміністрування рахунків ПДВ в тому вигляді в який запропонований, тому що ми бачимо, що збільшується адміністрування цього податку і буде задавати вплив на підприємців. Тому що ми будемо записувати всі записи в реєстрах і так далі. Це негативно впливає на підприємницьку діяльність. Ми абсолютно не підтримуємо пропозиції щодо децентралізації, які тут запропоновані. На численні запити Асоціації міст України і бюджетного комітету щодо врахувань, переходу на субвенції на дотації.
Дякую. Будь ласка, Береза Юрію Миколайовичу, "Народний фронт".
Прошу передати слово народному депутату Пашинському.
Пашинський Сергій Володимирович.
Дякую. Шановні друзі, всі питання, які піднімаються в цьому залі, вони надзвичайно важливі і актуальні, і мають право на життя. Але таке враження, що ми забули, в якому стані знаходиться в даний момент наша країна. 10 відсотків економіки знищено в результаті агресії Російської Федерації. Частина території анексована. Частина території контролюється терористами і Російською Федерацією. Я хочу сказати від імені нашої фракції, що ми підтримуємо прийняття цього бюджету. Тому що це бюджет, перш за все, оборони. Тому що в цьому бюджеті згідно, до речі, коаліційної угоди, вперше внесено 5 відсотків ВВП на оборону і безпеку. Це колосальні кошти для нашого худого і бідного бюджету. Але, ви знаєте, коли ми будемо займатися оцими політичними розмовами, коли ми не приймемо цей бюджет, коли ми не дійдемо компромісу, коли ми до квітня місяця не забезпечимо армію і Нацгвардію всім необхідним, то ви знаєте, всі ці розмови про інвестиційний клімат, про малий та середній бізнес будуть неактуальні. Тому що тут буде сидіти протекторат Путіна і керувати замість нас. І я ще раз хочу сказати. У нас є 3-4 дні найти консенсус, змобілізуватися, - і прийняти бюджет нашої держави. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Хомутиннік Віталій Юрійович, "Економічний розвиток".
Кулінічу прохання передати слово.
Будь ласка, прошу передати слово.
Дякую. У мене запитання до Прем’єр-міністра. Арсенію Петровичу, скажіть будь ласка, не здається вам, що коли ми враховуємо норму по поверненню податку на додану вартість тільки для виробників зерна, ми ставимо всіх аграріїв в нерівні умови. Тому що якщо брати статистику за останні півроку по експорту, то мають можливості експортувати зернові лише десь 15-20 відсотків від усіх агровиробників. У той же час збільшується втричі фіксований сільськогосподарський податок з 1 січня. А якщо враховувати зміни до Податкового кодексу, то ця норма збільшується в 16 разів. Збільшується податок на нерухомість в сільському господарстві. Це так звані промислові склади, корівники і так дальше. Тому, розумієте, ваші слова, коли ви говорите, що нічого не змінюється. Навпаки, змінюється і дуже суттєво. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Шкрум Альона Іванівна, "Батьківщина" фракція.
Прошу передати слово пані Кужель Олександрі Володимирівні.
Будь ласка, Олександра Володимирівна Кужель.
Шановний Арсенію Петровичу, шановні члени уряду! Ви знаєте, страшенне розчарування. Це при тому, що в мене такий політичний досвід. Скажіть, будь ласка, навіщо було імітувати процес роботи з коаліцією на протязі 10 днів. Навіщо ми проводили засідання? Навіщо ми хотіли допомогти уряду винести такий документ, який би зробив ще раз приклад консолідації суспільства на вирішення проблем. Там немає реформ. Там єдина норма по скороченню виплат суддям, яку можна віднести до судової реформи. Щодо малого бізнесу. Арсенію Петровичу, по-перше, ваш Закон про ліцензуванню не має права зареєструвати Верховна Рада. Тому що зараз у Верховній Раді є Закон про ліцензування, прийнятий в першому читанні. Про це я кожному з вас говорила третій раз. Це є питання ще пролонгірованого очікуваного прибутку. Але сьогодні малий бізнес сплачує єдиний податок, ви його не зменшили. Ви великому дали, у якого обіг – 20 мільйонів. А таких 3 відсотка із всіх малого, середнього бізнесу. А єдиний соціальний внесок, який є страшенним навантаженням на малий бізнес, ви не зачепили. Бо ви дали тільки великим підприємствам, які нараховують зарплату 5 тисяч гривень. Дякую. Ми пропонуємо зовсім іншу ідеологію. 10 днів пропонуємо, що повинні сплачувати і формувати доходну частину бюджету 10 відсотків населення, які володіють 90 відсотками всього майна і багатства України. Нема нічого. Ви плануєте зняти ренту. Ренту знімете з аміакопроводу, який сьогодні транспортує аміак і має 900 мільйонів доходів а всього 16 мільйонів прибуток. Арсеній Петрович, ми запропонували зразу, доходна частина починаємо з багатих. Якщо ви даже малого бізнесу не будете чіпати, тільки навантаження б на зарплату зняли, вони вже вам дякували б.
Далі, будь ласка, 10 секунд завершити.
Арсеній Петрович, ви можете 100 раз приймати рішення, що не буде перевірок. Але їх поборами забирають. Поборами. Це не перевірка. Приходять, якщо не сплатиш, то не.
Дякую. Будь ласка, Нечаєв Олександр Ігорович, "Опозиційний блок".
Прошу передати слово голові фракції Бойко Юрію Анатолійовичу.
Бойко Юрій Анатолійович.
Дякую. Шановний пане Голово, шановні урядовці, мені здається, Арсеній Петрович, що ви спутали парламентаріїв зі студентами. І, коли ми прослухали цю лекцію, відверто кажучи, у мене тоже з’явилось враження, що сьогодні ми були присутні при черговій піар-акції. А, на жаль, це не можливо. Враховуючи стан в економіці країни і враховуючи те, що як мінімум нам потрібно було роздати проект бюджету завчасно для того, щоб ми могли вивчити і вести фахову дискусію, а не просто слухати цю лекцію. Я думаю, що з того, що ми встигли опрацювати, зрозуміло, що це бюджет суцільних соціальних скорочень. А підтримки реального сектору економіки практично приділено дуже мало уваги. І ми бачимо, що він залишився осторонь процесів, які ідуть при формуванні бюджету. Нас особливо здивувало ваша пропозиція провести Закон про ліквідацію подвійного податку на Кіпр, тому що, мабуть, вам не доповіли, що в 2013 році дійсно 25 відсотків експорту нашої продукції, продукції нашої країни пройшло через Кіпр, він був на першому місці. У 2014 році ситуація змінилась. Вже за 9 місяців цього року 49 відсотків продукції країни пройшло через Швейцарію, а Кіпр у нас опинився на десятому місці з 12 мільярдами обсягу експорту, замість того через Швейцарію у нас пройшло 136 мільярдів експорту. Російська Федерація у нас другому місці з 83 мільярдами. Тому, на наш погляд, це чергове.
