[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat és mindazokat, akik figyelemmel kísérik munkánkat.Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 2. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Gelencsér Attila és Varga László jegyző urak lesznek segítségemre. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás képviselő úr, a Párbeszéd képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! A minap levelet kaptam Pécs polgármesterétől, amelyben hosszan taglalta Pécs gazdasági helyzetét, és számításokkal alátámasztva közölte azt, hogy 2020-ban 3,7 milliárd forintnyi vesztesége volt a városnak, ebből 2,9 milliárd a gazdasági visszaesésből következett, és 0,8 milliárd pedig központi elvonás volt. 2021-re a várható helyzet még rosszabb lesz, itt 5,6 milliárdos veszteséggel számol a város, amelyből 2,7 milliárd tudható be a gazdasági visszaesésnek, és 2,9 milliárd pedig a központi elvonásnak. Összességében tehát a két esztendőben mintegy 9,3 milliárdos veszteség várható a városban, ebből a központi elvonások miatt 3,7 milliárd. 2021-ben olyan gazdasági helyzet alakult ki a városban, amelyben a veszteségek meghaladják az összköltségvetésnek több mint 15 százalékát. Ebből következően nem nagyon tud a város mit kezdeni, és önerőből nem tudja ezt a problémát megoldani. De nyilvánvalóan hasonló problémákkal kell szembenézni nagyon sok vidéki városnak és a fővárosnak is. Erre a kérdésre az Orbán-kormány többnyire azt szokta válaszolni, hogy oldják meg ezt a problémát maguk a városok, mert a kormányzatnak nincsen több pénze, és a válságból mindenkinek ki kell vennie a részét valószínűleg majd ilyeneket fogok kapni válaszként az államtitkár uraktól is. De ez az érvelés nem igaz, ez nem helytálló, ugyanis a kormánynak van mozgástere, hiszen az önkormányzatokkal ellentétben a kormány tud fölvenni hiteleket, ahogy ez meg is történt az elmúlt esztendőben is, hiszen az államháztartási hiány 9 százalék fölött alakult, és emellett, ami nagyon fontos, az, hogy a kormány számára megnyílik az európai uniós támogatások tára: a helyreállítási alapból 2800 milliárd forintot fog Magyarország kapni. És aztán, ha visszanézünk decemberre, akkor azt lehet látni, hogy decemberben az Orbán-kormány 2250 milliárd forintot osztott szét olyan célokra, amelyek közül csak néhányat hadd említsek, bár képviselőtársaim már korábban emlegettek ilyeneket: sportberuházásokra 43 milliárd, külképviseleti támogatásra 49 milliárd, Tihanyi Alapítvány 94,5 milliárd, és természetesen a Fidesz-közeli NER-vállalkozások is komoly támogatásokat kaptak. A miniszterelnök úr azzal próbált bennünket, ellenzéki képviselőket megnyugtatni tegnap, hogy nemcsak NER-közeli vállalkozások kaptak ezekből a támogatásokból, hanem a vörös bárók is. Most ettől én egyáltalán nem nyugodtam meg, mert azt gondolom, hogy sem a NER-vállalkozóknak, sem a vörös báróknak nem kellene pénzt juttatni, sokkal inkább az lenne a fontos, ha a támogatások azokra a kis- és közepes vállalkozásokra koncentrálnának, amelyek valóban hatékonyan tudnak működni, amelyek technikai-technológiai váltást hoznak be, amelyek hozzájárulnak az exporthoz. Ebből a 2250 milliárdból a helyi önkormányzatoknak mindössze 28,6 milliárd jutott, de ez is azoknak az önkormányzatoknak, amely önkormányzatok fideszes vezetésűek. Mit üzen ezzel az egésszel az Orbán-kormány mindannyiunk számára? Azt üzeni, hogy a magyar állampolgároknak a felét nem tekinti a nemzet részének. Nem kíván gondoskodni a budapesti, a vidéki nagyvárosok polgárairól, azokról, akik nem rá szavaztak. Demokráciában az ilyen elgondolható, és valójában van, de nem tűrhető. Demokráciában minden ember számít, az is, aki ellenzéki. Magyarországnak olyan kormányra lenne szüksége, amely minden polgárát egyaránt támogatja; 2022-ben reményeink szerint ilyen demokratikus kormánya lesz az országnak, amely minden állampolgárt támogatni fog, és az Orbán-kormányt el fogjuk tudni küldeni oda, ahova való: a történelmi süllyesztőbe, a többi nem demokratikus párt mellé, hiszen ez egy letűnt kor megmaradt relikviája. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Dr. Rétvári Bence: Hol a taps, hol a taps?]]
Köszönöm szépen, Mellár Tamás képviselő úr. Az elhangzott napirend előtti felszólalásra Orbán Balázs államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Először is kezdjük a dolog legkomolyabb részénél, hogy egy világjárvány kellős közepén vagyunk, egy világjárvány egészségügyi és gazdasági hatásaival küzdünk, és ez minden ország esetében összefogást igényel. Mindenkinek ki kell venni a részét a védekezésből, és ezúton is szeretném megköszönni mind az egészségügyi dolgozóknak, mind a szociális szférában dolgozóknak, mind a rendvédelmi szerveknek, mind az államigazgatási szférában, mind pedig az önkormányzati szférában dolgozóknak, hogy kiveszik a részüket a járvány elleni védekezésből. Ennek az összefogásnak és ennek az összefogási szükségletnek a keretében érdemes értékelni azt, hogy ki mit és pontosan hogyan csinál. Először is az önkormányzatok helyzete: az önkormányzatok, összehasonlítva a korábbi években, korábbi évtizedekben tapasztaltakkal, gazdasági értelemben sokkal jobb helyzetben vannak. [[9.10]] A kormány 2010-et követően több mint 1400 milliárd forint adósságtól szabadította meg az önkormányzatokat, és kihúzta őket abból a spirálból, amibe a 2010 előtti szocialista-szabad demokrata kormány lökte bele, hogy a feladatokat odarakta az önkormányzatokhoz, a forrásokat pedig elvonta. Ha megnézi a számokat, akár az állami költségvetési támogatásokról beszélünk, akár a saját bevételekről, például az iparűzésiadó-bevételekről, amelyek közvetlen összefüggésben vannak a gazdasági teljesítménnyel, akkor azt látjuk, hogy emellett is az önkormányzatok számára rendelkezésre álló források, bevételek folyamatosan növekedtek a válságot megelőző időszakban. Ráadásul speciális fejlesztési programokat is indított Magyarország Kormánya, településtípusok szerint eltérő fejlesztési programokat, a legkisebb településeknek, a magyar falvaknak is külön fejlesztési program indult 2018-at követően. A megyei jogú városok esetében ezek a fejlesztési programok már a ’18-as választásokat megelőzően, az előző kormányzati ciklusban is futottak. Ennek keretében minden megyei jogú város, függetlenül attól, hogy milyen politikai vezetése van, tehát az ön által említett Pécs megyei jogú város is komoly, százmilliárdos nagyságrendű kormányzati támogatásokat kap. Ezek infrastruktúra-fejlesztések, az életmóddal, életminőséggel összefüggő fejlesztések, és egyébként, ha már ez is szóba került, például az egyetemfejlesztéssel összefüggő fejlesztésekre fordítódnak. Ebben a helyzetben ért 2020-ban minket a járvány. Azt gondoljuk, hogy szemben a 2010 előtti szocialista-szabad demokrata válságkezeléssel, járványhelyzetben nem az embereket kell sanyargatni, hanem az embereknek kell segíteni. Tehát olyan kormányzati ösztönzésre és intézkedésekre van szükség, amelyek nem elvonnak forrásokat az emberektől, hanem odaadnak nekik. Ezért indítottunk otthonteremtési támogatásokat, ezért indítottunk bértámogatási programokat, ezért kaptak az orvosok ebben a helyzetben történelmi mértékű béremelést, ezért döntöttünk a 13. havi nyugdíj visszavezetése mellett, ezért van hitelmoratórium immár a válság kezdetétől kezdve, ezért döntöttünk úgy, hogy ’22-től a 25 év alattiaknak a személyi jövedelemadót elengedjük, és a kis- és közepes vállalkozások is kamatmentes kölcsönt kapnak. Ebbe a sorba illeszkedik a többi adócsökkentési intézkedésünk, amelyeket egyébként önök a baloldalon nem támogattak, sőt szabályt kellett hozni, hogy ne emeljenek adót, tehát hogy ne sanyargassák az embereket ebben a helyzetben. Az ön által említett kis- és középvállalkozásoknak szóló iparűzésiadóbevétel-elengedés… nem vonja el a kormány ezeket a forrásokat. Ez egy félreértés vagy egy rosszindulatú félremagyarázás az önök részéről. Ezek a források ott maradnak a kis- és közepes vállalkozásoknál azért, mert az ő túlélésük, az emberek túlélése, a munkahelyek megvédése és a vállalkozások túlélése a legfontosabb. Kérdezze meg azokat a vállalkozásokat, hogy vajon segíte nekik ez az adóelengedés! Azt gondolom, hogy segít nekik. Mindenki, aki valaha is vállalkozott, pontosan tudja, hogy mennyit segít. Ön említette, hogy milyen viszonyban van a szocialista kormányzással összefüggésben. Tisztelt Képviselő Úr! 2010 előtt ön nagy kritikusa volt annak a szocialista-szabad demokrata kormányzásnak, aminek ön jelen pillanatban, 2018-tól kezdve csatlósává szegődött, és ’22-ben most már az ő nevükben támadja a nemzeti jobboldali kormányt. Tehát ha van valaki, aki folyamatosan forog a tengelye körül, az nem Magyarország Kormánya, hanem ön. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs államtitkár úr. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hohn Krisztina képviselő asszony: „Hogyan csökkenthető a családon belüli erőszak Magyarországon?” címmel. Az LMP képviselő asszonyáé a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A koronavírus-járvány ideje alatt sajnos megszaporodott a családon belüli erőszak, ezt mind a sajtóban, mind pedig tágabb környezetemben is tapasztalom, tehát a sajtóban is rengeteg olyan cikk jelenik meg, amelyben ilyen sajnálatos eseményekről van szó. Szándékosan nem párkapcsolati erőszakról beszélek, hiszen nemcsak élettársi vagy házastársi viszonyból származhatnak ilyen családon belüli erőszakos cselekmények, hanem gyermekek vagy akár szülők ellen is ismerünk jó néhány ilyen kirívó esetet. Az elmúlt időszakban szigorodtak a jogszabályok, tehát a büntetési tételek és így tovább. Nagy örömömre szolgált, hogy egy ilyen jogszabály a Ház elé került, de azt gondolom, hogy van még rengeteg teendő, és éppen ezért néhány dologra szeretném megkérni önöket, hogy legyenek szívesek és vizsgálják felül mind a jelzőrendszert, mind pedig magát az ellenőrző rendszert, illetve a különböző területeket, amelyek befolyással lehetnek erre a folyamatra. Például fontos megnézni az áldozatok szempontjából, hogy miért maradnak rejtve, miért van az, hogy nagyon sok ilyen erőszakos cselekmény rejtve marad. A mi megfigyeléseink, illetve az én megfigyeléseim alapján sok esetben nem tudják, hogy hova kell fordulni, nem mernek a hatóságokhoz fordulni, hiszen Magyarországon a bántalmazottaknak kell menekülniük, ők azok, akiknek el kell hagyniuk az otthonukat. Tudunk olyan európai példát, ahol ez nem így van, hanem az erőszakos cselekményt elkövető az, akinek el kell hagynia a közös otthont, és nem pedig a bántalmazottnak. Ezenkívül a szakmai ellátórendszer nagyon leterhelt. A szakma jelzése szerint kevés a szakember a szociális ellátórendszerben úgy általában is. Mi javasoltuk a diplomás-bérminimum bevezetését, amelyet sajnos a bizottságok minden alkalommal lesöpörnek, de azért nem fogjuk feladni. Nagyon fontosnak tartjuk azt, hogy az ebben a szektorban dolgozóknak sokkal több olyan kiégés elleni képzés vagy szupervízió legyen, amely segít nekik abban, hogy az itt elszenvedett traumákat, tehát amiket az esetek kivizsgálása vagy segítése során átélnek, könnyebb legyen nekik feldolgozni, és ne legyen ennyi pályaelhagyó. Fontos lenne, hogy a munkakörülményeik további javításra szorulnának, elsősorban a biztonságukat tekintve. Voltak már ilyen esetek, ahol bizony komoly fenyegetésnek voltak kitéve a családsegítő vagy gyerekjóléti szolgálatban dolgozók vagy akár a gyámhivatalban dolgozók. Van olyan ország, ahol létezik a munkahelyen, az irodákban egy úgynevezett pánikgomb, amely jelzést küld a számítógépeken keresztül a környező irodákban ülők számára, és ezért ezek az emberek ott nagyobb biztonságban érezhetik talán magukat. Tehát fontos lenne, hogy ezt a részét is alaposan áttekintsük. Ezenkívül pedig az érzékenyítés is rendkívül fontos mind a rendőrség munkatársai között, mind pedig szintén itt, a családsegítő szolgálatban, illetve az iskolában is. Tehát ha a pedagógus ilyen erőszakos cselekmény nyomait látja egy gyereken, akkor ő is merjen lépéseket tenni, és merjen a hatóságokhoz fordulni. Ezenkívül pedig a büntetési tételek mellett fontos lenne, hogy az ilyen tettek elkövetőjének legyen pszichés gondoskodás a börtönben. [[9.20]] Tehát meg kellene őket vizsgálni, hogy mi az, ami őket erre a cselekményre készteti, és amennyiben ennek hátterében pszichés betegség áll, akkor őket akár kötelező jelleggel is eltérítésre kellene küldeni, és pszichikai, pszichiátriai kezelés alá vetni akár. Tehát azt gondolom, hogy még mindig kevés az, amit teszünk a családon belüli erőszak ellen. Az látható, hogy a kormánypártok semmiképpen nem szeretnék az isztambuli egyezményt ratifikálni, mert vannak benne olyan mondatok, amelyek az értékrendjükkel ellenkeznek, akkor legyenek szívesek azokat a mondatokat kivenni belőle, amelyek nem ilyenek, és akkor ezeket a lépéseket megtenni, amelyek az önök számára elfogadhatóak. Az is nagyon fontos tény, hogy most a koronavírus ellen küzdünk, de az összezártság nagyon sokakból kihozza az agressziót sajnálatos módon, és várható az, hogy még több ilyen eset lesz, és azért az áldozatok számát csökkenteni kellene, ha már teljesen megszüntetni egyelőre, úgy látszik, hogy nem sikerül. Köszönöm szépen a szót.
Köszönöm, Hohn Krisztina képviselő asszony. A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr válaszol.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársam! Szeretném megköszönni a felszólalás hangnemét, mert valóban, ezekben a járványügyi időkben is kiemelt figyelmet kell fordítanunk az áldozatokra, a kapcsolati erőszak jelenlétére, annak a megelőzésére, azok elszenvedőinek védelmére és a további esetek minél hatékonyabb megelőzésére. Köszönöm azt is, hogy nemcsak kritikákat tartalmazott a felszólalás, hanem előrevivő javaslatokat, a tényleges rendszer ismeretéről tanúskodó javaslatokat hallhattunk. Köszönöm azt is, hogy azokat az intézkedéseket is meg tudta említeni, amelyek az elmúlt tíz évben történtek, kezdve a 2012-es Btk.-szigorítástól a kapcsolati erőszak külön tényállássá emelésével kapcsolatban. Azért is beszélek külön kapcsolati erőszakról, mert mindig azt mondjuk, hogy egy sokkal tágabb kört tudunk így védeni, mint ha csak a szűken értelmezett családra fókuszálnánk, és sajnos az erőszak a családokon kívül sokkal inkább jelen van, mint amennyire ezt a közbeszédben vagy a sajtóban vagy éppenséggel a különböző szervezetek részéről sulykolni szeretnék. Az is szerencse, hogy az a fajta látencia, amiről ön beszélt, talán azzal, hogy az áldozatvédelem rendszere egyre jobban kifinomodik, elérhetőbbé válik, azok a krízisközpontok és egyéb intézkedések elérhetővé válnak; a rendőrségen, a gyámhatóságon, bíróságon, ügyészségen, akár a büntetés-végrehajtási szervezetben megtörténnek azok a fajta kapcsolatfelvételek, amelyek túlmutatnak sokszor akár a konkrét jogszabályi szabályozáson. Tehát maguk a jogszabályok szellemét követve teszik elérhetővé, megmagyarázhatóbbá azoknak a számára, akiknek ezek a védelmek szükségesek, hogy hogyan tudnak ezzel élni. Ezek mind-mind azt bizonyítják, hogy talán az esetszámok növekedésében amennyiben statisztikailag kimutatható, bár sokféle statisztika létezik, és ebben természetesen mindig lehetnek viták , talán a látencia területén is sikerült az elmúlt időszakban előrelépnünk, és ezen a területen is sikerült kiszélesíteni azt a fajta tevékenységet, amiben mind az EMMI, mind a Miniszterelnökség, az Igazságügyi Minisztérium, a közigazgatásban dolgozók, a rendőrségen dolgozók, ügyészségi, bírósági alkalmazottak, bírák mind-mind elkötelezetten szolgálnak. Beszélhetünk eredményekről. Tudjuk, az Igazságügyi Minisztériumban a tavalyi év az áldozatsegítés éve volt. Azt is láthatjuk, hogy folyamatosan nyílnak meg az áldozatsegítő központok: Budapest után, tudjuk, Szombathelyen, Miskolcon, a tavalyi évben Pécsett, Kecskeméten, Szegeden, és 2025-re szeretnénk egy teljes lefedettséget megyei szinten elérni, hogy Magyarország minden megyéjében működhessenek ezek az áldozatsegítő központok. Azért beszélek külön róluk, egyrészt mivel az Igazságügyi Minisztériumhoz tartoznak, másrészt ezeknek a központoknak nincs hatósági jellege. Tehát a hatóságoknak pont az a feladata, hogy amennyiben tudomásukra jut ilyenfajta ügy, akkor az áldozatsegítő központokat megemlítve oda tudják irányítani azokat, akik sérelmet szenvedtek. A másik része a dolognak, hogy a tavalyi évben külön munkacsoport foglalkozott és az emberi jogi munkacsoport is foglalkozott ezekkel az ügyekkel. Mintegy hatvan szervezetet vontunk be, egy több száz oldalas anyag készült ezen a területen, amely a jogalkotásban is pontról pontra megjelenik. Tudjuk, a büntetőeljárási szabályok szigorításával, a távoltartás intézményének pontosan erre a bűncselekmény-csoportra történő szigorításával, a feltételes szabadságra bocsátás kizárásával, ami a büntetőjog oldalán jelenik meg, de mondom, egy komplex rendszerben gondolkodva, azt hiszem, hogy a tavalyi évben is nagyon jelentős előrelépéseket tudtunk elérni, és abban bízom, hogy ez a munka az idén is folytatódik. Hadd kérjem képviselő asszonyt, hogy továbbra is inspiráljon bennünket, és ha ilyen jellegű felszólalások vagy ilyen jellegű észrevételek vannak, azokat mindig úgy tudjuk tekinteni mint ösztönzést, és azt hiszem, hogy ha ebben a hangnemben tudnánk a többi területen is előrehaladni, akkor egy sokkal egészségesebb politikai légkör is kialakulhatna az országban, úgyhogy még egyszer köszönöm a felszólalását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Völner Pál államtitkár úr. A következő napirend előtti felszólalás, Bősz Anett képviselő asszony, DK: „Aktuális ügyek” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az államháztartás hiánya tavaly az eredetileg tervezett tizenötszöröse lett. Ez önmagában még nem lenne probléma, hiszen európai társaink is felfüggesztették átmenetileg az erről szóló szigorú maastrichti kritériumot, és azt gondolom, hogy ez nagyon helyes. Ugyanakkor valamivel tisztában kell lennünk, még az USA republikánusai is amellett érveltek és amellett tették le a voksukat, hogy bizony most szükség van a kereslet pótlására, bizony most ez egy más típusú válság, egy olyan típusú válság, amelyet korábban nem ismertünk, és emiatt nem szabad arra hivatkozva, amire az önök kormánya rendre hivatkozik, hogy nem akarják segélyalapúvá tenni ezt az országot, nem segítették azokat az embereket, akik valóban rászorultak volna. A kereslet növelésére csak az a támogatás alkalmas, amely néhány héten belül megérkezik, amikor beüt az egyik legnagyobb probléma. A miniszterelnök urat idézve: „a kísértést, hogy a válság alatt visszatérjünk a segélyalapú gazdasághoz, sikerült legyőzni”, de azt gondolom, hogy magát a válságot nem sikerült legyőzni, hiába diktálták ezúttal nemcsak szociális, hanem gazdaságvédelmi megfontolások is azt, ami mellett az ellenzék érvelt, és ami mellett kollégáim is érveltek a mai napon már, az álláskeresési járadék összegét és időtartamát nem növelték, nem növelték a családi pótlék összegét. Azt is lehet mondani, hogy ezeket időlegesen növeljük, és természetesen ezeket időlegesen kell növelni, hiszen abban egyetértek önökkel, főként liberálisként, hogy alapvetően a munkából származó jövedelem az, ami előbbre visz és gazdasági növekedést eredményez, csak most jelen pillanatban a gazdaság negatív spirálját megakadályozandó lett volna szükség ezekre a segélyekre, illetve ezekre a támogatásokra. Sorolnék önöknek néhány olyan tételt a központi költségvetésből, amely azt mutatja, hogy a Gazdaságvédelmi Alap terhére kifizetett tételek alig tíz százaléka ment valós válságkezelésre. A határon túlra elköltött 150 milliárd forint valamifajta kormány iránti szimpátia ébresztésére mindenféleképpen alkalmas, azonban a hazai keresletet egyetlen fillérrel sem tudja növelni. A kormánypropagandára szánt 35 milliárd forint is használhat a kormány népszerűségének, de a gazdasági válságot nem tudja enyhíteni. A beruházások támogatása napi szinten nem tud keresletet generálni. Noha én magam többször elmondtam egyébként, hogy abban egyet tudok érteni, hogy amennyiben be vannak zárva a vendéglátóipari egységek, úgy legalább adjanak az építőiparnak munkát, és ilyen módon valamelyest megmentsenek egy másik gazdasági szektort. Csakhogy önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, nem azok mellett a kisvállalkozók mellett tették le a voksukat és segítették őket a válság túlélésében, akik egyébként nagy valószínűséggel most rendkívüli módon szenvednek a gazdasági válság következményeitől, hanem sorolom: Mészáros Lőrinc és Tiborcz István érdekeltségébe tartozó füredi kikötő és balatonvilágosi üdülőkomplexum; Szíjj László keszthelyi és soproni beruházása; a korábbi Kisfaludy-program keretének megnövelése, most újabb 28 milliárd forint jutott nekik; de jórészt beruházási támogatás jutott az egyházaknak is; a sportcélokra kifizetett 215 milliárd forint aligha tudta enyhíteni a kisvállalkozók azon problémáját, hogy ők fokozatosan kénytelenek voltak elköszönni a kollégáiktól, ugyanis nemcsak hogy késve érkezett, hanem sok esetben nem érkezett meg az a bértámogatás, amire rendkívüli módon szüksége lett volna a kis- és középvállalkozásoknak. [[9.30]] Szeretném felhívni az önök figyelmét arra is nagy tisztelettel, hogy a 10 millió forintos kedvezményes hitelkeret jó valószínűséggel azt fogja eredményezni a kisvállalkozások esetén, akik már göngyölnek maguk előtt egy jelentős adósságot a 2020-ban bekövetkezett válság miatt, hogy ők most a vállalkozásuk adósságait a háztartásuk adósságára fogják lecserélni, ugyanis jelzáloggal fogják megterhelni a saját ingatlanjukat. Én nem gondolom azt, hogy a kisvállalkozók családjainak rosszabb helyzetbe hozása a gazdasági válságot enyhítő csomag részeként értelmezhető. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormánypártok kétségkívül jeleskedtek olyan válságok úgynevezett kezelésében, amelyek nem voltak valódiak. Emlékezzenek vissza, hogy maga Orbán Viktor is méltatta a Bajnai-kormány, illetve a korábbi baloldali és liberális kormányok válságkezelését, és ekkor, amikor ez már elkezdődött, a 2010-es kormányzás már egy föllendülőben levő gazdaságban kezdődött el. [[Közbeszólások a kormánypárti padsorokból. Az elnök csenget.]] Azt gondolom, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy amennyiben önök ezzel nem értenek egyet, szerintem egyfelől nem bekiabálnunk kéne…
Köszönöm szépen.
…másfelől pedig itt egy valós válság. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Jó lett volna kezelni, nem sikerült. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Bősz Anett képviselő asszony. A kormány nevében Tállai András államtitkár úr válaszol az elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Felszólalása igazából semmi újat nem hozott számunkra, kormánypártiak számára. Keresik a fogást a kormányon a gazdasági válság kezelése kapcsán. Jó lenne egy nagy fogást találni, bebizonyítani, hogy a kormány rossz úton jár. Azonban ehhez nem tud érveket, nem tud számokat, nem tud statisztikai adatokat hozni. Amellett viszont, hogy a kormány igenis jól kezelte a válságot, lehet felhozni érveket. Ha megengedi, én hoznék néhányat. Először is, a munkahely. A legfontosabb cél az emberélet, az emberek egészségének megvédése mellett a munkahelyek megőrzése volt. Ennek kapcsán önök sem vitatják, hogy 2020 de-cemberében négy és fél millióan dolgoztak, annyian, amennyien a válság előtt. Ez azt jelenti, hogy a munkahelyeket sikerült megőrizni; a legfontosabb célt a kormánynak az önök által kritizált intézkedéseivel mégiscsak sikerült megtartani, és a beruházások támogatásával, amit ön szintén kritizált érthetetlen módon, minden bizonnyal újabb és újabb munkahelyeket fog tudni létrehozni ebben az évben és a következő években a magyar gazdaság. Ami a GDP visszaesését illeti, ez a világon mindenhol így van, Európában is, és a napokban fognak megjelenni összeurópai szinten a GDP visszaesésére vonatkozó számok. Amit eddig ismerünk, abból azonban az látható, hogy Magyarországon 5 százalékot alig meghaladóan esett vissza a gazdasági növekedés. Ezzel bizony nem vagyunk Európa utolsó országai között. Leginkább a jobban teljesítő országok közé leszünk sorolhatóak. [[Közbeszólás az ellenzéki padsorokból.]] Érdekes adat, hogy 2020 decemberében az ipari termelés volumene már 5,8 százalékkal nőtt. Még érdekesebb, hogy válság idején, januártól novemberig a nettó bérek 9,6 százalékkal nőttek, a reálbér pedig ugyanebben az időszakban 6 százalékkal emelkedett. Már hatodik hónapja nő az építőipar teljesítménye. Novemberben az előző havi értékekhez képest 12,1 százalékkal nőtt. Ami roppant érdekes, hogy világjárvány idején is 1676 milliárd forintnyi beruházás érkezett Magyarországra, ami azért azt jelzi, hogy a nemzetközi tőke, aki befektetni kíván, Magyarországot biztos célpontnak látja a járvány idején, a járvány ellenére és az ellenzéki kritikák ellenére is. Ami a költségvetési hiány mértékét illeti, az valóban magas lett, és ezáltal nyilván az adósságrátánk is jelentősen növekedett. Azonban azt nem szabad elfeledni önnek sem, hogy gazdasági világválság van, ami tíz évvel ezelőtt volt Magyarországon. Tíz évvel ezelőtt ugyanúgy megnőtt az államadósság, de mellette megnőtt a munkanélküliek száma több százezerrel. Most a munkanélküliek száma nem növekedett. A tíz évvel ezelőtti válságkezelés idején, amikor ugyanúgy megnőtt a költségvetési hiány, és megnőtt az államadósság mértéke, csökkent az emberek jövedelme, csökkent a nominális és a reálbér, most pedig érdekes módon növekedett, ahogy elmondtam, mind a reálbér, mind pedig a nettó nominálbér. Akkor nem érkeztek Magyarországra a befektetések, hanem éppen ellenkezőleg: a tőke kivonult az országból. Az az érdekes, hogy míg az önök, az ön szövetségesei által kezelt válságkezelés idején a nyugdíjak csökkentek, elvették a 13. havit, most visszakapják; nem volt bértámogatás, most van bértámogatás; nem nőtt az orvosok bére, és nem csökkent a személyi jövedelemadó mértéke sem. Azt gondolom, ez egy teljesen más válságkezelés, eredményes és hatékony válságkezelés, amit a jelenlegi kormány végez. Köszönöm.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Harangozó Tamás, az MSZP képviselője: „Aktuális kérdésekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Aktuális bizony, hiszen tegnap itt, a Parlament falai között a nemzet legnagyobb álhírgyártója, maga Orbán Viktor rezzenéstelen arccal olyan dolgokat mondott és olyan adatokat sorolt fel, amit tényleg elképedve hallgatott az ember. [[Nacsa Lőrinc: Nem hitted el. Dr. Völner Pál: A valóság is elképesztő. Az elnök csenget.]] Az, hogy a miniszterelnök itt tegnap délelőtt bankszámla-felolvasó délelőttöt tartott a fővárossal kapcsolatban, egymagában elég vicces, de neki tudnia kellett és tudta is, hogy amit állít, az álhír. Tudta, mert tudnia kellett, hogy azok a számok, amiket ő itt elmondott, az egy olyan nap kvázi bankszámlakivonatát tükrözte, amikor nemcsak a főváros, hanem a kerületeinek az adóbevételei is éppen a főváros számláján voltak, de ehhez a fővárosnak semmi köze nincsen. A valóság ezzel szemben az, tisztelt képviselőtársaim, hogy… [[Németh Szilárd István, nevetve: Akié a számla, annak semmi köze sincs semmihez. Nagyszerű! Derültség a kormánypárti padsorokban. Az elnök csenget.]] Nyugodjon meg, Németh Szilárd képviselőtársam [[Németh Szilárd István: Én teljesen nyugodt vagyok.]] , a valóság ezzel szemben az, amiről például ön is tehet személy szerint, hogy a kormányzati megszorításoknak, elvonásoknak és adóemeléseknek köszönhetően az az egészen elképesztő helyzet alakult ki 2021-re, hogy Budapest gyakorlatilag nettó befizető lesz, tehát kevesebb állami támogatást kap, mint amennyi adót a központi költségvetésnek befizet. Ez egyébként, tisztelt képviselőtársaim, téboly egymagában, de egy Covid-járvány idején meg pláne az! A GDP közel 40 százaléka Budapesten termelődik meg. Ehhez képest, tisztelt képviselőtársaim, az állami támogatás idén arra lesz elég, hogy egymagában talán a BKV finanszírozását fedezze ezt az egy feladatot. Az összes többi dolga, ami a fővárosnak nap mint nap megvan az emberek életének szervezése tekintetében [[Németh Szilárd István: Például?]] , egyszerűen nem látni, hogy miből lehet fedezni. Szintén a miniszterelnök azzal kérkedett itt, hogy tavaly, 2020-ban [[Németh Szilárd István: Most engedték szélnek a kéményseprőket.]] a fővárosra jutó állami és EU-s beruházások 44 százaléka Budapestre érkezett; tekintve, még egyszer mondom, hogy a GDP 40 százaléka itt termelődik, ez magában egyébként nem lenne olyan nagy dolog. De ugye, nem gondolják, hogy a budapesti polgárok azért tapsolnak, hogy ebbe a pénzbe, beszámítva a 44 százalékba a miniszterelnök meg a kormány tagjai, Varga Mihály Várba költözésének százmilliárdjait… teszik ide a parlament elé, hogy micsoda fantasztikus dolog az, hogy a kormány így támogatja Budapestet, meg az egyik, meg a másik, meg a harmadik, meg az ötödik stadion építését, miközben a legalapvetőbb feladatokra sem adnak pénzt?! Tisztelt Képviselőtársaim! Február 8-án az Európai Parlament hozott egy nagyon fontos döntést 85 százalékos többséggel, többek közt a fideszes EP-képviselők szavazatával. [[9.40]] Ez azt mondja, hogy az európai uniós pénzek elköltésébe be kell, kötelező bevonni az önkormányzatokat, a szakmai szervezeteket, és társadalmi vitára kell ezt bocsátani. Ez majdnem 6000 milliárd forint kvázi gyorssegítség, és 11 000 milliárdnyi hétéves költségvetési pénz elosztását is jelenti. Láttam Orbán Balázs Facebook-bejegyzését, de ugye, viccnek szánta, államtitkár úr? Ugye, nem gondolják komolyan, hogy az általam előbb elmondott, összesen 16 000 milliárd forintnyi pénzt, ami évtizedekre meghatározhatja ennek az országnak a jövőjét, azt egy levélben kell elküldeni a jegyzőnek? Segítek, ha nem tudja esetleg, hogy ki Szeged polgármestere, majd szívesen megsúgom önnek itt az ülés után, hogy a jegyzőnek küldött levélben ez a társadalmi egyeztetés, hogy ha van valami hozzáfűznivalójuk, küldjék el e-mailben. [[Dr. Orbán Balázs: Válaszoljon!]] Ez a társadalmi egyeztetés, államtitkár úr, ez?! [[Közbeszólás a kormánypártok padsoraiból: Igen! Az elnök csenget.]] Meg hogy nézze meg a palyazat.gov.hu-n, hogy mire is akarja az Unió költeni a pénzt? [[Dr. Völner Pál: Igen... Meg kellene néznie… Nacsa Lőrinc: Dolgozni kéne…]] Budapest tekintetében annyit lehet tudni, hogy önök [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból. Az elnök csenget.]] „Déli városkapu” címen egy újabb stadionnak és környezetének a felépítésére akarják elkölteni az uniós források döntő többségét. [[Németh Szilárd István: Nagyon helyes…]] Ez mindent elmond önökről. Ehhez képest a főváros átfogó energetikai programot szeretne indítani. A panelprogramra mindenki emlékszik; ez ennek kiterjesztésével nemcsak a panelokra, hanem a budapesti embereknek a tulajdonára, ingatlanára költené a pénzt, szemben az önök várfelújításával. A közösségi közlekedés fejlesztésére szeretnénk pénzt költeni, mert ugyan sokat halljuk, hogy Tarlós alatt minden szuper volt, csak nem tudjuk, hogy akkor miért állnak tucatszámra az egymillió kilométert meghaladt környezetszennyező buszok a telephelyeken, ha az elmúlt tíz évben erre bármit fordítottak volna. Az ivóvíz, a szennyvíz és a szelektív hulladék rendbetételére tehát ezek a legfontosabb dolgok. Tisztelt Képviselőtársaim! A megyei jogú városok polgármesterei [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , fideszesek és ellenzékiek világossá tették…
Köszönöm szépen…
…hogy amit az önkormányzatokkal szemben csinálnak, nem tartható. Kérjük, hogy változtassanak a politikájukon. Köszönöm.
