Прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”, проводиться поіменна реєстрація. [[16:02:17]] В залі зареєстровано 424 народних депутати. Вечірнє пленарне засідання оголошую відкритим. Шановні колеги, на ранковому пленарному засіданні народні депутати Кириленко Іван Григорович і Кириленко В’ячеслав Анатолійович вносили пропозиції щодо включення до розкладу засідань на сьогодні проекти законів. Відповідно до нашої ранкової домовленості, ми вивчили ситуацію щодо дотримання регламентних норм при розгляді цих проектів законів при їх реєстрації. І я хочу вас проінформувати про стан справ з тим, щоб ви могли ухвалити відповідні рішення. Що стосується пропозицій В’ячеслава Анатолійовича Кириленка. Запропоновано, щоб включити до розгляду проект постанови про підтримку надання донецькому Національному університету імені Василя Стуса. Даний проект вручений для ознайомлення тільки сьогодні, профільним комітетом не розглядався і всі необхідні процедури, які стосуються проходження в Апараті Верховної Ради не пройшов. Таким чином ставити для голосування для включення сьогодні він не може. Проект 3668 – це проект закону про внесення змін до статті 22 Закону України про основні засади державного нагляду, контролю в сфері господарської діяльності, який зареєстрований 21 січня, вручений для ознайомлення 3 лютого. Рішення комітету відсутнє, висновок Науково-експертного управління відсутній, ставитися на голосування про включення для розгляду його сьогодні не можна. Проект Закону [[номер 2538]] про соціальний захист медичних та фармацевтичних працівників охорони здоров’я. Цей проект зареєстрований 22 травня минулого року. Висновок комітету відсутній, але відповідно до Регламенту він може ставитися на розгляд в сесійній залі, оскільки пройшло більше 60 днів з дня реєстрації. У мене є пропозиція – поступити таким чином, оскільки завтра у нас день засідання комітетів, я попросив би Комітет з питань охорони здоров’я на своєму засіданні, яке планово завтра має відбуватися, розглянути цей проект закону з тим, щоб ми могли включити його для розгляду в четвер. Є заперечення в ініціаторів щодо такого підходу? Немає заперечень. Я ставлю на голосування пропозицію про включення в розклад засідань на четвер проекту Закону [[номер 2538]] про соціальний захист медичних та фармацевтичних працівників, працівників охорони здоров’я. Автор – народний депутат Григорович. Прошу голосувати. [[16:05:45]] За-228 Рішення прийнято. У четвер проект закону буде розглядатися. Я ще раз звертаюся з проханням до Комітету з питань охорони здоров’я, завтра на своєму засіданні розглянути цей проект. Іван Григорович Кириленко вносив пропозицію про розгляд сьогодні на вечірньому пленарному засіданні проекту Закону про першочергові заходи щодо запобігання впливу світової фінансової кризи на хлібопекарську галузь. Даний проект закону пройшов усі необхідні регламенті процедури, є всі необхідні висновки, вам роздано цей проект закону. Я пропоную поставити на голосування про включення його до розгляду сьогодні на вечірньому пленарному засіданні після виконання обов’язкових тих проектів, які у нас відповідно до рішення Верховної Ради мають бути розглянуті зараз о 16-ій годині. Ставлю на голосування пропозицію про включення до сьогоднішнього розкладу проекту Закону [[номер 3560]] про першочергові заходи щодо запобігання впливу світової фінансової кризи на хлібопекарську галузь. Прошу визначатися. [[16:07:11]] За-341 Рішення прийнято. Таким чином процедурні питання, які ми залишили на вечірнє засідання, ми вирішили. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про податок з власників транспортних засобів та інших самохідних машин і механізмів" № 3030-1. Доповідає: Петро Миколайович Симоненко. За скороченою процедурою, так вирішили депутати на ранковому пленарному засіданні.
Шановні колеги, шановні виборці! Фракція Компартії пропонує прийняти зміни до закону, який сьогодні дуже серйозно впливає на матеріальний стан багатьох власників автомобільних транспортних засобів. Як ви знаєте, 10 січня 2009 року вступив в дію Закон України „Про внесення змін до деяких законів України з питань акцизного збору”. Цей закон зокрема вніс зміни в редакцію статті третьої Закону України „Про податок з власників транспортних засобів та інших самохідних машин і механізмів” і підвищив зазначені податки у декілька разів. Фракція компартії за це не голосувала. Постраждали малозабезпечені верстви населення і для власників, наприклад, таких автомобілів де об’єм двигуна 2,4 літра власник за новими тарифами зобов’язаний платити 1800 гривень на рік, хоча раніше платив 240 гривень. Зараз власники старих авто мають сплачувати транспортний збір більше ніж ті, хто має престижний позашляховик. В умовах кризи це чергова махінація, яка використовується тільки з однією метою: наповнювати бюджет і знову за рахунок людей, а не за рахунок організації роботи. Сьогодні в Європі, охопленої також кризою, всюди знижують податки. Ангела Меркель у Німеччині взагалі відмінила транспортний збір. Україна вирішила його підвищити. Ми пропонуємо залишити стару шкалу градації двигунів від 1800 до 2,5 кубічних сантиметрів із старими ставками податку, щорічний платіж на рівні 10 гривень за 100 кубічних сантиметрів. Що стосується двигунів понад 2,5 тисячі кубічних сантиметрів, то ми також пропонуємо зберегти старі ставки, що втричі менше нововведених. Нарешті ми пропонуємо зберегти старі ставки податку при реєстрації нових автомобілів, які також втричі нижчі нововведених. Прошу підтримати пропозиції фракції Компартії.
Дякую, Петро Миколайович. Сідайте, будь ласка. Шановні колеги, нам потрібно порадитись з приводу обговорення всіх проектів законів. Ми проголосували за скорочену процедуру і ми маємо трошки більше 10 альтернативних проектів. Чи ми будемо йти суворо по Регламенту у даному випадку, тоді кожен проект після доповіді буде обговорюватися: два - за, два – проти? Чи ми заслухаємо всі доповіді і після того будемо обговорювати, але тоді, можливо, ми трошки розширимо кількість за і проти? Приймається такий підхід? Дякую. Доповідається проект Закону номер 3030-2, народний депутат України Інна Германівна Богословська, будь ласка. Доповідач відсутній. Доповідається проект Закону номер 3030-3, народний депутат України Семинога Анатолій Іванович, будь ласка.
Шановні колеги, шановний головуючий, стаття 3 Закону України про систему оподаткування передбачає побудову системи оподаткування на деяких принципах. Серед цих принципів є головний принцип соціальної справедливості. Суть даного принципу відповідає, законодавство зводиться до забезпечення соціальної підтримки малозабезпеченим верствам населення шляхом запровадження економічно обгрунтованого неоподаткованого мінімуму доходів громадян та застосування диференційованого і прогресивного оподаткування громадян, які отримують високі та надвисокі доходи. Даний принцип, на наш погляд, був порушений при прийнятті Закону про внесення змін до деяких законів України з питань оподаткування, який був прийнятий 25 грудня 2008 року. І хочу нагадати, що даний законопроект вносився як законопроект про внесення змін до деяких законів з питань акцизного збору. Але під час другого читання чомусь до цього законопроекту був потрапив, потрапило питання про оподаткування власників транспортних засобів. Це призвело до збільшення навантаження на наших громадян, особливо малозахищених верств населення. Законопроект, який я пропоную прийняти, стосується, перш за все, зниження акцизних ставок на автомобілях, автомобілі, які об’ємом двигуна до 2,5 тисяч кубічних сантиметрів, і автомобілі, які є в експлуатації більше року. З огляду на те, що сьогодні внесено аж 13 законопроектів, і я вважаю, що в урядовому законопроекті відображені ті пропозиції, які є і в моєму законопроекті, я знімаю свій законопроект на користь урядового. І прошу всіх проголосувати, підтримати в першому читанні і в цілому законопроект, який запропонований Кабінетом Міністрів України. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте будь ласка. Доповідається проект Закону номер 3030-4, народний депутат України Губський Богдан Володимирович.
Шановний головуючий, шановні колеги! Вже та велика кількість законопроектів, що розглянуті у відповідних комітетах, свідчить про величезну актуальність цієї проблеми. Нещодавно я перебував з робочим візитом на Черкащині, і в усіх районах та містах, які я відвідав, люди стурбовані були саме цим податком і казали, що вони не можуть навіть знайти кошти на сплату половини тих сум, які пропонувалося платити за старим законом. Зокрема, особливу стурбованість тут викликало те, що величезні суми потрібно було платити на автомобілі радянських часів: саме „Волга”, „УАЗ”, також „Жигулі”. Саме ті, які якраз і мають обсяг двигуна більш ніж два літри і використовуються більш ніж вісім років. Крім того, слід зазначити, що ці машини використовувалися більш ніж вісім років, і саме на них були дуже підвищені ставки податку. Наприклад, за реєстрацією „Жигулів” 95 року селянину потрібно було заплатити більш ніж чотири тисячі гривень, що для нього є величезною сумою. Виходячи з цього, і я запропонував внести ряд змін і суттєво знизити дві речі: перше – знизити ставку податку, і друге – замість восьми років поставити підвищення різко ставки податки на машини, яким більш ніж 15 років. Це, з точки зору виборців, дало б можливість саме врахувати в незаможних верств населення рівень їхніх доходів. Зокрема, наприклад, була раніше передбачена плата у розмірі 300 гривень за 100 кубічних сантиметрів для автомобілів, що використовуються понад вісім років, з об’ємом двигуна 1500-1800 кубічних сантиметрів. У моєму законопроекті пропонується встановити ставку для такого виду транспорту, наприклад, 15 гривень. Виходячи з цього, я вважаю, що, враховуючи те, що дуже багато є у нас законопроектів, вони однотипні з точки зору збалансованого, професійного зменшення ставки, я б запропонував поставити на один законопроект. Знятися на користь законопроекту, що поданий Кабінетом Міністрів, а саме так я роблю. І вже на базі законопроекту, який подав Кабінет Міністрів, на друге читання відпрацювати.
Доповідається законопроект 3030-5. Народний депутат України Задирко Геннадій Олександрович.
Шановні народні депутати, дійсно, рішення, яке ми з вами прийняли наприкінці прошлого року, воно визвало соціальне напруження і, на мій погляд, ми, як можна швидше, повинні прийняти ті рішення, які це напруження допоможуть зняти. Мій законопроект передбачає, з одного боку, ми розуміємо, що необхідно поповнювати бюджет, але соціальна складова цього процесу повинна, безумовно, бути у тих законопроектах, чи у цьому законопроекті. Тому ми з народним депутатом Каплієнком пропонуємо уніфікувати і пропонуємо до 1000 кубічних метрів 3 гривні сплачувати, до 1 500 кубічних метрів – 5 гривень, до 1 800 кубічних метрів – 7 гривень і 1 800 – 2 500 кубічних метрів ми пропонуємо платити 10 гривень. На наш погляд, це дозволить незахищеним верствам населення зняти цю соціальну напругу і він її фактично зніме, але при цьому дозволить поповнювати бюджет. Також наш законопроект направлений на те, що фактично нові авто, які будуть купуватися в Україні, вони можуть бути і залишаються по ставкам при реєстрації, які запропонував уряд, а наш законопроект стосується тільки тих автомобілів, які вже ввезені в Україну, які вже зареєстровані. Тобто в цьому суть цього законопроекту. Але сьогодні на комітеті, який розглядав це питання, виявилося дуже багато процесів і питань, які, мабуть, треба було б обов’язково.
Завершуйте, будь ласка.