10 секунд, завершуйте, будь ласка.
І не можна таким чином підходити до дуже важливих процесів, які можуть дійсно створити добро для економіки. Дякую.
Радикальна партія, Ляшко Олег Валерійович, будь ласка.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Ознайомившись із проектом бюджету на 2015 рік, внесеним урядом шановного Арсенія Яценюка і тими міністрами, за яких ми голосували, ми можемо сказати загальне враження нашої фракції. Цей бюджет можна назвати бюджетом бюрократії, проїдання і бюджетом боргової ями. Ми так з вами не домовлялися! Ви розказуєте, немає коштів?! На утримання Генеральної прокуратури України в бюджеті наступного року 4 мільярди гривень. Я питаю: у нас треба стільки мільярдів на прокуратуру? На утримання Державної фіскальної служби 5 мільярдів гривень. На утримання Державного управління справами мільярд гривень. На виконання боргових зобов’язань майже 100 мільярдів гривень. А ми кажемо, в нас немає коштів на добудову "ОХМАТДИТу" 500 мільйонів, у нас немає коштів на медицину, на освіту, на харчування наших дітей, на безплатні підручники у школах, на створення робочих місць для молоді! Ми розуміємо, що наша країна перебуває в стані війни. Ми розуміємо необхідність і потребу прийняття цього бюджету. Але не треба прикриватися війною для того, щоб залишати олігархічні і злочинні схеми в цьому бюджеті. Покажіть мені скорочення чисельності чиновницького апарату? Де він? Покажіть мені ліквідацію олігархічних схем? Де вони? Покажіть мені ліквідацію тіньових схем? Де вони? Немає. Це бюджет, який затягує пояса, зашморг на шию українських громадян, а ми чекаємо від уряду бюджет, який затягне зашморг на шиї олігархів, який ліквідує тіньові схеми, який ліквідує олігархічний клас у нашій країні. От за такий бюджет ми будемо голосувати. За цей – тільки через мій труп. Ми не будемо голосувати за цей бюджет.
Віктор Михайлович Пинзеник, прошу, "Блок Петра Порошенка".
Шановні народні депутати! Мені сумно від того, як обговорюється дуже важливий проект закону, а ще сумніше, коли я познайомився з самим проектом бюджету. Фундаментальна цінність бюджету – це його здатність виконувати передбачувані в ньому зобов’язання. Критичний роками дефіцит бюджету, влізання в борги, призвели неминуче до ситуації, з якою ми стикнулися зараз, український уряд не може позичити гроші ні на внутрішньому, ні на зовнішньому ринку. На зовнішньому ринку єдиним кредитором залишився – швидка допомога, яким є Міжнародний валютний фонд і пов’язані з ним інститути. На внутрішньому ринку єдиним кредитором – є Національний банк України. Цього року дефіцит бюджету досягнув критичного значення – це близько 15 відсотків ВВП або понад 200 мільярдів гривень. І коли уряд вам називає цифру дефіциту 68 мільярдів гривень, то він забуває сказати, а де 110 мільярдів гривень, які Нафтогазу пішли? Чи їх. уряд Російської Федерації чи уряд США? Ні,. уряд України, а де 10 мільярдів і 11мільярдів, які пішли у Фонд гарантування вкладів і на рекапіталізацію банків? Все це дефіцит бюджету. Дефіцит бюджету – це головний виклик, який стоїть перед краъною, на який країна мусить реагувати. Чи вирішує цю проблему поданий нам проект Закону про бюджет? Якщо подивитися на цифру, то тут виглядає невеличка цифра дефіциту – 64 мільярди гривень. Але відкрию вам маленьку таємницю: в українських реаліях не можна оцінювати дефіцит як різницю видатків і доходів по одній простій причині: велика частина видатків уряду здійснюється поза касу, поза видатки. Вони не відбиті у бюджеті, вони не рахуються як видатки. Цей бюджет не є виняток. Якщо ви порахуєте, відкриєте там додаток номер два до бюджету, який називається "Фінансування", це відбиття дефіциту бюджету, то там знайдеться ще 88 мільярдів гривень. Це – дефіцит бюджету, уже цифра.
Дайте, будь ласка, завершити.
цифра 152 мільярди гривень. Але зверніть увагу, у законі є чотири безпрецедентні статті, які дозволяють уряду збільшувати видатки понад обсяги, передбачені Законом "Про Державний бюджет" з відповідним коригуванням розміру дефіциту і боргу. Ще один важливий момент. Якщо подивитесь на цифри доходів, вони нереальні. Загальний фонд Державного бюджету повинен отримати 452 мільярди гривень. Цього року бюджет отримує 290 мільярдів гривень. Як можна отримати приріст 160 мільярдів? Я зробив корекцію у зв’язку з тим, що доходи Національного банку збираються збільшити у три рази, до 65 мільярдів гривень, я зробив корекцію на закон, який нам тільки сьогодні подали, стосовно мита і інших змін я виключив із розрахунку. Скажіть, будь ласка, як можна при спаді економіки на 4,3 відсотка і при інфляції 11-14 відсотків забезпечити зростання доходів на 24 відсотки? Тоді або прогноз неправильний, у нас інфляція буде не 11-12 відсотків, або нас чекає безумовне велике зростання валового внутрішнього продукту. Ні одне, ні друге, на жаль, нас не очікує. Проект бюджету не містить рішень, які б дозволили збалансувати бюджет. Він містить часткове косметичне рішення у сфері доходів. Але я хочу наголосити, у сфері доходів ми не можемо знайти рішення. З якої причини? Коли уряд називає, що видатки Державного бюджету 48 відсотків ВВП, це було роздано.
Віктор Михайлович, завершуйте. Регламент!
Я прошу дати мені виступити відповідно до процедури розгляду закону.
Будь ласка, завершуйте.