Köszönöm szépen, Harangozó Tamás képviselő úr. Az elhangzottakra Orbán Balázs államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Eredetileg nem az volt megbeszélve, hogy én válaszolok erre, de kifejezetten kértem, hogy hadd válaszoljak erre, mert olyan felháborító dolgokat mondott, hogy kénytelen vagyok korrigálni, és kénytelen vagyok személyesen is felhívni a figyelmet egy-két összefüggésre. A konzultáció és az uniós források felhasználása szerintünk is kulcsfontosságú. Pontosan ezért az ezen területért felelős államtitkárság több száz különböző eseményen keresztül, online és offline eseményeken keresztül több ezer emberrel konzultált, több száz szervezetnek küldött meg konzultációra vonatkozó felhívást, és több tucat, illetve több száz olyan szervezet volt, amelyik erre válaszol. Tudja, ki nem válaszolt? Budapest. És tudja, kik nem válaszoltak? Azok a baloldali önkormányzatok, amelyek nem a dolgukat teszik, amelyek nem a városaik jövőjéért aggódnak, hanem amelyek politizálnak. Voltak olyan baloldali önkormányzatok, nem kormánypárti önkormányzatok, amelyek tudták, hogy mit kell tenni ebben a helyzetben, és részt vettek ebben a konzultációban. Tudja, mi a nevetséges? Az a nevetséges, hogy amikor Fővárosi Közfejlesztések Tanácsa van, amelyik kifejezetten egy olyan fórum, amin a kormány és Budapest egyezteti a fejlesztési szándékokat, kifejezetten különböző levelek, információk, nyilatkozatok vannak, tessék ott megtárgyalni a kérdéseket, akkor Budapest nem jön föl erre vonatkozó elképzeléssel. Élek a gyanúperrel, hogy azért, mert semmilyen elképzelésük nincsen, fogalmuk nincsen, hogy mit szeretnének ezzel az országgal és ezzel a várossal csinálni. Egy dolgot tudnak: hogyha a kormányt tudják hibáztatni, akkor nem kell semmit csinálni. Ha a Facebookon lehet kommunikálni azt, hogy a kormány miatt nem jó a dolog, akkor nem kell semmit csinálni. Ezt valamelyik politikai tanácsadó önöknek leírta, és jól láthatóan azóta ezt a politikai tanácsot követik. Gratulálok! Én azt hiszem, hogy az önkormányzatok vezetése ezen túlmutató. Egyébként pedig, hogy milyen fejlesztések zajlanak a városban: 2020-ban 85 milliárd után 2021-ben a fővárosi és a kerületi önkormányzatok 116 milliárd forint működési költségvetési támogatást kapnak, harmadával növekszik a költségvetésük. Az „Egészséges Budapest” program keretében 50 milliárd forintból fejlődnek a kerületi orvosi rendelők. 200 milliárd forintot biztosítottunk a 3-as metró folyamatban lévő felújítására. Debrecenben, Szegeden, Miskolcon is működik villamoshálózat, ugyanakkor csak Budapest kap a közösségi közlekedés működtetésére költségvetési forrást, 12 milliárd forintot. 3,2 milliárddal támogatjuk a fővárosi buszbeszerzéseket. Több mint 10 milliárd forintot fordítottunk a HÉV-vonal teljes felújításának előkészítésére. Vállaltuk, hogy ha Budapestnek segítségre van szüksége, akkor 60 milliárd forintnyi városfejlesztési finanszírozás megvalósítását vesszük át. Mindezek mellett hidakat tervezünk; a megvalósíthatósági tanulmányokra több száz millió forintot biztosítunk; a Műegyetem-rakparton a villamoshálózatot bővítjük; megújítjuk a Citadellát, és befejezzük a Biodómot. 2022-ig 1052 vadonatúj jármű érkezik. És csak az idő szab korlátot annak, hogy tovább folytassam ezt a felsorolást. Higgye el, reggelig, másnap, holnap reggelig meg tudnám tenni! És ugyanígy ön is említette az uniós helyreállítási alapot. 2000 milliárd forintból valósítjuk meg ezen alap terhére a budapesti agglomerációs vasúti stratégiát. Megduplázódhat a vasutat használók száma, és 115 ezerrel kevesebben közlekedhetnek gépjárművel a város központi részein. Ön szerint ezek a fejlesztések kiknek segítenek, ha nem a budapestieknek? [[Nacsa Lőrinc: Hoppá!]] Ön szerint kiknek jó az, hogyha nem az embereknek, hogy korszerű, modern tömegközlekedési eszközökön tudnak menni? [[Dr. Harangozó Tamás közbeszól.]] Ne haragudjon, attól még, hogy egy fejlesztési forrás elköltése és a projektmenedzsment kapcsán a kormány vagy az önkormányzat jár el, ön szerint az a fejlesztési forrás kinek segít? Van olyan projekt, aminek kapcsán önök járnak el, ezt úgy hívják, hogy Lánchíd itt sikerül 6 milliárddal drágábban, egy kisebb műszaki tartalommal felújíttatni. Tehát megint kompetencia- és korrupciós problémáik vannak azokon a területeken, ahol városvezetői hatalomra tettek szert; a régi lemez visszajött, a 2010 előtti szocialista-szabad demokrata mutyi azonnal itt van. Azonnal itt van! [[Nacsa Lőrinc: Tüttő Kata…]] És értem, hogy még több forrást szeretnének, csak sajnos ezeket a fejlesztéseket meg kell valósítani, és nem elég csak a Facebookon kommunikálni róla. [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból.]] Van egy mondás: hogyha nincs, kérkedjél, hogyha van, akkor panaszkodjál. Önök a panaszkodást azt baromi jól csinálják! Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman képviselő úr, a Jobbik képviselője: „Aktuális ügyekről” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A mai nap folyamán is le fogjuk itt folytatni azt a vitát, amit tegnap már megkezdünk a felhatalmazási törvény kapcsán. Én azt szeretném kiemelni, folytatva azt, amit tegnap a néppárti Jobbik elnöke és miniszterelnök-jelöltje, Jakab Péter most már elég egyértelműen Orbán Viktor tudomására hozott [[Derültség a kormánypártok padsoraiból.]] hogy miért nem tudjuk ezt ismételten támogatni, holott egyszer már volt Budán kutyavásár, megadtuk önöknek a bizalmat. Én két dolgot emelnék ki első körben. Először is azt, hogy ezt a felhatalmazást a Fidesz az egypárti túlhatalmának a további kiépítésére használta, egyrészt a választási törvény módosításával, másrészt pedig [[Nacsa Lőrinc a karját széttárva: Mi van?]] egyre több egyetem alapítványi fenntartású átforgatásával. [[Dr. Rétvári Bence: Mi köze a kettőnek egymáshoz?]] Én azt azért meglehetősen érdekesnek tartom, hogy már az elbocsátott légiót is részben visszafogadta Orbán Viktor, itt gondolok a régen elhányt polgári zászló zászlóvivőire, Stumpf Istvánra, Navracsics Tiborra. Úgy tűnik, annyira megijedt Orbán Viktor és a Fidesz attól [[Dr. Rétvári Bence: Azt hittem, Brenner Koloman…]] , hogy ’22 áprilisában a magyar polgárok végre leváltják őket, hogy már az elbocsátott légióra is újra szükség van. Mint olyan felelős értelmiségi [[Németh Szilárd István: Ez vagy te?]] aki azért lépett politikai pályára, mert elborzasztott ez az egypárti túlhatalmat kiépítő Fidesz-rendszer, amit én életkoromnál fogva jól ismerek a kommunista egypártrendszerből, Németh Szilárd államtitkár úr, én jól ismerem, ön nem [[Dr. Rétvári Bence: Azért Gyurcsány Ferencet támogatod?]] és azt gondolom, hogy egy felelős értelmiségi, aki valóban polgári és konzervatív eszmerendszert vall [[Dr. Rétvári Bence: Annyira félsz a kommunizmustól, hogy Gyurcsányt támogatod!]] mint Stumpf István, én ezt elfogadom tőle, az nem adhatja a nevét és a karrierjét egy ilyen bolsevik típusú egypártrendszer kiépítéséhez. [[Derültség a kormánypártok padsoraiból. Dr. Orbán Balázs: Hadd döntse már el! Dr. Rétvári Bence: Milyen értelmiségi beszólás volt ez!]] Látjuk, hogy Freund Tamás, az MTA elnöke… Jó szórakozást Eric Cartmannek, akarom mondani Nacsa Lőrinc képviselőtársamnak, de az ilyen csujogatásokat inkább a szájeri ereszbulin Brüsszelben, és ne az Országgyűlésben adjon ki magából. Freund Tamás, az MTA elnöke látnivalóan megkapta a büntetését azért, mert egyetlenegyszer nagyon szelíden, úgy is mint a Professzorok Batthyány Körének egyik volt kiemelkedő alakja, ellene mert mondani a tekintetes miniszter úrnak, hogy az OTKA-pályázatokat talán mégse a miniszter döntse el, hanem az arra hivatott szakmai grémiumok. [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] [[9.50]] Meg is lett a büntetése, azonnal ki is rakták a Kossuth-díjat odaítélő bizottságból, és megkapta a jutalmát a hóhér, Vidnyánszky „Mefisztó” került be ebbe a grémiumba. Szégyelljék magukat! Ez az önök értékítélete, nyilvánvaló. [[Zaj, közbeszólások a kormánypártok soraiból.]] A jog uralma és a korrupció, mindaz, ami önöket jellemzi. Nem véletlen talán, hogy a legutóbbi korrupcióérzékelési index szerint is ismét vívunk Romániával és Bulgáriával az Európai Unió legkorruptabb állama címért. Hát, gratulálok! 30 éve, én úgy emlékszem, hogy nem ezt ígértük a magyar polgároknak, hanem jólétet és szabadságot. Jó-létet és szabadságot, és nem pedig azt, hogy 30 évvel a rendszerváltoztatás után megint a keleti blokk legrosszabb tagjaival versenyzünk az utolsó helyért. Emberek, bajtársak, tényleg önök azt gondolják, hogy ez összhangban van azzal, amit itt tegnap Orbán Viktor miniszterelnök úr eléggé szürreális előadásában nekünk elmondott? Lássuk be, hogy nem véletlen, hogy önök ráadásul most már a magyar polgárok 6,3 milliárd euróját is veszélyeztetik az önök felelőtlen politikájával, hiszen az a tervezet, amit önök elküldtek az Európai Bizottságnak a korrupció elleni lépésekben, az még a „tervezet” szót sem érdemli meg. Ez veszélyes, ez a pénz a magyar polgároknak jár. Ráadásul a médiahelyzet is olyan, amire egyébként már a 2018-as EBESZ-jelentés is felhívta a figyelmet, a választásokra, hogy a választások ugyan szabadnak voltak tekinthetők, de fairnek nem, éppenséggel a torz médiahelyzet miatt. ’18 óta, nézzük meg, hogy mi történt, amelynek újabb szomorú csúcspontja annak a Klubrádiónak a bezárása, amelynek szellemiségével mi, mint az ellenzék egyetlen jobbközép, keresztényszociális alapon álló pártja [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] nem értünk egyet, de a végsőkig harcolunk azért mint valódi polgári erő [[Dr. Rétvári Bence: Polgári erő?! Nem polgár, Bolgár! Bolgár Györgyért rajongtok! Zaj a kormánypártok soraiban. Az elnök csenget.]] , hogy ne az önök tényszerű túlhatalma miatt le lehessen egyszerűen halkítani. Látszik, hogy önök félnek, reszketnek, hogy bekövetkezik az a szebb jövő, aminek vannak pozitív jelei, hiszen Jakab Péter és a Jobbik a legnépszerűbb a 35 év alatti korosztályban [[Dr. Rétvári Bence: Ne! Ne!]] és az a felálló nemzeti egységkormány, amelyben a Jobbik a garancia, az, hogy semmi nem fog abból bekövetkezni, amivel önök riogatják a magyar polgárokat [[Dr. Rétvári Bence: Kimondtad, megbüntet a Gyurcsány Ferenc! Zaj, közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] majd elküldi önöket oda, ahova valók, a történelem szemétdombjára. Kemény szavazás lesz! [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Brenner Koloman képviselő úr. A kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy fölhívjam arra a figyelmét kezdésképpen, hogy lehet, hogy ön felelős értelmiséginek gondolja saját magát, de hogy a memóriájával probléma van, az egészen biztos. Ön pontosan tudhatja és tudja is, hogy a védekezéshez szükséges felhatalmazást a kormány megkapta, de ezt a kormány kizárólag a védekezéshez szükséges intézkedések meghozatalára használja. [[Közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Tisztelt Képviselő Úr! A választási törvényről itt a parlamentben vitatkoztunk. Tisztelt képviselő úr, én személyesen vitatkoztam önnel felsőoktatási kérdésekről. Miért állítja azt, hogy a kormány visszaélt volna bármilyen felhatalmazással? Ön itt ült, tisztelettel felhívom a figyelmét, hogy ön nem tagja a magyar kormánynak [[Nacsa Lőrinc: Hála istennek!]] magyarul, ha itt beszélgetünk erről a kérdésről, akkor egészen biztos, hogy az Országgyűlés nyilvánossága előtt zajlik a vita. Tisztelt képviselő úr, azért engedje meg, hogy azért a csodálkozásomat fejezzem ki amiatt is, hogy ön arra használja a napirend előtti műfajt, hogy a Klubrádióért lobbizzon, egy olyan helyzetben, amikor a Klubrádió frekvenciaügyében világos és egyértelmű a helyzet. A magyar bíróság döntött, mi pedig azt gondoljuk, hogy a bíróság döntéseit és a magyar törvényeket mindenkinek be kell tartania. Önnek is, a Klubrádiónak is, mindenki másnak is be kell tartania a jogszabályokat, és figyelembe kell vennie a bírósági döntéseket. Maga a Klubrádió sem vitatja egyébként, hogy folyamatos jogsértést követtek el, ezzel szemben ön azt tartja botránynak, hogy egy nyílt, többszereplős pályázaton kell döntést hozni a frekvenciáról. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Ráadásul a bíróság ítéletének megfelelően szükséges a következő lépéseket most még megtenni. Tisztelt képviselő úr, az a helyzet, hogy ön említette a tegnapi napot. Hát, akkor beszéljünk teljesen egyértelműen! Tisztelt képviselő úr, ön és a baloldali barátai tulajdonképpen semmit nem változtak. Semmit nem változtak, most sem szavazták meg a veszélyhelyzet meghosszabbítását. Ha önökön múlt volna, akkor február 22-én éjféltől megszűnt volna a veszélyhelyzet. [[Zaj, közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Tisztelt képviselő úr, önök szóban sok mindent mondanak, de soha nem cselekszenek, soha nem adják meg a szükséges támogatást a magyar embereknek [[Felzúdulás a Jobbik soraiban.]] a magyar családoknak és a magyar vállalatoknak. Ha önökön múlt volna, akkor február 22-én éjféltől nem lenne ágazati bértámogatás, nem lenne hitelmoratórium, nem lenne adó- és járulékcsökkentés, nem lenne bérletidíj-elengedés [[Közbeszólások, zaj a Jobbik soraiban. Az elnök csenget]] nem lenne háziorvosibér-emelés, és megszűnt volna a védekezéshez szükséges valamennyi intézkedés is. Képviselő úr, ön pontosan így döntött tegnap. Vagy nem érti, hogy egyébként miért van szükség a védekezési intézkedésekre, vagy nem érti azt, hogy miért szükséges támogatásokat adni a vállalatoknak, a magyar családoknak és a magyar embereknek, vagy pedig nem akarja ezeket megtenni. [[Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Képviselő úr, ez a helyzet. Engedje meg, hogy arra is fölhívjam a figyelmet, hogy a tegnapi nap is jól mutatja, hogy a szélsőjobb és a szélsőbal hogyan ér össze. Önök a szélsőjobbról megérkeztek a szélsőbalra. [[Zaj a Jobbik soraiban. Dr. Brenner Koloman közbeszól.]] Persze, ennek… képviselő úr, én is meghallgattam önt. Persze, ennek vannak történelmi előzményei. Jól látható mind az ön felszólalásán, mind az ön pártelnökének a felszólalásán, hogy bizony ennek vannak történelmi előzményei. Jól tudjuk mindannyian, hogy a nyilas keretlegényekből lettek a legjobb ÁVH-s verőemberek. Tisztelt képviselő úr, ez a helyzet, megvan ennek a történelmi előzménye. És, tisztelt képviselő úr, ha ön… [[Dr. Brenner Koloman közbeszól. Az elnök csenget.]] Tisztelt képviselő úr, engedje meg, hogy végigmondjam a felszólalásomat. Ön szóba hozta még a felsőoktatást is. Mi világosan beszélünk a felsőoktatás területén is. Azt szeretnénk, hogy a magyar fiatalok a jövő nyertesei legyenek, és az ehhez szükséges felsőoktatási változások megvalósulhassanak. De arról is beszélünk, hogy a kormány azokban az intézményekben, ahol modellváltást tartottak szükségesnek, ott ezt az őszi ülésszakban behozta az Országgyűlés elé, most pedig az intézmények maguk kérik, hogy egyébként ők is szeretnének a modellváltásban részt venni. [[Zaj a Jobbik soraiban.]] Tisztelt képviselő úr, ön dolgozott felsőoktatási intézményben, tartsa tiszteletben a felsőoktatási autonómiát, tartsa tiszteletben az egyetemi szenátusok döntését. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Schanda Tamás államtitkár úr. Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vejkey Imre képviselő úr, Kereszténydemokrata Néppárt: „A gazdaság újraindítása” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A koronavírus-járvány Európát és az egész világot nemcsak egészségileg, hanem gazdaságilag is ledöntötte a lábáról. Ebben a súlyos helyzetben a magyar gazdaságvédelmi intézkedések eredményesek voltak, ugyanis sikerült megőriznünk a munkahelyeket. A munkahelyek megmaradása érdekében hitelmoratórium került bevezetésre, bértámogatást kaptak a járvány miatt bajba jutott vállalkozások, a nehéz helyzetbe került ágazatokban pedig átvállalták a bérek felét, elengedték a szociális hozzájárulási adót, és felére csökkentették az iparűzési adót. A célzott bértámogatással pedig mintegy 80 milliárd forintból 250 ezer munkahelyet sikerült megvédeni. A gazdaságvédelmi intézkedések eredményeként 2020 decemberében már ugyanannyian dolgoztak, mint a járvány előtt, a munkanélküliek aránya pedig a harmadik legalacsonyabb az EU-ban. Megállapíthatjuk, hogy a 2020 márciusától 2020. december 31-éig tartó gazdaságvédelmi akciótervet sikeresen megvalósítottuk. [[10.00]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Sikeresen lezárva a gazdaságvédelmi szakaszt, 2021. január 1-jétől a gazdaság újraindítási szakaszába léptünk. Korábbi sikereink kulcsát alapul véve meggyőződésünk, hogy a gazdaságot munkahelyteremtéssel, adócsökkentéssel, beruházástámogatással lehet újraindítani. A magyar gazdaság újraindítására akcióterv lép életbe, hét lépésben: Az első lépés a lakásépítési áfa 5 százalékra csökkentése úgy, hogy ezt az 5 százalékos áfát is vissza lehet igényelni az új építésű lakások vásárlásánál, emellett a CSOK-támogatás igénybevétele esetén a vagyonátruházási illetéket sem kell megfizetni. A második lépés a lakásfelújítási program. Már elindult a lakásfelújítási program is, amelyben a gyermekes vagy gyermeket váró családok a lakásfelújításra fordított összeg felét, maximum 3 millió forintot vissza nem térítendő támogatásként kapják az államtól, az érintettek pedig 2021. február 1-jétől a korszerűsítéshez államilag támogatott, maximum tízéves futamidejű, maximum 3 százalékos kamatozású hitelt vehetnek igénybe. A harmadik lépés a bajba jutott vállalkozások bértámogatása. Bértámogatás úgy, hogy 2021. február 1-jétől az utólagos finanszírozás helyett előre megkapják az állami bértámogatást az ezt igénylő vállalkozások. Negyedik lépés: az orvosbéremelési program. 2021. január 1-jén életbe lépett az elmúlt évtizedek legnagyobb orvosibér-emelési programja. Az átfogó béremelési programnak köszönhetően két év múlva átlagosan két és félszeresére emelkedik az orvosok bére. Ötödik lépés: a 13. havi nyugdíj visszaépítése. 2021-ben megkezdődött a szocialisták által elvett 13. havi nyugdíj fokozatos visszaépítése úgy, hogy mellette a nyugdíj a kormány által vállaltan megőrzi vásárlóértékét, mert a kormány az infláció mértékével megfelelően emeli évről évre a nyugdíjakat. Hatodik lépés: a 25 év alattiak szja-mentessége. Hetedik lépés: kamatmentes újraindítási kölcsön biztosítása 10 millió forintig a legkisebb vállalkozások részére. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az akcióterv ezeket követő lépése egy nagy ívű beruházástámogatási program lesz, melyet az EU-val közösen finanszírozunk, és amelynek legnagyobb nyertese a magyar felsőoktatás lesz. Célunk, hogy megvalósuljon az ország legnagyobb egyetemfejlesztési terve közel 1500 milliárd forintos befektetéssel. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ha minden jól megy, akkor a magyar gazdaság-újraindítási program segítségével idén 4-5 százalékos gazdasági növekedés lehet Magyarországon. Hajrá, Magyarország! Hajrá, magyarok! [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Vejkey Imre képviselő úr. Megadom a szót a kormány nevében Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány az elmúlt tíz évben a magyar emberek, a magyar vállalkozások együttműködésével valóban rendkívüli eredményeket ért el, és korábban elérhetetlennek tűnő rekordokat teljesített a gazdaságpolitika területén. Mondhatjuk most már visszatekintve, hogy az elmúlt tíz év valóban az elmúlt száz év legsikeresebb évtizede volt.Engedje meg, hogy ezt néhány számmal is alátámasszam. 2020 elején 850 ezerrel több ember dolgozott Magyarországon, mint a 2010-es kormányváltás előtti utolsó negyedévben. A foglalkoztatási ráta ebben az évtizedben, a baloldal kormányzásának a végétől kezdve az előző évtized végéig 54 százalékról 70 százalékra emelkedett, a munkanélküliségi ráta viszont 12 százalékról 3,3 százalékra csökkent. Alacsony volt a költségvetési hiány, az államadósság csökkenő tendenciát mutatott, a jövedelmek növekedtek, a szegénység pedig csökkent. Tisztelt Képviselő Úr! A koronavírus tavalyi megjelenése valóban ezekre az eredményekre jelentett veszélyt, ezért volt szükség az ön által is említett gazdaságvédelmi akciótervre, amelyik a munkahelyek megőrzésére, új munkahelyek teremtésére, a kiemelt ágazatoknak a megerősítésére, a vállalkozások támogatására és a magyar családok és a nyugdíjasok segítésére koncentrált. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy a gazdaságvédelmi akciótervről elmondjam, hogy 250 ezer munkahelyet sikerült megvédeni bértámogatással, beruházási támogatás több mint 1400 vállalkozásnak, újabb 280 ezer munkahely megtartásának az előidézésével tudott megvalósulni. Ez a program, a gazdaságvédelmi akcióterv sikeres volt, és ezt a leginkább az bizonyítja, hogy decemberben annyian dolgoztak, mint a járvány előtt. Összességében azt lehet mondani, hogy az összes intézkedésnek a segítségével több mint másfél millió munkavállalót tudtunk támogatni, és ennek köszönhetően a hazai munkanélküliség pedig az egyik legalacsonyabb az Európai Unióban. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a gazdaság-újraindítási akcióterv az, amiről a kormány most döntött. Köszönöm, hogy ennek a részleteit ön is bemutatta, viszont engedje meg, hogy néhány fontos dologra fölhívjam a figyelmet. Egyrészt míg mi 5 százalékra csökkentjük a lakásépítés áfáját egy ilyen helyzetben, annak érdekében, hogy sok tízezer új lakás épüljön Magyarországon, a baloldali válságkezelés során 20-ról 25 százalékra emelték az áfát. Tehát arról van szó, hogy mi abban hiszünk, hogy az adót csökkenteni kell, a baloldali válságkezelés pedig az adóemelésről szólt. 6 millió forintos kedvezményes hitelt adunk a családoknak a lakásaik felújításához, amiből 3 millió forint vissza nem térítendő támogatás, azaz támogatjuk a családokat kedvezményes hitellel és vissza nem térítendő támogatással. Mit csinált a baloldal? Az ígéreteivel ellentétben megszüntette az otthonteremtési programot, amint tudta, megszüntette ezt a támogatást, és devizahitelezésbe lökte a magyar családokat. Ez különbség megint csak a válságkezelések között. Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, új hitelkonstrukciót vezettünk be a kis- és középvállalkozásoknak: tíz évre 10 millió forint erejéig 0 százalékos hitelt nyújtunk számukra, ami egy nagy lehetőség és nagy támogatás mindazon vállalkozásoknak, amelyek most bajba kerültek, és amelyek a válság után újra szeretnék kezdeni a tevékenységüket, meg akarják erősíteni a saját működésüket. Valóban, bértámogatást adunk a bajba jutott vállalkozásoknak, több mint százezer embernek a munkahelyét fogja védeni és védi ez az ágazati bértámogatás, és mindenfajta hírekkel ellentétben azt tudom önnek mondani, hogy a kért támogatások 98 százaléka, több mint 98 százaléka már kifizetésre került a vállalkozók számára. Ezzel szemben mit csinált a baloldal, amikor válság volt? Nem bértámogatást adott, hanem adót emeltek és munkahelyeket szüntettek meg. Továbbá hitelmoratóriummal segítjük a vállalkozásokat és a családokat, illetve béremelésre is sor kerül. Ön is említette az orvosibér-emelést. Ezzel érdemes párhuzamba állítani, hogy a baloldal pont hogy nem emelte a béreket, hanem a Gyurcsány-kormányok 600 milliárd forintot vettek ki az egészségügyből, 16 ezer aktív ágyat számoltak fel és 6 ezer egészségügyi dolgozót bocsátottak el. Ez a különbség közöttünk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Schanda Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Böröcz László, a Fidesz képviselője: „Aktuális ügyeink” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ma is érdemes volt felkelni, hiszen megtudtuk, hogy Brenner Koloman képviselőtársunk értelmiségi, méghozzá baloldali értelmiségi, és a kedvence a Klubrádió. Hosszú menetelés volt ez, de végül révbe ért a képviselő úr. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Sajnálom, hogy Bősz Anett képviselő asszony elment, mert amit mondott, remélem, hogy komolyan gondolta, mert viccnek azért elég durva lett volna. Ugye, azt mondta, hogy a sikeres baloldali válságkezelést követően 2010-ben egy prosperáló, növekvő gazdaságot vett át az Orbán-kormány. Azért felhívnám a képviselő asszony figyelmét is így a távolból, hogy egy 7,2 százalékos hiánnyal, egy IMF-hitellel és gyakorlatilag a csőd szélén adták át az ország kormányzását, és a Fidesz-KDNP-kormány felkészülésének vagy felkészültségének volt köszönhető, hogy elkerültük azt a helyzetet, hogy Görögország sorsára jussunk. [[10.10]] De azt hiszem, van elég tapasztalatunk, hogy eldöntsük, hogy a válságkezelést a bal- és a jobboldal miként végezte el az elmúlt tíz évben, hiszen sajnos az elmúlt tíz-tizenöt évben mind a kettőre volt már példa. 2008-ban is és egyébként most is több ezer milliárd forintot költöttek el a válságkezelésekre mind a baloldali kormányok akkoriban, mind pedig most a Fidesz-KDNP-kormányzat, az egyetlen különbség az, hogy hiába költöttek el 2008 és ’10 között több ezer milliárd forintot, akkor megszorítások, elvonások, adóemelések voltak, mindezt munkanélküliség kísérte, és még ráadásul a nyakunkban hagyták az IMF-hiteleket is. Ma elköltünk több ezer milliárd forintot, de nincsenek a lakosságot érintő megszorítások, adóemelések, hanem támogatjuk a családokat, a vállalkozásokat és ezen keresztül megvédjük a munkahelyeket veszteségek természetesen vannak, és van, amit nem is lehet pénzben kifejezni ma. Magyarul, a sikeres válságkezelés nem azon múlik, hogy mennyi pénzt költünk el, hanem hogy milyen célok mentén költjük el hatékonyan azokat a forrásokat, amelyek rendelkezésre állnak; a baloldal hozzá nem értését pedig eddig mindig az állampolgárok, az emberek fizették meg. A Fidesz-KDNP-kormánynak 2010 után még nehéz helyzetben is az volt az első dolga az első döntések között, hogy támogassuk a családokat. A célunk az volt, hogy akik gyermeket akarnak vállalni, azoknak pusztán az anyagiak hiánya miatt ne kelljen lemondaniuk erről, de legalább ilyen fontos cél, hogy a családok erkölcsi és társadalmi megbecsülését megerősítsük. Ezért vezettük be a családi adókedvezményt, a családi otthonteremtési kedvezményt, a falusi CSOK-ot, a babaváró támogatást, a négygyermekes édesanyák szja-mentességét, a nagycsaládosok kedvezményes autóvásárlását, amit már több mint húszezren vettek igénybe. Magyarán mondva, ha megnézzük a számokat, akkor azt láthatjuk, hogy a Fidesz-KDNP kormányzása alatt a két és félszeresére emelkedtek a családok támogatásai. Ellentétben a baloldallal a koronavírus-járvány okozta válságot sem megszorításokkal kezeljük, hanem tudjuk, ebben a helyzetben is segíteni kell az embereken, főként a gyermekeket nevelő családokon. A gondolkodásbeli különbséget jól mutatja, hogy míg a kormány az otthonteremtésen dolgozik, egyes településeken egész más irányba tart a helyi baloldali vezetés. Ott van például Budapest I. kerülete, ahol V. Naszályi Márta lakbéremelést és lakhatási bizonytalanságot hoz az ott élőknek, és teszi mindezt Csárdi Antal helyi képviselővel a legnagyobb egyetértésben. A mostani válság idején is bővítettük a családok támogatását minden idők egyik legnagyobb otthonteremtési programjával. A gazdaság-újraindítási akcióterv részeként januárban indított otthonteremtési programmal több tíz millió forintot is megspórolhatnak a családok. De nézzük a részleteket! Januártól 27 százalékról 5 százalékra csökkent az új építésű, maximum 150 négyzetméteres lakások és legfeljebb 300 négyzetméteres házak áfája. Akik családi otthonteremtési kedvezménnyel, CSOK-kal vásárolnak új ingatlant, azok az 5 százalékos áfát is visszaigényelhetik, és illetéket sem kell fizetniük. Akik építkeznek, 5 millió forintig élhetnek az áfa-visszaigényléssel. Akik felújítják otthonukat, támogatást vehetnek fel, a felújítási költségek felét, legfeljebb 3 millió forintot támogatásként utólag megkapják, ehhez februártól állami kamattámogatású, maximum 6 millió forintos otthonfelújítási kölcsönt vehetnek fel azok, akik nem tudják előzetesen megfinanszírozni a felújítások költségét. Januártól pedig a tetőtér-beépítésre is igénybe vehető a CSOK teljes összege. Ezt tesszük mi a válság idején. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Böröcz László képviselő úr. Az elhangzottakra Zsigó Róbert államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar emberek, a magyar családok számára 2010-ben véget ért egy korszak, egy nehéz időszak, a Gyurcsány-Bajnai-korszak. Abban az időben a magyar családoktól, a fiataloktól, a gyermeket nevelőktől, a nyugdíjasoktól folyamatosan csak elvettek, állandó megszorításokkal nehezítették az életüket. Nem véletlen, hogy 2010-ben Magyarországon családbarát fordulat történt, a kormány célja az 2010 óta, hogy egyre könnyebbé tegyük a gyermekek vállalását, a gyermeknevelést és a gyermekes családok otthonteremtését. Ennek érdekében nagyon sok intézkedést tettünk, a mostani felszólalás keretei nem is engedik meg, hogy mindet felsoroljam. Engedjen meg a képviselő úr néhány számadatot arra, hogy a családvédelmi akciótervvel kapcsolatban milyen intézkedést hoztunk, és az most mennyi embert érint. Például a babaváró támogatást eddig 113 ezernél többen vették igénybe, és az összes igénybe vett összeg több mint ezermilliárd forint az elmúlt időszakban. Ahogy ön is említette, a nagycsaládosok autóvásárlási támogatását több mint húszezren vették igénybe péntekig, ez majdnem 50 milliárd forintos támogatást jelent a családoknak. De hogy még egy példát mondjak: a négy- vagy többgyermekes édesanyák szja-mentességét 2020. január 1-jétől vezettük be, eddig az igénylők száma majdnem 50 ezer, és ez 19,5 milliárd forintnyi támogatást jelent ezeknek az édesanyáknak. Emellett 2015-ben bevezettük a családi otthonteremtési kedvezményt, a CSOK-ot, ezt 2020. november végéig 159 ezer család vette igénybe összesen 505 milliárd forint értékben; és talán az első az ön által is megnevezett intézkedések között a családi adókedvezmény, amely ma mintegy egymillió családnak segít a mindennapokban ahhoz képest, hogy a baloldali képviselők mindig elmondják, hogy ez kevés embert érint. Valóban, ahogy ön is mondta, az idei év elejétől minden idők legnagyobb otthonteremtési programját indítottuk el, ennek nagyon sok eleme van, az ön által említett 5 százalékra történő áfacsökkentés, illetve a CSOK-kal vásárolt, új építésű ingatlanoknál ennek az 5 százalékos áfának a visszafizetése is. Valóban, azoknak a családoknak, amelyek a saját telkükön saját erőből építkeznek, a kifizetett építkezési és telekszámlák áfatartalmát visszatérítjük maximum 5 millió forintig. Amennyiben egy gyermekvállalás előtt álló pár vagy gyermeket nevelő család 2021. január 1-jétől CSOK igénybevételével új vagy használt otthont vásárol, teljes egészben mentesül a 8 százalékos visszterhes vagyonszerzési illeték alól. Az otthonteremtési programunk talán legnépszerűbb eleme az otthonfelújítási program, hiszen nemcsak azokra gondolunk, akik egy új építésű lakást vagy házat szeretnének vásárolni, hanem ezen program keretében azokra is gondoltunk, akik a meglévő otthonukat szeretnék felújítani, ehhez az állam a felújítási munkák összegének a felét, maximum 3 millió forint támogatást ad. S valóban, ahogy ön is említette, idén február 1-jétől azok, akik ehhez nem rendelkeznek megfelelő önerővel, otthonfelújítási kölcsönt is igénybe vehetnek maximum 6 millió forintig maximum tízéves futamidővel és az állam által garantált 3 százalékos kamatozású hitellel. És 2021. január 1-jétől a gyermeket nevelő vagy gyermeket váró családok által felvett kamattámogatott lakáscélú hitelek igénylése kapcsán lefolytatott közjegyzői eljárások díjait is lényegesen, 55-65 százalékkal csökkentettük, így ez is maximum 20 ezer forintig terhelheti a magyar családokat. Az otthonteremtési támogatások bevezetése segít a családoknak, hogy megfelelő körülmények között tudják nevelni a gyermekeiket, és természetesen segít a vállalkozásoknak is, hogy meg tudják tartani a munkahelyeket, illetve új munkahelyeket tudjanak létrehozni, ez a program tehát segít a gazdaság újraindításában is. A költségvetésben, tisztelt Országgyűlés, 2021-ben mintegy 2300 milliárd forint áll rendelkezésre a magyar családok támogatására, ha az általam említett otthonteremtési akcióterv becsült költségét is hozzáadjuk, akkor az 2600 milliárd forint, a kormány tehát 2010 óta a két és félszeresére emelte a családok támogatását [[Az elnök csenget.]] , ez Európában a legmagasabb, a GDP 4,5 százaléka. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr. A magyar családok továbbra is számíthatnak ránk. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, Zsigó Róbert államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk, most általános vitákra kerül sor. Tisztelettel kérem, hogy a pandémiás helyzetre tekintettel az ülésteremben lehetőség szerint csak a soron következő felszólaló és az azt követő két felszólalásra várakozó tartózkodjon. [[10.20]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/14800. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tájékoztatom önöket, hogy tegnapi döntésünknek megfelelően az előterjesztést sürgős tárgyalás keretében tárgyaljuk. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Elsőként megadom a szót Völner Pál államtitkár úrnak, az Igazságügyi Minisztérium államtitkárának, a napirendi pont előterjesztőjének, 30 perces időkeretben. