Доброго ранку, шановні народні депутати та гості Верховної Ради! Прошу народних депутатів України підготуватися до електронної реєстрації. Нагадую, що після початку реєстрації необхідно, утримуючи сенсорну кнопку, натиснути на зелену кнопку "За" та утримувати її до кінця реєстрації, тобто до появи результатів на табло. Готові реєструватися? Шановні народні депутати, прошу реєструватися. [[10:06:38]] За – 154. Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні народні депутати, сьогодні вночі пішов з життя наш колега народний депутат України дев’ятого скликання Антон Едуардович Поляков. Висловлюємо щирі співчуття рідним і близьким Антона Едуардовича. І прошу вшанувати пам’ять нашого колеги хвилиною мовчання. [[Хвилина мовчання]] Шановні колеги, я розумію, що це, можливо, не дуже регламентна процедура. Але, з вашого дозволу, я хочу надати слово співголові депутатської групи "Партія "За майбутнє", в якій перебував наш колега, Тарасу Івановичу Батенку. 3 хвилини, будь ласка, Тарас Іванович.
Шановні колеги, шановні друзі, шановна громадськість! Для нас це чорна п’ятниця. З невимовним жалем і сумом ми говоримо про смерть нашого друга і товариша. Правдивий, правдолюб, порядний, рафіновано порядний, чесний, який, як і багато хто з вас, увірвався в ці стіни парламенту, щоб творити добро, тільки він по-своєму розумів це добро. Це ціна української політики – його смерть. Для когось це рубікон і цинічні голосування в залі, а для когось – це сповідь. Вік Христа. Коли ти збираєш місяцями голоси за позачергове сесійне засідання, а цей зал із пустими рядами зустрічає принципові питання, за які бореться людина молодого 33-річного віку зі своїми переконаннями, один раз. Коли ти в другий раз збираєш позачергове сесійне засідання, буквально вчора, і пустими рядами зустрічаємо і голосуємо, і провалюємо – оце ціна української політики. Один відомий чоловік сказав, що політика – річ нечиста. То принаймні початок у ній повинен бути чистим. І Антон Поляков зробив свій чесний і чистий початок у політиці. А далі. А далі не витримало серце. Тому ми знаємо, Антоне, що тобі багато чого не подобалося. Ми в цьому переконані, що ми продовжимо цю дорогу, і ці переконання, і ці слова, які ти робив, говорив. І те, що ти не встиг, ми будемо озвучувати в цій залі і не тільки в цій залі. С Богом спочивай, наш товариш і друг. Вічна тобі, друже, пам’ять.
Дякую, Тарасе Івановичу. Шановні народні депутати, сьогодні день народження у нашого колеги народного депутата України Дмитра Олександровича Разумкова. Теж давайте привітаємо його. [[Оплески]] Переходимо до нашої роботи. Шановні народні депутати, оскільки Прем’єр-міністр України знаходиться у запланованому відрядженні, в пленарному засіданні Верховної Ради України беруть участь тільки члени уряду на чолі з Першим віце-прем’єр-міністром. Тому також прошу привітати їх. [[Оплески]] Відповідно до статті 229 Регламенту Верховної Ради України в п’ятницю з 10 години проводиться "година запитань до Уряду". За пропозицією депутатських фракцій і груп сьогодні уряд буде відповідати на запитання про стан підготовки паливно-енергетичного комплексу та житлово-комунального господарства до осінньо-зимового періоду 2021/2022 років та його забезпечення енергетичними ресурсами. Шановні колеги, пропонується наступний порядок проведення "години запитань до Уряду", як у нас завжди це планувалося, доповідь міністра енергетики України з визначеної теми – до 20 хвилин, відповіді доповідача на запитання від депутатських фракцій і груп – до 21 хвилини та відповіді членів уряду на питання від народних депутатів України – до 20 хвилин, тобто 1 хвилина на кожне запитання та 2 хвилини для відповіді на нього. Немає заперечень. Тоді, шановні колеги, на трибуну для виступу запрошується міністр енергетики України Герман Валерійович Галущенко. Будь ласка, Герман Валерійович, 20 хвилин вашого часу.
Шановний головуючий, шановні народні депутати, члени Кабінету Міністрів! Осінньо-зимовий період 2021/22 року дуже важливий для України перш за все, тому що ми готуємося до синхронізації нашої енергетичної системи з європейською енергосистемою ENTSO-E. І зараз це один з найголовніших проектів для української енергетики. Цієї зими наша енергосистема має пройти перший тестовий період роботи в ізольованому режимі. І таке випробування дуже важливе і необхідне для подальшого позитивного рішення щодо синхронізації української енергосистеми за європейською системою ENTSO-E. До кінця 22-го року ми повинні вийти в паралельну роботу об’єднаної системи, а в 23-му на повноцінну роботу енергосистеми України синхронно з європейською. Синхронізація з ENTSO-E сприятиме як нашій енергетичній незалежності, так і формуванню сучасного ринку електроенергії в Україні. І це значний крок, який не тільки обмежується технічними питаннями синхронізації чи об’єднання мереж, це мова іде насправді про концептуальні зміни на вітчизняному ринку. І я переконаний, що ми пройдемо цей шлях і Україна стане частиною цієї об’єднаної енергосистеми. Безумовно, цей опалювальний сезон проходимо під значним впливом світової енергетичної кризи. Ціна на вугілля і на газ на світових ринках зараз вже перевищує рекорди. Найбільші економіки світу відчувають нестачу і різке зростання ціни на енергоресурси, передусім вугілля, газ, електрична енергія. Насправді на шпальтах всіх газет і в засобах масової інформації, дійсно, кожен день обговорюється питання європейської і взагалі світової енергетичної кризи. І, наприклад, в тій самій Великобританії зараз банкрутують виробники і постачальники. В Китаї спостерігається масове віялове відключення електричної енергії. Обмежується споживання у зв’язку з ціною електричної енергії в Німеччині, Норвегії, Австрії. І я вам скажу, що це, дійсно, проблема величезна для європейських країн. І у зв’язку з цим нещодавно навіть комісар з енергетики сказала, що ціновий шок не можна недооцінювати. І насправді це великий виклик. Тому що ціна на сьогодні на енергетичне вугілля в Європі вперше в історії вже подолала позначку 300 доларів за тонну, газ на TTF в Нідерландах нещодавно досягнув позначки 2 тисячі доларів, ціна на електрику в сусідніх країнах насправді дуже зросла, якщо в порівнянні на гривні, то це майже в чотири рази – і на сьогодні кіловат коштує від 10 до 12 гривень. І тому, безумовно, ми розуміємо, що є ціла низка причин, чому так відбувається. З іншого боку, ми розуміємо, це питання і політичного тиску, це питання "Північного потоку – 2", це питання турецького потоку і взагалі всього того, що відбувається з точки з зору, коли газ використовується не як товар, а як зброя, і про це ми говоримо на всіх міжнародних площадках. Безумовно, така криза впливає на Україну. Через значний ріст ціни на газ, ми втратили виробників електричної енергії з газу. Теплоелектроцентралі, що працюють на газу, значно зменшили виробництво електроенергії, а відповідно це збільшує спалювання вугілля. Так виробники, які виробляють 25 відсотків електроенергії з вуглеводнів, в країні припинили виробництво в силу ціни на газ, і це втрата в енергосистемі 3 тисячі мегават встановленої потужності. На місцях не купують газ і не виробляють електроенергію, відповідно це збільшує навантаження на систему, і держава має приймати швидкі рішення, і відповідно ми маємо знайти шляхи, як компенсувати додатково цю електроенергію, яка недовиробляється. Ми вчасно. і завчасно розпочали підготовку до опалювального сезону, план був проходження затверджений ще у червні, оновили план накопичення вугілля спільно з НЕК "Укренерго", скорегували прогнозний баланс, в якому обсяг споживання електроенергії зріс на 4 відсотки, що покриватиметься за рахунок перш за все атомних електростанцій. І передбачили якраз за рахунок цього цей додатковий запас для компенсації відсутності відповідних потужностей на теплоелектроцентралях. Оптимізовані планові рішення і графіки ремонтів електростанцій, зокрема ремонтну кампанію. Це дозволить збільшити обсяги виробництва електроенергії на НАЕК "Енергоатом" в енергодефіцитний період ОЗП 2021/22 років на 880 мільйонів кіловат-годин, що еквівалентно заощадженню близько 450 тисяч тонн вугілля на складах ТЕС. Затверджена програма протиаварійних тренувань оператора системи передачі, і вже відбулися такі тренування 29 вересня, вони пройшли успішно. І вони дуже важливі, тому що вони дозволяють відпрацювати взаємодію диспетчерів НЕК "Укренерго", виробників електроенергії та операторів систем розподілу у разі виникнення технологічних порушень в роботі мереж. Щоденно здійснюється моніторинг обсягів постачання вугілля, його спрацювання та актуалізація залишків на складах ТЕС. Регулярно проводяться селекторні наради з керівниками відповідних підприємств та теплоелектростанцій для оперативного розв’язання проблем постачання вугільної продукції, зокрема логістичних. Здійснено низку заходів щодо забезпечення фінансової спроможності генерації для закупівлі енергетичних ресурсів. Безумовно, теж варто зазначити, що влітку в Україні енергетична система теж зазначала економічних труднощів. Адже в певні місяці ціна на електроенергію не покривала собівартості її виробництва, перш за все на ТЕС, а в певні періоди навіть на атомних станціях. Борги балансуючого ринку перед постачальниками послуг збалансування та сторонами відповідальними за баланс перевищили 11 мільярдів гривень. Безумовно, аналізуючи такі тенденції, ми відразу запропонували регулятору цілу низку рішень, зокрема зміна цінових обмежень на організованих сегментах ринку, заборона спекулятивних операцій трейдерів, встановлення мінімальної ціни продажу на внутрішньодобовому ринку. Відповідні рішення були ухвалені регулятором у серпні цього року. Безумовно, іншим напрямком важливим для підготовки є посилення безпекових функцій з боку держави. Тому що ми зрозуміли, що наявні механізми, вони є дуже слабкими. І з метою посилення відповідальності виробників електроенергії ми розробили зміни до правил про безпеку постачання електроенергії, яким посилено вимоги до мінімальних запасів вугілля на складах ТЕС і ТЕЦ і контроль відповідний за їх дотриманням. Тобто мова йде про те, що держава має забезпечити контроль безпеки постачання. Тому що те, що ми побачили, що серед причин недостатнього на сьогодні обсягу вугілля є систематичне невиконання енергогенеруючими підприємствами планових обсягів його постачання та накопичення. Зокрема, протягом липня-вересня відставання фактичних обсягів постачання вугілля на теплоелектростанції від планових показників, які були надані самими ж тими тепловими електростанціями, складає близько 1 мільйона тонн. За результатами відповідних штабів, які на регулярній основі проводяться, рекомендовано НКРЕКП перевірити таких виробників електроенергії, які мають критично низькі запаси на дотримання ними ліцензійних умов, і вжити відповідних заходів реагування. Одним із способів стабілізації енергетичного ринку, безумовно, стало запровадження нової моделі ПСО, покладення спеціально їх обов’язків, яка успішно запрацювала з 1 жовтня. І насправді вона кардинально змінила ринок. Да, і підхід до ринку. Тобто на сьогодні ми запровадили фінансову модель ПСО, яка надає великі можливості перш за все для державної генерації, це Енергоатом і Укргідроенерго, і відповідно змінила сам механізм цього ринку. І це є дуже прогресивним кроком насправді з точки зору реформування ринку електроенергії в Україні. І це у свою чергу дало можливість з 1 жовтня знизити тариф для населення. Тобто на сьогодні з 1 жовтня для домогосподарств, які споживають до 250 кіловат в місяць тариф знижений до 1 гривні 44, а для решти тариф зберігається на тому рівні, на якому він був раніше, – 1 гривна 68. Насправді, це драматично нижче сьогоднішньої ринкової ціни, яка складає близько 4,5 гривень. Тому це дуже важливе рішення якраз напередодні тої енергетичної кризи, яка зараз у світі відбувається, що ми спромоглися дійсно знизити тариф на електричну енергію. В умовах стрімкого зростання ціни на вуглеводні, безумовно, ми робимо ставку на атомну генерацію. Ми оптимізували ремонтну кампанію атомних станцій і в цьому році насправді атом має. атомна генерація наша буде працювати на рекордній потужності, ми плануємо роботу одночасно 14 блоків з 15. І в порівнянні з попереднім опалювальним сезоном очікувані обсяги виробництва атомними електростанціями зростуть на 5,5 мільярда кіловат-годин, що зменшує потребу у вугіллі орієнтовно на близько 3 мільйони тонн. Що стосується витрат вугільної продукції на виробництво електроенергії, то протягом жовтня-березня, тобто на весь опалювальний сезон, вони очікуються на рівні 15,3, при цьому постачання власного видобутку очікується більше 9 мільйонів тонн, а законтрактовані обсяги імпорту становлять близько 4 мільйонів тонн. І відповідно ми очікуємо протягом всього опалювального сезону ще додаткове постачання близько 2 мільйонів тонн. Також завдяки спільним зусиллям знайдено рішення щодо стабілізації фінансової, перш за все стабілізації державної вугільної генерації компанії "Центренерго". Це дозволить підприємству закупити потрібні обсяги вугілля, зокрема, в тому числі, і на зовнішніх ринках. Планом підготовки до опалювального сезону передбачена наявність на початок його у підземних сховищах не менше 17 мільярдів кубів газу. Станом на сьогодні рівень заповнення газових сховищ складає 18,8 мільярдів кубів газу. Наразі у НАК "Нафтогаз" є відповідний фінансовий ресурс для збільшення такого сховищ, і відповідно для стабільного проходження ОЗП. Також за ініціативи міністерства було утворено балансуючу групу Нафтогаз, і відтепер практично весь сегмент постачання газу населення працюватиме у складі цієї балансуючої групи, завдяки чому буде гарантована оця ціна 7,42 за газ, тому що якраз всі постачальники, які у складі цієї балансуючої групи, будуть отримувати газ за цією однаковою ціною, і тому вартість блакитного палива для побутових споживачів лишатиметься стабільною протягом усього опалювального сезону. Відповідно Нафтогаз за прямими річними контрактами буде постачати газ, і відповідно цей річний продукт, він так само забезпечує стабільність. Не можу не згадати підписаний меморандум про взаєморозуміння щодо врегулювання проблем у сфері постачання, і відповідно він вирішує теж цілу низку питань стосовно ціни на газ, стосовно гарантованості постачання цього газу, і відповідно так само вирішується питання, яким чином, які механізми держава буде використовувати стосовно допомоги і відповідних компенсацій для місцевих громад. Теж дуже важливе питання – це, безумовно, ремонтна кампанія, це те, на що ми звертали увагу дуже, дуже пильно. Тому що, якщо ви пам’ятаєте, то протягом зими, і в тому числі і літом, аварійність на теплоелектростанціях і теплоелектроцентралях дуже була висока, і тому було вжито цілий ряд заходів, зокрема, доручено Держенергонагляду посилити контроль за повнотою та якістю виконання ремонтних робіт з виїздом на відповідні об’єкти, аби ми отримали не лише інформацію там, яка надається системно, безумовно, систематично про ремонти, а якраз були впевнені в тому, що обладнання знаходиться в якісному стані і здатне витримувати відповідні пікові навантаження, які очікуються в період проходження ОЗП. Відповідно затверджені графіки, всі генерації насправді ідуть в рамках встановлених термінів стосовно ремонтів. І для нас, тут ще раз, можливо, хочу наголосити, якраз буде основним не лише кількість там проведених ремонтів, да, тому що минулого року теж там відбувалися ремонти, надавалася відповідна інформація про те, що ті ремонти відбуваються в графіку і вони, кількість їх відповідає встановленим, доведеним цифрам. Але насправді з’ясувалося, що в певні періоди почалися масове аварійне відключення блоків. Тому в цьому контексті ключовим для нас є не тільки якість якраз, а з’ясувати якість таких ремонтів, тобто якість проведеної ремонтної кампанії. Підсумовуючи, хочу наголосити, що цей опалювальний сезон, безумовно, буде складним, і він буде проходити на тлі міжнародної енергетичної кризи, але урядом України вже вжиті заходи для забезпечення стабільного та безпечного енергопостачання і захисту населення від коливання тарифів. І у щоденному режимі для впевненого проходження опалювального сезону ми забезпечимо стабільне ціноутворення на ринку електричної енергії, яке має гарантувати економічно-збалансовану роботу енергогенеруючих підприємств, що є дуже важливим стосовно їх фінансового ресурсу, фінансової спроможності. Якісне виконання ремонтної кампанії генеруючого і мережевого обладнання, дотримання підприємствами обсягів імпорту вугілля. І всі ці заходи перебувають насправді на щоденному контролі. І ми впевнені, що тут якраз зараз ми перед початком сезону в ситуації, коли ми, дійсно, відчуваємо на сьогодні злагоджену роботу міністерства, всього уряду, НКРЕКП, Нафтогазу, генеруючих компаній та інших учасників ринку. І цей сезон ми пройдемо спокійно у прогнозованому режимі. Дякую за увагу.
Дякую, Германе Валерійовичу. Шановні народні депутати, переходимо до запитань з визначеної теми до міністра енергетики України від депутатських фракцій і груп. Прошу народних депутатів записатися на запитання. Слово надається народній депутатці України Піпі Наталії Романівні, фракція політичної партії "Голос".
Передайте Роману Лозинському, будь ласка.
Роман Михайлович Лозинський, будь ласка.
Пане міністре! Депутати-мажоритарники, депутати-списочники – абсолютно всі депутати тісно працюємо з громадами. У нас пройшла реформа децентралізації, у нас зараз все ключове – і рішення, і життя – відбувається в громадах. І ми прекрасно розуміємо виклик, перед яким стали громади на початку, напередодні опалювального сезону. І ці ціни на тарифи, які зростають і з об’єктивних, і з суб’єктивних причин, можуть поховати абсолютно всю економічну діяльність громад, які не зможуть вижити. Я мовчу про спроможність, про розвиток, а вижити з такими цінами на тарифи. Скажіть, будь ласка, пане міністре, ми чули багато в ЗМІ у виступах політиків переконання, що держава підтримає, підстрахує громади в цій складній ситуації. Як міністр, скажіть, будь ласка, які саме кроки та механізми запропоновані напередодні опалювального сезону для того, аби громади не знищились на фоні зростання цін на тарифи? Дякую.
Дякую за запитання. Насправді я якраз згадував у своєму виступі меморандум, і він вирішує велику кількість питань якраз, які ви адресуєте. Зокрема, мова йде про те, що там передбачено постачання газу по стабільній ціні, більше того, там передбачено стабільність такого постачання. І для покриття різниці в тарифах проектом державного бюджету передбачено збільшення надходжень до місцевих бюджетів на суму більше 11 мільярдів гривень. Тому насправді механізми є. Інше питання – як ними скористуватися. І зараз те, що я теж казав, є важливо те, що фактично на сьогодні теплоенергоцентралі, вони не виробляють електроенергію майже, тому що ціна на газ велика і тут держава цю частину не буде, це є ринкова ціна на газ. Тому ми беремо на себе якраз ту функцію, що ми балансуємо енергосистему враховуючі ці 3 тисячі мегават, які не виробляють на місцевих рівнях, те, що я вже зазначав.
Слово надається народному депутату Німченку Василю Івановичу, фракція політичної партії "Опозиційна платформа - За життя".
Німченко Василь Іванович, "Опозиційна платформа - За життя". Прошу передати слово народному депутату від нашої політичної сили пану Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, шановний Василь Іванович. Шановні колеги, я хотів би задати кілька запитань. Перше, це щодо застосування фіскальних інструментів при ціноутворенні на енергоносії, зокрема ціна на газ для населення. Абсолютно неприйнятним є той факт, що коли ми добуваємо 20 мільярдів кубів газу всередині країни при споживанні 30 мільярдів, дві треті – це пріоритет власного видобутку, ви нам здійснюєте ціноутворення за імпортним паритетом. Раз. Друге. Наша фракція подала законопроекти, де ми пропонуємо фіскальні інструменти для того, щоб знизити ціну на газ. Чи можете ви зараз нам дати відповідь, коли ми застосуємо норми щодо скасування, наприклад, плати за користування надрами для газу, який іде на потреби населенню? Або ПДВ щоб ми не нараховували на ціну на газ, щоб він був нижчий як мінімум на 20 відсотків. Друге. Це те, що стосується тарифно-субсидіарної асиметрії при збільшенні нарахувань за житлово-комунальні послуги, у нас зменшується або залишається на минулому обсязі обсяг субсидій. Хто буде долати цей розрив – населення чи держава? Дякую.
Дякую за запитання. Насправді питання сьогодні імпортної ціни або ціни газу, яка в Європі, ви самі бачите. Хоча там вона там сьогодні і впала, але ми говоримо дійсно, що позавчора ця ціна досягла 2 тисячі доларів. І тому говорити за те, що зараз ми, надаючи газ по 7,96, ми. [[Шум у залі]] Я розумію, але давайте візьмемо ціну ринку і подивимося на ціну, по якій отримує населення. Давайте теж відверто. [[Шум у залі]] Давайте все-таки. Стосовно фіскальних речей, про які говорите. Давайте, із задоволенням ми відпрацюємо разом з вами цей законопроект. Все, ми готові як міністерство, ми долучимося обов’язково і разом з вами його пропрацюємо.
Ви завершили, так? Будь ласка, наступний народний депутат Павленко Ростислав Миколайович, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дякую. Прошу передати слово Олегу Синютці.
