104. Informace o realizaci protipovodňových opatření v České republice za rok 2013 v gesci Ministerstva zemědělství /sněmovní tisk 192/ Tento návrh uvede pan ministr zemědělství Marian Jurečka. Prosím, pane ministře, máte slovo.
Děkuji. Vážený pane předsedající, vážené poslankyně, vážení poslanci, materiál je předkládán na základě usnesení vlády č. 496 ze dne 10. května 2006, které ukládá ministru zemědělství předkládat každoročně Poslanecké sněmovně Informaci o realizaci protipovodňových opatření v České republice za předchozí kalendářní rok v gesci Ministerstva zemědělství. Zemědělský výbor projednal předkládaný materiál na své 9. schůze dne 22. května 2014 a doporučil ho Poslanecké sněmovně vzít na vědomí. Předkládaný materiál obsahuje informace o čerpání financí a dosažených parametrech u stavebních akcí u dvou nejdůležitějších programů Ministerstva zemědělství v oblasti prevence před povodněmi, a to programů 129 120 - Podpora prevence před povodněmi II a 129 130 - Podpora obnovy, odbahnění a rekonstrukce rybníků a výstavby vodních nádrží. Dále přináší informaci o realizaci pozemkových úprav zaměřených na protipovodňová opatření. Hlavním cílem druhé etapy programu 129 120 - Podpora prevence před povodněmi II je další snižování ohrožení a povodňových rizik v záplavových oblastech, posílení akumulace v údolních nivách a zvýšení kapacit v intravilánech. Program byl poslední úpravou dokumentace programu a usnesení vlády ze dne 4. září 2013 v důsledku červnové povodně 2013 prodloužen o jeden rok, to jest do roku 2014. Program do konce roku 2014 počítá s celkovými dotačními prostředky v celkové výši 11,17 mld. korun včetně vlastních zdrojů investorů. Hlavním cílem programu 129 130, tedy Podpora obnovy, odbahnění a rekonstrukce rybníků a výstavby vodních nádrží, je zlepšení technického stavu rybničního fondu České republiky a obnova vodohospodářských funkcí rybníků a vodních nádrží s ohledem na jejich význam při omezování extrémních hydrologických situací, povodní a sucha. Program byl druhou změnou dokumentace programu prodloužen do roku 2015 a rozšířen o nový podprogram určený k odstraňování havarijních stavů a jejich následků na rybnících a vodních nádržích. Zmíněné programy jsou vhodně doplňovány o realizaci pozemkových úprav, které částečně napomáhají s přípravou staveb, a o investiční opatření podle schválených plánů společných zařízení pozemkových úprav. Výběr akcí je prováděn v návaznosti na akce jednotlivých správců vodních toků. Čerpání programu je v gesci Ministerstva zemědělství, probíhá uspokojivě a do ukončení programu se předpokládá dofinancování akcí v rámci jednotlivých programů. Protipovodňová opatření většího rozsahu realizovaná v posledních deseti letech především v rámci první a druhé etapy programu Prevence před povodněmi splnila při povodních 2013 až na několik výjimek svůj účel a významně přispěla k eliminaci povodňových škod v chráněném území. V současné době je zahájena třetí etapa pro období 2014 až 2020, realizace technických protipovodňových opatření, ve které bude upřednostňována podpora retence, opatření k řízeným rozlivům povodí, poldry, vodní nádrže s retenčními prostorami a podpora zejména chybějících opatření v oblastech s potenciálně významným povodňovým rizikem vymezeným podle takzvané povodňové směrnice. Děkuji za vaši pozornost a dovoluji si vás požádat o akceptování tohoto materiálu.
Děkuji panu ministrovi. Tento sněmovní tisk projednal zemědělský výbor, jehož usnesení vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 199/1. Nyní prosím zpravodaje zemědělského výboru pana poslance Josefa Kotta, aby vás informoval o jednání výboru a přednesl návrh usnesení. Prosím, pane poslanče.