Це фактично питання адміністрування цього податку. Справа у тому, що цей податок ніби-то існує і ніби-то його немає. Як він використовується, як він збирається не секрет, що, в принципі, в органах ДАІ при проходженні технічного огляду такі справки купуються. І мені здається, що Міністерство фінансів, Міністерство економіки досить ретельно повинні підійти до збору і адмініструванню цього податку і навести в цьому питанні певний лад. Дякую.
Доповідається проект закону номер 3030-8. Перший заступник міністра фінансів Ігор Іванович Уманський, будь ласка.
Доброго дня. Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати, дозвольте представити на ваш розгляд урядовий проект закону. Всі ми з вами були свідками тих акцій, які були певний час тому, і тих вимог, які в тому числі і Кабінет Міністрів розглядав, і тих компромісних варіантів, які в тому числі кожний з бажаючих суб’єктів законодавчої ініціативи на сьогоднішній день представлені на розгляд. Хочу поінформувати шановних народних депутатів, що Кабінет Міністрів провів низку зустрічей з ініціативною групою від представників автовласників та запропонував на ваш розгляд компромісний варіант проекту закону, який з одного боку влаштовує автовласників з іншого боку дозволяє все ж таки зберегти ресурс для місцевих органів. Єдине, на що хотів би окремо звернути увагу шановних народних депутатів, що рішення, яке ви приймете, безпосередньо пов’язано з можливістю органами місцевого самоврядування розбудовувати комунальні дороги. Саме цей податок є основним джерелом фінансування будівництва комунальних доріг. По дорогам загальнодержавного значення є спеціальний фонд Державного бюджету, вони фінансуються за рахунок інших джерел. Цей податок дозволяє все ж таки нам всім з вами в той чи інший спосіб забезпечувати або комфортне, або не завжди комфортне пересування нашими містами і селами. Ми також запропонували, і це була пропозиція саме авторів від ініціативної групи автовласників, певні понижуючі коефіцієнти для автомобілів, що мають обсяг двигуна понад 2,5 літрів і які.
Завершуйте, будь ласка.
І мають вже певний час обігу. Ми вважаємо, що подібний інструмент дозволить все ж таки зняти напругу в суспільстві і вирішити питання на користь держави. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Доповідається проект закону 3030-9. Народний депутат України Катеринчук Микола Дмитрович, будь ласка.
Микола Катеринчук, Європейська партія України, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановний головуючий! Шановні колеги! Я представляю законопроект номер 3030-9. Цей проект стосується внесення змін до деяких законів з питань оподаткування транспортних засобів. Наша пропозиція полягає в тому, щоб скасувати існуючі недостатньо обґрунтовані ставки податку з власників транспортних засобів і повернутися до старих ставок. Я переконаний, що сьогодні будь-який громадянин в нашій країні заслуговує на те, щоб і уряд, і більшість, і Верховна Рада була його союзником в умовах кризових явищ, і тому безвідповідальні ініціативи, які „залізають” в кишеню громадян України, вони є абсолютно неприйнятними. З нашого боку, ми розуміємо, що міністр. Міністерство фінансів має напрацювати окремий механізм адміністрування цього податку і були пропозиції щодо включення цього податку через вартість пального, але в будь-яких пропозиціях є свої недоліки і є свої переваги, тому я впевнений, що Міністерству фінансів треба доопрацювати цей законопроект і внести його відповідно після певного громадського обговорення. А сьогодні ми всі зобов’язані прийняти рішення про скасування існуючих ставок, які були прийняті поспіхом Верховною Радою України. Дякую. І розраховую на вашу підтримку.
Доповідається проект закону 3030-10. Терьохін Сергій Анатолійович, будь ласка.
Шановні колеги, доброго дня. Незважаючи на те, що мій законопроект найбільш блискучий з усіх 12-ти, я знімаю його на користь урядового.
Дякую. Доповідається проект закону 3030-11. Доповідає народний депутат України Поліщук Олег Вікторович. Будь ласка.
Шановні народні депутати, шановний головуючий, я знімаю свій законопроект на користь рішення щодо взяття за основу законопроекту Симоненка-Мартинюка і створення робочої групи, яка і опрацює всі побажання всіх депутатів, спрямовані на те, щоб не залишити місцеві дороги без коштів. Дякую.
Дякую. Доповідається проект закону 3030-13. Народний депутат України Сочка Олександр Олександрович.
Шановні колеги, головуючий помилився: номер законопроекту 3030-12. Зазначеним законопроектом пропонується відмінити старі підходи до формування ставок податку з власників транспортних засобів за кодами 8701 – 8711, скасувавши його у вигляді ставок з об’єму циліндрів двигуна з одночасним встановленням його у вигляді ставки на рівні 6 відсотків від вартості проданого моторного палива кінцевим споживачам, який має зазначатись у розрахункових та бухгалтерських документах платників податків, які його реалізують. Я далі не буду займати вашу увагу. Ми щойно на профільному комітеті обговорювали цей законопроект. Він насправді потребує дуже серйозного підходу: зміни в принципі концепції стягнення цього виду податку з власників транспортних засобів. І власне, тому, я думаю, потрібен ще певний час для того, щоб над ним попрацювати. І я знімаю свій законопроект на користь урядового. Дякую.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Я перепрошую, я дійсно, замість номера 12 сказав 13, але ми маємо безпрецедентний випадок, 14 альтернативних проектів, що не часто трапляється у Верховній Раді. А зараз буде представлений проект закону 3030-13 і представить його народний депутат України Коваль В’ячеслав Станіславович. Прошу, будь ласка.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати! Народний депутат Коваль, Народний Рух України, фракція "Наша Україна - Народна Самооборона". Шановні колеги, пропонується варіант, законопроект, який по-іншому дивиться на цю проблему і пропонує інші механізми наповнення бюджету і вирішення тих загальнодержавних питань, які є в зв’язку із використанням автомобільного транспорту, проблеми екології, проблеми доріг і таке інше. Нова редакція закону про податок з власників транспортних засобів обумовлюється необхідністю усунути прояви податкової дискримінації, шляхом запровадження нового принципу сплати податків. Хто заправляється, той їде, хто їде, той відповідно псує автомобільні шляхи, екологію. А хто їх псує, той повинен платити, за свій рахунок їх відновлювати. За таких умов кожен платник податку буде платити за реальну кількість кілометрів, що він проїхав, умовно зіпсованих метрів доріг та забруднене повітря. Основним завданням законопроекту є недопущення будь-яких проявів дискримінації до всіх власників транспортних засобів та інших машин і механізмів, а також встановлення реального податку, який не залежатиме ні від об’єму двигуна автомобілю та його вартості. Тим більше, що податки за нього вже давно сплачені під час його придбання, а тільки від кількості реально спаленого пального. Зрозуміло, що чим більше об’єм двигуна, тим більше буде спалено пального, тим більше будуть податкові відрахування і таке інше. Але механізм, який пропонується в цьому законопроекті, виходить з того, що людина, купляючи літр пального повинна заплатити податки на відшкодування тих витрат, про які я говорив – дороги і екологія. Тобто, фактично, цей законопроект є єдиним альтернативним законопроектом для тих 12-ти чи 13-ти, які виголошені вже, чи будуть.
Завершуйте, В’ячеслав Станіславович.
Завершую. Тому я прошу. І ще один момент: ми пропонуємо цей законопроект внести з 1 січня 2010 року, щоб уже в цьому році не втручатися в бюджетний процес, процес наповнення бюджету прибутками. Але з 2010 року всі транспортники, всі власники транспортних засобів вимагають прийняти справедливий законопроект, справедливий закон, де всі будуть рівні, як це і належить по Конституції. Всі ми рівні перед законом і Конституцією України. Тому прошу підтримати в першому читанні даний законопроект. Дякую за увагу.
Дякую, сідайте, будь ласка. Доповідається проект закону 3030-14. Народний депутат України Сушкевич Валерій Михайлович, будь ласка.
Доповідача немає. Таким чином, ми завершили представлення. Запрошую від комітету для співдоповіді Терьохіна Сергія Анатолійовича.
Шановні народні депутати! Комітет тільки-но закінчив своє засідання, на якому, в тому числі розглянув 12 законопроектів, які подані бути відповідно до встановленої процедури. За наслідками розгляду комітет відзначає, що згідно з пунктом 2 статті 48 Закону про Держбюджет на 2009 рік податок з власників транспортних засобів зараховується у відповідних частинах до місцевих бюджетів повністю. Крім того, на період підготовки та проведення фінальної частини чемпіонату Європи 2012 року з футболу, він зараховується до міських бюджетів приймаючих місць у розмірі 100 відсотків. Загальна сума таких надходжень визначена у розмірі 2 мільярди 316,5 мільйонів гривень. За рахунок запропонованого збільшення, яке ми з вами прийняли у Верховній Раді додано 1 мільярд 500 мільйонів гривень. Всі без винятку законопроекти, які розглядав комітет, призводять до зменшення цієї суми. Одначе ми усвідомили, що має бути поміняна філософія застосування підвищених ставок транспортного збору, для того щоб не зачіпати не забезпечені верстви населення, так званий соціальний транспорт. Тому нам необхідно внести зміни до того закону, який ми прийняли і помилилися. Ви бачите, що перший законопроект, який розглядався, був законопроект 3030-1 за авторством народних депутатів Симоненка і Мартинюка. Комітет прийняв рішення більшістю голосів підтримати за основу цей законопроект і просить Верховну Раду погодити скорочену процедуру його підготовки до другого читання. Ми також просимо створити робочу групу з усіх авторів законопроектів, які сьогодні представлені, а також з членів Комітету.
Завершуйте, будь ласка, Сергію Анатолійовичу.
Дякую. Податково-митної політики і представників уряду. Якщо буде така згода дана, то завтра о 14.30 ця робоча група збереться в нас в комітеті для доопрацювання закону в другому читанні. Для нас конче важливо знайти джерела поповнення місцевих бюджетів, оскільки вже бюджетування програм, пов’язаних з дорогами, пройшло. І тому ми не можемо на півтора мільярди з гаком залишати бюджети без фінансування. Одначе я від імені комітету попереджую, що не можна сьогодні в цілому приймати законопроект, оскільки в тій формі, в якій він підготовлений авторами, а я маю на увазі проект Симоненка, Мартинюка, він передбачає збільшення приблизно втричі акцизу на легкові автомобілі малих об’ємів і зменшення приблизно втричі транспортного збору на легкові автомобілі середнього і вищого класу. Тобто нам здається, що це не є справедливим. Ми маємо не чіпати, як мінімум до двох з половиною літрів, сьогоднішній транспортний збір. Тому повністю відповідає, між іншим, цим вимогам законопроект Катеринчука, але знову-таки необхідно знайти нам джерела покриття фінансування місцевих бюджетів. Саме тому ми і пропонуємо за основу взяти 3030-1 і разом із суб’єктами законодавчої ініціативи, урядом його доопрацювати до наступного сесійного тижня. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Я розумію, що у нас є бажання і питання задати, і доповідачам заключне слово, але оскільки ми працюємо в даному випадку за скороченою процедурою, і домовились, що тільки обговорення ми зробимо спільне, тому, я думаю, що ми можемо зробити преференції і ваші колеги по фракції під час запису, який відбудеться, щоб ви обов’язково отримали слово. Будь ласка, записуємося на обговорення. Шановні колеги! Я просив би, щоб ми врахували таку деталь, що зараз відбувається обговорення не 14-ти внесених проектів, а п’яти, оскільки інші суб’єкти не законодавчої ініціатив зняті, або два проекти не представлялись, не доповідались через відсутність суб’єктів права законодавчої ініціативи. Таким чином зараз ми обговорюємо законопроекти 3030-1, 3030-5, 3030-8, 3030-9 і 3030-13. Прошу, будь ласка починаємо обговорення. Забзалюк Роман Омелянович, від фракції "Блок Юлії Тимошенко". Семинога, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні колеги, те що сьогодні подано 13 законопроектів на розгляд по цій темі, говорить про те, що дійсно питання актуальне, говорить про те, що є проблема. Ми з вами проводили зустрічі з виборцями в різних регіонах нашої держави і зрозуміли, що давайте скажемо правду, що Верховна Рада якимсь чином прийняла абсолютно недолугий закон. Нам сьогодні треба виправляти цю проблему і виправляти цю позицію. 13 законопроектів подано, переконаний, що кожен з цих законопроектів направлений лише на одне, щоб поліпшити ситуацію, щоб зняти соціальну напругу. В той же час ми повинні думати, що ці законопроекти дуже чутливі до наповнення місцевих бюджетів. Тому головне в цій ситуації знайти компроміс. Мені здається, що неважливо, який сьогодні закон буде прийнятий в першому читанні, головне, щоб до другого читання ми змогли сформувати збалансований закон, який дасть можливість сьогодні і відстояти соціальну справедливість, і наповнити місцеві бюджеті, бо це теж не мало важне значення має саме цей закон. Тому я пропоную проголосувати всім і всі за любий закон, який сьогодні внесений, до другого читання доопрацювати його і, в кінці кінців, зняти соціальну напругу з тієї ситуації. „Блок Юлії Тимошенко” буде підтримувати всі законопроекти, які будуть внесені, в тому числі звичайно і урядові. Дякую за увагу. І прошу підтримати даний законопроект.