Уряд забув додати 110 мільярдів, який дав "Нафтогазу". Чи це не видатки? Зобов’язання по цих видатках несе уряд. Уряд забув додати 20 мільярдів, які він дав на капіталізацію банків, на повернення кредитів, а це вже 56 відсотків ВВП. А якщо згадати сотні десятки законів, які приймалися десятками років і не виконувалися, але норми діють, там ще 10 відсотків ВВП, ми вийдемо на цифру. Україна має публічні видатки 66 відсотків ВВП. Як можна не рухати видатки, збалансувати бюджет в цій ситуації? Мене хвилює те, що уряд починає зачіпати видатки, які не можна різати. Я не знаю, звідки взялася ідея: перекласти проблеми країни на тих, хто живе на рівні малозабезпеченості. Проект закону передбачає зниження мінімальної заробітної плати і прожиткового мінімуму, яка не індексується, яка індексація передбачена тільки у жовтні. грудні наступного року.
30 секунд, завершуйте, будь ласка.
Недопустимо перекладати проблеми найбіднішої категорії людей, вони не мають права бути жертвами в нинішній ситуації. [[Оплески]] Ще одна дуже важлива річ, ви, можливо, не помітили, що уряд де-факто перетворює Національний банк в департамент Міністерства фінансів. В українському законодавстві є пряма норма, яка забороняє монетарне фінансування дефіциту бюджету. До речі, інформую вас, на сьогоднішній день монетарне фінансування дефіциту бюджету – 10 відсотків ВВП.
Дякую, Віктор Михайлович. Ви 5 хвилин 30 секунд виступали. Скільки вам ще потрібно часу? [[Шум у залі]] Тридцять секунд, завершуйте.
Я думаю, нефахівцям зрозумілі ризики, які. виклики, які стоять тут. Що передбачає уряд? Уряд передбачає, по суті, примусову заміну облігацій Національного банку, називається це реструктуризація. Якщо уряд не знає, що таке реструктуризація, то я не хочу вжити це погане слово. Бо це дуже поганий сигнал, реструктуризація боргів має одну назву. Я її не буду називати цю назву. Останнє, що я хочу сказати, що я вважав необхідним зробити. Треба чесно сказати суспільству про проблеми. Простих рішень в цій ситуації, в якій Україна опинилася, немає. Ми маємо бути чесними перед суспільством і не боятися чесно.
Будь ласка, закінчуйте.
Ми маємо закрити всі офшорні схеми, будь-які можливості уникнення оподаткування, в тому числі ті, які викликають неоднозначну реакцію в цьому залі. Третє. Ми зобов’язані взяти на себе обов’язок припинити подачу будь-яких законопроектів, які збільшують видатки чи зменшують доходи бюджету. До виборів далеко, хай ідеї популізму покинуть наші голови хоча б до виборів. Четверте.
Дякую, Віктор Михайлович. Все інше ви будете виступати в комітетах. І я і для того це зробив, шановні колеги, щоб ми мали можливість розглядати бюджет в стінах українського парламенту. І це було продуктивно і професійно, спільно з урядом. Я прошу, будь ласка, Арсеній Петрович Яценюк, підсумовуюче слово. І будемо розглядати Постанову про особливий порядок.
Шановні народні депутати України! Дякую за низку виступів, які я щойно почув. І хотів би дати декілька коментарів. Перший. Спростувати чітко коментар, який стосується збільшення оподаткування малого і середнього бізнесу. І чітко зазначити про те, що – підніміть, будь ласка, шановні депутати, статтю закону, - вдвічі зменшується ставка податку на малий і середній бізнес. І друге: збільшується межа, по якій податок взагалі не платиться. Далі. Те, що стосується макроекономічних показників. Цікава макроекономічна лекція, я хотів би також дати коментарі по ній. Тут, на цій трибуні цього парламенту, всього-на-всього 10 днів тому, виступаючи і презентуючи Програму дій уряду, було чітко зазначено: загальний дефіцит публічних фінансів, тобто дефіцит Державного бюджету України сьогодні складає 68 мільярдів гривень. Ми не пересягнули 5 відсотків. При цьому було чітко зазначено про наступну цифру – це дефіцит Національної акціонерної компанії (НАК) "Нафтогаз України", який складає 110 мільярдів гривень, який ми профінансували, а профінансували тому, що не могли піднімати тарифи. Непідняті тарифи – це означає, що немає ринкової ціни на газ і нафту, це означає, що ми з бюджету витягуємо ці кошти і фінансуємо діру в НАК "Нафтогаз України". Третє: що стосується прогнозних параметрів бюджету. Об’єктивно, що при мінус 4,3 відсотка росту ВВП складну вато , з точки зору арифметики, сказати, що доходи бюджету повинні збільшуватися. Ну це якщо не знати деталей, а треба глянути в деталі. Ми передбачили в цьому законі і в пакеті, про який ви всі говорили, це пакет реформ для країни: в першу чергу, детінізацію і легалізацію, найбільше податкове навантаження на олігархічні види бізнесу, на великий бізнес; прийняття трансфертного ціноутворення, збільшення втричі ставок ренти на нафту, на газ, на газовий конденсат; збільшення втричі ставок ренти на руду; уникнення подвійного оподаткування, закриття ям по ПДВ-рахункам, по яким (по вашим, до речі, розрахункам) було майже 20 мільярдів гривень. Саме тому, дорогі друзі, ми не розглядаємо Закон України "Про Державний бюджет" як окремий документ. Цей документ в самому кінці повинен прийматися. Без прийняття загального пакету, з 15 законів, які зараз знаходяться в парламенті, по детінізації, деолігархізації, демонополізації, дерегуляції і децентралізації нічого не буде. Іншими словами, ви як члени коаліції формували уряд. Це є коаліційний уряд, який протягом останніх трьох тижнів працював у тому числі і разом з вами. Врахувати все неможливо по одній простій причині – 20 відсотків української економіки знищено російською військовою агресією. 40 мільярдів доларів, які тут з опозиції запитували, як пояснити людям, щоб краще жити – знайдіть Януковича, заберіть 40 мільярдів доларів, він тоді зробить, як краще жити. Які він украв в бюджеті. Третє. Шановні народні депутати! Я звертаюся до всіх з одним проханням – з проханням політичної відповідальності. Все зрозуміло. Всі на народ України. Всі знають, як краще. У всіх є самі геніальні і шикарні пропозиції. Приймаються будь-які, тільки реалістичні, а не популістичні. Моя позиція чітка. Країна в надскладному фінансовому стані. Все, що ми могли зробити за 9 місяців, ми зробили. Все, що ми можемо зробити у 2015 році, ми також зробимо. Але це спільна політична відповідальність парламенту, уряду і Президента. І якщо хтось думає, що він відсидиться, одних знесуть, а інші відсидяться, – так не буде. Це і відповідальність перед долею країни і перед мільйонами українців. Я прошу всіх прийняти дані законопроекти до розгляду. Ви їх коментуєте, не читавши. Ви їх навіть не прочитали. Тому ми їх вам відправили сьогодні для того, щоб ці законопроекти попали у парламент. Скликати засідання комітетів, запросити членів Кабінету Міністрів України, допрацювати всі закони і прийняти закони, а не займатися дешевим політичним популізмом, який фактично привів до банкрутства країни. Тому я прошу всіх працювати. Дякую за увагу.