Dobrý den, pane předsedající. Děkuji za slovo. Vážené kolegyně, vážení kolegové, dovolte mi, abych vás seznámil s informací, že zemědělský výbor se s předloženým sněmovním tiskem č. 192 zabýval na své 9. schůzi dne 22. května 2014 a přijal k tomuto návrhu usnesení, ve kterém doporučuje Poslanecké sněmovně Informaci o realizaci protipovodňových opatření v České republice za rok 2013 v gesci Ministerstva zemědělství, sněmovní tisk 192, vzít na vědomí. Děkuji.
Děkuji a v rozpravě bude mluvit první pan poslanec Petr Kudela. Dobré poledne už. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, seznámil jsem se se zprávou o protipovodňových opatřeních za rok 2013. Na první pohled mě zaujalo, že celý materiál je přehlídka utracených peněz o tom, jak co nejrychleji převést vodu městy, kdy se dělají zejména opatření ve městech pro zrychlení odvodu vody městy s tím, aby voda v městech nenapáchala škody. Chybí mi v něm více koncepčních věcí na zadržení vody v krajině. Ve zprávě se o těchto věcech hovoří až v závěrečných částech, kdy se hovoří o zvyšování kapacity rybníků a také o poldrech, a to s povzdechem na nedostatečné uvolnění finančních prostředků v roce 2013. Vítám informaci pana ministra životního prostředí, že se spolu s panem ministrem zemědělství budou zaměřovat právě na problematiku zachování a zadržení vody v krajině. Když se podíváme na historické mapy naší země, vidíme pestrost čar znázorňujících pestrost vlastníků. Pestrost vlastníků byla také pestrostí pěstovaných plodin v různých fázích pestrosti růstových fází. Krajina intenzifikací zemědělství ztrácí schopnost zadržování vody. Zde také sklízíme plody meliorací, vysušování, které se děly v minulých letech. Doporučuji zprávu schválit, ale také prosím a doporučuji ministrům zemědělství a životního prostředí zaměřit svou pozornost právě na zadržování vody v krajině, tak jak o tom pan ministr zemědělství hovořil v závěrečné fázi svého projevu. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Petru Kudelovi. Nyní se slova ujme pan poslanec Petr Bendl a připraví se pan poslanec Pavera. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Děkuji za slovo. Pane předsedající, pane ministře, dámy a pánové, chci za tu zprávu poděkovat. Myslím si, že podrobně popisuje právě výdaje do důležité oblasti, kterou prevence před povodněmi bezesporu je. V roce 2007 vzniklo několik programů, které byly vyvolány neaktivitou vlád předešlých, před rokem 2007, protože to, co jsme zažívali v roce 2002 a později v řadě případů při povodních, ukázalo na absolutní absenci schopnosti státu tehdy řešit a být připraven na velké povodně. Díky tomuto programu, který probíhal mezi lety 2007 až 2013 a dále v některých částech byl prodloužen do roku 2015, se podařilo opravdu realizovat řadu velmi významných protipovodňových opatření, a proto také povodně, které jsme zažili už před pár lety, nenapáchaly takové škody a byly obce, města, kraje ve spolupráci se státem schopny daleko lépe zvládnout, než to bylo v letech minulých, v té době velkých povodní, které jsme tehdy zažívali. Částka 11,7 miliardy korun je podle mne adekvátní a je nutné, aby se pokračovalo v duchu toho, co říkal i můj předřečník, nejen v protipovodňových opatřeních, ale