Будь ласка, Олег Синютка.
Пане міністр, обіцянки влади нічого не вартують. Тому що після підписання меморандуму територіальні громади отримують газ по завищених цінах, а рахунки теплоенерго так і лишились заблокованими. Але криза набагато більша. Тому що вугілля, яким треба знімати піки навантажень на електроенергію, є 800 тисяч при потребі два з половиною мільйона тонн. А за вересень місяць, не найхолодніший місяць, його запаси зменшились на 8 відсотків. Газу – 18 мільярдів при потребі 23 мільярди. Ви допустили геополітичний програш Газпрому, припинивши транзит газу до Угорщини. Ви йдете шляхом Януковича, який заплатив за дешевий газ ціною Чорноморського флоту. Я розумію, чому шукає зустрічі Зеленський. І в мене питання. Скажіть, будь ласка, чим ви будете розраховуватись з Росією – водою в Крим, легалізацією бойовиків проросійських чи за білоруським сценарієм втратою незалежності?
Я вам дуже коротко відповім. Розраховуватись з Росією я буду від’єднанням енергосистеми України від Росії.
Це все, так? Як би хотілось більш трошки розлогі відповіді. У вас 2 хвилини на відповідь просто. Добре. Слово надається народному депутату України Євтушку Сергію Миколайовичу, політична партія Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина", фракція "Батьківщина", будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Прошу передати слово колезі Кучеренку Олексію.
Олексій Юрійович Кучеренко, будь ласка.
Дякую. Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Пане міністре, при всій повазі до вас, від’єднання від російської енергосистеми – це дуже добре. Головне, щоб ми за 2-3 місяці знову до Білорусі не поїхали за електроенергією. Минулого року Герус домовлявся з міністром енергетики Білорусі. Хто зараз буде домовлятися? Це перше. Друге. Запам’ятайте, будь ласка, при всій повазі до вас, і ви, і урядовці, і українці: немає і не буде ніякого ринку газу. Немає його. І це розуміють сьогодні європейці. Замість цього ринку, так званого, ви приймаєте і підписуєте меморандуми. Вибачте, їм ціна – ціна туалетного паперу. Нема такого документа. Є закони України, є Конституція. Абсолютно законний вихід було прийняття механізму покладання спеціальних обов’язків і підрахунок собівартості. Головне питання: чому ви взяли сміливість перепродавати газ ціною гривня за 7,42 для українського споживача? Ось це головне питання, яке сьогодні стоїть. Дякую.
Дякую за запитання. Декілька аспектів, яких ви торкнулися. По-перше, меморандум. Питання меморандуму ми ж зараз не обговорюємо його з точки зору юридичної сили, ми обговорюємо, що це робочий механізм, який працює. І те, що я якраз зазначав, що щоб забезпечити ту ціну, насправді це теж не так просто забезпечити ту ціну 7,42, яка закладена. Тому що те, що ми бачили, що відбувалося, що деякі суб’єкти ринку, що вони робили? Вони отримували ці кошти, точніше, отримували газ по 7,42, а потім ішли і перепродавали його. Тому ми шукали якраз механізми, як це забезпечити, щоб унеможливлювати такі дії. І тому питання в тому, що якраз єдиним механізмом, який був знайдений і який, в принципі, дієвий, і він вже працює, тому що він вже сформований, – це є якраз створення отої балансуючої групи, тобто в яку заходять суб’єкти, і відповідно вони в рамках цієї групи якраз ми прив’язували цю ціну. І якраз це і дозволить, по-перше, її забезпечити, щоб не було отих механізмів можливого перепродажу. І друге. Якщо навіть уявити, що таке хтось би зробив, відбувається, відповідно є прописаний механізм виключення такого суб’єкту з групи як санкція. Дякую.
Дякую, Германе Валерійовичу. Будь ласка, наступне запитання Урбанський Анатолій Ігорович, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Доброго дня! Прошу передати слово Тарасу Івановичу Батенку.
Тарас Іванович Батенко. Будь ласка.
Пане міністре, ми не будемо оригінальними, ми теж згадаємо підписання Меморандуму про недопущення зростання тарифів на опалення цього опалювального сезону. Ви самі щойно сказали, що цей меморандум не має юридичної сили. Але напруження в ОТГ не зменшив цей меморандум, ми ж це розуміємо, ми повертаємося зараз в округи, зараз знову поїдемо на округи і будемо спілкуватися з керівниками ОТГ. Вони заклали в бюджети свої ціну за газ по 10 гривень. Зараз їм пропонується ціна за газ по 42 гривні і цей газ не йде, а контракти не підписуються. То ми хочемо бачити, не ми, а голови ОТГ, керівники підприємств хочуть бачити дорожню карту, а не філософію. Це питання і до вас, і до Прем’єр-міністра України, до всього уряду. Якщо ми не побачимо чітку дорожню карту, то буде хаос і буде колапс зараз. Ми чекаємо конкретики від вас в цьому питанні. Дякую.
Дякую за запитання. Насправді я не сказав, що він не має юридичної сили, я сказав, що ми не будемо обговорювати юридичну його форму. Він має силу. І, безумовно, саме тому і є можливість апелювати до тих пунктів, які в ньому прописані. Це теж важливо, тому що в противному випадку було б дуже складно навіть робити ті механізми, про які я згадував, навіть ту саму балансуючу групу. Насправді стосовно дорожньої карти. Давайте. Тобто це питання не тільки міністерства, це, безумовно, треба обговорити, ми обговоримо з членами уряду і, можливо, повернемося з якоюсь пропозицією. Я не готовий зараз стосовно дорожньої карти проговорювати. Дякую вам за запитання.
Слово надається народному депутату України Владиславу Миколайовичу Поляку, депутатська група "Довіра".
Прошу передати слово Приходьку Борису Вікторовичу.
Борис Вікторович Приходько, будь ласка.
Дякую. Пане міністр, питання знову ж стосується підписання меморандуму. Дійсно 30 вересня був підписаний меморандум і, дійсно, всі громади чекають чіткого меседжу, бо сьогодні ми маємо 8 жовтня – початок опалювального сезону в дитячих садках, в школах. Вже дуже холодно, пора вмикати газ, ціна запропонована 42, 48 гривень. Це дуже забагато. Дайте чіткий меседж, скажіть, коли він буде або ціна буде 16,8, яка підписана в меморандумі. Це перше. Або буде запропонована компенсаторика. Я розумію, що дорожньої карти немає. Дайте меседж, будь ласка, щоб вони не купували по 48 гривень, у них немає грошей. І друге коротке питання. В комунальну власність зараз зайшли будинки, які висіли на балансі районних рад, деякі з них не мають правовстановлюючих документів. Запропонуйте їм механізм знову ж роботи за такою ціною. Дякую.
Дякую вам за запитання. Насправді ви торкнулися дуже важливої теми, і це те, що ми побачили, коли, дійсно, на рівні там якомусь, умовно, районного, міста, почались змови між постачальниками газу, і ми ці сигнали почали отримувати. Це, дійсно, є. Коли вони між собою дзвонять і домовляються: давай підемо і будемо тримати таку ціну. І тому, умовно, коли виходили навіть там бюджетні. на ProZorro і приходили ці бізнесмени, і казали, ми готові продавати по 40 тисяч, по 30, там по-різному було. Але ключовим серед цього було, що вони всі в одному місці тримали одну ціну: чи 30, чи 35, чи 40. І, безумовно, ми одразу на це відреагували. Більше того, це питання було одразу озвучено в Антимонопольний комітет, тому що це очевидні ознаки змови. І ми теж спілкувались з правоохоронними органами стосовно, тому що це абсолютно, м’яко кажучи, нечесна конкуренція і нечесна поведінка. Тому, безумовно, ми забезпечимо ту ціну. Питання ключове, дійсно, щоб всі про це почули, що не треба йти на поводу отаких ситуацій, якщо вони є, вони вирішуються. Ми вже маємо досвід вирішення таких ситуацій. А стосовно того, що ви зазначили по будинках тим, давайте ми зі свого боку опрацюємо разом з Міністерством територій.
Слово надається народній депутатці України Копанчук Олені Євгенівні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Дякую. Олена Копанчук, фракція "Слуга народу". Скажіть, будь ласка, пане міністр, моє питання стосується нагального часу, жовтень місяць і ми говоримо про соціально-економічну компенсацію ризику для населення, які проживають у 30-кілометровій зоні атомних станцій. Мало того, що в 2016 році законом ми відібрали дійсне право одного відсотка компенсації для цих територій, так і сьогодні у 2021 році місцеві бюджети не отримують кошти навіть тієї частини, яка передбачена у державному бюджеті. В мене питання: коли місцеві бюджети отримають фінансування у 2021 році?
Ми насправді сьогодні це обговорювали, ми працюємо над цим питанням. Насправді є вже відповідні зміни в закон стосовно, так званої, атомної субвенції. І відповідний проект акта нормативно вже розроблений, і ми, я думаю, дуже швидко його зараз будемо вносити. Дякую за ваше питання.
Дякую, Герман Валерійович. Прошу зайняти ваше місце. Шановні народні депутати, переходимо до запитань з визначеної теми. Перепрошую, переходимо до запитань до членів уряду від народних депутатів. Прошу записатися на запитання. Слово надається народному депутату України Урбанському Анатолію Ігоровичу, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Доброго дня. Прошу передати слово колезі Рудику.
Рудь, так? Рудик, перепрошую, Сергій Ярославович.
Колеги, шановні колеги! Хотів задати запитання міністру енергетики. Дивіться, за роки незалежності видобуток власного природного газу впав з 25 до приблизно 20 мільярдів кубів. В той же час наша братня країна Казахстан за ті самі роки незалежності зуміла семикратно збільшити видобуток власного природного газу, забезпечуючи енергетичну незалежність своєї країни. Як ви думаєте, що має зробити уряд, Президент, Верховна Рада для того, щоб ми вже найближчим часом збільшили видобуток власного природного газу? Чи це ми маємо змінити свої підходи в стосунках з приватними компаніями? Адже відомо, що сьогодні на ринку немає жодної європейської чи американської компанії, яка вміє і знає як це робити. Чи ми маємо це зробити через призму Укргазвидобування? Назвіть конкретні кроки, щоб ми вже могли наступний сезон.
Дякую за запитання. Насправді це дуже важлива тематика, і ми дійсно її визначили як пріоритетною. Тобто ключовим завданням є у нас, безумовно, забезпечити державу повністю власним видобутком газу, для того щоб взагалі не бути залежними від будь-якого імпорту. І тут є декілька аспектів. Безумовно, ви знаєте, історично було багато і програм, умовно, "2020", стосовно збільшення видобутку, але вони не реалізовані. Ми бачимо цілу низку заходів, які треба здійснити. Є дійсно і поганий досвід іноземних компаній, які приходили в Україну, які готові були інвестувати у видобуток, але потім починалися суди, починалися у них проблеми, і по факту вони залишали наш ринок. Тому тут ціла низка заходів, які треба зробити, в тому числі і напрацювати відповідні механізми по тим самим угодам про розподіл продукції. І тут є набір дійсно механізмів, які дозволять спростити залучення інвестицій якраз в Україну, дійсно у видобуток. А, безумовно, з точки зору державних компаній ключовим буде Укргазвидобування, і воно має забезпечити відповідно збільшення, так само.
Дякую. Слово надається народному депутату Батенку Тарасу Івановичу, замість народного депутата Палиці. Будь ласка.
Шановний пане міністр, шановні члени уряду! Ми розуміємо, що зараз немає Прем’єр-міністра України і ви не можете між собою скоординуватись щодо відповіді на питання, як буде реалізовуватися підписаний меморандум. Але це те питання, яке турбує зараз, невдовзі почнеться опалювальний сезон, почнуться морози. В умовах цієї ситуації я вважаю, що ми повинні дати чітку відповідь і дорожню карту нашому українському суспільству. І нам дати треба цю відповідь до початку першого читання Державного бюджету України і до початку опалювального сезону. На чиї плечі ляже ця колосальна різниця в цінах на газ і тепло –державного бюджету, місцевої влади, місцевих бюджетів, простих громадян і так далі? Зберіться, покличте Прем’єр-міністра України, донесіть чітко цю позицію, щоб суспільство знало чітко і громади розуміли, що вони впораються з цією проблемою, а не зайдуть в черговий колапс енергетичний. Дякую.
Доброго дня, шановні народні депутати України! Підписання меморандуму забезпечує стале проходження опалювального сезону 2021/22 років. Виконання меморандуму – це завдання номер один для уряду України. З цією метою вже розроблено та підготовлено план дій, який забезпечує виконання цього меморандуму, і він буде схвалений на найближчому засіданні уряду України. Те, що стосується підтримки громад. Безумовно, всі громади України знаходяться у фокусі постійної уваги уряду України. Було проаналізовано в податках спроможність і фінансовий стан усіх громад. Ви знаєте, що урядом передбачено окрему субвенцію для громад з індексом податку спроможності нижче 0,9. Також передбачено додаткове спрямування 4 відсотків ПДФО, а також буде залишено акцизний податок у розмірі 13,44 відсотка. Тобто органи місцевого самоврядування фізично готові для проходження опалювального сезону. Стан підготовки складає більше 99 відсотків, фактично 100 відсотків, за виключенням деяких окремих ситуацій, які знаходяться під пильним контролем уряду України. Працює міжвідомча робоча група з підготовки житлово-комунального господарства до опалювального сезону. Тому я хочу запевнити, що опалювальний сезон почнеться вчасно і буде пройдено стабільно.
Дякую. Слово надається народному депутату України Синютці Олегу Михайловичу, фракції політичної партії "Європейська солідарність"
Прошу передати слово Федині Софії Романівні.
Софія Романівна Федина, будь ласка.
Запитання до міністра освіти і міністра розвитку громад. Як ви могли допустити таку ситуацію, що з "Великим будівництвом" по всій країні ви дружно запустили велике руйнівництво шкіл, яке зараз відбувається саме в місцевих громадах? Тому що школи, які починали будуватися у 2018 році і мають понад 50 відсотків готовності, вони масово не продовжують будівництво, бо зеленська влада не дає коштів уже другий рік поспіль на те, щоб вони були. Зараз я хочу згадати школу у селі Велика Березовиця. 10 тисяч населення, 1 тисяч 300 дітей, які не мають, де вчитися, громада, яка виділяє кошти на місцевому рівні, але держава тотально ігнорує бажання громади і процес того, що школа вже почала будуватися. Тому питання, як ви збираєтеся вирішувати цю ситуацію? Коли будуть надані кошти на будівництво, і взагалі, можливо варто почати забезпечення освіти і можливостей освіти для місцевих громад?
Дякую за ваше запитання. В першу чергу хочу запевнити, що освіта є пріоритетом діяльності Уряду України і держави. В рамках програми Президента "Велике будівництво", і всім це відомо, кожного року будується або капітально реконструюється понад сто шкіл. За ці два роки вже фактично збудувано і реалізована відповідна ця кількість проектів, і це бачать громади, бачать люди і сприймають відповідним чином. Те, що стосується недобудованих об’єктів, насправді по Україні із зрозумілих причин було почато будівництво деяких об’єктів. Ми добудовуємо їх велику кількість. Це є не тільки той об’єкт, про який ви кажете, три роки він почав тому назад будуватися, це об’єкти по 10-15-20 навіть 30 років тому розпочаті. Всі вони будуть добудовані. Те, що стосується конкретного вашого запитання по об’єкту, який ви звертаєте увагу, в нього є можливість за рахунок Державного фонду регіонального розвитку бути зреалізованим в наступному році. Дякую.
Слово надається Кальченку Сергію Віталійовичу, фракція "Слуга народу".
Прошу передати слово Сушку Павлу Миколайовичу.
Сушко Павло Миколайович, будь ласка.
Дякую. В мене запитання до керівництва уряду. Коли вже уряд повернеться обличчям до дітей? Я як голова тимчасової слідчої комісії направив звіт тимчасової слідчої комісії до уряду, де встановлено, що в країні зруйнована повністю система захисту дітей. Замість того, щоб зібрати нараду термінову, провести нараду та поставити відповідні завдання, цей звіт навіть ніхто не відкривав, просто відправили на Мінсоц. В результаті чого на місцях постійно відбувається закриття. масове закриття шкіл, в порушення закону школи закриваються, замість того, що повинні погоджувати з МОН. І таке питання ще. В Україні більше 40 тисяч дітей з інвалідністю потребують реабілітації, 130 мільйонів вистачило тільки на 15 відсотків, щоб діти пройшли реабілітацію, на наступний рік запланована така ж сума. Як реабілітувати дітей?
Дозвольте відповісти на запитання. Шановний Павло Миколайович, по-перше, я попрошу Прем’єр-міністра ще раз зібрати нараду, ми постійно з вам збираємося, щоб був міністр освіти, я, Прем’єр-міністр, обговоримо всі питання, які порушені ТСК. А стосовно реабілітації дітей з інвалідністю, ми зібрали зараз потребу з регіонів і найближчим часом. уже підготовлено проект рішення уряду про перерозполід видатків, там буде збільшена ця програма більш ніж на 30 мільйонів гривень і буде в цьому році ще більша кількість дітей з інвалідність забезпечена реабілітаційними послугами. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Ярославу Івановичу Железняку, фракція Політичної партії "Голос".
Прошу передати слово моєму колезі Костенку Роману Васильовичу.
Роман Васильовичу Костенко, будь ласка.
Шановні колеги, оскільки немає Прем’єр-міністра, в мене буде запитання до представника Міністерства оборони. Пане заступник міністра, дивіться, я зараз не буду вас питати про виконання державного оборонного замовлення, про поставки озброєння, військової техніки, про виконання програм розвитку Збройних Сил. У мене буде. Перше. Це до мене звертаються військовослужбовці і говорять про те, що зараз в Міністерстві оборони проходять призначення, зокрема з порушенням Положення про військову службу (це в тилових підрозділах). Намагаються призначити людей, які навіть освіти не мають. Мабуть розуміючи, що міністру недовго залишилось, хочуть поставити своїх людей. Зверніть на це, будь ласка, увагу. І друге. Це конкретно вже питання. Також звертаються військовослужбовці. Коли будуть виплати зроблені на оздоровлення, які для військовослужбовців, яких вони чекають з лютого місяця цього року? Дякую.
Доброго дня, шановні депутати! Заступник міністра оборони Олександр Носов. На жаль, я не почув початок вашого запитання, але почув два останніх: перше – про призначення, і друге – про виплати. Давайте я почну з виплат, тому що призначення – це питання кадрове. Давайте я почну з виплат. По-перше, щодо грошової винагороди за вересень місяць. Вона повністю виплачена, 100 відсотків. Щодо винагороди за участь у бойових діях у зоні виконання Об’єднаних сил, вона виконана повністю за серпень. На сьогодні ми маємо заборгованість по виплаті одноразових винагород, яка у розмірі 2 мільярди 100 мільйонів. Ми повністю це виплатимо у випадку, якщо нам буде внесено зміни в проект Закону. до бюджету за 2021 рік, тому що в цілому у нас є нестача в грошах в Міністерстві оборони в обсязі 7,1 мільярда гривень. Для того, щоби виплачувати винагороду всім військовослужбовцям, в тому числі одноразові виплати. Ми зараз ідемо на те, що економимо гроші на закупівлі пального і на виплаті премій вищому керівному складу Міністерства оборони. Щодо кадрових призначень, я не можу вам відповісти на це питання. Але я знаю, що існує чіткий наказ міністра оборони, який забороняє призначати на посади у відділ начальника управління вищій осіб, які не мають вищу стратегічну освіту. Дякую.
Слово надається народній депутатці України Ляшенко Анастасії Олексіївні, фракція політичної партії "Слуга народу".
Прошу передати слово Дмитру Кисилевському, дякую.
Дмитро Давидович Кисилевський, будь ласка.
Шановні колеги, вчора Прем’єр-міністр України виступав на Київському міжнародному економічному форумі. І там український виробник задав українському Прем’єру питання "коли в Україні буде локалізація?". Те, що він відповів, мають почути всі народні депутати. Він сказав, що локалізація недоречна і що Україна має залишатись, увага, відкритою для імпорту. Це слова українського Прем’єра, який мав би цікавитись занятістю і розвитком промисловості своєї країни, а не інших. Хотів почути коментар Прем’єра, але він не прийшов. І питання в такому разі до Олексія Миколайовича чи Олександра Миколайовича, можливо. Залізниця оголосила тендер на купівлю пасажирських поїздів, 31 мільярд гривень. У разі їх виробництва, в Україні буде сплачено, мабуть, більше 5 мільярдів податків. В тендері жодного слова про локалізацію. Тобто передбачається, що може виграти іноземний виробник. 31 мільярд уряд направить за кордон, і 5 мільярдів український бюджет втратить одразу. То що буде робити уряд, якщо виграє іноземна компанія?
Доброго дня. Дякую за запитання. Перш за все тендер, ви знаєте, у нас є процедура закупівлі, є державні закупівлі, є Закон про державні закупівлі. Якщо є якісь на законодавчому рівні ідеї, то це трохи інше питання. Процедура відбувається згідно закупівель з цього закону. І якщо говорити конкретно про цей проект, ми не розглядаємо взагалі проекти без локалізації. Ви знаєте, є окрема міжурядова угода з Францією, там є відсоток локалізації, який ми контролюємо і без нього не будемо, реалізація проекту не почнеться. Так само і в будь-яких інших проектах без локалізації ми не розглядаємо проекти, особливо такі великі. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату України Бондарю Михайлу Леонтійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дякую. У мене питання до міністра енергетики. Я хочу сказати, що поки не буде підтриманий вітчизняний виробник енергоносіїв, нічого нам не світить із врегулюванням ціни на енергоносії. До тих пір, поки ми будемо закупляти вугілля, а не будемо підтримувати власних шахтарів, нічого з цього не буде. Приєднання до європейської електромережі не буде до тих пір, поки ми будемо купляти електроенергію в Білорусі і Росії. Так скажіть, будь ласка, чи підтримано мої поправки до бюджету на 21-й рік і на 22-й рік Міністерством фінансів? Скажіть, будь ласка, чи ви провели цю роботу, щоб ці поправки були врегульовані і підтримані в тих двох законопроектах: в змінах і в законопроекті бюджету на 22-й рік? Дякую.