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Felhívom a tisztelt képviselőtársak figyelmét arra, hogy a 2020. november 11. óta változatlan szabályok mellett zajló védekezésnek köszönhetően a járványt sikerült keretek közé szorítani. Ugyanakkor azt is látni kell, hogy a második hullám lefelé tartó szakasza megtorpant, miközben Európa több országában is a koronavírus-járvány harmadik hullámával néznek szembe. Ezen körülmények között a járványügyi szakértők szerint a jelenlegi intézkedések további fenntartása indokolt. Bár a védelmi korlátozások lazításának ideje most még nem jött el, de reméljük, hogy e pillanat sincs már olyan messze. A kormány mindent megtesz annak érdekében, hogy a koronavírussal szemben minél gyorsabban minél több oltás álljon rendelkezésre. Ma Magyarországon abban a helyzetben vagyunk, hogy három és fél millió emberrel többet tudunk beoltani május végéig a kínai és az orosz vakcina miatt, mint ha csak brüsszeli beszerzéssel számolhatnánk, így akár már júliusra elérhetjük a 70 százalékos átoltottságot. Ezzel hazánk az egyik legjobban átoltott ország lehet az Európai Unióban, a korlátozások feloldására a többi országhoz képest hamarabb kerülhet sor, és a gazdaság újraindításában is célunk, hogy a leggyorsabbak között legyünk. A kormány ezért felelőssége tudatában a veszélyhelyzet kihirdetéséről és a veszélyhelyzeti intézkedések hatálybalépéséről szóló 27/2021. kormányrendelettel az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető tömeges megbetegedést okozó koronavírus-világjárvány következményeinek elhárítása, a magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása érdekében Magyarország egész területére veszélyhelyzetet hirdetett ki. Emellett újból köszönet illet meg minden jogkövető magyar állampolgárt, akik az intézkedések betartásával járultak hozzá a járvány terjedésének lassításához. Külön köszönet az egészségügyben, a rendfenntartásban, a kereskedelemben, valamint a köz- és felsőoktatásban dolgozóknak, az ő áldozatos munkájuk nélkül ez nem sikerülhetett volna. Tisztelt Képviselőtársaim! Mindig is azt hangsúlyoztuk, hogy a nemzeti összefogás, a közös cselekvés, az intézkedések betartása és a fegyelmezettség a magyarság legfontosabb erőtartaléka. Most, 2021 februárjában az ország védelme érdekében ismét cselekednünk és felelős döntéseket kell hoznunk. A koronavírus-járvány további terjedésére válaszként több európai ország meghosszabbította a különleges jogrend hatályát, és újabb szigorú intézkedéseket vezetett be. Hazánknak is lépnie kell, hiszen továbbra is az a célunk, hogy emberéleteket és munkahelyeket mentsünk meg, ezért a járvány elleni védekezésben egyértelmű döntési és cselekvési képességre van szükség. A veszélyhelyzet újbóli kihirdetésének lényege ugyanis éppen a hatékonyság biztosítása. Jogrendszerünk alapja, az Alaptörvény nemzetközi összehasonlításban is rendkívül részletesen, széles körű garanciákkal körülhatárolva rögzíti, hogy rendkívüli helyzetekben mi a teendő és melyik alkotmányos szervnek mi a feladata. A veszélyhelyzet hatályának 15 napon túl történő meghosszabbítása ennek értelmében az Országgyűlés döntésének a függvénye. Mindezek alapján jelen javaslat célja, hogy az Alaptörvény 53. cikk (3) bekezdése alapján az élet- és vagyonbiztonságot veszélyeztető, tömeges megbetegedést okozó koronavírus-világjárvány következményeinek elhárítása, illetve a magyar állampolgárok egészségének és életének megóvása érdekében a kormány által elrendelt veszélyhelyzet kihirdetésével egyetértve az azóta meghozott valamennyi intézkedést megerősítse és azok hatályát meghosszabbítsa. Tisztelt Ház! A javaslat 2. §-a az Alaptörvény 53. cikk (3) bekezdésén alapuló felhatalmazás. Ennek tárgyi és időbeli kereteinek meghatározásakor a javaslat figyelemmel van arra, hogy a kormány intézkedéseit, illetve normáit természetszerűleg nem egy, hanem több kormányrendelet tartalmazza. Éppen ezért a hatálymeghosszabbítással érintett kormányrendeletek körét nem merev hivatkozás útján állapítja meg, hanem a rendkívüli intézkedések bevezetésére vonatkozó, jogalkotói hatáskört megalapozó alaptörvényi rendelkezés feltüntetésével. Lényeges, hogy ez a felhatalmazás a kormány jövőben meghozandó intézkedéseire is vonatkozik. A javaslat a törvény hatályvesztéséig, tehát a törvény kihirdetésétől számított 90. napig biztosítja a felhatalmazást, ugyanakkor a javaslat egyértelművé teszi, hogy a felhatalmazás a 90 nap leteltét megelőzően is visszavonható, továbbá értelemszerűen az Országgyűlés hatályon kívül is helyezheti azt. A felhatalmazás tárgyi keretei alapján az Országgyűlésnek lehetősége van arra, hogy a kormány által hozott egyes intézkedések tekintetében vonja vissza a felhatalmazását. A javaslat kimondja, hogy az Országgyűlés a rendelet hatálybalépését követően a javaslat hatálybalépéséig megalkotott, rendkívüli intézkedéseket tartalmazó kormányrendeleteket megerősíti, ezáltal az Országgyűlés elismeri a kormány eddigi, a járvány megfékezése érdekében tett lépéseit. A javaslat értelmében az Országgyűlés ugyancsak megerősíti, külön jóváhagyja a kormány azon döntését, amellyel az Alaptörvény 53. cikk (2) bekezdése alapján rendkívüli intézkedésként a veszélyhelyzet kihirdetéséről szóló 478/2020. kormányrendelet szerinti veszélyhelyzet ideje alatt kiadott egyes kormányrendeleteket a 2021. február 7-én hatályos szövegükkel újból hatályba léptette. A kormány ezen intézkedése a veszélyhelyzetben tehát különleges jogrendi időszakban hozott jogi aktus, amelynek célja, hogy az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát biztosító jogbiztonság követelményét megfelelő módon biztosítsa, hogy a jogalanyok a számukra az elmúlt hónapokban megszokott intézkedéseket, jogszabályokat alkalmazzák a jövőben is. Tisztelt Ház! A kormány célja a koronavírus elleni hatékony védekezés és a gazdaság újraindítása, ezért a következetes jogalkalmazás érdekében léptette hatályba a 2020. február 7-én hatályos szövegváltozat szerint a veszélyhelyzet kihirdetéséről szóló 478/2020. kormányrendelet szerinti veszélyhelyzetben hozott kormányrendeleteket, a meglévő kötelezettségek változatlan fenntartása mellett. A kormány jelen körülmények között fontosnak tartja az egyértelmű és az elmúlt hónapokban alkalmazott jogalkalmazási környezet fenntartását. Fontos kiemelni, hogy a javaslat 3. §-a előírja, hogy a kormány a veszélyhelyzet elhárítása érdekében az intézkedések hatályának fenntartásáig megtett intézkedésekről rendszeresen az Országgyűlés ülésén, annak hiányában pedig az Országgyűlés elnöke és az országgyűlési képviselőcsoportok vezetői részére tájékoztatást ad. Tisztelt Ház! Szólnom kell a törvényjavaslat időközi választásokat érintő rendelkezéseiről is. Az Alaptörvény alapján a helyi önkormányzat vagy a nemzetiségi önkormányzat képviselő-testülete kimondhatja feloszlását. A javaslat szerinti szabály rögzíti, hogy a képviselő-testület feloszlásának kimondása esetén e döntés hatálya a veszélyhelyzet megszűnését követő napon áll be. Ez vonatkozik arra az esetre is, amikor a katasztrófavédelmi törvény alapján a települési önkormányzat képviselő-testületének, a fővárosi, megyei közgyűlésnek a feladat- és hatáskörét a polgármester, illetve a főpolgármester vagy a megyei közgyűlés elnöke gyakorolja. A választási és népszavazási eljárások során a közvetlenség alaptörvényi elvének érvényesüléseként valamennyi választópolgár személyes részvételére volna szükség. Könnyen belátható azonban, hogy ez a humánjárvány megelőzését, illetve következményeinek elhárítását súlyosan veszélyeztetné. Tekintettel arra, hogy sem a választási, sem pedig a népszavazási eljárásról szóló törvények veszélyhelyzetre vonatkozó szabályokat nem tartalmaznak, szükséges itt rendelkezni arról, hogy a veszélyhelyzet idején az ilyen eljárási határidők megszakadjanak. [[10.30]] Ugyancsak szükséges arról is rendelkezni, hogy a veszélyhelyzet ideje alatt időközi választás vagy népszavazás nem tartható. Az így elmaradt választás, illetve népszavazás időpontját azonban a veszélyhelyzet megszűnését követő 15 napon belül ki kell tűzni. A javaslat rendelkezik arról, hogy a veszélyhelyzet megszűnése után azon választások, amelyek esetében a választások veszélyhelyzet miatti elmaradása előtt a jelölteket már jogerősen nyilvántartásba vették, a veszélyhelyzet megszűnése után az új választást legkésőbb a kitűzést követő 45. napra kell kitűzni. Ezeken a választásokon jelöltek kizárólag azok lehetnek, akiket a választások veszélyhelyzet miatti elmaradása előtt a választási bizottság jogerősen nyilvántartásba vett. Emellett a javaslat rögzíti, hogy ha a helyi népszavazás kezdeményezése érdekében folytatott aláírásgyűjtésre vonatkozó határidő a koronavírus-világjárvány második hulláma elleni védekezésről szóló törvény alapján szünetelt, az aláírásgyűjtésre vonatkozó határidő a veszélyhelyzet idejére eső időközi választásokra vonatkozó átmeneti rendelkezésekről szóló 483/2020. számú kormányrendelet hatálybalépésétől a veszélyhelyzet megszűnését követő napig szünetel. A veszélyhelyzet megszűnését követő napon a helyi választási iroda vezetője új hitelesítési záradékkal látja el az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát, és azt átadja a szervezőnek. Tisztelt Ellenzéki Képviselők! Tisztelt Baloldali Képviselők! Itt a lehetőség, hogy újra megmutassuk, a nemzeti összefogás, a közös cselekvés lehetséges. Kell hogy legyenek olyan közös ügyek, amelyek a politikai érdekek és viták felett állnak. Kell hogy legyenek olyan ügyek, amelyekben egységes a nemzet és az őket képviselők. A járvány elleni védekezés, így a magyar emberek életének és munkahelyének védelme ilyen ügy. Ezért tisztelettel kérem, hogy támogassák a törvényjavaslatot, ahogy azt többen önök közül legutóbb is tették. Köszönöm megtisztelő figyelmüket, és kérem a tisztelt Házat, hogy támogassa a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Völner Pál államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Hende Csaba alelnök úrnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Személyes meggyőződésem, hogy ezekben a megpróbáltatásokkal teli időkben nélkülözhetetlen a lehető legszélesebb körű nemzeti összefogás és társadalmi szolidaritás biztosítása, mára ugyanis egyértelművé vált, hogy a koronavírus terjedésének akadályozása, lassítása, illetve a fertőzés elleni küzdelem támogatása, az emberi egészség megóvása és a magyar gazdaság újraindítása valamennyiünk közös feladata. Vészterhes időkben a felelős döntéseket az Országgyűlésnek és a kormánynak kell meghoznia. A mostani szokatlan korlátozások nagy türelmet kívánnak meg valamennyi honpolgártól, de kellő fegyelmezettség tanúsításával és összefogással a közös cselekvés ereje sikerre fog vezetni minket. Tisztelt Képviselőtársaim! A járvány, amint azt önök is látják, és ahogy arról államtitkár úr is szólt, Magyarországon is felszállóágban van, mindez azt indokolja, hogy szükség van és lehet a jövőben is a vírus terjedését korlátozó gyors és hatékony intézkedésekre. Üdvözlendőnek tartom, hogy a kormány újra a parlamenthez fordul, hiszen rendkívüli jogrendet hirdetett, és annak meghosszabbítását kérte a magyar Országgyűléstől. Mindannyian beláthatjuk, hogy veszélyhelyzetben akár órákon belül készen kell állni a kormánynak döntések meghozatalára és azok hatályba léptetésére az egészségügyi intézkedések vagy a gazdasági újraindítási akcióterv intézkedéseinek meghozatala miatt. Csökkenteni kell a koronavírusos megbetegedések számát, egyúttal újra kell indítani a gazdaságot, ami gyors és hatékony intézkedéseket kíván, ezért támogatandó a rendkívüli jogrend, illetve a kormány gyors intézkedési lehetőségeinek a megteremtése. Azért sikerült jól kezelni az első és második hullámot, mert az ország összefogott. Természetesen kellettek a kiváló szakemberek, és szükség volt az állampolgárok fegyelmezettségére is. Most az ország annyival jobb helyzetben van, hogy mind az infrastruktúra, mind a tapasztalat szempontjából felkészültebbek vagyunk, és van már vakcina ha minden igaz, akkor hamarosan megérkezik Kínából az első nagyobb szállítmány , és ha mindenki betartja a szabályokat, akkor együtt újra sikerülhet megfékezni a világjárvány hazai terjedését és újraindítani egyben a gazdaságot. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő javaslat 2. §-a tartalmazza az Alaptörvény 53. cikk (3) bekezdése szerinti felhatalmazást, melynek tárgyi és időbeli kereteinek meghatározásakor a jogalkotó figyelemmel van arra, hogy mivel a kormány intézkedéseit több kormányrendelet tartalmazza, ezért a hatálymeghosszabbítással érintett kormányrendeletek körét nem merev hivatkozással, hanem a rendkívüli intézkedések bevezetésére vonatkozó, jogalkotói hatáskört megalapozó alaptörvényi rendelkezés feltüntetésével állapítja meg. A benyújtott javaslat a törvény hatályvesztéséig, vagyis a kihirdetésétől számított 90. napig biztosítja a felhatalmazás időbeli hatályát, ám a 2. § (2) bekezdése egyértelműsíti, hogy az Országgyűlés eme döntését visszavonhatja. Megjegyzendő, hogy a felhatalmazás visszavonására az Országgyűlésnek az intézkedéseket tartalmazó egyes kormányrendeletek kihirdetését követő 16. naptól van lehetősége. A törvény elfogadásával az Országgyűlés ugyancsak megerősíti a kormány azon döntését, amellyel rendkívüli intézkedésként a 478/2020. kormányrendelet szerinti veszélyhelyzet ideje alatt kiadott egyes kormányrendeleteket a 2021. február 7-én hatályos szövegükkel újból hatályba léptette. Ez egy fontos döntés, hiszen ily módon biztosítható a jogállamiság egyik sarokkövének számító jogbiztonság, azért, hogy a jogalanyok továbbra is kiszámíthatóan tudjanak alkalmazkodni az elmúlt hónapokban már megszokottá vált körülményekhez. Már, ha meg lehet szokni ezeket a körülményeket egyáltalán. Tisztelt Országgyűlés! A benyújtott törvényjavaslat szükséges, de konszolidált, mértéke nem haladja azt, ami elvárható, a kormánynak viszont lehetőséget ad a folyamatos, gyors és hatékony beavatkozásra. Közös célunk, hogy a lehető leghamarabb magunk mögött hagyjuk a járványt. A reményeink szerint hamarosan kellő mennyiségben rendelkezésünkre álló vakcináknak köszönhetően az esélyeink jók, ezért is nagyon fontos, hogy továbbra is fenntartsuk a fegyelmezettséget. Köszönetet kell mondanunk az egészségügy hőseinek, a kórházakban dolgozó orvosoknak, ápolóknak és a személyzet összes tagjának, a mentőknek, valamint a háziorvosoknak és kollégáiknak, akikre egyre nagyobb teher hárul az oltási kampány terv szerinti előrehaladásával. Köszönet illeti a szociális ellátásban és a szociális intézményekben dolgozókat, a pedagógusokat, a rendőröket, a közigazgatásban és a kereskedelemben dolgozókat példás helytállásukért. Mindenkit köszönet illet, aki hivatását bátran és híven gyakorolja az emberek érdekében a járvány idején is. Köszönjük minden állampolgárnak a fegyelmezettséget és a türelmet, amellyel elviselték az elmúlt hónapok keserves korlátozásait. Egyben további kitartást és még egy kis türelmet kérünk mindenkitől. Még egy nagy, közös erőfeszítésre van szükség, hogy az oltások elegendő számával véglegesen legyőzzük a koronavírust, és végleg magunk mögött hagyhassuk a járvány szomorú, sőt tragikus időszakát. Megragadom az alkalmat, hogy őszinte részvétemet fejezzem ki a járvány áldozatai hozzátartozóinak. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott javaslatot. Kérem valamennyi képviselőtársamat, pártállásra való tekintet nélkül, hogy szintén támogassák szavazatukkal, a járvány elleni védekezésben pedig most kivételesen tegyék félre a politikai hatalmi megfontolásaikat. Talán naivnak tűnik ez az óhajom, de ahogy mondani szokás, a remény hal meg utoljára. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, Hende Csaba képviselő úr. Most megadom a szót Lukács László Györgynek, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. [[10.40]]
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem fogok titkot elárulni önöknek: a Jobbik kijelentette és továbbra is azt tartjuk, hogy e törvényjavaslatra nemmel fogunk szavazni. [[Nacsa Lőrinc: Szégyen!]] Az indokainkat eddig is ismerték. Hiába mondja Nacsa Lőrinc azt, hogy szégyen, ami az önök javaslatában van, és ahogy kezelték a válságot, az a szégyen. A történelem természetesen ezekről majd ítéletet fog mondani, mi azonban a jelen korban egy dolgot csinálhatunk, azt, hogy önök az önök érveit védik, mi pedig azokat a józan, normalitás melletti érveket próbáljuk védeni, amelyek az önök túlkapásaival ellentétben azt mutatják, hogy ennél sikeresebben, jobban lehetett volna kezelni a válságot.Az a törvényjavaslat, amit most önök idehoztak, bár azért, mert a rendeleteket el kell fogadni, hiszen törvényi kötelezettsége a parlamentnek ebben az esetben, hogy a hatályukat fenntartsa, de valójában egy politikai nyilatkozat, egy politikai pamflet. Ez benne is van egyébként teljesen világosan a 2. § (3) bekezdésében, ahol önök nem a felhatalmazást, hanem a politikai pecsétet kérik rá, azt kérik az Országgyűléstől, hogy politikailag ismerje el a kormány eddigi, a járvány megakadályozására tett lépéseit. Hát, tisztelt képviselőtársaim, az önök lépéseit sem politikailag, sem máshogy nem lehet elismerni, és mindjárt részletezni fogom, hogy miért. Azt, hogy mennyire fontos önöknek ez a törvényjavaslat, az is mutatja, hogy Völner Pál az, aki expozét mond, szemben azzal, hogy az első etapban még Varga Judit mondta az expozéját és a vezérszónoki felszólalását. Úgy tűnik, már a minisztérium számára sem fontos ez az ügy, lényegében egy bevett metódusként, egy automatizmusként tekintenek arra, hogy önök felhatalmazást kérnek. Nem tudjuk, hogy Varga Judit elfoglaltságai miatt vagy egyébként azért nem akar jönni, mert az utóbbi időben rengeteget közszerepelt nem pozitív színben, de az biztos, hogy komolyabban kellene venni a kormányzatnak is azt, amikor ilyen fontos felhatalmazást kíván kérni. Ez is jól mutatja, hogy lényegében egy politikai önleleplező törvényjavaslattal állunk szemben. De nézzük meg azokat az eredményeket, amelyeket most önök büszkén elmondtak! Egy biztos és talán azokban a statisztikákban hinni is kell és hinni is lehet, amelyek a halálozások számát mutatják -: a halálozási szám azt mutatja, ha visszapörgetjük az idő kerekét, az látszik, hogy Magyarországon, amikor nyáron rendezett volt a helyzet és idő volt a felkészülésre, önök elmulasztottak felkészülni rá. Amikor odajutott a járvány, hogy már túl volt a kitörésen ősszel, és odajutottunk, hogy Orbán Viktor hagyta, hogy a vírus diktálja a tempót, világosan látszott, hogy Magyarország a tempót nem bírta, és olyan korlátozásokat kellett bevezetni, amelyeknek mind a mai napig nagyon sokan nemcsak elszenvedői, hiszen ez nem egy elszenvedése a korlátozásoknak, hanem egyébként egy életüket nagyban befolyásoló eseménye is, amelyre a társadalom és a közösség védelme érdekében szükség van. De ha a járványügyi védekezést nézzük, azt sem szabad elhallgatni, és ezt önök is tudják, hiszen nap mint nap jönnek róla adatok, hogy most már a 14 ezret is meghaladta az elhalálozások száma, ami a vírus, a járvány miatt van, a halálozási többlet pedig, és ezzel tegnap sem tudott elszámolni egyébként a minisztérium, 3300-3500 között van. Nem tudjuk, hogy azok az emberek, akik nem koronavírusban haltak meg, de a halálozási többletben benne vannak, ők milyen ok miatt veszítették életüket. Ezt is fontos lenne tisztázni, hiszen egy válság, egy járványhelyzet kezelésének arra is tekintettel kell lenni, hogy milyen módon szervezi meg nemcsak a védekezést, hanem a védekezés mögött lévő területeket, az egészségügyi és szociális ellátást, a rendvédelmi ellátást. Nagyon komoly hiányosságokat halmozott fel a kormány ezekben a kérdésekben, és még most sem látjuk, hiába kérnek önök felhatalmazást, hogy az elmaradt diagnosztikákban, az elmaradt kezelésekben fennmaradt hatalmas nagy többletet miként próbálják majd letudni úgy, hogy egyébként ezekre nagyon komoly erőforrásokat és pénzt kell majd csoportosítani, átcsoportosítani. Erre még mindig nem hallottunk egy tervet, hiteleket hallottunk, hogy az emberek milyen hiteleket tudnak felvenni, mindenkinek azt javasolták, hogy adósodjon el, és majd három év múlva vagy a hitelmoratórium lejárta után fizesse vissza. De ki garantálja azt, nézve egyébként az önök gazdasági teljesítményét és a nagyon szűk körű osztását és nagyon szűk körű támogatásait, ki garantálja azt, hogy emberek tömegeinek munkája lesz, akkor, amikor látjuk, hogy Európában a gazdaságok összefüggése és egymáshoz való szoros láncolata miatt sorra probléma van. Ne higgyük azt, hogy az Ausztriában vagy az Olaszországban leálló téli turizmusipar miatt Magyarország nem lesz annak elszenvedője, és ne higgyük azt, hogy ami egyébként Franciaországban, Spanyolországban vagy Németországban a járvány miatt van, annak nem leszünk elszenvedői, de önök előrelátóan még mindig nem gondolkoztak azon, hogy ezeken az embereken hogy segítsenek. Tisztázni kell azt is, bár a KSH statisztikáiban világosan benne van, hogy önök az elmúlt időszak egyik leghalálosabb időszaka alatt kértek felhatalmazást, hiszen sajnos 21 év óta az előző évben volt a legtöbb halálozás Magyarországon. De azt is nézzük meg, hogy önök hogy sáfárkodtak az előző felhatalmazással! Amikor a nyilvánosság ügyéről és a transzparenciáról beszéltünk, akkor mindenki világosan látta, hogy a kormánynak a lehető legkörültekintőbben, a lehető legszélesebb átláthatóságot biztosítva kell a válságot kezelnie, pontosan azért, mert az emberek bizalmát ezzel lehet elnyerni. Azzal, hogy önök titkolóztak, azzal, hogy az adatok jó részét elhallgatták, vagy azzal, hogy egyébként ellenzéki képviselők között volt olyan képviselőtársunk, akinek semmitmondó üzenetet vagy önleleplező üzenetet küldtek, mondván, hogy meg sem akarják válaszolni egyes adatkérését, nos, ezzel önök az egyik védekezési eszközbe, a vakcinába vetett bizalmat csökkentették, és ott állunk, hogy köszönhetően önöknek, a kormány felé érzett bizalmatlanság miatt az embereknek pontosan a vakcinába vetett bizalma is alacsony. Ez például a kormány válságkezelésének az egyik fokmérője, az önök bizalmi fokmérője. De azt is mondhatjuk nyugodtan, hogy tízezrek váltak munkanélkülivé, hiába jönnek azokkal a számokkal, hogy Magyarországon ugyanannyian dolgoznak. A való élet folyamatosan rácáfol erre. A múlt héten, pénteken hallgattuk meg a koronavírus 2021-es vizsgálóbizottságban azokat a budapesti vendéglátósokat, akiknek összegyűjtötték a hangját, és akik elmondták, hogy mennyien mentek el az ágazatból, és pontosan látják, hogy nagy része, legalább 60 százaléka a dolgozóknak vissza sem fog tudni térni, és nem fogják tudni őket tovább foglalkoztatni. Ehhez képest önök mit csináltak? A nagyon szűk kivételezett saját társaiknak juttattak olyan pénzeket, amelyekkel ők túl tudták élni a válságot, amelyekkel ők túl tudták élni a járványt, de sok tízezren nem tudták. Világosan látszik, hogy miközben Orbán Viktor hagyta, hogy a vírus diktálja a tempót, máshol a tempót felemelték, és lényegében az önöknek, a saját barátaiknak juttatott pénzösszegekben dúskált mindenki. Sőt, odáig is eljutottunk, hogy nem a felhatalmazást felhasználva, de ennek a leple alatt, a felhatalmazással leplezve azt, amit önök hátsó szándékkal tettek, egy egész országon és a parlamenten vittek keresztül a csatazaj alatt folyamatosan olyan törvényjavaslatokat, amelyek évtizedekre gúzsba kötnek egyes ágazatokat. Közérdekű vagyonkezelő alapítványokat hoztak létre csak azért, hogy a közpénzjellegét elveszítse az a pénz, amit odajuttattak az alapítványoknak. Ez egy törvényesített lopási eszköz volt. [[Nacsa Lőrinc széttárja a kezét és nemet int.]] Képviselő úr, hiába emelgeti a kezét, elmondtam: annak a felhatalmazásnak a leple alatt vitték végig ezeket a törvényeket, amikor az emberek a védekezésre figyeltek, és önök itt a parlamentben a különböző benyújtott törvényjavaslataikkal ezeket a galádságokat végezték az országban. A választójogi törvényt is sikeresen módosították, pontosan azért, hogy ne lehessen több listát állítani, hanem a lehető legkevesebb listán kelljen indulni. Hiába teszi szét a kezét Nacsa Lőrinc! Én kíváncsi lennék, milyen lenne, amikor a KDNP elindulna önállóan egy választáson. Induljanak el, tegyenek oda 70 képviselőjelöltet! Tudja mit, képviselő úr? Önöknek nemhogy 70 képviselőjelöltjük nem lenne, de 17-et is nagyon nehezen szednének össze, így is a Fidesztől szokták kölcsönözni a saját képviselőiket. A szavazóik meg majd megmutatnák, hogy mennyien vannak. Kíváncsian várjuk. Ha ön most elfogadja a kihívást, szívesen várjuk, hogy a KDNP állít mindenhol önállóan képviselőjelölteket ahhoz, hogy önálló listája legyen, és majd megnézzük, hogy Vejkey Imre például milyen sikerrel fogja venni a Zala 2. választókerületet, vagy mondjuk, Nacsa Lőrincnek milyen sikerei lesznek a Hajdú-Bihar 4. választókerületben, ha elindul. [[Dr. Völner Pál: És te hol nyertél már?]] Elmondom, mennyi ott az önök támogatottsága, nem kell hozzá közvélemény-kutatás. Önöknek még annyi sem jönne össze, mint egy viccpártnak vagy mint egy kamupártnak. Úgyhogy nyugodtan lehet ezeken viccelődni, képviselőtársaim. [[Dr. Völner Pál: Mert a Jobbiknak összejön!]] De visszatérve: önök a galádságra használták fel ezt az időszakot. Az egyetemek privatizálását vitték véghez, sőt volt arra is képük, hogy amikor tudtuk, hogy az országban nagyon nagy szükség lesz komoly pénzeszközökre, hogy a válságban mentsük az embereket, önök a válságkezelésre létrehozott alapból 11,3 százalékot fordítottak igazából arra, hogy a bajba jutott vállalkozásokat megsegítsék. Jutott pénz vadászati kiállításra, szintén a mérhetetlen támogatottságú KDNP-s Semjén Zsolt megsegítésére; a Tihanyi Alapítvány pénzbeli, vagyoni juttatására 36 milliárdot sikerült odatenni; űrtevékenységre, hiszen nekünk az egyik legfontosabb, hogy Magyarországon az űrkutatás és az űrtevékenység a válság és a járvány alatt is működjön, erre is juttattak 2 és fél milliárdot; kormányzati kommunikációra, konzultációra 8,9 milliárdot; sportlétesítményekre is jutott. És most Orbán Viktor idejön, és ahhoz kéri a felhatalmazást, hogy ilyen és ehhez hasonló dolgokat csináljon. [[10.50]] Ha megkapná a felhatalmazást, mihez nyúlnának hozzá, melyik törvényt szeretnék suttyomban megint majd úgy módosítani, miközben az emberek a járvánnyal vannak elfoglalva, hogy önök végigverik a parlamenten azt, ami egyébként galádság, és amitől tele lenne a sajtó, sőt tele lesz majd az európai sajtó is? Hiszen önökkel Európában is mindig foglalkoznak, hiszen az a hibrid rezsim, amit Orbán Viktor épít, most már mindenhol szembetűnő, és mindenki látja, hogy milyen aljas eszközökkel próbálja egyrészt a közvéleményt, másrészt a politikai életet befolyásolni, és mérgezi a magyar demokráciát. De nézzük, hogy mire is kér Orbán Viktor felhatalmazást! Arra kér felhatalmazást, hogy továbbra is bezárják az embereket, miközben az ő haverjai Dubajba repülőznek. Nem is olyan régen jutott el Dubajba az a gép, amellyel korábban a NER összes cimborája már utazott, vagy Nyugatra, vagy egyébként az Adriára utaztak. Most éppen Dubajba mentek, míg az emberek bezárva vannak, nem látják a családtagjaikat, nem ölelhetik meg a szeretteiket. Mások Dubajban vagy egyébként az onnan induló járattal esetleg a Maldív-szigeteken ölelkeznek, és élvezik az életet, de Orbán Viktor arra kéri a felhatalmazást, hogy tartsuk bezárva az embereket. Orbán Viktor arra kéri a felhatalmazást, hogy továbbra is este nyolc óra után otthon kelljen maradni, és sehova se lehessen menni. Arra kéri a felhatalmazást, hogy érdemben ne lássuk el azokat az embereket az egészségügyben, akik most már hónapok óta várják azt, hogy legyen velük valami, mert a járványüzemmódba kapcsolt egészségügyben egyszerűen nem kapják meg a megfelelő ellátást. De arra kéri az emberektől a felhatalmazást, vagy arra kéri a felhatalmazást a pártoktól is, hogy tartsanak továbbra is bezárva a vendéglátóhelyek, hiszen láttuk, a turizmusnak és a vendéglátásnak ez kifejezetten jót tett. Ja, nem, képviselőtársaim! Ezt csinálták, ezt akarják meghosszabbítani. Arra kérik a felhatalmazást, ahogy egyébként tették a lélegeztetőgépekkel, és most minden bizonnyal a vakcinákkal teszik, hogy bizniszelhessenek, portyázgathassanak, és ha esetleg Kínában valami leesik a teherautóról, önök elhozhassák Magyarországra erre kérik a felhatalmazást. De arra is felhatalmazást kérnek, hogy még 90 napig tovább szipolyozhassák az önkormányzatokat, és elvehessék azokat a pénzeket, amelyeket a helyi önkormányzatok a bölcsődékre, a szociális intézményekre, az utak felújítására kívánnak költeni. És ha már beszéltünk arról, hogy melyik KDNP-s képviselő melyik körzetben induljon el, akkor menjen el tényleg a javasolt Hajdú 4. körzetbe nyugodtan Nacsa Lőrinc, és nézze meg, hogy néznek ki az utak vidéken; arra is pénz kellene. Ehelyett önök az imént említett dolgokra verték el a pénzt, és ahelyett, hogy az emberek valódi érdekeivel foglalkoznának, vagy az önkormányzatokat segítenék, hogy az önkormányzatok utat tudjanak javítani, megint csak a bizniszen fog járni az eszük. Sőt, arra kér Orbán Viktor felhatalmazást, hogy oltott és nem oltott között különbséget lehessen tenni, hogy előnyben lehessen részesíteni majd azokat, akiknek megvan az oltásuk, és hátrányban részesüljenek azok, akiknek nincs oltásuk. Sőt, arra kér Orbán Viktor felhatalmazást, ahogy ezt tavasszal láttuk, hogy tovább bírságolhassák az embereket. 1,1 milliárd forint volt a tavaszi időszak alatt csak a járványügyi szabálysértésekből beszedett pénz összessége. Önök ezt elvették az emberektől, mondván, hogy rendet akarnak tartani, és akkor még igazán barátiak volt azok a bírságok. Az utóbbi időben, a legutolsó módosításaikkal olyan bírságokat szabtak meg, és olyan bírságokkal fenyegették meg a magyar embereket, hogy az lassan párját ritkítja, sőt volt képük ezt is emelni akkor, amikor az emberek kimentek az utcára, és felszólaltak, megpróbálták elmondani önöknek, mert késik a támogatása a turizmus-vendéglátásban élőknek. Akkor önök mit csináltak, túl azon, hogy egyébként rájöttek, hogy november óta nem fizettek senkinek: a következő rendeletbe beletettek olyan bírságokat, amelyekbe bele fog rokkanni az, aki ezzel foglalkozik, és aki a saját utolsó segélykiáltásaként önöknek próbál üzenni. Teljesen világos az is, és látszódott a parlament őszi működéséből, hogy önök szerint semmi akadálya nem lenne annak, hogy a kormány hoz rendeletet, a parlament ezt pedig jóvá fogja hagyni. Az elmúlt időszakban bőségesen ülésezett a parlament. A parlamentnek lehetősége lenne még azt a 70 darab rendeletet is, amilyen ütemben önök hozzák, jóváhagyni, és megtartani azok közül azt, ami szükséges, és elvetni azt, ami például nem szükséges. Nagyon sok rendeletre lenne szükség, annak a hatályát meg kell tartani, de vannak olyanok, amelyek fölött eljárt az idő, és amelyekkel kezdeni kellene valamit, és ezt itt a parlamentben, a lehető legszélesebb plénum előtt én úgy gondolom, hogy egy demokratikus jogállamban talán az emberek legszélesebb felhatalmazását is bírva tudnánk eldönteni. Kevés olyan demokratikus intézmény van, pláne egy ilyen helyzetben, ahol a lehető legtöbben szólhatnak hozzá, és nem egy kormányülésen vagy egyébként Orbán Viktor saját feje szerint és saját döntése szerint dőlnek el a dolgok. Hiszen ezt is megtudtuk: Magyarországon bármit mondhatnak a szakemberek, Magyarországon bármit mondhat Völner Pál, vagy bármit mondhat az itt nem lévő Kásler Miklós, Gulyás Gergely elmondta, a miniszterelnök szava számít. Magyarul: egy személyben dönt mindenről a miniszterelnök; a miniszterelnök egy személyben belbiztonsági tanácsadó, egy személyben virológus. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Egyszer volt Budán kutyavásár. Készülhetnek a nem szavazatra! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Lukács László György képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Kereszténydemokrata Néppárt képviselőcsoportja jelezte, hogy a rendelkezésükre álló 15 perces időkeretben két felszólaló ismerteti a frakció álláspontját. Kérdezem, hogy elsőként kinek adhatom meg a szót. [[Jelzésre:]] Vejkey Imre képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Lukács László György képviselőtársunk vezérszónoki felszólalása és a Jobbik napirend előtti felszólalása mellett nem mehetünk el szó nélkül. Aggodalomra ad okot, hogy a baloldal és közöttük a Jobbik is még a pandémiás időszakban sem az emberek oldalán áll, hanem a Klubrádiót védi; a Klubrádiót, mert nem nyert meg egy pályázatot a baloldali kötődésű rádió. Egyébként elképesztő, hogy önök szerint csak akkor van demokrácia, ha baloldali kötődésű szervezetek nyernek pályázatokat. Ne feledjék, a demokrácia nem az önök kívánalma alapján áll fenn vagy nem, hanem a törvényesség alapján, mi, a Fidesz-KDNP pedig ezt a törvényességet képviseljük önökkel szemben, ezért vívjuk szabadságharcunkat. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Közel egy éve már, hogy hazánkban és a világban is új időszámítás szerint élünk, hiszen a pandémiás időszak átalakította mindannyiunk életét. Ma a világjárvány elleni küzdelemben immár a harmadik hullámban vagyunk, Európa-szerte a vírus újult erővel tombol. Ma az életek megóvása az elsődleges feladatunk, de egyben az ország működőképességének a fenntartása is. A Fidesz-KDNP minden döntésével ezt a két célt igyekszik elérni, eközben a baloldali politikusok folyamatosan akadályozni próbálják a vírus elleni egészségügyi és gazdasági védekezésünket, egyre abszurdabb nyilatkozatokat tesznek. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mivel a járványadatok egész Európában növekedést mutatnak, ezért a magyar kormány a 27/2021. számú rendeletével 2021. február 8-ai hatállyal, a koronavírus-járvány elleni küzdelem során immár harmadik alkalommal, veszélyhelyzetet hirdetett ki. [[Nacsa Lőrinc, a távozó dr. Lu-kács László György felé. Dr. Lukács László György: Dolgom van! Az elnök csenget.]] A veszélyhelyzet kihirdetésével a kormány célja az volt, hogy a már kiadott védelmi rendelkezések fennmaradjanak [[Nacsa Lőrinc közbeszól. Dr. Lukács László György: Ha ennyire ragaszkodtok hozzá! Az elnök csenget.]] , hiszen a koronavírus-járvány elleni védekezés szempontjából elengedhetetlenül fontos intézkedéseket állapítanak meg. Erre figyelemmel a kormány a rendeletben arról rendelkezett, hogy a 478/2020. kormányrendelet szerinti veszélyhelyzet ideje alatt kiadott 70 kormányrendelet 2021. február 8-án a 2021. február 7-én hatályos szöveggel újból hatályba lépjen. Figyelemmel pedig arra, hogy a kormányrendeletek hatálya az Alaptörvény szerint csak 15 napig áll fenn, és a veszélyhelyzet hatályának 15 napon túli meghosszabbítására csak az Országgyűlés adhat felhatalmazást, ezért szükséges a jelen törvényjavaslat tárgyalása és elfogadása. Ez a törvényjavaslat lényegében mindenben megegyezik a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló, ezt megelőző korábbi törvényjavaslattal, ennek ellenére a baloldal nem támogatja; tegnap nem szavazta meg sem a házszabálytól való eltérést, sem pedig ennek a törvényjavaslatnak a sürgős tárgyalását. Mindez azt jelenti, hogy a baloldal a védelmi intézkedések ellen szavazott a vélt politikai előnyök okán. [[11.00]] Még szerencse, hogy a 2018-as országgyűlési választásokon a magyar néptől ismét kétharmados felhatalmazást kaptunk, így a kétharmados többséggel a sürgős eljárást a tegnapi nap során meg tudtuk szavazni, és ennek következtében ma itt, a parlament előtt tárgyalni tudjuk, és reményeink szerint a jövő héten már szavazni is tudunk róla. Mint ahogy nem szavazták meg a házszabálytól való eltérést tegnap, mint ahogy nem szavazták meg a sürgősségi eljárást, mint ahogy hallottuk a jobbikos vezérszónoklatot, hogy magát a törvényjavaslatot sem fogják megszavazni, valószínű, hogy ehhez minden baloldali párt csatlakozni fog, de minket ez nem zavar, és biztatjuk a magyar embereket, hogy ne féljenek, mert mi mellettük leszünk, és a Fidesz-KDNP megszavazza ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, Vejkey Imre képviselő úr. Megadom a szót Hollik István képviselő úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Triviális de úgy látszik, a baloldal számára triviális dolgokat is érdemes leszögezni , az egész világon mindenki tudja, hogy a hatékony védekezéshez rendkívüli felhatalmazás kell. Ez nem egy magyar unikális intézkedés, hanem minden ország így működik: ha egy ilyen világjárvánnyal kell szembenéznie vagy ilyen rendkívüli helyzettel kell szembenéznie, akkor egyébként a kormányok a világ minden országában, demokratikus országában a parlament által felügyelve, de rendkívüli felhatalmazást kap. Fontos az, hogy ez Magyarországon is így van, az Országgyűlés adja, adhatja meg a felhatalmazást, éppen ezt kérte most a kormány ebben a törvényjavaslatban is.Azt gondolom, az eddigi eredmények megerősítik azt, hogy a kormány ezzel a rendkívüli felhatalmazással nem él vissza, és jól él, mindent megtesz annak érdekében, hogy a járvány egészségügyi és gazdasági következményeit is csökkenteni tudja. Érdemes a baloldal számára végigmenni, hogy mik is ezek az eredmények. Nézzük az egészségügyi védekezést! Az egészségügyi védekezés tekintetében azt nyugodtan kimondhatjuk, és nem mi mondjuk, hanem mások mondják, hogy Magyarország a járvány elleni védekezés első szakaszát sikerrel lezárta. A második hullámban pedig azt láthattuk, hogy keretek között tudtuk tartani a vírus terjedését, és minden magyar ember, aki egészségügyi ellátásra szorult, megkapta a szükséges egészségügyi ellátást, nem történt meg az Magyarországon a második hullám alatt sem, ami egyébként sajnos sok nyugat-európai országban megtörtént, nálunk gazdagabb, erősebbnek vélt országokban, hogy nem tudtak egészségügyi ellátást nyújtani, mert egyszerűen az egészségügy kapacitásai beteltek. Nálunk ilyen nem fordult elő. A magyar kormány úgy döntött, és egyre inkább úgy látszik, hogy ez egy helyes döntés volt, hogy a magyar korlátozó intézkedések nem a „húzd meg, ereszd meg!” politikáját követik, hanem azok a korlátozó intézkedések vannak érvényben, amelyeket a kormány meghozott novemberben. Voltak kormányok Portugáliától elkezdve Ausztriáig, amelyek más utat jártak, amelyek megpróbáltak kicsit lazítani, aztán ha máshogy alakultak a járvánnyal kapcsolatos adatok, akkor meg szigorítottak. De úgy látjuk, hogy aki ezt a politikát választotta, a védekezésnek ezt a formáját választotta, az rajtavesztett; elég csak megnézni a sajnálatos portugál eseményeket. A hatékony védekezésnek köszönhetően Magyarország egyelőre elkerülte a harmadik hullámot. Magyarországon nincsen harmadik hullám, még akkor is, ha azt látjuk [[Arató Gergely: A miniszterelnök tegnap nem ezt mondta! Nem baj?]] , hogy az adatok azt mutatják, hogy stagnálás van, tehát hála istennek, az a megugrás, amely egyébként Nyugat-Európában a legtöbb országban tapasztalható volt, Magyarországon nem jelentkezett. De nézzük az adatokat, és nem a KSH, hanem az Eurostat adatait! Itt két ábrát szeretnék baloldali képviselőtársaimnak mutatni. [[Felmutatja.]] Az egyik [[Arató Gergely: Tiltott szemléltetés, elnök úr! Házbizottság!]] a többlethalálozás kérdése, amelyben azt láthatjuk, hogy Magyarország az európai átlagnál jobban szerepel. De ami ennél is fontosabb, és egyébként azt gondolom, az ezekkel a dolgokkal kapcsolatos méltatlan vitákat le is tudja zárni, az pedig egy olyan adat, amely a többlethalálozási adatok és a koronavírusban elhunytak számának a különbségét mutatja. Csak hogy mindenki számára nyilvánvaló legyen, hogy ha a különbség minimális vagy nincs, nulla százalék, az azt jelenti, hogy az adott kormány transzparens módon mindenkit, aki koronavírusban halt meg vagy koronavírusos volt a halálakor, azt egyébként ideszámol. Most hogy néz ki ez a statisztika? Magyarország 3 százalék, Horvátország 1 százalék, és a többi ország mind mínuszban szerepel, ami azt jelenti, hogy ők nem regisztrálták teljeskörűen a koronavírusban elhalálozottakat, velünk ellentétben. És hogy hogy állnak a nagy országok? Németország mínusz 14 százalék, Ausztria mínusz 26 százalék, Spanyolország mínusz 40 százalék. Ennyi a különbség a két adat között. De hogy nézzünk egy szomszédot is, hiszen azt tudjuk, hogy a szlovákok teljesen máshogy számolják a koronavírusban elhunytak számát: Szlovákiában ez az adat mínusz 65 százalék, tisztelt képviselőtársaim. Ebből két dolgot vonhatunk le. Egyrészt azt, hogy a magyar védekezés során, illetve a magyar hatóságok transzparensen jártak el, és mindenkit beszámítottak az elhalálozási statisztikákba. A második pedig úgy foglalható össze, hogy nagyon könnyen utol lehet érni a hazug embert, még gyorsabban, mint a sánta kutyát, tehát ez az adat jól mutatja, hogy akik megpróbáltak ügyeskedni a számokkal, nagyon gyorsan lebuktak. Ennyit tehát az egészségügyi védekezésről, ami indokolja, hogy a rendkívüli felhatalmazást a kormány megkapja. De itt van a gazdasági intézkedések sora is, ugyanis rendkívüli jogrendben a kormány nagyon fontos intézkedéseket hozott meg. Itt van például a hitelmoratórium, amely kiterjedésében és hosszában is egyébként Európa egyik legnagyobb volumenű hitelmoratóriuma. De itt van például a 13. havi nyugdíj visszaépítése, az adminisztratív terhek csökkentése, a szociális hozzájárulási adó elengedése vagy csökkentése, az idegenforgalmi adó felfüggesztése, az ágazati bértámogatás. Ehhez a kormánynak mind-mind szüksége volt a rendkívüli felhatalmazásra. És hogy ennek mi az eredménye? Az az eredménye, hogy ma Magyarországon nagyjából ugyanannyian dolgoznak, mint dolgoztak egy évvel ezelőtt, és ami talán még legalább ennyire fontos, hogy azt láthatjuk éppen ma jelent meg a friss statisztika , a negyedik negyedévben a magyar gazdaság 1,1 százalékkal meghaladta az előző negyedévit, ami az elemzők számára is egy nem várt fejlemény. Ez azt jelenti, hogy a magyar gazdaság tavaly 4,3 százalékkal csökkent, kiigazítatlan módon 3,7 százalékkal, ami sokkal jobb, mint amit az elemzők vártak, és ezzel egyébként a gazdasági visszaesés mértéke az egyik legkisebb az Európai Unióban, viszonyítva sok nagy országhoz képest, ahol 10 százalék fölötti GDP-visszaeséseket láthatunk. Tehát ez is azt támasztja alá, hogy a magyar gazdasági védekezés is sikeres volt. Azt gondolom, e kettő tény, hogy az egészségügyi védekezés sikeres volt, és sikerült a vírust keretek között tartani, és minden rászoruló ember egészségügyi ellátását biztosítani, illetve a gazdaság is meg tudott maradni, a munkahelyek is meg tudtak maradni, és Magyarország ebben is jól teljesített, ez elég bizonyíték és elég ok és indok arra, akár a baloldali képviselőtársainknak is, hogy a rendkívüli felhatalmazást a kormány számára biztosítsák. De úgy látszik, sajnos, hogy a baloldalon nem a tények számítanak. Önök még a járványügyi védekezésből is politikát csinálnak. Sajnos jobbikos képviselőtársunk, aki annyira demokrata, hogy egyébként a válaszokat már nem hallgatja meg, itt az előbb előhozakodott a választási törvénnyel vagy éppen az egyetemi modellváltás kérdé-sével. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök pontosan jól tudják, hogy annak semmi köze nincs a kormány rendkívüli felhatalmazásához, arról itt vitatkoztunk, az Országgyűlésben, és itt is szavaztunk róla. Ezt önök is pontosan jól tudják, mégis ezt használják ürügyként, hogy a rendkívüli felhatalmazást most megtagadják. [[11.10]] Szintén Lukács képviselőtársunk itt beszélt arról, hogy a kormány, illetve a miniszterelnök mihez kért felhatalmazást az emberektől. Lehet, hogy önök így járnak el, de a miniszterelnök úr véleményt kér, véleményt az emberektől nemsokára indul az online konzultáció , illetve véleményt kér a szakemberektől, hogy megalapozott döntéseket tudjon hozni. Ezzel szemben önök folyamatosan hergelnek, a vakcinák ellen bizalmatlanságot keltenek folyamatosan sajnos mind a mai napig bizonyos típusú vakcinákkal szemben, és mindezt azért teszik, mert azt gondolják, hogy minél rosszabb a kormánynak, annál jobb önöknek. Én azt kérem, hogy most tekintsenek el a politikától, és szavazzák meg ezt a felhatalmazást a kormány számára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Hollik István képviselő úr. Most megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának, 15 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. [[Hangosítási hiba.]]
Bocsássa meg, állítsuk vissza, és kérem szépen a pulpitusról a hangot.