programy, které už byly v soustavě podpory protipovodňových opatření a týkaly se odbahňování rybníků, zavodňování suchých nádrží a podobně, tak aby voda v té krajině byla. Myslím si, že to je něco, čemu se má Česká republika věnovat velmi významně. Diskutujeme to na zemědělském výboru poměrně pravidelně a já registruji, že snad by tu v Poslanecké sněmovně měla být vůle přimět Ministerstvo zemědělství k tomu, aby přišlo s vážným programem na realizaci opatření proti suchu, abychom to finanční tempo, které tam je, udrželi a v případě, že nebude už tolik velkých projektů na protipovodňová opatření, tak ale udrželi finanční bázi na tom, abychom byli schopni se věnovat opatřením, která povedou k udržování vody v krajině, a to nejenom v obrovských rybnících a jejich odbahňování. Mám teď na mysli zejména takové ty malé rybníky, spíše vodní plochy, neprodukční rybníky, kterých bylo kdysi v našich městech a obcích poměrně hodně, bohužel zarostly, často se zabahnily a je neefektivní, neekonomické pro obce, které mají jiné starosti, aby do těchto věcí investovaly. Proto si myslím, že je povinností státu, aby přijal nějaká opatření proti suchu a aby pomáhal obnovovat rybníky. Dnes jsem vnímal i reakci pana ministra životního prostředí, že na tom ve spolupráci s ministrem zemědělství pracují. Doufám, že to bude brzy, protože finanční období 2015 až 2020 v podstatě už běží a programy už by měly být hotovy a mělo by být jasné, jestli v této oblasti, tzn. podpory udržení vody v krajině, je stát ochoten do budoucna udělat či nikoliv, protože v minulosti už to tak bylo. Některé programy tam vznikaly a je na co navázat. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Petru Bendlovi. Nyní pan poslanec Pavera, připraví se pan poslanec Zahradník.
Hezké a příjemné poledne. Dámy a pánové, vážený pane předsedající, milé kolegyně a kolegové, na úvod bych chtěl jen moc poděkovat všem, kteří dnes přišli oblečeni v modré barvě, protože asi víte, že dneska běží osvětová kampaň "Česko svítí modře" na zvýšení povědomí o dětech a lidech s autismem, takže vám děkuji, že jste přišli a podpořili tuto akci. Co se týká protipovodňových opatření, zde bych chtěl samozřejmě poděkovat za to, že stát opravdu věnuje nemalé částky na protipovodňová opatření. Myslím si, že v minulosti stát napáchal řadu škod tím, jak rovnal směr řek, potoků, jak přistupoval i k osevním postupům na polích, jak se zaorávaly různé polní cesty a rušily se i remízky. To je důvod, proč dnes mluvíme i o zachytávání vody v krajině. Myslím si, že i v budoucnu by měly být peníze věnovány nejen na technické stavby a různá opatření, která by zadržovala vodu v krajině, ale mělo by se více věnovat i tomu, jak některé svahy ozelenit, jak vrátit některé polní cesty zpět, jak udělat nové remízky, samozřejmě i jak změnit některé osevní postupy na určitých svazích, protože i ty jsou příčinou toho, že při bleskových povodních mají obce a města často spoustu kvalitní zemědělské půdy ve svých domech a na svých ulicích a silnicích. Děkuji vám za pozornost.
Děkuji panu poslanci Herbertu Paverovi a požádám pana kolegu Zahradníka a pana kolegu Kučeru ještě o strpení. Dobře, tak poslanec Zahradník, poté pan kolega Pavel Kováčik. Prosím.