Дякую вам. Насправді повністю підтримую вашу позицію стосовно того, що ми маємо розвивати перш за все власне виробництво і власні генеруючі потужності. І насправді це дійсно є важливим для того, щоб синхронізуватись і взагалі відчувати безпеку з точки зору енергопостачання в державі. Стосовно правок, ми як міністерство готові підтримати, давайте їх подивимося. Ми зі свого боку будемо підтримувати, якщо вони дійсно направлені на досягнення тих цілей.
Слово надається народному депутату України Макарову Олегу Анатолійовичу, фракція "Голос". Олег Анатолійович.
Железняку, будь ласка, передайте.
Железняк Ярослав Іванович.
Шановний уряд, дуже дивно, що немає Прем’єр-міністра. Сподіваюсь, що відповідь дасть хтось з економічного блоку. Скажіть, будь ласка, вчора і до цього в засобах масової інформації виходять достатньо обґрунтовані матеріали щодо нестачі газу для того, щоб пройти опалювальний сезон. Щонайменш вказано 3 мільярди ті, які треба закачати у наші сховища для того, щоб не тільки населення пройшло зиму, а і промисловість, і бюджетні установи. У мене декілька питань, на які я хочу чітку відповідь. Перше. Чи перераховані вже гроші для Нафтогазу для того, щоб закупити цей газ? Друге. Чи є вже контракти, по яким ми це закупаємо? Третє. Чи є план, якщо не вдасться додати стільки, такий об’єм газу в нашу газотранспортну систему? Дякую.
Дякую за запитання. Насправді. Відповім у ваші черзі питань. По-перше, так, гроші є. І Нафтогаз на сьогодні вже має повністю фінансовий ресурс. По-друге, має відповідні контракти. І третє. У нас є розуміння, як диверсифікувати можливу закупівлю газу, у разі, якщо ми відчуємо, що кількість або об’єм постачання з боку Росії критично зменшився. Мається на увазі не з боку. Якщо транзит буде перерваний з Росії, що робити тоді Україні з точки зору імпорту газу з країн Європи.
Слово надається народному депутату України Євтушку Сергію Миколайовичу, фракція політичної партії Всеукраїнське об’єднання "Батьківщина".
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Звісно, хотілося б зараз запитати у Прем’єр-міністра, поставити не одне, а безліч питань. Але, раз його немає, давайте, напевно, звернемось до Першого віце-прем’єр-міністра. Ви апелюєте до меморандуму, який передбачає певні ціни для комуненергії, для тарифів. Скажіть, будь ласка, все ж таки дайте нам чітку відповідь: скільки собівартість газу українського коштує? Бо без цього питання ми не зможемо зрозуміти, чому ви в меморандумі ставите для населення там 7 з чимось гривень, а для інших установ ще більше? І друге питання по освіті міністру фінансів. Прошу, дайте відповідь, чи вже готові документи, аби поправити субвенцію для освітян тих міських територіальних громад, до яких доєдналися села в більшості своїй і школи? Дякую.
Дякую за питання. Питання абсолютно справедливе. Собівартість українського газу трохи більше 3 тисяч гривень, і споживання в балансі у нас український газ займає половину. Але сьогодні ми розуміємо ціни більше 55 тисяч уже на ринках, але Україна все ж таки має різницю там більше 15 тисяч між ринком, який склався, на жаль, сьогодні в Європі, і тим, що ми сьогодні отримуємо. Тому мову сьогодні треба вести вже не стільки про населення, з яким уряд, підписавши меморандум, вирішив питання, і житлово-комунальну сферу, а мову треба сьогодні вести вже про промисловість, яку необхідно також забезпечити, особливо сфера хімічна, переробна, цукрова, зрозумілими цінами, прогнозованими цінами на газ. Тому середньозважена ціна, яка сьогодні розраховується для економіки і буде врахована в прогнозі, сьогодні ми розуміємо десь більше 350 доларів за тисячу кубічних метрів. Такі розрахунки сьогодні ведуться і всі моделі соціально-економічного розвитку на 22-й рік виходять з таких параметрів. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, "година запитань до Уряду" завершена. Давайте подякуємо уряду за участь в роботі Верховної Ради України. Шановні народні депутати. Шановні колеги, надійшла заява з перервою із заміною на виступ. Слово надається народному депутату Палиці. Будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги. Не будемо у вас забирати багато часу. Ми хочемо, наша група партія "За майбутнє", звернутися в першу чергу до фракції "Слуги народу". Тільки що у вашому партійному чаті керівник комітету, який має піклуватися людьми, дітьми, пані Третьякова написала, що одним ворогом менше (про Полякова, про смерть Антона Полякова). Я хотів би попросити вас, шановна фракція "слуги народу", зробити висновок зі слів пані Третьякової. Вона всім відома відношенням до дітей, до людей, до країни. Я вважаю, що це неприпустимо, яким би політичним опонентом чи людиною не був пан Антон Поляков, - померла людина, звичайна людина, крім того, наш колега по парламенту. Я дуже прошу вас, дуже прошу, пане Стефанчук, зробіть, будь ласка, моральні висновки і скажіть, як ви вважаєте, виходити треба з цієї ситуації. Такого робити не можна. Дякую.
Шановні колеги. Галина Миколаївна, ви впевнені, що ви хочете репліку, да? Галина Миколаївна Третьякова. Я думаю, що краще, коли вона сама висловиться з цього приводу. Але, звичайно, якщо такі слова були, вони неприпустимі.
У мене два зауваження. Перше зауваження. Звідки "за майбах" знає про те, що пише в чаті "Слуга народу"? Це раз. А, по-друге, коли люди, які борються за свободу слова, яка гарантована кожній людині тут в залі Конституцію, [[Шум у залі]] і вважають, що вони можуть накидати комусь якісь платки на рота, то мені здається, що позор це вам.
Галина Миколаївна. Галина Миколаївна. Виключіть, будь ласка, мікрофон. Шановні колеги, життя кожної людини є вищою соціальною цінністю. Так гарантує стаття 3 Конституції України. І давайте припинимо на цьому будь-які спекуляції. А свобода слова в тому числі означає відповідальність за те, що говорить кожен з нас. Дякую, шановні колеги. Давайте на цьому поставимо крапку. Шановні колеги, давайте переходимо до розгляду питань. Олена Костянтинівна, будь ласка. Надійшла пропозиція від двох фракцій – реальна перерва, 30 хвилин. Прошу зібратися в мене в кабінеті керівників фракцій.
Шановні народні депутати, прошу зайняти місця. Відбулася непроста розмова з лідерами фракцій і груп, і я просив би все-таки, да, всіх нас думати про що ми говоримо і що ми пишемо. А я надаю слово. Є вже Давид Георгійович? Давид Георгійович. Слово надається голові фракції "Слуга народу" Давиду Георгійовичу Арахамії. Будь ласка, Давид Георгійович.
Доброго ранку, колеги! Я хочу публічно вибачитися в першу чергу перед членами родини і перед близькими вже загиблого, покійного нашого колеги, як то кажуть, про покійних ми говоримо тільки хороше або нічого. І я хочу, щоб ми влаштували хвилину мовчання і велике співчуття, і в тому числі колегам з фракції "За майбутнє", і, звичайно, всім колегам у Верховній Раді. Дуже вам дякую.
Крім цього, ми домовилися, що буде лист від голів фракцій і груп, який я попрошу розглянути регламентний комітет по відповідних питаннях, щодо відсторонення пані Третьякової від засідань і, можливо, ініціатива в подальшому від голови комітету. Далі будемо розглядати. Після того, як ми отримаємо, я буду бачити про що цей лист. Шановні колеги, ми переходимо до нашого розгляду питання. І я передаю слово Олені Костянтинівні, будь ласка.
Дякую. Шановні народні депутати, давайте вже завершимо цей неспокійний тиждень. Ми продовжуємо розгляд питання про обрання Голови Верховної Ради України. Ми виступили вже від представників фракцій і груп виступили з цього питання. Зараз прошу записатися на виступи народних депутатів України. Будь ласка, шановні колеги, записуємося. Нагадаю у нас на цю процедуру відведено за Регламентом до 9 хвилин. Слово надається Оксані Савчук, позафракційні. Будь ласка, пані Оксана.
Доброго дня, колеги! Ви знаєте, кожен депутат в цьому залі має рівні права і рівні можливості. Я сьогодні хочу сказати від всіх позафракційних депутатів, яких також обирали. Ми бачимо несправедливість по відношенню до позафракційних депутатів, які представлені в цьому парламенті. Фактично ми не можемо внести наші законопроекти у порядок денний, хоча вони є дуже соціально важливі. Вони дуже часто відображають ті суспільні настрої, які є. Вони також є патріотичні, ідентичні, які, власне, показують, куди має рухатись Україна, яких героїв має шанувати. І попередні спікери, і попередні каденції Верховних Рад, і теперішні не дають можливості повноцінно позафракційним депутатам вносити законопроекти в сесійну залу. І сьогодні я хотіла би, щоби ці кандидати, які претендують на місце спікера і та особа, яка буде обрана, і в мене питання буде до кожного кандидата: чи готові вони змінити цю ситуацію? Чи будуть вони все ж таки розуміти, що має бути день опозиції, де опозиція повинна на праві вносити свої законопроекти, доповідати їх, доводити людям. Бо щоб не вийшло так, що депутати ініціюють позачергові засідання, збирають 150 підписів, де є питання кричущо важливі, соціального характеру. А натомість відбувається те, що відбулося вчора: грубе ігнорування тих питань, які були кричущо важливі. Частина монобільшості "слуг народу" просто не прийшла, тому що не хотіла тиснути кнопки. Не хотіла тиснути кнопки за перегляд пенсійного законодавства, хоча ми всі говоримо про те, що на цю пенсію, яка зараз сьогодні у нас є в людей, неможливо вижити. Не хотіли, власне, показати свою позицію. А що ж ми можемо зробити? Чи ми можемо тільки говорити? Тому питання сьогодні ключове: позафракційні депутати повинні мати право висловитися. І сьогодні я, представляючи Івано-Франківщину, хочу сказати, що в нашому регіоні є теж дуже багато різних проблем. І я як мажоритарний депутат і інші, які представляють свої округи, хочуть мати право в цьому сесійному залі розглядати наші законопроекти, щоб вони були включені в порядки денні і щоб ми могли по них дискутувати і приймати відповідні рішення. Я сподіваюся, що майбутній спікер парламенту все ж таки зробить все можливе і ввійде в історію тим, що ми позафракційні будемо почуті.
Дякую. Володимир В’ятрович, "Європейська солідарність". Артур Герасимов, будь ласка.
Шановні колеги, шановні українці! Сьогодні перед нами за декілька хвилин буде стояти дуже серйозний вибір, бо від цього голосування залежить, чи буде ця Верховна Рада України знову гідною, чи повернеться гідність у президію цієї Верховної Ради, чи зможемо ми з гідністю виходити на вулицю і говорити з людьми. Ви знаєте, що одним з кандидатів є Яна Вадимівна Зінкевич. Вчора ви всі бачили, як вона виступала, багато з вас відкрили її для себе і відкрили в тих аспектах, які ми вже давно знаємо, наскільки вона добрий і гарний організатор, наскільки вона вміє говорити з людьми, наскільки лагідна, але дуже настійлива в тому, що хоче добитися мети. Я хотів просто зачитати декілька рядків з її біографії. Народилася у 95-му році в місті Рівне. Український доброволець-медик, начальник медичного управління та реабілітації бійців української добровольчої армії під час війни на сході України, командир медичного батальйону "Госпітальєри". За період активної фази війни, починаючи з 14-го року, особисто витягла та врятувала більше двох сотень поранених українських солдатів з передової, створила та нині і досі керує медичним батальйоном "Госпітальєри", що з часу створення врятував понад 2,5 тисячі українських воїнів та цивільних осіб з передової. Яна є не просто народним героєм України, це дуже добрий організатор, це дуже порядна людина, це дуже гідна людина. І чесно кажучи, я дуже горджуся, що в одному залі з нами знаходиться вона і знаходяться всі, хто сьогодні представляє українську армію, хто воював на фронті. І, шановні колеги, я сьогодні звертаюся до всіх присутніх в цій залі, я особливо звертаюся для тих, хто був на фронті, для тих, хто розуміє, що таке фронтове братерство: підтримайте своїм голосуванням Яну Зінкевич на позицію спікера Верховної Ради. І чесно кажучи, я б хотів, щоб такі люди, як Яна Зінкевич, були не тільки в керівництві Верховної Ради, а були в керівництві і всіх комітетів, і взагалі на всіх керівних посадах у Верховній Раді. Я буду щиро вдячний кожному, хто підтримає Яну Зінкевич на цю позицію, тому що я щиро вважаю, чесно, відверто, не тому, що вона представляє "Європейську солідарність", просто я щиро як людина вважаю, що вона дійсно достойна отримати від кожного з вас схвалення того, що вона є не просто герой України, що вона є не просто дуже добрий організатор, що вона є не просто гідна людина, а вона достойна бути керівником вищого законодавчого органу нашої країни. Щиро вам вдячний.
Дякую. Ярослав Железняк, фракція "Голос", будь ласка.
Шановні колеги, я особисто і вся фракція "Голос" приєднуємося до співчуття близьким, рідним, колегам пана нашого колеги Антона Полякова. Сьогодні у нас незвичайне голосування, сьогодні ми обираємо кандидатів на другу за вагою посаду в державі. Ні, це не голова Офісу Президента, це все ж таки за Конституцією, за законами України Голова Верховної Ради. Ця будівля, в якій ми збиралися і збираємося, і, сподіваюсь, будемо збиратися, має довгу історію. Багато з вас бачили, преса менше, що за цією стіною є портрети всіх голів Верховної Ради України. Хтось з них увійшов в історію з добрими намірами і з добрими здобутками, хтось навпаки зганьбив і себе, і Україну своїми діями, своїми вчинками і в першу чергу своїм порушенням Регламенту. Тому сьогоднішнє голосування надзвичайно важливе. У нас є три кандидати. Я буду голосувати особисто за кандидатів, які представляють опозиційні сили, які претендують на цю посаду. Незалежно від того, хто буде обраний, він перестане бути представником однієї політичної сили, він стане головою парламенту, а тобто буде представляти інтереси всіх 424 народних депутатів України, які мають бути тут за складом дев’ятого скликання. Я бажаю мудрості тому, хто займе це високе крісло, бажаю, щоб менше в цій залі звучало справедливе слово "узурпація", а більше звучало слово "суб’єктність". І закликаю майбутнього голову парламенту незалежно від того, хто він був, відмовитися від тих кроків, які зараз так нахабно пропонуються іншою гілкою влади, про обмеження наших конституційних прав на законодавчу ініціативу, про обмеження прав обговорювати законодавчі зміни, а іноді про обмеження виступів. Шановні колеги, особливо кандидати на цю посаду, у вас зараз є історичний шанс увійти в історію. І той, хто займе це крісло, отримає і портрет в Раді Верховної Ради України. Я дуже бажаю вам, щоб потім, коли ви залишите цю посаду, проходячи ваш портрет, про вас згадували тільки добре. Українці, в першу чергу, а не ті здобутки, які можуть привести до узурпації влади. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ви не повірите, але обговорення кандидатур завершено. Переходимо до процедури голосування. Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Отже, у нас є три кандидатури на посаду Голови Верховної Ради України. Це народний депутат України Стефанчук Руслан Олексійович, народний депутат України Гончаренко Олексій Олексійович і народна депутатка України Зінкевич Яна Вадимівна. Відповідно у нас дві кандидатури Железняк і Лерус зняли свої кандидатури для обрання. Тому, відповідно до статті 28 Регламенту, пропонується провести рейтингове голосування і пропонується поставити кандидатури на голосування в порядку їх внесення. Отже, за результатами рейтингового голосування для прийняття остаточного рішення буде внесено кандидатуру, яка отримає найбільшу кількість голосів підтримки. Шановні народні депутати, переходимо до процедури рейтингового голосування. На рейтингове голосування вноситься кандидатура народного депутата України Стефанчука Руслана Олексійовича. Прошу голосувати. [[11:49:06]] За-257 Дякую. По фракціях, будь ласка, покажіть. Дякую. На рейтингове голосування виноситься кандидатура народного депутата України Гончаренка Олексія Олексійовича. Будь ласка, голосуємо. [[11:49:36]] За-44 По фракціях, будь ласка, покажіть. Дякую. На рейтингове голосування виноситься кандидатура народної депутатки України Зінкевич Яни Вадимівни. Прошу голосувати. [[11:50:04]] За-146 По фракціях, будь ласка, покажіть, звичайно. Отже, за результатами рейтингового голосування найбільшу кількість голосів набрала кандидатура народного депутата України Стефанчука Руслана Олексійовича – 257. [[Оплески]] Шановні колеги, це ще не остаточне рішення. Це ще не остаточне, це рейтингове. Відповідно до статті 88 Конституції України, статей 74, 75, 79 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про обрання на посаду Голови Верховної Ради України народного депутата України Стефанчука Руслана Олексійовича, відкликавши його з посади Першого заступника Голови Верховної Ради України. Прошу голосувати. [[11:51:19]] За-261 Рішення прийнято. Прошу показати по фракціях. [[Оплески]] Вітаю, Руслан Олексійович. Прошу Апарат Верховної Ради оформити постанову за наслідками прийняття нами рішення та надати її на підпис Голові Верховної Ради України. І прошу Голову Верховної Ради України зайняти своє місце, Руслан Олексійович. І пам’ятати, що ми живемо в парламентсько-президентській республіці.
Вельмишановні колеги, щиро вдячний вам за таку високу довіру. Я постараюсь зробити все, щоб виправдати її. Щиро дякую усім, дякую. Шановні колеги, ми домовилися під час засідання наших колег на фракції про те, що відповідно до статті 19 Регламенту Верховної Ради України була внесена пропозиція про зміну сьогоднішнього порядку роботи Верховної Ради. А саме: працювати сьогодні без оголошення перерви о 12-12:30 та проведення питання "Різне", і до завершення розгляду проекту Постанови реєстраційний номер 6052. Після розгляду питання 6052 оголосити депутатські запити та закрити пленарне засідання. Я мушу поставити це на голосування. Шановні колеги, прошу підтримати цю пропозицію і голосувати. [[11:53:20]] За-268 Рішення прийнято. Вітаю, колеги. Тому ми продовжуємо працювати. Я попрошу одну хвилиночку, щоб я встиг ще перекласти папери всі. Шановні колеги, я маю тут звернення до мене, підписане усіма головами фракцій і груп, про те, щоб ми сьогодні розглянули законопроект 5807: проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо зазначення та подання відомостей про кінцевого бенефіціарного власника та структуру власності юридичної особи. Шановні колеги, для того, щоб включити це питання до порядку денного, ми повинні проголосувати 226 голосів. Готові голосувати за це питання про включення до порядку денного? Прошу підтримати та проголосувати. Прошу голосувати. [[11:54:35]] За-340 Рішення прийнято. Далі пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Для прийняття цього рішення потрібно 150 голосів. Готові голосувати? Без обговорення готові голосувати? Ну, фракція "ЄС" не готова. Тоді давайте проголосуємо 150 голосів за скорочену процедуру. Шановні колеги, прошу розглядати це питання за скороченою процедурою. Прошу голосувати. [[11:55:17]] За-289 Я запрошую до слова доповідача – народного депутата України Фріса Ігоря Павловича. Будь ласка, Ігор Павлович.
Дякую, пане Голово. Вітаю вас з обранням! Ви знаєте, я думав, що я не дочекаюся вже цього. Бо кожен день переносилося це питання, а черги під ЦНАПами і до нотаріусів щодо внесення відомостей про кінцевого бенефіціара: зранку, о 5 годині, люди займали 250-ми в черзі. Друзі, багато говорити не буду. Кожному з вас приходило сотні sms і повідомлень від наших громадян щодо перенесення цього часу ікс, який набуде чинності. Тому впевнений, що ми з колегами протягом цього часу. на дев’ять місяців ми відтерміновуємо набрання чинності цим законом і цими нормами щодо внесення інформації про КБВ в реєстр, але за цей час нам треба неодмінно написати ті норми, які не будуть потребувати внесення для певної категорії юридичних осіб. Це правильно, це є геошки, це є благодійні організації, це є житлово-будівельні кооперативи, це є садові кооперативи, це є фізичні. це є юридичні особи, де "фізики" є кінцевими бенефіціарами, якщо така інформація зазначена в реєстрі. Я впевнений, що ми спільно напишемо правильно, щоб жодним чином не порушувати наших зобов’язань перед європейськими партнерами. І правильно це зробити. Дякую. Прошу підтримати цей закон в цілому. Спасибі.
Дякую, Ігорю Павловичу. Я запрошую до слова голову Комітету з питань економічного розвитку Дмитра Андрійовича Наталуху. Будь ласка, Дмитро Андрійович.