Köszönöm szépen. Most már talán igen, hallható. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Elöljáróban szögezzük le: mindannyian bíztunk benne, hogy a 2021-es év tavaszi ülésszakán már nem lesz szükség arra, hogy egy újabb felhatalmazási törvényjavaslattal foglalkozzon az Országgyűlés. Mindannyian bíztunk benne, hogy ekkorra az élet visszazökken a rendes kerékvágásába, és a magyar családok újra úgy élhetnek, ahogy korábban, de nem így alakult. És hogy nem így alakult, abban a kormánynak is megvan a maga felelőssége.Egy évvel ezelőtt régen látott kihívással szembesültünk, amikor a koronavírus-járvány Magyarországon is megjelent. Egységre és együttműködésre lett volna szükség, de a miniszterelnök úgy döntött, hogy inkább a korlátlan idejű rendeleti kormányzást választja. Azonban az első hullám után, 2020 nyarára soha nem látott sokkot kellett átélnie a gazdaságnak, a vendéglátásnak, a turizmusnak, valamint több tízezer, munkahelyét elvesztő magyarnak. Ősszel továbbra is csak a népszerűségi mutatókat nézték. Hiába hoztak hatalmas áldozatot a magyar családok, a magyar gazdaság, önök az így nyert, értékes időt nem az egészségügy felkészítésére fordították, nem a védelmi vonalakat erősítették meg; a járvány túlzás nélkül elszabadult Magyarországon 2020 őszén, de a sorsdöntő hetek alatt nem tettek ellene semmit. „Az országnak működnie kell”, idézem szó szerint, ez volt a kifogásuk, miért nem lépnek az emberek védelme érdekében. A kórházak pillanatokon belül soha nem látott terhelés alá kerültek, a háziorvosok nem győzték az újabb és újabb fertőzésgyanús eseteket rögzíteni, a kontaktkutatás szintén mondjuk ki effektíve összeomlott. Joggal érezték az emberek, hogy magukra hagyta őket a kormány. Már november volt, mire észbe kaptak, és az Országgyűlés tárgyalni kezdte az újra bevezetett korlátozó intézkedések megerősítését. Az ellenzékük partner volt ebben, annak ellenére, hogy önök a tavaszi egység helyett a politikai haszonszerzést választották. A járványhelyzet súlya miatt egységes felhatalmazást kapott a kormány, kiemelve, hogy ezzel a felelősség is az övék. Ezt a felelősséget pedig, ahogy azt a miniszterelnök tegnap a Házban is megerősítette, vállalták állítólag. Ezért érdemes számot vetnünk most, a három hónap leteltével is a felelősség kérdésével és azzal is, hogy mire is használták ezt a felhatalmazást pontosan. Ami a felelősséget illeti, tisztelt képviselőtársaim, Orbán Viktor itt, a Parlament falai között szeptemberben, illetve egy rádióinterjúban szó szerint azt mondta, hogy a járványügyi védekezéssel kapcsolatban minden felelősség a kormányé és személy szerint az övé, a miniszterelnöké. Miután megkapta a teljes körű parlamenti felhatalmazást, itt decemberben, talán az egyik utolsó ülésnapon Gurmai Zita képviselőtársunk kérdésére válaszolva már kikérte magának, és azt mondta, hogy a járványügyi védekezéssel kapcsolatban a kormányt semmilyen felelősség nem terheli. Majd volt, amikor bele is ment ebbe a felelősséghárításba, és volt olyan nagy ívű és nagy nemzetvezető, országvezető politikus, hogy az operatív törzsre tolta rá ezt a felelősséget, holott pontosan tudjuk, még a veszélyhelyzetet kihirdető rendeletben is külön odafigyelt Orbán Viktor, hogy szó szerint írják bele: a miniszterelnök felel, és a miniszterelnök dönt minden kérdésben, mindenki más maximum javaslatot fogalmazhat meg neki. Érdemes megnézni, hogy mit tettek az elmúlt időszakban, és azt is érdemes megnézni, hogy valójában ebben a javaslatban mi szerepel, mert azt gondolom, hogy ez világosan megmutatja, hogy akár az ellenzék is miért áll máshogy ehhez a javaslathoz, mint a novemberi benyújtott törvényjavaslathoz. Ebben a javaslatban politikai elismerést várnak a magyar Országgyűléstől az elmúlt három hónap kormányzati intézkedéseikre ez van benne. Ezen túlmenően megismétlik és név szerint felsorolják azokat az intézkedéseket, amiknek semmi köze nem volt a vírusjárvány kezeléséhez. A pitiáner politikai játszmáik részeként hozták meg ezeket a kormányrendeleteket, annyira alantasan és nemcsak az önkormányzatok megsarcolásáról beszélek, hanem járványügyi védekezés címen odáig süllyedtek , hogy a Színház- és Filmművészeti Egyetem hallgatói fél évének megsemmisítését is ezen egyik rendelettel hozták meg, amit egyébként tartalmaz a törvényjavaslat a felsorolásban, csak azért, mert ezek a fiatalok nem hagyták szó nélkül, hogy őket vagy az ő egyetemüket a kormány 100, lassan talán 150 év után beszántsa. [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] Ami az önkormányzatokat illeti, tökéletesen látszik, hogy még egyszer mondom egyszerűen pitiáner, alantas pártpolitikai játszmát játszanak a vírusjárvány elleni védekezést felhasználva vagy azzal visszaélve. És hogy mennyire álságos, amit csinálnak, tisztelt képviselőtársaim, egy példát ragadok most csak ki, hiszen nagyon sokszor elmondtuk, hogy milyen intézkedések sújtják az önkormányzatokat a kormány jóvoltából, de azért az nem semmi, hogy önök rendeletben megtiltják az önkormányzatoknak bármilyen díjuk, bevételük emelését, miközben a magyar kormány rá egy héttel megemeli a magyar kormány bevételét képező útdíjakat és egyéb más díjakat, postai szolgáltatásokat. Hát, ez teszi napnál világosabbá, hogy hazudnak, és politizálnak! Az hogyan van, hogy a kormánynak jár a nagyobb útdíj az infláció emelésével, az hogyan van, hogy egy önkormányzatnak ezt megtiltják?! Egészen elképesztő, arcátlan és álságos, és ez a szabály is természetesen részét képezi ennek a törvényjavaslatnak, ami természetesen teljesen elfogadhatatlan. És bele sem gondolnak, hogy ez nemcsak Budapestnek meg a megyei jogú városoknak okoz gondot. Gondoljanak már bele azokba a kistelepülésekbe, állítólag önöknek olyan fontos magyar vidék helyzetébe, ahol például nincs más bevétel, mint mondjuk, a súlyadó, mert még iparűzési adó sincs abban a faluban vagy esetleg egy-két ilyen díj alapján lévő bevétel! Nekik nincs hová nyúlniuk, ők egyszerűen néznek ki a fejükből, és nem tudják, hogy mi fog velük történni, és ne mondják nekem, főleg, ha van önök között a teremben egyéni képviselő, hogy nem jelezte önöknek kistelepülési polgármester, hogy tarthatatlan az ő állapotuk is! Aztán itt vannak, amit megtettek: a korlátozások. Igen, novemberben hoztak egy döntést, amit azóta egyébként sem szakmai, sem másmilyen okokból egyelőre felülvizsgálni nem voltak hajlandóak, de ezek a korlátozások legalább hogy mondjam? összhangban vannak azzal, amire a felhatalmazás szólt, hogy a vírusjárvány megfékezése érdekében a kormánynak bizonyos radikálisabb intézkedéseket is meg kell tenni. Az egy más kérdés, hogy három hónap után lehet, hogy érdemes lett volna ezeket valamilyen módon felülvizsgálni. Az egészségügyi béremeléssel szoktak jönni tisztelt képviselőtársaim sokat, hogy azt milyen jól intézték. Csak lássuk már be, hogy annak semmi köze nem volt ehhez a felhatalmazási törvényhez! Ezt itt a parlamentben fogadtuk el, egyébként teszem hozzá: az ellenzéki képviselők szavazatával együtt. Tehát ehhez ilyen rendkívüli felhatalmazásra nem volt szükségük, nincs is benne ebben a törvényjavaslatban. Három hónap alatt nem sikerült kifizetniük Európa legfukarabb, legkisebb bértámogatását legalább azoknak a magyar kis- és középvállalkozásoknak, akiknek hatóságilag tilos tevékenykedniük, tehát ha akarnak, sem tudnak mást csinálni, mint szépen csöndben tönkremenni. Önök, a miniszterelnök no-vemberben itt azt ígérte, hogy decemberre minden pénzt megkapnak, és múlt héten kénytelen volt Gulyás Gergely a kormányinfón bevallani, hogy most gyorsan intézkedtek, és egy hét alatt kifizették azt, amit három hónap alatt nem sikerült. Csak azt nem értik meg, hogy ez alatt a három hónap alatt emberek tömegei kerültek utcára, és cégek tömegei mentek közben tönkre, amíg önök ültek a babérjaikon, és nyilván azzal foglalkoztak, hogy hogyan lehet állami, százmilliárdos vagyonokat magánalapítványokba átjátszani, mert szemlátomást arra aztán volt idejük. [[11.20]] Ha az egészségügyi részt nézzük, az a cirkusz, az a követhetetlen játék, amit például az oltási tervvel kapcsolatban december óta csinálnak, valami egészen elképesztő. Tehát azt az oltási tervet, amit minden normális ország és korábban Magyarország is képes volt egy egységes dokumentumban nyilvánosan bemutatni, hogy kivel mikor, mi fog történni ebben a helyzetben, a mai napig nem voltak képesek megcsinálni vagy legalábbis nyilvánosságra hozni, és az a sorrend pedig, amit önök elfogadtak, és egy ilyen féloldalas valamilyen dokumentumszerűség, az meg ezer sebből vérzik. Ezer sebből vérzik, mert például nem derül ki belőle, hogy önök komolyan gondoljáke azt, hogy a pedagógusokat, a kiskereskedelemben dolgozókat, a tömegközlekedésben dolgozókat, akiknek az a dolguk nap mint nap, hogy emberek tömegeivel találkozzanak, az a munkájuk, azokat nem sorolják valahova előrébb. Én nem hiszem el, hogy maguk ezt komolyan gondolják, de ebben az oltási sorrendben sehol nincsenek nevesítve, hogy a pedagógusok, még egyszer mondom, a tömegközlekedésben, kiskereskedelemben dolgozók valamilyen módon, egyébként akár a rendőrökkel vagy a katonákkal egy sorban nem szerepelhetnének, és nem kéne már régen látnunk, hogy velük egyébként mi lesz. Egy oltási terv természetesen arra is jó lenne ha valamilyen épkézláb dokumentum lenne , hogy az emberek nagyjából kiszámíthatóan lássák, hogy mi fog velük történni, még akkor is, ha egyébként az a válasz, hogy te majd csak két hónap múlva fogod megkapni. Na, erre nem jó, de azt látjuk, hogy hiába van bármi leírva, ha a miniszterelnök egyet gondol, és úgy gondolja, hogy például az élsportolóknak vagy épp a focistáknak előbb kell kapni oltást, akkor azt egy kézmozdulattal elintézni, mert a dokumentumban ők sem szerepelnek, teszem hozzá. Most azért érdekes, hogy akkor ennek milyen jogi kötőereje van. Nézzük a gazdaságot! Ma jött ki a szám, mínusz 5,1 százalék az éves GDP-zuhanás, ami egyébként a rendszerváltás óta eltelt időszak harmadik legrosszabb adata. De pontosan tudják és ezért késlekedtek ősszel , hogy a második negyedévben mínusz 13 százalék körül volt a zuhanás, amitől maga a kormány is megrettent. 5500 milliárd az államadósság, 82 százalék. Tisztelt Képviselőtársaim! Tegnap Orbán Viktor itt azt mondta, hogy hát, az úgy relatíve jó, hát, a többieknek sokkal rosszabb mondja Orbán Viktor? Az az Orbán Viktor, aki nemzethalált vizionált 2010-ben az ugyanekkora, 82 vagy 83 százalékos államadósságnál? Az a Fidesz, akinek talán akkor frakcióvezetője, Kósa Lajos örömmámorában, hogy máshogy ne fogalmazzak, itt, a Kossuth téren kiabált, hogy lassan Görögország sorsára jutunk, és bedöntötte a forintot, tönkretéve még jobban egyébként a devizahitelesek százezreit ebben az országban? Az a Fidesz mondja azt, hogy a 83 százalékkal minden rendben van?! Képviselőtársaim egészen elképesztően cinikusak ebben a kérdésben, és akkor erre meredekebbet most még hadd ne mondjak; hogy 300 milliárd forintért vesznek lélegeztetőgépeket, és az elmúlt három hónapban sem kaptunk rá választ, hogy ezek hol vannak, mi van velük, sikerülte legalább az államháztartásnak okozott károkat csökkenteni, ebből bármit eladni vagy felhasználni? Egyáltalán használhatóke ezek a készülékek bármire?! Tisztelt Képviselőtársaim! Módosító javaslatokat adtunk be, mert azt gondoljuk, hogy ha tényleg az lenne a cél, mint ősszel, akkor ugyanolyan javaslatot hoztak volna be, mint ősszel. Az nem volt több mint egy A/4-es oldal. Ha azokat az intézkedéseket kivennék belőle, amiket most szóvá tettem, akkor még meg is lehetne fontolni, hogy ezt az ember megszavazza. De ugye, nem gondolják, hogy az aljas politikai játszmáik felsorolását mi majd a szavazatunkkal politikailag megerősítjük? Ez teljesen nonszensz. Vejkey képviselőtársam, itt írtam magamnak, azt mondta, hogy ugyanaz a javaslat, mint novemberben volt. Hát, egyáltalán nem az, sem szövegszerűen, sem máshogy. Ami a vakcinákat illeti, tisztelt képviselőtársaim: az önök felelőssége az, amilyen kommunikációt ebben folytattak, meg amilyen tevékenységet konkrétan végeznek. Teljes nemzeti konszenzus van, szerintem ebben a parlamentben nincs olyan párt, aki ne azt mondaná, hogy az oltások fontosak, be kell oltani az embereket. [[Nacsa Lőrinc felé:]] Nem! Hiába mutogat képviselőtársam, mindenki ezt mondja. És azt is mondjuk, hogy az emberek védelme érdekében akkor vagyunk biztosak, ha ezeknek az egészségügyi vonzatában nincs kockázat. Mi ennek a garanciáját abban látjuk, hogy az Európai Unió jóváhagyása mellett lévő vakcinákat használjuk, vagy legalábbis mi MSZP-sként azt mondjuk, és azt is kérjük mindenkitől, hogy mielőtt beoltatja magát, konzultáljon a háziorvosával, és azt adassa be magának, amit a háziorvosa itt, Magyarországon javasol. De az, hogy itt kínai, orosz meg most már indiai vakcinákról a miniszterelnök pénteki rádióinterjújában úgy beszél, hogy annak se előzménye, se alapja nincsen, majd csodálkoznak rajta, hogy az embereket bizonytalanságba sodorja, és az emberek kételkednek abban az életükről, a testi épségükről, az egészségükről van szó! Ez nem egy politikai nagygyűlés, ahol nagyokat kell mondani. Pontosan önök veszélyeztetik ezzel, még akkor is, ha esetleg később kiderül ezekről a vakcinákról, hogy egyébként rendben vannak, jelen pillanatban ilyen papírjuk még Európában nincs. Végezetül, tisztelt képviselőtársaim, szóba került, hogy a hitelmoratórium milyen jó dolog, mi is támogattuk. De ugye, tisztában vannak önök azzal, hogy a magyar emberek döntő többségének fogalma nincsen arról, hogy ez az intézmény mi; hogy a devizahitel-válsághoz hasonlóan családok tömegei fognak úgy eladósodni, hogy nem tudják, hogy ez megtörténik, mert nincsenek tájékoztatva; hogy nem tudják, hogy a hitelkártyájukra vissza nem fizetett összeg egyébként majdnem 40 százalékkal ketyeg addig is, amíg a moratórium tart. Hogy hány ilyen polgár fog önökhöz fordulni a következő hetekben, hónapokban, azt meg fogják látni. Itt kéne a kormánynak egy tisztességes kommunikációt folytatnia az emberekkel, mielőtt újabb óriási eladósodás nem lesz. Az oligarchákat viszont tudták tömni, százmilliárdokat ki tudtak hordani magánalapítványokba. Ez így, tisztelt képviselőtársaim, nem válságkezelés, hanem a válság elmélyítése, ehhez meg politikai hozzájárulást felelős politikai erő nem kell hogy adjon. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, Harangozó Tamás képviselő úr. Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Ház! A Demokratikus Koalíció nem fogja támogatni ezt a javaslatot, mégpedig három ok miatt nem tudjuk ezt támogatni. Először is azért, mert káros, hibás, hatástalan intézkedésekhez kérnek utólag hozzájárulást. Másodszor azért, mert önök teljesen elvesztették a kapcsolatukat a valósággal, és az elmúlt hónapokban bizonyították, hogy alkalmatlanok arra, hogy a járványügyi helyzetet és a gazdasági válságot kezeljék. Harmadsorban pedig azért, mert önök azt is bizonyították az elmúlt hónapokban, hogy önöket nem az ország érdeke, nem a magyar polgárok érdeke érdekli, hanem kizárólag a saját kicsinyes pártpolitikai szempontjaik, és ebben mi nem leszünk partnerek. Miről beszélek? Először is arról, hogy milyen intézkedésekhez kérnek most utólag hozzájárulást a parlamenttől, mire szeretnék, ha rányomnánk mi, az ellenzék részéről is itt a pecsétet, milyen intézkedésekre. Például arra, hogy a kórházakat kórházparancsnokok vezessék, és ne hozzáértő egészségügyi szakemberek már hogy katonai kórházparancsnokok. Arra, hogy a vakcinaengedélyezés ne az egészségügyi törvény szabályai szerint történjen, hanem a külügyminiszter mérhetetlen hozzáértésről tanúskodó szakvéleménye alapján. Arra, hogy az egészségügyi dolgozók státuszát olyan módon módosítsák, ami jelentős mértékben hátrányos helyzetbe hozza őket, éppen egy járvány idején. Arra, hogy ingyenes parkolás legyen a városokban, jelentős károkat okozva azoknak az embereknek, akik a saját házuk előtt nem tudnak megállni. Arra, hogy büntessék az önkormányzatokat, elvonják a bevételeiket, tönkretegyék és csődbe vigyék őket. Arra, hogy korlátozás nélkül halmozhassák fel tovább az államadósságot, és ne kelljen elszámolniuk azzal, hogy immár közel egy éve, lényegében költségvetés nélkül, alkalmi ötletekkel költik, szórják az ország pénzét sportberuházásokra, határon túli magyaroknak szóló beruházásokra, egyházakra vagy éppen az önöknek kedves vállalkozói csoportok zse-bének kitömésére, mondjuk, Mészáros Lőrinc szállodáinak felújítására, miközben egyébként ott a dolgozókat elbocsátják. Vagy éppen arra, hogy a vadászati világkiállításnak megfelelő szabályai és feltételei legyenek. Önök tehát arra kérnek tőlünk utólag felhatalmazást, amit az elmúlt hónapokban műveltek a járványkezelés mögé bújva, de teljesen más szándékokkal. Arra kérnek felhatalmazást, hogy továbbra is ellenőrzés és korlátozás nélkül költsék az ország pénzét, arra kérnek felhatalmazást, hogy tönkretegyék az önkormányzatokat, arra kérnek felhatalmazást, hogy anélkül, hogy egyébként akár megfelelő tájékoztatást adnának, bármit megtegyenek. [[11.30]] Másodszor miért nem tudjuk támogatni ezt a törvényjavaslatot? Azért, mert önök biankó csekket kérnek ezzel a törvényjavaslattal, hogy bármit megtehessenek a következő hónapokban is, miközben arra sem képesek, hogy szembenézzenek a realitással. Itt ma a parlamentben is hallhattuk számos elemét ennek. Önök azt mondják, hogy milyen sikeres volt a második hullámban a válságkezelés. Önök ezt mondják. Akkor, drága képviselőtársaim, fölhívom a figyelmüket, hogy szeptember óta Magyarországon egymillió emberből 1350 vesztette el az életét koronavírus miatt. Ez az átlag Európában 700, tehát kétszer akkora esélye volt egy magyar polgárnak, hogy életét veszítse a második hullámban a koronavírus miatt, mint Európában általában. Értik, miről beszélek? Kétszer akkora esélye! Önök a második hullám idején elvesztették az ellenőrzést a járvány fölött, és emiatt magyar emberek haltak meg. Önök ennek a folytatásához kérnek most tőlünk felhatalmazást. Önök összevissza beszélnek a vakcinákról. Lehet látni az adatokból, kezd elveszni Magyarországon a bizalom az oltások iránt. És nem azért, mert az ellenzék fölhívja a figyelmet arra, hogy csak biztonságos vakcinát adjanak be, hanem azért, mert önök erőltetnek olyan vakcinákat, amelyek mögött nincsen megbízható ellenőrzés. A miniszterelnök utasította lényegében a magyar gyógyszerészeti hatóságokat, amelyeket egyébként már korábban pártellenőrzés alá vettek, hogy engedélyezzék az orosz vakcinát úgy, hogy egyébként a szakértők egyöntetű véleménye az volt, hogy nincs elég dokumentáció arról, hogy megbízhatóak ezek a vakcinák , majd utána még ezt a formális ellenőrzést is kiiktatták, amikor a kínai vakcinát érdemi vizsgálatok és ellenőrzés nélkül engedélyezték. [[Dr. Völner Pál: Hazudsz!]] Ha ezek ennyire biztonságos és ennyire jó vakcinák, akkor szeretném megkérdezni, hogy miért nem nyújtották be még egyiket sem az európai gyógyszerügyi ügynökséghez. Az orosz vakcina esetében van ilyen szándék, de mint megtudtuk, hivatalos kérelem még nem érkezett, a kínai vakcina esetében pedig ilyen szándék sincsen. [[Nacsa Lőrinc: Tegnap a főnököd mást mondott.]] Hogy van ez? Szeretném megkérdezni, hogy ha ezek ilyen biztonságos, jól ellenőrzött, kísérletben jól ellenőrzött vakcinák, akkor ezeket miért nem nyújtják be az európai gyógyszerügyi ügynökségbe. Miért a magyar kormány által biztosított surranópályákon engedélyezik ezeket Magyarországon? Mi a helyzet a gazdasággal és elsősorban a munkanélküliséggel? Önök, ugye, egyetlen adatról hajlandóak csak beszélni, ez a foglalkoztatás. Csak kifelejtik azt, hogy a foglalkoztatási adatokon belül, ha mélyebbre nézünk, akkor láthatjuk, hogy egyébként ma sokszoros a részmunkaidőben dolgozó vagy akár nulla órával a foglalkoztatási adatokban szereplő ez azt jelenti, hogy állásidőn vannak dolgozók száma. Magyarán szólva, statisztikailag sikerül megoldani azt, hogy a foglalkoztatás szinten maradjon, de aki egyébként valójában egyáltalán szóba áll az emberekkel mert ez nem a magyar kormány , az meghallgathatja a szörnyű történetek sorát arról, hogy mit jelent az, amikor valaki egy korábbi állás helyett ma pizzafutárként dolgozik néhány órában; mit jelent az, amikor egyébként állásidőn van, és minimális pénzt kap; mit jelent az, amikor félállásban vagy még annál is kevesebbel foglalkoztatják csak a korábbi állása helyett. Önök lemondtak azokról, akik a járvány miatt elvesztették az állásukat, és mondhatják meg dicsekedhetnek a 70 százalékos bértámogatással, csak gondoljanak bele, hogy egy vendéglőnek ahol egyébként be kellett zárniuk mit jelent az, hogy a bérköltség 70 százalékát megkapják. És a többit mivel fizessék ki? És miből fizessék ki a bérleti díjat? Miből fizessék ki a rezsit? És egyébként hozzáteszem: miből éljen meg a vállalkozó? Vagy ő nem számít? Magyarán szólva, önök csak kamuintézkedéseket tettek a munkahelyek védelmében, és ezt most egy kamustatisztikával próbálják elleplezni. Nem hajlandóak szembenézni a vlósággal, és nem hajlandóak szembenézni a gazdaság valódi helyzetével sem. Hallottuk ma is meg tegnap is a győzelmi jelentéseket. Nincs annál szánalmasabb, amikor avval dicsekszik akár a miniszterelnök, akár itt képviselő úr, hogy tavaly csak 5 százalékkal zuhant a gazdaság ja, és hát, van ennél rosszabb is. A magyar polgárok nem azt érdemlik, hogy van ennél rosszabb is, azt érdemlik, hogy a gazdaság érdemben szálljon szembe a gazdasági válsággal. De önök erre képtelenek, az önök gazdaságvédelmi akciótervéből csak a gazdaság megmentésére nem jutott. Csak azoknak a köröknek adnak ebből érdemi támogatást azon kívül, hogy kidobálják a pénzt csomó mindenre, ami egyáltalán nem tartozik a gazdasághoz, a gazdaságon belül pedig csak azoknak segítenek, akik egyébként már amúgy is kezdvezményezettjei ennek a rendszernek, mondjuk, a nagy szállodavállalatoknak és messze nem a kicsiknek. Azt kell önöknek elmondanom, hogy lenne néhány nagyon egyszerű intézkedés, ami valóban érdemi támogatást nyújtana. Például az, hogy azok a vállalatok, azok a vállalkozások például a vendéglátásban, de nem csak ott, egészségiparban, kultúrában, hogy még néhány példát mondjak , akik kötelezően be vannak zárva november óta, akik azért nem dolgozhatnak, hogy mindannyiunkat megvédjenek a járvány hatásaitól, ezek a vállalkozások és persze az ott dolgozók automatikusan, minden különösebb bürokratikus szórakozás nélkül kapják meg a korábbi bevételeik 80 százalékát. Vagy éppen azok, akik elvesztették a koronavírus miatt az állásukat, vagy részmunkaidőbe kényszerültek, azok kapják meg a kiesett jövedelmük 80 százalékát. Tudják mennyibe kerülne ez? Nem kevés pénzbe, de elmondom, hogy a tizedébe a tizedébe! annak, amit önök kidobáltak az elmúlt hónapokban az ablakon gazdaságvédelmi akcióterv címén. Ebből meg lehetett volna menteni az összes vállalkozást, ami nehéz helyzetbe kerül, és meg lehetett volna menteni az összes munkavállalót, aki nehéz helyzetbe került. Nem, képviselőtársaim, ehhez a politikához, ahhoz a politikához, amelyik a homokba dugja a fejét a valódi problémák elől, és kizárólag sikerpropagandával foglalkozik, és azt hiszi, hogy itt a parlamentben meg reggel a rádióban elmondott hazugságokkal lehet kezelni a válságot, ehhez a politikához nem adjuk a nevünket, és nem adjuk a támogatásunkat. Végül beszéljünk arról is, hogy hogyan fogják föl önök a járványkezelést és ezt a törvényjavaslatot is. Önök az elmúlt hónapokat is arra használták ki, hogy hideg polgárháborút szítsanak, hogy minden módon nekiessenek az ellenzéknek, hogy minden módon megpróbáljanak felszámolni minden független és autonóm működést. Rá akarják tenni a kezüket az összes egyetemre, átírták az alkotmányt egyoldalú módon, átírták a választási törvényt, hatósági eszközökkel betiltották az egyetlen még létező független szellemű, kormánykritikus rádiót. És ezek után önök képesek azt mondani, hogy ennek semmi köze nincs ehhez?! Önök azt mondják, hogy számítanak az ellenzék együttműködésére, valójában azonban semmibe veszik az egész ellenzéket, és nem az érdekel, hogy velünk hogy bánnak itt a parlamentben, mert ne haragudjanak, de önöktől nem is várunk jobbat, akkor éreznénk rosszul magunkat, ha kedvesek lennének velünk vagy minimum korrektek, de a választóinkat veszik semmibe. Azt a sokaságot veszik semmibe, amelyik ugyanakkora, mint az önök szavazótábora, ezt a sokaságot semmibe veszik, az intézményeit meg akarják semmisíteni, a képviselőiket ki akarják rekeszteni minden döntésből. Ebben nem vagyunk partnerek, képviselőtársaim, ehhez mi nem adjuk a nevünket. Ha önök küzdeni akarnak, akkor mi is küzdeni fogunk, és nem játsszuk el azt, hogy együttműködünk önökkel bármiben. Mi a helyzet ezzel a törvényjavaslattal? Ennél a törvényjavaslatnál most panaszolják, hogy nem adtuk meg a hozzájárulást sem a sürgősséghez, sem a házszabályon-kívüliséghez, mert azt gondoljuk, hogy egyébként egy ilyen súlyú törvényjavaslatot normális körülmények között, normális parlamenti menetben kell vagy kellene tárgyalni. Na de képviselőtársaim, mi akadályozta meg a kormányt abban, hogy ezt a törvényjavaslatot behozza az Országgyűlés elé január végén vagy február elején? Mi akadályozta meg benne? Mi kezdeményeztünk parlamenti ülést a járványhelyzet ügyében, önök el sem jöttek. Ott lett volna a nagyszerű alkalom, hogy javasolják azt, hogy vegyük föl ezt a törvényjavaslatot is. Önök állították elő azt a helyzetet, hogy egyébként sürgősséggel meg házszabályon-kívüliséggel kelljen itt tárgyalni a parlamentben. Tegyük hozzá, látszik az is, hogy hazudtak márciusban is meg most is, amikor azt mondják, hogy az ellenzék veszélyezteti a működést, hiszen annak ellenére a járványügyi intézkedések működnek, hogy egyébként már lejárt az előző felhatalmazási törvény érvényessége február 10-én, ha jól emlékszem, tehát most már közel másfél héttel ezelőtt. [[11.40]] Na de nem ez a lényeg! A lényeg az, hogy önök nem akarnak megegyezni, önök nem akarnak együttműködni, önök ezt a törvényjavaslatot is azért így terjesztették be, hogy konfliktus legyen. És persze azért írták bele ezt ezt képviselőtársaim már elemezték , ezért írták bele azt is, hogy még dicsérje is meg a parlament a kormányt, hogy de jól sikerült a járványügyi védekezés. Ezt is beleírták! [[Nacsa Lőrinc: Nem igaz!]] Önök nem akartak ebben együttműködni, nem akartak kompromisszumot, önök ebben konfliktust akartak. Rendben van, ha konfliktust akarnak, akkor mi ezt vállaljuk. És nem azért, mert valamilyen politikai hasznot keresünk. Önök azt mondják, hogy tekintsünk el a politikai szempontoktól. Azoktól könnyen el tudunk tekinteni. Nem tudunk eltekinteni az ország érdekétől. Nem tudunk eltekinteni attól, hogy itt olyan kormány kér most felhatalmazást, amelyik nem tartja be a politikai együttműködés és a demokrácia játékszabályait, hanem keresztülgázol rajtuk. Egy olyan kormány kér most felhatalmazást, amely az elmúlt három hónapban ahelyett, hogy a járványt kezelte volna, ehelyett politikai érdekeket nézve tönkretette az önkormányzatokat, megpróbált mindent ellenőrzése alá vonni, és vasvillával lapátolta ki a közpénzt a költségvetésből a haverjainak, barátainak és politikai üzletfeleinek. [[Nacsa Lőrinc: Vasvillával lapátolta! Dr. Völner Pál nevet.]] És egy olyan kormány kér most felhatalmazást, amely egyébként nem hajlandó szembenézni a realitással, nem hajlandó szembenézni azzal, hogy milyen helyzetben van a gazdaság, hogy milyen helyzetben vannak az emberek, hogy milyen helyzetben van az egészségügy, hogy milyen súlyos helyzetben van a járványügyi védekezés, és azzal, hogy milyen szörnyű káosz van az oltás, a vakcina területén. Ehhez nem adunk támogatást, ehhez nem adunk felhatalmazást. Számon fogjuk kérni önökön az elvesztegetett életeket, a tönkretett emberi sorsokat, számon fogjuk kérni önökön [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] az ellopott közpénzmilliárdokat. Köszönöm szépen. [[Nacsa Lőrinc: Free Zeneiskola!]]
Köszönöm szépen, Arató Gergely képviselő úr. Most megadom a szót Keresztes László Lórántnak, az LMP képviselőcsoportja vezérszónokának. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Fontos ügy megvitatásához érkeztünk. Én most is azzal szeretném kezdeni a felszólalásomat, hogy tisztelettel megköszönöm a munkáját mindenkinek, aki a magyar emberek egészségének és biztonságának megőrzéséért tett. Hallottam a kormánynak a viszont szikár, mondhatjuk, hogy a törvény betűjének az ismertetésére vonatkozó expozéjét, aztán hallhattuk a kormánypártok vezérszónoki felszólalásait. Egyébként éles volt a hangvételbeli különbség, most látható volt. Én úgy láttam, hogy Hende képviselő úr egy egészen normális, konstruktív hangvétellel ismertette a törvényjavaslatot. Ehhez képest, amit Vejkey és Hollik képviselő úr alkalmazott, azt gondolom, vérlázító és méltatlan volt, és az ilyen gyalázatos, hazug felszólalások és ez a stílus az, ami súlyos mértékben rombolja az Országgyűlés méltóságát. És az volt megdöbbentő, hogy ha valaki követte ezt a vitát, követte a kormánypárti vezérszónokok hozzászólásait, akkor azt tapasztalhatta, hogy egyetlenegy önkritikus gondolat és megjegyzés sem hangzott el. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Önök elégedettek ezzel a helyzettel? Önök úgy gondolják, hogy ebben a szörnyű helyzetben, ebben a járványügyi helyzetben, ezen mély társadalmi-gazdasági válság közepette önök nem követtek el hibát? Nem gondolják, hogy bármilyen lépésük is káros volt? Hibás volt? Nem gondolják, hogy önök felelősek azért a rendkívül súlyos, tragikus helyzetért, ami kialakult? Nem gondolják, hogy bármilyen lépésükért is elnézést kellene kérni a magyar emberektől, a magyar társadalomtól? Semmiféle önkritikát, semmiféle megbánást nem tanúsítottak, ezért természetes, hogy az ellenzéknek fel kell hívni a figyelmet azokra a súlyos hibákra, azokra az ellentmondásokra, amiket tapasztalunk az önök retorikájában, az önök működésében, az önök cselekvésében, az önök gyalázatos kormányzati teljesítményében. Önök összefogásról, együttműködésről, bizalomról beszélnek. Ehhez képest önök nem éltek, hanem visszaéltek azzal a rendkívüli felhatalmazással, amit novemberben valóban teljes konszenzussal az ellenzék megszavazott az önök kormányának. Az egyik első lépésük volt, hogy azonnali politikai támadást indítottak az önkormányzatok ellen. A rendkívüli felhatalmazás keretein belül nyúltak hozzá az önkormányzatok finanszírozásához, és azzal együtt, hogy a múlt évben látható volt, hogy folyamatosan durva megszorítások sorozatával sújtották az önkormányzatokat, most ezzel az első lépésükkel amit a rendkívüli felhatalmazásban rendeleti úton hoztak, gyakorlatilag a működőképesség szélére taszították az önkormányzatokat. És az legyen világos mindenkinek, aki figyeli az Országgyűlés munkáját, hogy ezzel nem a városokat, nem a kerületeket, nem a kistelepüléseket, nem a községeket támadják, nem ezeket károsítják meg, hanem közvetlenül a magyar embereknek okoznak kárt azzal, hogy az alapvető közszolgáltatások fenntartását teszik lehetetlenné. Tudjuk azt, hogy az önkormányzatok ebben a rendkívül súlyos helyzetben a védekezés első számú bástyái, és azzal együtt, hogy nagyon-nagyon forrást elveszítettek a nagyvárosoktól kezdve a kistelepülések is, a másik oldalról viszont rengeteg többletfeladattal szembesültek. És ahelyett, hogy önök azt tették volna, ami a kötelességük, hogy megadják az önkormányzatoknak a védekezéshez és a működéshez szükséges legfontosabb forrásokat, önök lehetetlen helyzetbe hozták a településeket, és világosan tetten érhető volt a politikai számítás, hiszen látható volt, hogy, azokon a településeken, azoknak a városoknak az esetében, ahol elveszítették 2009 októberében az önkormányzati választásokat, külön tárgyalásra kényszerítették, politikai zsarolás helyzetébe hozták a városvezetőket és a városvezetői többségeket. Ez gyalázatos, önök a rendkívüli jogrend keretein belül tették meg ezeket a lépéseket. Látható volt, hogy önök ahelyett, hogy minden forrást, minden rendelkezésre álló és a költségvetésben átcsoportosítható forrást a gazdaságvédelemre, a legnehezebb helyzetbe került magyar családok támogatására fordították volna, viszik tovább a soha meg nem térülő, gigantikus és felesleges beruházásokat, sok esetben még titkosítják is a kapcsolódó dokumentumokat, és amikor újra és újra tesszük fel a kérdéseket ezek kapcsán, hogy mégis hány és hány munkahelyet teremt, mennyire számítanak önök, még gyalázatos módon ezekre a kérdésekre sem hajlandóak válaszolni. Sorolhatjuk ezeket a gigantikus beruházásokat. Azt elmondhatjuk, hogy önök több százezer munkahely megteremtéséről mondtak le, hogy ezeket vigyék tovább. Ezzel összefüggésben elégtelen volt az önök gazdaságvédelmi programja, dobálózhatnak bármiféle makroszámokkal, látható, hogy egy mély társadalmi és gazdasági krízis alakult ki Magyarországon. Közben persze egészen elképesztő módon a saját holdudvarukat, a saját oligarcháikat azonnal, kiemelt gyorsasággal támogatták a magyar adófizetők pénzéből egy ilyen súlyos járványügyi helyzetben, egy mély társadalmi-gazdasági válság idején. Hollik képviselő úr méltatlankodott, hogy mi pontosan tudjuk, hogy nem rendeleti úton, hanem hagyományos parlamenti ügymenetben, ügyrendben jöttek elénk bizonyos törvényjavaslatok. Ez valóban így van. Önök azt mondták az expozéjukban, hogy a legfontosabb most a védekezés és ezzel egyetértünk , és mindent ennek kell alárendelni. Akkor miért hozták be egy ilyen súlyos, járványügyi helyzetben az Országgyűlés elé a választási törvény módosítását, az Alaptörvény módosítását? Miért adnak százmilliárdos vagyonokat a vagyonkezelő alapítványokba? És miért indítottak el egy olyan folyamatot, egyébként súlyos ellentmondásba keveredve saját magukkal is, hogy az egyetemeket és most immár a legnagyobb vidéki tudományegyetemeket is privatizálják, gyakorlatilag magánalapítványokba szervezik ki? [[Nacsa Lőrinc: Az ő kérésükre. Dr. Völner Pál: Nem privatizálunk.]] Igen, ez is valószínűleg a hagyományos jogalkotási jogrendben jön be, de ennek most mi köze van a járványügyi védekezéshez? Hogyan és mi módon gondolják azt, hogy felelős magatartás egy ilyen, úgynevezett egyetemi modellváltást végrehajtani súlyos világjárvány idején? Tehát elképesztőnek tartom, hogy ezek után önök még ismételt felhatalmazást kérnek, amikor ismétlem önök nem éltek, hanem visszaéltek ezzel a rendkívüli fölhatalmazással. Azt el tudom mondani teljesen világosan, hogy az LMP-frakció ahogy nem szavazta meg ezt a rendkívüli jogrendet ezt Arató képviselő úr indokolta, hogy ennek a sürgősségi eljárásnak, illetve házszabálytól való eltérésnek sem volt ilyen módon lehetősége, ezt önök normál jogrendben is behozhatták volna az Országgyűlés elé , ezt az eljárást sem szavaztuk meg, és nem is fogjuk megszavazni ismételten ezt a rendkívüli felhatalmazást. És ha már felelősségről és bizalomról beszélnek, és az önkritika hiányát pedig közösen meg kell állapítanunk az önök esetében, emlékezzünk vissza, megint Gulyás Gergely miniszter úr miket nyilatkozott itt a járvány hatásait, lehetséges hatásait figyelembe véve a 65 év alatti korosztályra vonatkozóan. Én ezt a rendkívül felelőtlen nyilatkozatát nem fogom megismételni, mert a butaságot, az ilyen veszélyes, felelőtlen kijelentéseket nem szabad terjeszteni, hogy még több emberhez jusson el. Én azt gondolom, az lett volna a minimum, hogy ha egy ilyen esetet, egy ilyen rendkívül felelőtlen és a járványveszélyt lebecsülő kijelentést tesz az önök egyik legfontosabb minisztere, akkor azért minimum elnézést kérnek, de ezt sem tették meg. De itt van a rendkívül súlyos és tragikus második hullám elején, idején is egy nagyon felelőtlen kijelentés az önök egyik államtitkárától. Jakab Ferenc pécsi virológus professzor, akit az Innovációs és Technológiai Minisztérium kért fel a koronavírus-kutató központ vezetésre, szeptember végén fölhívta a figyelmet, hogy míg az első hullám idején a korlátozó intézkedések indokoltak, gyorsak voltak, ezeket nem látják a szakemberek, és a helyzet rendkívüli súlyosságára hívták fel a figyelmet, és azt mondták, hogy ha nem születnek meg mielőbb ezek az intézkedések, az nagyon nagy bajt fog okozni. [[11.50]] Erre október elején az önök egyik államtitkára egy televíziós interjúban azt mondta, hogy voltak ilyenfajta riogatások az első hullámmal összefüggésben is, és a számok stabilizálódtak; tehát október 2-án az önök egyik államtitkára azt mondja, hogy a számok stabilizálódnak. Hát, ezért a kijelentésért sem kellene elnézést kérnie a kormánynak, hogy önök ennyire nem láttak tisztán, hogy milyen veszélyeket hordoz önmagában a második hullám, az egyik befolyásos államtitkár, miniszterhelyettes azt mondta október 2-án, hogy a számok stabilizálódtak? [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] Ez mindent elmond az önök felelőtlenségéről, az önök felkészületlenségéről, és arról, hogy igen, hibázni lehet, de azért minimum korrigálni kéne, és elnézést kellene kérni, hogyha ilyen súlyos hibákat követnek el. És akkor picit részletesebben az önkormányzatokat érintően. Nagyon sok vitát folytattunk arról, hogy eleve a kistelepülések mennyire nehéz helyzetbe kerültek azzal szóba került ez már , hogy nagyon sok helyen az egyetlen érdemi bevételüket elvették. Akkor önök ígéretet fogalmaztak meg, hogy ha valóban indokolatlanul hozza nehéz helyzetbe a kistelepüléseket az önök megszorító politikája, akkor korrigálják ezt a lépést. Azóta sem tették meg. Én Baranya megyében élek, az egyik legelaprózottabb településrendszerű megyéről van szó, 301 település van itt. Engem folyamatosan keresnek meg a kistelepülési vezetők, és elmondják, hogy gyakorlatilag lehetetlen helyzetbe kerültek az önök megszorításai miatt ebben a rendkívül nehéz helyzetben. Hát, mikor teljesítik ezt az ígéretüket? Mikor ülnek le ezekkel a településvezetőkkel, és mikor korrigálják ezeket a súlyos megszorításokat? De hogyha visszanézünk vagy áttekintünk a nagyvárosi problémákra, itt legutóbb az iparűzési adó megvonása, a gépjárműadó megvonása, az, hogy a közösségi közlekedésből kivonult a kormány, ez mind-mind, még egy válságon kívüli időszakban is olyan problémákat okozna, olyan elvonásokat jelent az önkormányzatnak, a városoknak, amit önerőből nem tudnak maguk kigazdálkodni. Mennyire felelős az a kormányzati politika, hogy ehhez képest, hogy visszapótolnák ezeket a forrásokat, újabb és újabb megszorításokkal élnek? Ismétlem, itt megint az ott élő emberek számára legfontosabb közszolgáltatások fenntartása került konkrétan veszélybe. Ezeket nem fogják tudni fenntartani. Egyre több városban lehet hallani azt, hogy a közösségi közlekedés esetében kénytelenek jelentős járatritkítást érvényesíteni az önök korábbi döntésével szemben, amelyek előírják, egyébként helyesen, a járatsűrítést, hiszen egyértelmű, hogy egy ilyen válságos járványügyi időszakban a zsúfoltságot mindenképpen el kell kerülni. Hát, akkor miért nem adják meg ezeknek a városoknak azokat a minimálisan szükséges forrásokat, hogy a tömegközlekedést fenn lehessen tartani? Éppen itt az egyik napirend előtti felszólalásban talán Orbán Balázs államtitkár úr mondta azt, hogy a fővároson kívül a vidéki városok semmiféle központi támogatást nem kapnak már a közösségi tömegközlekedés fenntartásához. Erre önök büszkék? Ez egészen elképesztő! Azt követelem önöktől, hogy felelős kormányként valóban üljenek asztalhoz az önkormányzati vezetőkkel, polgármesterekkel, azonnal fejezzék be ezt a gyalázatos, már több mint egy éve folytatott megszorító politikát, és adják meg az önkormányzatoknak az alapvető működéshez és a védekezéshez szükséges forrásokat az ott élő emberek érdekében, azért, hogy ezek a városok működni tudjanak, a közszolgáltatásokat fenn lehessen tartani, és a járványügyi helyzetben az önkormányzatok is tudjanak védekezni. Sorolhatnánk még azokat a gyalázatos intézkedéseket, amelyeknek megint semmi köze nem volt a járványügyi védekezéshez, például a közérdekűadat-szolgáltatás idejének a meghosszabbítása, és egyéb olyan jellegű intézkedések, amelyek megint csak nem voltak indokoltak. De hogyha a gazdaságvédelemről beszélünk egy kicsit részletesebben, azok a számok, erről is már beszéltek képviselőtársaim, amiket önöket mondanak, megint csak nem helytállóak. Látható, hogy százezer kis- és mikrovállalkozás szünetelteti a tevékenységét, semmiféle támogatást nem kaptak önöktől. A munkanélküliségi adatokkal kapcsolatban is önök rendkívüli módon torzítják ezeket az adatokat. Látható, hogy 2020. január és 2021. január között 20 százalékkal nőtt az álláskeresők száma., és ez mind-mind összefüggésben van azzal, hogy hiába hoztunk be ide különböző javaslatokat, a szélesebb körű támogatásukra vonatkozó javaslatokat, önök ezeket lesöpörték, sokszor egyébként cinikus módon a Gazdasági bizottság ülésén, azzal az indokkal, hogy nincsenek források, a másik oldalon pedig öntik ki a százmilliárdokat a soha meg nem térülő projektek finanszírozására. Nacsa képviselő úrral igen sokat vitatkoztunk, és szerintem még fogunk is a Budapest-Belgrád vasútvonal projektjéről. Ezt önök miért titkosították? Épp tegnap kaptam meg a legújabb cinikus választ Schanda államtitkár úrtól. Én annyit kérdeztem, hogy ha az önök számításai szerint 175 ezer munkahely megteremtésével egyenértékű két év alatt a Budapest-Belgrád vasút projektjének bekerülési értéke két év alatt, akkor mégis hány munkahelyet fog ez teremteni egy ilyen súlyos válság idején. Önök ezt tudják? Nekem ismét megtagadta a választ Schanda államtitkár úr, ez gyalázatos! Tehát önök mindent titkosítanak, és ezeket a forrásokat, ezeket a százmilliárdokat ilyen, soha meg nem térülő projektekre költik, és cinikus módon titkosítják a kapcsolódó dokumentumokat. De az is egészen elképesztő, és válaszoljanak, nagyon remélem, hogy a viszonválaszukban kitérnek erre, hogy Mészáros Lőrinc több mint 11 milliárdos osztalékot vett ki az építőipari cégeiből, a másik oldalon pedig a szállodalánca közel 18 milliárdos támogatást kap a magyar adófizetők pénzéből. Ezt magyarázzák meg! Önök mindig arról beszélnek, hogy önök kialakítanak egy ilyen nemzeti nagytőkés oligarcharéteget, merthogy az mennyire jó lesz a magyar társadalomnak. Hát, hol vannak most az oligarcháik, miért nem segítenek az oligarchák? Miért van az, hogy egy ilyen nehéz helyzetben nem támogatják a magyar embereket, a magyar társadalmat ezek az úgynevezett, önök által nemzetinek hívott oligarchák? Sőt, még egy ilyen válságügyi helyzetben is, az adófizetők pénzéből adnak 18 milliárdot. Hát, hogyha Mészáros Lőrincnek az a sok ezer milliárdos megnyert közbeszerzés ennyire bejön, hogy 11 milliárdos osztalékot tudott kivenni az építőipari cégeiből, akkor miért nem ő segíti meg a saját szállodaláncát, miért kell neki megint csak nettó nyereséget elkönyvelni, és miért kap még mindig 18 milliárdos támogatást egy ilyen mély válság idején az adófizetők pénzéből? És végül, lezárva azt a vitát, amit önök mondanak, hogy sok törvényjavaslat nem a rendkívüli felhatalmazással, nem a rendeleti kormányzással jött be az Országgyűlés elé, hanem hagyományos eljárásban: hát, itt van az egyetemek ügye, amit önök most modellváltásnak hazudva véghez visznek. Gyakorlatilag kiszervezik, privatizálják immár a legnagyobb vidéki tudományegyetemeket, de most sorra került Pécs, sorra került Szeged, és sorra került Debrecen is. De az legyen világos mindenkinek, hogy ez nem modellváltás. Itt az történik, hogy önök az egyetemeket, az egyetemi vagyont, az egyetemi ingatlanokat és az egyetemi döntéshozatalt is kihelyezik úgy magánalapítványokba, hogy az alapítványokat vezető kurátorokat önök nevezik ki. Ezeket a kurátorokat nem lehet visszahívni, és a kurátorok minden egyes, az egyetemekkel kapcsolatos döntést magukhoz vonhatnak. Ezzel nem sérül, hanem megszűnik az egyetemi autonómia. És önök ezt a folyamatot annak ellenére egy súlyos világjárvány idején indítják el, hogy még egy érdemi személyes egyeztetési folyamatot sem lehet végrehajtani, és annak ellenére, hogy a múlt évi viták során Bódis államtitkár úr maga mondta, hogy óvatos lépésekkel haladnak, és a nagy vidéki tudományegyetemek esetében nem tervezik ezt a lépést, de mégis meglépték. Ez is azt mutatja, hogy önök azt a politikai haszonszerzést [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] amivel az ellenzéket vádolják, valóban önök érvényesítik, egy ilyen súlyos válság idején is a döntéshozatalukban. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Keresztes László frakcióvezető úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most az elsőként jelentkezett független képviselőnek, Bencsik János képviselő úrnak adom meg a szót, 15 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Visszatérő fordulatként hallok most itt a koronavírus-törvény vitájában, de egyébként minden más vitában is kormánypárti képviselőktől különböző szólamokat arról, hogy a magyar embereknek hogyan kéne felelősségteljesen viselkedniük, hogyan kéne betartani a szabályokat, hogyan kéne követni az előírásokat. Kellő tisztelettel arra kérem önöket, hogy ezt sürgősen fejezzék be. [[Közbeszólások a kormánypártok padsoraiból, köztük: Mi ilyet nem mondtunk…]] Nacsa képviselőtársam, többen kihangsúlyozták, hogy kérik arra az embereket, hogy továbbra is legyenek fegyelmezettek. Nem kell az embereket, a magyar embereket fegyelmezettségbe vinni, a magyar emberek nagyon fegyelmezettek, európai összehasonlításban az egyik legfegyelmezettebb nép vagyunk. Sőt, sokszor az embernek az az érzése, hogy már túlságosan fegyelmezettek vagyunk, hogyha a szabályok betartásáról van szó. A magyar emberek nem oktatást és edukációt várnak, hanem tudják, mit várnak, képviselőtársaim? Példamutatást. Azt várják ezek az emberek, hogy a politikusok és főleg a kormány tagjai, ne okítsák őket, hogy hogyan kéne elviselni az előttünk álló hónapokat, hanem mutassanak példát például a kaszinók ügyében. Hogyha mindenkit arra kérnek, hogy ha az egész országra lakatot tettek, akkor tegyenek lakatot az önökhöz köthető oligarchák kaszinóira is. Hogyha mindenkinek be kell zárnia, akkor be kelljen zárnia Garancsi István kaszinóinak is, vagy hogyha neki ki lehet nyitni. akkor ki lehessen nyitnia mindenkinek, ne legyenek egyenlőbbek az egyenlőknél. Völner államtitkár úr is türelmet kért az előterjesztői felszólalásában. Államtitkár úr, nem szeretnék demagóg lenni, de nem tudom megállni, hogy ne mondjam azt, hogy nagyon könnyű az embereket úgy türelemre kérni és türelemre inteni, hogy valakinek minden hónap első napján a bankszámlájára megérkezik 1,6 millió forint nettóban, úgy, hogy közben nagyon sokan még most kapják meg a novemberben beígért bérkiegészítésüket, ha egyáltalán megkapják. [[12.00]] Hogyha minden magyar állampolgárnak minden hónapban megérkezne 1,6 millió forint a számlájára, akkor, higgye el, államtitkár úr, nagyon türelmesek lennének az emberek. Lehet, hogy bánkódnának amiatt, hogy nem tudnak elmenni moziba vagy meginni egy kávét a barátjukkal, de hogy türelmesebbek len-nének, az biztos. Orbán Viktor azt mondta valamelyik héten a Kossuth rádiós interjújában, hogy megérti azt, hogy a vendéglátósoknak hiányzik a szabadság, és ahogy ő fogalmazott, hiányzik a szabadság és a társasági élet. Ez is egy óriási félreértés. Persze, hiányzik a szabadság meg a társasági élet mindannyiunknak, de a vendéglátósoknak és azoknak az embereknek, akik az ő szavaival élve most nyomást gyakorolnak a kormányra, nem elsősorban a szabadság és a jó társasági élet hiányzik. Hanem tudják, hogy mi? A kiszámíthatóság, a tervezhetőség, a következetesség, amiket a hatalom elvár az állampolgáraitól, de magára nézve nem tart kötelezőnek, és nagyon sokak esetében, több tízezer család esetében pedig a puszta megélhetés. Az államtitkár úr azt mondta, hogy május végén, hogyha minden jól megy, akkor meglesz a 70 százalékos átoltottság. Azt szeretném kérdezni, hogy hogyan. Mert ha minden így marad, hogy a háziorvosoknak két-három órájuk van körbetelefonálni, hogy kit lehet beoltani, meg az oltópontokon az oltás vége előtt egy-két órával zárt Facebook-csoportokban kell toborozni embereket, hogy maradt még hét-nyolc vakcina, aki hamarabb ideér, az megkapja őket; ha ilyen káosz lesz az oltási rendnél, ennyire átláthatatlan rendszer lesz továbbra is, akkor nagyon erős kétségeim vannak afelől, hogy ez az átoltottság meg tude valósulni. De itt nem lehet elmenni azért az ellenzéknek a felelőssége mellett sem. Azt látom, hogy az alapvető bizalmatlanságból, amely persze mindazokból az ellentmondásokból, következetlenségekből fakad, ahogy a kormány ezt a járványt kezeli, az ellenzéki pártoknak a nagy része megpróbál politikai tőkét kovácsolni, és szerintem ez egy nagyon-nagyon rossz út. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Amikor mondjuk, Szijjártó Péter akarja eldönteni, hogy melyik vakcina az, amit be lehet adni, arra természetesen minden józan eszű embernek tiltakoznia kell. De én nagyon kérem az ellenzéki képviselőtársaimat különösen a DK-hoz fordulok , hogy ne vonják kétségbe a magyar orvosoknak, a kutatóknak és az ezért felelős szakhatóságoknak az integritását, a tudományos kompetenciáját. Ne gondoljuk azt, hogy önmagában az, hogy egy brüsszeli hatóság valamit jóváhagy, az bármilyen szempontból jobb vagy megbízhatóbb lenne annál, mint amit egy magyar hatóság jóváhagy. Ne gondoljuk azt, hogy a brüsszeli szervezeteken nincsen politikai nyomás vagy nincsenek gyógyszerlobbik! Dehogy nincsenek! Ezzel együtt is azt gondolom, hogy nagyon kevés dologban értek egyet a miniszterelnökkel, és azt gondolom, hogy ahogy a kormány az elmúlt hónapokban kezelte ezt a válságot, az túlnyomó többségében egész egyszerűen felfoghatatlan és sokszor megengedhetetlen. De abban igenis igaza van a kormánynak, hogy ha Brüsszelből és az európai uniós intézmények által nem kapunk belátható időn belül elegendő vakcinát, akkor igenis ki kell nyitni a lehetőséget és meg kell teremteni a lehetőségét annak, hogy biztonságos, hatékony oltóanyagok érkezzenek akár Oroszországból, akár Kínából. Amikor az ellenzéki pártok az orosz és a kínai vakcinák ellen hergelik a magyar embereket, akkor ezt a bizalmat ássák alá. Hiába jelenti ki a DK-nak az elnöke, hogy ő egyébként az oltás pártján áll, és be fogja oltatni magát, hogyha a DK-hoz kötődő különböző Facebook-csoportok meg a médiában folyamatosan próbálják növelni az emberekben, a magyar szavazókban a vakcinák elleni bizalmatlanságot. Tudomásul kell venni, tisztelt képviselőtársaim, jobboldalon és baloldalon, ellenzékben és kormányon, hogy a tömeges nyitás csak akkor lehetséges, ha elérjük a tömeges oltottságot. Nem lehet úgy követelni a nyitás feloldását, hogy közben elutasítjuk a vakcinát. A magyar ellenzéknek és a magyar nyilvánosságnak, a sajtónak mindent meg kell tennie azért, hogy a magyar vakcinabeszerzések átlátható módon történjenek, de egyébként, hogyha meggyőződünk arról, és a magyar szakhatóságok azt mondják, hogy igenis rendelkezésre áll elegendő mennyiségű biztonságos vakcina, akkor semmi okunk ezt kétségbe vonni. Beszéltem a vakcina kapcsán az ellenzéki pártoknak és szereplőknek az álságos hozzáállásáról. Itt azért nem lehet elmenni a miniszterelnöknek a személyes felelőssége mellett sem. Orbán Viktor azt kérte tegnap az ellenzéki képviselőktől, hogy fejezzék be az oltásellenes kampányukat. De közben kevés szó esik arról, hogy egyébként a Fidesz vagy a NER azért mögötte áll egy dinamikusan, virulensen fejlődő magyar oltásellenes mozgalomnak, itt konkrétan Gődény vírustagadó, oltásellenes politikai csaló és szélhámos körére gondolok, illetve rá személyesen, akik egyébként 2018-ban már úgy tudtak meglépni 150 millió forint választási csalás útján szerzett pénzzel, hogy azóta őket senki nem vonta felelősségre. Van Magyarországon egy egyre bővülő kör, amelynek Gődény a vezetője, akik egyébként vélhetően a 2022-es választásokon, mivel bejelentették a pártként indulásukat is, jelentős szavazatokra számíthatnak. Ezeket a szavazatokat többnyire az ellenzéki szavazóktól fogják elvenni, akiknek a körében, köszönhetően a kormány válságkezelésének és az ellenzék munkájának, a legnagyobb az oltásellenesség. Napnál világosabb és világosan látható a politikai összefonódás a Fidesz politikai érdeke és az oltásellenes mozgalom között. Úgyhogy… [[Nacsa Lőrinc: Szégyelld magad!]] Képviselőtársam! Nyomjon gombot, és mondja el ezzel kapcsolatban a véleményét! Végezetül pár szó még, itt Harangozó képviselőtársam boncolgatta a hatalomnak és a felelősségnek a viszonyát. Önök közül mindenki nemzeti összefogásról beszél, mindenki a közös cselekvésnek a szükségességéről beszél, hogy most a járvány idején kell összefognunk egymással. De hogyan is néz ki ez a gyakorlatban? Ez a gyakorlatban úgy néz ki, hogy a kormány eldönti, hogy mi lesz, és ha azt a többiek elfogadják, helyeselnek, akkor nemzeti együttműködés van. Ha pedig megteszik a saját módosító javaslataikat, legyen az bármennyire jó szándékú, szakmai alapon nyugvó, én saját magam az első hullám óta legalább egytucatnyi vagy másfél tucatnyi határozati javaslatot és törvényjavaslatot nyújtottam be, akkor ezeket érdemi vita nélkül félresöprik. Ezeket már bizottsági ülésen elkaszálják, hogy még szavazni se lehessen a plenáris ülésen. Szeretném felhívni a figyelmüket arra az egyszerű tényre, hogy a közös összefogás és a közös cselekvés a hatalomnak a részleges megosztásával is jár. Tehát hogyha önök egyébként teljes joggal az ellenzéki pártoknak és az ellenzéki képviselőknek a felelősségét firtatják, akkor ezt nem lehet megtenni úgy, hogy egyébként a döntéshozásból teljesen kirekesztek mindenkit. Vagy hogyha mindenkit kirekesztenek és senkinek nem engednek beleszólást, akkor vállalják a politikai felelősségét is mind a meghozott törvények, mind a víruskezelés egészségügyi és gazdasági hatása iránt. Köszönöm szépen a szót.