Dámy a pánové, děkuji za slovo. Zase se vracím k tomu, co jsem tu zmiňoval, když jsem hovořil o zprávě o životním prostředí a kdy jsme se s panem ministrem Brabcem shodli, že je potřeba v této věci něco dělat. Ve věci snahy akumulovat co možná největší množství vody, která na území české kotliny vzniká. Rozdělil bych to na dvě části. Jednak koncepční část, která tu podle mne má velmi dobré základy z doby, kdy byl projednáván onen zmíněný plán hlavních povodí. Připomínám, že hlavními odpůrci přijetí tohoto plánu byli jednak starostové obcí, kteří neradi viděli, že by na jejich územích měla být chráněna, ne zatím zastavěna, ale chráněna určitá území, a pak k tomu byli ekologičtí aktivisté, kteří na každém takovém území našli nějakého živočicha, tvora, který tam podle jejich tvrzení žil a který potřebuje chránit tak, aby nebylo možné toto území do plánu hlavních povodí zařadit. [[(12.10 hodin)]] Ten plán tedy byl podroben určité revizi, existuje v podobě generelu území chráněných pro akumulaci vody z roku 2011. Tento generel je velmi dobře zpracován a je k dispozici. O něj se podle mne můžeme opřít a znova se jej pokusit vrátit do hry. To je ta velká věc, velká koncepce - vymezit území třeba i o větším rozsahu, která by v případě akutní hrozby nedostatku vody mohla být zaplavena vodou, vybudována přehrada a tam by voda byla akumulována. A druhá věc - menší opatření, která se týkají toho, co zmiňoval kolega Bendl, třeba rybníků. Odbahněním rybníků se může retenční schopnost výrazně zvýšit. Přináší to ale určitý problém, protože je tomu tak, že rybníky jsou v soukromých rukou, jsou spravovány různými společnostmi a bohužel zatímco ostatní zemědělské aktivity jsou výrazně dotovány, do segmentu rybářství příliš velké dotace neplynou. Já bych se chtěl přimluvit za to, aby minimálně do nějakého plánu odbahnění rybníků byly směřovány peníze buďto z fondů EU, anebo tedy případně i z rozpočtu ČR tak, aby majitelé rybníků mohli s podporou těchto fondů svoje rybníky odbahnit, a tím retenční schopnost krajiny zvyšovat. Každý kubík, který takto bude získán, je podle mého názoru dobrý jednak z hlediska ochrany před povodněmi, ale i z hlediska ochrany před hrozícím suchem. Děkuji.
Děkuji. Nyní své přednostní právo uplatnil pan předseda klubu Pavel Kováčik, poté pan poslanec Michal Kučera je přihlášen do rozpravy. Prosím, pane předsedo, máte slovo.
Děkuji za slovo. Vzhledem k tomu, že to téma tady zní, a teď myslím téma zadržování vody v krajině, nikoliv jenom realizace protipovodňových opatření, již dlouhou dobu a bylo řečeno mnoho slov, musím říci mnoho dobrých slov, nejen tedy prázdných, ale i dokonce konkrétních. Slyším tady v rozpravě, jak se pozitivně kvituje ona zpráva, pozitivně kvituje ona činnost, ona realizace protipovodňových opatření, ale rád bych přičinil - nic proti tomu - několik málo poznámek k panu kolegovi Zahradníkovi, že se staráme jako zemědělský výbor nebo tlačíme na to jako zemědělský výbor, aby dotace do odbahňování rybníků přece jenom se vrátila. Ona tady dříve bývala, posléze se dotovalo pouze odbahnění lovišť a jsme přesvědčeni o tom, že zejména poté, co je zkušenost s rybníkem Rožmberk anebo celou jihočeskou soustavou z oněch katastrofálních záplav, že je to právě zvyšování retenční schopnosti rybníků, která zejména tedy udržováním celé jímací kapacity, to znamená pravidelným odbahňováním, je možná jako jedno z nejúčinnějších protipovodňových opatření při velkých povodních. Souhlasím s tím, že je třeba, abychom dělali i drobná opatření, která jsou velmi účinná při bleskových povodních. Souhlasím s tím, i co je psáno v té zprávě, a dokonce bych řekl, že je třeba ocenit práci těch, kteří nejen na té zprávě pracují, ale především poctivě odpracovali protipovodňová opatření, tak jak byla