Від фракції „Наша Україна – Народна Самооборона”, народний депутат Ляпіна.
Ксенія Ляпіна, група „За Україну”. Наша група уважно розглянула всі запропоновані законопроекти і хочу наголосити, ми вважаємо, що першим і найголовнішим кроком Верховної Ради є скасування помилково прийнятих підвищених ставок збору. Ми підтримуємо законопроект 3039, внесений народним депутатом Катеренчуком, який просто скасовує безпосередньо всі підвищені ставки. Ми також вважаємо, як доповнюючи, а не як альтернативне, можна розглядати законопроект 3013, який пропонує на 2010 рік іншу схему, яка не містить відповідних ознак соціальної несправедливості. Але це окремий напрямок – пошук іншої схеми оподаткування. Також я хочу наголосити на тому, що ми не підтримуємо урядовий законопроект, оскільки він не є компромісним, він містить у собі подальше підвищення цих зборів і зовсім не несе компромісу. І ніяким чином не узгоджений ініціаторами акцій на які ми всі з вами реагуємо тут у залі. І я вважаю, що будь-який законопроект, прийнятий сьогодні, ми вважаємо, що найкращий – це має бути 3039, має бути доопрацьований за участю лідерів громадських об’єднань автомобілістів, які, власне, і були ініціаторами, які звернули увагу Верховної Ради на такі кардинальні помилки, які були припущені Верховною Радою під тиском Кабінету Міністрів. І, шановні колеги, наповнювати місцеві бюджети за рахунок бідних, як мінімум, аморально. Тому не треба зараз волати про місцеві бюджети, а треба навести соціальний порядок і справедливість, а тоді шукати серйозних джерел надходжень для місцевих бюджетів за рахунок реформи системи оподаткування. Дякую.
Народний депутат Царьков. Мартинюк Адам Іванович, від фракції комуністів.
Шановні колеги! Шановні виборці! Передусім представникам нашої фракції дуже легко зараз виходити на цю трибуну, тому що ми, як і деякі інші наші колеги, не голосували за цей законопроект. Це перше. Друге. Я хотів би ще раз наголосити про те, що не тільки законопроект Миколи Дмитровича Катеринчука говорить про те, щоб відмінити ці „побори”, іншого слова важко знайти. Але законопроект, який розглядався першим і доповідав колега Симоненко, якраз і має на меті повернути транспортний збір на той рівень, який був до прийняття цього законопроекту. Зрозуміло, і дуже добре, що я бачу, що сесійна зала, нарешті, може прийняти консолідоване рішення, суть якого зводиться до того, щоб кожен зрозумів і особливо ті, хто активно пропагував прийняття цього закону, що вона це рішення було помилковим. Дійсно, якщо за автомобіль „Волга” замість 240 гривень, які платили до сьогоднішнього дня, треба сплачувати 1800 гривень, то чимало „Волг” вже не коштують такої навіть суми. І, мабуть, ви пригадуєте, коли один із власників такого транспортного засобу в екранах телебачення на всю країну послав нас подалі і сказав, що я краще спалю цей автомобіль, ніж буду платити такі непомірні збори. Тому я пропоную і прошу підтримати законопроект за № 3030-1, який повертає все на той час, на той момент, який існував, прийняття цих зборів до моменту прийняття нового збору з транспорту. Тим більше, я пропоную, шановні колеги, прийняти не тільки в першому читанні, а в цілому. Бо до чого ми дійдемо? Якщо ми зараз приймаємо в першому читанні, до другого читання, поки ми підготуємо, а підготуємо такий законопроект, ще я й переконаний сесійна зала не підтримає, буде діяти той законопроект, вірніше той закон, який ми з вами, а точніше частина сесійної зали прийняла. І ми таким чином „випустимо пар”, розведемо руками і скажемо народу, що ми його підтримали, а закон, як діяв, так і продовжує діяти. Єдиний спосіб, щоб цей закон не діяв, сьогодні прийняти в першому і другому читанні, скасувати попередній закон і, звичайно, розробляти всі, хто хоче, включаючи Кабінет Міністрів, нехай розробляють новий проект закону і він буде проходити сесійну залу. Бо прийняття лише у першому читанні, призведе до того, про що я казав, що ми свідомо обманемо наших громадян і співвітчизників. Тому я пропоную прийняти в цілому закон і розробляти, хто хоче, є автором ініціативи, чи 13, чи 15, чи 20, нехай вносять ті законопроекти, які вони вважають за необхідне. Дякую.
Самофалов Геннадій Григорович від фракції „Партії регіонів”.
Уважаемые коллеги! Так сложилось, что я около полутора лет внимательно наблюдал за работой Верховной Рады и своих коллег [[я уже четвертый созыв]], за работой правительства, за работой президентской администрации. И к чему я пришел? Я пришел к тому, к чему пришли и многие, что все зависит от профессионализма. Вот что мы сегодня с вами обсуждаем и рассматриваем? Сегодня 13 проектов закона. Все на перегонки бегут показать, какие все хорошие. А что случилось? Давайте разберемся. Правительство предлагает проект закона, не зная, как живет народ, что за этим стоит. Ну, ладно там некому, там Пинзеник уже на работал, значит поэтому он не мог подсказать, что люди нельзя этого делать. Но вы, убеленные сединой и опытом, нельзя так поступать. Ведь что такое этот проект закона? На селе житель села может купить только старенький москвичек и жигуленок, который он как мастер на все руки переберет и будет обеспечивать свою семью. Ему это дело запретили делать. Почему? Потому что правительство совершенно оторвано от народа, совершенно не знает, что нужно делать конкретно. Сегодня все проекты законов, в принципе, правильные, ошибки исправляются. Но я думаю, что правильнее было бы, если бы Юлия Владимировна или кто там из правительства извинились перед водителями. А ведь произошла простая элементарная вещь. Я как раз в четверг, когда была акция водителей, шел от площади Славы сюда, как раз принимать присягу, я шел своим ходом, потому что люди все перекрыли, и вы бы слышали, что они говорят. Если бы они решили рассматривать вопрос, я вас уверяю, ни милиция не помогла бы, ни внутренние войска и нас бы сюда не пустили бы, вы понимаете. Это к чему приводит непрофессионализм. Я еще хочу сказать по этому поводу, если уже говорить о профессионализме. Вы посмотрите, что делается сейчас. Элементарная проблема: захотели сделать армию профессиональной в этом году. Она есть? Нету. А надо было просто взять собрать военных, Генштаб, Министерство обороны, экономистов, посчитать и посмотреть, можно и нельзя, можно, давайте нет, не надо этого делать. Вы возьмите заощадження громаждан, что натворили. Неужели непонятно было о том, что 132 миллиарда нету в природе. Сели, посидели, посмотрели, спросили людей, к чему приведет, если дадим. А сейчас мы видим, что уже инфляция пошла. Все понятно. Вы посмотрите сейчас проблемы - инсулин, что творится. Я предлагаю Юлии Владимировне и членам Кабинета Министров пойти с людьми больными сахарным диабетом просто постоять в сторонке, они подойдут к аптеке, - что они получат? По тем рецептам, которые дают, им ничего не дадут, потому что цены не те. А то сейчас решили дать до того, как, а платим потом в конце месяца. Аптеки не дают, никто сейчас не верит. А люди сегодня умирают. Я благодарен «5 каналу», который показал прекрасный репортаж, что сегодня происходит с инсулином. Поэтому, уважаемые коллеги, давайте все-таки быть профессионалами, советоваться с людьми. Есть народная мудрость: семь раз отрежь, в смысле отмерь, а один раз отрежь. Вот давайте мерять, советоваться с людьми.
Народний депутат Кириленко Вячеслав Анатолійович.
Вячеслав Кириленко, депутатська група „За Україну”. Шановні колеги, понад усе я хотів би, щоби у майбутньому у нас не було таких, так званих помилок, як зараз ми виправляємо по транспортному збору. А для того, щоб їх не було, депутатська група „За Україну”, чотири наших депутата внесли зміни до законодавства щодо скороченої процедури, які полягають у тому, що питання податкового, економічного, фіскального і тому подібне характеру ми не можемо розглядати за скороченою процедурою. І, якби це рішення діяло, то не пройшов би підвищений від 2 до 7 разів транспортний збір, не було би цих протестів під вікнами Верховної Ради, не пройшов би закон про запровадження ринкового податку, який збільшує навантаження на 3 мільйона людей, які стоять і забезпечують себе зайнятістю на ринках від 70 до 200 разів. І не пройшло би багато інших, вибачте, дурниць, які потім за кошт державного бюджету Верховній Раді доводиться виправляти. Тому що ми зараз проводим засідання. А це засідання коштує грошей. Значить, більше таких помилок допускати ми не можемо. Це технічна причина. Є ще світоглядна причина, яка полягає в тому, що, на думку нашої групи, ми ніколи не погодимся із тим, що уряд намагається наповнити бюджет за рахунок малого бізнесу, лишаючи в спокої крупний корпоративний бізнес, який представлений в двох найбільших фракціях парламенту, атака пішла на мале підприємництво. І звідси збільшення ринкового податку, звідси збільшений транспортний збір, звідси бажання обкласти додатковим внеском до Пенсійного фонду і інші економічні тортури, які зараз упали на голови малих підприємців. Вирішувати бюджетні проблеми за рахунок цих людей ми не дозволимо. Тому ми будемо голосувати за той законопроект, – а їх, до речі, декілька, і якийсь пройде, – який скасовує підвищений транспортний збір, і повертає ситуацію на ту, яка була до того помилкового рішення парламенту, але яке було інспіровано урядовим законопроектом. Крім того, я звертаю увагу всіх нас, бо напевно це всім важливо, не залежно від того, яку партію чи регіон представляє. Наша група внесла проект закону 3668 – про запровадження мораторію на перевірки малого бізнесу до кінця цього, кризового, 2009 року. Я переконаний, що у світлі останніх подій, якщо ми цих людей лишимо у спокої, дамо можливість їм самим займатися роботою і працевлаштовувати людей, то таке рішення буде сприйнято позитивно в усьому суспільстві, бо мова йде про мільйони простих українців, які поки що не на біржу стукають, яка вже не дає роботи, а самі себе забезпечують роботою. Це наша позиція. Дякую за увагу.