Дякую, шановний Арсеній Петрович. Шановні колеги народні депутати, враховуючи все, що було сказано, і обговорення, яке ми провели з вами без прийняття відповідних рішень. У нас є 2 постанови з вами роздані, які передбачають, що сьогодні ми з вами формуємо перелік законодавства, який будемо розглядати, перелік сесій, який будемо розглядати завтра в комітетах. За висновками комітетів внесено буде в четвер в зал для голосування за основу так, як було визначено, в тому числі Радою коаліції під час наради. Далі ми визначаємо, що ми працюємо до неділі включно, розглядаємо законопроекти. І далі, якщо в неділю якщо в нас є необхідність прийняти інші рішення, ми їх вносимо, розглядаємо і приймаємо. Але зараз очевидним є те, що весь цей процес переходить у стіни парламенту. І так, як сказав Прем’єр-міністр, спільно з міністрами, в комітетах ми починаємо обговорювати кожну норму, підходи, розуміння тих чи інших законів, які мають бути прийняті як похідними до відповідного бюджету. Тому у нас є, шановні колеги, 2 постанови – 1000-П і 1000-П1. Я зараз хотів би запропонувати прийняти їх без обговорення, але про те, що я сказав, тільки про ці дати, там немає жодних. І визначити дати наступні. В пункті першому абзац 2 – 23 грудня дату поставити. В абзаці 2-му – поставити дату 28 грудня. В абзаці 3-му – 28 грудня, тобто те, що ми зміщуємо до неділі. Таким чином, щоб ми змогли організувати належним чином роботу. А там далі, як попрацюєте, як внесете пропозицію, так ми будемо і їх розглядати. З мотивів голосування, будь ласка, Юрій Луценко. З мотивів голосування.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Я хочу звернути вашу увагу, ми дійсно сьогодні лише о 6-ій годині ранку, а потім о 9-ій годині ранку отримали ось ці документи. Ось їх скільки. Тому жодних рішень сьогодні коаліція приймати не готова до того, як ми самостійно, разом з експертами, не вивчимо ці матеріали. Проте бюджетний процес треба починати. Тому прохання зараз підтримати постанови, по яким в четвер ми вийдемо на перше читання цих документів – 44 законів і двох кодексів, а у неділю на друге читання, а у вівторок голосування за Державний бюджет України. Прошу підтримати ці дві постанови з зазначеними змінами графіку. Чим самим приступити до ретельної роботи над внесеними урядом законопроектами. Дякую за підтримку.
Приймається така позиція? Давайте я поставлю тоді на голосування. Да? Пропозиція проголосувати Постанову (№1000-п) з пропозиціями Юрія Віталійовича Луценка за основу і в цілому. Правильно? Голосуємо. Прошу визначатись шляхом голосування. Прошу визначатись шляхом голосування. Та це план роботи, шановні колеги. За основу і в цілому. За основу і в цілому. [[15:40:20]] За-253 Рішення прийнято. [[Оплески]] Шановні колеги, це постанова про те, що ми з вами взяли зобов’язання працювати над Державним бюджетом, і ми будемо це робити, якщо потрібно цілодобово. Тепер Постанова номер 2, наступна точніше. Це постанова за реєстраційним номером 1000-п-1, проект Постанови "Про особливості процедури розгляду законопроектів, що пов’язані з прийняттям проекту Закону України про Державний бюджет України. Це те, що сказав Прем’єр-міністр про законопроекти, яких є за переліком 47 законопроектів. Із них 3 окремо, за наполяганням фракції "Батьківщина", які стосуються грального бізнесу, розглянемо окремо. Тому я зараз ставлю на голосування 44 закони, плюс постанова, яка має, буде сформована в порядок денний даної сесії, - 1592. Шановний народний депутат, ви можете, ви можете не так кричати голосно на ліве вухо? Будь ласка. Плюс Постанова № 1592, автор – Ляшко, щодо виплат постраждалим від свавілля, яке було з боку влади на Майдані. Вона погоджена з урядом на те, що вона буде внесена в цей перелік, на розгляд порядку денного сесії. Я пропоную без обговорення ставити її на голосування. Голосувати за основу і в цілому, а потім перейдемо до розгляду питань, які внесла "Батьківщина". Прошу ставити на голосування. За включення в порядок денний сесії, в порядок денний сесії, колеги. В порядок денний сесії. [[15:42:18]] За-266 Це говорить про те, що ми сформували перелік законопроектів, над якими ми будемо працювати, шановні колеги. Може, хтось не хоче працювати, ну, не буде так. По фракціях, будь ласка. Ну, от, ви зараз прийняли рішення і будемо працювати. Тепер 3 законопроекти щодо грального бізнесу. Законопроект № 1572, № 1571 і № 1564, за наполяганням "Батьківщини" фракції. Про букмекерську діяльність в Україні, про діяльність казино в Україні і про заходи, спрямовані на сприяння капіталізації та реструктуризації банків. Окремо є пропозиція їх голосувати і включення до порядку денного сесії. Тому я теж ставлю на голосування. Будь ласка, Олег Березюк, з мотивів.
Я прошу повторити. Це ми зараз голосуємо за те, щоб їх окремо голосувати? Чи за те, щоб їх вносити?
Я вже їх розділив під час голосування. Так як ми домовлялися під час засідання. Окремо. Щодо включення до порядку денного сесії, розглянути ці три законопроекти. Будь ласка, хто за те, щоб включити в порядок денний сесії, прошу голосувати. За включення до розгляду в порядок денний цієї сесії. [[15:43:46]] За-188 Рішення не прийнято. Вони не включені. Добре, шановні колеги. Рухаємося далі. У нас є ще декілька постанов. Будь ласка, Арсеній Петрович.