naplánována, ale bohužel jenom tak, jak byla zafinancována. A moje apelace bude zejména na ty, kteří máme na mysli nejen to bezprostřední, že teď nebo nedávno tady byl nějaký průšvih, je třeba účinně a také do veřejnosti hlasitě prohlásit, že jsme udělali nějaká opatření a že už se to nebude opakovat, ale my jsme jako ČR na střeše Evropy, tedy všechna voda od nás odtéká do jiných zemí, jsme tedy povinni Evropě a sobě samým samozřejmě především vodu, která spadne na území ČR, chránit a co nejdéle zadržet na našem území. Jsou regiony v ČR, které už teď velmi silně pociťují dopady klimatické změny navzdory názorům, že žádná neexistuje. Ona existuje. Běžte se podívat na Znojemsko, běžte se podívat na Břeclavsko nebo na část Břeclavska a na některé další okresy, běžte se podívat na některé okresy v Polabí, kde prostě hmatatelně pociťují nedostatek toho, že by tady byla nějaká opatření na zadržení vody v krajině, a kde tedy se části regionů mění na polopoušť a poušť. Je potřeba podporovat i určitá agrotechnická opatření na to, aby tedy nebyla tak vysoká potřeba vody, a na druhé straně je potřeba podporovat to, co se poslední léta říká, podporujme živočišnou výrobu, protože s živočišnou výrobou, s jejím případným dalším nárůstem se na ornou půdu vrátí trvalé travní porosty, vrátí víceleté pícniny, které jsou velmi účinným nejen zlepšovatelem půdní kvality, úrodnosti, ale také především významným zadržovatelem vody například i při vysokých bleskových srážkách apod. Čili jde o celkový komplex. A moje apelace tedy konečně po tomto složitém a nesouvislém vysvětlení zní: Prosím pěkně, jestli je něco doopravdy akutní pro naši budoucnost, je to uvolnění dostatku finančních prostředků na to, aby se tato opatření - od opatření stavebních přes opatření agrotechnická a já nevím, jaká všechna ještě - mohla učinit včas, mohla učinit kvalitně a mohla učinit také efektivně, aby v krajině potom nečněly nějaké zbytečné stavby, které nemají žádný význam, jak se posléze ukáže, nebo jsou slabé, nedostatečné atp. A poslední věc. Víte, ono po převratu došlo v té transformační euforii k docela těžkému a možná nevratnému poškození i závlahových soustav. Přimlouvám se za to, aby tam, kde je to efektivní, směřovalo úsilí, nejen tedy finanční prostředky, ale i projekční a další práce k tomu, aby byly obnoveny, samozřejmě na úrovni dnešního poznání, závlahy, aby efektivnost opatření byla ještě lepší a ještě vyšší. Děkuji za pozornost, že jste mě poslechli v tento den v tak dlouhé řeči, ale prosím pěkně, je to doopravdy velmi závažná i pro budoucnost celé naší země tematika. Děkuji.
Děkuji panu poslanci Pavlu Kováčikovi a nyní s faktickou poznámkou pan poslanec Jan Zahradník předběhne, i když má přednostní právo pan poslanec Kučera, protože tady není jak předseda, tak první místopředseda klubu TOP 09, ale faktická poznámka pana poslance Zahradníka. Prosím, pane poslanče.
Děkuji, pane místopředsedo. Já bych jenom chtěl k tomu, co říkal pan předseda Kováčik, dodat jednu věc. K realizaci těch opatření, jak jsme všichni tady zmiňovali, bude zapotřebí samozřejmě významného objemu peněz, ale pozor, ono bude potřeba vynaložit také veliké úsilí na prosazení těchto opatření, na získání povolení k jejich výstavbě. Ke každému z nich budou významně protestovat ekologičtí aktivisté a ti mají dnes v rukách obrovskou zbraň v podobě nově schváleného zákona o posuzování vlivů na životní prostředí. Tam budou moci kdykoliv zasahovat, kdykoliv to bourat. Čili tady myslím, že jednak shánět peníze, ale jednak cíleně, komplexně a pořádně připravovat plány na realizaci těchto opatření tak, abychom mohli čelit odporu ekologů, který proti tomu určitě bude.
Děkuji panu poslanci Zahradníkovi. Nyní tedy pan poslanec Michal Kučera. Prosím, pane poslanče, máte slovo.