Білорус Олег Григорович, будь ласка. Народний депутат Шкіль.
Шановні народні, колеги народні депутати, шановні радіослухачі і телеглядачі! Звичайно, можна багато кидати каміння один в одного, але не забувати при тому, що ми все одно всі живемо у. будинку. Відповідальність спільна за проголосований законопроект. Тому що, звичайно, можна говорити, що інспірував уряд чи Президент, чи будь-хто, але голосували ми. І не той мудрий є або дуже мудрий, хто не допускає помилок, а той, хто має честь і совість, щоб власну помилку виправити. Тому я вважаю, що за даних обставин тут критика має бути взаємною. Виправляти помилки потрібно, але не потрібно не забувати, коли ми говоримо про загальне благо суспільства, то це благо суспільства черпається з одного великого моря, яке називається бюджетом. Бюджет треба наповнювати, бо якщо ріки в море не впадають, не наповнюють, то, в принципі, черпати не буде чого. Тому, в принципі, звичайно я погоджуюсь зі всіма зауваженнями щодо того, що уряд і ми, народні депутати, мали на увазі, голосуючи за цей закон, що багаті, той, хто має можливість купити собі машину за 100 тисяч євро, за 150 тисяч може заплатити за неї достатньо великий податок. Але, на превеликий жаль, сталось так, що ті, хто заплатив невелику суму за достатньо багатолітражний автомобіль; за старші автомобілі; за ті автомобілі, які є в дуже низькій ціновій ніші, також потрапили під загальний принцип. Хоча також не вартує забувати, що той середній капітал, представники середнього бізнесу, які купили у свій час, коли можна було це зробити за невеликі кошти кредитні, дорогі автомобілі, також попали під загальне це правило. Тому питання не у скасуванні правила, я противник, щоб повертатися до попереднього, коли, в принципі, не існувало майже жодного, це були символічні податки на великооб’ємні двигуни. Ми просто мусимо захистити тих, хто їздить або дозволяє собі пересуватися на недорогих автах, і дати можливість тим, хто заробляє багато, сплатити за свій автомобіль чесно із розумінням того, куди ці кошти ідуть, за дорогі достатньо автомобілі сплатити податок. Тому я вважаю, що урядовий законопроект, підтриманий нами у першому читанні, який прийде до Верховної Ради України, де ми вдало з розумінням того, що трапилось перед тим, опрацюємо його, винесем туди квінтесенцію всіх законопроектів, які були запропоновані народними депутатами, і ми запропонуємо і Верховній Раді і суспільству той закон на основі урядового, який задовольнить усіх і наповнить бюджет у тому числі. Дякую.
Ващук Катерина Тимофіївна.
Шановні колеги, шановні радіослухачі. Народні депутати „Блоку Литвина” цілком підтримують законопроекти, які на сьогодні повертають дану складну конфліктну в суспільстві проблему до статус-кво. Тобто повертаємо ми назад, на існуючі донині норми, які влаштовували суспільство, власників автомобілів, і все-таки це дуже болюча тема, і до неї не можна було підходити, рубаючи з плеча. Тому, звертаючись до вас, шановні народні депутати, хочу сказати, що в великій мірі від того, як ми організовуємо нашу з вами роботу, залежить - скорочена процедура розгляду таких чутливих законів, як податкові, чи повне обговорення. Тоді й помилок буде менше. Повне обговорення буде можливим тоді, коли ми накладемо в цій залі мораторій на блокування трибун, на не збирання і не проведення сесій, тоді ми будемо мати більше часу на якісне доопрацювати законопроектів. Законопроект Симоненка-Мартинюка та інші, які сьогодні обговорювались у цій залі, повертають нас до скасування нового податку. Ми його і підтримаємо. Є друга ідеологія, заложена в законі, який говорить про те, що на майбутнє слідуючого року бажано ввести законопроект, де буде спеціальний збір, акцизний збір, і він буде сплачуватись на бензин. І тому людина при користуванні автомобілем, ким би вона не була, буде платити даний збір, і він буде іти на ремонт доріг, на наповнення так званого дорожнього збору. Це нормальна постановка питання. Але при цьому автор законопроекту має доопрацювати і врахувати слідуючу ситуацію, що на сьогодні мають пільги ветерани війни, не платять оцього збору на автомобілі податку сільські автомобілі, нема його на селі, фермерські господарства. А коли ми введемо акциз, платитимуть усі. Тому, приймаючи сьогодні за основу закон, який скасовує даний податок, ми маєм до другого читання добре подумати і до другого читання підготувати серйозний закон, який влаштує всіх, а насамперед наших людей. Дякую.
Народний депутат Мовчан, будь ласка.
Шановний Олександре Володимировичу! Шановні колеги! Мені імпонує та позиція, яка була озвучена Адамом Івановичем, щодо необхідності якомога скорішого прийняття закону. Може бути 10, може бути 15, але принципи справедливості є понад усе. І тому позиція озвучена В’ячеславом Ковалем мені імпонує тим, що це, мені здається, єдина оптимальна формула, на яку пристає і щойно виступаюча Катерина Тимофіївна. Бо погляньте. Людина, яка виїздить раз на місяць з далекого села, щоб доїхати до району на своєму законсервованому якомусь розбитому-перерозбитому, зліпленому авто, щоб довезти свою господиню і свій товар на ринок, вона повинна так само платити як і інші. Чому? За яким принципом? Якщо не буде того, що передбачено у проекті В’ячеслава і те, що сказала Катерина Тимофіївна, що тільки акцизний збір на бензин, він єдино можливий, бо всі ті вихлопи, все те, що загазовує великі міста, всі метрополії від тих потужних, надпотужних авто, якими володіють багаті люди. Я не проти багатих і не проти тих автівок, які є по наших містах, але чому одні повинні субсидувати інших? Тому єдиний і справедливий підхід коли ми візьмемо за критерій цю пропозицію. Але її не можна безкінечно переносити і розглядати десь у наступних якихось роках, і необхідність прийняття вже буквально завтра. Ми ж не хочемо, щоб завтра вийшли люди, які стояли під стінами Кабміну. І, до речі, не можна все звертати на Кабмін. Це ми з вами зробили помилку цю! Це ми не вчитувалися! Ніхто не знає режиму нашої роботи, чи ми за скороченою програмою працюємо, чи ні. Але ж учора, стежачи за одним сюжетом, який пройшов, можливо, повз вашу увагу: коли наші умільці сконструювали літачки, невеликі, завтра будуть притягнуті до криміналу за те, що вони мають прекрасний розум, прекрасні руки, тільки тому що вони зробили і запропонували, запропонували, щоб літати. Чому це повинно бути упосліджене? Чому ми не підтримуємо народні ініціативи? Чому ми думаємо про оту верству населення, яка знедолена, яка дійсно зберігає ті автомобілі ще від Другої світової війни? Подумаймо про них – це величезний масив. Я не кажу про тих, хто міг під’їхати до Кабміну, бо їм сплачували ці акції на протест. А ті, хто не має права навіть подати голосу. І це наший обов’язок – дбати про тих, саме знедолених людей. І саме тому я підтримую проект, який був озвучений В’ячеславом Ковалем і Катериною Тимофіївною підтриманий. Дякую.
Самойлик Катерина Семенівна замість Дем’янчук Вікторії Олександрівни.
Шановні колеги, шановні наші радіослухачі! Звичайно, сьогодні Верховна Рада України приречена виправити помилку тих, хто голосував за цей законопроект. І не треба говорити, що така легенька помилочка була, ну, просто так, рука протягнулася, натиснула на кнопку – і все. Не вірте, люди добрі. Всі прекрасно знали, що оцим голосуванням весь тягар переноситься виключно на вас, на тих, хто їде на старій „волзі” і везе останню картоплину, останню бурячину, щоб продати і прокормити свою сім’ю або на квиток дитині-студенту заробити. Всі прекрасно знали, що роблять. Вони перекладали повністю відповідальність на вас. А тоді, коли, звичайно, приїхали люди до Києва, почали бігати із воззванням до нас. Я задала питання одній своїй колезі: „Вибачте, будь ласка, ви не за адресою, ми не голосували, фракція Комуністичної партії України, за цей, і „Регіони”, за цей законопроект. Ви зверніться до своєї совісті і до своєї пам’яті і згадайте, будь ласка, хто, дійсно, проголосував за цей законопроект. Подивіться, люди без роботи, викинуті за ворота заводів, фабрик, без заробітної платні. Донедавна вирізали всю скотину, завозили м’ясо з Польщі. А зараз і ще тим законом, що діє нині ми заставляємо і останню і машину здати на металолом, бо вона, бо її не вигідно тримати на подвір’ї. Тож я не погоджуюсь з тим, хто хоче прийняття законопроекту перенести на невідомо остаточно який час. Ми повинні сьогодні прийняти законопроект, який презентував нам Петро Миколайович Симоненко 3031 і в першому читанні, і остаточно, і зняти цю гостру проблему. І я просила б колег підтримати це, саме цю пропозицію. А ще хочу сказати, що те. що названо помилкою, це безвідповідальність політиків, яка привела до такого стану. Я уявляю собі токаря, який так би віднісся до тієї деталі, які він сьогодні виточує. Я уявляю собі вчителя, який заснув би на уроці і не вчив би дітей. Я уявляю працівників інших професій і тому не треба сьогодні сльози лити, ганьба вам всім, хто сьогодні державу і людей, які заробляють мозолями поставили з ніг наголову і обібрали залізши до кишені.
Народний депутат Ляшко, будь ласка.
"Блок Юлії Тимошенко" перший підняв питання щодо виправлення, на превеликий жаль, великої помилки, яка сталася тут, в парламенті. В парламенті часто робляться різні помилки. На превеликий жаль, внаслідок помилок страждають громадяни України. Ми як політична сила, яка відповідальна перед людьми, два тижні працювали в округах і люди, якраз задавали ці питання. І тому реакція на звернення громадян – це законопроекти, які були внесені урядом і депутатами від Блоку Юлії Тимошенко. Ми вважаємо, що потрібно доопрацювати ситуацію, щоб не було так, що найбідніші, ті, хто мають „Волги” там 20-річні, платять по 2-3 тисячі гривень, а багатії, які отут, під Верховною Радою клаксонять і мітингують на „Мерседесах”, вона, значить, пропонують зменшити транспортний збір. Якраз один із законопроектів, які тут найбільше обговорюються, якраз і передбачають в три рази, як сказав тут Сергій Терьохін абсолютно правильно, законопроект 3030-1 – в три рази зменшити транспортний збір для автомобілів з великим об’ємом двигуна, і втричі підняти транспортний збір для автомобілів з малим об’ємом двигуна. За це, звичайно, голосувати не можна. Треба взагалі передбачити це звернення і до представників Міністерства фінансів, і до уряду, передбачити стягування екологічного збору, закласти його у вартість бензину. Коли людина їздить, заправляється, нехай платить цей збір, а коли там машина стоїть цілий рік і на Пасху люди на гробки їдуть чи там на город двічі чи тричі в рік, то хай стільки і платять. А то одні їздять, розбивають дороги, і таксисти, наприклад, і платять однаково, як той, хто раз чи двічі в рік пенсіонер виїхав. Тобто треба переглянути філософію цих законопроектів, потрібно зробити так, щоб закони працювали в інтересах найменш захищених громадян України, а не лише в інтересах багатіїв. Ми розуміємо, що у Верховній Раді, особливо у цій частині залу представлені одні багатії і вони тільки дбають про збагачення, не вистачає їм все мільярдів, які вони мають, і вони хочуть ще останню шкуру здерти з тих нещасних селян. "Блок Юлії Тимошенко" за захист найменш незахищених верств населення! І ми підтримаємо законопроект, який дозволить селянам малозахищеним, тим, які мають „Волги” по 20 років УАЗи, „Волги”, щоб вони не платити ці драконівські транспортні збори. І притягнуть до відповідальності тих, хто встановив ці податки, хто знущається з людей.