Шановні члени коаліції, шановні народні депутати України! Можливо, не всі зрозуміли, за що щойно голосували. Дозвольте ще раз роз’яснити. Три законопроекти, які спрямовані на легалізацію букмекерської, лотерейної і казино. Мова іде про те, що зараз весь бізнес процвітає, тільки не платить до державного бюджету. Ми вважаємо, що треба невідкладно легалізувати бізнес, взяти 2 мільярда гривень за продажу ліцензій цьому бізнесу, в тому числі відправити їх на "Охматдит", наприклад, і повністю детінезувати, і поставити під державний контроль весь цей тіньовий бізнес. Тому, шановні колеги, я наголошую, той, хто не підтримує легалізацію тіньового грального бізнесу, це означає, що він підтримує перебування казино, лотерей, "одноруких бандитів" в тіні, де не платять податки і де грабують з кишень українців. Поверніться, будь ласка, до цього питання!
Колеги, постанова. Давайте так. Шановні народні депутати України! Дивіться, всім даю слово, ставлю з повагою, а ви зловживаєте. Це недобре. Маємо бути толерантними і проявляти один до одного, навіть незалежно від того, що є різні позиції, повагу. Є пропозиція повернутися. Нам не потрібно голосувати про повернення не потрібно. Давайте я ще раз поставлю на голосування ці три закони, враховуючи пропозицію Прем’єр-міністр. Будь ласка, три закони про гральний бізнес, номер. Включити в порядок денний тільки сесії. Тільки сесії. Будь ласка, Борислав Береза слово. І хто ще хоче слово? Березюк. [[Шум у залі]] Будь ласка, потім Олег Березюк.
Шановне панство, Троєщина зараз єдиний район в Україні, де немає жодного казино чи грального незаконного бізнесу. Я можу вам сказати, що легалізувати цей бізнес потрібно. Але не таким законопроектом, як намагається пан Яценюк. Бо це виключно лобістський закон, який лобіює інтереси московських корпорацій, які працюють в Україні, це МСЛ і Патріот. Це гроші, які ідуть до Росії, і на яких вооружають російських найманців. Пане Яценюк, якщо ви не знаєте про це, то це дуже смішно. Друге. Я не розумію, чому ви лобіюєте той закон, який може принести в бюджет виключно два з половиною мільярдів. Коли українські гравці цього бізнесу готові платити, мабуть, до 9 мільярдів гривень. Тоді скажіть, будь ласка, хто вас наймає закон України чи московські гравці. Пане Яценюк, я розумію, що ви зараз дуже обурені. Ну, ви не розумієте, чому я це вам кажу. Тому що хтось повинен вам казати в очі, що те, що ви робите, це неподобство і ви не.
От дозвольте мені не погодитись з цим з однієї причини. От послухайте уважно, шановні народні депутати, я зараз дам, хвилину. Послухайте, народні депутати, уважно. Ми голосували про те, щоби включити ці закони в порядок денний сесії, на яких вони будуть розглянуті у фракціях, комітетах. Будуть внесені правки, якщо потрібно, і жодних питань в цьому не виникало би. Будь ласка, Арсеній Петрович.
Якщо дозволите репліку на виступ. Прошу також читати закони. Тому що тільки що з вашого виступу з’ясувалось, що виявляється державний Ощадний банк, який буде мати державну монополію на проведення лотереї.
Пан Береза, я вас прошу, заспокойтесь!
який є державним українським банком, є московським. Друге. Що стосується участі іноземного капіталу в лотереях. Підкреслюю, в законі чітко визначено: обмеження не менше 70 відсотків власності повинно належати тільки українцям. І третє. Я вас підтримую, що треба розібратися, хто працює на Москву, і тут в мене є питання.
Дякую. Дякую , шановні колеги. Будь ласка, Олег Березюк, "Самопоміч".
Прошу передати голос Соболєву.
Єгор Соболєв. [[Шум у залі]] Господин Береза, я вас прошу! Хвилину! Шановні колеги, дивіться. Борислав Юхимович, хвилиночку. От давайте не викрикувати з місця, не робити шоу в залі парламенту, де всі розумні люди і мають поважати один одного. Заспокойтесь! Є виступ, ви сказали свою позицію з трибуни, вам відповів Прем’єр-міністр. Я сказав свою позицію. Заспокойтесь! Чого ви кричите? У всіх із слухом, я думаю, тут все нормально. Будь ласка, Єгор Соболєв.
Друзі, по-перше, давайте пам’ятати, що зараз гральний бізнес повністю заборонений і на Міністерство внутрішніх справ покладено відповідальність зупиняти злочинців, якщо вони порушують цей закон. По-друге, Закон про заборону. [[Оплески]] закон про заборону грального бізнесу був прийнятий з величезними надзусиллями суспільства, після того, як лотоманія охопила всю країну. І якщо ви забули, то тоді згоріло десять людей, після чого закон був тільки проголосований. Тому у кожного члену парламенту є обґрунтовані переживання щодо ідеї легалізувати гральний бізнес. Якщо в уряду є така ініціатива, виходячи з важкої фінансової ситуації, давайте створимо нормальну робочу групу і розробимо законопроект, з яким погодяться усі.