Дякую, шановний пане Голово. Колеги, я запрошую підтримати все, озвучене Ігорем Павловичем, і звільнити бізнес від ризику сплатити від 17 до 50 тисяч гривень штрафу за невчасне подання. Тому хочу зазначити про наступне. Комітет з питань економічного розвитку на засіданні 6 жовтня, керуючи положенням частини п’ятої статті 44 Закону України "Про комітети Верховної Ради України", переглянув свій висновок від 22 вересня 2021 року до цього проекту закону, поданий народними депутатами Фрісом. І за результатами обговорення народні депутати України, члени комітету прийняли рішення внести проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо зазначення та подання відомостей про кінцевого бенефіціарного власника та структуру власності юридичної особи (реєстраційний номер 5807) на розгляд Верховної Ради України та рекомендувати за результатами розгляду в першому читанні прийняти за основу та в цілому з техніко-юридичним опрацюванням, виклавши закон у такій редакції. Колеги, увага! Закон України про внесення змін до Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення". Верховна Рада України постановляє. У пункті 4 Розділу Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" (Відомості Верховної Ради України, 2020, № 25, стаття 171) слова "трьох місяців" замінити словами "одного року". Прикінцеві та перехідні положення. Цей закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування. Дякую. Прошу підтримати і продовжити це на дев’ять місяців. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, є необхідність обговорювати? Прошу записатися: два – за, два – проти. Слово надається народному депутату Нестеренку, фракція "Слуга народу".
Доброго дня! Прошу передати слово Рубльову Вячеславу.
Вячеслав Рубльов, будь ласка.
Шановні колеги, перша за все я хочу вам сказати, що дійсно цей закон очікують наші громадяни на місцях, які вистоюють величезні черги в ЦНАПах, і сьогодні були наші два виступаючих – і Ігор Павлович Фріс, і Наталуха, і відповідно я вам чесно скажу, що давайте не затягувати цей процес, а ставити на голосування. І прошу скоротити виступи наших колег. Дякую.
Дякую. Слово надається народній депутатці Стефанишиній, фракція "Голос".
Ольга Стефанишина, об’єднання "Справедливість". Прошу передати слово моїй колезі з об’єднання "Справедливість" Юлії Клименко.
Передайте Юлії Леонідівні Клименко.
Добрий день, шановні колеги, українці! Клименко, "Справедливість". Я хочу сказати, що, безумовно, ми підтримуємо цей закон за основу і в цілому, тому що ми повинні відтермінувати цей хаос, який зараз відбувається в нотаріаті і в реєстраційній службі. Але хочу звернути увагу на те, що ми з вами приймаємо закони великою кількістю, які не можуть бути виконані. Цей закон був прийнятий. Скажіть, будь ласка, на що ми розраховували і як організована робота по реєстрації бенефіціарів, якщо за три місяці уряд, я не знаю, і всі відповідні служби не змогли організувати для підприємців роботу так, щоб вони могли спокійно зареєструвати, не встаючи о 5-й ранку, не платячи хабарі, вибачте, тому що зараз для того, щоб зареєструвати офіційний платіж 3 тисячі гривень ще треба стати якось в цю чергу і так далі. Тому прошу, колеги, і закликаю наступні законопроекти давайте ми будемо виконувати, вірніше, виконавчу контролювати виконавчу владу, щоб вона робила це і те, що ми приймаємо, воно якось імплементувалося вчасно, якісно і без обтяження наших громадян і наших підприємців. Тому що ми з вами своїм законом створили фактично повний колапс в системі, коли люди і бізнес не працюють, а займаються тим, що вони стоять в чергах для того, щоб зареєструвати фізичну особу, наприклад, яка володіє 100 відсотків товариством з обмеженою відповідальністю. Скажіть мені чи є кінець цьому маразму? Тому закликаю і давайте думати наперед, і контролювати виконавчу владу, інакше, ми будемо приймати закони, які ніколи нікому не потрібні і не будуть імплементуватися, а створити додаткове навантаження на бізнес. Дякую. Ми – за за основу і в цілому.
Дякую. Запрошую до слова народну депутатку України Южаніну Ніну Петрівну, будь ласка.
Шановні українці і колеги, кому насправді це цікаво, цинізм полягає в тому, що в грудні 2019 року прийнятий Закон 361. Він набрав чинності 28 квітня 2020 року. І тільки в сьомому місяці 2021 року з’являються ті підзаконні документи, тобто ті нормативно-правові акти, якими затверджена була форма і зміст структури власності, яку мають подати суб’єкти господарювання. Більше року знадобилося виконавчій владі. А протягом трьох місяців всі, кого стосується ця норма, мали її виконати – цинізм. Але я звертаюсь до авторів цієї поправки. Чи ви взагалі аналізували, кого це буде стосуватися? Станом на 01.07.2001 року таких суб’єктів – 1 мільйон 400 тисяч. Ви усвідомлювали, що ви робите, чи так всі будете поправки приймати? Деякі автори ховаються від цього. Але ви мали виступити ініціаторами, а не люди, які вас змусили вносити термінові зміни і відстрочувати хоча би формально, а потім думати по суті, що треба змінити в цій нормі. Тому, звісно, треба терміново голосувати і за термінове підписання цього проекту закону, але всі мають знати, що отак робляться швидкі антиреформи. Антиреформи, а не реформи. Тому не спішіть, думайте, приймайте зважені рішення. Звісно, ми будемо підтримувати цей проект закону за основу і в цілому з терміновим підписанням. Треба подивитися правді в очі хоча би один раз.
Дякую. Слово надається народному депутату України Дубілю Валерію Олександровичу, фракція "Батьківщина". Сергій Владиславович Соболєв, будь ласка.
Шановні колеги, півтора року на виконання закону, півтора року. І тим не менш фактично той хаос, який прогнозувався під час так званого "шаленого принтера", коли рішення ухвалювались без реального обговорення. От вам наслідки нових голосувань. Ми звертаємось до новообраного Голови Верховної Ради. Ми вперше не почули слово "підтримуємо і проголосуємо". Дай Бог, дайте можливість кожній фракції, кожному депутату визначатися в цьому питанні. По-друге, дайте можливість, щоб кожна реальна правка була обговорена. Саме виходячи з цього, фракція "Батьківщина" підтримає голосування. Але для нас є принциповим, для того, щоб кожен законопроект мав реальне втілення потім в життя, щоб він був фінансово обґрунтованим, щоб була можливість потім виконати через підзаконні акти Кабінету Міністрів, відповідних служб цей закон, ми повинні мати можливість це проговорити в залі. Тому я думаю, це буде ще одна наука, яким чином повинні розглядатися законопроекти. А в даному випадку фракція "Батьківщина" без сумніву підтримає цей закон. Дякую.
Дякую, Сергій Владиславович. Будь ласка, Мамка Григорій Миколайович, будь ласка.
Шановні народні депутати! По-перше, я хочу привітати з Днем юриста, тому що з цим святом має пряме відношення цей законопроект. Хочу все-таки засвідчити той факт, що в турборежимі не всі закони на найкраще були прийняті. Це є прямим прикладом, але ж ми не вирішуємо цим законом про те, а чи будуть притягуватися до відповідальності і що робити правоохоронним органам, податковій міліції, які ж рішення приймати, тому що цей закон вступив в силу із сьогоднішнього дня, і хто не надав інформацію про кінцевого бенефіціара, повинен бути притягнутий до відповідальності. Що робити з юридичного боку? Який нонсенс, колапс буде створений у роботі правоохоронних органів? На мою думку, ми будемо підтримувати цей законопроект, але цей повністю законопроект проблеми не вирішує. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, ми завершили. Є ще хтось? Будь ласка, Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, як сказав Ігор Фріс, наш колега, що законопроект дев’ять місяців провалявся, його не приймали, а люди стояли в чергах в пандемію з документами. Жінка народжує за дев’ять місяців, а ми законопроект не можемо "народити". Ми вимагаємо негайного підписання цього законопроекту, запровадження його в дію, щоб він запрацював і дав можливість сьогодні розвантажити ЦНАПи і щоб негайно все запрацювало. Також ми вимагаємо поставити законопроект і відпрацювати 6064, які підготували спеціалісти "Нашого краю" по забороненню відключення води, газу і тепла, повністю від енергоносіїв населення, де йде заборгованість, 70 мільярдів гривень. Також хто буде відповідати за те, що сьогодні люди голодують, холодують, вмирають, коли тут йде боротьба в залі за теплі крісла? Коли це вже закінчиться в цій залі? Треба працювати для людей, а не за політичне крісло тут в цій залі боротися.
Шановні колеги, ми завершили обговорення цього законопроекту. Прошу зайняти свої місця, переходимо до прийняття рішення. Рішення комітету: прийняти за основу і в цілому з урахуванням пропозицій комітету, які були озвучені. в редакції комітету, яка була озвучена, та необхідними техніко-юридичними правками. Тому я ставлю спочатку за основу, якщо воно підтримується, тоді в цілому в редакції комітету. Готові голосувати? Будь ласка, приготуйтесь до голосування. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо зазначення та подання відомостей про кінцевого бенефіціарного власника та структуру власності юридичної особи (реєстраційний номер проекту 5807). Ми голосуємо спочатку за основу. Прошу голосувати. [[12:08:50]] За-345 Рішення прийнято. Шановні колеги, я можу ставити далі. Я ставлю проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо зазначення та подання відомостей про кінцевого бенефіціарного власника та структуру власності юридичної особи (реєстраційний номер проекту 5807). Ставлю пропозицію комітету в цілому в редакції комітету та необхідними техніко-юридичними правками. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[12:09:32]] За-342 Рішення прийнято. Дякую, колеги. Я розумію, що. Будь ласка, Фріс.
Шановні колеги, я би хотів, щоб ми поставили на розгляд і проголосували питання доручити Голові Верховної Ради невідкладно підписати цей законопроект і відправити на підпис Президенту. Дякую.
Дякую. Тоді я ставлю цю пропозицію Ігоря Павловича. Прошу голосувати. [[12:10:24]] За-341 Рішення прийнято. Шановні колеги, з процедури, будь ласка. Буймістер – з процедури, будь ласка.
Добрий день, шановні колеги! Людмила Буймістер, 223 округ Київ. Ми щойно прийняли дуже важливий законопроект, на який чекали всі підприємці в державі, абсолютно всі. Але я зараз хочу закликати колег моїх по фракції, давайте припинимо створювати проблеми, а потім їх доблесно вирішувати. Давайте все ж таки сконцентруємося на нормальній фаховій і професійній роботі і будемо приймати ті закони, які дійсно потрібні українцям. Дякую.
Дякую. Але це було не зовсім з процедури. Дякую. Шановні колеги, переходимо до наступного рішення, яке пропонується вам до розгляду. Це проект Постанови про Заяву Верховної Ради України "Щодо пріоритетних питань інтеграції України до ЄС" (реєстраційний номер проекту 6132). Ми говорили про те, що це питання потребує голосування про включення до порядку денного сесії. Шановні колеги, прошу підтримати і проголосувати. Прошу голосувати. [[12:11:54]] За-321 Рішення прийнято. Шановні колеги, це питання потребує голосування ad hoc щодо розгляду та прийняття рішення на цьому пленарному засіданні. Нам також потрібно набрати 226 голосів. Прошу голосувати. [[12:12:22]] За-323 Рішення прийнято. І я пропоную розглянути це питання за скороченою процедурою. Для прийняття рішення потрібно 150 голосів. Прошу голосувати. [[12:12:45]] За-274 Рішення прийнято. Переходимо до розгляду питання. Я запрошую до слова доповідача, голову Комітету з питань інтеграції України з Європейським Союзом Іванну Орестівну Климпуш-Цинцадзе.
Добрий день, шановні колеги, шановний пане Голово! Євроінтеграційний вибір нашої країни, він зазначений не тільки в нашій Конституції, він визначений і освячений подіями Революції Гідності, це те, що справді об’єднує українців. І я переконана, що це те, що нас об’єднує як людей, які хочуть жити в демократичній, безпечній, цивілізованій, заможній європейській державі. Про це свідчить те, що громадяни нашої країни сьогодні показують велику підтримку членства України в Європейському Союзі. І власне кажучи, ця заява, яку ми пропонуємо із співавторами сьогодні підтримати, вона підписана практично представниками всіх, майже всіх парламентських партій. І це надзвичайно важливо, тому що наш політичний з вами консенсус і політичний консенсус суспільства може допомогти нам досягти спільної мети. І ми маємо при цьому поставити за дужки усі наші протиріччя під час реалізації євроінтеграційного курсу. І принципово, щоб ми доносили нашу єдність нашим іноземним партнерам. Але одночасно ми маємо з вами розуміти, що для того, щоб доносити цю позицію про євроінтеграцію, ми маємо зробити ідеально нашу домашню роботу і маємо переконати світ, що ми реально тут не готові дати руйнувати демократію, не готові дати руйнувати парламентаризм, а ми реально хочемо будувати європейську державу. І ми маємо відмовитися від зверхності і пихатості, і нахабства в нашій міжнародній політиці заради того, щоби мати повагу і підтримку в наших партнерів. Тому я сподіваюся, що ми зараз, спільно проголосувавши за цю заяву, ми змінимо свій тон і почнемо реально працювати над виконанням Угоди про асоціацію і євроінтеграційного порядку денного. В єдності наша сила! Дякую.
Дякую, Іванна Орестівна. Шановні колеги, є необхідність обговорити це питання? А, від комітету. То я надаю Іванні Орестівні, вона і від комітету, 4 хвилини для представлення рішення комітету. 2 хвилини, перепрошую, для представлення рішення комітету. Будь ласка, Іванна Орестівна.
Колеги, зараз це я звертаюсь як голова комітету профільного, який розглядав цю постанову, який ініціював цю постанову і який пропонує вам її підтримати. Бо 12 жовтня 21-го року в Києві відбудеться 23-й саміт Україна – ЄС, і ми очікуємо, що за його результатами будуть визнані європейські прагнення і європейський вибір України, очікуємо, що буде зафіксована оцінка досягнення цілей Угоди про асоціацію, будемо. і відзначено прагнення спільної оцінки виконання цілей Угоди, і буде підтримано далі з боку Європейського Союзу суверенітет і територіальна цілісність України і заклик до Російської Федерації припинити агресію, і продовження, і посилення Європейським Союзом політики персональних і секторальних санкцій, і багато, багато інших речей. Ми цією заявою, Верховна Рада України закличе Європейський парламент і держави-члени Європейського Союзу до визнання перспективи членства України в Європейському Союзі відповідно до статті 49 Договору про Європейський Союз; прискорення і розширення сфери скасування ввізного мита у торгівлі; поглиблення співпраці в енергетичній сфері; посилення інвестиційного і технологічного співробітництва між Україною та ЄС; розширення співпраці у тих всіх сферах, які охоплені Угодою про асоціацію. Ми з вами наголосимо на тому, що необхідно розпочати також спеціальний діалог між Україною та ЄС з питань безпеки і оборони, оскільки це для нас є принциповим питанням. Ми, як комітет, 7 жовтня розглянули цей проект заяви і прийняли рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти постанову за основу та в цілому з техніко-юридичними правками редакційного характеру. Прошу підтримати. І я дякую колегам з нашого комітету, членам комітету, і членам Комітету у закордонних справах за те, що долучилися до ініціювання цієї постанови. Дякую.
Дякую, Іванна Орестівна. Шановні колеги, потрібно обговорювати? Прошу записатися: два – за, два – проти. Є фракції, які хочуть висловитися, це право фракцій святе. Слово надається народній депутатці Вінтоняк. Будь ласка. "Слуга народу" фракція.
Доброго дня. Прошу передати слово Марії Мезенцевій.
Мезенцева Марія, будь ласка.
Шановні колеги, це прекрасно, що український парламент конституційною більшістю напередодні саміту Україна – ЄС, який відбудеться 12 жовтня, в дуже відповідальний для нас день, де ми звітуємо не просто про нашу роботу, а й про прекрасні перспективи євроінтеграції для кожного українця і українки кожного дня. Це, звісно, і Договір про відкрите небо, так званий авіаційний безвіз, який знизить ціни на перевезення пасажирів, спростить домагання справедливості, коли рейс не відбувається, або скасовується, і ми дійдемо нарешті до спільних безпекових норм. Звісно, це також цифровий безвіз, який за оцінками багатьох громадських асоціацій може дати буст, тобто збільшення українського ВВП на 7-14 відсотків, це підписання контрактів в онлайн-режимі, над якими працює прекрасний Комітет цифровізації і також євроінтеграційний комітет. Це відкриття ринку підписання контрактів як для Далекого Сходу, так і для найбільшого ринку товарів і послуг 508 мільйонів споживачів ринку ЄС. Звісно, ми говоримо і про ті вже виконані нами зобов’язання, розвиток внутрішнього водного транспорту, який цей зал голосував також дуже важко, але прогресивно минулого року. Також ми говоримо і про ті закони, які голосуватимуться потенційно на позачерговому засіданні по євроінтеграції, які стосуються безпеки дитячого харчування, малесеньких українців, які ще не народилися, але будуть годуватися нормальним якісним дитячим харчуванням. Це, звісно, і закони, які стосуються нашої безпеки, закони обміну інформації. Закони, які євроінтеграційний комітет опрацьовує кожного дня. І, колеги, закликаю вас до того, щоб всі комітети співпрацювали так само, як і по цьому файлу. Україна євроінтегрується разом з кожним українцем кожного дня. Ура!
Ура. Шановні колеги, слово надається народному депутату України Бондарю Михайле Леонтійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дякую. Передайте, будь ласка, слово Петру Олексійовичу Порошенку.
Слово надається Петру Олексійовичу Порошенку. Да, будь ласка, Петро Олексійович.
Дякую, шановні народні депутати, шановні колеги. Є речі, які точно об’єднують українське суспільство. Якщо в 14-му році за інтеграцію до Європейського Союзу стояла третина України, то на сьогоднішній день абсолютна більшість українського народу за європейську інтеграцію. Я пишаюся тим, що нам вдалося, нашій команді, внести зміни до Конституції, де інтеграція до ЄС і НАТО є обов’язковою для всіх гілок влади. І я хочу наголосити, що прориви в нашій інтеграції були саме на саміті. Це було і погодження, і підписання Угоди про асоціацію і про поглиблену та всеохоплюючу зону вільної торгівлі, і про секторальну співпрацю, і про безвіз, який тоді ще здавався абсолютно неймовірним. І на сьогоднішній день дуже важливо, щоб ми приділили величезну увагу цьому саміту. Дуже шкода, що уряд не цікавить думка всієї Верховної Ради щодо побажань результатів, яких ми мали досягнути на саміті. А це має бути спільна протидія "Північному потоку – 2". Це має бути посилення санкцій проти Російської Федерації. Це мають бути спільні й узгоджені дії проти кремлівського зимового реваншу, на який зараз дуже розраховує Кремль. І моє ще прохання, як знак того, що це позиція всієї Верховної Ради, що вся Україна об’єдналася задля реалізації цих цілей, точно голова Комітету європейської інтеграції Іванка Климпуш, один із авторі цієї постанови, має бути включена до складу делегації на саміт. І успіху Україні на саміті 12 жовтня. Слава Україні!
Героям слава! Слово надається народному депутату України Загородньому Юрію Івановичу, фракція "Опозиційна платформа – За життя".
Дякую. Руслан Олексійович, я прошу передати слово народному депутату України від нашої фракції "Опозиційна платформа – За життя" Колтуновичу Олександру Сергійовичу. Дякую.
Олександр Сергійович Колтунович, будь ласка.
Дякую. Шановний головуючий, шановні колеги! Насправді постанова не про те, про що тут розказують. А суть саміту Україна-ЄС, я як член економічного комітету хочу сказати: в скасуванні мораторію на експорт лісу-кругляку, ось що з нас вимагають. Ми – сировинна платформа, ми – сировинний придаток, а не повноцінний торгово-економічний партнер. Хто сумнівається, законопроект 4197-д доопрацьований від комітету, можете його подивитись. Скасування мораторію на експорт лісу-кругляка. Це раз. Другий момент. Коли ми говоримо про перегляд, що ми маємо переглядати? Ми маємо переглядати умови дискримінаційні і ці дискримінаційні квоти на експорт сільськогосподарської продукції в ЄС. Ми маємо переглядати ті асиметричні умови, які на сьогоднішній день діють в рамках всеохоплюючої зони вільної торгівлі. Тому що до чого це приводить. Я завжди мовою цифр пояснюю. Якщо в 11-му році експорт товарів в ЄС був 18 мільярдів доларів, і він у минулому році був точно так само 18, тобто навіть не збільшився, це в грошовому вираженні, а в натуральному він тільки зменшився. Ось чому це все туфта, яка не працює, розумієте? Нам обіцяють тисячу євро зарплату, а з нас забирають, Закон вимагають про експорт лісу-кругляка. Наступний момент. Якщо нам така вигідна Угода про асоціацію, то чому у нас від’ємне сальдо зовнішньої торгівлі з ЄС? Мінус 5 мільярдів доларів. Ось кому вигідна ця угода і зона вільної торгівлі, а не нам. Тому я наполягаю, наша фракція наполягає, щоб ми як держава і уряд дали такі пропозиції, які будуть робити з нас не сировинний придаток, а високотехнологічного достойного партнера. Тому що на сьогоднішній день у нас немає ні вільного переміщення товарів, ні послуг, ні капіталу, ні робочої сили. Ми закликаємо голосувати проти такий низькоінтелектуальний контент. Дякую.
Слово надається народному депутату України Цимбалюку Михайлу Михайловичу, фракція "Батьківщина".
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Прошу передати слово колезі по фракції Івану Крульку.