Обговорення завершено. Шановні колеги, я думаю, це буде добрим уроком для нас, щоб Верховна Рада, по-перше, не допускала таких помилок, а по-друге, якщо допускає, виправляла їх без нагадування, в такий спосіб, який призвів до термінового розгляду відразу аж 14 альтернатив. Зараз переходимо до голосування по п’яти альтернативних проектах, які в нас залишилися. Я прошу уваги. Ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону №3030-1 „Про податок з власників транспортних засобів та інших самохідних машин і механізмів”. Прошу визначатися. [[17:07:29]] За-378 Рішення прийнято. Інші альтернативні законопроекти на голосування вже не ставляться. В цілому на голосування поставити не можна, оскільки, ви бачите, народні депутати, які на чолі з головою профільного комітету махають руками і кажуть, що в цілому – ні. Регламент забороняє голосувати в цілому за наявності заперечень народних депутатів України. Я ставлю на голосування пропозицію скоротити вдвічі термін для підготовки до другого читання цього проекту закону. Прошу визначатися. [[17:08:17]] За-409 Рішення прийнято. Таким чином, я звертаюся до Сергія Анатолійовича Терьохіна на початку наступного пленарного тижня ми маємо обов’язково розглянути в другому читанні цей проект закону. Шановні колеги, тепер, відповідно до рішення Верховної Ради, проголосованого на початку вечірнього пленарного засідання, оголошується до розгляду проект Закону про першочергові заходи щодо запобігання впливу світової фінансової кризи на хлібопекарську галузь. Номер 3560. Доповідає: народний депутат України Триндюк Юрій Григорович, прошу.
Шановні колеги! Якщо сказати, що в нашій державі, яка по праву рахується аграрною, хлібна галузь існує, це означатиме, що ми обманюємо себе, її практично немає. Без обігових коштів з боргами за сировину, кредитами хлібозаводи стоять на межі зупинки. І якщо ми разом з вами не допоможемо хлібній галузі, десятки тисяч людей залишаться без роботи, а в Україні будуть значні перебої з хлібом, і це ще більше вдарить по громадянам, які вже і так постраждали від кризи. Ви знаєте, що хлібопекарська промисловість найбільш зарегульована зі сторони органів влади, рентабельність виробництва складає не більше п’яти відсотків і це штучне несправедливе обмеження рентабельності владою і діє воно понад п’ять років. У зв’язку з цим для поповнення обігових коштів фактично, щоб якось існувати, більшість підприємств галузі вимушені були брати кредити в банках для закупівлі сировини, зерна та переобладнання застарілих виробництв. Значна кількість кредитів оформлювалась в іноземній валюті, тому що було значна відсоткова ставка. Знецінення гривні практично унеможливило обслуговування та погашення цих кредитів та привело до вимивання із обігу оборотних коштів. Цей закон регламентує перекредитування підприємств з іноземної валюти в гривню і прописує цей механізм. Хочу сказати, що це ніяким чином не вплине на стабільність гривні, так як всього в галузі нараховується кредитів на суму близько 150 мільйонів доларів США, а втрати будуть взагалі приблизно 40 мільйонів доларів США. При цьому буде врятована вся галузь, а народ України забезпечений хлібом.
Завершуйте, будь ласка.
Ви можете сказати, що є інші галузі, яким теж потрібна допомога, повністю згоден. Але ще раз хочу сказати, що хлібопекарська промисловість найбільш зрегульована і найбільш соціальна, хліб – всьому голова. Тому, шановні колеги, прошу вас прийняти цей закон в цілому і допомогти хлібопекам. Дякую.
Співдоповідь від комітету – Станіслав Михайлович Аржевітін, будь ласка.
Шановні депутати, наш комітет декілька разів розглядав цей законопроект і обидва рази прийняв рішення про те, щоб цей законопроект відхилити. Таку ж позицію розділяє і науково-експертне управління Верховної Ради України. Наш комітет вважає, що підхід щодо надання пільгових преференцій виключно одній галузі, навіть такій вкрай важливій, як хлібопекарська, може бути наслідком масової появи законопроектів, що надання таких же пільг іншим галузям. Зазначена пропозиція може спричинити в банківському секторі, який і так знаходиться в тяжкому стані, ще більше навантаження на комерційні банки. В цілому по нашим підрахункам, якщо звернуться з аналогічними пропозиціями інші галузі, компенсація повинна скласти близько 120 мільярдів гривень, яке джерело цих компенсацій теж невідомо. Законопроект суперечить Цивільному кодексу України, це стаття 1054. За законом відомо, що Національний банк не має відношення до кредитування тієї чи іншої галузі і відповідно не може в угодах з комерційним банком заключати додаткові вимоги. Авторами законопроекту також не зроблені розрахунки, які ж умови і скільки потрібно рефінансування. Механізм компенсації вже надання Національному банку по курсовим різницям з боку Кабінету Міністрів, також не прописаний, а головне не визначені джерела, напевно це повинні бути зміни до бюджету. Законопроект передбачає надання пільг не лише хлібопекарням, а й афільованим особам, хто вони, скільки їх, теж немає розрахунків. А головне, що цей законопроект може стимулювати і створювати нерівні умови в самій галузі. Адже ті які б могли гасити кредити, тепер будуть обов’язково робити ці кредити проблемними, тому що можна буде купити валюту якби за дешевим курсом. Тому, виходячи з цього.
Завершуйте, будь ласка.
цей законопроект. Дякую.
Запишемося два „за” – два „проти”. Ляшко Олег Валерійович.
Триндюку, будь ласка, слово.
Юрій Григорович Триндюк.
Я хочу ответить, я хочу сказать по этому поводу такое. Я уже говорил, что потери будут абсолютно незначительные. Мы спасем буквально всю отрасль хлебопекарскую. И кроме того, действительно хлебопекарская отрасль она наиболее социальная, и наиболее зарегулированная, чтобы ее сравнивать с другими отраслями. Надо поддержать этот закон обязательно, потому что хлебопеки встанут и не будет хлеба.
Ващук Катерина Тимофіївна.
Шановні колеги! Виступаючий від комітету сказав, що не можна давати преференції якійсь одні галузі – це правда. Але хліб є хліб. І недарма в народі кажуть, що хліб всьому голова. Сьогодні може чогось не вистачати, все це може бути сприйняте по-різному людьми, але зрозуміле. Але, коли ми хлібопекарську галузь покладемо абсолютно на коліна – це вдарить не тільки по пекарях, а це і по селянах, які вирощують хліб, бо ринок звузиться, і, найголовніше, по наших громадянах. Сьогодні й так є загроза серйозному подорожчанню хлібобулочних виробів, вони вже дорожчають, а у нас дуже багато людей, які виживають. І ми маємо сьогодні зробити крок назустріч цій галузі так, як вона в Україні дуже соціально орієнтована, соціально важлива. А надалі у програмі діяльності уряду треба закласти створення не лише тих кооперативів, які будуть доставляти продукцію прямо із села, щоб вона дешевою була на ринках, а і створення магазинів соціально орієнтованих, в яких би люди, які сьогодні не мають належних статків могли за доступними цінами купити всі продукти харчування. Таке є навіть у дуже багатих країнах світу. Тому „Блок Литвина” підтримує дане рішення, буде за нього голосувати і ми запрошуємо всіх народних депутатів дуже відповідально віднестись до голосування за дане рішення. Дякую.
Герман Ганна Миколаївна.
Я прошу передати слово депутату Ярославу Сухому.
Ярослав Сухий, будь ласка.
Шановні колеги! Які би ми красиві слова не говорили про те, що хліб всьому голова, законопроект 3560 викликає великі сумніви стосовно економічної доцільності і законотворчої техніки. Шановні колеги! Чергове „латання дірок”, чергове намагання комусь сподобатися, це не боротьба з кризою і це не вихід з кризи. Подивіться, а хіба не в такій самій ситуації опинилася молочна промисловість, тваринницька, переробна. Скажіть, будь ласка, саме по такій причині, по якій зупиняються хлібозаводи, саме по такій причині, яка вказана і в пояснювальній записці, жорстке державне регулювання рентабельності виробництва та цін зупинили Запорізький масложиркомбінат і всі переробні підприємства. Скільки непрацюючий масложиркомбінат заплатить зарплати? Нуль! Скільки з цього нуля в Пенсійний фонд піде? Такий самий нуль! Отже, якщо ми хочемо реально підійти до цієї проблеми, то цей законопроект потрібно приймати тільки виключно в першому читанні. Бо є ще одна надзвичайно загрозлива обставина. Аби ми часом, з нашими намаганнями не сподобатися то транспортникам, то хлібопекарям, аби ми не довели до того, що не буде кому повертати нові заощадження. Що таке комерційний банк? Він зібрав чиїсь кошти, він ці кошти тепер на депозити віддати не може. Він не може віддати ці самі кошти хлібопекарній промисловості, які також заморожені у комерційних банках. Це не підхід. Це не нормальний, це не економічний, це не ринковий підхід до вирішення проблем подолання кризи у такій надзвичайно чутливій сфері, як хлібопекарна промисловість. Приймати цей законопроект можна тільки в першому читанні. І потім обов’язково продумати всі механізми реальної допомоги, в тім числі грошової допомоги хлібопекарній промисловості, аби не збурити соціальну ситуацію у нас в Україні. Дякую.
Самойлик Катерина Семенівна. Будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, шановні наші виборці, зверніть увагу, яке питання ми сьогодні розглядаємо. Треба, дійсно, підтримати, поділити всім, окрім вас, рідненькі. Про вас якось забули, про те, що вам немає за що хліба купити та й до хліба купити. А от пекарів ми давайте з вами підтримаємо, давайте ще і банки підключимо до цього, а ви якось виживете. А не виживете, то що ж таке, у залі це питання розглядатися не буде. Я до авторів законопроекту хочу задати питання. Чи знаєте ви, шановні, скільки хліба зараз у коморах гниє, тому що його не викупила держава, не викупила його? Знаєте ви чи ні? Поясніть, будь ласка, яку оцінку ви дасте тому, що напередодні врожаю, знаючи, що врожай, дійсно, буде добрий в Україні, підвищили ціни на хліб? Чи не спеціально це? Де обіцяні закупівельні ціни на зерно? Чому вони не були реалізовані знову ж таки? Тобто законопроект, який ви сьогодні пропонуєте, це, дійсно, якась махінація, це махінація чергова. Чому ж ви не підтримали мораторій, якій запропонувала Компартія на підвищення цін на товари першої необхідності? Чому ми це не зробили? Де ділись 40 мільярдів, які дали, дав Міжнародний валютний фонд? А тепер ви у зв’язку берете комерційні банки, даєте якісь гарантії. І знову новий виток махінації, за які буде розхльобуватись той же простий селянин і всі просто громадяни України. Шановні.