Dobrý den. Děkuji za slovo. Vážené dámy a vážení pánové, se zájmem jsem si přečetl a poté i vyslechl komentář pana ministra Jurečky k informaci nebo zprávě o realizaci protipovodňových opatření v ČR za rok 2013. Chtěl bych tady upozornit, jakým způsobem byla protipovodňová opatření realizována už za působnosti pana ministra Jurečky, tedy v loňském roce. Jako příklad bych uvedl povodí řeky Ohře. Zde nebyla posílena retenční schopnost Nechranické přehrady. Zde ani nebyla realizována žádná jiná významnější protipovodňová opatření, o kterých tady pan ministr Jurečka mluvil, dokonce se o nich ani neuvažuje. Na řece Ohři byla zcela jednoduše - samozřejmě pro ministra Jurečku a povodí Ohře - pouze rozšířena aktivní záplavová zóna. Aktualizace aktivní záplavové zóny byla provedena ministrem Jurečkou řízeným Povodím Ohře, a to i přes výrazný nesouhlas dotčených měst Louny, Postoloprty a dalších obcí. Rozšíření aktivní zóny má zásadní a negativní vliv na zákonná práva vlastníků nemovitostí v dotčeném území, ochranu vlastnického práva a znehodnocení majetku občanů i obcí. Rozšíření aktivní zóny řeky Ohře nezohledňuje, že existují jiné zákonné možnosti pro realizaci protipovodňových opatření. V roce 2012 probíhalo šetření zástupkyně veřejného ochránce práv ve věci záplavových území. Jedním ze závěrů této zprávy bylo konstatování, že stávající metodika pro stanovení aktivní zóny záplavového území neurčuje závazný postup výpočtu rozsahu aktivní zóny. Zároveň bylo konstatováno, že uvedenou metodiku je nutné aktualizovat. Přesto Ministerstvo životního prostředí, potažmo Povodí Ohře přistoupilo k rozšíření aktivní záplavové zóny na řece Ohři, a tím omezení místních obyvatel. My jsme si jako lounští zastupitelé v loňském roce na Zastupitelstvo města Loun pozvali ředitele Povodí Ohře, kde jsme chtěli vysvětlit, jakou roli hraje vodní dílo Nechranice a jeho manipulační řád v záplavách, které pravidelně postihují obce na dolním toku řeky Ohře, a to bohužel bez jakýchkoliv výsledků. Věřím, že se tento stav podaří panu ministru Jurečkovi napravit v letošním nebo v příštím roce a že ta omezení, která velmi negativně vnímají občané na řece Ohři, budou změnou aktivní záplavové zóny zrušena a že se přistoupí k řádné protipovodňové ochraně, tak jak nám tady pan ministr Jurečka popisoval ve své zprávě za rok 2013. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu poslanci Michalu Kučerovi, ten byl poslední řádně přihlášený do všeobecné rozpravy. Ptám se, kdo se hlásí z místa ještě. Nikoho nevidím a všeobecnou rozpravu končím. Ptám se, jestli pan ministr má zájem o závěrečné slovo. Ano, má. Pan zpravodaj? Také potom. Dobře. Prosím, pane ministře, máte závěrečné slovo k tomuto bodu.
Děkuji vám, pane předsedající. Chtěl bych k tomu, co tady k tomuto materiálu zaznělo, říct pár poznámek. My jsme si samozřejmě vědomi všech těch nedostatků, které se v průběhu let shromažďují a dávají další podněty k úpravě protipovodňových opatření v České republice, a samozřejmě ty promítáme do spousty oblastí, které naše ministerstvo spravuje. To znamená, tyto věci se promítly do společné zemědělské politiky a jejího nastavení, kde se klade daleko větší důraz na správné agrotechnické postupy, správné obhospodařování zemědělské půdy, větší důraz na ozelenění, zachování trvalých travních porostů atd. V rámci protipovodňových opatření programu III, který teď je nastaven na příštích pět let, je právě kladen daleko větší důraz na to, abychom hledali opatření, která jsou blízká přírodě, tzn. abychom daleko více využívali malé nádrže, poldery, rybníky v jednotlivých katastrech atd. Výtku, která tady zazněla, že v minulém období, v té etapě II, do které spadá i rok 2013, byl kladen důraz jenom