Tisztelt Országgyűlés! Köszöntöm képviselőtársaimat.Most a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószóló felszólalása következik. Megadom a szót Paulik Antal szlovák nemzetiségi szószólónak, aki nemzetiségi nyelvén ismerteti a felszólalásának első mondatait, majd magyarra fordítja azokat. Öné a szó.
Ďakujem za slovo, pán predseda! Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Vážený pán predseda, poslanci, hovorcovia! Vo svojom príhovore informujem Vás o stanovisku Výboru národností Maďarska, ktoré sme si vytvorili na zasadnutí národnostného výboru 15. februára k návrhu zákona o ochrane proti svetovej pandémii pod číslom T/14800. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselők! Tisztelt Nemzetiségi Szószólók! Felszólalásomban ismertetem a Magyarországi nemzetiségek bizottságának álláspontját a koronavírus-világjárvány elleni védekezésről szóló T/14800. számú törvényjavaslat kapcsán. Mint ismeretes, a világjárvány kitörése és terjedése a világ valamennyi országában meghatározza a kormányok tevékenységét. A védekezés, a különféle védelmi intézkedések az Európai Unió tagállamaiban is a helyi politika meghatározó témáivá váltak, amelyekről az egyes kormányok határozott vagy kevésbé határozott lépései nyomán folyamatos politikai viták zajlanak. Ezek tartalma, illetve színvonala az adott ország kormányának összetétele, az ellenzék ereje, valamint az ottani politikai kultúra függvényében lehet nyugodt, konstruktív, de meglehetősen éles és erőszakos is. A magyarországi nemzetiségek a magyar társadalom részeként természetesen elsősorban a hazai intézkedéseket kísérik figyelemmel, mivel ezek biztosíthatják számukra a pandémiával szembeni védelmet, de természetesen ugyancsak kiemelt figyelmet szentelnek az anyaországaik kormányzati intézkedéseinek is. Az anyaországi védekezés történései nyomán megállapíthattuk, hogy minden környező vagy távolabbi anyaországunk hasonló módon próbálja elejét venni a vírus terjedésének. A kézfertőtlenítés-távolságtartás-maszkviselés hármas szabálya mára minden európai országban a védekezés alapját képezi. A kormányok emellett elsősorban a gazdasági leállás, illetve a gazdaság működtetése tárgyában keresnek kiutat a helyzetből. [[12.10]] Egyes országok az országos vagy regionális tesztelésben keresnek megoldást, ami látszólag segített megállítani a Covid-vírus terjedését, ám az ezt követő lazításokkal a helyzet rosszabbodott szinte mindenütt. Mára a megoldást minden környező országban, tekintet nélkül arra, hogy az EU tagállamáról vagy azon kívüli országról van szó, a vakcinációban szép magyar szóval , a lakosság minél szélesebb körben való beoltásában keresik. Az európai államok, országok többségében az Európai Gyógyszerügynökség által jóváhagyott oltóanyagok valamelyikét vagy mindegyikét használják, amelyek biztonságos és hatékony voltáról minden EU-tagállamban meg vannak győződve az illetékes hatóságok. Itt említeném meg Szlovákia példáját, ahol az Európai Gyógyszerügynökség által jóváhagyott háromféle vakcinával oltják a lakosságot, így ha egyáltalán vannak viták a vakcinákról, akkor azok arról szólnak, hogy bevonjáke az oltási folyamatba az egyéb hozzáférhető vakcinákat, vagy ne. Szlovákiában tehát az elmúlt hétvégén a korábbi oltási tervet megváltoztatva megkezdték a pedagógusok gyorsított oltását annak érdekében, hogy ez után, a járási egészségügyi hatóságok jóváhagyását követően megnyithassák a jelenléti oktatás lehetőségét az iskolák előtt. A terv az volt, hogy azokban a járásokban, ahol az új megbetegedések száma ezt lehetővé teszi, hétfőtől megnyílnak az iskolák épületei. Igen ám, de az oltáshoz használt AstraZeneca oltóanyagtól a beoltott pedagógusok nagy százaléka hidegrázásra, izomfájdalomra panaszkodva beteget jelentett másnapra, így az eredetileg nyitni szándékozó iskolák kénytelenek voltak szerdáig elhalasztani a jelenléti oktatás bevezetését. Ismétlem, itt az Európai Gyógyszerügynökség által jóváhagyott, egyébként már itthon is használt brit-svéd fejlesztésű oltóanyagról van szó. Egy másik anyaországi példa Szerbia. Itt már lassan egy hónapja oltják a lakosságot köztük az ott élő magyarokat és egyéb nemzetiséghez tartozókat is a kínai Sinopharm oltóanyagával. Az ottani közösségi kapcsolatok igénybevételével tájékozódtunk ennek hatásáról, és nem hallottunk tömeges vagy a szlovákiai példához hasonló, a munkavégzést is lehetetlenné tévő mellékhatásokról. Mindazonáltal érthető, hogy idehaza viták zajlanak az egyes oltóanyagokról. Ugyanakkor a szélesebb kitekintés szinte minden érv megerősítéséhez szolgáltat indoklást. Egy dolog azonban bizonyosnak tűnik: hogy a megoldáshoz legközelebb mégiscsak a tömeges oltás vezethet. Az addigi, illetve az azt megelőző kormányzati intézkedések hatásos voltáról pedig csak több hónap elteltével lehet majd pontos véleményt kialakítani. E bevezetőt követően térjünk vissza az előttünk lévő törvényjavaslathoz! Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a napirenden lévő törvényjavaslatot bizottságunk a 2021. február 15-ei ülésén megvitatta, és mint kapcsolódó bizottság kialakította a véleményét. A törvényjavaslatban felsorolt, a koronavírus elleni védekezés korábbi időszakában elfogadott és a jelen törvényjavaslattal hatályában megerősített 69 kormányrendelet több helyen, több összefüggésben is érinti a Magyarországon őshonos 13 nemzetiség tagjait. Mindenekelőtt szeretném megemlíteni a 479/2020. kormányrendelet 6/C. pontját, amely az eredetileg 2021 májusára tervezett népszámlálás bő egy évvel történő elhalasztásáról rendelkezik. Mint tudjuk, a népszámlálás több szempontból kiemelt fontosságú nemzetiségeink számára: egyrészt mert tízévenként országos áttekintésben vizsgálja, pontosan hány magyar állampolgár vallja magát valamely nemzetiség tagjának; másrészt az így születő szám az a bizonyos objektív adat, amelyhez több ponton is kötődik a nemzetiségi jogok gyakorlása. A népszámlálás helyi adatai határozzák meg, mely településeken kerülhet sor a nemzetiségi önkormányzati választásokra, majd ezt követően ugyancsak ettől az adattól függ a helyi nemzetiségi önkormányzatok működésének központi támogatása. E két említett szempontból tekintjük tehát kiemelt fontosságúnak a népszámlálást. Az időpont megváltoztatása pozitív hatással lehet a világjárvány terjedésének lassulását követően a nemzetiségi lakosság körében végzett tájékoztatás megszervezésére és hatékonyságára, éppen ezért üdvözöljük e rendelkezését, illetve annak mostani megerősítését. A nevelési-oktatási intézményekre vonatkozó védelmi intézkedések természetszerűleg érintik a nemzetiségi nevelést-oktatást végző intézményeket, köztük a helyi vagy országos nemzetiségi önkormányzatok fenntartásában működő óvodákat, iskolákat is. Az óvodák és általános iskolák működése, jelenléti oktatása folyamatos, annak nehézségeit tudomásul vesszük mi, az érintett pedagógusok és a szülők is. A gimnáziumi oktatás távoktatásban való működését fenntartóként valamennyi érintett országos nemzetiségi önkormányzat igyekszik segíteni, és bár a visszajelzések szerint a végzős osztályok tanulóiban növekszik a feszültség az érettségire történő felkészülés kapcsán, bízunk abban, hogy a védőoltások számának növekedésével rövidesen lehetővé válik a középiskolákban is a jelenléti oktatás visszatérése. A tervezet 4. §-a is közvetlenül érinti a helyi, megyei és országos önkormányzataink működését és a nemzetiségi önkormányzatok időközi választásával összefüggő szabályozásokat. A képviselő-testületek feloszlatásának, majd az új időközi választások kiírásának szabályozásával teljes mértékben egyetértünk, ehhez kapcsolódóan bizottságunk véleményt nem fogalmazott meg. A katasztrófavédelemről és a hozzákapcsolódó egyes törvények módosításáról szóló 2011. évi CXXVIII. törvény 46. § (4) bekezdése alapján a települési önkormányzat képviselő-testületének, a főváros, megye közgyűlésének feladat- és hatáskörét veszélyhelyzetben a polgármester, illetve a főpolgármester vagy a megyei közgyűlés elnöke gyakorolja. Ezen törvényi szabályozás előírásai vonatkoznak a helyi, a területi és az országos nemzetiségi önkormányzatok képviselő-testületeire és elnökeire is. A szabályozás tiszta és egyértelmű, ennek ellenére azokban az ügyekben, ahol az elnök úgy véli, hogy a kérdés súlya igényli például jelentősebb pénzügyi, beruházási döntések, javadalmazások módosítása, kitüntetések, nem halasztható jogi kérdések , ott a testületek online formában, közgyűlésszerűen, de nem hivatalos, szavazás nélküli, esetenként online vagy e-mailben történő informális szavazással szervezett egyeztetések keretében segítik az elnökök munkáját, döntéshozatalát. Ez a korábban több országos nemzetiségi önkormányzatnál rendszerszerűen és az szmsz-ben is megjelenő módon elterjedt szokás rámutat arra, hogy a XXI. század elvárásainak megfelelően vagy sürgős esetben, ne adja isten, újabb veszélyhelyzet esetére szükséges az online képviselő-testületi ülések szabályozását megalkotni, hogy megfelelő jogbiztonságban, teljes, támogató jogi környezetben tudjanak a nemzetiségi önkormányzatok elnökei, képviselő-testületei működni, dolgozni. Nincs kétségünk azzal kapcsolatban, hogy a hazai számítástechnikai szakemberek képesek az ehhez szükséges műszaki és biztonsági feltételeket megteremteni. Természetesen nem a jelen helyzetben, nem most kérjük, nem most kezdeményezzük a megoldását az említett problémának, hiszen látjuk, érzékeljük, hogy rengeteg ennél fontosabb, előrébb való szabályozási és egyéb védekezési feladat van, de középtávon fontosnak tartjuk a kérdés megoldását, és amint a helyzet engedi, megkezdjük a módosításhoz szükséges szakmai anyagok előkészítését, a szükséges egyeztetések kezdeményezését. Tisztelt Ház! Az elhangzott észrevételekkel a parlament Magyarországi nemzetiségek bizottsága a törvényjavaslatot változatlanul támogatja, és azt elfogadásra javasolja a plenáris ülésnek. Ďakujem Vám za pozornost’! Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most kétperces felszólalások következnek. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Végighallgattam itt a vitát, a vezérszónokok hozzászólását, és két dolog jutott az eszembe, az egyik mindenkire vonatkozik: én úgy látom, hogy csak virológusok és orvosok ülnek a teremben, hiszen miután mindenki felhívja a figyelmet arra, hogy a politika ne szóljon bele, hagyjuk ezt a szakemberekre, utána mindenki elmagyarázza, hogy mit kéne egyébként csinálni a vakcinával vagy éppen az ország kinyitásával vagy bezárásával. Én azt mondanám, hogy az a helyes mondás, és ott kéne megállni, hogy hagyjuk ezt az orvosokra meg a virológusokra. Ez igaz a kormánypártra is, de igaz egy picit ránk is, ellenzéki képviselőkre is, hogy sokszor valószínűleg nem gondoljuk annyira komolyan azt, amit mondunk, hogyha szabad így fogalmazzak. A másik észrevételem inkább a kormánypártról szól. Többen felhívták a figyelmünket arra, hogy most össze kell fogni, együtt kell működni, ne csináljunk pártpolitikai kérdést ebből a járványügyi helyzetből, eközben azt látom, hogy amikor az ellenzék megadja a felhatalmazást ehhez a rendkívüli rendeleti kormányzáshoz, azután is mi vagyunk a járvány megoldásának az akadályozói, az oltásellenesek, a gonoszak, akik nem akarjuk a megoldást; ha nem adjuk meg, akkor is. Ez tehát egy kicsit olyan, mint hogyha van rajtunk sapka, az a baj, ha nincs rajtunk sapka, az a baj. Én a magam részéről nem tudom, az MSZP-frakció hogy fog dönteni biztos én sem fogom támogatni a mostani alkalommal ezt a rendeleti kormányzást, sok okból kifolyólag, ezt majd később taglalom, meg több képviselő is elmondta már, de azt a figyelmükbe ajánlanám, hogy az együttműködés mindig úgy kezdődik, hogy a kormány tesz gesztust az ellenzéknek. Mi tettünk legutóbb gesztust, megszavaztuk az önök rendeleti kormányzását, önök viszont semmilyen gesztust nem tettek az ellenzéknek, sőt minden egyes alkalommal pártpolitikai kérdésként támadják az ellenzéket, és olyannal vádolnak bennünket, ami teljesen világosan nem igaz. Hiszen ebben a teremben mindenki azt akarja, hogy ez a járvány minél előbb érjen véget, mindenki a megoldást keresi, ki így, ki úgy; és azt pedig kimondottan felháborítónak és aljasnak tartom [[Az elnök csenget.]] hogy kormánypárti képviselők oltásellenességgel és a járványhelyzet megoldásának akadályozásával vádolják az ellenzéket. Ezért a mondatért szégyelljék magukat! Köszönöm szépen. [[12.20]]
Tisztelt Országgyűlés! Mivel további kétperces felszólalásra senki nem jelentkezett, most további képviselői felszólalások következnek, akik írásban előre bejelentették felszólalási szándékukat. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezt a törvényjavaslatot elintézhetnénk annyival, hogy járványhelyzet van, a kellős közepén vagyunk egy világjárványnak, hát természetes, hogy meghosszabbítjuk a kormány számára azt a felhatalmazást, amivel hatékonyan tud a vírus ellen és a vírus negatív hatásai legyen az egészségügyi vagy gazdasági ellen küzdeni. Ha nem hallgathattuk volna itt végig az elmúlt két órában azt az ellenzéki verbális ámokfutást, amit végighallgattunk, akkor elintézhetnénk ennyivel ezt a törvényjavaslatot, hiszen természetes, hogy szükség van a meghosszabbításra, hiszen benne vagyunk a világjárvány kellős közepében. És bár az első hullámot legyőztük, és a második hullámot is sikerült kordában tartani, azt látjuk, hogy a vírus egész Európában növekvő számokat mutat, ezért fontos, hogy továbbra is betartsuk a korlátozó intézkedéseket, és majd a vakcinának köszönhetően fokozatos és felelősségteljes újraindításra lesz lehetőség. Szeretnék reagálni baloldali képviselőkre, hiszen amiket elmondtak, azok sok esetben semmilyen módon nem találkoznak a valósággal, sőt felháborító hazugságokat is mondtak itt a tisztelt képviselőtársak. Újra ugyanaz a lemez: álhírek, a hatóságok és a szakemberek támadása. A Jobbik képviselője, Lukács László György azt mondta, hogy demokratikus döntéshozatalra, normál rendben való tárgyalásra van szükség egy ilyen törvénynél az Országgyűlésben, hiszen mi a legdemokratikusabb intézmény Magyarországon? A magyar Országgyűlés. Majd utána azt kritizálta, hogy az Országgyűlés elfogadott törvényeket az őszi ülésszakban; a választási törvényről vagy éppen az alaptörvény-módosításról mondta a képviselő úr, hogy micsoda aljas dolog, hogy a parlament egyébként normál rendben, demokratikus módon megtárgyalta ezeket a törvényjavaslatokat, majd többségi támogatást bírva el is fogadta azokat. Látok egy kis kettős mércét, ez Keresztes képviselő úrnál is előjött, hiszen Keresztes László azt mondta, hogy miért foglalkozunk mi itt a parlamentben választási törvénnyel, miért foglalkoztunk mi itt a vírusjárványhoz nem kapcsolódó törvényekkel. Csak egy gyors parlamentihonlap-keresésre van szükség ahhoz, hogy lássuk, Keresztes képviselő úr a válság kellős közepében, a veszélyhelyzetben benyújtott törvényjavaslatokat a vagyonnyilatkozatokkal, a hulladékkal, az állambiztonsági múlttal, a vízüggyel, a Balatonnal, a vizek védelmével kapcsolatban, amelyek mind-mind fontos kérdések, tisztelt képviselő úr, de ne mondja azt, hogy mi nem nyújthatunk be vagy a kormány nem nyújthat be törvényjavaslatokat a járványtól független témákban, de ön pedig benyújthat ilyen törvényjavaslatokat. Az MSZP-vel kapcsolatban mondanám Harangozó képviselő úrnak, aki felhozta a devizahitelesek kérdését, hogy egy szocialista képviselőtől a devizahitelesek kérdésével kapcsolatban, azt gondolom, nem érdemlünk semmiféle kioktatást. Hiszen mivel megszüntették az otthonteremtési kedvezményeket, megszüntették a kedvező lakáscélú hiteleket, mivel megszüntették a családi adókedvezményeket, és belekényszerítették családok százezreit a káros és veszélyes devizahitel-konstrukcióba, pont szocialista válságkezelés címén, ezért a devizahitelezésben a szocialistáktól nem érdemlünk kioktatást. De érdemes megnézni, összevetni a baloldali válságkezelést is, hiszen Arató képviselő úr is beszélt erről. Ő annak a kormánynak volt mindvégig a tagja, amelyik elvett egyhavi nyugdíjat a nyugdíjasoktól, amelyik elvett egyhavi bért az egészségügyi dolgozóktól, amelyik megemelte a személyi jövedelemadót, megemelte a jövedéki adót, és kivezette a gáz- és távhő-kompenzációt, amivel másfél millió család került nagyon nehéz helyzetbe, hiszen háromszorosára emelték a gáz árát, miközben a kompenzációt és a segítséget megszüntették. Arató képviselő úr ennek a kormánynak volt prominens tagja. Szintén előkerült megint a lélegeztetőgép problémája, megint a van rajta sapka, nincs rajta sapka esete: először az volt a probléma, hogy nincs elég lélegeztetőgép, majd az volt a probléma, hogy túl sok lélegeztetőgép van. Döntsék el, tisztelt képviselőtársaim, hogy mi miatt akarják a kormányt támadni, hiszen az önök hobbijává vált az, hogy az egészségügyi védekezést kihasználva folyamatosan a szakembereken keresztül, a hatóságokon keresztül egyetlenegy céljuk van: hogy a kormányt támadják. Önöknek az a jó, ha a kormánynak rossz és ha az országnak rossz, mert önök ettől politikai hasznot remélnek. Arató képviselő úr azt mondta, hogy politikai nyomásgyakorlás van a gyógyszerhatóságon. Ez utoljára abban az időszakban valósult meg, amikor az ön főnöke, Gyurcsány Ferenc a Központi Bizottság titkára volt. A kommunista hatalom volt az, amely a különböző magyar hatóságokat politikai nyomásgyakorlás alá vette, hogy a képviselő úr jobban emlékezzen arra az időszakra, amikor központi bizottsági titkárként tevékenykedett az ön főnöke. Azt szeretném elmondani, tisztelt képviselő úr, hogy a vakcina kérdésében ön megint csúsztat. Önök kipécéznek vakcinákat, önök hangulatot keltenek bizonyos vakcinák ellen, és az önök európai parlamenti képviselőjének a magyar jogszabályok és az európai jogszabályok szerint az lenne a feladata, hogy az Európai Bizottságot számonkérjék. Ők nem a magyar kormány számonkéréséért felelősek, mint az itt ülő ellenzéki vagy kormánypárti képviselők, hanem az Európai Bizottságot kell számonkérniük. A miniszterelnök-jelölti kampányát folytató Gyurcsány Ferencné [[Arató Gergely: Dobrev Klára, az a neve, jegyezd meg! Az elnök csenget.]] miért nem az Európai Bizottságnál kopogtat? Miért nem azt kérdezi, hogy miért nem engedélyezték még az orosz és a kínai vakcinát? De látom, tegnap nem figyelt, mert tegnap a főnöke azt mondta, hogy az orosz és a kínai vakcinát hamarosan engedélyezni fogja az Európai Bizottság. És ön elvesztegetett életekről beszél. Akkor mennyi elvesztegetett élet lenne, ha megint önökre hallgatna bárki is ebben az országban, és sokkal később, hónapokkal később kerülne Magyarországra az orosz vagy a kínai vakcina? Mennyi elvesztegetett élet lenne, ha az orosz és a kínai vakcinával csak nyáron vagy ősszel lehetne oltani Magyarországon? Ezt nem tudja megválaszolni a képviselő úr. Arról sem beszélt Arató Gergely, hogy Niedermüller Péter a veszélyhelyzet ideje alatt miért nem adott otthont 600 zeneiskolásnak, pedig meg volt ígérve, miért rakta őket utcára, miért nem lehetett otthonuk, és miért a baloldali haverjaiknak adták azt a csodaszép felújított épületet. Arról sem beszélt Arató képviselő úr, hogy miért éri el most már a 150 milliót azoknak a szerződéseknek az összege, amelyeket a bűnöző Czeglédy Csabával kötöttek a DK-s polgármesterek a veszélyhelyzetet kihasználva polgármesteri kizárólagos hatáskörben. Ezekről nem hallottunk a képviselő úrtól. Önök azt kérték számon, hogy miért nem normális menetrendben tárgyalja ezt a törvényjavaslatot az Országgyűlés. Mert ha önökön múlna, akkor a jövő héttől másfél millió családnak kéne visszafizetni a hitelét, mert a hitelmoratórium abbamaradna; akkor a bértámogatások kifizetése leállna; akkor nem tudnának otthonfelújítási programot igényelni a családok, hiszen látjuk, hogy ez a program rendkívül népszerű, és hozzájárul egyébként a gazdasági újranyitáshoz is. Önök szerint ez mind nem számít. Önök az út szélén hagynák azt a másfél millió családot, akinek segít a hitelmoratórium, azt a 60 ezer vállalkozást, amelynek segít a hitelmoratórium, azokat a szektorokat, amelyek megkapják a bértámogatást; önök mind-mind elfeledkeznek ezekről az emberekről és ezekről a vállalkozásokról. A GDP-adatokról is beszélt a képviselő úr, és Keresztes frakcióvezető úr is beszélt arról, hogy makroszámokkal dobálózunk. Amikor vannak elismerendő adatok és tények, önök nem tudnak vitatkozni az Eurostat adataival, akkor mindig kétfajta politikai pamflet kerül elő: hogy makroszámokkal dobálózunk, és hogy termelési jelentéseket mondunk. Ezek a tények, tisztelt képviselő úr. Fontos tények, hiszen Magyarországon 5,1 százalékos volt a GDP-visszaesés, minden európai országban visszaesés volt, de a legtöbb európai országban ennél sokkal nagyobb. A szomszédos Ausztria GDP-je 7,5 százalékkal, Franciaországé 11 százalékkal esett vissza, miközben egyébként az utolsó negyedévben nőtt a magyar gazdaság teljesítménye, és a magyar munkavállalók és a magyar munkaadók összefogva egyébként meg tudták teremteni ezt a számot, ami nyilvánvalóan negatív szám egy világválság kellős közepén, de arról persze Arató Gergely bölcsen hallgat, hogy 2009-ben ugyanez az adat 6,7 százalék volt, amikor a GDP visszaesett 2009-ben. [[Arató Gergely közbeszól. Az elnök csenget.]] Amikor önök mindig arra hivatkoznak, hogy az egy gazdasági válság volt, amikor az időseket és a családokat sanyargatták és megszorították, akkor is beindult a baloldali reflex, most is csak az adóemelés az, amiben gondolkodnak a baloldali polgármesterek. Én ezért vagyok hálás a kormánynak, hogy megtiltotta azt, hogy baloldali polgármesterek újabb sarcokat vethessenek ki az ott élő emberekre. És itt elérkeztünk egy nagyon fontos kérdéshez, az önkormányzatiság kérdéséhez. Keresztes képviselő úrnak föltenném a kérdést, hogy az önkormányzat van az emberekért, vagy az emberek vannak az önkormányzatokért. Ön fordítva ül a lovon. Nem az embereknek kell megmenteniük az önkormányzatot az önkormányzat van azért, hogy szolgálja a helyben élő embereket. [[12.30]] És az a pénz, például az iparűzési adó a kis- és középvállalkozásoknál, ott marad a településen, nem történik semmiféle elvonás, tisztelt képviselő úr! Azon a településen, azoknál a vállalkozóknál, azoknál a vállalkozásoknál marad. És ez egy óriási segítség nekik, mert ön is pontosan tudja, hogy az iparűzési adót bevételalapon kell fizetni. Tehát egy cégnek, amelynek van száz forint bevétele, és messze nem elég még a bérekre sem a bevétele [[Arató Gergely: És akinek nulla forint bevétele van?]] , annak is fizetnie kell az iparűzési adót, csak azért, hogy egyébként az önkormányzat számlájára ez befolyhasson. Ezt nem vonta el az állam, ez ott maradt azon a településen, és azon a településen élők érdekeit szolgálja. Úgyhogy nagyon fontos az önkormányzatiság kérdése, mert szerintünk az önkormányzat van az emberekért, és nem fordítva. Ön is itt elmondja, hogy ha működik a parlament, az a baj, ha nem működik, akkor az a baj, miért tárgyal ilyen törvényeket a parlament, és miért nem, nem tudom, szüneten van a parlament. Márciusban még azzal vádoltak minket, hogy be akarjuk tiltani a parlament működését, most meg az a probléma, hogy rendes menetrendben tárgyalunk egyébként a járványhelyzettel nem szoros kapcsolatban lévő törvényeket. És, még egyszer mondom, ön is számtalan olyan törvényjavaslatot benyújtott, amelynek köze nem volt a járványhelyzethez, és ezzel nincs is semmiféle probléma. Mesterházy képviselő úrnak mondanám, hogy nem gesztust tett az ellenzék a kormánypártoknak, amikor megszavazta 90 nappal ezelőtt a veszélyhelyzet kihirdetését és a felhatalmazást. Ez az alapvető politikai kötelessége egy járványhelyzetben! Ez nem gesztus, egy válsághelyzet kellős közepében vagyunk! Az, hogy önök minden lépésüket politikai számítások alapján sakkozzák ki, hogy most mi hoz szavazatot Gyurcsány Ferencnek meg mi nem, meg hogyan lehet ezt politikai érdekre, politikai haszonra váltani [[Mesterházy Attila közbeszól. Dr. Gyüre Csaba: Ezek ti vagytok!]] , azzal én nem tudok mit kezdeni, én sajnálom önöket ezért. De ez nem gesztusgyakorlás, hogy önök nagy kegyesen hajlandók voltak megszavazni, ez alapvető kötelesség egy ilyen nehéz helyzetben! Én azt gondolom, hogy most is az lenne, és éppen ezért kérem önöket, gondolják át azt a politikai álláspontot, amit most itt előadtak az elmúlt két órában, mert szükség van arra egy járványhelyzet kellős közepén, hogy a gyors és hatékony döntéshozatal megvalósulhasson. Ebben a törvényben is ugyanazok a feltételek és garanciák rendelkezésre állnak, mint korábban: az Országgyűlés bármikor vissza tudja ezt vonni, 90 napnál hamarabb is véget érhet, bármikor visszaadhatja a kormány ezt a felhatalmazást. Látjuk azt, hogy a vakcinaszállítmányok érkezése és pontosan azért, mert a kormány időben lépett, és nem az önök vakcinaellenes politikájára hallgatva, minden beszerzési forrást felkutatva, mindenhol, ahol oltottak embereket, megvizsgálva azokat a beszerzési forrásokat, időben elegendő mennyiségű vakcinát kötött le. Nem úgy, mint az Európai Bizottság, amely késett. Önök azt mondják, hogy az a vakcina, amellyel ettől az ülésteremtől 210 kilométerrel arrébb magyarok tízezreit beoltottak, az rossz. A DK pár héttel ezelőtt azt állította, hogy az orosz vakcina emberkísérlet, miközben tegnap Gyurcsány Ferenc azt mondta, hogy hamarosan az Európai Gyógyszerügynökség is engedélyezni fogja. [[Arató Gergely: Majd ha egyszer benyújtják!]] Önök emberkísérletről beszélnek! Gyurcsány Ferencné miért nem azzal foglalkozik, hogy az Európai Gyógyszerügynökséget kéri számon, hogy miért nem halad gyorsabban az engedélyezéssel [[Arató Gergely: Mert nem nyújtották be! Az elnök csenget.]] , miért nem kezdi meg a tárgyalásokat a különböző vakcinagyártókkal? Miért oltásellenes kampányt folytatnak, és miért pécéznek ki vakcinákat azért, hogy a magyar emberek ne bízzanak benne? Egyértelmű a tendencia önök ebben is elhallgatják az igazságot -: folyamatosan nő az oltási kedv Magyarországon [[Dr. Varga-Damm Andrea: Egy frászt!]] egyre több és több ember szeretné beoltatni magát. Még az önök szavazói is azt gondolják, hogy az önök álságos oltásellenes kampánya, hogy kipécéznek vakcinákat, az nem helyes; még az önök választói is azt gondolják, hogy szégyenteljes az a magatartás, amit művelnek ebben a kérdésben. Ezért kérünk mindenkit, hogy regisztráljon, hogy kérje az oltást, és amikor rá kerül a sor, akkor oltassa be magát. Önöktől pedig azt kérjük, hogy mint tisztességes parlamenti képviselők, akik egy válsághelyzetben a haza oldalára állnak, szavazzák meg ezt a törvényt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Akik ezt a vitát kívülről figyelik most, azok nagyon nehezen tudják az előterjesztés ismerete nélkül eldönteni, hogy miről szólhat ez az előterjesztés valójában. Az is egyértelmű, hogy nagyon-nagyon távoli álláspontok vannak a kormányoldal és az ellenzék képviselőinek tekintetében. Szerintem helyes törekvés az, ha megpróbáljuk ezt a bizonytalanságot oldani. Nyilvánvalóan sokat segítene az, ha valódi párbeszéd tudna kialakulni; sokat segíthetne az, ha egyébként az Országgyűlés üléseit a közmédia rendszeresen és állandó jelleggel közvetítené [[Nacsa Lőrinc és Hollik István elhagyja az üléstermet.]] és talán akkor könnyebb lenne dönteni adott esetben a magyar polgároknak arról, hogy melyik kérdésben melyik véleményt, melyik álláspontot osztják. De nem először, most is látom, hogy akik előzőleg hangosan és magas lóról véleményt nyilvánítottak, azok most elhagyták a termet. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Éhesek voltak!]] Azonban mégis tennék egy kísérletet, még ha nagyon kevesen is követik ilyenkor az ülést, hogy megvilágítsam azt, szerintem körülbelül miről szól ez az előterjesztés, a benne lévő tartalom milyen csoportokra osztható, és hogy alakult ki az az ellenzéki oldalon, hogy gyakorlatilag, ha jól értem, egyöntetűen, ezúttal elutasítóan állnak ellenzéki képviselőtársaim és jómagam is ehhez az előterjesztéshez. Először is, tartalmaz a konkrét helyzetben nehezen értelmezhető politikai elismerést a kormány számára ez a javaslat. Ez teljesen felesleges; nyilvánvalóan illik ahhoz a feudális jellegű, feleslegesen urizáló világhoz, amelyben most éppen az önök kétharmada úgy gondolja, hogy meg kell veregetni a kormány vállát. Én azt gondolom, hogy az ilyen típusú mondatokra semmiféle szükség nincs egy előterjesztésben. Valóban, szól egy felhatalmazásról, konkrétan a kihirdetéstől számított 90 napig terjedőleg. Illetve ezért nem értettem Vejkey képviselőtársam megnyilatkozását itt nagyon sok, az elmúlt három hónapban meghozott kormányrendeletnek a hatályban tartásáról, a hatályuk fenntartásáról is szól ez a rendelet. Tehát ilyen értelemben nem osztom az álláspontját abban a tekintetben, hogy ez a javaslat ugyanarról szólna, mint az előző javaslat, amely a veszélyhelyzetet kihirdette. Akkor tulajdonképpen, egy olyan helyzetben, amelyben a kormány az általa 15 napra kihirdetett veszélyhelyzet 90 napos meghosszabbítását kérte az országgyűléstől, még kevés döntés született meg kifejezetten a járványkezelés kapcsán. Tehát én azt gondolom, hogy novemberben, abban a szituációban, amely akkor volt az országban, ez támogatható volt ellenzéki képviselők részéről, az ellenzéki oldal részéről, azonban ma egy gombnyomás keretében a végén a felhatalmazáson túl egy felesleges politikai elismerésről is kell dönteni, ami nyilvánvalóan politikai álláspontok kérdése, illetve az elmúlt három hónap meghozott kormányrendeleteiről is dönteni kell. Ezért nyilvánvalóan ez egy sokkal komplexebb kérdés, és ahogy elhangzott, mivel ez ennyire komplex, ezért nem támogatható ez a javaslat. De menjünk bele, hogy miért is nem, és néhány politikai okot, ha politikai elismerést várnak, hadd említsek meg. Az első, hogy világosan hadjáratot indítottak az ellenzéki önkormányzatokkal szemben. Nincs kérdés ebben a dologban. Amit műveltek a helyi iparűzési adó kapcsán, és ahogy azt művelték, az teljesen világossá teszi ezt a dolgot. És ne felejtsük el, hogy a megyeszékhelyek tekintetében, a megyei jogú városok tekintetében, fideszes vezetésű megyei jogú városok számára, az ott élők számára karácsony előtt adtak karácsonyi ajándékot nyilván idézőjelben mondom ezt kötelező önkormányzati feladatok ellátására, szabadon felhasználható forrásokat; majd’ másfél milliárdot juttattak az ilyen településeknek. Sorolhatnám a fideszes vezetésű megyei jogú városokat. Az ellenzéki megyei jogú városokról teljes mértékben elfeledkeztek. Felháborító az a gyakorlat, amit az elmúlt három hónapban is egyre súlyosabban folytatnak, hogy különbséget tesznek például egy debreceni vagy egy nyíregyházi polgár és egy miskolci polgár között. Minden megyei jogú városban élő magyar állampolgárnak járnak azok a megfelelő szolgáltatások akár a városüzemeltetés tekintetében, gondolok itt a tömegközlekedéstől kezdve az utak karbantartásán át nagyon sok alapszolgáltatásig , ugyanazok a szolgáltatások és ugyanaz a minőség, függetlenül attól, hogy 2019. október 13-án az abban a városban élő polgárok hogy döntöttek, ki vezesse a településüket, és milyen többség legyen a testületben. Ez a gyakorlat világosan egy politikai boszorkányüldözés. És felháborító, hogy több mint két hónapja hitegetik ezeket a városokat és az ott lakókat. Ez történik szülővárosomban, Miskolcon is, és ezt, őszintén mondom, kikérem magamnak, és kikérem a miskolciak nevében is, amit ebben az ügyben művelnek. Ezt fejezzék be! Semmi olyan javaslat nem támogatható itt a Ház előtt, ami ezt a gyakorlatot szentesíti. [[12.40]] A kompenzáció nem könyöradomány a kormány részéről. Itt el is mondanám, hogy természetesen máshol azt látjuk, hogy boldogabb sorsú országokban, szinte kivétel nélkül az Európai Unióban megértették a kormányok, hogy az önkormányzatok a járványkezelés frontvonalában dolgoznak, tehát nem elvonni kell az önkormányzatoktól forrásokat, hanem a járványkezelés miatt megnövekedett feladataik, többletköltségeik miatt ide kell, ide is kell forrásokat átcsoportosítani. Tartalmaz ez a törvényjavaslat, és az elmúlt három hónapban sok ilyet hallhattunk, olyan javaslatokat, olyan döntéseket, amelyeket csomagban összefoglalva úgy lehetne megnevezni talán, hogy felkészülés az önök választási vereségére az önök részéről. Gondolok itt az egyetemek privatizálására egy, a későbbiekben gyakorlatilag átalakíthatatlan konstrukció kapcsán, gondolok a Mathias Corvinus Collegiumnak juttatott százmilliárdokra, gondolok itt a vadászati kiállítás kapcsán kiöntött iszonyatos pénzekre. De azt is kell mondanom, hogy hallja az ember azokat a híreket, hogy a koronavírus kapcsán Magyarországnak jutó EU-s forrásokat, illetve a hétéves fejlesztési ciklus forrásait is önök mindenképpen le kívánják szerződni a következő nagyon rövid időszakban, determinálva ezzel a következő 7-8 év fejlesztését, tovább szűkítve a következő kormány mozgásterét, amely nyilván általunk remélten a mai ellenzék támogatását fogja élvezni, magyarán: mi kormányváltásra készülünk. Tehát önök elképesztő, sok ezer milliárdos átcsoportosítást, forrásallokációt hajtanak végre arra készülve, hogy ha kormányozni nem tudnak, akkor egyéb módon befolyásolják alapvetően az ország sorsát. Ez is probléma egy demokratikus választás kapcsán, és demokratikus deficitet jelent sok döntésük ezekben a kérdésekben. Harmadikként hadd tegyek egy dolgot az asztalra! Igaza van Mesterházy Attilának abban, hogy túl sokan érzik ma magukat virológusnak, és talán sokszor inkább kellene a szakértőkre, egészségügyi szakemberekre, járványügyi szakemberekre hagyni bizonyos kérdések megválaszolását és a döntéseket. De azért vannak statisztikai számok, amelyekből egyébként a politika és a képviselők is kell hogy következtetéseket vonjanak le. Egy nemzetközi oldalon elérhető adatok alapján, amely összesíti a nemzetközi adatokat a koronavírus-járvány kapcsán, az egymillió főre jutó halálesetek számát tekintve és ez egy elképesztő, sajnálatos adat a 12. legrosszabb helyen van a világon Magyarország. Önök mondták, a miniszterelnök mondta azt, hogy a halálesetek száma minősíti a járványkezelési döntéseiket és a járványkezelésüket. Ez egy olyan szörnyű adat, amely elképesztően elgondolkodtató, és mindenképpen azt mutatja, hogy bizonyos döntések tavaly ősz elején elmaradtak, későn születtek. Ebben bizony komoly felelősségük van önöknek is. Alapvetően nekünk azt kellene tennünk itt a Házban és a kormánynak is a teljes körű felelősség birtokában, hogy az egészségügyi, társadalmi és a gazdasági hatásokat, amelyeket ez a járvány okoz, tompítsuk, próbáljuk megoldani és afelé kellene dönteni, hogy átcsoportosítsunk kevésbé fontos területekről az igazán fontos területekre. Nézzük ezeket a területeket! Az egészségügy kapcsán elmondható, hogy az elmúlt tíz év politikája, a sok helyen lecsúszó egészségügyi infrastruktúra csak azért nem omlik össze, mert az egészségügyi dolgozók, az egészségügyi alkalmazottak, orvosok, ápolók elképesztő, heroikus, áldozatkész munkát folytatnak. Őket csak köszönet illeti ebben az országban. De az, hogy ezt a területet elhanyagolták, nagyon világos, rengeteg más presztízsszempont fontosabb volt az elmúlt tíz évben, és komoly tanulsága ennek az időszaknak az egész ország számára, hogy az egészségügy alapvető problémáit kezelni kell. Elhangzott, hogy amikor döntöttek egészségügyi kérdésekről, akkor is volt, ami világosan, számszakilag láthatóan valamilyen okból rosszul sikerült, vagy hibáztak, vagy egyébként más dolog van mögötte. Gondolok itt a lélegeztetőgépekre, ezeknek szám szerint olyan nagyságrendű beszerzése történt meg, hogy nem is lehet ennyit üzembe állítani Magyarországon, és mintegy 300 milliárdjába van az adófizetőknek. A mai napig ezeknek a gépeknek a nagy része porosodik, és nyilvánvalóan ez a beszerzés ilyen értelemben jól láthatóan nem volt szükséges ebben a nagyságrendben. De azt gondolom, hogy ha egy ilyen előterjesztés kizárólag a járványügyi és az egészségügyi szakemberek javaslatairól szólna, akkor támogatható is lenne, de nem erről szól, mert hiányzik belőle nagyon sok olyan társadalompolitikai döntés, illetve benne van sok olyan elfogadhatatlan döntés a szükségesekkel szemben, és itt gondolok az SZFE kapcsán hozott büntető történetekre, utaltak rá képviselőtársaim, amelyek teljesen idegenek egy ilyen javaslattól. A gazdasági problémák kezelése kapcsán elhangzott az is még tavaly tavasszal, hogy akár nőhet a magyar gazdaság. Ez egy teljes vakvágány és hibás diagnózis volt. Jól látszik, hogy hatalmas a hiány, történelmi csúcs, és rekord az államadósság is. Komplett szektorok vannak válságban, gondolok itt a vendéglátó szektorra, az egész szektor segélykiáltásait hónapokig engedték el a fülük mellett. Tulajdonképpen néhány héttel ezelőtt próbáltak lépni, amikor már sok esetben megkésett ez a dolog, nagyon sokan vannak nagyon nehéz anyagi helyzetben. Az önkormányzatok: nagyon gyorsan végigszaladnék ezen is. A helyi közösségi közlekedés támogatását vonták meg. Ez nagyon sok megyei jogú városban, így Miskolcon is komoly nagyságrend volt, 500 milliót vontak ki, pedig eleve 900 milliós bevételkiesés volt nagyságrendileg ezeknél a cégeknél az elmaradt utazások miatt. Ugyanakkor elvárták, hogy járjon sűrűbben járványügyi intézkedésképpen a csúcsidőszakban a tömegközlekedés Miskolcon is. Hát, így nagyon nehéz tervezni, forrásokra van szüksége az MVK-nak, ezeket kellene önöknek megtérítenie, különös tekintettel arra, hogy sok-sok milliárdot nem fizetett ki a cégnek az előző fideszes városvezetés sem. Tehát a tömegközlekedés kapcsán komoly az adósságuk. Ingyenessé tették a parkolást, de nem ellentételezték az önkormányzatok számára. Ez sem teljesen világos, hogy miért pont a járványügyi intézkedések kapcsán van. Ami még helyben maradt a gépjárműadónak, az a 40 százaléka, de ezt elvonták az önkormányzatoktól. Hogy várhatják el, hogy tartsák karban az önkormányzatok az utakat, figyeljenek az alapvető városüzemeltetési kérdésekre, ha innen is elvonnak? Ez 450 millió forint például Miskolc esetében. A helyi iparűzési adót már a Nemzeti Versenyképességi Tanács több mint egy évvel ezelőtti javaslata is igyekezett megvonni, amely egy kormányszerv, tehát az önök közreműködése tetten érhető ebben a dologban. Árbevétel-alapú, magyarán: pont azoknak nyújt kevesebbet ez a döntés, a megfelezés a kkv-szektorban, akik igazán nagy bajban vannak, akiknek nincs árbevételük, vagy nagyon-nagyon drasztikusan lecsökkent az árbevételük. Ugyanezt a nagyságrendet lehetett volna egyébként úgy támogatásként a szektornak nyújtani, hogy sokkal inkább a rászorulók kapták volna meg és kevésbé azok, akiknek most is nőtt az árbevétele, mert, mondjuk, olyan szektorban dolgoznak. Magyarán: önök kifejezetten azért döntöttek e mellett a konstrukció mellett, mert ennek kapcsán is belerúghattak egyet az ellenzéki vezetésű önkormányzatokba. Sorolhatnám azokat a bevételkieséseket, amelyeket az önök megszorításai mellett még el kellett könyvelniük a városoknak. Miskolc esetében ez összesen mintegy 7 milliárd forint. Azt javaslom önöknek, hogy változtassanak. Változtassanak, nem késő! Fogunk módosítókat benyújtani, szeretnénk, ha ez az előterjesztés olyanná válhatna, amely konszenzusos, de azt látom, hogy önök sajnos politikai érdekeiknek megfelelően írták meg ezt az előterjesztést is, és ebben a formában természetesen számunkra nem támogatható. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, független képviselő. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon örülök annak, hogy ellenzéki képviselőtársaim nagyon sok oldalról már megvilágították annak indokát, hogy ezt a felhatalmazási törvényjavaslatot miért nem lehet megszavazni. [[12.50]] Nem szeretném azokat az indokokat megismételni, sőt arra törekszem, hogy egy picit más aspektusból is mutassam be azokat az indokokat, amelyek egy felelős politikus számára azt mondják, ez a felhatalmazás nem támogatható. A T/14800. számú törvényjavaslatot tárgyalja a parlament, amelyben 70 kormányrendelet jóváhagyását kéri a kormány, a koronavírus-járvány elleni védekezés érdekében 2020. november 3. napja óta hozott kormányrendeletekét. Már ezen rendeletek száma is riasztó, de amikor egyenként megvizsgáljuk azok indokát, rettenetes kép tárul elénk: kapkodás, átgondolatlanság, iszonyatos mértékű károkozás. Az látható, hogy valódi szakmai, tudományos alátámasztása nincs az intézkedéseknek. Szerintem ezek nagy részének értelmét maga a kormányfő sem érti, látható, hogy nagy részben nem szakmai, hanem politikai döntések ezek, és a politikusok védik magukat akár azon az áron is, hogy emberek sokaságát földönfutóvá teszik. Amit ma eddig a kormánypártok képviselői összehordtak ebben a Házban indokolásként, az már nemcsak demagógia, hanem kifejezetten a társadalom semmibevétele. Jobb- és baloldalról beszélnek, közben a kormánypártok semmiféle jobboldali politikát ebben a kérdésben sem folytatnak, nem védik meg az emberek egzisztenciális biztonságát. Egy valódi jobboldali politikus arra törekszik, hogy a polgárok egzisztenciális biztonsága fennmaradjon, sőt erősödjön. Attól, hogy az ellenzéket baloldalozzák, még nem lesznek a kormánypártiak jobboldaliak. Nem oldalak kérdése, hogy miként védjük meg az emberek egészségét. Az egész járványkezelés hazugságok sorozata, hazudnak reggel, délben, este, és a legnagyobb gond, hogy nemcsak a népnek, hanem gyakran saját maguknak is hazudnak. Egy picit megmutatnám egy komoly szakembernek, a SOTE rektorának a minapi kijelentése aspektusából a jelenlegi járványhelyzet adottságát. Merkely Béla a minap azt mondta, hogy a lakosság felénél már járhat a fertőzöttség. Ugye, nem véletlen mondja: rengeteg emberen úgy megy át ez a vírus, hogy semmiféle egészségkárosodás, semmiféle betegség nem jön elő. Ezért is van, hogy járnak a nyolcadik osztályig a gyerekek iskolába, és lám, lám, a gyerekek egymást nem fertőzik. Nagyon speciális adottságú ennek a vírusnak a tulajdonsága. Ha pedig igaz az, hogy a lakosság fele már megfertőződött, akkor ez azt jelenti, hogy a megfertőződöttek mindössze 5 százaléka betegszik meg legfeljebb. Akkor miért is kell az egész országnak bezárva lennie? Az egészségügyi ellátórendszer kapacitását kell fenntartani a gyógyításhoz, az egészségügyi ellátórendszert kell erősíteni, ahhoz pedig pénz kell, a pénzt pedig adó formájában azok a vállalatok termelik meg, amelyek most éppen nem tudnak működni a járvány elleni intézkedések túlzott volta miatt. Nézzük meg az egészségügyi ellátórendszer kapacitását! Átlagosan egy évben 2 millió 300 ezer főt bocsátanak el a kórházak fekvőbetegségből, természetesen ebben az elhunytak is benne vannak. Egynapi kórházi ellátásból egy évben körülbelül 330 ezer személyt bocsátanak el, azaz van az egészségügynek évente kórházhoz kötve fekvőbeteg-ellátásra 2 millió 600 ezer főre való kapacitása. Ezen túl a kórházban egy beteg által töltött átlagos napok száma nyolc, azaz Magyarországon 18 millió 400 ezer betegágynap áll egy évben összesen rendelkezésére az egészségügynek, ami azt jelenti, hogy az ehhez a járványhoz kötődő potenciális betegszámhoz bőségesen megvan az egészségügyi ellátórendszer kapacitása. Szükségtelen volt a 26 ezer ágy kiürítése, a töredékét sem töltötték fel, és a vírus viselkedése alapján miután már 11 hónapos tapasztalatunk van megállapíthatjuk, ha minden személy megfertőződik Magyarországon, akkor sem betegszik meg 500 ezernél több úgy, akiknek egészségügyi ellátórendszeri ellátásra van szüksége. Az eddigi tapasztalatok szerint a megbetegedettek 10 százaléka részesült szükségszerűen kórházi ellátásban, azaz 50 ezer főnél többel nem is kellett számolnia a kormánynak 11 hónap távlatában, ha minden magyar megfertőződik. Szeretném idehívni további indokaim előadására az egészségügyi törvény rendelkezéseit. Azt mondja a preambulum, hogy a lakosság egészsége iránt érzett felelősségtől áthatva hozza meg a törvényt az Országgyűlés. Azt írja: „attól a meggyőződéstől vezérelve, hogy az egyén egészséghez fűződő érdeke és jólléte elsőbbséget kell élvezzen, továbbá, hogy az orvostudomány fejlődésének eredményeit a jelen és a jövendő nemzedékek javára kell felhasználni”; „az egészség az egyén életminőségének és önmegvalósításának alapvető feltétele, amely döntő hatással van a családra, a munkára és ezáltal az egész nemzetre”; „tekintettel arra, hogy az egészség fejlesztését, megőrzését és helyreállítását az egészségügy eszközrendszere csak a szociális ellátórendszerrel, valamint a természeti és épített környezet védelmével, illetve a társadalmi és gazdasági környezettel együttesen, továbbá az egészséget támogató társadalmi gyakorlattal és politikával kiegészülve képes szolgálni”. Tehát mit mond maga az egészségügyi törvény? Azt, hogy az egészség megőrzése, fenntartása nem önmagában egészségügyi kérdés, hanem abban részt kell vennie a társadalom és a gazdaság minden egyes szereplőjének, hogy ez hatékony legyen. Jelzem, most a kormányzat ezekkel a rendeletekkel is pont ennek a gazdasági-társadalmi környezetnek egy részét bénította le, amelynek pedig a tevékenysége kell ahhoz, hogy az egészsége az embereknek fennmaradjon, ami önmagában nemcsak egy vírustól függ, hanem az emberek általános egészségi és pszichikai állapotától is. Figyelemmel a bekövetkezett tudományos, technikai, etikai és társadalmi, valamint a jogrendszert érintő változásokra, továbbá nemzetközi kötelezettségeinkre, az egészségi állapot megőrzésének és javításának összetett feltételrendszerét határozza meg a törvény. Tehát maga az egészségügyi törvény elismeri, hogy a rendszer összetett, nem lehet egy-egy elemet kiemelni belőle, és csak úgy tud a törvény célja megvalósulni, ha az ebben a koherens rendszerben működik. Ha csak az egészségügyi törvény preambulumából indulunk ki, már a védekezőrendszer hibás volt, hiszen ezeknek a feltételeknek nem tudott megfelelni. Az egészségügyi törvénynek van a célok meghatározására szolgáló része, amelyben a b) pontban az esélyegyenlőséget emeli ki, a c) pontban pedig azt, hogy a beteg megőrizhesse emberi méltóságát. Aztán van egy (3) bekezdése a törvénynek, amely azt mondja, hogy joga van ismeretek megszerzéséhez a betegnek, ami lehetővé teszi számára az egészsége védelmével, fejlesztésével kapcsolatos lehetőségek megismerését, valamint megfelelő tájékoztatáson alapuló döntését az egészségével kapcsolatban. És itt megállok egy kicsit, egypár gondolat erejéig. Elmondom, hogy azért sem szavazom meg ezt a felhatalmazást, mert vannak bűnei a kormányzatnak, amiket nem tudok megbocsátani. Ezekből az egyik nagy bűn: a meghalt emberek egyedül, családtagjaik, szeretteik nélkül, számkivetetten, kiszolgáltatva vesztették életüket március óta, akiknek a szervezetében ez a vírus jelen volt. Ez olyanfajta bűn, amit nem lehet megbocsátani. Több tízezer védőruha érkezett az országba nagyon sok pénzért. Ha csak a lélegeztetőgépek felét vették volna, de még arra sem volt szükség, és azt védőruhára költötték volna, minden egyes nagyon súlyos betegnél igenis meg lehetett volna szervezni, hogy egy családtagja ott lehessen mellette, hiszen védőruhával el lehetett volna látni, és semmilyen módon a járvány elleni védekezést nem veszélyeztette volna. A hatvan éven felüli egészségügyi dolgozókat hazaküldték, mondván, a veszélyeztetett korban vannak a vírust illetően, és az amúgy addig is rendkívül alacsony számú kiszolgálószemélyzet még kevesebb létszámú lett. Már a korábbi személyzet sem tudta a betegeket olyan minőségben ellátni ami, hangsúlyozom, nem a gyógyszerelésről és nem az infúziókról és nem a vizitekről szól, hanem a higiéniáról, az egészséges táplálék beviteléről szól , eddig sem tudta a személyzet a betegeket ellátni, és azzal, hogy még kevesebb segédszemélyzet maradt a kórházakban, és nem tudtak azok a családtagok bemenni, akik más esetekben bizony a kiszolgáltatott betegeknek, a súlyos állapotú, esetleg haldokló betegeknek segíteni tudtak, ők nem voltak jelen, ezért ezeknek az embereknek a 100 százaléka olyan viszonyok között hagyta itt a földi életet, ami egy XXI. századi, modern országban nem lehetséges. Ezt a bűnt nem tudom megbocsátani, ez kifejezetten szervezési kérdés kellett volna legyen, ezt kifejezetten a méltóság és a méltányosság szempontja kellett volna vezérelje. Az, amit itt művelt az egészségügyi kormányzat ezzel a kérdéssel, egyszerűen borzasztó. És akkor itt van a másik fele ugyanennek a kérdésnek: ez pedig a más típusú betegségekkel küzdők ellátásának elmaradása. [[13.00]] Tömegével kapja minden képviselő a leveleket arról, hogy hónapok óta szemészeten, bőrgyógyászaton, különböző belgyógyászati rendelőkben, háziorvosi rendelőkben nem veszik fel a telefont, 6-7 hónapja várnak időpontokra az amúgy hosszú idő óta meglévő betegségeik diagnosztizálására vagy az ellátásuk folytatására. Hát, nekem azt senki ne mondja, hogy egészségügyi dolgozóként nincs meg egy orvosnak, egy nővérnek az a felelőssége, hogy akiket eddig kezelnünk kellett, azokat most ott hagyjuk Isten szent nevében, és még nem tudjuk, hogy mikor fogjuk folytatni az ő diagnózisuk felállítását vagy a betegségük kezelését! Tudják, mennyi ember fog a jövőben azért meghalni, mert ebben az időszakban nem látták el őket? Mindazok az egészségügyi dolgozók, akik elképesztő heroikus küzdelmet folytattak és folytatnak a beteg honfitársainkért, azoknak hatalmas tisztelet, és földig hajolok előttük, de sajnos van az egészségügyi ellátórendszerben jó pár olyan ember, aki kihasználta ennek a járványnak félelemkeltő adottságait, éltek azzal, hogy nekik nem kell a beteggel találkozniuk, éltek azzal, hogy ők nem tudnak megfelelően védekezni, és emberek sokasága maradt az országban ellátatlanul. Nagy valószínűséggel, miután minden egyes képviselő tudom, hogy fideszes is tömegével kapja ezeket a leveleket, vélhetően elhihetjük a társadalomnak ezt. Megjegyzem, ugye, a hivatásomnál fogva ügyvéd vagyok, ráadásul a kormánypárti sajtónak hála, sokat kell bíróságra járnom a személyiségi jogi pereim miatt, még azt is megcsinálja a bíró, hogy kihasználva a járvány lehetőségét, azért, hogy ne lássa a társadalom, hogy ő mit művel a tárgyalóteremben, arra hivatkozva, hogy ő fél a vírustól, kizárja a nyilvánosságot, holott az OBH rendelkezéseiben benne van, hogy regisztrálni kell, és ha megtartható a kétméteres távolság, a maszkviselés és a kézfertőtlenítés, akkor nem lehet kizárni a tárgyalásokról a nyilvánosságot. Azt mondja az egészségügyi törvény, hogy a népegészségügyi tevékenység magában foglalja az egészség tudományosan megalapozott feltételeinek és a megfelelő bizonyítékon alapuló módszereinek, valamint az ehhez szükséges intézményrendszer kialakítása, működtetése feltételeinek meghatározását. Tehát mit vár el az egészségügyi törvény? Tudományos alapot, bizonyítékokon alapuló bizonyosságot és az ehhez szükséges ellátórendszeri feladatok meghatározását. Ehhez képest mi van Magyarországon 11 hónapja? Összevissza beszélnek, ahány szakember, ugyanarról mindig mást mond, a lakosságot elbizonytalanították, és óriási bizalmatlanságot generáltak. És most válaszolnék Nacsa Lőrinc képviselőtársamnak aki most kiment ebédelni , hogy amikor azt mondta, hogy egyre nő az oltási hajlandóság nem az oltási hajlandóság nő, hanem a félelemérzet. Az, kérem szépen, nem ugyanaz, ugyanis a kormányzat egész kommunikációja ezzel a járvánnyal kapcsolatban az, hogy az amúgy is a társadalomban eleve meglévő félelemérzetet még inkább generálja, még inkább fokozza, és az emberek már nem az oltás iránt vágynak, hanem aziránt vágynak, hogy ne betegedjenek meg, és ma egyetlenegyet próbál garantálni a kormányzat, hogy oltassák be magukat. Mert mit látnak az emberek? Hogy az egészségügyi ellátórendszerben a pénzhiány és a korábbi tíz év elhanyagoltsága miatt bizonytalanság keletkezett, és nagyon komoly veszély volt arra, hogy nem tudnak minden, koronavírus-járvány következtében kialakult megbetegedést megelőzni vagy meggyógyítani. Itt egypár szót szólnék Hollik István képviselőtársamhoz majd a következő 15 percemben gombot fogok nyomni , hogy koronavírusban nem hal meg senki. A koronavírus egy vírus, amely bejuthat a szervezetbe, és a szervezetben bizonyos feltételek fennállása esetén betegséget idézhet elő, és a betegség következtében abban az esetben, ha a beteg egészségi állapota, szervezete, egyéni adottságai olyan veszélyes állapotba hozzák, lehet meghalni. A koronavírusban még nem halt meg senki, a következményeibe lehet belehalni sajnos. A lakosságot a népegészségügyi helyzetről, a felmerült problémákról, az előidéző tényezőkről, a várható következményekről és a megoldás lehetőségeiről mindig tájékoztatni kell ez van az egészségügyi törvényben. Ami volt ebben az elmúlt 11 hónapban, az nem tájékoztatás volt, legfeljebb fecsegés. Köszönöm a figyelmüket.
Tisztelt Országgyűlés! Most kettőperces felszólalások következnek. Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Nem elegáns ilyet szóvá tenni, csak Nacsa képviselő úr is minden alkalommal megteszi, így most sajnálom, hogy nem tudok neki válaszolni személyesen, de szeretném jelezni, hogy számos szempontból félreértésben van. Egyrészt azt mondja, hogy ez a felhatalmazási törvény a hatékonyabb védekezéshez kell. Mi pont azt vonjuk kétségbe, hogy ez a védekezés, amit az elmúlt hónapokban műveltek, hatékony lett volna. Másrészt számonkéri az európai parlamenti képviselőkön, többek között Dobrev Klárán ez a neve, ideje lenne megtanulni, és megérkezni a XXI. századba a KDNP-nek is, a nőknek van saját nevük, nemcsak a férjük nevén lehet őket szólítani , szóval, azt szeretném mondani, hogy tévedni tetszik, amikor ezt az európai parlamenti képviselőkön kéri számon Nacsa úr, merthogy az a helyzet, hogy a kormány volt az, amelyik részt vett az európai megállapodásról szóló közös megegyezés megszületésében, és a kormány képviselői azok, akik ma is ott ülnek abban a koordinációs bizottságban, amely a közös európai vakcinabeszerzéssel foglalkozik. Tessék talán a kormánnyal beszélgetni a KDNP-s képviselőknek, és megkérdezni tőlük, hogy miért nem megy ez a dolog jól. Egyébként hálásak lehetünk azért, hogy van ilyen közös európai vakcinabeszerzés, mert egyébként csak kínai meg orosz vakcina lenne Magyarországon, ahogy mi a kormány tevékenységét látjuk. És nem pécéztünk ki egyes vakcinákat, ne legyen félreértés! Mi azt mondjuk, hogy olyan vakcinákkal lehet, szabad, kellene oltani Magyarországon, amelyek keresztülmentek az Európai Gyógyszerügynökség szigorú vizsgálatán. Arról mi nem tehetünk, és nem az Európai Gyógyszerügynökségre kell haragudni, az orosz vakcina még mindig nincs benyújtva vizsgálatra, a kínai vakcina esetében ilyen szándék sincsen. Nyújtsák be, akkor az Európai Gyógyszerügynökség majd megvizsgálja, és ha biztonságosak, akkor engedélyezi őket. Végül, ami a garanciákat illeti meg a parlamenti ellenőrzést, önök fogadtak el tegnap egy olyan munkarendet a parlament számára, amely a kéthetes ülésezést most immár újra háromhetessé változtatta, tehát minden harmadik héten megtagadják az ellenzéktől még a kérdezés lehetőségét is ezzel a munkarenddel. Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Amit Nacsa képviselőtársam mondott, az indított arra, hogy kétperces hozzászólási lehetőséget kérjek, hiszen ő azt mondta, hogy ő tőlünk nem akar tanulni, sem a válságkezelést, sem pedig a devizahitelesek problémájának megoldása kapcsán. Lesz ma még erre alkalom, amikor majd a Kúriánál is tárgyalni fogjuk ezt a kérdést, a Kúria beszámolójánál is, de higgye el, Nacsa képviselőtársam, biztos vagyok benne, hogy valahol nézi ezt az adást, van azért mit tanulni. Az önök kormánya, az Orbán-kormány volt az, amely 2015-ben aláírt a pénzvilággal egy olyan megállapodást, amelyben vállalta az Orbán-kormány, hogy a magyar családok kilakoltatásával szemben nem gördít semmilyen akadályt. Ezt annyira szolgaian tartja be Orbán kormánya, hogy még a pandémiás helyzetben, még a válságban sem gördített semmifajta akadályt. Az, hogy most kilakoltatási moratórium van, az egy dolog miatt van, mert hideg van. Télen nem szokás, és ezt törvénybe is iktatták, télen nem lakoltatnak ki senkit sem, de ez így van minden télen. Azokból az emberekből, akik várják ennek a helyzetnek, a veszélyhelyzetnek a végét, azokból az emberekből nagyon sokan vannak, akik ezt azért nem várják, mert akkor kilakoltatják őket, államtitkár úr, mert ezerszer kértük, hogy ne csak a hitelmoratórium legyen, ne csak törlesztési moratórium legyen, álljon le a végrehajtó is. A végrehajtó nem állt le. A végrehajtó dolgozik, az árveréseket kiírták, az árverési vevő megvan, az új tulajdonos megvan, és amint önök a veszélyhelyzetet megszüntetik, abban a pillanatban ezrek újra elveszítik az otthonukat. Ez így volt tavaly is, így lesz jövőre is, és amíg önök kormányon vannak, ez így lesz, mert önök nem állnak a családok pártján, önök a bankok pártján állnak. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Valóban nem elegáns dolog, én is ritkán szoktam szóba hozni, hogy hányan vagyunk itt az Országgyűlésben. Most jelen pillanatban két kormánypárti képviselő foglal helyet a patkóban. [[Dr. Völner Pál: A felszólalók lehetnek bent!]] Ugyanakkor azt semmiképpen nem tartom szintén elegánsnak, ha valaki ilyen erőteljes szitkokat szór, mondjuk, az ellenzéki oldalra, most Nacsa képviselő úrra gondolok, akkor legalább azt illendő személyesen megvárni. Na de bízom benne, hogy mielőbb vissza fog jönni, és a normál felszólalásban majd válaszolok neki. Ugyanakkor szeretnék reagálni röviden arra, amit Mesterházy képviselő úr mondott. Én nagyon egyetértek a gondolataival, amikor megfogalmazta azt, hogy soha ne feledjük el, hogy nem vagyunk virológus szakemberek, és én magam tartom is ehhez, illetve ezt elfogadom. [[13.10]] Soha nem szoktam ilyen jellegű kérdésekben véleményt nyilvánítani, ugyanakkor felhívom a figyelmet arra, amiről már ma is beszéltem, illetve többször, hogy az viszont rendkívül felelőtlen és súlyos magatartás, amikor van egy nagyon tekintélyes és az ügyben felkért virológus professzor, Jakab Ferenc a pécsi kutatóközpont vezetője, hogy egy kormánypárti politikus, egy befolyásos államtitkár, miniszterhelyettes az ő szavait hazudtolja meg, őt vádolja meg a nyilvánosság előtt riogatással, majd egy olyan nyilatkozatot tesz október 2-án, a tragikus, döbbenetesen súlyos második hullám előtt, hogy stabilizálódtak a számok. Én azt gondolom, hogy mindenképpen egy ilyen helyzetben, amikor egy ilyen súlyos hibát elkövet egy államtitkár, akkor ugyanúgy a nyilvánosság előtt kéne megkövetni azt a szakembert, akit megvádolt a riogatással, a nyilvánosság előtt kell bocsánatot kérni azért, hogy egy ilyen súlyos, felelőtlen és megalapozatlan kijelentést tett, és korrigálni kéne azt a hibát, és ezek után pedig tanulni kéne abból, hogy nem szabad ilyen felelőtlen kijelentéseket tenni. Azt is el kell még mondani, hogy alapvetően a kormány rendelkezik azokkal az információkkal, amik alapján a döntéseket meg lehet hozni. Tehát ha bizonytalanság vagy vita alakul ki a társadalomban, akkor az azért visszavezethető erre, ha a kormány, mondjuk, sok esetben nem ad megfelelő tájékoztatást, sokszor még egy országgyűlési képviselő kérdésére sem. Ilyen szempontból ez erősíti a bizalmatlanságot ebben a helyzetben, amikor mi is azt mondjuk, hogy valóban az oltás rendkívül fontos, és ha kellő mértéket ér el az átoltottság, csak azzal lehet ennek a borzalmas járványnak megálljt parancsolni, de ismét felhívom a kormány fokozott felelősségét ebben a kérdésben. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most további képviselői felszólalások következnek, akik írásban jelezték felszólalási szándékukat. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Én is részben reagálnék a Nacsa képviselőtársam által itt nagyon lendületesen elmondott támadásokra. Egyrészt szeretném fölkérni arra, hogy mivel megjött a kínai vakcina, ezért jó volna, hogyha egy Facebook-posztban majd tudósítana arról, amikor beadatta magának a kínai vakcinát [[Dr. Völner Pál: Sor fog kerülni rá.]] és erre buzdítja a családját is, hiszen állandóan bennünket vádol azzal, hogy mi valami ellen hangoljuk a közvéleményt, ami természetesen nem igaz. Egyszerűen az ellenzéki képviselők szerintem a józan ész szabályai alapján óvatosabbak. Mi pusztán annyit mondunk, hogy azokat a vakcinákat használjuk Magyarországon, amelyeket a magyar és az európai uniós, erre felhatalmazott különböző hatóságok jóváhagytak. Szerintem ebben semmilyen hogy mondta Nacsa képviselőtársam? kipécézés nincsen a vakcinák közül, egyszerűen azt gondoljuk, hogy egy ilyen helyzetben meg kell bízni a szakmai hatóságok álláspontjában. Két ilyen hatóság van, az egyik az európai, a másik pedig természetesen a magyar hatóság. És való igaz, hogy több olyan politikusi, kormánypárti vélemény hangzott el, vagy kijelentés hangzott el, ami bizony azt mutatja, hogy megpróbáltak legalábbis implicit módon, hogy udvarias legyek nyomást gyakorolni a magyar hatóságra, hogy minél gyorsabban adják ki az engedélyt ezekre a vakcinákra. [[Dr. Völner Pál: Ez nem igaz!]] Államtitkár úr, nyomjon egy gombot, és szívesen vitatkozok magával, sajnos még a szájáról sem tudom leolvasni, hogy mit mond, mert maszk van rajta, hál’ istennek, de ha nyom egy gombot, és végre részt vesz a vitában, és nem majd a végén próbálja csak elmondani az álláspontját, amikor mi már nem tudunk rá reagálni, azt megtiszteltetésnek vennénk, hogy leereszkedik hozzánk, és vitatkozik az érveinkkel, és a lehetőséget is biztosítja számunkra, hogy mi is megtehessük ezt az ön gondolatai kapcsán. Tehát magyarul, semmilyen kipécézés nincs, egyszerűen óvatosabban járnak el az ellenzéki képviselők, önök pedig valószínűleg sokkal inkább a gazdasági szempontokat tartják szem előtt, mint az egészségügyi szempontokat, és ezért hajtják bele talán a hatóságokat is bizonyos szempontból abba, hogy minél gyorsabban döntsenek. Mi nem mondunk semmi mást, mint hogy várjuk meg azt a két hatóságot, amely ebben valóban megalapozott döntést hozhat, még egyszer mondom, a magyar és az európai uniós hatóság. Aztán folyamatosan azzal vádolnak bennünket, hogy mi oltásellenesek vagyunk, például legutóbb éppen Gyurcsány Ferencet vádolták ezzel. Én tegnap itt ültem a parlamentben, amikor a volt miniszterelnök azzal kezdte a hozzászólását, hogy mindenki oltassa be magát. Hozzáteszem, nem tudok olyan ellenzéki képviselőről, aki ennek az ellenkezőjét mondta volna. Mindenki minden esetben természetesen amellett érvel, hogy minél többen beoltatják magukat, annál nagyobb biztonsággal tudunk véget vetni ennek a járványhelyzetnek, éppen ezért visszautasítom ezeket a vádakat. Én értem a pártpolitikai szándékot, itt Magyarországon csak önök akarják megoldani ezt a vírushelyzetet, tulajdonképpen már lassan elérjük azt, hogy az ellenzék generálta ezt az egész vírushelyzetet, és mi szaporítjuk ezt a járványt. De még egyszer szeretném visszautasítani, szó sincs erről, mindannyiunk amellett érvel, hogy minél többen oltassák be magukat, és természetesen amellett is érvelünk, hogy önkéntesnek és szabadon választhatónak kell lenni a vakcinának, és a kormánynak mindent meg kellene tennie annak érdekében, hogy valóban választhassanak a magyar családok, a magyar emberek a vakcinák közül. Én igazából egyet nem értek, és ezt biztos majd államtitkár úr megválaszolja. Hogyha a kormány ennyire elkötelezett az oltásbeszerzés mellett, akkor egyet nem értek, hogy miért nem vásárolta meg az összes, Magyarországnak járó kvótát a magyar kormány az Európai Unió által felajánlott vakcinákból. Tehát ahogy én nézem, nagyjából a felét rendelte és kötötte le a magyar kormány. Én azt nem értem, hogy akkor miért nem kötötték le a teljes nagyságrendet, hiszen mindenki azt mondja, akik ehhez értenek, hogy bizony ez az oltás is valószínűleg olyan lesz, hogy újra kell oltani majd az embereket, nem elég csak egyszer beoltani, hanem egyfajta emlékeztető oltásra szükség van, hogy ez egy év múlva, két év múlva, ezen még vitatkoznak a szakemberek, hiszen talán a legkorábbi oltás 9 hónappal ezelőtti, tehát nem lehet tudni, hogy meddig ad védettséget egészen pontosan egy ilyen oltás. Tehát magyarul, a józan ész azt diktálná, hogy az összes európai uniós vakcinából a magyar kormány lekösse az összes rendelkezésünkre álló vakcinát, hiszen később, akiket, mondjuk, Pfizerrel vagy Modernával vagy AstraZenecával oltottak be, azt majd ugyanezzel kell később is oltani. Sokkal egyszerűbb lenne, ha ezeket a vakcinákat csak hogy mondjam? a polcról kellene levenni a raktárból, mint majd újra igényelni ezeket, és újra vásárolni. Tehát amilyen erővel hajtják ezt az orosz meg kínai vakcinát, ugyanolyan erővel, sőt kisebb erővel kellene hajtani ezeket a nyugat-európaiakat, hiszen ezek kvóta alapján, lakosságszám alapján Magyarország részére is rendelkezésre állnak, még egyszer mondom, legalább dupla akkora mennyiségben, mint amit a magyar kormány eddig lekötött belőle. A másik, amit mondott Nacsa képviselőtársam, hogy egyszer az a baj, hogy túl kevés a lélegeztetőgép, egyszer meg az, hogy túl sok. Nem! Itt nem csak ez a két szám létezik, tehát ez nem olyan, mint a villanykapcsoló, hogy vagy ég a villany, vagy nem ég a villany. Valóban, mi azt gondoljuk, hogy az elején túl kevés volt, hiszen ezt a kormány is elismerte, hogy nem állt rendelkezésre kellő mennyiségű lélegeztetőgép. Nagyon helyesen egyébként a kormány egy offenzívát indított lélegeztetőgép-beszerzés iránt, és én ezt akkoriban is támogattam, hogy helyes, ha minden csatornán, minden eszközt igénybe vesznek annak érdekében, hogy biztosítani lehessen a szükséges számot, csak a legrosszabb szcenárióra való felkészülés esetén is maximum 8 ezer emberrel számolt az akkori modellezés, hogy annyi ember lehet a legrosszabb esetben lélegeztetőgépen, ehhez képest önök ennek a többszörösét szerezték be, ráadásul 10-, 20- meg 30-szoros áron. Magyarul, itt megint átestek a ló túloldalára, tehát teljesen jogos az ellenzéki kritika, hogy az elején kevés volt, a végén pedig túl sok, és látható módon most a Külügyminisztérium most tulajdonképpen árverést rendez vagy kiárusítást rendez ezekből a lélegeztetőgépekből. Egyelőre nem nagyon veszik ezeket a gépeket, tehát nagy valószínűséggel raktáron fog maradni, és még egyszer mondom, örülök neki, hogy raktáron tud maradni, és minél kevesebb embernek van erre szüksége. A másik, hogy tegnap a miniszterelnök azt a két számot mondta, és erről Nacsa Lőrinc is hallgat, hogy körülbelül 450 ezer ember munkahelyét mentették meg 80 milliárd forintból. Ha ezt jól számoljuk ki, akkor ez azt jelenti, hogy körülbelül 170-180 ezer forintot költöttek egy főre ez alatt az időszak alatt, nem havonta, hanem összességében, és mi erre mondtuk azt, hogy bizony ez kevés, ennél jóval többet kellett volna költeni ezekre a célokra, tehát sokkal több pénzt kellene ott hagyni az embereknél. Helyes és jó az, ha valamilyen adókat nem kell befizetni vagy járulékot a vállalkozóknak, de a probléma az, hogy a semmiből nem tudják a kevesebbet sem befizetni. Ezért érdemes volna, és ezt mondja egyébként az ellenzék, hogy érdemes volna a vállalkozóknak konkrétan, gyorsan pénzt adni kézzelfogható módon. Külföldön több országban Olaszországban, Ausztriában azt csinálják, hogy mondjuk, például a 2018-as árbevételének a 70-80 százalékát egyszerűen elutalják a vendéglátósnak vagy az adott, idegenforgalomban dolgozó vállalkozásnak, mert ezzel próbálják segíteni azt az adott céget, hogy ne menjen tönkre, ne veszítse el a munkavállalóit. [[13.20]] Hiszen ha még további hónapokig nem tudják fizetni a fizetéseket, akkor teljesen mindegy, hogy mennyit engedtek el az adójából vagy éppen a bérleti díjából az adott vállalkozásnak. Tehát mi azt mondjuk, hogy igen, a kormány itt megint keveset adott, keveset tett a magyar munkavállalók érdekében, miközben a másik oldalról látható módon pártpolitikai célokra használta föl ezt a rendeleti kormányzást, hiszen láthatóan olyan intézkedéseket hoztak, ami e mögött a paraván mögött az önök kedvenc vállalkozóinak hasznára válhatott. Sokszor szoktuk Mészáros Lőrincet emlegetni, szerintem fogjuk is még a mai vitában, teljesen világos, hogy azok, akik önökhöz közel álltak, azok sokkal nagyobb, sokkal több segítséget kaptak. És sokan azt mondják egyébként, hogy ez a késlekedés, ami az idegenforgalmi és vendéglátóipar területén történik, és jellemzi önöket, az nem szól másról, mint hogy szeretnék újrarendezni a piacot. Szeretnék megkaparintani azokat a szállodákat, amelyek jó helyen és normál körülmények között, jól, profitábilisan üzemelnek, és meg akarják várni, amíg ezeknek az ára jelentős mértékben csökken a korlátozások, a vendéghiány és a bevétel hiánya miatt, majd utána sokkal olcsóbban akarják ezt megvásárolni tehát hogy emögött is vannak profitérdekek. Nem tudom, hogy így vane, de kívülről egészen biztosan így is értelmezhető az a késlekedés, amit önök ezen a területen vagy ezeken a területeken alkalmaznak, hiszen máskor 24 óra alatt tudnak olyan döntést hozni, ami adott esetben megváltoztatja egy egész gazdasági szektor peremfeltételeit vagy működési feltételeit, most itt heteken-hónapokon keresztül vitatkoznak a szakmával is és az ellenzéki képviselőkkel is arról, hogy mit tettek, és mit miért nem tettek meg ez iránt a szektor iránt. Tehát zárásképpen arra hívnám fel a figyelmüket, hogy tegyék a dolgukat, de ne úgy, ahogy ezt az elmúlt 90 napban tették. Szerintem helyesek az ellenzéki kritikák, és valóban kaptak önök egy bizalmat, bár nincs rá szükségük, hiszen kétharmaduk van, de mégiscsak kaptak egy politikai bizalmat az ellenzéktől három hónappal ezelőtt, hogy olyan rendeleteket hozzanak, amelyek ezeket a kérdéseket rendbe teszik, ha szabad így fogalmazzak, de nem erre használták fel ezt a politikai konszenzust. És igenis, a politikában van jelentősége annak, hogy egy döntést a magyar parlament egyhangúlag, konszenzussal hoz meg, vagy a szokásos pártpolitikai törésvonalak mentén. Ez adott esetben itthonra és külföldre is egy példa lehetett, hogy volt egy összefogás, volt együttműködés az ellenzék és a kormányzó pártok részéről, de az én személyes megítélésem szerint is önök visszaéltek ezzel a felhatalmazással, visszaéltek ezzel a bizalommal. Éppen ezért, ahogy korábban is mondtam már, én egészen biztosan nem fogom támogatni ezt a mostani felhatalmazást, hiszen nem érdemlik meg, hogy ezt a bizalmat ismételten megkapják az ellenzéktől. Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dúró Dóra képviselő asszonynak, független. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Lezárásellenes pártként a Mi Hazánk Mozgalom az Országgyűlésben sem támogatja a korlátozások fenntartását, ugyanis azokat észszerűtlennek, több esetben következetlennek, sőt bizonyos esetekben kontraproduktívnak is tartjuk. Mindezek ellen indítottunk aláírásgyűjtést a honlapunkon, a mihazank.hu/lezarasellen linken lehet ehhez csatlakozni. Az, hogy 19 órakor bezárnak a boltok a kijárási tilalom miatt, egyértelműen azt eredményezi, hogy a délutáni órákban jellemzően a munkaidő után, fél 5 és fél 7 között óriási zsúfoltság van az élelmiszerüzletekben, ezt a kormánynak is észre kellett volna vennie, és erre reagálnia kellett volna. Mindezt nem tették meg, ez tehát hozzájárul a vírus gyorsabb terjedéséhez, hogy ilyen zsúfoltság keletkezik e miatt az észszerűtlen intézkedés miatt. Ezért is tartjuk a kijárási tilalmat is feleslegesnek, és javasoljuk azt, hogy a boltok nyitvatartási idejét hosszabbítsák meg. Hiába beszélünk már erről több civillel együtt lassan másfél-két hónapja, egyszerűen semmilyen változás nem történt a lezárásokban. Ezt erényként fogalmazza meg a kormányzat, hogy kitartanak a korábbi lezárások mellett, ugyanakkor a megbetegedések száma korántsem ugyanannyi, mint novemberben volt. Nem észszerű, hogy napi 6000-6200 megbetegedés esetén ugyanazokat a korlátozó intézkedéseket alkalmazza a kormányzat, mint amikor például akár csak 400 volt az újonnan megfertőződöttek száma. Teljesen érthetetlen és kontraproduktív az is, hogy nyitva lehetnek például a kaszinók, a plázák, jellemzően multinacionális cégek, például bútorboltok vagy elektronikai üzletek. Nagyon minimális korlátozás az, amivel itt élni kell, jellemzően multi cégekről van szó, de a vendéglátóiparban a vendéglátóhelyek, amelyek rendszerint magyar kis- és közepes vállalkozások, semmilyen korlátozó intézkedéssel sem nyithatnak ki. Teljesen világos, hogy ezek nagy része vagy már tönkrement, vagy tönkre fog menni a következő hónapokban, hiszen a tavalyi évben is már nagyjából négy hónapot zárva kellett lenniük; nem fogják tudni fenntartani ezt a helyzetet. Egy vendéglátóhelyen egyszerre így sem feltétlenül tartózkodna több ember, mint az előbb említett plázákban vagy egy átlagos élelmiszerüzletben ebben a rendkívül zsúfolt időszakban, tehát akár egy részleges nyitással nem veszélyeztetnénk a járvány további terjedését. Ráadásul ezeknek a vendéglátóipari egységeknek a működési engedélyében rögzítve van a befogadóképességük, tehát azt is kezdeményezhetné a kormányzat, hogy csak bizonyos arányban, akár ennek a befogadóképességnek a 25-30 százaléka erejéig nyissanak ki ezek a vendéglátóhelyek. De még ez sem történik meg. Ahogy az sem, hogy itt maszkban, megfelelő távolságtartással, megfelelő szellőztetés mellett, a fertőtlenítéshez szükséges eszközök rendelkezésre állása esetén sem nyithatnak ki, miközben látjuk azt a mindennapokban, hogy óriási zsúfoltság van más, szintén nem a hétköznapi élethez szükséges boltokban. Az is érthetetlen, hogy a bértámogatást csak februárban kapták meg, akár még a november hónapra is, jó esetben, ha egyáltalán megkapták azokat. Ez is mutatja a kormánynak az érzéketlenségét és azt, hogy azok a személyes történetek sem hatottak a döntéshozókra, amelyeket egyébként közvetíteni próbált ez a szakma, és a felháborodásuk, a tiltakozásuk sem vezetett eredményre, csak akkor, amikor már valóban teljesen égett a ház. Ráadásul azt is figyelembe kell venni, hogy a bértámogatás megadása kevés, és nagyon sok olyan vendéglátóipari egység van, kisvállalkozások, akiknek nem lesz elég ez a túléléshez, hiszen rendszerint más költségeik is vannak, leginkább a bérleti díj, amely sújtja őket erre az időszakra is, amikor teljes egészében zárva kellett lenniük. Sajnos, tudok olyan vállalkozókról is, akik egy fideszes vezetésű önkormányzattól bérlik az üzlethelyiségüket; többször kezdeményeztek megbeszélést az önkormányzat vezetőivel, de válaszra sem méltatta őket sem a polgármester, sem az önkormányzat ille-tékes osztálya, ami egészen felháborító. Az, hogy az önkormányzattól bérlik az üzlethelyiségüket, és szóba sem állnak velük, ez egy jogi abszurdum is, hogy a bérbeadó és a bérlő nem tud egymással kapcsolatba kerülni, de nyilván emberileg és morálisan is felháborító, hogy egy ilyen helyzetben szóba sem áll egy fideszes önkormányzat a saját maga bérlőivel. Érthetetlen az a lezárás is, ami az állatkerteket, vadasparkokat sújtja. Nyilvánvalóan teljesen abszurd, hogy egy kerítéssel körülvett, szabadtéri állatkertben vagy vadasparkban bent nem lehet sétálni, míg előtte a kerítés másik oldalán szabadon mozoghatnak az emberek, és sétálhatnak, vagy bármit csinálhatnak a közterületeken, miközben be nem mehetnek. Gyengíti a védekezést a sportolási lehetőségek rendkívüli korlátozása is; amire egyébként egy járványhelyzetben sokkal nagyobb szükség lenne, mint járványmentes időszakban, a sportolási lehetőségek bővítésére lenne szükség, de ennek is a kontraproduktív módját választották. Az, hogy az uszodák, termálfürdők, edzőtermek is zárva kell hogy tartsanak, és semmilyen megszorítással nem nyithatnak ki, szintén ezeknek az intézményüzemeltetőknek, az ott dolgozóknak rendkívül nehéz helyzetbe kerülését eredményezi, másrészről a lakosságot is sújtja. [[13.30]] A velünk szomszédos Szlovéniában egyébként megoldották ezt, és ott megnyitották az uszodákat. A Mi Hazánk Mozgalom szerint Magyarországnak is e tekintetben is lépnie kellene. Az iskolákban szünetelő testnevelésórák szintén gyengítik a védekezést, a gyerekeknek is sokkal nagyobb szüksége lenne az immunrendszer erősségére, és vannak olyan iskolák, ahol lassan egy éve nem tartják meg a testnevelésórákat. A minisztérium állásfoglalása alapján egyébként erre csak szabadtéren van lehetőség, vagy korlátozott mértékben lehet a benti tornatermeket használni, de ez szintén kontraproduktív. Olyan gyerekekről van szó, akik egyébként is egymással zárt térben ülnek egész nap, semmi probléma nem lenne, sőt az ő immunrendszerüket is erősítené, ha ezeket a testnevelésórákat normál menetrendben meg lehetne tartani. De az, hogy a kijárási korlátozás este 8 óra után a szabadtéri sportolást is teljes mértékben megtiltja, szintén kontraproduktív. Hogy este 8 óra után az ember a saját lakókörnyezetében sem mehet el sétálni, futni, biciklizni vagy bármilyen szabadtéri sporttevékenységet végezni, ez szintén nem erősíti, hanem gyengíti a védekezést. Teljesen nyilvánvaló, hogy a sportolási lehetőségek ilyen mértékű összetett korlátozása az egész magyar társadalom immunrendszerének erősségét csökkenti, tehát könnyebben megbetegszenek az emberek. Ezekre az észszerűtlenségekre, következetlenségekre, kontraproduktív döntésekre hívja fel a Mi Hazánk Mozgalom a figyelmet folyamatosan, és egyre többen állnak hála istennek a petíciónk mellé. Arra kérem az embereket, hogy tartsanak ki, a lezárások feloldásáért továbbra is küzdjünk együtt. Ezt a javaslatot pedig az Országgyűlésben nem fogjuk tudni támogatni. Köszönöm a figyelmet.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport, aki szintén írásban jelezte felszólalási szándékát. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nagyon sok mindenről esett ma szó. Én sem tudok szó nélkül elmenni amellett, hogy mindenki úgy áll hozzá a kérdéshez, mintha virológus lenne, és minekutána mindenki megkéri a másikat, hogy ne vigyünk bele pártpolitikát, azok után pártpolitizál. [[Derültség.]] Ez a mai napnak egy ilyen rövid summázata ebben a kérdésben. Végül is ma az a dolgunk, hogy megtárgyaljuk azt a törvényjavaslatot, amit behoztak elénk, és ezt tapasztalataink alapján tudjuk megtenni. Az alapján tudjuk megtenni, hogy amikor novemberben ez a kormány kapott egy felhatalmazást, akkor hogyan élt ezzel a felhatalmazással, sőt visszamehetünk egészen tavaszig, hogy megnézzük, hogy azok az intézkedések, amiket azóta a kormány hozott, milyen eredményeket hoztak. Én most nem kívánok itt amatőr virológussá válni, inkább a gazdaság területéről hoznám a példákat. Tavasszal önök azt mondták, hogy jön egy olyan történelmi gazdaságmentő csomag, amilyet még Európa nem látott. Később kiderült, hogy a magyarok sem látják ezt, mert nem fogják ezt látni. Orbán Viktor bejelentette talán valamikor márciusban, hogy április 6-án jön a nagy bejelentés. A nagy bejelentés elmaradt. Orbán Viktor eltolta magától ezt az egészet, érezte, hogy ez nem lesz olyan erős. És akkor maradt nekünk az ITM-ből kettő államtitkár, aki elmondta, hogy hogyan fog kinézni a gazdaság Magyarországon a következő időszakban, hiszen megszorításokra lesz szükség, hiszen arra lesz szükség, hogy felkészüljünk egy olyan időszakra, amikor nem növekedés, hanem csökkenés áll be Magyarországon. Már akkor is mondtam egyébként, hogy nagyon jó, hogy nem derült ki, hogy mit mondott el a Gazdasági bizottság ülésén ez a két államtitkár, aki eljött, s nagyon jó, hogy a magyar választópolgárokat nem heccelik önök azzal, hogy ezt elmondják nekik egy olyan kettő órában, amit mi ott végighallgattunk. Ez a kormány pontosan tudja, hogy itt mi lesz három-öt év múlva de hogy mi lesz három-öt hónap vagy három-öt hét múlva, azt általában nem tudják. Láttuk akkor, hogy pénzt akarnak önteni a magyar gazdaságra, várattak az ezzel való tervekkel, ezek várattak magukra, majd kiderült, hogy ki fog ebből pénzt kapni. Kapott a Mészáros Lőrinc; kapott ő akkor is 18 milliárd forintot, ha elbocsátott 850 embert. Azért tegyék már a kezüket a szívükre! Ilyenkor nem gondolkodnak el azon, hogy ez helyes-e? Ilyenkor nem szól senki a Mészáros Lőrincnek, hogy vagy ne most bocsásd el ezt a 850 embert, vagy ne most kérjél 18 milliárd forintot, nem most van itt az ideje? Ezt Mészáros Lőrinc megtehette. Ha egy másik magyar vállalkozó, aki nem tartozik az önök körébe, elbocsátotta az embereit, akkor nem kaphatta meg az állami támogatást. Nekik ígéretek maradtak. Mészáros Lőrincnek idén ki kellett fizetni a Mátrai Erőművet. És akkor most nem megyek bele abba, hogy Mészáros Lőrinc kinek a nem strómanja, akitől meg kellett venni a Mátrai Erőművet. Muszáj volt azt idén kifizetni? Nincs annyi pénze otthon a Mészárosnak, hogy megvárta volna, hogy majd jövőre vagy azután, ha egy kicsit helyrerázódtak, akkor megkapja még azt a huszonpármilliárdot? Nem jött volna ki abból a 11 milliárdból, amit kivett a saját cégeiből osztalékként? Tehát valahogyan mindig odakanyarodunk, azokra a dolgokra jut forrás, ami önöknek fontos. Nem a magyaroknak, önöknek. Önök nem Magyarország. Magyarországon vannak olyan vendéglősök, akiknek önök ígértek novemberben 50 százalékos bértámogatást, két és fél hónapig küldözgették nekik a hiánypótlást. Tudják, mit mondtak nekem a vendéglősök? Hogy a hiánypótlásért nem kaptak semmit sem a boltban. Abból bizony nem tudtak bevásárolni, és a hiánypótlásból nem tudtak bért fizetni a felszolgálónak, a szakácsnak, nem tudtak belőle bérleti díjat fizetni, mert azt bizony nekik ki kellett fizetniük. Önök azt mondták s ez egy alapvető probléma, alapvető különbség mindenkihez képest, aki körülöttünk a válságot kezelte , hogy csökkentik a költségeket. De ha valakinek nincsen bevétele, akkor az a bármilyen szinten lecsökkentett költségeket sem tudja kifizetni. Ezt nem olyan bonyolult belátni. Körülöttünk minden országban azt látjuk, az előttem szólók is elmondták, vették az utolsó békeévet, 2018, amikor még nem volt járvány, de már vannak arról lezárt számok, amennyit be tetszett vallani az adóhatóságnak, annyit kaphat idén, ebből tetszik élni. És nekem küldik osztrák ismerőseim, hogy küldi nekik az ottani adóhivatal, a Finanzamt: ön ennyire jogosult, erre a számlaszámra tudjuk utalni, ha van kérdése, kérem, itt jelezze. Önök ilyet nem küldtek senkinek. Önök csökkentették a költségeket. Azt mondták egy bezárt vendéglősnek, hogy kifizetem az alkalmazott bérének az 50 százalékát, ha te kifizeted a másik 50 százalékát. Hát, ha bezárták, nincs neki bevétele, akkor miből fizetné ki a másik 50 százalékot? Miből, egy ilyen év után? Ezt önök végig sem gondolták. Még egyszer mondom, elakadt a rendszer, látszik, hogy egy év kevés volt arra, hogy felkészítsék az igazgatást arra, hogy ezeket az úgymond ötletszerű javaslatokat végig is vigyék. No-vemberben ígérték meg, februárban Gulyás miniszter még állt egyik lábáról a másikra, és mondta, hogy hát, igazság szerint abból a 27 milliárdból 20 még bent maradt. De most akkor kifizették. Eltelt november, eltelt december, eltelt január, február van. Én nem kívánom önöknek, hogy addig tartsák vissza a levegőt, három hónapig, de sajnos önök ezt kérték a vendéglátósoktól. Itt egy dolgot érdemes tisztába tenni. Ők nem azért nem tudnak kinyitni, mert az ő munkájukra nincsen szükség, nem azért nem dolgozhatnak, mert az a termék rossz, nem azért mennek tönkre azok a cégek, mert nincsen rájuk szükség a piacon, hanem azért, mert az egészség megóvása érdekében hozott intézkedéseket betartva nekik be kellett zárniuk. Ezek miatt a szabályok miatt őket kártalanítani, kárpótolni kell. [[13.40]] Önök hoztak olyan szabályokat, hogy ők ne nyithassanak ki, hiszen meg kell óvni az egészséget. Erre azt lehet mondani, hogy helyes, de akkor őket kártalanítani kell, nem 50 százalékban. Tehát egyfelől önök ott követik el az egyik hibát, hogy a költségeket csökkentik, nem a bevételeket pótolják. Másfelől, ahol a gazdaságba pénzt tettek, ott viszont azt a hibát követik el, hogy nem egy meghatározott stratégia alapján kiválasztott olyan stratégiai húzóágazatokba tesznek bele pénzt, ahol egy fenntartható fejlődés miatt a mostani 5,1 százalékos GDP-csökkenés egy pillanat alatt vissza tud húzódni hiszen azokkal lehet újrakezdeni, akik talpon maradtak , hanem önök a kiválasztottaknak adtak. Azoknak adtak, akire a kedves vezető ujja rámutatott, és mást mondok akire meg a kedves vezető ujja nem mutatott rá, azoknak meg nem adtak. És ennél nem bonyolultabb a válságkezelés az önök tekintetében. 3600 milliárd forintból és látom, Nacsa képviselőtársam ingatja a fejét 100 milliárd forintot kínálnak most a kkv-knak, hogy talpon maradhassanak, hitelből. Ugye, ez hitel lesz. Százmilliárd forint, amit tízmilliónként vehetnek föl a kkv-k. [[Nacsa Lőrinc: Nem a kkv-k.]] A kkv-k, de, ezt mondta a miniszterelnök, tíz évre hároméves moratóriummal. [[Nacsa Lőrinc: Mikro- és kisvállalkozások.]] Mikro- és kisvállalkozások, legyünk pontosak, így van. Tudom, hogy Mészáros Lőrinc egyik sem a kettő közül, de az meg vissza nem térítendő támogatásokat kap. Én nem azt kívánom Mészáros Lőrincnek, hogy ő is csak annyi pénzt kapjon, mint amennyit egy magyar kkv. De azt bizony kívánom minden egyes magyar kkv-nak, hogy kaphasson annyi pénzt, amennyit Mészáros Lőrinc, akkor is, ha nem így hívják, akkor is, ha nem tudom, kinek a nem strómanja. Tehát hibásan kiválasztott ágazatokra öntöttek rá fantasztikus mennyiségű pénzeket, másokat pedig az út szélén hagytak, ezért nem várható az, hogy hamar visszapattan a gazdaság. Hallottuk a miniszterelnököt, hogy nálunk kisebb volt a csökkenés, csak 5,1-5,2 százalék, hiszen ennél mennyivel rosszabb adatai vannak az osztrákoknak, a franciáknak, a németeknek, spanyoloknak. Kérdezzük már meg a magyar családokat, jöjjenek már el velem Dél-Baranyába, hogy szeretnéneke ők olyan rosszul élni, mint ezek a lecsúszó osztrákok, mint azok a lecsúszó németek. Hát, kérdezzük már meg őket! Kérem szépen, honnan esünk hova? Ezt relatív mértékben is meg kell nézni: a gazdaság teljesítőképessége hol volt, honnan hova esett vissza. És ha újra csak a kiválasztottak, a kegyencek, a kegyeltek fognak pénzt kapni, akkor lehet látni, hogy ez biztosan nem lesz nagy gazdasági növekedés, és semmi esetre sem lesz fenntartható. Volt az elmúlt tíz évnek egy nagyon rossz gyakorlata. A nagyon rossz gyakorlat az volt, hogy itt, Magyarországon mindig az állam volt a legnagyobb megrendelő. Nyilvánvalóan így lehetett a legkönnyebben a közpénzeket odairányítani azoknak, akik önöknek kedvesek, aztán azok meg vagy megtanultak vállalkozni, vagy nem tanultak meg vállalkozni, és lettek ilyen betonba öntött álmok szerte Magyarországon rengeteg adóforintból és rengeteg EU-s pénzből. Most, amikor tényleg bajban van a gazdaság, és a legjobban most lenne arra szükség, hogy az állam legyen a legnagyobb megrendelő, most meg nincs rá pénz; 9 százalékos a hiány, 81 százalékos újra az államadósság, 5,2 százalékos GDP-visszaesés van. Miből lesz, miből fogják önök felpörgetni a gazdaságot? Hitelből? Sokszor bírált EU-s pénzből? Tegnap hallhattuk, hogy ne Brüsszelben tessék nyüszögni meg Washingtonban. Csak nehogy az legyen a vége, hogy ennek a kormánynak el kell menni Brüsszelbe nyüszögni, mert más majd nem ad pénzt. Miből fogják felpörgetni újra a gazdaságot, hogyan pattan föl a magyar gazdaság? Azért, mert meghozták ezt a három rossz döntést. Az első rossz döntés az: rosszul kiválasztott ágazatokba öntötték bele a pénzt. A második az volt: nem a bevételeket pótolták, hanem a költségeket csökkentették, és a harmadik pedig az, hogy mindig az állam volt a legnagyobb megrendelő, most meg, amikor szükség lenne rá, most meg nincs rá pénz, mert elköltötték. Köszönöm szépen a figyelmet.
Tisztelt Országgyűlés! Most kettőperces felszólalásokra van lehetőség. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mi csak annyit mondtunk az így is nehéz helyzetben lévő vendéglátósokkal kapcsolatban, hogy az önök politikai aktivistái ne hergeljék őket. Az önök szombathelyi polgármesterének kampánycsapatából szervezik azt a Facebook-csoportot, amely az így is nehéz helyzetbe került vendéglátósokat hergeli. Az önökhöz köthető baloldali aktivisták azok, akik az egész hergelés és szervezkedés mögött álltak. Mi csak annyit kérünk, hogy ne hergeljék őket. Tudjuk, hogy nehéz helyzetben vannak, ezért segít a kormány. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Ezért van, hogy a bértámogatást most már előre is kifizeti, mert meghallgatta azokat az igényeket, hogy gyorsítsa föl. Ez egy jogos igény volt, felgyorsította, és ezért nemcsak hogy felgyorsította, hanem most már előre is kifizeti a bértámogatásokat. (Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.) Hogy ki milyen alapon kaphatott támogatást, Szakács képviselő úr erre is utalt a nagy ívű beszédében, egy szempont alapján kaphatott valaki támogatást, hogy megőrzie a munkahelyeket. (Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.) Csak ez volt a szempont, hogy megőrzie a munkahelyeket. Nem nézték, hogy milyen tevékenységet folytat, nem az volt az elsődleges szempont, hogy tavaly vagy tavalyelőtt, amikre ön hivatkozott, mennyi volt az árbevétele, hanem hogy megőrzie azokat a munkahelyeket, mert ahogy a miniszterelnök úr is mondta: ha munka van, minden van. Mikro- és kisvállalkozásoknak segít az újraindítási kölcsön, nem középvállalkozásoknak, mikro- és kisvállalkozásoknak. Elvileg önök mindig fölszólalnak a kisvállalkozásokért, akkor támogassák ezt a formát! Három évig nem kell törleszteni, moratórium van rajta, kamatmentes a hitel, és a mikro- és kisvállalkozások, tehát a legnagyobb bajban lévő legkisebb vállalkozásoknak segít ez. [[Közbekiáltások az ellenzék soraiból. Az elnök csenget.]] Én értékelem az ön felszólalását és a gyújtó hangú beszédet, és azt remélem, hogy az MSZP-frakcióülésen, mondjuk, a Lánchíd ügyében is mondott hasonlót Tüttő Kata főpolgármester-helyettesnek, hogy miért egy karácsonyi bulin dönti el, hogy mennyi az előleg, mennyi a kötbér és mennyivel árazzák túl a Lánchíd felújítását. Vagy MSZP-frakcióülésen miért nem arról beszél, hogy a bűnöző Czeglédy Csabával miért köt 150 millió forint értékben most már a sokadik önkormányzat szerződéseket, hogy ő, egy bűnöző lássa el a jogi képviseletét? Mondják el, hogy ezekért miért nem szólalnak föl az MSZP-frakcióüléseken! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szakács László képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon, kettő perc!
Köszönöm a szót, elnök úr. Majd küldünk emlékeztetőt az MSZP frakcióüléseiről, meghívót nem fogunk küldeni, hogy ott miket beszélünk meg.A helyzet valójában akkor is a következő: Mészáros Lőrinc akkor kapott a kormány kitüntető barátsága és figyelme mellett 18 milliárd forintot, amikor elbocsátott 850 embert, tisztelt képviselőtársam. [[Zaj.]] 18 milliárd forintot kapott a Kisfaludy-programból, és ugyanakkor elbocsátott 850 embert, pokollá téve ezeknek az embereknek az életét, hiszen nekik akkor kellett volna munkát keresni, amikor a legjobban dühöngött a járvány. A mikro- és kisvállalkozásoknak 10 millió forint hitel, igen. Biztos, hogy szeretik a támogatott hiteleket is a vállalkozások, ennél egy dolgot szeretnek jobban, a vissza nem térítendő támogatásokat. Ez miért csak a Mészárosnak jár? Miért nem kaphatnak vissza nem térítendő támogatást ezek a mikro- és kisvállalkozások? 100 milliárd forintról beszélnek önök. Az elment már Budapest-Belgrád vasútvonalra, MotoGP-pályára, a Mátrai Erőműnek, amit ugyancsak Mészáros nem strómannak kellett kifizetni. Nem ért volna ez rá akkor, amikor majd őrajtuk segítettek? Csak egy fél évvel később, egy évvel később? Ők biztos, hogy meg tudták volna várni, ezek a mikro- és kisvállalkozások nem tudják megvárni, és önök most nem vissza nem térítendő pénzt kínálnak nekik, azt csak a barátaiknak kínálják, a haverjaiknak meg a Mészárosnak. [[Nacsa Lőrinc: A Lánchíddal mi van?]] Őnekik önök hitelt kínálnak meg szlogeneket kínálnak. Ezeket kínálják önök, szlogeneket meg hitelt, és ebből valószínűleg nem is fognak kérni. Köszönöm a szót.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra következik Keresztes László Lóránt képviselő úr, kettő perc, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Visszatért Nacsa képviselő úr. Az iménti fölszólalására szeretnék visszakérdezni röviden. Ön azt mondta, hogy munkahelyek megtartásáért adták önök a támogatást. Ugye, elhangzott már a mai vitában is többször, hogy Mészáros úgy kapott a szállodaláncához közel 18 milliárdos támogatást, hogy több mint 800 embert elbocsátott. Kérdésem, Nacsa képviselő úr: önök úgy érzik, hogy Mészáros Lőrinc szállodaláncának szüksége volt arra a támogatásra? Ugye, Mészáros Lőrinc az előző év „teljesítménye” alapján hatalmas, ekkora nagyságrendű osztalékot vett ki személyesen az építőipari cégeiből. [[13.50]] Ezek az építőipari cégek több ezer milliárdos közbeszerzést nyertek meg. Tehát ő kiveszi az osztalékot ebből a cégéből, és azt elkölti, mondjuk, magáncélokra, a szállodalánca viszont 18 milliárd forintos állami támogatást kapott a magyar adófizetők pénzéből egy ilyen súlyos gazdasági válság esetén. Önök folyamatosan arról beszélnek, hogy nemzeti nagytőkés réteget hoznak létre. Hol vannak ilyenkor a nemzeti nagytőkések? És miért a nemzeti nagytőkések megmentése vagy az ő nyereséges évüknek a megmentése az elsődleges feladat az önök számára még egy ilyen súlyos gazdasági válság esetén is. Látható, hogy az építőipari cégeikből bőven saját maga meg tudta volna segíteni a szállodaláncát, mégis az adófizetőkkel fizettették meg, és Mészáros mégis, a Mészáros-szállodaláncból mégis rengeteg embert elbocsátott. Ez rendben van így ön szerint, Nacsa képviselő úr? Mészáros Lőrinc cégbirodalmának szüksége volt ebben a helyzetben is a magyar adófizetők támogatására? Még egy kérdésem lenne. Miniszterelnök úr tegnap érdekes dolgot mondott, amikor fölhoztuk a Mészáros-féle cégbirodalomnak juttatott támogatást. Azt mondta, hogy a vörös bárók is kaptak támogatást. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Jaj, ne!]] Ez hogy működik az önök rendszerében? Van egy adatbázisuk, hogy egy kicsit ide, egy kicsit a vörös bárónak? Kik a vörös bárók, Nacsa képviselő úr? És miért ad a magyar kormány úgynevezett vörös báróknak támogatást? Miért támogatják egy ilyen súlyos járvány esetén a Mészáros urat, és miért támogatják a vörös bárókat? És hogy működik ez, hogy ezt így, az Országgyűlés és a magyar nyilvánosság előtt elmondja a miniszterelnök, hogy a vörös báróknak. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Milyen adatbázisuk van önöknek a vörös bárókról? Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Kettőperces felszólalásra következik Arató Gergely képviselő úr, DK-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy fontos kiegészítést hadd tegyek ahhoz, amit frakcióvezető úr mondott. A Mészáros-cégcsoport úgy kapott egy rendkívül nagy fejlesztési támogatást, hogy közben a munkavállalóinak a felét elküldte. Hol van a munkahelyek védelme, képviselő úr? Önök a munkahelyek leépítését támogatják, azt a cégcsoportot támogatják a felújítási pénzből, ami aztán felújításra hivatkozva elküldi a munkavállalókat. Na, így védik önök a munkavállalókat, amúgy meg a munkahelyeket. És azért örülök, hogy képviselő úr újra köztünk van, mert ezt a részét az észrevételeinek az előbb azért nem mondtam el, mert ezt szemtől szembe illik elmondani. Képviselő úr, ön szemenszedett módon hazudik, amikor azt állítja, hogy akár a Demokratikus Koalíció, akár az ellenzék egésze oltásellenes! Tisztelt Képviselő Úr! Tegnap itt hallhatta a Demokratikus Koalíció elnökétől, hogy arra biztatunk mindenkit, hogy oltassa be magát. [[Dr. Völner Pál közbeszól.]] De azt is követeljük, hogy mindenki választhasson biztonságos oltóanyagot, választhasson abban, hogy milyen oltóanyagban bízik, hogy elfogadjae azt az oltóanyagot, amit rendkívül sok pénzért hoznak most be de aminek nincsen európai uniós akkreditációja, nem vizsgálta meg, nem fogadta el az Európai Unió ezt az oltóanyagot , vagy nem. Nagyon egyszerű a kérdés. Be fogjuk nyújtani ehhez a törvényhez módosító indítványként azt a korábbi javaslatunkat, amely garantálná minden magyar polgár számára azt, hogy választhasson az oltóanyagok között és emiatt ne érje hátrány. Kíváncsi vagyok, hogy hogyan fognak szavazni csütörtökön a Törvényalkotási bizottságban, és hogyan fognak szavazni itt a parlamentben erről a javaslatról. Akkor majd kiderül, hogy ki az, aki politikai célokra használja föl az oltást. [[Dr. Völner Pál: Gyógyszerügynökség…]] Merthogy az a helyzet, képviselőtársam, hogy abban téved, hogy növekszik az oltás elfogadása. Ez sajnos nem így van. Legalább a KSH-nak higgyen, ha már nekünk nem hisz. Egy hónap alatt 2 százalékkal csökkent az oltás iránti bizalom, hála az önök zavaros kommunikációjának. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A kétperces felszólalások végére értünk. Megadom a szót normál időkeretben Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Az államtitkári expozét és a képviselői felszólalásokat meghallgatva az az érzésem volt, hogy kormányoldali képviselők elmondták, hogy mindenről a baloldal, mindenről az ellenzék tehet, mindenért mi vagyunk a hibásak, és jóformán még majdnem ki is mondták, hogy már lassan még a vírus terjedéséért is az ellenzék a hibás. Előre leszögezem, és nem lehet elégszer elmondani: minden eszközzel azon vagyunk, és minden kommunikációnkban azt erősítjük, hogy egyetlenegy megoldása van a járvány megfékezésének: ha minél több ember minél hamarabb beoltatja magát. És kikérjük magunknak, hogy folyamatosan azzal vádoljanak bennünket, hogy akár a járványnak szurkolna az ellenzéki oldal, vagy azt mondaná, hogy oltásellenesek vagyunk, ráadásul azt kommunikálja a kormányoldal, hogy arra biztatjuk a választókat, hogy ne oltassák be magukat. Az, hogy az ellenzéki képviselők minden egyes felszólalásukban kitérnek arra, hogy a biztonságra törekedünk a vakcinákkal kapcsolatban, én azt gondolom, hogy ez felelősségteljes magatartás. De akkor engedjék meg, hogy egy olyan dologról is beszéljek, ami eddig nem hangzott el. Orbán Viktor miniszterelnök úr tegnap sokszor elmondta, hogy a járványügyi szakemberekre kell legfőképpen hallgatni, és az ő véleményüket kell legtöbb esetben figyelembe venni. Itt engedjék meg, ha netalántán nem a miniszterelnöké az utolsó szó. Mert ezt is tudjuk múlt hét óta, hogy ha valamilyen vitás kérdésben döntés születik, akkor a miniszterelnöknek a szava a mérvadó. De ha már a járványügy kezeléséről beszélünk, akkor meg kell említeni, hogy pontosan ez a kormány volt az, aki 2011-ben lényegében majdnem teljesen szétverte a jól működő járványügyet, magát az ÁNTSZ-t. Volt olyan időszak, amikor csak helyettes államtitkári szinten működött maga a járványkezelés, és majd csak 2018-ban jutottunk el odáig, hogy létrehozták Magyarországon a Nemzeti Népegészségügyi Központot. De itt meg kell említenem, tegnap is elmondtam, hogy 2018-ban volt olyan pár hónap, amikor öt alkalommal cserélték le ennek a központnak a vezetőjét, és majd csak 2018. december 1-jével lépett hivatalba Müller Cecília tiszti főorvos asszony. Akkor nem kell csodálkozni, hogy egy ilyen jól működő intézetnek a szétverése után elég nehezen indult Magyarországon vagy mondhatjuk azt, hogy most sem működik teljes mértékben a járvány kezelése ennek az intézetnek. Azt is kikérem magunknak, amikor egy-egy kérdést felteszünk, és személy szerint én is tegnap, és Rétvári Bence államtitkár úr azt meri mondani, hogy folyamatosan az orvosokat, az egészségügyi dolgozókat és a járványügyi szakembereket támadjuk. Nem! Minden egyes alkalommal elmondtuk, és most is elmondom, hogy minden tiszteletünkkel tartozunk ezeknek az embereknek, az egészségügyi dolgozóknak, az orvosoknak, és függetlenül attól, hogy az egészségügyi dolgozók mely ágazatáról beszélünk, mondhatom azt is, hogy minden eszközzel védenünk kell, és minden segítséget meg kell adni ezeknek a dolgozóknak és a járványügyi szakembereknek is. De az elmúlt időszakban sok esetben a bírálatot is el kellett mondanunk, ahogyan a kormány kezelte ezt a járványt, és ahogyan hozzáállt az egészségügyi dolgozókhoz. Sajnos, nekem decemberben saját tapasztalatom volt, hogy milyen kiszolgáltatott helyzetben vannak ma az egészségügyi dolgozók, és akár ha a háziorvosokról beszélünk, akár ha kórházi dolgozókról, az egészségügyi dolgozók és maguk a betegek is. És ezt a kiszolgáltatottságot tudták önök majdnem teljes mértékben fokozni. Varga-Damm Andrea képviselőtársam beszélt arról, hogy mekkora pluszteher került a kórházban dolgozókra, a szakápolókra, a műtősnőkre, a műtősdolgozókra, az orvosokra, azért, mert nem lehet a hozzátartozóknak bejárni a kórházba a járványhelyzet miatt. Mondhatjuk azt, hogy igen, védjük a betegeket, védjük a hozzátartozókat, a magyar lakosságot, de arra önök nem gondoltak, hogy az elmúlt években mennyi pluszterhet vettek le maguk a hozzátartozók az egészségügyi dolgozókról csak azért, mert bejártak a bent fekvő betegekhez, és nagyon sok olyan munkát levettek az egészségügyi dolgozók válláról, amivel most szembesülünk, hogy most hiányzik a rendszerből. És semmiféle plusztámogatást ezek az egészségügyi dolgozók nem kapnak, hogy ezeket a pluszmunkákat most nekik el kell végezni. Az a fajta kiszolgáltatottság meg fejetlenség, ami most az egészségügyi intézményekben és kórházakban van, engedjék meg, hogy azt mondjam, hogy teljesen minősíthetetlen. [[14.00]] Csak egy személyes tapasztalat: múlt héten kontrollra kellett visszamennem a kórházba egy Covid-kórházról beszélünk. Ugyebár ez teljesen rendben van, mindenki ismeri, ha csak azért is, mert híradásokból látta vagy személyesen, mert szüksége volt kórházi ellátásra. Pavilonok, konténerek vannak kihelyezve, ahol megmérik a betegeknek meg a hozzátartozóknak a hőmérsékletét, eldöntik az ott lévő munkatársak, hogy a hozzátartozó legalább bemegye a beteggel, kapunk ilyen kis különböző cetliket, hogy most a beteg meg a hozzátartozója belép az épületbe, majd az épületbe való belépés előtt ugyanúgy ellenőrzik, hogy jogosan megye be az ember, és teljesen működik a rendszer. Majd találkozik az ember a katonákkal, és valamikor sorra kerül az egészségügyi ellátásban. Nekem sikerült négy óra után mert dolgoztam érkeznem a kórházba, negyed öt után érkeztünk. Meglepetésemre a kutyát nem érdekelte, hogy bemegyek a kórházba. Már nem volt a konténerben orvos, nem volt már a konténernél olyan személyzet, aki megmérte volna a hőmérsékletemet, megkérdezte volna egyáltalán, hogy minek jöttem, a férjem miért kísért el. Be volt zárva, az épületbe úgy léptünk be, mintha nem is lenne járvány. [[Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Mondják meg nekem, tisztelt képviselőtársaim, és ez nem az ott dolgozóknak a felelőssége és nem az ott dolgozókat kihangsúlyozom, nem az ott dolgozókat támadom, mert én nagyon sokat beszélgettem velük, míg bent feküdtem a kórházban, hogy átláthatatlan és követhetetlen napi szinten, amilyen parancsokat és utasításokat kapnak. Nincs az az ember, aki ma tudná, hogy egyik pillanatról a másikra miért ilyen döntések vagy olyan döntések születnek, és hozzáteszem, a döntéseket legtöbb esetben nem egészségügyi dolgozók hozzák. Mondom még egyszer, kiemelem: iszonyat az a kiszolgáltatottság az egészségügyi dolgozók részéről is, a hozzátartozók és a betegek részéről is, és akkor ne csodálkozzanak, hogy az ember idejön és elmondja ezeket a tapasztalatokat. Csak csatlakozni tudok, mondom, Varga-Damm Andrea képviselőtársamhoz is, hogy mennyire kiszolgáltatottá tud válni olyankor egy beteg, amikor egy ilyen helyzetben kórházba kerül, és a legalapvetőbb emberi méltóságától is meg tudják fosztani egy ilyen helyzetben. Még egyszer visszatérve az ÁNTSZ-nek a szétverésére: önök is tudják, hogy 2010 után több ezer ÁNTSZ-es dolgozót bocsátottak el első lépésként, amikor szétverték a rendszert. Ne csodálkozzunk, hogy itt állunk 2020-21 elején, és azt mondjuk, hogy nagyon nagy hiányosságok vannak a járványkezelésben. Az elmúlt néhány órában nem esett szó egy nagyon fontos dologról: idén is érettségizni fognak a gyerekek. Hetek óta hallgat a kormány. Még év elején elhangzott az, hogy gondolkodik a kormány azon, hogy az oltási tervben idézőjelbe veszem fontolóra veszik, hogy ezeket a diákokat közel 70 ezer diákról beszélünk előreveszik, és próbálják ezt a helyzetet kezelni. Csak, gondolom, utána rájöttek, hogy nemcsak ezeket a diákokat kellene akkor előrevenni az oltási tervben, hanem a pedagógusokat is meg azokat a dolgozókat, akik magát az intézményt rendben tartják. Azóta csend van. Azt is tudják, hogy ha a megfelelő védettség kialakulását szeretnénk elérni, akkor már március elején el kellene kezdeni a diákoknak és a pedagógusoknak az oltását. De erre már, úgy látom, hogy semmilyen esély nincsen, mivelhogy látjuk, hogy mennyire kevés a vakcina, és nem áll rendelkezésre elég oltóanyag. De nagyon fontos lenne, hogy ezeket a diákokat minél hamarabb megnyugtassuk. [[Gelencsér Attilát a jegyzői székben Földi László váltja fel.]] Tavaly is baj volt már, de hála a jó égnek, a diákok le tudtak érettségizni. De most ezek a gyerekek, ez a korosztály, amelyik most fog érettségizni, már egy éve online oktatásban részesül, egy éve vannak ezek a gyerekek úgymond otthon, és egy éve tanulnak így. Megkockáztatom, és a szakmának is ez a véleménye, hogy nem egyformán tudnak felkészülni ezek a gyerekek az érettségire, mert van, ahol nagyon jól működik az online oktatás, van, ahol csak részlegesen és van, ahol meg semennyire sem működik. Erről nem hallottunk remélem, hogy az államtitkár úr is válaszol majd erre néhány mondatban. Nacsa Lőrinc képviselőtársam mondott egy mondatot a kétperces felszólalásában, idézte Orbán Viktor miniszterelnök urat, hogy ha munka van, minden van. Nem, képviselő úr, attól, hogy munka van, még nincs minden. [[Nacsa Lőrinc: De!]] Ha rendesen meg van fizetve, tisztességesen meg van fizetve a munkavállaló, akkor van minden. A munka, attól, hogy munka van, még nem elég. [[Nacsa Lőrinc: Mennyi volt nálatok a minimálbér?]] Ahhoz tisztességesen meg is kell fizetni az alkalmazottakat, és ha baj van, akkor segítséget kell nekik nyújtani. Arról sem látom, hogy beszélnének a tisztelt kormánypárti képviselők, hogy vane tervük arra, hogy miután vége van a járványnak, készítetteke valami tanulmányt, hogy a végletekig kizsigerelt egészségügyre és az egészségügyi dolgozókra rá fog szakadni egy várólista. Olvashattuk a hírekben, meg látjuk a közzétett adatokból, hogy drasztikusan, hétről hétre nő a várólistáknak a száma, azoknak a beavatkozásoknak a száma, amik az elmúlt időszakban, az elmúlt egy évben elmaradtak. Vizsgáljáke annak a hatását is, teszem fel a kérdést, államtitkár úr, hogy milyen hatása lesz majd évekre előre az elmaradt orvoslátogatásoknak, az elmaradt szűréseknek vagy az elmaradt kezeléseknek, mert nagyon jól tudjuk, hogy ha ezek elmaradnak, akkor ezek a betegségek egyre súlyosabbá válnak, és ha nem kezelik időben, akár odáig juthatunk, hogy menthetetlenné válik az állampolgár. Itt még fel kell hoznom, hogy ugyebár az egészségügynek az átalakítására nyáron készült egy program, amiért kifizettünk több mint 325 millió forintot, majd amikor rákérdeztünk, hogy szeretnénk látni, hogy milyen ajánlásokat tett ez a cég az egészségügy átalakítására, mert úgy gondoljuk, hogy ez minden magyar állampolgárt érint, akkor nagyon gyorsan titkosították ezt az anyagot. Szeretnénk tudni, hogy lesze önálló minisztériuma az egészségügynek, mert ha megkérdezzük a magyar embereket, a legfontosabb témának és a legégetőbb problémának a magyar egészségügynek a helyzetét tartják Magyarországon. Eljutunke odáig, hogy fontos lesz a kormányzat számára, hogy önálló minisztériumot hoznak létre és kompetens minisztert fognak kinevezni? Mert azért az elmúlt időszakban azt láttuk, hogy már lassan nyomon sem lehet követni, hogy hány miniszter felel az egészségügyért: Szijjártó Péter, Pintér Sándor, Palkovics miniszter úr, Kásler miniszter úr meg ugyebár az elmúlt időszakban csontokat vizsgálgat. Én azt gondolom, hogy nagyon-nagyon súlyos kérdéseket feszegetünk a járványhelyzettel kapcsolatban képviselőtársaimmal, és ezekre a kérdésekre a legtöbb esetben nem kapunk választ, vagy ha próbálnak válaszolni, akkor támadás jön, és annyi a válasz, hogy mi a vírusnak szurkolunk, a járványhelyzetnek szurkolunk, és oltásellenesek vagyunk. Nem szurkolunk a járványnak, nagyon szeretnénk már, és én azt gondolom, hogy lassan elmondhatjuk, hogy Magyarországon száz százalékban minden ember szeretné visszakapni a régi életét. Mindenki tudja Magyarországon, és ezt képviseljük, hogy a járványhelyzetnek a megoldása az lehet, hogyha megkapjuk a megfelelő védőoltást. De hangsúlyozom, azt engedjék már meg, hogy azt támogassuk, hogy csak biztonságos és bevizsgált oltóanyaggal próbálja a kormány az oltásokat elkezdeni. Higgyék el, hogy az elmúlt időszakban mindent megtettek kormányoldalról, mindent megtettek, hogy a magyar embereket elbizonytalanítsák az oltással kapcsolatban. Minden eszközt bevetettek ebben a kérdésben. Megmondom őszintén, mindenki elmondta, hogy nem járványügyi szakemberek ülnek itt a parlamentben. Akkor miért nem engedik meg, hogy a szakma mondja el? Az OGYI-nek az engedélyeztetési jogát megvonták, elég most már a külügyminiszternek rábólintania egy vakcinára. A külügyminiszter biztos a legjobb járványügyi szakember Magyarországon, én nem vitatom. Én azt gondolom, hogy okos ember, és akkor biztos ehhez is ért. De értsék meg [[Az elnök megkocogtatja a csengőt.]] , annak a fontosságát, hogy az emberek bízzanak egy-egy oltóanyagban, csak úgy érhetjük el, hogy ha a szakmának a véleményét vesszük legfőképpen figyelembe. Köszönöm szépen, elnök úr, a figyelmet.