Завершуйте, будь ласка, Катерина Семенівна.
Шановні колеги! Це камуфляж, це не законопроект. Він не врятує народ України, врятує невеликий прошарок. І тому давайте задумаємось перед голосуванням.
Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про першочергові заходи щодо запобігання впливу світової фінансової кризи на хлібопекарську галузь. Реєстраційний номер 3560. Прошу визначатись. [[17:22:31]] За-237 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка, покажіть. Партія регіонів – 15, "Блок Юлії Тимошенко" – 148, "Наша Україна - Народна Самооборона" – 55, комуністів – 0, „Блок Литвина” – 19. Є прохання народних депутатів України, щоб профільний комітет підготував на наступний пленарний тиждень для другого читання цей проект закону. Прошу проголосувати за скорочення процедури підготовки другого читання. [[17:23:17]] За-214 Рішення не прийнято. Прошу профільний комітет готуватись. Коли будете готові - на Погоджувальну раду для включення до розкладу засідань. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України „Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації", номер 2657. Доповідає: перший заступник міністра економіки Максюта Анатолій Аркадійович.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні народні депутати! Сьогодні на ваш розгляд винесено Закон України "Про внесення змін до Закону України „Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації". Метою цього закону є посилення контролю держави за збереженням та ефективним використанням майна підприємств, що мають загальнодержавне значення та не підлягають приватизації згідно із статтею п’ять Закону про приватизацію державного майна. Із цією метою пропонується об’єднати додатки один та два Закону України "Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації” і встановити єдиний правовий режим підприємств, що мають загальнодержавне значення. Слід зазначити, що існування на сьогодні додатку два дає можливість фактично виводити майно державних підприємств, що не підлягають приватизації, із сфери заборони на приватизацію шляхом прийняття рішення про їх корпоратизацію або реорганізацію, що призводить спочатку до зміни їх організаційно-правої форми, а згодом до відчуження. У разі прийняття законопроекту у переліку об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації, залишиться 1402 об’єкти. Крім того, відповідно до інформації органів управління та Держкомстату упорядковуються найменування підприємств, включених до переліку, уточняються їхні ідентифікаційні коди, адреси, а також органи управління, виключаються об’єкти, які були ліквідовані або реорганізовані. Таким чином унаслідок прийняття закону ми будемо мати єдиний перелік об’єктів права державної власності, які не підлягають приватизації, що дасть можливість зберегти у державній власності ці підприємства і усунути можливість їх.
Завершуйте, будь ласка.
Прохання до народних депутатів підтримати цей законопроект.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Співдоповідь від комітету, Олександр Миколайович Бондар.
Шановний Олександр Володимирович, шановні народні депутати, я хочу привернути увагу депутатів. Дуже важливий законопроект. Комітет з питань економічної політики прийняв рішення підтримати законопроект за основу. Я вам зараз поясню з яких причин. Перше. Жодного об’єкта, який дозволяється до приватизації порівняно з тим, що сьогодні є, уряд не вносить. Навпаки, уряд робить із двох переліків, один з яких дозволяв корпоратизацію, але забороняв приватизацію один, який забороняє приватизацію об’єктів, які внесені до цих переліків. Тобто ніяких зрушень у плані приватизації тут нема. Інша підстава. Тільки після прийняття цього законопроекту за основу депутати мають право вносити у перелік нові об’єкти в режимі другого читання. Тому кожний депутат має можливість у режимі другого читання вносити зміни в перелік об’єктів заборонених до приватизації. Хочу нагадати норму чинного законодавства про приватизацію, який виключне право Кабінету Міністрів вносити перелік об’єктів заборонених до приватизації., а депутати можуть це робити в режимі розгляду у другому читанні. Тому я ще раз наголошую, що це переглядає просто ті об’єкти, які пройшли реорганізацію, змінили свій юридичний статус, і вносяться зараз у заборонений перелік. А ті, які навпаки об’єднались, теж вносяться у перелік заборонених до приватизації. Я міг би зараз дати справку по кожному об’єкту, але, на жаль, для цього нема часу. І я прошу підтримати законопроект в першому читанні, і комітет доопрацює всі додатки до заборонного переліку, які надійдуть в режимі другого читання від народних депутатів. Звертаюсь до депутатів опозиції, ще раз прошу, ніяких вилучень із заборонного переліку тут нема. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Записуємося на обговорення. Ващук Катерина Тимофіївна.
Шановні колеги, шановні автори законопроекту! На Волині є таке підприємство „Волиньторф”. Воно включено сьогодні, виключено, вірніше, з переліку підприємств, які не підлягають приватизації. Тобто його направлять на приватизацію. Ми вивчили ситуацію із використанням торфобрикетів в області. Що таке Волинь? Усе полісся палить торф. Навіть бюджетні установи майже на 30 відсотків оплюються торфобрикетом. Сьогодні 600 котлів установлено у різних соціальних закладах, які опалюються торфобрикетом. Успішне підприємство платить до бюджету, забезпечує робочі місця. І це для полісся дуже важливе підприємство. Постійно лобіюється, бажання оце прибуткове, яке платить до бюджету, підприємство приватизувати. Для цього робляться різноманітні інсинуації. Це сьогодні кінцевий варіант. Напередодні арештовують безкінечну кількість разів керівника найбільшого торфобрикетного Маневицького заводу Ящука. І от сьогодні ми маємо таку ситуацію, що уже підсумком цього направити торфопідприємства волинські на приватизацію. Вся громадськість Волині, керівництво всіх рангів Волині протистують проти цього. Я звертаюсь до вас, шановні народні депутати, не підтримуймо приватизацію цього підприємства. Якщо воно буде виключене до заборонених з приватизації, фракція не буде голосувати за цей закон. Дякую.
Мартинюк Адам Іванович.
Шановні колеги, я хотів би продовжити виступ землячки Катерини Тимофіївни, бо у мене точно ж такі є пропозиції і, на превеликий жаль, така ситуація не тільки по „Волиньторфу”, така ситуація, ви подивіться по порівняльній таблиці, відноситься до всіх торфорозробних підприємств. А дійсно на прикладі уже „Волиньторфу” Катерина Тимофіївна розповіла що це таке для будь-якої економіки будь-якої області. Тепер ще один момент. Олександре Миколайовичу, ви розповідаєте нам трошки неправду, тому що тут у Законі України „визнати таким, що втратили чинність” – Додаток №2 до закону. А в Додатку №2 до закону записано, в Додатку №2 було 144 підприємства, які не підлягали б приватизації, але мали право на корпоратизацію. Зараз ви цей додаток номер два: 144 стратегічних підприємства, включаючи торфи, включаючи електростанції різного роду – вилучаєте з додатку, що не підлягають приватизації, і дозволяєте їх приватизовувати. Так що тут не так легко і не так просто, як ви хочете сказати. Так, деякі з цих 144 об’єктів, деякі з них переходять в додаток „що не підлягають приватизації”, але таких із 144, може, 4 чи 5 набереться. Більше сотні підприємств стратегічного значення ви віддаєте на приватизацію. Я вже говорив, що всі торфо: от „Суми-торф”, „Поділля-торф” [[Хмельницький]], „Чернігів-торф”, „Київ-торф” – всі ці віддаються, всі ці підприємства віддаються на приватизацію і інші. Тому я сподіваюся, шановні колеги, що у нас вистачить мудрості не приймати цього законопроекту, бо це буде величезна біда для всіх наших виборців. Дякую.
Герман Ганна Миколаївна.
Народному депутату Олексію Плотнікову прошу передати слово.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, проектом передбачено включення до об’єктів приватизації, власності, які не підлягають приватизації, акціонерних товариств. Тобто тут є ВАТ „Дніпродзержинськтеплоелектроцентраль”, ВАТ „Укргідноенерго” та інше. Проте ВАТ не є об’єктом права державної власності. Такими об’єктами є акції, які належать державі у статутному фонді цих товариств. Тобто з цієї точки зору тут треба вносити корективи з точки зору коректності цього законопроекту. Далі. Згідно з частиною другою статті 5 Закону „Про приватизацію державного майна” теплоелектроцентралі включені до об’єктів, які не підлягають приватизації в зв’язку із тим, що вони мають загальнодержавне значення, не залежно від того, чи є в них статус юридичної особи. У зв’язку з цим, на нашу думку, з цього законопроекту треба вилучити Охтирські теплові мережі, Черкаську ТЕЦ та все інше, те, що не підлягає приватизації, але воно ж таки знаходиться в цьому об’єкті. Тобто узагальнюючий висновок – є пропозиція повернути на доопрацювання цей законопроект, враховуючи те, що він має дуже великі вади. Спасибі.
Дякуємо. Карпук Володимир Ігоревич, будь ласка.
Володимир Карпук, "Наша Україна - Народна Самооборона", група „За Україну”. Шановні виборці, шановні колеги, шановні народні депутати, звичайно, формування єдиного переліку об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації надзвичайно важливе для попередження зловживань, які існують в цій сфері. Разом з тим, я хочу підтвердити думку своїх земляків, депутатів - волинян Катерини Ващук і Адама Мартинюка про те, що треба досить ретельно ставитися до переліку цих об’єктів. По-перше, не можна розглядати за скороченою процедурою такі важливі підприємства. Так, до другого читання ми готуємо в режимі другого читання, але ці всі підприємства будуть включені з погляду членів комітету. Хочу сказати, що всі торфопідприємства, якщо ми зараз говоримо про енергетичну безпеку нашої країни, то пропозиція про виключення з переліку додатку об’єктів, що не підлягають, що втратили загальнодержавне значення і відповідають, не відповідають частині другій статті 5, це ще лист, який був 2006 року. Минуло два роки, змінилася ситуація. 27 відсотків бюджетних установ Волині якраз є на місцевому паливі, і закуплено тільки в останні роки по програмі енергозбереження більше 600 котлів. Великі кошти економії по області, і це і по інших торфобрикетних, торфовиробничих підприємствах. Тому, я думаю, і ті речі, які наводили інші депутати по підприємствах, що стосується енергетики. Тому, дійсно, цей закон треба направити на доопрацювання.
Дякую, обговорення завершено. Насамперед хочу нагадати, що питання скороченої процедури – це голосування народних депутатів в сесійному залі. Я прошу, щоб не нарікали на це, тому що потрібно уважно ставитися до пропозицій колег народних депутатів, і визначатися, коли доцільна скорочена процедура, а коли варто розглядати питання за повною процедурою, як це передбачає Регламент. Тепер, будь ласка, репліка Олександр Миколайович Бондар, якого назвали. Одна хвилина, будь ласка.
Шановний Адам Іванович, я не неправду сказав, я не встиг за дві хвилини розказати повністю, що 47 об’єктів об’єдналися в одну юридичну особу і включені в заборонений перелік, 72 об’єкти пройшли реорганізацію і під іншими назвами включені в заборонений перелік. Просто не було часу. Я казав, що там жодного об’єкту не виноситься на приватизацію. І, Катерина Тимофіївна, якщо по вашому об’єкту є заперечення, ви у другому читанні внесіть його у порівняльну таблицю як заборонений. Ми підтримаємо вас на комітеті. Інакше ви нічого не зробите. Треба приймати за основу, а потім вашу пропозицію підтримає зал. І іншого шляху немає. Ну, зараз не можна це зробити, тільки в другому читанні. Проголосуйте в першому і ми з задоволенням підемо вам назустріч.