Іван Іванович Крулько, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Наша фракція виступала і системно виступає за реалізацію стратегічного курсу на повноправне членство України в Європейському Союзі і відповідно на європейську інтеграцію. Ми вважаємо, що реалізація цього пріоритету – це є укріплення і забезпечення української державності і української незалежності. Але для того, щоб ця стратегія реалізувалася, ми з вами тут, в цій сесійній залі, мусимо бути дійсно європейським парламентом за духом і за суттю. І адаптація законодавства України до права Європейського Союзу мусить бути пріоритетом роботи Верховної Ради. До того часу, допоки в українському парламенті будуть прийматися такі законопроекти як 5600, який вбиває український бізнес і українське підприємництво, проти якого виступають Європейська Бізнес Асоціація, проти якого виступають наші міжнародні партнери, до того часу ніякої європейської інтеграції не буде. До того часу, допоки в українському парламенті опозиція не буде мати жодних контрольних функцій, за що ми боремося, і не буду Закону "Про опозицію", і в Регламент Верховної Ради не будуть повернуті ті розділи, які пропонувала і голосувала "Батьківщина" і тодішній Прем’єр-міністр Юлія Тимошенко, коли ключові комітети парламенту контрольні були в руках опозиції, до того часу ніколи не буде ніякої європейської інтеграції. Я хочу звернути увагу, колеги, що ми мусимо реформувати парламент, і має бути реалізований план Пета Кокса, колишнього Президента Європарламенту, який розроблений з нами, з українським парламентом по реформі парламенту. І найголовніше. Поки українські суди будуть приймати рішення не відповідно до закону, а відповідно до телефонного права, не чекайте ніякої реальної європейської інтеграції. Так, ми проголосуємо за цей сьогоднішній законопроект, але змінюватися треба всередині, і це наша задача з вами, шановна Верховна Рада. Мусимо реформувати парламент, і права опозиції мають бути забезпечені, і українські суди мають бути вільними. Дякую.
Дякую. Бакунець Павло Андрійович, будь ласка.
Шановні колеги, напередодні цього надважливого для всієї нашої країни саміту Україна – ЄС нам депутатам треба показати чітку позицію, чітку позицію українського парламенту щодо незворотності європейського вибору нашої держави, чітку позицію українського парламенту щодо цільового курсу на євроінтеграційні процеси в нашій державі. Саме цієї постановою ми, парламент України, стверджуємо стратегічний курс України на набуття повноцінного, повноправного членства в Європейському Союзі. Також ми наголошуємо на необхідності розпочати спеціальний діалог між Україною та Європейським Союзом з питань безпеки і оборони, що має стати кроком до наближення миру і стабільності в нашій державі, а відтак і в усій Європі. Закликаю вас, колеги, підтримати дану постанову в цілому.
Дякую, Павло Андрійович. Шановні колеги, ми завершили обговорення. Більше бажаючих виступити немає. Прошу приготуватися до голосування. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Постанови про Заяву Верховної Ради України "Щодо пріоритетних питань інтеграції України до ЄС" (реєстраційний номер проекту 6132). Шановні колеги, прошу займати ваші місця. Готові голосувати? Прошу голосувати. [[12:30:10]] За-304 Рішення прийнято. Вітаю, шановні колеги. Постанова прийнята в цілому з необхідними техніко-юридичними правками. З процедури, будь ласка, Іонушас.
Шановні колеги, в нас є час, є пропозиція розглянути питання щодо обрання першого віцеспікера парламенту Верховної Ради України. Дякую.
Артур Володимирович Герасимов теж з процедури. Будь ласка.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, під час засідання у головуючого, в його кабінеті, була домовленість, що це питання ми сьогодні не розглядаємо, а одразу зайдемо в розгляд бюджету, тому що бюджет це дійсно потребує часу. Зараз, щоб ви розуміли, мінімум година, а то і півтори займе в нас обговорення питання по першому віцеспікеру, тому що там чітка процедура згідно Регламенту, і після того досить великий проміжок часу буде бюджет. Тому в мене пропозиція перейти зараз до розгляду бюджету, а питання кадрове. Знов-таки, слухайте, що ви про стільці та крісла? Давайте краще розглядати питання бюджету, де треба підтримувати правки, які підвищують субсидії, підтримують соціальний захист людей і підтримують допомогу армії. Тому пропозиція не розглядати зараз питання кадрове, а перейти до бюджету одразу. Дякую.
Дякую. Просто наскільки. Давид Георгійович. А він пояснить, будь ласка.
З процедури, да. Дякую вам. Я пропоную, враховуючи те, що, дійсно, ми підтверджуємо, що бюджет дуже важливий документ і там, дійсно, зміни, якого чекають багато зараз громадян України, я пропоную перейти до кадрового питання, а потім допрацювати до бюджету. Ми готові сьогодні працювати до самого кінця. Дякую вам.
Будь ласка, Колтунович Олександр Сергійович.
Шановний пане Голово, я хотів би сказати, що я солідарний з тим, що казав пан Герасимов. Тому що насправді в питаннях бюджету, там 12 мільярдів гривень додатково на субсидії і 1 мільярд на заробітну плату шахтарям. Те, що хочуть поставити ненависника свободи слова в Україні і ЗМІ незалежних на першого віцеспікера, ви ще встигнете його туди поставити, не переживайте. Я пропоную спочатку розглядати питання бюджету і врегулювати питання: а) з субсидіями; б) з заборгованістю по заробітній плати з шахтарями. Да, там є і інші похідні речі. У мене є 178 поправок, я вам зможу пояснити, що там до чого. Дякую.
Сергій Владиславович Соболєв.
Соболєв, "Батьківщина". Шановні колеги, ми для цього збиралися головами фракцій, де визначили порядок, цей порядок підтверджений голосуванням в сесійній залі, тому питання бюджету. Наша фракція навіть пішла на деякі поступки для того, щоб реально отримали громадяни України субсидії, для того, щоб були негайно виплачені кошти по шахтарям. Тому прохання не зволікати з цим і почати розгляд питання про бюджет. Дякую.
Ярослав Іванович Железняк і я після цього. Будь ласка, Ярослав Іванович.
Шановні колеги, ми справді не будемо встигати. У нас процедура обрання першого заступника буде десь годину. Судячи по потенціалу в залі щодо бюджету, це може зайняти декілька годин. Тому давайте якось підійдемо до процесу більш зважено. Я думаю, що крісло першого заступника будь-який кандидат, який набере необхідну кількість голосів, може зайняти і на наступному тижні. А зараз, якщо питання бюджету є таким терміновим, судячи по тому, що ми договорилися на засіданні, у вас, Руслане Олексійовичу, саме так воно і звучало, то давайте до нього перейдемо. Дякую.
Шановні колеги, я тоді можу попросити на 5 хвилин голів фракцій і груп підійти сюди в президію на одну хвилину переговорити. Шановні колеги, я дуже дякую. [[Шум у залі]] Шановні колеги, ми домовилися таким чином, і я дуже дякую всім фракціям і групам, що ми прийняли це. Є така пропозиція. Ми проголосували з вами питання, що ми мали завершити законопроектом, який 6052, скасувавши при цьому перерву з 12 до 12:30. І оскільки ми її скасували, ми можемо прийняти відповідне рішення, трошки змістити. Є пропозиція така. Це погодили всі голови фракцій і груп. Є пропозиція така: ми зараз зайдемо в 6052 (це справді дуже важливий проект, ми повинні проголосувати) і після цього ми проголосуємо кадрове питання про першого заступника, і після нього ми перейдемо до запитів, проголосуємо і зачитаємо, і після цього закриємо сьогоднішнє пленарне засідання. Сприймається така пропозиція? Шановні колеги. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я ставлю на голосування цю пропозицію, яка тут була погоджена всіма керівниками фракцій і груп. Прошу проголосувати. [[12:40:55]] За-262 Рішення прийнято. Тому, шановні колеги, зараз ми заходимо в проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо реалізації соціальних заходів та інфраструктурних проектів (друге читання). Це законопроект № 6052. Я запрошую представника комітету, голову підкомітету Комітету з питань бюджету Лесю Валентинівну Забуранну і хочу запитати, хто буде наполягати на своїх поправках. У вас є перелік поправок чи ми будемо йти по черзі? По черзі, добре. Дякую. Значить, 6-а, Нагорняк. Не наполягає. 7-а, Совсун. 4-а, вона врахована в редакції. Будь ласка, Совсун, 7-а поправка.
Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, цей законопроект – це суттєві зміни до бюджету на 2021 рік, які по-хорошому мали б реагувати на ті найбільші виклики і загрози, які перед нами зараз є. На превеликий жаль, в цьому бюджеті ми бачимо пріоритети влади, ми бачимо, як гроші знову виділяються на дороги – 15 мільярдів, ми бачимо, як знову ручняком розподіляються гроші на соцеконом. Але ми не бачимо реагування на ті виклики, про які ми, в тому числі сьогодні, говорили в залі. Про що моя правка? Моя правка дуже проста: додати до назви цього законопроекту питання врегулювання кризи, яка зараз нас очікує у зв’язку з настанням опалювального сезону. Ми чули сьогодні від міністра енергетики про те, які загрози перед нами стоять. Але, на превеликий жаль, цей проект бюджету, який зараз нам пропонується, жодним чином не реагує на ці виклики. Чому такі пріоритети у влади, мені не зрозуміло, але я дуже хочу, аби всі депутати подумали про те, як ми будемо проходити опалювальний сезон, і відповідно підтримали мої правки – і цю, і наступні, які цього питання стосуватимуться. Прошу поставити на.
Інна Романівна, ви будете наполягати на всіх своїх поправках, я правильно розумію? Дякую. Ставлю на голосування на голосування поправку номер 7 народної депутатки Совсун. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:43:28]] За-109 Рішення не прийнято. Наступна поправка 9. Інна Романівна Совсун, будь ласка.
Колеги, я продовжу цю дискусію. Дивіться, що в нас зараз відбувається? Я хочу повторити: яким чином зараз 15 мільярдів на дороги вирішать проблеми з тарифами для українського населення; яким чином зараз 4 мільярди соцеконому допоможуть українським лікарням пережити нову хвилю COVID. Чому ми займаємося незрозуміло чим? Чому такі зараз пріоритети, в той час як нагальні проблеми ми не вирішуємо? Подивіться на те, що говорять зараз ОТГ, що говорять міста, вони в паніці, вони не розуміють, яким чином їм проходити опалювальний сезон. Ми чули сьогодні від міністра енергетики про підписаний меморандум. Але, друзі, меморандум не виділяє гроші, меморандум не вирішує проблему з тим, яким чином будуть опалюватися школи, садочки і лікарні в наших містах, селищах та селах. Чому ми зараз цим не займаємося – мені незрозуміло. Друзі, буде біда, і ми зараз робимо вигляд, що ми вирішимо її просто тим, що ми будемо їздити по гарним дорогам. Я дуже прошу підтримати мою правку. Дякую.
Ставлю на голосування поправку номер 9 народної депутатки Совсун Інни Романівни. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[12:44:58]] За-103 Рішення не прийнято. Наступна, Пузійчук. Не наполягає. Чорний. Не наполягає. Королевська Наталія Юріївна, ми з вами домовлялися, 2 хвилини на виступ. А, ви Колтуновичу, я перепрошую, просто перший Чорний стояв. Олександр Сергійович Колтунович, 12 поправка. А Королевська, 13-а. Королевська, 13-а буде, спочатку Колтунович. Будь ласка, Олександр Сергійович.
Дякую, шановний головуючий. Дивіться, в двох словах, було подано чому 178 поправок, тому що документ і таблиці, вони доволі специфічні. Якщо ви вносите зміни, наприклад, по розподілу тих 15 мільярдів гривень, які ви плануєте розікрасти через дорожній фонд і через Укравтодор, ми їх пропонували розподілити між: дефіцит Пенсійного фонду, підняття там, подолання заборгованості по зарплаті шахтарям і так далі, і так далі. Тому це, в принципі, вони пішли як окремі рядки і пішли як окремі поправки. В принципі, головний сенс поправок – це все-таки підняти мінімальні фіксовані доходи, прожитковий мінімум для непрацездатних осіб, які втратили. осіб, які втратили працездатність, мінімальну заробітну плату і ряд інших речей, безумовно, субсидії. Тому з цієї точки зору якраз весь цей перелік цифр, він пов’язаний з доходами, із мінімальними доходами. А поправка стосується безпосередньо змін до частини.
Ви наполягаєте на голосуванні за цю правку, так, Олександр Сергійович? Ага, добре. Давайте тоді я вам надам ще дві хвилини, і ми знімаємо поправки ваші. Будь ласка, Олександр Сергійович, щоб ви могли завершити думку. Будь ласка.
Я якраз намагався пояснити сутність, чому розбито на таку значну кількість. Тому що специфіка в Excel якраз вона йде по рядках. Тому продовжуючи. Щодо підняття мінімальних фіксованих доходів. "Опозиційна платформа – За життя", коли йшла на вибори, вона якраз запропонувала вирівняти прожитковий мінімум, мінімальну пенсію з рівнем мінімальної заробітної плати. На сьогоднішній день це там буде. з 1 грудня це буде вже 6 тисяч 500 гривень. Це надзвичайно важлива річ, тому що мінімальний фіксований цей поріг, він дає можливість підняти і пенсію, і всі інші виплати, які пов’язані: на дітей, на осіб з інвалідністю і так далі. Тому з цієї точки зору я хочу звернути увагу, що важливо було б підтримати саме такі поправки, які будуть.
Час ще є. Будь ласка, говоріть. Олександр Сергійович, є ще час.
Я розумію. Заважають іноді колеги. Дякую. Тому з цієї точки зору я хотів би звернути увагу, що саме підняття мінімального порогу прожиткового мінімуму, мінімальної пенсії, мінімальної заробітної плати і в подальшому ці поправки, вони якраз пов’язані з цим. Це один момент. Другий. Подолання заборгованості по виплаті заробітної плати шахтарям. Це надзвичайно важлива подія. Наша фракція підтримує цю ініціативу. Але у нас дуже. ще більше до вас, велике прохання не доводити більше до цієї заборгованості. Тому що ми періодично (раз на пів року, а то й раз на кілька місяців) мусимо цю гасити заборгованість у розмірі один і більше мільярдів гривень. Це другий момент. Що стосується субсидій. Субсидії на цей рік передбачали там порядку 36 мільярдів гривень. Зараз ми додатково даємо плюс 12 мільярдів гривень. Ця цифра, безумовно, низька надзвичайно. Ми маємо розуміти, що в наступному бюджетному періоді ми маємо її збільшити, як мінімум, на стільки ж. Тому ці теж пропозиції, вони знайшли місце в цих поправках. Ну, і останнє, найважливіше. В Солом’янському районі. [[Шум у залі]] Дякую. Для прикладу. Живий приклад. Вчорашній день. В Солом’янському районі столиці звичайний продуктовий магазин. Люди звертаються з дитиною з інвалідністю про те, щоб купити їм.
Дякую, Олександр Сергійович. Олександр Сергійович, ми ж домовлялись. Добре, ще 1 хвилину, бо ми домовлялися 3 хвилини. Але давайте, щоб ви вже. Але всі решту правок знімаєте, так? Дякую. Будь ласка, Олександр Сергійович, ще 1 хвилина.
Я хочу розказати цей приклад з сім’ї матері, яка має дитину з інвалідністю. Що вони звертаються в магазині, дають 5 гривень, просять купити ще пів батона. Тому що ця низьке порогове значення, яке вони отримують, надзвичайно низьке, воно не дає можливості не те, що забезпечити повноцінно, а взагалі навіть базові потреби закрити навіть в продуктах харчування. Тому пропозиція в тому, щоб все-таки підняти цей прожитковий мінімум і мінімальну заробітну плату, і мінімальну пенсію для того, щоб люди мали закрити цей базис, мінімальний базис, який дасть їм можливість вижити елементарно, мова не йде про те, щоб вони жили вже достойно. Тому я прошу врахувати хоча б окремі поправки для того, щоб ми в бюджеті на 22-й рік уже мали зовсім іншу соціальну базу, базу, яка буде долати злидні. Дякую.
Дякую, Олександр Сергійович. Наталія Юріївна, ми домовлялися 2 хвилини, і ви знімаєте правки всі. Будь ласка, Наталія Юріївна Королевська.
Шановні колеги, шановні присутні, в першу чергу наша команда вимагає сьогодні, - це підняття пенсій людям. І, на превеликий жаль, це ганьба цього парламенту, коли вчора було позачергове засідання і тема засідання була це перегляд пенсій, індексація пенсій, повернення пенсій чорнобильцям, військовим пенсіонерам, індексація пенсій всім пенсіонерам в нашій країні, фракція "Слуга народу" ганебно не з’явилась на це засідання. Тому "Опозиційна платформа - За життя" вимагає, щоб частина грошей, які є сьогодні в бюджеті, були направлені, спрямовані на підняття, індексацію пенсій всім 11 мільйонам пенсіонерів країни. І на це гроші є. Друге питання – це заборгованість перед шахтарями. Це ганебно, коли наші герої шахтарі вимушені місяцями чекати від вас прийняття рішень. І ми дякуємо нашим колегам, ми дякуємо Володимиру Морозу, Сергію Дунаєву й іншим представникам, які постійно контактуючи з шахтарськими колективами, сьогодні домоглися включення в цей законопроект повернення боргів заробітних плат шахтарям. І ми це, безумовно, підтримуємо. Але є третє, головне питання, яке потребує вирішення. Сьогодні видають деньги, не субсидії, але цього недостатньо. І ми вимагаємо, щоб людям дали економічно обґрунтовані тарифи, щоб знизили тарифи як для комунальної сфери, як для промислових підприємств, так, безумовно, для кожної української родини. Це ті червоні лінії, які повинні бути вирішені в цьому парламенті сьогодні. Дякуємо.
Дякую. Народний депутат Нагорняк. 14 поправка. Потім ви 33-ю, 375-у, але це по черзі. Будь ласка, Нагорняк, 14 поправка.
Добрий день, шановні колеги! 30 вересня між урядом, НАК "Нафтогазом" і Асоціацією міст з містами був підписаний меморандум про компенсацію ціни на газ. І якраз цією поправкою врегульовується це питання. Тож прошу підтримати, проголосувати. Це правка була узгоджена з НАК "Нафтогазом", і гроші якраз компенсує НАК "Нафтогаз".
Ви наполягаєте, щоб поставити на голосування цю поправку? Тому ставлю на голосування, 14 поправка. Позиція комітету коротко, будь ласка.
Дякую. Дана поправка не була підтримана комітетом, оскільки вона не передбачала, безумовно, ресурсну складову. Тому не підтримана.
Шановні колеги, я ставлю на голосування 14 поправку народного депутата Нагорняка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати [[12:53:40]] За-104 Рішення не прийнято. Наступна 15 поправка. Совсун, будь ласка.
Шановні колеги, ця правка дуже схожа на попередню колеги Нагорняка, вона полягає в чому. Мені дуже дивно було чути пояснення від представниці бюджетного комітету про те, що не передбачений ресурс для того, щоб забезпечити цю правку. Тому що ця правка полягає якраз в тому, аби знайти гроші аби компенсувати різницю в тарифах на тепло для наших міст, сіл та селищ. Друзі, ця правка якраз про це. Я хочу нагадати ще раз, що ви говорили сьогодні про меморандум, який підписали з Асоціацією міст. Але меморандум має мати наслідки. Ці наслідки мають настати внаслідок змін до бюджету. Немає іншого способу зараз вирішити проблему з тарифами на тепло для наших міст і сіл, окрім як виділити гроші на це. І, власне, що пропонує ця правка, це частину податків, частину плати за ренту скерувати безпосередньо в міста, в села для того, аби все-таки вирішити цю проблему. Мені незрозуміло, чому зараз кажуть про те, що немає грошей, якщо ця правка, вона якраз про те, звідки взяти гроші для того, щоб вирішити ту тарифну кризу, яка на нас насувається. Я дуже-дуже прошу ще раз всіх подумати.
Дякую. Ставлю на голосування 15 поправку народної депутатки Совсун Інни Романівни. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[12:55:21]] За-91 Рішення не прийнято. Наступна поправка 16, Тимошенко, Цимбалюк, Крулько. Іван Іванович, ми домовлялися, 3 хвилини. Крулько, 3 хвилини, ми домовлялися. Будь ласка, Іван Іванович, 16 поправка. Але ми домовлялися – 3 хвилини і ви знімаєте поправку. Будь ласка, Іван Іванович Крулько. 3 хвилини дайте, будь ласка.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Ми до цього законопроекту подали величезну кількість поправок. І ці всі поправки спрямовані на одне. Перше. Вирішити питання з достатнім фінансуванням субсидій для людей. 12 мільярдів, які закладені в бюджеті за нашою вимогою, є, але цього недостатньо. Друге питання. Покриття різниці в тарифах для теплокомуненерго. В що ми зараз входимо, зараз змушують мерів міст підписувати договори і купляти газ по 35, а сьогодні вже й по 40 гривень за куб. Куди це все йде? Тому ми вимагаємо як "Батьківщина", щоб питання різниці в тарифах перед опалювальним сезоном було вирішено. І ми, коли цей законопроект приймали в першому читанні, попереджали, що ці питання мають бути врегульовані до другого читання. На жаль, поправки "Батьківщини" не були прийняті до розгляду і не були включені до цього проекту бюджету. Саме через це ми як фракція "Батьківщина" не можемо проголосувати за цей законопроект в другому читанні, хоча вважаємо, що вирішення питання для заробітних плат шахтарів – це є надзвичайно важливе питання, яке потрібно врегульовувати. І неможливо допускати ситуації, коли українським шахтарям за зароблене місяцями не видають заробітну плату. Ми також вважаємо, що треба вирішувати питання з освітньою субвенцією, особливо для міст, куди доєднали після адмінтерреформи величезну кількість сіл. Не вистачає коштів на освітню субвенцію. Як може бути, що за 3 місяці до кінця поточного року ми лишаємо по суті українських вчителів без їхніх заробітних плат, і вони не розуміють, яким чином будуть завершувати рік. Більше того, на наше переконання, залишки від бюджету, які були, а це 39,4 мільярда гривень, можна було розподілити набагато ефективніше. І коли сьогодні ми станемо знову перед проблемою, що не буде вистачати субсидій, що українські міста сьогодні підуть у борги і не зможуть заплатити кошти за цей шалено дорогий газ, і озвучена цифра в 13,5 гривень за куб абсолютно не реалізована на практиці, – це все те, що є неприйнятним для "Батьківщини". Ми як фракція "Батьківщина" все-таки звертаємося до фракції "Слуга народу", до монобільшості, давайте, приймаючи закони про бюджет, вирішувати в першу чергу проблеми людей, проблеми освітян, медиків, вирішувати проблеми, які стосуються сьогодні місцевого самоврядування, і найголовніше – дати людям можливість нормально пройти зиму і впевнено ввійти в опалювальний сезон. За цей законопроект у такому вигляді, на жаль, голосувати не можна.