Гарна пропозиція. Гарна пропозиція, я не думаю, що тут має бути конфлікт. Бо тут, знаєте, так, має бути все дуже публічно і зважено, тому я підтримую пропозицію, я думаю, вона всіх влаштує. Створити робочу групу включити туди професійних наших депутатів, доопрацюють, і спільно з урядом внесуть узгоджувальні пропозиції, і будемо голосувати. Домовились? Все. Зняли питання з розгляду. Шановні колеги, переходимо далі до питань порядку денного. У нас є декілька постанов. У нас є декілька постанов, пов’язаних з розглядом. По уряду, я думаю, що все. Так, у нас більше питань немає. Я прошу єдине, що. Арсеній Петрович, я прошу організувати належним чином роботу в комітетах з депутатами, і безпосередньо участі міністрів. Дякую уряду за роботу в сесійні залі. Дякую. [[Оплески]] І дякую Прем’єр-міністру. Шановні колеги, у нас ще є до включення до порядку денного декілька постанов. Одна постанова стосується – проект Постанови про Звернення Верховної Ради України до міжнародних організацій, міжпарламентських асамблей щодо звільнення української льотчиці та народного депутата України восьмого скликання Надії Савченко, у нас є – до порядку денного тільки. Ви розумієте, включили і пішли працювати в комітеті. І далі є проект Закону про внесення змін до статті 46 Закону України "Про прокуратуру" (щодо умов для залучення фахівців) – Князевича Руслана Петровича, теж включення до порядку денного. Ми можемо це робити без питань. Я тоді ставлю на голосування до включення до порядку денного проекту Закону про внесення змін до статті 46 Закону України "Про прокуратуру" (щодо умов для залучення фахівців). Руслан Кзязевич, прошу, за номером реєстраційним 1530. Прошу голосувати, – тільки до розгляду, і за Савченко. Прошу голосувати. Безперечно. Прошу голосувати до включення до порядку денного, шановні колеги, прошу голосувати. Прошу голосувати. [[15:52:31]] За-170 Рішення не прийнято. По фракціях. А я такізробив окремо. Давайте ще раз до порядку денного можемо голосувати проект Постанови про звернення Верховної Ради України до міжнародних організацій та міжпарламентських асамблей щодо звільнення української льотчиці та народного депутата України восьмого скликання Надії Вікторівни Савченко. До включення до порядку денного. Шановні колеги, уважно, будь ласка. Всі готові до голосування? Прошу голосувати проект Постанови про звернення Верховної Ради (реєстраційний номер проекту 1584). [[15:53:20]] За-291 Рішення прийнято. Ще раз ставлю на голосування, оскільки було не зрозуміло, за що ми голосуємо. Проект Закону про внесення змін до статті 46 Закону України "Про прокуратуру". Це – формальні ознаки, які дозволять, в тому числі, і фахівців, я так розумію, приймати на роботу в органи прокуратури. Будь ласка, це тільки до порядку денного сесії, а далі ви будете розглядати у комітетах, визначатися. Всі готові до голосування? Всі. Я прошу ставити на голосування, реєстраційний номер 1530, за включення до порядку денного сесії. [[15:54:05]] За-165 Рішення не прийнято. Шановні колеги. По фракціях, будь ласка: 112 – "Блок Петра Порошенка", 5 – "Народний фронт" і так далі. Шановні колеги, у нас є ще з вами до розгляду чотири постанови. Ми можемо їх об’єднати, це постанови Комітету з питань науки і освіти, голова комітету – Гриневич Лілія Михайлівна. Три, я перепрошую, і одна – Палатного. По одній постанові, будь ласка, Лілія Михайлівна, доповідайте, 1339, будь ласка.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! У нас перед вами. з вами наприкінці року є борг перед працівниками системи освіти і молодими науковцями. А саме, ці постанови стосуються присудження Премії Верховної Ради України педагогічним працівникам загальноосвітніх, професійно-технічних, дошкільних і позашкільних навчальних закладів України. Ця постанова діє з 2007 року, і при цьому ми вручаємо такі премії цьогоріч 24 особам з цієї системи. Вони пройшли дуже жорсткий конкурс, подавалися обласними радами і ці кошти є в бюджеті Верховної Ради України. Наступна постанова. Я доповім одразу три, пане головуючий?
Прошу. Я думаю, одразу три, це буде абсолютно нормально.
Наступна постанова стосується іменних стипендій Верховної Ради України для найталановитіших молодих вчених. Іде мова про розмір стипендії 2 тисячі гривень щомісяця. Діє, діють такі присудження стипендій з 2007 року. Цьогоріч на стипендію претендують і були відібрані 30 претендентів, це люди віком до 35 років – молоді, талановиті науковці, які пройшли жорсткий відбір через відповідний конкурс, який проходив з конкурсною комісією, створеною з авторитетних учених. Так само в бюджеті Верховна Рада є кошти на ці стипендії. І нарешті, третя постанова стосується присудження премій Верховної Ради України молодим вченим в галузі фундаментальних і прикладних досліджень та науково-технічних розробок за 2013 рік. Конкурс був проведений у грудні 2013 року, але впродовж 2014 року Верховна Рада України так і не спромоглася надати ці премії. Розмір премії складає 20 тисяч гривень кожна, а колектив претендентів на присудження однієї премії не може перевищувати чотирьох осіб. В результаті проведеного конкурсу, теж надзвичайно жорсткого було виділено 20 таких премій Верховної Ради, які мають разом отримати 43 молодих науковці, які працюють в галузі фундаментальних і прикладних досліджень. Шановні колеги, це наш борг, ці кошти є в бюджеті Верховної Ради на цей рік, було закликаю вас і Комітет з питань освіти та науки проголосувати за ці постанови. Дякую за увагу.
Дякую, вельмишановна Лілія Михайлівна. Є запитання? [[Шум у залі]] Колеги, є два запитання. Будь ласка, я прошу, Лілія Михайлівна, залишіться на трибуні. Шурма народний депутат. І потім. Два запитання є, три запитання, чотири. Давайте так, шановні колеги. По скороченій процедурі ми зробимо зараз, щоб не надавати слово: два – "за", два – проти. І голосуємо. Будь ласка, по скороченій процедурі запишіться: два - "за", два – проти. Барна Степан Степанович, будь ласка.
Степан Барна, "Блок Петра Порошенка". Шановні друзі, унікальна можливість підтримати українську молодь, яка відбувається один раз в рік, з боку Верховної Ради України. Ми повинні використовувати і максимально стимулювати нашу молодь до того, що треба любити Україну. Більше того, багато з тих хлопців, кого ми там бачимо, - це безпосередньо учасники майданів, громадських правозахисних організацій, рухів, котрі спрямовані на демократизацію України, більше того, на встановлення цінностей, які для нас сьогодні потрібні, особливо патріотизму України. Тому повністю пропоную підтримати цей проект рішення, з тим щоб підтримати і дати надію всій українській молоді, що Верховна Рада України також буде підтримувати українську молодь. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Ємець, народний депутат, "Народний фронт", Леонід Олександрович.
Леонід Ємець, "Народний фронт", виборчий округ – місто Київ. Шановна Лілія Михайлівна, оскільки я вже натиснув кнопку "за", я тим вже висловив свою підтримку вашій пропозиції. Хочу лише зазначити, що підтримка української молоді, українських науковців за рахунок держави – це є надзвичайно важливо в наші тяжкі часи, оскільки спонукає їх до подальшої праці, і хочу вам подякувати за зроблену роботу. І прошу весь зал українського парламенту підтримати ваші пропозиції. Дякую.