Шановні колеги, доповідач Анатолій Аркадійович Максюта стверджує, що є в даному проекті позиції, які можуть врахувати те, що пропонували народний депутат Ващук і народний депутат Мартинюк. Я прошу вашого дозволу для уточнення, для інформації дати можливість зробити уточнення Анатолію Аркадійовичу Максюті. Є заперечення? Немає. Прошу, Анатолію Аркадійовичу. Мікрофон включіть, будь ласка.
Цей перелік формувався, виходячи з пропозицій тих органів управління, які управляють підприємствами. Якщо сьогодні в народних депутатів виникне пропозиція, наприклад, по „Волиньторфу”, то я підтверджую, що ми погодимося під час другого читання перенести його в перший додаток, але перенесення в перший додаток дає вже гарантію того, що він не буде корпоратизований чи змінено його форми, він не буде виведений. Тому включення в додаток перший – це навіть краще, ніж він перебував у другому додатку, де він міг піти поза існуючими процедурами. Тому я звертаюся до депутатів, все-таки, якщо ми говоримо про покращання збереження державної власності, прохання прийняти в першому читанні, а в другому ми разом з комітетом врахуємо ті зауваження, які є.Дякую.
Дякую. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону „Про внесення змін до закону України „Про перелік об’єктів права державної власності, що не підлягають приватизації”, реєстраційний №2657. Прошу визначатися. [[17:40:02]] За-205 Рішення не прийнято, законопроект відхилено. По фракціях покажіть, будь ласка. Партія регіонів – 0, "Блок Юлії Тимошенко" – 150, "Наша Україна - Народна Самооборона" - 47, комуністів – 0, "Блок Литвина" - 8. Є пропозиція від профільного комітету. Є пропозиція від профільного комітету направити на повторне перше читання. Олександр Миколайович, сідайте, будь ласка на місце. Я ставлю на голосування пропозицію комітету, про направлення на повторне перше читання, прошу визначатись. [[17:40:57]] За-218 Рішення не прийнято. Законопроект відхилено і розглядатись на цій не буде. Оголошується до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" [[щодо черговості задоволення вимог при заборгованості із заробітної плати]]. Реєстраційний номер 1105. Доповідає народний депутат України Сенченко Андрій Віленович.
Уважаемые коллеги! Действующий закон о возобновлении платежеспособности должника или признание его банкротом предусматривает, что при проведении процедуры банкротства предприятия в первую очередь погашается задолженность по заработной плате перед работниками предприятий, которая возникло в последние три месяца. Основная часть задолженности по заработной плате погашается во вторую очередь. При этом эта часть задолженность по заработной плате, удовлетворяются требования после затрат, связанных с осуществлением процедуры банкротства, после расходов на уплату государственной пошлины, после затрат арбитражного управляющего и после затрат кредиторов на проведения аудита. Практика показала, что предприятия банкроты, как правило, имеют значительную задолженность по заработной плате перед своими работниками, которая накапливалась в течение целого ряда лет. И удовлетворение требований по заработной плате во вторую очередь часто не позволяют рассчитаться с работниками из-за недостаточности средств ликвидационной массы. Такое положение дел посредственно нарушая статью 43, требование 43 статьи Конституции Украины. С целью социальной защиты нанятых работников, предлагается перенести выплаты по заработной плате из второй очереди в первую очередь в полном объеме. Есть положительное заключение Научно-экспертного управления, есть положительное решение комитета, были замечания наших коллег из комитета по экономической политике, которые касались второстепенных моментов этого законопроекта и мы пришли к такому выводу, что их можно учесть при подготовке законопроекта на второе чтение. Этот закон можно назвать по-разному, применительно к нескольким сотням тысяч украинских семей, представители которых являются работниками предприятия, находящиеся в состоянии банкротства, его можно назвать антикризисным. Я бы назвал его просто человечным и предлагаю всем дружно поддержать этот законопроект. Спасибо.
Сідайте, будь ласка. Співдоповідь Бондар Олександр Миколайович, будь ласка.
Шановний Олександр Володимирович! Шановні народні депутати! Комітет з питань економічної політики розглянув законопроект, який перехідний ще з минулого скликання, і пропонує підтримати його і прийняти за основу. Законопроект розроблено з метою забезпечення соціального захисту найманих робітників у процесі банкрутства підприємств шляхом зміни черговості задоволення вимог кредиторів. Зокрема, перенесення вимог щодо виплати заборгованості заробітної плати з другої черги до першої. Головне Науково-експертне управлення Апарату Верховної Ради України підтримує законопроект для прийняття в першому читанні, хоча і висловило до нього деякі зауваження. Зокрема, на Комітеті з економічної політики було прийнято рішення в другому читанні внести таку поправку, в запропонованому проекті редакції йдеться про вимоги, що виникли перед працівниками підприємства-банкрута. Це може позбавити права на задоволення відповідних вимог осіб, що звільнилися з підприємства до початку задоволення вимог кредиторів після продажу його майна внаслідок ліквідації. Ми вирішили цю поправку в другому читанні врахувати. І в зв’язку з цим пропонуємо депутатам прийняти законопроект за основу з подальшим його доопрацюванням у режимі другого читання. Я звертаюся до народних депутатів: надсилайте свої зауваження законопроектом ми їх розглянемо. І цей законопроект, дійсно, нагальний зараз, оскільки багато підприємств переживає зараз не найкращі часи. І для того, щоб працівники не постраждали, щоб їх вимоги були враховані, щоб задоволення законом передбачених пільг і по заробітній платі, і заборгованості були виплачені.Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Записуємося на обговорення. Герман Ганна Миколаївна.
Партія регіонів буде підтримувати цей законопроект, оскільки для нас дуже важливо, щоб під час банкрутств підприємств в першу чергу погамувалася заборгованість заробітної плати для всіх працівників і не три місяці, а всю заборгованість із заробітної плати треба погасити в першу чергу, а потім робити всі інші виплати. Виходячи з інтересів людей, простих людей, які втрачають роботу, ми будемо підтримувати такий підхід, який свідчить про те, що даний законопроект буде сприяти захисту прав людини.
Дякую. Цибенко Петро Степанович, будь ласка.
Дякую! Фракція комуністів Петро Цибенко. Шановні колеги, шановні громадяни України! Я, як представник фракції і автор однієї з попередніх редакцій цього закону, задоволений тим, що ми повернулися до цієї ідеї. Справді, навіть у звичайних умовах, у яких Україна знаходиться зараз, треба було б прийняти цей документ і вдвічі, а може втричі необхідніше його приймати в сьогоднішніх умовах, коли в умовах світової фінансово-економічної кризи, на превеликий жаль, процес банкрутства, у тому числі і штучного банкрутства підприємств, буде процвітати. Тому питання, яке сьогодні розглядається, де-факто можна оцінити, як таке: залишаємо ми у людини праці і членів його родини шанс на те, щоб вижити в цій ситуації чи позбавляємо такого шансу. Тому фракція комуністів, безумовно, підтримає цей документ. Справді, треба його приймати сьогодні. Безумовно, на етапі підготовки до другого читання є речі, які треба поправляти у цьому документі. Але обов’язково треба приймати, це один із тих заходів, який може врятувати людину у цій ситуації і допомогти вижити у тій скруті, яка є сьогодні. Тим більше, що ще раз хотів би наголосити, що досить часто ми зустрічаємося з проблемою штучного банкрутства підприємств і доведення його до банкрутства. Тому фракція Компартії України буде, безумовно, підтримувати цей документ і вносити пропозиції щодо його покращення. Дякую.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Шановні народні депутати, Конституція у 43 статті передбачає, що громадянам право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом. Так гарантовано у Конституції. Насправді, коли відбуваються банкрутства підприємств, то цього немає. І тому законопроект, який вноситься, а практично його треба трошки перейменувати, і Науково-експертне управління також помітило цю деталь, бо вносяться зміни у нас тільки до одної статті цього закону, до 31. Значить, і закон так має називатися. Так і назвемо його: про внесення змін до статті 31 Закону України про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом. І тоді треба обов’язково погодитися з тими пропозиціями, які є у багатьох країнах світу, що ті люди, які довели до підприємство до банкрутства, аа ви знаєте, що у нас в банку, який отримала потім Російська Федерація, куди Україна рефінансувала три з лишнім мільярда гривень, Національний банк України. Бо я не вважаю сьогоднішнє керівництво, правління банку українським керівництвом. Вони тримають наш золотовалютний запас в Америці, вони діють не для цієї країни. Так от, тоді буде, що керівники, які довели до банкрутства, вони якраз не будуть встановлювати собі зарплату по 500 тисяч, як в тому банку було, це в „ПІБі” 500 тисяч зарплата в місяць! Тоді запитується, якраз ці керівники, головні бухгалтери і так далі не мають бути включені до переліку тих осіб, яким підлягає відшкодування, бо вони довели до банкрутства. Тому прошу прийняти цей закон. І якшвидше, щоб ми прийняли його і в другому читанні. Дякую.
Шановні колеги! Відповідно до регламенту, ми маємо представників двох фракцій, які підтримують законопроект за скороченою процедурою, і двох, які не підтримують. Ми отримали два за, один проти, який виступив так, і за, і проти. І проти просить виступити від фракції БЮТ Олег Ляшко. Будь ласка.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Олександре Миколайовичу, Олег Ляшко просить виступити не проти, а за, за цей законопроект. І з цього приводу, Олександре Володимировичу, вибачте, і з цього приводу я хотів би сказати.
Я вибачаюсь, виключіть будь ласка мікрофон. Протестують народні депутати. Це порушення регламенту. Є можливість тільки, дві фракції за або проти. Від фракції у нас гарантоване право на виступ при повній процедурі. Скорочена процедура передбачає два за, два проти, причому, від однієї фракції може бути тільки один народний депутат України. [[Ш у м у з а л і]] Будь ласка, Олег Ляшко, ви проти прийнятого законопроекту, прошу, будь ласка, висловлюйтеся.
Олег Ляшко, "Блок Юлії Тимошенко". Наші виборці і громадяни України знають, що, як правило, Верховна Рада приймає законопроекти, які майже не захищають інтереси трудового люду. От сьогоднішній законопроект нашого колеги, члена "Блоку Юлії Тимошенко", Андрій Сенченка протилежного змісту. Цей законопроект спрямований на захист інтересів саме трудового люду, мільйонів громадян України, які чи були позбавлені роботи внаслідок банкрутства підприємств і не отримали заробітної плати, чи, можливо, не дай Бог, будуть позбавлені цієї роботи. Тому треба подякувати народному депутату Сенченку, "Блоку Юлії Тимошенко", за те, що запропонували на розгляд Верховної Ради, і особисто Юлії Володимирівні Тимошенко, яка підтримує цей законопроект, і який захищає інтереси саме трудового люду. Бо у Верховній Раді, як правило, розглядаються законопроекти, які лобістські, які захищають інтереси кланів, які представлені у Верховній Раді. А сьогодні ми маємо приклад захисту інтересів громадян України пересічних, малозахищених, які унаслідок банкрутства позбавляються можливості отримувати заробітну плату. Тому треба голосувати за цей законопроект і підтримувати його. Дякую.
Шановні колеги, я просив би усіх бути, по-перше, взаємовічливими, а по-друге, свідомими при прийнятті рішень. Якщо ви самі пропонуєте скорочену процедуру, я вас дуже прошу, дотримуйтеся тих регламентних норм, які її регламентують. Ми маємо в регламенті можливість виступу тільки двох представників від двох фракцій – „за” і двох фракцій – „проти”. Ми не можемо у даному випадку. Тоді або працювати за повною процедурою від жодних обмежень, або якщо ми хочемо працювати по скороченій, я дуже прошу, дотримуйтесь, будь ласка, цих норм. Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України „Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом” [[щодо черговості задоволення вимог при заборгованості із заробітної плати]], реєстраційний номер 1105. Прошу голосувати. [[17:54:46]] За-401 Рішення прийнято. Вечірнє планерне засідання продовжую на 15 хвилин. Оголошую до розгляду проект закону про внесення змін до статті 19 Закону України "Про кооперацію" [[щодо набуття членами кооперативу права власності]], реєстраційний номер 2158. Доповідає народний депутат України Зварич Роман Михайлович.