Дякую, Іване Івановичу, за позицію. Наступна поправка 17. Порошенко Петро Олексійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги, перш за все я хочу подякувати фракції парламенту за підтримку нашої пропозиції, не розглядати зараз кадровий дерибан, а нарешті розглянути те, що хвилює людей. Друге. Наша фракція зареєструвала законопроект 6006, де ми чітко, визначено і збалансовано запропонували вирішення серйозних проблем бюджету на 2021 рік. Пане Голово, я прошу, щоб ви поставили на його розгляд. І третє. Моя поправка стосується підтримки країни в умовах пандемії, коли країна втрачає тисячі людей кожні три дні і 16 тисяч захворює кожен день. Ми вимагаємо, щоб кошти, які надійшли від Міжнародного валютного фонду, частина їх, була спрямована на захист лікарів, на захист хворих, на підвищення заробітної плати тим, хто безпосередньо працює з ковідними хворими. І зупинити практику підпису, незабезпечених Президентом.
Ставлю на голосування 17 поправку народних депутатів Порошенка та Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:00:10]] За-96 Рішення не прийнято. Наступна поправка. Южаніна Ніна Петрівна, будь ласка. Поправка номер 18.
Звертаюсь до всіх українців. Наразі ми обговорюємо зміни до Державного бюджету до кінця цього року на 2021 рік. Отже, уряд говорить, що в них є додаткові надходження – 39,4 мільярда гривень. Це насправді інфляційні надходження, яких буде набагато більше до кінця року, але чомусь профільний комітет не обрахував інфляційні надходження. Це не здобутки, це не ріст економіки - це так звані гроші, які дістаються від інфляційних процесів в Україні. Мене дуже дивує і хотіла би почути зараз представника комітету чому 17-а і 18 поправки відхилені? Тому що, на наш погляд, це означає, що допомога від МВФ в розмірі 2,7 мільярда буде витрачена в спосіб, закритий від суспільства, без реформування видатків через Державний бюджет на 2021 рік. Зважаючи, що зараз найкризові місяці чи дні навіть.
Ставлю на голосування 18 поправку народної депутатки Южаніної. А, будь ласка, позиція комітету, 18 поправка.
Дякую. Дані поправки були не підтримані комітетом, оскільки відповідно до пояснення в тому числі Міністерства фінансів, зазначено, що за своєю суттю відповідно методології МВФ такі кошти будуть відображені в довгострокові зовнішні запозичення та не підтримується спрямування цих коштів на додаткові видатки державного бюджету, оскільки це призведе до збільшення його дефіциту. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування поправку номер 18 народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. Запускайте систему. [[13:02:39]] За-93 Рішення не прийнято. Наступна поправка 19, Гончаренко. Наполягає? Будь ласка, Олексій Олексійович.
Шановні друзі, хотів би нагадати всім нам, що сьогодні ми, приймаючи цей законопроект, безумовно, важлива норма про те, щоб додати гроші на субсидії. Але я хотів би нагадати колегам з монобільшості, що рік тому ми казали, що грошей там недостатньо. Ми подавали свої пропозиції, наша фракція, казали, скільки має бути грошей на субсидії, і ніхто нікого не слухав, ніхто нікого не чув. І тепер ми маємо додавати в останню мить. І я звертаю вашу увагу, що зараз у нас дуже складна ситуація по тарифах. І ціна на газ ми бачимо, яка в Європі. Нам знову розповідають, що все гаразд, до всього готові. Щоб так не було, що знову через 2-3 місяці будуть посипати голову попелом, бо насправді це буде ціна цього дуже важкою для всього суспільства, для економіки і для людей, які, не дай боже, будуть замерзати чи сплачувати за шаленими тарифами. Тож схаменіться сьогодні і відпрацюйте це вже нормально, щоб все це не повторилося, як у вас виходить дуже часто. Дякую.
Я розумію, ви не будете наполягати на цій поправці, так. Ідемо далі. Наступна поправка, Батенко. Не наполягає. Цабаль не наполягає. 33-я, Нагорняк. Будь ласка.
Шановні колеги, перевиконання бюджету, я думаю, що ми маємо правильно розподілити. Перевиконання державного бюджету у нас є, а перевиконання в громадах, на жаль, немає. І кожна громада зараз зіштовхується з тим, що закуповує газ для шкіл, для садочків, для лікарень по космічній ціні. Якщо ми зараз не допоможемо їм, у них не буде можливості закупити зараз по цим космічним цінам газ для шкіл, для садочків і в опалювальний сезон вони залишаться без газу. Тому є прохання підтримати цю правку, вона була узгоджена і НАК "Нафтогазом", і урядом, мова йде про 23 мільярди гривень, які НАК "Нафтогаз" компенсує різницю у тарифі. Тож прохання поставити спікера підтримати цю правку. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування 33 поправку народного депутата Нагорняка. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:05:30]] За-121 Рішення не прийнято. 34-а. Совсун. Будь ласка, Інна Романівна.
Я продовжу і продовжу в тому числі те, про що говорив пан Сергій Нагорняк. Я зачитаю деякі цифри, які вже відомі по тому, скільки буде коштувати опалення для бюджетних установ. Бюджетні установи, друзі, це садочки, це школи, це лікарня. Так от зараз вони в паніці, намагаються зрозуміти, яким чином вони будуть платити комунальні послуги в цей опалювальний сезон. До прикладу, в Хмельницькому вартість тепла вже зросла з 1 тисячі 600 до 3 тисяч 400, гаряча вода так само зросла вдвічі. Житомир: зростання так само ми спостерігаємо на 250 відсотків. Те саме ми бачимо в Дніпрі, зростання вже зафіксовано в півтора рази. Так ось, ми не можемо сподіватись, що підписавши меморандум, але не виділивши гроші ми вирішимо проблему з тим, яким чином будуть наші садочки, школи та лікарні опалюватися. Я не знаю, кому про це говорити і хто зараз має це почути. Друзі, але ви мажоритарники, ви знаєте це в своїх округах, це відбувається. Це проблема з якою ви ще будете розгрібатися дуже довго, якщо зараз не внесете ці зміни і не підтримаєте.
Ставлю поправку номер 34 народної депутатки Совсун. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:07:10]] За-115 Рішення не прийнято. Наступна поправка. Одну секундочку, бо тут багато вже відмовилися. 85-а, Порошенко Петро. Яка? 36-а, Южаніна, перепрошую.
Шановні колеги, щойно ви почули недостовірну інформацію, тому що якраз допомога надана в рамках програми підтримки світової економіки, зараховується до загального фонду Державного бюджету України. Тому 2,7 мільярда доларів США, очевидно планують розподілити в якийсь інший спосіб, не через державний бюджет. Щодо цього питання буде, можливо, і запит, і звернення багатьох колег в цьому залі. Тому що від нас зараз намагаються скрити таку величезну суму коштів. Моя поправка стосується тієї цинічної доданої статті до витрат такого розпорядника, як Офіс Президента України. Їм додано на видатки на оплату праці 1 мільйон 799 тисяч, тобто 2 мільйони гривень. Скажіть, будь ласка, в цей час ми можемо зараз переглядати статті такі витрат деяких розпорядників по оплаті праці в такий кризисний момент для країни? Прошу підтримати 36 поправку і не додавати більше цьому розпоряднику коштів.
Ставлю на голосування поправку номер 36 народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:09:09]] За-97 Рішення не прийнято. Покажіть по фракціях, будь ласка. Так, наступна. 35-я, я перепрошую. 35-а, Тимошенко, Цимбалюк, Крулько. Михайло Михайлович, ми домовлялися 2 хвилини. 2 хвилини ми. ну, давайте 3, але ви знімаєте всі свої поправки. Михайло Михайлович Цимбалюк.
Михайло Цимбалюк, "Батьківщина". Шановні народні депутати, шановні громадяни України! Коли ми вчора на позачерговому засіданні розглядали законопроекти, які ініційовані були командою "Батьківщини" та інших опозиційних депутатів, то тоді з одного з них по підвищенню і осучасненню щорічної пенсії березневої нам казали, що 4,5 мільярда немає в бюджеті. Виявляється, сьогодні уряд запропонував розділити майже 40 мільярдів гривень. Виявляється, кошти є. Чому їх немає для підвищення мінімальних пенсій? Чому немає коштів для того, щоб чорнобильців підтримати, які кожний день відходять у вічність, не дочекавшись турботи держави? Ми з Юлією Тимошенко подавали конкретні пропозиції до зміни до бюджету, вони стосувалися 12 мільярдів і більше, ми пропонували все-таки виділити 29 мільярдів, хоча б зафіксували 12. Ми своїми поправками пропонували, щоб все-таки віддати дотацію на об’єднані громади, де не вистачає виплати вчителям, підвищені зарплати, які обіцяли, не виплачуються, бо не вистачає коштів навіть на ті, які вже зафіксовані. Наступна поправка наша стосувалася все-таки виплати лікарям, в тому числі, які лікують хворих від ковіду, їм не всім виплачують ці надбавки. Мова йде не тільки про лікарів, мова йде про медсестер, санітарок і тих фахівців, які задіяні в медичній галузі. Наступна наша поправка стосувалася дотацій саме об’єднаним громадам за так званим підписанням меморандуму. Меморандум – це договір, угода про наміри. Конкретно можуть тільки вирішити позитивно великі громади і міста, а що робити там, де коштів немає? Насправді слід повернути їм те, що заробили громади і було вилучено до державного бюджету. Ми вимагаємо, щоб все-таки правки "Батьківщини" були враховані. Соціальна сфера, насамперед субсидії, допомоги, виплати особам, які мають дітей з інвалідністю. А найбільша болюча проблема – це пенсійне забезпечення, цього в цих змінах не передбачено. Виплати військовим пенсіонерам, які і донині вимагають – нічого не виконано. Навпаки деяким зменшилось пенсійне забезпечення. "Батьківщина" за такий проект.
Дякую, Михайло Михайлович. 85 поправка, Петро Олексійович Порошенко, будь ласка.
Шановні народні депутати, я знову хочу повернутися до наших пропозицій щодо фінансування пенсіонерів, виплати тринадцятої пенсії, Збройних Сил України, де ми. вже "зе-екватор" наступив за 2,5 роки – жодного разу не було підвищено грошове забезпечення військовослужбовців Збройних Сил. Сьогодні військові лікарі не отримують доплат, які за роботу з ковідними хворими. І взагалі заборгованість по виплатах військовим перевищує 2 мільярди гривень. Якщо раніше скаржилися на те, що нема підвищення, сьогодні скаржаться на затримку у виплаті грошового забезпечення. Це підсумок того, яким збільшується обороноздатність держави. Додатково до цього не закуплено жодного військового автомобіля, жодної одиниці бронетехніки, не поставлений комплекс дивізіон "Нептун" на.
Ставлю на голосування 85 поправку народного депутат Порошенка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:14:28]] За-91 Рішення не прийнято. 86 поправка, Южаніна Ніна Петрівна.
Шановні колеги, в продовження сказаного. Ви зараз ходите по ефірах і тут в залі говорите про те, що абсолютно як би чистосердечно дбаєте про Збройні Сили України. Так от запропонований редакції законопроекту якраз по цій статті видатків, яка передбачає на оплату. на військове забезпечення особового складу, пропонується тільки 4 мільярди, це для покриття тієї заборгованості, яка є. Тобто ви ж не збираєтеся зробити ті доплати, які обіцяли доплатити, і ви не збираєтесь до кінця року розрахуватися з військовими. Тому наша поправка доводить цю суму до 10 мільярдів, яка конче необхідна для того, щоб забезпечити видатки по цій статті витрат. Скажіть, будь ласка, от зараз ми, коли розмірковуємо тут куди витрачати кошти, невже навколо цієї статті є дискусія? Будь ласка, голова комітету чи член комітету поясніть, чому ви не врахували всі потреби військових, саме по цій статті видатків?
Ставлю на голосування 86 поправку народної депутатки Южаніної. Відповідь, будь ласка, коротка комітету по 86 поправці.
Дякую. Дана була поправка не врахована, оскільки, знову ж таки, вона не містила джерело покриття. Але знову давайте будемо говорити, що ми спрямували кошти у тому числі на забезпечення потреб військових, і в разі виникнення знову ж таки таких ситуацій, ми сподіваємося, їх буде менше, ми точно знайдемо можливості їх покрити. Дякую.
Ставлю на голосування 86 поправку народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:16:34]] За-95 Рішення не прийнято. Наступна поправка 90. Порошенко Петро Олексійович.
Шановний пане Голово, продовжуючи попередній виступ. У нас на сьогоднішній день є подвійна проблема. Значний обсяг коштів, який запланований в обсягах фінансування державного оборонзамовлення, не фінансується, залишається без руху, а армія залишається без озброєння, без модернізації сучасної військової техніки. Хочу ще раз наголосити, за поточний рік, я думаю, що мало хто це розуміє, у нас не закуплено жодної одиниці бронетехніки і жодного військового вантажного автомобіля. І в цій ситуації я вимагаю проведення окремого закритого засідання по рівню обороноздатності держави для того, щоби вище політичне керівництво держави і керівництво військового відомства відзвітували. Друзі, зараз йдеться про виділення 150 мільйонів. У вас є гроші на крадівництво, у вас є гроші на дерибан і немає грошей для власної армії. Це точно неприпустимо. Дякую.
Ставлю на голосування 90 правку народного депутата Порошенка та Павленка. Комітет пропонує відхилити. [[Шум у залі]] Я перепрошую. Да, позиція комітету. Ви наполягаєте, щоб на кожну вашу була? Все, я зрозумів. Будь ласка, позиція комітету.
Дякую. Ну, хотіла б зазначити, що видатки саме на оборону, однозначно, збільшуються. І ми бачимо ті видатки рекордні, які закладені в 2022. Тому говорити, що ми не дбаємо про потреби, не можемо. І в даному законопроекті ми також врахували і вирішили актуальне питання щодо забезпечення виплат військовослужбовцям. Що стосується того, як витрачає кошти розпорядник, ми як бюджетний комітет, на жаль, не можемо вам надати цю інформацію. Ми лише проводимо відповідний аудит і дбаємо про те, щоб максимально забезпечити потреби нашої армії. Дякую.
Ставлю на голосування 90 поправку народних депутатів Порошенка та Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:19:04]] За-81 Рішення не прийнято. 91 поправка, народна депутатка Южаніна Ніна Петрівна, будь ласка.
Шановні колеги, чи ви всі зрозуміли, тут тільки що нам намагаються знову розказати якісь байки. Це пропозиція уряду про саме зменшення статті на закупівлю озброєння військової техніки на 150 мільйонів гривень. Тобто вони не додають ні одної копійки, вони забирають саме з цієї статті 150 мільйонів гривень. І коли ми говорили про ті невеликі суми, які ви додали, ми ж вам пояснюємо, що це 4 мільярдів вистачить тільки погасити заборгованість, не зробити доплати і не підтримати виплати всі до кінця року. І ви тут говорите, що ви ще раз будете переглядати бюджет? Коли? Ви ввійдете в 22-й рік з заборгованістю перед військовослужбовцями. Прошу підтримати цю поправку. Поверніть 150 мільйонів на придбання техніки і озброєння.
Позиція комітету коротко.
Комітет не підтримав дану поправку.
Ставлю на голосування 91 поправку народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:20:30]] За-86 Рішення не прийнято. Наступна поправка 92, Герасимов Артур Володимирович, будь ласка.
Шановні колеги, ви знаєте, вчіть матчастину, тому що виділені гроші на армію наступного року, вони не більше, ніж цього року, тому що ви включили ці видатки в міжнародну військову допомогу, яка раніше йшла окремо. Тому давайте так, вчіть матчастину і не обманюйте власних депутатів. Наступне. Ми розглядаємо зміни до бюджету. Ви тут бачите Прем’єр-міністра? Ви тут бачите міністра фінансів? Ви тут бачите міністра економіка, ви тут бачите міністра соціальної політики? Ви тут бачите міністра громад і територій? Оце відношення Кабміну Зеленського до людей, реальне відношення. І наостанок. Що стосується моєї правки, то я пропоную зняти 10 мільярдів гривень з "крадівництва" на дорогах, уже журналісти довели, що ви підвищуєте ціни в два рази. І перекинути їх на закупівлю протикорабельного ракетного комплексу "Нептун". І за рахунок зменшення на відповідну суму якраз грошей, виділених на "велике крадівництво". Тому що дивізіони "Нептун" – це наш реальний захист від ворога. Прошу всіх реально подумати про це і підтримати цю правку. Дякую.
Позиція комітету, будь ласка.
Дякую. Дана правка була відхилена. І знову ж таки я хочу зазначити, що ми нікого не обманюємо. Це дійсно збільшення надходжень і формування, власне, можливості забезпечити актуальні потреби. Щодо вашої поправки, при всій повазі, відповідного звернення від розпорядника не надходило. Міністр фінансів брав участь у засіданнях комітетів, і всі депутати, які мали на це бажання. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування 92 поправку народного депутата Герасимова. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:22:32]] За-88 Рішення не прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. 93-я, Порошенко. Будь ласка, Петро Олексійович.
Дякую, шановний пане Голово. З вашого дозволу, я хотів би дуже коротко прокоментувати попередній вислів. Ви на сьогоднішній день змінили базу нарахування. Вибачте, шановні слухачі, за складну економічну термінологію, але ми маємо маніпуляції з оборонним бюджетом. Оборонний бюджет майже не зріс, оскільки ви включили туди міжнародну військову допомогу, яка раніше не обраховувалися в бюджеті. Я прошу просто, може, ви в бюджетному комітеті не розібралися, розділіть це, переконайтеся в цьому і виділіть Збройним Силам України те, що вони конче потребують уже в цьому році: озброєння, фінансове забезпечення, соціальний захист. І це не є політичне протистояння. Це позиція, яка, об’єднавши, дасть можливість захистити державу. Тим, чим наша команда займалася з 14-го по 19-й, коли Збройні Сили України були відтворені і зупинили російську навалу. Дякую. І слава Збройним Силам!
Позиція комітету коротко.
Дякую. Дана правка відхилена. Хочу знову ж таки наголосити, що ми дійсно врахували допомогу міжнародну. Але ми виконали все для того, щоб її отримати. І сумнівів, що вона буде і буде йти на обороноздатність, у нас немає. Щодо вашої поправки, Петро Олексійович, з усією повагою хочу констатувати, що зараз ми саме визначаємо, чому йде недовикористання саме за цією програмою. І , власне, відповідно потреби збільшувати її точно немає. Дякую.
Ставлю на голосування 93 поправку народного депутата Порошенка та Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:24:40]] За-79 Рішення не прийнято. Наступна поправка 94. Южаніна Ніна Петрівна, будь ласка.
Шановні колеги і всі українці! Ви щойно почули дивне пояснення про те, що будуть запитувати у розпорядника, чому він не зробив такий запит. І поправки, і пропозиції депутатів тому не враховуються. Так от, скажіть, будь ласка, наступна стаття. Цинізм полягає в тому, що саме по програмі на будівництво житла для військовослужбовців фінансування цим документом зменшується на 100 мільйонів! Тут теж ви не можете спитати, чому не використані кошти, які виділені в бюджеті? Це насправді ганьба, коли ми говоримо про страшні проблеми для військовослужбовців, при цьому корегуємо бюджет на зменшення фінансування на будівництво житла! Будь ласка, перегляньте цю позицію. Крім того, що ми планували її збільшити, і це в 6006 проекті Закону написано, ви навпаки ще зменшуєте?! Так не може поступати держава, яка дбає про Збройні Сили України.
Позиція комітету.
Дякую. Власне, давайте ми не будемо маніпулювати. Тут не йде питання про зменшення, ніхто абсолютно не зменшує кошти, питання йде про ефективність їх використання. Це зовсім друге питання.
Ставлю на голосування 94 поправку народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:26:25]] За-90 Рішення не прийнято. Наступна поправка 137. Южаніна, будь ласка.