na protipovodňová opatření v městských aglomeracích, tu výtku nelze takto přijmout, protože je potřeba se podívat na to období celkově. Ta zpráva byla za rok 2013 a logicky se realizovaly některé stavby, které souvisely s povodní po roce 2012, a tudíž tam objem těchto staveb byl o něco větší. Rozhodně nezapomínáme na volnou krajinu, na extravilány obcí. Velký problém dnes už při realizaci protipovodňových staveb, a v budoucnu to bude dalším velkým problémem a velkou případnou, řekněme, i brzdou, je otázka majetkoprávního vypořádání a přístupu k pozemkům. To není jenom záležitost liniových staveb v gesci Ministerstva dopravy, ale i v případě protipovodňových staveb, že prostě dva vlastníci jsou schopni zablokovat celou realizaci protipovodňového opatření. My už dneska zvažujeme, zdali nepřistoupit i případně k debatě o otázce vyvlastnění. Samozřejmě je tady záležitost boje se suchem, ta tady byla zmiňována. My dnes, jak to řekl ministr životního prostředí Richard Brabec, připravujeme společně materiál, který jde napříč resorty, abychom opravdu začali dělat konkrétní kroky, které budou moci dávat šanci, že suchu budeme v budoucnu umět čelit. I ta protipovodňová opatření, která teď budou realizovaná, budou mít za cíl, pokud to bude technicky možné, naplňovat i právě tu úlohu nejenom protipovodňového opatření, ale také opatření, které je schopno zvýšit retenci vody v krajině. K tomu, co tady řekl pan poslanec Kučera, bych chtěl poznamenat, že poslancům byla předložena zpráva za rok 2013, ne za rok 2014. Ta teprve do Poslanecké sněmovny přijde, až bude zpracována. Tudíž v rámci této zprávy to není období, které by spadalo do kompetence ministra Jurečky. Nicméně pokud zde zazněly aktivní zóny a kritika ve vztahu k Ohři, pak je samozřejmě potřeba se obrátit na kompetentní ministerstvo, které vymezuje definici aktivních zón, a to je Ministerstvo životního prostředí. A pokud jde o ta protipovodňová opatření na Ohři, tak jenom co já vím ze své obecné vědomosti, tak za rok 2014 se například dokončovala protipovodňová ochrana Terezín. Takže není to tak, že by se v loňském roce nic nedělalo, víceméně je to rok, kdy se ukončuje jedna etapa a v letošním roce se zahajuje další. Děkuji za pozornost.
Děkuji panu ministrovi. Nyní závěrečné slovo pana zpravodaje. Prosím, pane zpravodaji, máte slovo.
Vážený pane předsedající, chtěl bych poděkovat všem vystupujícím k této problematice a věřím, že všichni, kteří s tím máme co do činění, vyslyšíme slova pana Kováčika, že se budeme i nadále zabývat tím, aby situace v rámci protipovodňových opatření v České republice byla co nejlepší a co nejvíce se dala využít. Děkuji.
Děkuji panu zpravodaji. Přistoupíme k rozpravě podrobné. Nemám žádnou přihlášku do podrobné rozpravy, takže požádám pana zpravodaje, aby přednesl návrh usnesení.
Děkuji. Dovolte mi, pane předsedající, abych přednesl ještě jednou návrh, že Poslanecká sněmovna bere na vědomí Informaci o realizaci protipovodňových opatření v České republice za rok 2013 v gesci Ministerstva zemědělství, sněmovní tisk 192. Děkuji.
Děkuji. Do podrobné rozpravy se nikdo nehlásí, takže podrobnou rozpravu končím. Závěrečná slova asi není potřeba v tomto případě po podrobné rozpravě. Budeme tedy hlasovat o návrhu. Já vás ale odhlásím a požádám vás o novou registraci. Prosím, přihlaste se svými identifikačními kartami. O návrhu usnesení rozhodneme v hlasování pořadové číslo 95, které jsem právě zahájil, a ptám se, kdo je pro návrh usnesení vzetí na vědomí této zprávy. Kdo je proti? Děkuji vám. Hlasování pořadové číslo 95. Z přítomných 130 pro 130, proti nikdo. Návrh byl přijat. Děkuji panu ministrovi, děkuji panu zpravodaji a končím bod číslo 104. Dalším bodem programu je bod číslo