Шановний Олександре Володимировичу, шановні колеги! Закон, який пропонується вам на розгляд, насправді, виправляє певну помилку, яка прокралася в нашій законопроектній роботі ще два чи три роки тому. Про що йде мова? Законопроектом пропонується відновити право членів кооперативів, які повністю внесли свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж і тому подібне, які були надані йому в користування відповідним кооперативом. В чому проблема? Відповідне прав член кооперативу мав, як це було зафіксовано у Законі про власність. Натомість цей закон втратив свою чинність у квітні 2007 року, а чинний Закон про кооперацію, в який увійшли певні норми на той час чинного Закону про власність, якраз не перекинув у чинний Закон про кооператив це право, про яке я говорю, тобто право члена кооперативу, який повністю вніс свій пайовий внесок на квартиру, гараж, тим подібне, тобто те, що входить у сам кооператив. Пропонується власне і проголосувати за цей законопроект в першому читанні з метою, щоби були враховані як на мене абсолютно слушні зауваження Науково-експертного управління, зокрема в частині необхідності внесення відповідних пропозицій, відповідних змін до Цивільного кодексу. Дякую за увагу.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Співдоповідь – голова підкомітету Комітету з питань економічної політики Гейман Олег Айзікович. Прошу.
Шановний головуючий! Шановні народні депутати! Комітет з питань економічної політики на засіданні 14 травня 2008 року розглянув внесений народним депутатом України Зваричем проект Закону про внесення змін до статті 19 Закону України „Про кооперацію”. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України поділяє позицію автора законопроекту і рекомендує за результатами розгляду в першому читанні прийняти проект закону про внесення змін до статті 19 Закону України „Про кооперацію” за основу з урахуванням висловлених ним зауважень та пропозицій. Кабінет Міністрів у експертному висновку підтримує запропонований для розгляду законопроект, спрямований на захист прав членів кооперативів, метою яких є будівництво квартир, дач, гаражів і інших будівель, споруд або приміщення та отримання цих об’єктів у власність. Комітет прийняв рішення: рекомендувати Верховній Раді України проект Закону про внесення змін до статті 19 Закону України „Про кооперацію” прийняти за основу. Прошу підтримати. Спасибі.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Записуємося на обговорення. Кармазін Юрій Анатолійович, будь ласка.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна Самооборона”. Тут були побажання, щоб я про Нацбанк сказав, так я скажу, що я чекаю, коли Президент України Віктор Ющенко подасть нову кандидатуру голови Національного банку України. Бо далі триматися і бачити, що відбувається. [[О п л е с к и]] Спасибі за підтримку. Бо далі дивитися, як гнобиться національна одиниця, так далі не можна. Тому це питання і до коаліції і до всіх, хто тут є при владі, бо всі, хто сьогодні є в цій залі – це влада. Чому я нажав кнопку „проти”? Насправді, Роман Михайлович, я буду підтримувати законопроект, а я буду проти назви законопроекту і проти цього, що законопроект вносить зміни тільки в закон про кооперацію, а не вносить зміни до базового закону. Тому що базовим законом в даному випадку є стаття 384 Цивільного кодексу України, якою саме регулюються права володіння, користування і розпорядження квартирою відносно кооперативу, якщо не викупив її. Тому треба з цим законом і в цій назві цього закону написати: про внесення змін до статті 300, вибачте, до статті 384 Цивільного кодексу України та статті 19 Закону України про кооперацію і узгодити їх між собою. І це конче треба зробити при підготовці до другого читання. В цілому законопроект абсолютно правильний, направлений на захист прав громадян. Тільки я хотів би, щоб ми усвідомлювали, що Цивільний кодекс має набагато ширше застосування і зовсім інший предмет, серйозніший предмет регулювання, ніж вузенький закон, де стаття 19 Закону „Про кооперацію”. Тому я і нажав цю кнопку, щоб узагальнити, кнопку „мінус”. А про Національний банк ще раз звертаюся до Президента: будь ласка, внесіть подання про заміну Стельмаха. Дякую.
Плотніков Олексій Віталійович, будь ласка.
Шановний головуючий, шановні народні депутати! Є, принаймні, три вади, які не дозволяють підтримати цей законопроект. По-перше, у зв’язку з тим, що проектом пропонується визначити право власності членів житлово-будівельного, дачного, гаражного там чи іншого кооперативу на квартиру чи інше відповідне майно на квартиру чи інше відповідне майно, пропонуємо вирішувати вказане питання не шляхом внесення змін до статті 19 Закону „Про кооперацію”, а згідно виділення. чи шляхом виділення цих питань в окрему статтю 19 прим. – права житлово-будівельного, житлового та інших відповідних кооперативів. Друга пропозиція. Оскільки проектом поновлюються норми про перехід квартири, дачі, гаражу і іншого відповідного майна у власність члену кооперативу після внесення пайового внеску, що діяли згідно із Законом України „Про власність”, який втратив чинність, проект необхідно доповнити уточненням співвідношення між цим способом набуття права власності та викупом цього майна у кооперативу, що передбачено як цим проектом, так і частиною третьою статті 384 Цивільного кодексу України. І третя позиція, вважаємо за необхідне доповнити проект змінами до статті 384 Цивільного кодексу України, якими передбачити перехід квартири у власність члена житлового кооперативу після сплати ним пайового внеску. У зв’язку з цим пропонуємо також уточнити назву законопроекту, тому що ці три позиції, особливо третя позиція, вони не дозволяють приймати цей законопроект не лише в цілому, а й виходячи з цієї назви. І узагальнюючий висновок – є пропозиція відхилити чи там направити на доопрацювання. Спасибі.
Дякую. Обговорення завершено. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону „Про внесення змін до статті 19 Закону України „Про кооперацію” щодо набуття членами кооперативу права власності, реєстраційний № 2158. Прошу визначатися. [[18:03:54]] За-250 Рішення прийнято. Оголошується до розгляду проект Закону №2612 „Про внесення змін до Закону України „Про трубопровідний транспорт”. Доповідає: народний депутат України Зарубінський Олег Олександрович, будь ласка.
Дякую пане головуючий! Шановні колеги! Хоча закон називається «Про трубопровідний транспорт», тут жодного слова немає про трубу і все, що з цим пов’язано. Мова зовсім про інше. В лютому 2007 року був прийнятий на засіданні Верховної Ради Закон України „Про внесення змін до Закону України „Про трубопровідний транспорт” [[щодо підприємств магістрального трубопровідного транспорту]], яким було заборонено приватизацію та відчуження основних фондів газотранспортної системи України. Закон абсолютно правильний і закон необхідний для того, щоб не розбазарювалися ГТС, про яку зараз так багато говорять. Але є один момент, цим законом фактично забороняється людям, які живуть в гуртожитках, які знаходяться на балансі ГТС, приватизувати своє житло. От так в 2007 році зробили, а люди не можуть реалізувати своє законне, конституційне право. В той час, коли всі в інших галузях можуть це зробити. І тому сутність цього законопроекту проста, фактично це один рядок, але який відновлює права тисяч і тисяч людей. Конституційні права на житло і права, які витікають з того законодавства, яке ми з вами прийняли, що можна приватизовувати відповідні кімнати в гуртожитках. Тому сутність, я вам хочу зачитати лише одну відмінність від того, що є. Дія цієї частини не розповсюджується на об’єкти житлового фонду підприємств магістрального трубопровідного транспорту. Жодних якихось підводних течій, жодних інтриг в цьому законопроекті, повірте, немає. Ми відновлюємо права тисячі і тисячі людей, ну повірте мені. Дякую. Прошу проголосувати за нього, це справедливий закон.
Дякую. Сідайте, будь ласка. Співдоповідь: голова комітету з питань паливно-енергетичного комплексу, ядерної політики і ядерної безпеки Мартиненко Микола Володимирович. Голова комітету відсутній, прошу, записуємось на обговорення. Плотніков Олексій Віталійович, будь ласка.
Шановний головуючий та шановні народні депутати, є пропозиція підтримати цей законопроект, враховуючи дійсно, що він вносить зміни до частини другої статті 7 «Про трубопровідний транспорт» в тому, щоб розповсюдити можливості приватизації на житловий фонд, який перебуває на балансі цих підприємств. Цим самим ми відновимо соціальну справедливість у плані того, що і громадяни, які працюють у сфері трубопровідного транспорту, будуть мати можливість приватизувати своє житло, це поставить їх у ті ж самі умови з громадянами, які працюють в інших сферах, не пов’язаних з трубопровідним транспортом. Тобто, з цієї точки зору і дуже вичерпно сказав доповідач і автор законопроекту, це, дійсно, той законопроект який треба підтримати, який немає відношення до труби і за який я пропоную проголосувати „за”.
Кармазін Юрій Анатолійович.
Юрій Кармазін „Партія захисників Вітчизни” "Наша Україна-Народна Самооборона". Шановні народні депутати! Абсолютна правильна пропозиція Зарубінського по суті. Я хочу подякувати його за це, що він це побачив, бо є такі проблеми. Але назву закону треба зовсім іншу робити. У другому читанні я саме про це і кажу. І нам взагалі треба відпрацювати юридичну техніку, бо ми вносимо зміни не до всіх сорока статей цього закону, ми вносимо зміни тільки в одне речення, робимо в статтю 7-му, в частину першому причому статті 7 всього-на всього. Тому давайте так його і будемо називати цей закон: „Про внесення змін до частини першої статті сьомої Закону України „Про трубопровідний транспорт”. Це буде абсолютно логічно і правильно. Якщо ми так його назвемо, то тоді цей закон можна було б зразу прийняти і в першому, і в другому читанні зразу. Якщо автор з цим погоджується, якщо головуючий не буде заперечувати. В цілому ж те, що той Закон ми прийняли про трубопровідний транспорт, як об’єкт власності – це величезне надбання української держави. І те, що зараз іде спекуляція щодо цих моментів, то я хотів би, щоб ми перше, прийняли цей закон зразу в двох читаннях, ми сьогодні трошки заборгували, бо там чотирнадцять проектів зразу внесли і всі хотіли сподобатися народу. По перше, ми можемо зробити. А друге, користуючись нагодою кажу, пане Президент, внесіть пана Стельмаха на звільнення з посади Голови Національного банку України! Дякую.
Дякую. Обговорення завершено. Профільний комітет пропонує прийняти даний проект закону за основу. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України „Про трубопровідний транспорт” [[щодо зняття заборони на приватизацію житлового фонду державних підприємств магістрального трубопровідного транспорту]]. Реєстраційний № 2612. Прошу визначатися. [[18:10:21]] За-345 Рішення прийнято. У виступах була пропозиція про прийняття даного проекту закону в цілому. Є заперечення народних депутатів? Заперечення є у народних депутатів? Я ставлю на голосування про прийняття в цілому проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про трубопровідний транспорт" [[реєстраційний номер 2612]]. Прошу голосувати. [[18:11:05]] За-352 Закон прийнято в цілому. Вечірнє пленарне засідання оголошую закритим. Завтра о 10-ій годині ранку розпочнеться ранкове пленарне засідання.