Шановні колеги, коли ми говоримо про те, чи наявні кошти, чи ні, я хотіла б зауважити, що. Поясніть, будь ласка, 15 мільярдів на дороги, як ви збираєтесь освоїти ці гроші (це якраз те слово, яке відповідає витрачанню цих грошей) за 3 місяці до кінця року? Тому якраз джерела на ті пропозиції, які ми подали, є. Зменшить, будь ласка, апетит на дороги, бо вже часу немає в 21-му році для доріг. І ця поправка стосується за рахунок цих 15 мільярдів збільшити фінансування, вірніше, субвенцію з державного бюджету місцевим на видатки споживання загального фонду по бюджетній програмі вчителям. Ви подивіться, ви знову буде обіцяти їм про підвищення зарплати колись, потім, через 10 років, через 7, коли ви збираєтесь залишитися при владі. Давайте, дороги трошки.
Ставлю на голосування 137 поправку народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:27:59]] За-81 Рішення не прийнято. Наступна поправка 145. Ніна Петрівна Южаніна, будь ласка.
Шановні колеги, я все ж таки думаю, що було б більш справедливо, це якраз блок поправок стосується зменшення фінансування тих видатків, які точно можуть почекати або взагалі не потрібні. Я не хочу вмішуватися в вашу тут політику щодо будівництва чи "крадівництва", не знаю, доріг, але точно зверніть увагу, що до кінця року є частина недофінансованих витрат, яких вкрай потребують на місцях. Тому ця поправка стосується якраз субвенції з державного бюджету місцевим на надання державної підтримки особам за особливими освітніми потребами. Це результат спілкування в школах за минулий тиждень. Люди просили, щоб ми звернули увагу на те, що всі зараз інклюзивні заклади, які приділяють цьому велику увагу, недофінансовані, вони не знають як виконати цю програму по залученню і по виконанню взагалі державної програми по інклюзії. Зверніть увагу, комітет, на всі звернення, які в нас є у кожного, мабуть, в пошті.
Ставлю на голосування 145 поправку народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:29:34]] За-89 Рішення не прийнято. 152-а, Совсун Інна Романівна.
Шановні колеги, ця поправка стосується наших дітей. Я бачу, що зараз поправки не набирають необхідної кількості голосів, але я дуже сподіваюсь, що в залі є люди, яких турбує майбутнє наших дітей. Ми знаємо як сильно наші діти постраждали через це вічне дистанційне навчання впродовж останніх півтора року. Я вам хочу сказати от що. Якщо дитина в 5 класі пропустила хоча б декілька уроків математики і не отримала додаткових занять, додаткових роз’яснень, як зрозуміти ту чи іншу тему, вона наступних сім років школи буде пропускати всю математику, вона не розумітиме. Наші діти втратили катастрофічно за півтора року дистанційки. Всі цивілізовані країни зараз інвестують масово в те, аби подолати наслідки цього незрозумілого навчального процесу в наших школах. Я дуже прошу, щоб ми так само на це звернули увагу і виділили гроші, для того, аби подолати наслідки COVID-19, на освіту наших дітей. Я дуже сподіваюсь, що хоча б до цього ви не будете байдужі.
Ставлю на голосування 152 поправку народної депутатки Совсун Інни Романівни. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:31:07]] За-88 Рішення не прийнято. Ви ще будете просити дві поправки, Інна Романівна, так? 153-я наступна. Інна Романівна Совсун.
153-я – це остання поправка, яку я буду ставити на голосування. Це питання, про яке я, на жаль, з трибуни цієї Верховної Ради говорила вже неодноразово. Це питання встановлення кисневих станцій в українських лікарнях. Шановні колеги говорили десятки разів в цій залі про це питання. Станом на сьогодні вчора в Україні було зафіксовано 15 тисяч нових хворих на COVID-19. У нас 13 відсотків людей повністю вакцинованих. Катастрофа вже ось, вона вже наближається. Мені дуже прикро, що пів року всі мої заклики, заклики інших колег, які переймаються цим питанням, не було почуто. Першого вересня Міністерство охорони здоров’я сказало, що їм треба 1 мільярд для того, аби встановити кисневі станції. Заледве трохи щось виділив Кабмін через три тижні після того, тоді, коли ми вже заходили в жовті і червоні зони. Я дуже прошу нарешті звернути увагу і вирішити цю проблему. Ми не вирішимо її вже для цієї хвилі, змиріться з цим, це ваша відповідальність, але хоча б для наступних хвиль ми повинні це зробити.
Ставлю на голосування 153 поправку народної депутатки Совсун. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:32:44]] За-92 Рішення не прийнято. Наступна 154-а, Пузійчук. Ми домовлялись три хвилини замість всіх поправок. Будь ласка, Андрій Вікторович.
Дякую, Руслан Олексійович. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, стосовно Міністерства оборони України і будівництва житла. Я очолюю робочу групу в бюджетному комітеті. Бюджетний комітет вимушений був створити робочу групу і досліджувати питання будівництва, і забезпечення житлом військовослужбовців. Що повинні констатувати? У 2020 році на будівництво житла було направлено нуль гривень, притому, що кожного року з бюджету виділяється 1 мільярд 200 мільйонів коштів на будівництво житла. Нуль гривень направили на будівництво житлових будинків, нуль гривень на будівництво гуртожитків. В цьому році ситуація не набагато краща. Якщо у червні місяці представники Міністерства оборони звітували про те, що до кінця року буде введено в експлуатацію 17 будинків, то сьогодні вже лунають дуже обережні заяви, що, можливо, буде введено три будинки. Про що це говорить? Це говорить про те, що черга тільки збільшується, повністю нефахове управління Міністерства оборони бюджетними коштами. Кожного року сума не збільшується, але черга зростає, зростає і зростає. Гуртожитки не будують, казарми не будуть, військові об’єкти не будують, це повністю розвал Міністерства оборони. І, на превеликий жаль, були навіть заяви, знаєте, дуже цікаві від наших колег, я не був присутній, але зазначають про те, що у вересні 2020 року Президент України, Верховний Головнокомандувач, був присутній на Новояворівському полігоні. Президент країни давав доручення Міністерству оборони в цьому році завершити будівництво трьох гуртожитків і одного житлового будинку, за рік нічого не зробили. І те, що зараз відбувається, перерозподіл цих коштів, – це вимушена міра перенаправити дійсно ці кошти на інші потреби. Тому що Міністерство оборони не будує житло для військовослужбовців, не займається питанням забезпечення житлом військовослужбовців, не здатні навіть збудувати казарми. І це є такий дуже великий сніговий ком, який щороку наростає, кожного року з’являється 2 тисячі нових військовослужбовців, які потребують житла. І при таких темпах знадобиться 600 років для того, щоб забезпечити тільки тих військовослужбовців, які сьогодні знаходяться на квартирній черзі. І ви знаєте, мабуть, і нам як парламенту потрібно робити відповідні кадрові висновки по Міністерству оборони. Дякую.
Дякую. Наступна поправка 207, Ніна Петрівна Южаніна, будь ласка.
Дякую, пане колего, що ви так широко пояснили зараз тим, хто, можливо, не почув, що відбувається з фінансуванням будівництва житла. І насправді ту інформацію, яка лунає від "слуг народу" неправдиву, ви тільки що скасували і нібито і пояснили. Я звертаюсь до всіх колег зі "Слуга народу", невже ви погодились, чи, можливо, ви почули пояснення, з чим пов’язано збільшення фінансування на будівництво доріг на 15 мільярдів? У цей страшний час, коли пандемія просто нас вже захлиснула. Скажіть, будь ласка, чому не можна було зменшити апетити по будівництву доріг? Або хоча би зараз надати розширену інформацію, на що саме не вистачає, на оплату чого не вистачає 15 мільярдів на три місяці? І підтримайте, будь ласка, поправку 207, яка стосується якраз 10 мільярдів за рахунок зменшення цих 15, спрямувати на державні гарантії медичного обслуговування населення. Це видатки споживання загального фонду, скільки ми.
Ставлю на голосування 207 поправку народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:37:28]] За-79 Рішення не прийнято. 206-а, Стефанишина, будь ласка.
Шановні колеги! Ольга Стефанишина, об’єднання "Справедливість". У мене є лише одна поправка до цього законопроекту. Її підписало 20 народних депутатів, пані Леся, в тому числі ви її підтримали. Вона стосується медичної допомоги хворим на COVID-19 та наших лікарів. Я дуже прошу всіх депутатів, які це зараз слухають повернутися обличчям до людей. У нас сьогодні смертність від COVID-19 вже по 230 людей. Секретар РНБО каже, що уже в жовтні-листопаді по 50 тисяч людей будуть хворіти. Національна служба здоров’я, і в мене є відповідний лист, його демонструвала членам комітету, потребує 5,4 мільярда гривень мінімум до кінця цього року, щоб просто надавати медичні послуги і ліки, і платити зарплати лікарям. Я дуже прошу кожного депутата підтримати саме цю поправку номер 206.
Позиція комітету коротко, будь ласка.
Дякую. Дана поправка була не підтримана комітетом. Пояснення Міністерства фінансів: вона розбалансовує даний законопроект.
Ставлю на голосування 206 поправку народної депутатки Стефанишиної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:39:19]] За-103 Рішення не прийнято. Наступна поправка 220. Ви одну тільки, Камельчук, ставите, да? Ми домовлялися з вами. 220-а, Камельчук.
Шановні колеги, шановні працівники шахти "Надія", зараз звертаюся саме до вас, тому що проблемна ситуація з виплатою заборгованості за зарплату за 2020 рік все ще не вирішилася. Я знаю, що комітет спільно з Мінфіном тимчасово зараз багато правок дуже відкинув, проте це не завершення історії. Я хочу вас запевнити, що до наступного законопроекту, до наступних змін до бюджету 2021 року ми будемо подавати погоджені правки і обов’язково закриємо цю заборгованість. І всі наступні моменти, коли саме будуть виплати, ви обов’язково будете повідомлені. А своїх колег я попрошу наступного разу, коли ви будете чути про можливості допомогти шахтарям, яким вчасно не вдалося отримати зарплату за різних обставин, особливо з причин поганого керівництва за попередні роки, прохання допомагати в таких ситуаціях, голосувати і підтримувати наступні поправки, щоб шахтарі вчасно отримували гроші і їхні сім’ї жили в комфорті. Дякую.
Ви не наполягаєте на голосуванні на цій поправці? Дякую. Ідемо далі. Наступна поправка. [[Шум у залі]] Яка? Я перепрошую. 221-а. Зараз я подивлюся. Да, будь ласка. Там просто перший Герус стоїть. Будь ласка, Гриб. Народна депутатка Гриб, 221-а.
Шановні колеги, ми сьогодні слухали доповідь міністра енергетики з підготовки до опалювального сезону. Ви знаєте, якщо ми будемо постійно тільки повторювати як мантру, що ми готові, готові ми не станемо, ми це з вами розуміємо. Ми комітетом просимо вас підвищити ті кошти, які спрямовані на шахтарів, тому що одного мільярда гривень буде недостатньо. Ми просимо підняти до 2,1 мільярда гривень для того, щоб сплатити шахтарям зарплату, і не тільки – щоб деякі кошти в нас все ж таки пішли на модернізацію шахт, щоб у наступному році ми мали вугілля, а не сплачували за кордон. Я вас дуже попрошу зараз підтримати 221 правку і ті правки, які стосуються підвищення зарплати шахтарям. Дякую вам. І не тільки зарплата, а також на модернізацію, інакше ми не пройдемо опалювальний сезон. Давайте візьмемо на себе відповідальність. Міністерство фінансів.
Позиція комітету.
Дякую. Дана поправка була відхилена, оскільки вона, як і більшість пропозицій щодо додаткових видатків, не містить джерела їх покриття.
Ставлю на голосування 221 поправку (народних депутатів Герус, Гриб і інших). Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:42:51]] За-90 Рішення не прийнято. Наступна поправка 224. Волинець, будь ласка, Михайло Якович.
Шановні колеги народні депутати, я дякую всім вам за те, що ви згадали про шахтарів, про їхні судьби, про шахтарські міста. Але хочу нагадати, що заборгованість по заробітній платі зараз вже складає на сьогодні один мільярд 900 мільйонів. "Слуги" закладають один мільярд, завідомо планується заборгованість по заробітній платі, не будуть сплачені податки до місцевих бюджетів, центральних бюджетів. Я пропоную внести зміни до статті "Реструктуризація", до програми "Реструктуризація" і додати додатково 2,4 мільярда гривень, ця сума прорахована. Шахтарі сьогодні змушені брати продукти, товари першої необхідності під амбарну книгу в магазинах і цього вже їм не дають. Шановні друзі, давайте поставимося з повною увагою до людей, які мають. які тяжко працюють і праця яких сьогодні недооцінена в Україні.
Ставлю на голосування 224 поправку народного депутата Волинця. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:44:32]] За-89 Рішення не прийнято. Шановні колеги, дивіться, в мене залишилася поправка Євтушка, 379-а. А, ви ще будете, да? Добре, тоді ідемо далі. Ні, я пам’ятаю, я пам’ятаю, я хотів сказати, що і поправка "ЄС", а потім на підтвердження ще. Так? Я зрозумів, я бачу, Мезенцева, Василевска-Смаглюк, бачу, Гриб, бачу. Добре. Тоді ідемо так, як ідемо. 225-а, Гриб. Будь ласка. Наполягаєте, так? Будь ласка.
Наполягаю. Колеги, я ще раз хочу привернути вашу увагу. Ми сьогодні беремо з вами відповідальність за те, що країна не готова до опалювального сезону. Якщо ви не проголосуєте за цю правку – в нас не буде вугілля. Де ми з вами будемо брати кошти на те вугілля з-за кордону, яке сьогодні коштує вже 200 і 300 доларів? Ми повинні зробити це. Невже ж ви не зважаєте на те, що парламент хоч щось може зробити для країни? Подивіться, скільки голосів тільки дали за правку для того, щоб підняти ту суму, яка йде на шахтарів і на модернізацію шахт. Тільки 90 голосів! Невже тільки 90 людей в цій залі вважають, що шахтарям необхідно підняти заробітну плату? Прошу підтримати та проголосувати. Дякую.
Ставлю на голосування 225 поправку народної депутатки Гриб, Камельчука та інших. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:46:21]] За-97 Рішення не прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. 226-а. Бондар Михайло Леонтійович, будь ласка.
Дякую. Шановні колеги, в продовження, що говорили мої колеги, по шахтарях. Ми неодноразово з ними (і з Волинцем, і Гриб) підходили до Прем’єр-міністра, де він нас запевняв, що джерелом наповнення якраз оцієї статті, збільшення якраз видатків для погашення заборгованості перед шахтарями буде перевиконання бюджету. Тому я не розумію, коли Прем’єр-міністр запевняє, що джерело фінансування є, міністр фінансів не підтверджує це, і відповідно комітет не підтримує. Шановні колеги, я ще раз хочу, щоб ви підтримали збільшення якраз на модернізацію, збільшення на погашення заборгованості по собівартості вугільної продукції, тобто на заробітну платню шахтарям. Зробіть все можливе, щоб до нового року цієї заборгованості перед шахтарями не було. Голосуйте "за".
Ставлю на голосування 226 поправку народних депутатів Геруса, Гриб, Бондаря та інших. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:48:01]] За-87 Рішення не прийнято. Наступна поправка, наскільки я бачу, 251, Павленко.
Дякую. Шановні колеги, хотілося би застерегти "слуг" від дуже небезпечної практики, яку ми, на жаль, бачимо повсякчас. І навіть от сьогодні ми чуємо тези, що буде потреба, ми там щось додамо, збільшимо і таке інше. Знаєте, коли тільки проголосували бюджет на цей рік, 21-й рік, відразу "Європейська солідарність" ставила питання про те, що фінансування субсидій, грошей на субсидії абсолютно недостатньо. Ще в січні ми подавали відповідні пропозиції. От зараз надійшов вчасно, так збільшуйте тепер і не за залишковим принципом, що спочатку "крадівництво", а потім все інше, а треба збільшити достатньо. Тобто додатково, що ви передбачили, а ми ще пропонуємо додати ще 8 мільярдів гривень на субсидії. Дякую.
Дякую. Це 251 поправка народних депутатів Порошенка та Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:49:29]] За-83 Рішення не прийнято. Наступна поправка 252, Южаніна Ніна Петрівна. Будь ласка.
Шановні українці, ви, мабуть, можете спостерігати і впевнилися, що найбільші проблеми, які очікує вся країна до кінця цього року і на початку наступного, це дві – це боротьба з COVID-19 і абсолютна неспроможність населення заплатити за всі комунальні платежі. Це дві найбільші проблеми. Так от влада зараз вам говорить, що лікуватися ви будете асфальтом, прикладаючи асфальт, або готуйтеся, волонтери і доброчинці, все буде лежати знову на ваших плечах. І друге питання щодо субсидій. Ви ж маєте розрахунки, що нам потрібно пройти опалювальний сезон, треба 20 мільярдів гривень: погасити заборгованість і пройти ці найскладніші місяці. Тим більше, ми рахували коли ще такого не було зростання комунальних послуг. Що ви робите? Куди ви знову штовхаєте людей? Ви хоча б зараз мали б трошечки подумати і заспокоїти населення, забезпечивши їх субсидіарними виплатами. Будь ласка, прийміть і підтримайте цю поправку. От дороги точно можуть.
Ставлю на голосування 252 поправку народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:51:06]] За-86 Рішення не прийнято. Наступна поправка 254, Пузійчук? Ми ж домовлялися, що ми даємо 3 хвилини – ви знімаєте всі, Андрій Вікторович. Давайте, Андрій Пузійчук, будь ласка.
Дякую, шановний головуючий. Андрій Пузійчук, фракція "Батьківщина", Житомирщина. Шановні колеги, от продовження теми Міністерства оборони, хочу вас проінформувати про наступне. В бюджеті 20-го року на харчування військовослужбовців було 4 мільярди гривень. У бюджеті 21-го року – 4 мільярди гривень. У проекті бюджету на 22-й рік – 4 мільярди гривень. Це заявки, які подає Міністерство оборони. Якщо подивитися на статистику, на інфляцію, на те, що продукти харчування тільки в цьому році здорожчали від 15 до 50 відсотків, це означає тільки одне: що в наступному році за такого керівництва Міністерства оборони, при такому плануванні закупівель наші солдати будуть голодні. В країні, в якій відбувається війна, будуть голодні солдати. Скажіть, чи може бути таке в наш час, чи можна таке допустити? Дякую.
Ставлю на голосування 354 поправку народного депутата Пузійчука. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:52:59]] За-81 Рішення не прийнято. Далі. Наступна поправка 284. Павленко, будь ласка.
Дякую. Ростислав Павленко, "Європейська солідарність". Шановні колеги, ми бачимо, який складний сезон надходить. Вже Нафтогаз України інформує уряд, та про це бачимо в медіа, що додаткові витрати загальні можуть скласти понад 123 мільярди гривень на всі додаткові витрати, пов’язані з підвищенням цін на пальне. Тому ми маємо забезпечити тих, хто найбільше цього потребує, і очевидно, що це пенсіонери. "Європейська солідарність" пропонує збільшити видатки на пенсії вже цього року, щоб виплатити вже в листопаді тринадцяту пенсію. І щоб ті, хто найменш захищені, були підготовлені до всіх складностей опалювального сезону. Дякую.
Ставлю на голосування 284 поправку народних депутатів Порошенка та Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[13:54:22]] За-77 Рішення не прийнято. Наступна поправка 285. Южаніна Ніна Петрівна, будь ласка.
Шановні колеги, вчора дехто розповідав, що пенсіонерам доплачували в минулому періоді дуже мало. Я хочу вам продемонструвати документ. За рахунок системних рішень, які проводили в минулому, із 20 додаткових мільярдів коштів, які отримали в державний бюджет, 9 мільярдів було розподілено між пенсіонерами, які найменше постраждали від тих років, коли ми не могли провести індексацію пенсій. Ось ці кошти, які були розподілені на початку 19-го року, коли закінчилася акція по розмитненню автомобілів. Всі побачили цю цифру по регіонам? Так от, зараз ми маємо обов’язково розподілити ті додаткові кошти, які надійшли в Україну не за рахунок системних рішень в Україні, а подарунок Україні – 2,7 мільярда коштів, які мають бути розподілені. І ми наполягаємо, щоб пенсіонерам була виплачена тринадцята, додаткова – називайте як хочете, але ця пенсія має бути виплачена в підтримку якраз за рахунок цього фонду, який.
Ставлю на голосування 285 поправку народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує її відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:56:03]] За-79 Рішення не прийнято. Я наскільки розумію, наступна поправка 344, Василевська-Смаглюк, так? Василевська-Смаглюк, 344 поправка.
Василевська-Смаглюк, 96 виборчий округ. Я отримала скарги від багатьох працівників, і агентства з управління зоною відчуження, і працівників Чорнобильської атомної електростанції про те, що вони вже зараз не отримують повністю зарплату і до кінця року будуть без зарплати взагалі. При всій повазі, Лесю Валентинівно, я вам дуже поважаю, але я не знаю, як люди без зарплати будуть виконувати той чудовий проект, який ви започаткували. І я також не розумію, чим вони гірші тих людей, яким ви передбачили видатки на зарплату цього року, а це працівники ЦВК, це працівники Національної комісії з телебачення і радіомовлення. Я прошу врахувати поправку. Люди звертаються масово про те, що вони не отримують зарплати на об’єкті ядерної інфраструктури. Це ядерна безпека, друзі.
Позиція комітету.
Дійсно, ситуація складна. Ми розглядали її на комітеті. Наразі немає джерел покриття, але однозначно це питання буде вирішено в найближчий час.