Дякую. "Опозиційий блок". Павлов, народний депутат.
Прошу передати слово народному депутату Шурмі.
Будь ласка, народний депутат Шурма.
Ігор Шурма, "Опозиційний блок". Шановні колеги, "Опозиційний блок" підтримує в принципі підтримку молодих вчених, талановитих наших, талановите майбутнє. У нас є серйозне зауваження щодо постанови про педагогічних працівників. Комітет звернув увагу адміністрацій Києва, Донецької, Луганської, Полтавської, Харківської, Черкаської і Чернівецької обласних рад, всюди там працюють вже представники нової коаліції, за те, що вони несвоєчасно подали документи. Давайте вдумаємося, ми сьогодні хочемо нагородити тих людей – вчителів і вихователів. При чому вони тут до несвоєчасної подачі документів? Нам видається, що це є неправильний підхід і тенденційний, тому саме цю постанову ми просимо направити на доопрацювання.
Дозвольте відповісти, пане головуючий. Шановні колеги! На той момент, коли голосувалася ця постанова в комітеті, були чітко для обласних рад встановлені відповідні терміни для подання кандидатур, вони справді своєчасно не надали документи. Але це не є підстава, щоб інші люди, про яких було своєчасно надано документи, не отримали відповідну премію. Якщо ми зараз відкладемо цю постанову, то це означає, що 20 осіб, які сьогодні визначені в постанові (вчителі, вихователі, які там є) не отримають цю премію. І зверніть увагу на час, коли це треба було зробити. На той момент ті обласні ради не працювали. У 2015 році нові обласні ради, які почали працювати, зможуть знову ж подавати кандидатів для цієї премії. Дуже прошу не гальмувати через це дану постанову.
Дякую. Будь ласка, Іван Кириленко, "Батьківщина". З мотивів. І все.
Шановний Володимир Борисович, я звертаюся до вас і звертаюся до всього залу. Зараз ми проголосуємо цю постанову, але завтра проголосуємо те рішення можем проголосувати, після якого таких постанов не буде. Більшого урізання в бюджеті наступного року, ніж урізання української науки, не зазнає ні одна ні галузь, ні сфера. Друзі, та на всіх комітетах давайте об’єднаємо зусилля. Найкращі вкладення – це вкладення в людський капітал, невже ми це не розуміємо? Верховна Рада завжди поступає мудро. Не допустити урізання на освіту, науку! Завтра нікому буде присуджувати премію. Скільки вже покинуло молодих фахівців, молодих науковців країну!? Після такого бюджету ніхто не залишиться. Тому, підтримуючи ці постанови, прошу всіх, друзі, зверніть увагу, найбільші втрати понесе освіти, наука у бюджеті наступного року, якщо ми це допустимо. Не допустити цього. Дякую.
Дякую. Голосуємо. Слово, будь ласка. Юринець, будь ласка, народний депутат Юринець. Будь ласка, говоріть.
Оксана Юринець, фракція "Блок Петра Порошенка". Всіх свідомих людей закликаю – будь-які освітні ініціативи підтримувати. Підтримати те, що сьогодні найважливіше для нашої країни. Усіх фракцій свідомих людей, як голова Ради молодих вчених колишньої Львівської політехніки можу вам сказати: ці люди змінили країну в цьому році і змінять її в наступних роках, якщо ми на них звернемо увагу. Тільки підтримка всіх освітніх програм у цій залі. Дякую.
Дякую, дякую. Я думаю, що тут ми єдині. Я з вашого дозволу ставлю на голосування реєстраційного номеру Постанови 1339 – за основу і в цілому, яку доповідала голова комітету шановна Лілія Михайлівна Гриневич. Прошу голосувати. 1339. [[16:05:01]] За-285 Рішення прийнято. Наступне, будь ласка. Проект постанови (реєстраційний номер 1341) проект Постанови по призначенню у 2014 році іменних стипендій. Прошу ставити на голосування, прошу визначатися. За основу і в цілому, за пропозицією профільного комітету. За основу і в цілому. [[16:05:32]] За-296 Рішення прийнято. Реєстраційний номер Постанови 1342. Пропозиція комітету – прийняти за основу і в цілому. Ставлю на голосування. Прошу визначатись та підтримати. [[16:05:58]] За-290 Рішення прийнято. Дякуємо Лілія Михайлівна. [[Оплески]] Шановні колеги, вноситься на розгляд проект Постанови за реєстраційним номером 1323, Комітет з питань сім’ї, молодіжної політики та спорту. Палатний Артур Леонідович, будь ласка. Я пропоную теж за скороченою процедурою. Приймається? Не треба голосувати?
Шановний пане Голово! Шановні колеги! До Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики та спорту надійшло 17 пропозицій щодо присудження у 2014 році Премії Верховної Ради України за внесок молоді у розвиток парламентаризму та місцевого самоврядування. Від обласних рад та всеукраїнських молодіжних громадських організацій. Премія Верховної Ради заснована у 2003 році та присуджується щороку. Премія присуджується особам, громадянам України віком до 35 років, грошова частина якої становить 500 неоподатковуваних мінімумів, тобто 8 тисяч 500 гривень. Під час роботи Верховної Ради України сьомого скликання комітет двічі розглядав це питання із залученням представників Міністерства молоді та спорту України. На жаль, дана постанова не знайшла підтримку у тому парламенті. Комітет за дорученням Голови Верховної Ради України сьомого скликання Олександра Турчинова доопрацював даний проект постанови. На друге подав до сесійної зали, але у зв’язку з закриттям сесії сьомого скликання не встигли її розглянути. Відповідно до Постанови Верховної Ради України про Премію Верховної Ради України за внесок молоді у розвиток парламентаризму і місцевого самоврядування (№ 840-14 від 22 травня 2003 року) комітет здійснив відбір десяти кандидатур з різних областей на присудження премії, серед яких є депутати місцевих рад, місцеві активісти, учасники АТО та активісти Майдану. Кандидати на присудження премії досягли значних результатів в становленні та розвитку молодіжного руху в Україні, здійснили особисті вагомі внески щодо розвитку парламентаризму та місцевого самоврядування у відповідних регіонах країни. Брали участь у підготовці законопроектів. Конкретні прізвища і назви організацій вам всі надані. Ухвалення проекту постанови буде гарним стимулюючим фактом як в моральному, так і в матеріальному сенсі усім молодим фахівцям,.