Тоді ставлю на голосування 344 поправку народної депутатки Василевської-Смаглюк. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[13:57:50]] За-146 За – 346. Рішення не прийнято. Наступна поправка 375. Нагорняк, це ваша остання поправка, да? Будь ласка.
Колеги, поправка дуже проста: за гроші для громад на школи, на садочки, на лікарні. Прошу підтримати і проголосувати. І голосуємо за закон в цілому.
Є ще інші автори, які можуть наполягати також. Ставлю 375 поправку. Комітет пропонує відхилити. Тому прошу визначатись та голосувати. [[13:58:37]] За-99 Рішення не прийнято. Наступна поправка 379, Євтушок Сергій Миколайович. Перепрошую, яка? Зараз, зараз, секундочку. 377-а, да, будь ласка. Народна депутатка Гриб, будь ласка.
Шановні колеги, від кожного з вас буде залежати чи отримає практично 100 тисяч людей на сході України тепло. Добропільська, Новодонецька, Білозерська ради прийняли до себе в комунальну власність від держави котельні. Там, де спочатку їх обдурили і сказали, що будуть фінансувати повністю всі збитки і надавати вугілля. Зараз чомусь на себе ніхто не хоче брати цієї відповідальності. Тому я вас дуже прошу підтримати субвенцію цим громадам, щоб вони отримали вугілля і мали тепло взимку. Якщо цього не зробити, то практично 100 тисяч людей можуть залишитися без тепла. Дуже прошу вас підтримати цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування 377 поправку народної депутатки Гриб. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:00:08]] За-100 Рішення не прийнято. 379-а, Євтушок Сергій Миколайович, будь ласка.
Сергій Євтушок, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, дуже важлива поправка. Шкода, звичайно, що вона не підтримана в комітеті. Мова йде про те, що протягом останніх років утворилася велика заборгованість по різниці в тарифах, особливо в містах-супутниках, де розміщені атомні електростанції. Спілкуючись з міськими головами таких об’єднаних міських територіальних громад, вони просять нас, шановні колеги, за рахунок реверсної дотації зробити так, щоб у них ця заборгованість зникла, тобто ми вам даємо джерело. І дуже дивна позиція комітету, що ви не хочете за ті гроші, які вилучаєте, за їхні власні доходи покрити той дефіцит. Тому прошу, шановний головуючий, по-перше, дайте можливість відповісти представнику комітету, а, по-друге, обов’язково поставити цю поправку на голосування. Таке місто як Вараш має 97 мільйонів заборгованості, яка утворилась протягом останніх років. Чому не повернути з їхніх власних доходів її?
Ставлю на голосування 379 поправку народного депутата Євтушка. А, будь ласка, перепрошую, позиція комітету.
Дякую. Дійсно, проблема важлива, але ваша поправка як і 82 відсотки інших поправок не містить джерел покриття і призводить до розбалансування даного законопроекту.
Ставлю на голосування 379 поправку народного депутата Євтушка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:02:06]] За-80 Рішення не прийнято. Наступна поправка 401, Южаніна. Наполягаєте? Будь ласка, Южаніна.
Шановні українці, я звертаюсь зараз до вас. В цьому році на будівництво доріг виділено біля 100 мільярдів гривень, це дуже велика сума. Можливо, вона для вас нічого не говорить, але це значні кошти. Зараз влада замість того, щоб говорити про соціальні видатки, говорить, що на це будівництво, де найбільша корупційна складова, треба додати ще 15 мільярдів, незважаючи на стан зараз в медичних закладах, пов’язаних з пандемією, і незважаючи на опалювальний сезон, який населенню буде дуже важко пережити. Тому я запропонувала не додавати корупційних 15 мільярдів. Навіщо ви зараз перед людьми так принижуєте Верховну Раду? І прошу всіх саме із-за цієї норми не голосувати за зміни до державного бюджету, хоча більшість витрат потрібні, але точно не на розкрадання і не на корупційні різні витрати. Прошу підтримати поправку 401.
Ставлю на голосування 401 поправку народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:03:52]] За-76 Рішення не прийнято. Шановні колеги, дивіться, з того, що в мене є, одна поправка Железняка 504, дві поправки Мезенцової і будете ще ставити на підтвердження, і дві Ніни Петрівни. І одна у вас. Тобто, друзі, ще шість поправок, і ми будемо зараз переходити до поправок на підтвердження. Наступна поправка 504. Железняк, будь ласка. Совсун, будь ласка, 504-а.
Інна Совсун, фракція "Голос". Про що ця поправка? Ця поправка про те, аби зараз в час, коли нас очікує чергова хвиля локдаунів, чергова хвиля закриття бізнесів, аби надати належну підтримку українським бізнесам, малому, середньому бізнесу в першу чергу. Ми знаємо, як сильно вони постраждали під час попередніх хвиль локдаунів, ми так само дуже добре знаємо, що на них чекає зараз нова хвиля локдаунів. І я дуже хочу, щоб ми допомогли українським підприємствам, які дають роботу українським громадянам пережити цей складний період. Я дуже сподіваюсь, що ми звернемо увагу на їхні потреби і виділимо гроші, які їм зараз так сильно потрібні. Тому що зараз ігнорувати потреби бізнесу – це означає збільшувати в кінцевому рахунку безробіття. Після цього всього ми будемо потребувати дедалі більше грошей на соціальні витрати у випадку, якщо люди зараз втратять роботи через закриття підприємств, компаній, кав’ярень чого завгодно ще. Я дуже прошу зараз подумати про бізнес, тому що це думати на крок наперед. Дуже прошу підтримати.
Ставлю на голосування 504 поправку народних депутатів Рудик, Железняка, Совсун. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:06:09]] За-80 Рішення не прийнято. Наступна поправка 522, Мезенцева, у мене записано.
Шановні колеги, Маргарет Тетчер колись сказала: державних коштів не буває, бувають тільки кошти платників податків. Я хочу подякувати за перевиконання бюджету, який сьогодні ми розподіляємо. Мова піде про пожежну безпеку в школах. Шановні колеги, 300-400 тисяч коштує пожежна сигналізація в кожній школі будь-якої громади. Не всі громади можуть мати такі кошти для забезпечення повної пожежної безпеки. Я звертаюсь сьогодні до вас як представників народу України, маленькі діти реально гинули в школах, вчителі і академічний склад цих закладів був в небезпеці. Дійсно, програма закладена на наступний фінансовий 2021 рік, але в мене є деякі сумніви, чи вистачить цих коштів на всіх. Тому дана пропозиція підтримки цієї малесенької правочки, 10 мільйонів, колеги, це не мільярди. Я прошу і закликаю вас до підтримки.
Позиція комітету.
Дякую. Дана правка була не підтримана, дана пропозиція, оскільки знову ж таки не вказано джерело її покриття.
Ставлю на голосування 522 поправку народної депутатки Мезенцевої. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатись та голосувати. [[14:07:49]] За-197 Рішення не прийнято. 523-я. Мезенцева, будь ласка.
Я дуже коротко, колеги. Використовуючи цю можливість, хочу сказати, що не всі підрядники, які постачають обладнання в українські лікарні місцевого і обласного значення, насправді отримують кошти за це медобладнання. Так і сталося з деякими постачальниками, які працювали з львівськими закладами охорони здоров’я. Це відбувалося не зараз, а майже сім років тому. Але минулого року бюджет виділив їм кошти, але перерозподіл пішов на інших постачальників. Це все дуже заплутана і неприємна ситуація, хочеться, щоб ми даним розподілом коштів все-таки забезпечили розрахунок з українськими постачальниками апаратів УЗІ. Я прошу підтримати цю поправку, тому що вони рятують кожний день життя людей. Превенція в охороні здоров’я для нас дуже важлива. Дякую, колеги, і за підтримку попередньої правки. Люблю вас всіх.
Ставлю на голосування 523 поправку народної депутатки Мезенцевої. Комітет пропонує відхилити і прошу визначатися та голосувати. [[14:09:21]] За-190 Рішення не прийнято. 526 поправка. Народний депутат Павленко, будь ласка.
Дякую, Руслан Олексійович. Колеги, ми так багато і часто сьогодні чуємо слово "збалансований", "незбалансований", так давайте тоді балансувати коректно і виділяти кошти на те, що справді є пріоритетом, а не те, що дає найбільше "крадівництво". Мені здається, що кошти, спрямовані на допомогу лікарям і взагалі медпрацівникам, притому, що у нас чергова хвиля пандемії, це набагато важливіше ніж всі ті справи з дорогами, добудовами і ремонтами, які так активно сприяють піару Президента та його оточення. Тому, шановні колеги, ми пропонуємо збільшити видатки на допомогу медичним працівникам за рахунок зниження відповідних видатків щодо добудови доріг. Дякую.
Ставлю на голосування 526 поправку народного депутата Порошенка і Павленка. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:10:52]] За-76 Рішення не прийнято. Шановні колеги, я так розумію, залишилося ще дві поправки Ніни Петрівни Южаніної – 527-а. Будь ласка, спочатку 527-а, потім я знайду ще одну. Будь ласка, Ніно Петрівно.
Звертаюсь до шановних волонтерів. Як ви зрозуміли, як ви боретесь і допомагаєте державі побороти наслідки пандемії і допомагаєте в реальному часі медичним закладам протягом уже більше двох років, так на ваші плечі лягає і подальша доля. Тому що поправка, якою було запропоновано якраз закріпити за розпорядником – Мінфіном – такий додатковий ресурс у вигляді фонду боротьби з гострою респіраторною хворобою в обсязі 8,3 мільярда гривень, як був створений минулого року, і ці кошти вже розпорядник міг би спрямовувати і на підтримку бізнесу, і на закупівлю медобладнання. Абсолютно очевидно, що в країні, яка посідає одне з перших місць зараз по проблемі, не може бути відсутній взагалі такий фонд. Це гроші, які можна буде швидко спрямувати для покриття термінових витрат, які буде потребувати держава. Шановні волонтери, я вам дуже вдячна за всі ці ваші дії і роботу, яку ви проводите стільки років, але чомусь не чує вас і не хоче підтримати.
Ставлю на голосування 527 поправку народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:12:40]] За-78 Рішення не прийнято. І крайня на сьогодні поправка, яка буде ставитися на врахування, 628-а. Я правильно розумію, Ніна Петрівна? Будь ласка, Ніна Петрівна Южаніна, 628 поправка.
Шановні колеги, я дякую всім, хто не втратив ще совість і все ж таки думає про те, як країна буде переживати ці наші складні місяці осені і зими, і хотіла би просто звернути вашу увагу. А невже вам не соромно за те, що в цей час, коли ви не виділяєте на такі нагальні потреби, ви додаєте Службі безпеки України видатки на оплату праці? Ви надаєте 250 мільйонів додатково на два місяці видатки на оплату праці Службі безпеки України. Де ваша совість в цьому випадку? Я прошу стримати ваші апетити, не додавати ці кошти, і якщо є можливість, підтримати цю поправку.
Я ставлю на голосування 628 поправку народної депутатки Южаніної. Комітет пропонує відхилити. Прошу визначатися та голосувати. [[14:14:04]] За-76 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми пройшли законопроект, всі правки, які на врахування. Я розумію, що буде ще хтось ставити правки на підтвердження, так. Хто буде ставити? Яка поправка? Ніна Петрівна Южаніна, говоріть номер поправки спочатку.
398. Шановні колеги, дуже будьте уважними, коли готуються таблиці до другого читання. Серед поправок народних депутатів дуже часто вплітаються різні корупційні "хотєлки" і отакі якраз важкі проекти законів використовуються для того, щоб запропонувати те, що ви би окремим законопроектом ніколи не проголосували, це така маніпуляція. Почитайте, будь ласка, цю поправку. Тобто у нас були заплановані бюджетні видатки на розрахунки за борги перед авіакомпаніями за перевезення громадян під час карантину. Це програма, яка була впроваджена для отаких термінових заходів, десь перевезення людей з якихось гарячих точок чи гарячих місць. Так зараз пропонують ці кошти освоїти іншим авіаперевізникам, зокрема взагалі змінити назву програми: "Відшкодування витрат українських авіаперевізників, зокрема в період запроваджування обмежувальних.
Ця поправка була, написано, врахована в іншій редакції. Так? Ви пропонуєте поставити на підтвердження саме в тій редакції, в якій зробив це комітет. Так? Будь ласка, позиція комітету.
Ця правка врахована у новій редакції, зокрема вилучено слово, вибачте за тавтологію, "зокрема". І відповідно вона має інший зміст.
Шановні колеги, я ставлю на підтвердження поправку 398 в тій редакції, в якій вона врахована комітетом. Комітет наполягає, щоб вона залишилася саме в такій редакції, в якій вона врахована. Тому прошу голосувати. [[14:16:31]] За-235 Рішення прийнято. По фракціях, будь ласка. Яка наступна поправка? Артур Володимирович, будь ласка.
Поправка 32. Шановний пане головуючий! Шановні колеги! Чесно кажучи, це геніальний схематоз. Геніальний. Якщо дуже просто сказати, про що ця поправка, вона про те, що в закон після голосування можна дописати все, що завгодно без голосування у Верховній Раді. Саме тому, ви знаєте, я дуже прошу зараз не підтримувати цю поправку. І Руслан Олексійович, зараз, якщо чесно, це дуже серйозний тест для вас. Тому що це, окрім того, що це схематоз, це, дійсно, атака на права кожного депутата і, перш за все, з монобільшості в цій залі. Дякую.
Будь-який закон – це вимога до кожного з нас і випробування кожного з нас. Позиція комітету, будь ласка.
Дана поправка була врахована, оскільки після голосування ряд законопроектів потребує внесення необхідних редакційних та техніко-юридичних поправок.
Шановні колеги, поправка 32, вона була врахована комітетом. Тому я ставлю її на підтвердження. Прошу голосувати. [[14:18:20]] За-221 Рішення не прийнято. Шановні колеги, ми пройшли весь законопроект. Тому, з вашого дозволу, я ставлю пропозицію комітету прийняти законопроект в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками. Мова йде про законопроект номер 6052, це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" щодо реалізації соціальних заходів та інфраструктурних проектів. Шановні колеги, готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. Прошу проголосувати. [[14:19:21]] За-256 Рішення прийнято. Вітаю, колеги. Покажіть по фракціях. Шановні колеги, як ми і домовлялися, крайнім на сьогодні буде кадрове питання, після його завершення ми перейдемо до запитів. Там будуть деякі запити на Президента і так далі. Шановні колеги, переходимо до питання про обрання Першого заступника Голови Верховної Ради України. Відповідно до статті 88 Конституції України Верховна Рада обирає зі свого складу Першого заступника Голови Верховної Ради України. Обрання проводиться відповідно до вимог глави 15 Регламенту. Відповідно до статей 74, 79 Регламенту Верховної Ради України кандидатури на посаду Першого заступника Голови Верховної Ради України пропонуються на пленарному засіданні Верховної Ради депутатськими фракціями, депутатськими групами, народними депутатами. Питання не потребує підготовки в комітетах. Шановні колеги, я думаю, що ми не будемо робити перерву, ми просто зараз внесемо ті пропозиції. Я бачу, є пропозиція від фракції "Слуга народу". Зараз я оголошу. Фракція "Слуга народу" вносить пропозицію щодо кандидатури Корнієнка Олександра Сергійовича на посаду Першого заступника Голови Верховної Ради України. Я розумію, є ще пропозиція від фракції "Європейська солідарність". Я надаю слово Ірині Володимирівні Геращенко. Будь ласка, Ірина Володимирівна.
Шановні колеги, ми хочемо подякувати сесійній залі за підтримку Яни Зінкевич і Олексія Гончаренка. Ми переконані, що в залі набагато більше ніж 226 народних депутатів, які б хотіли бачити наших високопрофесійних колег у президії, але Банкова не дозволяє голосувати. В той же час не бійтеся справжньої опозиції в президії, не бійтеся жінок у політиці і в президії, які точно додають сесійній залі мудрості, мужності, сили і професіоналізму. Наша політична сила висуває на посаду першої заступниці Голови Верховної Ради України професіоналку патріотку Софію Федину і просимо розглянути це питання. Ми переконані, що пані Федина додасть цій залі мужності, додасть патріотизму. І вона точно буде незалежною, вона буде першою віцеспікеркою, яка, знаєте, буде представляти парламент. І перше, що вона зробить, це відмовиться від охорони. Їй охорона точно не потрібна, тому що вона, знаєте, не потерпіла, вона.
Я зрозумів, що від фракції "Європейська солідарність" вноситься кандидатура Федини Софії Романівни. Шановні колеги, більше кандидатур не буде, я наскільки розумію. Вже документація відповідно готується Апаратом Верховної Ради України. Тому, шановні народні депутати, відповідно до вимог Регламенту до початку обговорення запропонованих кандидатур у депутатських фракціях, депутатських групах Апарат Верховної Ради надає народним депутатам відомості про кожну з цих кандидатур. Відповідно до статті 28 Регламенту я оголошую перерву (скільки нам потрібно, 30 хвилин, так?) на 30 хвилин для того, щоб встигнути. На 20, да? 15. Одну секундочку, я уточню в Апарату, одну секундочку. Апарат не встигне за 15 хвилин. 30 хвилин. [[Шум у залі]] Шановні колеги, ми не можемо зачитувати запити. Тому що по запитах приймаються рішення. Ми знаходимось в розгляді питання. Тому ми повинні зараз на 30 хвилин.
Шановні колеги, зараз вже переходимо до наступної стадії. Одну секундочку, зараз я уточню, що у нас робиться по Апарату. Шановні колеги, всі матеріали тих кандидатів, які були висунуті, роздані вам. Я сподіваюся, було достатньо часу ознайомитися з ними. Зараз ми маємо прийняти рішення про те, що ми завершуємо висунення кандидатів, і нам необхідно прийняти рішення про перехід до обговорення кандидатур. Тому прошу народних депутатів зайняти свої місця. І я ставлю на голосування пропозицію про завершення висунення кандидатів на посаду Першого заступника Голови Верховної Ради України і перехід до обговорення кандидатур, щоб завершити цей етап. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[15:10:29]] За-227 Рішення прийнято. Шановні колеги. Покажіть по фракціях, будь ласка. Шановні народні депутати, відповідно до Регламенту пропонується наступна процедура розгляду питання як і попередня, тому прошу підтримати всіх. Виступ кандидатів з доповіддю щодо програми – до 20 хвилин, відповіді кандидатів на запитання народних депутатів – до 9 хвилин, 1 хвилина на кожне усне запитання та по 2 хвилини для відповіді для нього, виступи від депутатських фракцій і груп – до 21 хвилини, по 3 хвилини кожній, виступи від народних депутатів – до 6 хвилин і прийняття рішення. Дивіться, виступи – до 6 хвилин, тобто щоб було два народних депутати: один – за, один – проти. Шановні колеги, давайте затвердимо регламент. Будь ласка, з процедури спочатку Арахамія, а потім Геращенко. Будь ласка.
Колеги, я пропоную провести фінальне голосування в перший день наступного пленарного тижня. Прошу підтримати. Дякую.
Шановні колеги. Ірина Геращенко, будь ласка.
Шановні колеги, ви знаєте, сьогодні, коли ми збиралися на нашу таку маленьку погоджувальну раду, обговорюючи поведінку однієї з народних депутаток України, ми саме про це і домовилися, щоб сьогодні проголосувати ключовий закон, який цікавить людей в першу чергу – це бюджетний закон. І на цьому наша фракція наполягала вже три години, щоб ми голосували за бюджет, а кадрові оці питання, питання, які цікавлять тільки тих, хто присутні в залі, перенесли на наступний сесійний тиждень. І, на жаль, ми побачили, що всі домовленості, які відбуваються в керівництві парламенту, потім в цій залі не виконуються. Я би хотіла звернути на це увагу всіх присутніх тут і депутатів, і українців. І, звичайно, ви знаєте дуже прикро, що сьогодні не прозвучать запити, тому що. Запити до Президента, а там багато запитів, що стосується скандалу, в який він потрапив у зв’язку з офшорами, там є запити щодо Укрексімбанку, сьогодні не прозвучать саме через безвідповідальну позицію керівництва.
Шановні колеги, стоїть питання регламенту, так? Якщо ми його не затверджуємо, то у нас немає регламенту, тоді до цього питання ми повернемося затвердження. Тоді до питання затвердження регламенту ми можемо повернутися одразу на наступній сесії і. на наступному засіданні, так? Шановні колеги, я ставлю ту пропозицію, яка була озвучена. Ставлю на голосування зазначений порядок розгляду цього питання. Прошу народних депутатів голосувати. [[15:13:57]] За-229 Рішення прийнято. Покажіть по фракціях. Шановні народні депутати, відповідно до статей 31 зі значком прим, 37 Регламенту Верховної Ради України надаю слово кандидату на посаду Першого заступника Голови Верховної Ради народному депутату України. Секундочку, зараз для. [[Шум у залі]] Давайте так, ми затвердили регламент, і я розумію, що пропозиція сьогодні це питання закруглити. Керівники фракцій і груп, підійдіть, будь ласка, на секундочку. Шановні колеги, блискуча пропозиція, я думаю, вона отримає навіть при цьому залі величезну кількість підтримки. Є пропозиція, щоб це прийняв зал, закрити сьогоднішнє пленарне засідання. Готові? Шановні народні депутати, ставлю пропозицію сьогоднішнє пленарне засідання Верховної Ради України оголосити закритим. Прошу голосувати. І повернутися до цього питання на наступному пленарному тижні. [[15:16:01]] За-226 Оголошую пленарне засідання Верховної Ради України закритим. Чергове пленарне засідання відбудеться у вівторок, 19 жовтня, о 10 годині. Дякую, колеги.