Дайте завершити. Будь ласка, завершуйте.
які прагнуть працювати на благо нашої держави. Шановні колеги, прошу прийняти цю постанову за основу і в цілому. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Колеги, є необхідність два – "за", два – проти? Голосуємо? Немає. Я тоді, за пропозицією комітету, ставлю на голосування за основу та в цілому проект Постанови (реєстраційний номер 1323), прийняття за основу і в цілому за пропозицією Комітету з питань сім’ї, молодіжної політики та спорту. Прошу голосувати. [[16:09:22]] За-267 Рішення прийнято. Щоб ми отак мінімум все життя з вами голосували, я маю на увазі більшістю. Щоб всі рішення були настільки недискусійними. [[Шум у залі]] Нічого, сьогодні був гарячий день. Шановні колеги, я просто хотів би, нам треба внести зміни до календарного плану. Я хочу запросити до слова першого заступника голови регламентного комітету Павла Пинзеника. Він зараз все оголосить, ми зараз внесемо зміни і проголосуємо. Будь ласка.
Шановні колеги, вам розданий проект Постанови Верховної Ради (реєстраційний номер 1582). Необхідність внесення змін до календарного плану проведення першої сесії Верховної Ради України викликана тим, що, по-перше, за пропозицією Погоджувальної ради депутатських груп і фракцій пропонується не робити канікул між першою і другою сесією, завершити сесію першу 3 лютого і одночасно, в той же день, почати другу сесію. І, по-друге, ми з вами щойно прийняли зміни щодо порядку розгляду Державного бюджету України, передбачивши його прийняття в цілому 30 числа поточного місяця. Отже, що пропонується. В грудні 2014 року - січні 2015 року: 24 грудня – робота в комітетах, комісіях, фракціях і групах, тобто завтра; 30 грудня – пленарне засідання для прийняття рішення про Державний бюджет України на 2015 рік; 16 січня – "година запитань до Уряду", пленарне засідання; тиждень з 19 по 23 – робота в комітетах, комісіях, фракціях, групах; тиждень з 26 по 30 січня – робота з виборцями. Першу сесію Верховної Ради восьмого скликання завершити не 16 січня 2015 року, а 3 лютого 2015 року в день відкриття другої сесії. Також пропонується встановити, що пленарні засідання Верховної Ради України скликаються у разі необхідності Головою Верховної Ради України по мірі потреби. Доручити Голові Верховної Ради України у випадку скликання пленарного засідання невідкладно, протягом доби, інформувати про час і місце його проведення. Дякую за увагу.
Дякую. Павло Васильовичу, питання. 25-го ми працюємо, звичайний пленарний день. 26-е – теж звичайний пленарний день. А що стосується суботи, 27-го, і неділі, 28-го, ми теж маємо працювати?
Відповідно до пропозиції Юрія Віталійовича, ми проголосували.
Ні, Юрій Віталійович, завершити 30-го. Але щоб завершити 30-го, ми маємо працювати всі ці дні, ми не маємо відпочивати. І це є принципово важливим.
Є можливість в такому разі передбачити в суботу і неділю, 27-28 грудня, роботу в комітетах, фракціях, якщо є потреба.
Я би пропонував в суботу працювати в комітетах, а в неділю – пленарне засідання. Маємо працювати, шановні колеги, і це є принципове питання. Або в суботу робити пленарне засідання і в неділю робити пленарне засідання. [[Шум у залі]] Як ні, шановні народні депутати? [[Шум у залі]] Дивіться, одні кажуть, так, інші кажуть, ні. Добре. Так, давайте послухаємо ще раз. Значить, 25-е , четвер – повне пленарне засідання; 26-е (згідно Регламенту), п’ятниця – теж пленарне засідання. 27-го, субота, що робимо? В комітетах. 28-е, неділя, що робимо? [[Шум у залі]] Так, зрозуміло. Значить, ставимо зараз на голосування. Будемо визначатися. Значить, 27-е, субота – в комітетах, всі погоджуються з цим? Ну, це правильно. І 28-е, в порядку надходження, я пропоную роботу в сесійному пленарному режимі. Я зараз поставлю на голосування. А якщо не набере більшість голосів, тоді це буде робота в комітетах. Будь ласка, в сесійному режимі – в неділю. Ставлю на голосування. Прошу голосувати. Неділя в пленарному режимі. [[16:13:44]] За-220 Рішення не прийнято. Ще раз не проголосували багато депутатів. Ставлю на голосування: неділя – пленарне засідання, колеги, а в суботу – в комітетах. Прошу голосувати, шановні колеги, не расслабляться. Немає чого розслаблятися. Прошу голосувати. Прошу голосувати. Прошу голосувати. [[16:14:17]] За-247 247. Це означає, в суботу – в комітетах, в неділю – пленарне засідання. Класний план. Якщо встигнемо раніше розглянути ніж до вівторка, то не буде жодних заперечень цьому. Дякую, Павло Васильович. Далі, шановні колеги. В цілому з цими змінами і доповненнями в цілому ставлю на голосування Календарний план в цілому зі змінами і доповненнями, які ми з вами щойно проголосували. Прошу голосувати, шановні колеги народні депутати. В цілому прошу голосувати. [[16:15:01]] За-252 Рішення прийнято. Наступне, шановні колеги, що є дуже важливим. Я просив би буквально ще п’ять хвилин сконцентруватись на. П’ять хвилин. Завтра і сьогодні, до речі, зараз 16.15. Ми вичерпали питання порядку денного, сьогодні абсолютно спокійно можна зібрати комітети і почати розгляд всіх питань, якщо треба працювати стільки, скільки треба. Завтра середа, у нас не буде пленарного засідання, буде робота в комітетах. Я дуже вас прошу і це має принципове значення, будь ласка, зберіть комітети, посильте роботу в комітетах, запрошуйте урядовців, вони готові до цього, щоби кожну статтю ми вивірили з вами і нам було що розглядати в четвер на пленарному засіданні, а також і в п’ятницю. Я просив би голів фракцій, всіх, незалежно від коаліції чи не коаліції, організувати цю роботу. Я би просив голів комітетів організувати цю роботу. Я, будь ласка, до ваших послуг. Все те, що потрібно по забезпеченню цієї діяльності, я готовий це зробити. Значить, ранкове засідання сьогодні завершено. Наступне засідання пленарне відбудеться в четвер о 10-й годині ранку. Дякую вам, шановні колеги. Дякую.