Köszönjük, képviselő asszony. Egyben köszöntöm képviselőtársaimat. Megadom a szót Keresztes László Lórántnak, az LMP frakcióvezetőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Én nem akarom ezt a vitát már a végletekig húzni, ugyanakkor Nacsa Lőrinc képviselő úr néhány konkrét felvetéssel élt felém.Valóban, képviselő úr, az önkormányzat van az emberekért, az önkormányzat kötelező feladatokat lát el, nagyon fontos közszolgáltatásokat. Mi azt is tudjuk, hogy az állam és az Országgyűlés, a kormány is az emberért van. Az Országgyűlésnek, a kormánynak is a feladata, hogy az önkormányzatok számára ezeket a forrásokat biztosítsa. [[14.10]] Tehát mint az önkormányzatok által kötelezően ellátandó közfeladatokhoz szükséges központi forrásokat biztosítani kell, és amikor mi arról beszélünk, hogy önök mégis súlyos megszorítások sorozatával érintik az önkormányzatokat, akkor nem az önkormányzatokat támadják, nem az önkormányzatokat károsítják meg, hanem az adott városokban, kerületekben, kistelepüléseken élő embereket, tehát számukra fontosak ezek a közszolgáltatások. [[Dr. Steinmetz Ádám elfoglalja helyét a jegyzői székben.]] Minden egyes ilyen javaslat kapcsán lefolytattuk a megfelelő vitákat, és Parragh László bejelentette ezt a bizonyos tervét az iparűzési adóval összefüggésben, amit a kormány a rendkívüli felhatalmazás keretein belül meg is lépett. Én magam levelet írtam igen sok polgármesternek, városi polgármestereknek, és nagyon sok választ kaptam, amelyben világosan elmondták a polgármesterek, hogy elképesztő felelőtlenségnek tartják ezt az elképzelést, és egy ilyen lépés esetén nem fogják tudni kigazdálkodni ezeknek a fontos közszolgáltatásoknak a biztosítását, és hozzáteszem, hogy kormánypárti polgármesterektől is kaptam ilyen levelet. Látszott az önök mozgásában, hogy gyakorlatilag politikai kézi vezérlés, tehát ilyen módon a politikai haszonszerzés motiválta önöket abban, hogy bizonyos önkormányzatok kaptak kompenzációt, kiegészítést, más önkormányzatok, ellenzéki önkormányzatok nem kaptak, de ezt önök nem tehetik meg egy ilyen súlyos járványügyi helyzetben, meg amúgy sem, hogy azokat az embereket büntessék és azokban a városokban veszélybe sodorják a közszolgáltatások biztosítását, ahol többségében nem önökre szavaztak a választópolgárok. Ilyen megszorítás volt egyébként az, hogy a kormány kivonult a helyi tömegközlekedés finanszírozásából. Egy város sem képes önmagában ellátni ezt a feladatot, ez egy súlyos és felelőtlen lépés egy ilyen járványügyi helyzetben, ahol valóban érdekünk, hogy minél nagyobb legyen a járatgyakoriság. Gyakorlatilag nincsenek források a víziközmű-szolgáltatás, az ivóvízellátás biztosításának a középtávú fenntartására, és egyébként ezzel eladósítják ezeket a településeket, és növelik a problémákat, növelik a gazdasági károkat, hiszen hogyha most elmaradnak a karbantartások, a megfelelő pótlások, akkor a későbbiekben ezek az elvégzendő munkák sokkal több pénzbe fognak kerülni. Hasonlóképpen a közvilágítás, az óvodai ellátás és még millió más fontos önkormányzati közszolgáltatás került veszélybe az önök megszorító politikája miatt. Miért tették ezt, tehát miért vonták el ezeket a forrásokat az önkormányzatoktól, és ezeket az összegeket aztán mire fordították? Beszéltünk már nemegyszer a Budapest-Belgrád vasútvonalról, amire két év alatt 200 milliárd forintot költenek el. Tehát önök egyfelől rendkívül veszélyes helyzetbe sodorják az önkormányzatokat, a működőképesség határára taszítják őket, a másik oldalról pedig a megszorításokkal tőlük elvont pénzt ilyen projektekre költik, amelyeknek a megtérülésére, az esetleges megtérülésére vonatkozó dokumentumokat titkosítják, és nem tárják a magyar emberek elé. Még egy dologra szeretnék utalni itt az Országgyűlés hagyományos működését érintően. Ön nem mondott igazat, képviselő úr. Én igen aktívan részt vettem a múlt évben az Országgyűlés munkájában, sok vitát folytattunk le, és én több szimbolikus, fontos javaslatnál is elmondtam, hogy meggyőződésünk, hogy azoknak helye van az Országgyűlés előtt. Én nem erről beszéltem. Én arról beszéltem, hogy amikor önök a bizalomról beszélnek, akkor azt a hibát követték el, hogy nagyon sok olyan javaslatot hoztak be, és nagyon sok olyan törvényjavaslatot erőltettek át egy ilyen járványügyi helyzetben, amely mögött semmi más nincs, mint a nettó politikai haszonszerzés, a saját felkészítésük ilyen módon adott esetben egy választási vereségre, és ezzel ásták alá a bizalmat, hogy egy járványügyi helyzetben az egy évvel korábbi állításukkal ellentétesen behozták a választási törvény nagyon durva módosítását. Ugye, egy évvel azt megelőzően nyilatkozták azt a kormány részéről, hogy nem indokolt a választási törvény módosítása, mégis egy nagyon durva, drasztikus beavatkozást hajtottak végre a választási törvénynél. Hasonlóan a vagyonkezelő alapítványokkal kapcsolatos módosításokat is behozták az alaptörvény-módosításba. Ezek mögött semmiféle jó szándék nincs, itt a nettó politikai haszonszerzés és a hatalomtechnikai számítás jelent meg. Említettem már ezeket a gigantikus beruházásokat, nem akarom újra elmondani, de itt van az egyetemi kiszervezés, tisztelt Nacsa képviselő úr. Valóban, Schanda államtitkár úr is jelezte, hogy jó sok vitát folytattunk már erről az úgynevezett egyetemi modellváltásról, de épp Bódis államtitkár mondta azt, hogy a nagy vidéki tudományegyetemek, regionális szerepkört betöltő tudományegyetemek esetében valóban lényegesen több tapasztalatra van szükség ahhoz, hogy ott elkezdjék ezt a modellváltást. Ehhez képest garanciák nélkül, gyakorlatilag a múlt év végi kormányzati nyilatkozatokkal ellentétesen behozták egy ilyen súlyos járványügyi helyzetben ezt a folyamatot [[Nacsa Lőrinc közbeszól.]] , elindították, egy olyan helyzetben kényszerítették döntési helyzetbe a szenátusokat és az egyetemi polgárságot, amikor személyes részvétellel még megbeszéléseket sem lehetett végrehajtani. És láthattuk, hogy milyen információk derültek ki a szenátusi ülésekről; mondjuk, Debrecenből nem, mert ott mindent zárt ülésen lezsíroztak, arról sok mindent nem tudunk. De mind a szegedi, mind a pécsi szenátusi üléseken megfogalmazódott bizony, hogy ők gyakorlatilag kényszerhelyzetben vannak, garanciák nincsenek, információk nincsenek, és tulajdonképpen azért hajtják végre ezt vagy azért szavazták meg, hogy kezdődjenek meg a tárgyalások, mert úgy érzékelik, hogy akkor sokkal nagyobb bajba kerülhet a kormányzati magatartás miatt egy-egy ilyen egyetem. De azt mindenki megfogalmazta, hogy milyen garanciákat várnának el. Hogyha önök komolyan gondolkodnának a modellváltásról, akkor nem csinálnák azt, hogy úgy raknak ki egy alapítványba egy ilyen egyetemet az ingatlanjaival, a vagyonával, mindenével együtt, hogy semmiféle garancia nincs még arra sem, hogy a későbbiekben ezeket az ingatlanokat a felsőoktatás céljára kell használni. Ez egészen elképesztő és cinikus folyamat. Hogyha önök komolyan gondolták volna, hogy ez a privatizáció, amit önök végrehajtanak, valamilyen módon a fejlesztést szolgálja, akkor olyan döntést hozhattak volna, mondjuk, hogy a szenátusok válasszák meg a kuratóriumi tagokat, legyen lehetősége az egyetemi polgárok által megválasztott szenátusnak visszavonni. Ez tehát egy egészen elképesztő hatalomtechnikai szándék, és világos, hogy itt az Európai Unióból majd beáramló, a kutatás-fejlesztés céljait szolgáló hatalmas források feletti ellenőrzés megszerzésének a szándéka a cél, és önök ezt egy súlyos járványügyi helyzetben hajtották végre. Azt pedig ismét megkérdezem a képviselő úrtól, hogy miért titkosítják a nagyberuházásokkal kapcsolatos dokumentumokat, ha önöknek meggyőződése, hogy az a magyar emberek érdekeit szolgálja. Arra még mindig nem válaszolt, tisztelt képviselő úr, ön az iménti vagy az egyik mai felszólalásában rémhírterjesztésről, álhírterjesztésről beszélt, hogy amikor azt mondta az egyik államtitkár, riogatással vádolta a virológusprofesszort, hogy akkor nem kellenee elnézést kérni a nyilvánosság előtt ezért a felelőtlen kijelentésért, meg amikor azt mondja október 2-án a televízióban, hogy stabilizálódtak a számok. Én azt hiszem, hogy ez egy rendkívül felelőtlen, súlyosan felelőtlen kijelentés volt, amiért minimum a nyilvánosság előtt elnézést kellett volna kérni. Köszönöm szépen.
Köszönjük, képviselő úr. Most megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Nagyon örülök annak, hogy képviselőtársaim minden aspektusból megvilágítják ennek a javaslatnak az elégtelen voltát, illetőleg azokat a körülményeket, amelyek odáig vezették az ellenzéki képviselőket, hogy ezt a fajta felhatalmazást nem tudják megadni. Amikor a WHO-tól tavaly márciusban megérkezett a leirat, hogy egy milyen típusú járvány ütötte fel a fejét a világban, természetesen azonnal ott voltak mellette a vírus viselkedésére utaló, addig már tudományosan alátámasztott ismertetések is. Egy felelősségteljes kormányfő ilyenkor behívja a kormány tagjait, és az első mondata a következő: a társadalomban amúgy is meglehetősen sok félelemérzet van sok-sok minden okból, nekünk azonban ezt a munkát, a védekezést úgy kell megoldanunk, hogy nekünk inkább enyhítenünk és nem növelnünk kell a félelemérzetet. Mindenki tudja, hogy egy felelősségteljes kormány képes arra, hogy a félelemérzet növelését elkerülve gyűrjön le bármilyen katasztrófát, óvja meg az embereket, az egészségüket és az életüket. De amint látjuk, a kormányzatban nem ez volt az alapvető elv, hogy minél kevesebb félelemmel és minél hamarabb, minél komolyabb fegyelmezettséggel és szakmaisággal gyűrjük le, hanem az, hogy ebből a járványból is milyen pénzt lehetne még a közszférából kivonni. Sajnos ez a legnagyobb problémája ennek az egész elmúlt 11 hónapnak. Azt mondja az egészségügyi törvény 56. § (1) bekezdése, hogy „a járványügyi tevékenység célja a fertőző megbetegedések, a járványok megelőzése és leküzdése, valamint az emberi szervezet fertőző betegségekkel szembeni ellenálló képességének fokozása”, tehát már az egészségügyi törvény a járvány kezeléséhez is elsődleges szempontként odarakja az immunrendszer, az ellenállás, egészségünk ellenállásának a javítására szolgáló célokat és mi történik? Nyolc hónapja kérem parlamenti felszólalásokban, Kásler miniszter úrnak írt levelemben, a közösségi médiában megnyilatkozásomban, hogy legyenek szívesek, az ellenálló képesség növelésére szolgáló eszközrendszert mint tájékoztatást adják oda az embereknek, arra törekedjenek, hogy minél olcsóbban minél hatékonyabb vitaminokat tudjanak beszerezni. Igenis vannak olyan eljárásrendek, vannak olyan életvezetési tanácsok, amelyeket megadhattak volna az embereknek, hogy az ellenálló képességüket növelni tudják. [[14.20]] De most, ha megengedik, képviselőtársaim, azt a napi jelentést, ami március óta a koronavírus honlapján van, önök előtt kielemzem, és megmondom, mi ennek a célja: hogy megmutassam a képviselőtársaknak, hogy a kormányzatnak a koronavírus-járvány következményéről szóló napi jelentése mekkora valótlanságcsomagon alapszik. Hogy szól egy ilyen napi jelentés? Például az egyik napit idehívtam: „1337 újabb magyar állampolgárnál mutatták ki az új koronavírus-fertőzést, ezzel 388 799 főre nőtt a hazánkban beazonosított fertőzöttek száma.” Tehát hogy szól? Mindig arról szól legelőször, hogy mennyi új fertőzött van, és mennyi az összes szám, majd a következő mondat arról szól, hogy elhunyt iksz számú, többségében idős, krónikus beteg. Soha nem az van ide leírva, hogy elhunyt a koronavírus-járvány szövődményei következtében ennyi és ennyi ember, hanem csak az van, hogy elhunyt ennyi ember, többségében idős, krónikus beteg. Először is, a koronavírus-járvány vonatkozásában mi köze az embereknek ahhoz, hogy akik elhunytak, azok krónikus betegek voltak, és hogy milyen korúak voltak? Semmi közünk hozzá, nem érdekes. Az az érdekes az ilyen típusú jelentésben, hogy egy járvány közvetlen következtében mennyi ember vesztette életét, ha már közzétesszük. Hogy szól tovább? Így tehát az elhunytak száma ennyire és ennyire emelkedett. Majd most jön a legcsúnyább mondat, ami tulajdonképpen megdöbbentő számomra, hogy ott van az a rengeteg egészségügyi szakember a kormány körül, és még egyetlenegy nem szólt, hogy ne tessenek ilyen módon félrevezetni a társadalmat. „A gyógyultak száma folyamatosan nő, jelenleg 298 000, az aktív fertőzöttek száma 77 000 főre csökkent.” Kérem szépen, a fertőzött és a beteg nem ugyanaz! Gyógyulni az tud, aki beteg volt. Aki fertőzött, az nem beteg. Ehhez képest összekeveri a gyógyultakat a fertőzöttekkel, és azt érzékelteti az emberek számára például ezen a napon, hogy 298 000 fő már beteg volt, és milyen csodálatos, hogy meggyógyult. Nem! 298 000 fő az, aki már nem fertőzött, és nem az, aki meggyógyult! Ennek ugyanis az a nagyon komoly jelentősége, hogy az embereknek saját maguknak is fel kell mérnie azt, hogy ha ennek a vírusnak mégis fertőzöttje lesz, milyen kilátásai vannak: egyáltalán megbetegszik-e; ha megbetegszik, vane esélye arra, hogy meggyógyul; és mik azok a körülmények, amelyek nagy esélyt adnak arra, hogy ha megbetegszik a fertőzés által, esetleg életét veszti. Ezek az adatok nem alkalmasak arra a tájékoztatásra, amit az előző hozzászólásomban elmondottak szerint az egészségügyi törvény előír. És akkor itt jön a következő: iksz számú koronavírusos beteget ápolnak kórházban, és mindennap lejelentik, hogy hányan vannak lélegeztetőgépen, mintha a lélegeztetőgép a gyógyításnak az elsődleges eszköze lenne. A lélegeztetőgép nem a koronavírus-járvány során megbetegedett emberek gyógyító eszköze, a lélegeztetőgép a légzést segítő eszköz, amire egyáltalán nem biztos, hogy minden koronavírusos betegnek tehát annak, aki nemcsak fertőzött, hanem beteg esetleg szüksége lenne. Teljesen felesleges például ezt az adatot közölni, mert ez valós adatot nem mutat, az embereknek a tájékoztatáshoz való jogát nem elégíti ki, mert nem ír hozzá még egy csomó minden feltételt, amivel ez az információ alkalmas lenne bármire is. Egyet tud ez a jelentés az emberek számára adni: azt tudja, hogy félelmet gerjeszt, a mindennapi számok, amit minden reggel 9 órakor közölnek, az emberekben további félelemérzetet generálnak, viszont semmilyen információt nem adnak arra vonatkozólag, hogy ők saját maguk megalapozott döntéseket hozzanak. Itt a vita során Hollik István képviselőtársunk azzal dicsekedett, hogy a magyar kormány milyen becsületes, merthogy azért magas a halálozási szám, mert nemcsak azokat az embereket veszik bele a halálozás létszámába, akik tényleg a koronavírus okozta betegség következtében halnak meg, tehát egy olyan szövődményük lesz tüdőgyulladás vagy tüdőembólia, vagy bármi, amit kialakíthat maga a vírus működése , hanem mindazokat beleveszik, akik bármi más okból haltak meg, viszont a szervezetükben volt koronavírus. Hát, ennél nagyobb hazugságot a Föld nem hordott a hátán! Ha ez a módszer, ez a technika, akkor miért nem tetszenek azt a statisztikába belevenni, hogy hány ember az, aki valójában, tényleg a koronavírus-járvány okozta szövődményben hunyt el, vagy teljesen más betegségei voltak, egyébként vélhetően a kórházi ellátás során sikeresen a kórházban megkapta a koronavírust, és nem a koronavírus-fertőzés következtében hunyt el? Ugyanis ha ezt megkülönböztetnék egymástól, és kiderülne, hogy a mindennap lejelentett halottak számának maximum egyharmada az, aki tényleg a koronavírus szövődményében hunyt el, akkor a társadalmat nem lehetne riogatni, nem lehetne számukra azt a veszélyérzetet érzékeltetni, hogy mindaz a zűrzavar és bizonytalanság a társadalomban keletkezzen, amit ma látunk. Azt mondja az egészségügyi törvény, hogy a fertőző betegség átlagos lappangási idejének leteltét követő 48 órán belül meg kell szüntetni a járványügyi megfigyelést, amennyiben az orvosi vizsgálat eredményeként a fertőzés veszélye kizárható. Már a képviselőtársaim is mondták, és rengeteg levelet kaptunk polgároktól, akik a karanténkérdésről tájékoztatnak minket: abnormális dolgokat tapasztalunk az egész országban, hogy milyen módon és milyen elképesztően hanyagul kezelik a szervezetek nem a polgárok a karantén kérdését. Az van ideírva, hogy az átlagos lappangási idő leteltét követő 48 órán belül kell az elzárást vagy a karanténba tételt meghatározni. Na de kérem szépen, az elmúlt 11 hónap alatt még azt sem sikerült a szakmának kimutatni, hogy ennek a koronavírus-járványnak mennyi a lappangási ideje! Még azt sem tudjuk! Tehát azt sem tudjuk 11 hónap után, hogy honnan kezdődik a 48 óra. A hasukra ütnek, és mondanak valamit. Hányszor hallunk olyat, hogy a karantént elrendelő határozatot később kapja meg az érintett, mint amikor már a karantén ideje lejárt. Nekem azt ne mondja senki, hogy ez a járványkezelés jól zajlott, amikor tömegesen ilyen abnormitásokat találunk a polgártársaink életében! Szeretném kiemelni azt, hogy az intézkedéseknek, ennek a 70 darab rendeletnek, amit elvileg kér a kormány az Országgyűléssel szentesíteni, egyetlenegy intézkedésnek semmifajta tudományos alátámasztása nincs. Mindenki tudja, én rendkívül alázatos vagyok a tudománnyal szemben, abszolút elfogadom azt, hogy a szakma és a tudósok adott kérdésről mit mondanak, hiszen nekünk arra kell hagyatkoznunk, akik annak a szakterületnek nem vagyunk ismerői, viszont politikai döntéseket kell hoznunk. De ebben az országban az elmúlt 11 hónapban nem történt olyan, hogy ehhez a szakterülethez tartozó tudósemberek összeültek volna, adott kérdésekről kialakítják a közös álláspontot, és ezt ismertetik a társadalommal. Mindenki, aki a koronavírus-járvány körül szaladgál és szakembernek mondhatja magát, összevissza beszél, semmi koherencia nincs közöttük, semmifajta kiszámíthatóság nem látható belőle, és az emberek azt mondják, hogy ha már a tudósok sem képesek valamifajta egzakt, elfogadható, egybehangzó álláspontot különböző kérdésekről a társadalom elé tárni, akkor kinek higgyenek. Akkor mindenki magába fordul, és azt mondja, hogy megpróbálok túlélni, ahhoz viszont, ha az egyén akar túlélni, nem kell egy egész országot bezárni és a gazdasági erőforrásainkat felszámolni. Azt gondoltuk egyébként már 2020 májusára, amikor azért már volt egy két hónapos tapasztalat, hogy a fertőzésszámokat, a megbetegedésszámokat és a valódi halálozási számokat egyszer valaki összehasonlítja, és elkészíti azt a fajta következtetést erről a vírusról, ami egy kormányzat számára egzakt módon megmutatja a védekezés irányát. Ilyen sem történt. Végül pedig az utolsó két percemben két kérdésről szeretnék beszélni, ami szintén a megbocsáthatatlanság körébe tartozik, ebből az egyik a sorban állás intézményrendszere. Vagyunk egypáran ebben a parlamentben, akik már idősebbek vagyunk és éltünk elég sokat a szocialista rendszerben, szüleinktől és nagyszüleinktől pedig azokat az élményeket kaptuk meg az elmeséléseik során, amiket ők éltek meg. Magyarországon a sorban állás egy rossz rendszer, egy fájdalmas rendszer tünete és egy fájdalmas rendszer adottsága volt, és nem szeretnénk, ha a magyar társadalom bármi okból újból sorban állásra kényszerülne. [[14.30]] Megdöbbentő volt számomra, és elfogadhatatlan az, hogy intézmények vezetői tömegesen érdektelenséget mutattak, amikor mínusz fokokban embereket állítottak a hivatali helyiségeik vagy az intézményeik előtt sorba, ahelyett, hogy a mai technikai fejlődés szintjén telefonos vagy internetes bejelentkezési rendszerrel, illetőleg egy melegedőhelyiséggel pár ember számára szolgálnák ki az embereket. Én azt tudom mondani, hogy ezeket a vezetőket, akik ezt hagyják, és akik ezt elnézik, másnap ki kellene rúgni, mert emberi mivoltukban nem alkalmasak arra, hogy vezetők tudjanak lenni. Az utolsó kérdés pedig, ami szintén a megbocsáthatatlanság körébe tartozik, hogy azon túl, hogy elhunyt szeretteiktől, akik a kórházakban meghaltak, tömegesen nem tudtak elbúcsúzni családtagok, utána erre még rátett egy lapáttal a rendszer, amikor közölték a hozzátartozókkal, hogy csak azért, mert koronavírus-fertőzés volt az elhunyt szervezetében, ezért nem temethető koporsósan. És tömegesen voltak családok olyanok, akiknek el kellett hamvasztatni családtagjaikat az érzéseik és akaratuk ellenére, csak azért, mert valami idióta az országban ezt kitalálta. Semmifajta tudományos alátámasztása nincs annak, hogy az elhunyt ember szervezete fertőzne három méterrel a föld alatt, koporsóban és felöltöztetve. Tudjuk jól, ahhoz, hogy megbetegedjen valaki, érintkeznie kell más személy által adott vagy maga után hagyott koronavírussal. Szóval, elképesztő és megbocsáthatatlan. Embertelenné vált ez a rendszer, amelyet ez a kormány kialakított, és semmi segítséget olyanoktól, akik ebben nem vettek részt, nem fognak kapni. Köszönöm szépen.
Köszönjük. Mielőtt megadom a szót Mesterházy Attila képviselőtársamnak, megkérdezem, hogy kettőperces vagy normál szót kíván kérni, mert mindkettőre be van jelentkezve. [[Arató Gergely: Mind a kettő! Mesterházy Attila: Két perc.]] Akkor kettő percre. Öné a szó, képviselő úr.
[[A hangosítási rendszer késve lép működésbe.]] ...hiszen ez a cél a szövetségben, hogy örömet okozzunk egymásnak, és segítsük egymást. [[Derültség a kormánypárti padsorokban.]] Ugyan már rég beszéltünk erről a… [[Arató Gergely a kormánypárti képviselők felé: Te legalább nem csúsztál le az ereszcsatornán!]] Nacsa képviselő úr, ne legyen kirekesztő, miért ne okozhatnánk örömet egymásnak mi Arató Gergő képviselőtársammal? [[Derültség.]] Igazából arra lettem kíváncsi egy órával vagy fél órával ezelőtt, ön is megemlítette, de a miniszterelnök is tegnap beszélt róla, hogy a vörösbárók is kaptak támogatást. Kíváncsian várnám, hogy felsorolja Nacsa képviselőtársam azt, hogy kikre gondolnak. Van egy ilyen lista, amelyen a vörösbárók meg a fehérbárók vannak? Szóval, kik azok, akiket önök vörösbáróknak tartanak, ez lenne az első kérdésem. Ha segítene a tájékozódásban, hogy legalább mi is tudjuk, kik azok a mi vörösbáróink, ahogy ön szokott fogalmazni, és ahogy a miniszterelnök is tegnap fogalmazott. Tehát adjon nekünk ebben iránymutatást néhány konkrét név felsorolásával. A másik, hogy ön csak egy laza mozdulattal lebűnözőzte Czeglédy Csaba urat szerintem várjuk meg a bírósági tárgyalás végét. [[Nacsa Lőrinc: Korábbi!]] Szerintem az ártatlanság vélelme mindenkit megillet. Vagy az önök padsoraiban is ott van Boldog képviselő úr vagy éppen Simonka képviselő úr vagy a korábbi gazdasági bizottsági alelnök, Mengyi Roland, aki most már nem alelnök, mert azt hiszem, valamelyik büntetés-végrehajtási intézetben tölti mindennapjait. Tehát a börtönválogatott szépen bővül önöknél is. A harmadik észrevétel az lenne, hogy Tüttő Katalin főpolgármester-helyettes asszonnyal kapcsolatban is egy laza mozdulattal azt mondta, hogy valami fogadáson döntik el, hogy ki milyen pályázatot nyerhet el. Én ezt visszautasítanám; önök azok, akik hasonlóképpen döntenek különböző vadászkúriákban vagy itt-ott, amott, és szétosztják egymás között az európai uniós vagy egyéb más pénzeket is, lásd Boldog István szövevényes ügyét. Minálunk ez nem szokás [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] itt pályázaton dőlnek el ezek a dolgok. Úgyhogy ezt az állítását is szerettem volna visszautasítani. Köszönöm szépen, elnök úr, a türelmet.
Köszönjük, képviselő úr. Megkérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nem érkezik jelzés.]] További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az általános vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne szólni. [[Dr. Völner Pál bólint.]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Megszólíttattam a vita során, hogy miért nem kérek szót. Azt hiszem, hogy ami jogi rész volt, azt az expozéban sikerült elmondanom, és arra vonatkozóan érdemi hozzászólások nem nagyon voltak, ezért engedtessék meg, hogy ilyenkor kimaradjak a vitából. Viszont elhangzottak olyan politikai kijelentések, mivel a kormány is egy politikai szervezet, amelyekre mindenképpen reagálnom kellene, tárgyi tévedések, csúsztatások, pontatlanságok és egyebek, amelyek a valóság tiszteletén alapulva megérdemlik, hogy kiigazítást nyerjenek. Először is, miről szól ez az egész törvény, miről szól ez az időszak, amit élünk? Tudjuk, 2020 elején elérte Magyarországot is a koronavírus-járvány. Szeretnék mindenkit tájékoztatni, hogy ez egy világjárvány, nem magyar jelenség, nem Magyarország küzd vele egyedül. Ezért van az, hogy néha összehasonlító adatokkal is él a kormányzat, amikor a járvány elleni küzdelem eredményességéről vagy éppen az állásáról beszél; és amikor ezeket a kijelentéseket teszi, ezek mindig számokon, tényeken alapulnak. Ez nem dicsőségjelentés, csak az, hogy nem szerepelünk rosszabbul, mint a mindig magasra helyezett nyugati államok, demokráciák és a jól szervezett Brüsszel. Szerintem ezeket illik elmondani, különben olyan képet sugallanak, mintha valóban valami félrekezelése történne ennek a helyzetnek az országban. Mik a fő célpontok? Az elején is elmondtuk, hogy az élet védelme elsőbbséget élvez, a második pedig az egzisztenciális félelemtől való megóvása az embereknek. Ezt lefordíthatjuk munkahelyvédelemre, gazdaságvédelemre, moratóriumra, kedvezményes hitelekre, juttatásokra, akár a tizenharmadik havi nyugdíj első részletére. Mind-mind azt a célt szolgálják, hogy az emberek az egzisztenciájukat illetően is nyugodtabbak legyenek. Elhangzottak különböző vádak, hogy a kormányzat nem készült fel, és nem tudta, hogy majd jön a második hullám. Szeretném mindenkinek az emlékezetébe idézni, és ha fellapozzák az Országgyűlési Naplót, meg is találják, 2020. szeptember 21-én a miniszterelnök úr napirend előtt felszólalt az ülésszak elején, akkor elmondta, hogy a szakemberek szerint akár 200 ezer aktív fertőzöttel tetőzhet a járvány, 16 ezer kórházi ágyra lehet szükség; és ő olyan kapacitásokat kért a szakemberektől, hogy ezeket biztosítsák, ami akár egy dupla ekkora terhelés esetén is megóvja a lakosság életét, egészségét, amennyire csak lehet. Szó esett a kormányzat felelősségéről, és egy Gurmai Zitának tett nyilatkozatot idézett talán Harangozó képviselő úr. Elolvastam pontosan az idézetet, arról szólt, hogy a kormányzat felelőssége kiterjed arra, hogy beszerezze a védőeszközöket, lélegeztetőgépeket, gondoskodjon a kórházi ágyakról, a kórházi személyzetről. Nyilván a kormányzattól azt ne várják el, hogy a koronavírust megállítsa a határokon, vagy azt, aki megbetegedett, a kormányzat gyógyítsa meg, vagy amennyiben nem sikerült meggyógyítani, az a kormány lelkén száradna. Azért legyünk már felnőttek, beszéljünk komolyan! Annak ellenére, hogy önök egy politikai Hyde Parknak tekintik ebben az esetben is a parlamentet, vagy akár a Gyurcsány-koalíció tagjaiként ugyanazt a kórust más szólamban adják elő, ugyanazokat a képtelenségeket, hogy majd egy jobb helyre kerüljenek fel ezen a sokat emlegetett listájukon, ez nem indokolja azt, hogy a valóságtól így elrugaszkodjanak, és ezt megengedjék maguknak. Ami a különböző dolgokat illeti, amelyeket felvetettek. Felmerült az önkormányzatok kérdése. Könyörgöm, gyakorlatilag a súlyadó egy átengedett része volt az, amivel a tavalyi évben hozzájárultak az önkormányzatok a védekezés költségeihez, ez messze-messze nem arányítható azokhoz a kormányzati és állami erőfeszítésekhez, amelyek történtek. Iparűzési adó, ami szintén elhangzott. Gyakorlatilag az iparűzési adónak körülbelül az egyharmada származik az önkormányzatoknál a kis- és középvállalkozásoktól, és ennek a felét engedte el a kormány. Nem elvette, ott hagyta a kis- és középvállalkozásoknál, hogy ne menjenek tönkre, és majd a másik felét továbbra is meg tudják fizetni az önkormányzatoknak ebben az évben is és a következőkben is. Tehát ez egy felelős döntés volt. Amikor arról beszélünk, hogy a cégek támogatása, itt az idegenforgalomról volt szó: gyakorlatilag normatív alapon az összes cég, amely az idegenforgalomban szálláshelykiadással foglalkozott, egymillió forintot kaphatott szobánként. Elhangzott az, hogy vörösbárók meg NER-lovagok, meg mindenféle egyéb ilyen összevetés. Ha önök azt mondják, hogy azok, akik nem kormányoldali szavazók, mind az önök szavazói, mi mondhatnánk azt, hogy akiket önök nem tekintenek a kormányzathoz tartozónak, azok mind vörösbárók oldalágon, és azok az önöké. De egy ilyen felosztásnak nincs értelme ebben az országban. Elmondta miniszterelnök úr tegnap is érthetően, hogy gazdasági nehézségek vannak, járvány van, ilyenkor az az elsődleges, hogy az életeket védjük, és mindegy, hogy kié az a munkahely, hogy ki adott egzisztenciát egy családnak, támogatnunk kell, és ebbe bele tudunk állni. [[14.40]] Persze, ha önök itt címkéznek, nyilván megkaphatják szarkasztikusan, hogy a vörösbárók is kaptak. Keressenek egy olyan barátjukat, aki kimaradt ebből a fajta lehetőségből, amely, mondom, nagyon egyszerű módon megoldható volt. Szó volt a moratórium kérdéséről. Ha ezt most nem fogadnánk el és nem tudnánk meghosszabbítani, valóban a családok, a cégek nehezebb helyzetbe kerülnének, a hiteleket rögtön törleszteniük kellene. A bértámogatások rendszere szintén elhangzott. Gyakorlatilag az 50 százalékos bértámogatást most már előre megkaphatják a vállalkozások, pontosan azért, mert a bürokratikus terhek könnyítését alkalmazta a kormányzat, amikor észlelte ezeket a panaszokat, emellett a járulékok is elengedésre kerültek, erről is nagyvonalúan megfeledkezünk; a foglalkoztatási mutatók, amelyek gyakorlatilag megegyeznek az egy évvel korábbival, a járvány előttivel, mind azt bizonyítják, hogy ezek a lépések eredményesek és hatékonyak. Más kérdés, hogy nem tudnak kinyitni az éttermek, a szállodák, látom, hogy a Dunán nem tudnak járni a kirándulóhajók. Tehát van egy szektor, amely addig, amíg nem szűnik meg ez a fajta járványhelyzet, nagyon nehéz helyzetben van. Gyakorlatilag azért kell minél hamarabb eljutni a vakcináig. Elhangzott, Mesterházy képviselő úr mondta, hogy az Uniónál nem kötöttük le a kvótát. Kérdezem én, ha háromszor ennyit kötöttünk volna le, de azt sem kapjuk meg, amit most lekötöttünk, akkor mi értelme van ennek az egésznek, vagy hogyan akar ő ebből egy politikai pamfletet produkálni, hogy mi rosszul járunk el. Mi áll akkor lehetőségként előttünk? Az, hogy gyakorlatilag szerezzünk be uniós forráson kívül is vakcinákat, amelyek egyébként a világban jól bizonyítottak, például az arab államokban is. Vagy éppen a nemzetiségi képviselő úr is említette, hogy Szerbiában ők tanulmányozták, hogyan működnek a kínai és orosz vakcinák. Ott érdekes hatékonyak, jól hatnak. A magyar hatóságok ezeket bevizsgálták, az oroszok már tavaly küldtek mintákat, amelyekkel le lehetett folytatni a vizsgálatokat. Kínában voltak kinn szakembereink. Ezt mind önök is nagyon jól tudják, meg különböző nyilatkozatokban ezek szerepeltek, ennek ellenére a ködösítést, az elbizonytalanítást végzik. A DK-ban azt mondják, hogy nem oltásellenesek, de akkor miért mondják az orosz vakcinára, hogy emberkísérlet, ennek minősítik. [[Arató Gergely: Mert az!]] Gyakorlatilag… Igen, köszönöm, Arató képviselő úr megerősítette. Gyakorlatilag önök azt mondják, hogy egy nem létező uniós folyamat végén fogadjuk be ezeket a vakcinákat, amit mi nem tudunk megindítani, az Unió nem kéri, vagy éppen a főnökük azt mondta [[Arató Gergely közbeszól.]] , hogy már ott tartanak. A gyógyszergyártók meg gyakorlatilag azért, hogy packázzanak velük, mikor a saját belső piacukat sem tudják kielégíteni, azért ez egy nevetséges hercehurca lenne. A másik része, hogy önök sokszor úgy viselkednek, mint ha a nagy nyugati gyógyszergyártók ügynökei lennének, és csak azt fogadnák el… Egyébként meg kell jegyeznem, hogy a Pfizer a legdrágább vakcina, talán önöknek ez nem tűnt fel… [[Arató Gergely: Nem így van, mert a kínai háromszor olyan drága!]] Majd meglátjuk! A másik része a kérdésnek pedig, hogy az ár esetében, ha életekről van szó, akkor az a fajta uniós alkudozás is visszaütött egyébként, amit a korábbiakban lefolytattak. Lehet, hogy jó árakat alkudtak ki, csak nem ők kapják a vakcinát, hanem például az izraeliek vagy éppen a Nagy-Britanniában élők, ahol már 15 millió embert átoltottak, a lakosság negyedét, Izraelben pedig már talán a felén is túl járnak. Mindez azt jelenti, hogy nagyon szép dolog az Unió, de talán kicsit bürokratikus, kicsit lassú. Ha tudjuk gyorsítani a saját dolgainkat, akkor igenis be kell szerezni azt a három és fél millió adag vakcinát pluszban, amivel be tudjuk előzni a hasonló nagyságrendű országokat, hogy néhány hónapon belül gyakorlatilag ki tudjunk szabadulni ebből a helyzetből. Mondom, azt mondják, hogy nem oltásellenesek, de örülök annak, hogy Arató képviselő úr megerősítette, hogy valóban, az orosz vakcinát továbbra is emberkísérletnek tartja. Egy csúnya, elbizonytalanító kampányt folytatnak azért, hogy a vakcinák, a gazdaság tekintetében a lakosság ne tudjon kellő önbizalommal rendelkezni. Azt azért el kell hogy ismerjék, hogy tavaly tavasszal talán kisebb volt a baj, viszont nagyobb volt a félelem, és ahogy mentünk bele a dologba, nagyobb lett a baj, de gyakorlatilag az emberek megismerték, alkalmazkodni tudtak hozzá, maszkkal, távolságtartással, kézfertőtlenítéssel védekezni tudtak. Mindez azt eredményezte, hogy van egyfajta kiegyensúlyozottság. A másik dolog az oltásellenességgel, ami külön felháborító, hogy közben oldalazva a saját polgármestereik, mondjuk, Hiesz György meg László Imre, csak lebuktak, soron kívül beoltatják magukat, kihasználva az elitnek járó kiváltságokat. Ez is teljesen visszataszító, miközben azt mondják, hogy veszélyesek ezek az oltások, meg bizonytalan, meg nem tudjuk, hogy hol tartunk ebben a dologban. Elhangzott a parlament működésével kapcsolatban is több kifogás. Könyörgöm, a választási eljárásról szóló törvényt már ne kormányrendelettel kelljen a kormánynak módosítania! Önök mindig kiabáltak a kamupártokról. Elérkezett a pillanat, amikor ebben lehetett döntést hozni, még az egy éven kívül voltunk, és utána úgy állítják be, pedig két éve vagy három éve arról beszélnek, hogy közös listán indulnak, mint ha önöket bármi hátrány érte volna, miközben az itt ülő parlamenti formációk korábban is meg tudták ugrani azt a fajta jelöltállítási küszöböt, amely egyébként ebbe a törvénytervezetbe bekerült. A resztli, a valódi kamupártok pedig ezzel nehezített pályára kerültek, de ez nem elismerést aratott az önök részéről, hanem, mondom, azt a fajta kritikát próbálják megfogalmazni, mint ha mi kényszerítenénk önöket arra, hogy összeálljanak ebbe a fajta gyurcsányi víruskoalícióba. A válságkezelésről még egy dolog. Gyurcsányné aki Dobrev Klára, tudom, Arató képviselő úrnak csak pontosítom, de kétségtelen, hogy házasságban élnek, szerintem nincsenek távol egymástól ideológiailag sem járt az ATV-ben nemrégiben, ahol elmondta, hogy 2008-ban ők a válságot úgy kezelték, hogy a bankokat segítették meg. Ezek után önök ne mondjanak semmit nekünk ezen a területen! Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönjük. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására a törvényjavaslat általános vitájának lezárásáig volt lehetőség az Országgyűlés tegnapi döntésének értelmében.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2019. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében” című beszámoló, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. A Kúria elnöke által benyújtott beszámoló B/11035. számon, az Igazságügyi bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/13952. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Ház! Elsőként megadom a szót Varga Zs. András úrnak, a Kúria elnökének, a beszámoló előterjesztőjének. Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Megválasztásomat követően első alkalommal állok a tisztelt Ház előtt, hogy a Kúria elnökeként a bíróságok szervezetéről és működéséről szóló 2011. évi CLXI. törvény előírásának megfelelően beszámoljak a bírósági jogalkalmazás egységének biztosítása érdekében kifejtett tevékenységről, valamint az önkormányzati rendeletek más jogszabályba ütközése és megsemmisítése, továbbá az önkormányzati törvényen alapuló jogalkotási kötelezettsége elmulasztásának megállapítása iránti feladatok teljesítése során szerzett tapasztalatokról.Ennek az alkalomnak az a sajátossága, hogy a beszámolót még nem magam állítottam össze, hanem hivatali elődöm, dr. Darák Péter elnök úr. Sőt, a beszámolót az Igazságügyi bizottság előtt is Darák Péter elnök úr ismertette. Nemcsak az iránta tanúsított tiszteletem, hanem a beszámoló tárgya is megköveteli, hogy alapvetően ne térjek el az általa elmondottaktól. Darák elnök úr az Igazságügyi bizottság előtt négy szempontot emelt ki a beszámolóból. Kérem, engedjék meg, hogy magam is ezekkel kezdjem, még ha nem is azonos sorrendben és nem is azonos hangsúlyokkal. Tisztelt Ház! Az első kiemelendő szempont az, hogy 2019-ben Magyarország és a magyar igazságszolgáltatás jeles évfordulót ünnepelt, a bírói hatalom gyakorlásáról szóló 1869. évi IV. törvény 150 évvel korábbi elfogadását. Ennek a törvénynek az 1. §-a úgy rendelkezik, hogy „Az igazságszolgáltatás a közigazgatástól elkülöníttetik”. Ez a tömör mondat a bírói függetlenség foglalata, országgyűlési elfogadása a bírói függetlenség születésnapja. Jelentőségét mutatja, hogy itt, az Országgyűlés Felsőházi üléstermében tartott kúriai ünnepi teljes ülés és tudományos konferencia értékelte. Számomra azért emlékezetes ez az esemény, mert a Kúria teljes ülésén, akkor még az Alkotmánybíróság tagjaként, magam is részt vehettem. A teljes ülésen felszólalt dr. Kövér László házelnök úr is, aki beszédében rámutatott a bírói függetlenség és Magyarország függetlenségének elválaszthatatlanságára. Fontos, hogy ma is tisztán lássuk ennek súlyát. [[14.50]] A bírói függetlenség ma sem jelent kevesebbet, mint 152 évvel ezelőtt jelentett: az igazságszolgáltatásnak minden külső hatalmi befolyástól függetlenül kell működnie, nemcsak általában az állami végrehajtó hatalomtól, hanem mindenfajta hazai és külföldi külső hatalomgyakorlástól, sőt a saját igazgatási szervezetétől is; utóbbitól is, függetlenül attól, hogy azt az igazságügyi miniszter, önálló hivatal vagy bírói testület végzi el. A közigazgatás a mindenkor aktuális működési formájában az igazságszolgáltatás feltételeinek biztosítását és a bírói működés intézményi szabályosságának ellenőrzését végzi, de az ítélkezésbe megismétlem: aktuális működési formájától függetlenül nem avatkozhat bele. Mindez átvezet a következő szemponthoz, ahhoz, hogy a bírói függetlenség nemcsak a bíróságot védi a külső befolyásolástól, hanem a bíróságok számára is korlátot jelent, Magyarország bíróságai számára alkotmányos szabályban megfogalmazott korlátot. Ez a következő: a bírák nem folytathatnak politikai tevékenységet, közjogi szerepüket szorosan az Alaptörvény és a jogszabályok keretei között kell végezniük, e keretek közül nem léphetnek ki, nem igényelhetnek maguknak olyan szerepet, amelyet az Alaptörvény és Magyarország alkotmányos hagyományai más hatalmi ágak számára tartanak fenn. A beszámoló tárgyául szolgáló 2019. év igazolja, hogy a Kúria a függetlenségét ebben a vonatkozásban is megőrizte. Egy évvel korábban, 2018-ban a Kúria elnökére hárult a feladat, hogy felkészítse a Kúriát az önálló közigazgatási bíráskodás bevezetésére. A feladat az volt, hogy a Kúria intézményi és személyi kettéválasztása zökkenőmentesen történjen. 2019 ugyanezzel a feladattal indult, majd az év közepén a folyamat a kormány döntése folytán megszakadt, amit az év végén az Országgyűlés alkotmányozó hatalmával élve vitathatatlanná tett. Ebben a mindkét szakaszában komoly erőfeszítésekkel járó eseménysorozatban a Kúria közreműködött, de nem igényelte magának a döntés jogát. Azt tette, amit a haza bölcsétől, Deák Ferenctől tanult, idézem: „Van egy örök és változhatatlan elv, amelynek mindenütt, ahol törvény uralkodik, sértetlenül kell mindig fennállni; és ez azon elv, hogy a törvények szorosan megtartandók, és kötelező erejüket csak a jogos törvényhozó hatalom szüntetheti meg.” eddig az idézet; a jogos törvényhozó hatalom vagy az Alkotmánybíróság, tehetjük hozzá ma, más nem. Ennek tudatában figyelte a Kúria az egyre inkább politikaivá korlátozódó vitát a közigazgatási bíróságok körül. Nem vett részt ebben, mert nem vehetett részt; akkor sem, amikor egymásnak ellentmondó értékelések érkeztek az európai intézményektől, és amikor annak ellenére értékelték az egyes intézmények az önálló közigazgatási bíráskodást a jogállamiságra leselkedő veszélyforrásnak, hogy az Európa Tanács alkotmányi ügyekben illetékes testülete, a Velencei Bizottság alapvetően nem talált benne kivetnivalót, és Magyarország Alkotmánybírósága úgyszintén nem. Tisztelt Országgyűlés! Felmerülhet a kérdés, hogy miért szükséges egy lezárt folyamatra ennyi szót vesztegetni. Nem azért, mert lassan a Kúria marad az egyetlen kontinentális bíróság, amely a klasszikus büntető és polgári ítélkezés mellett közigazgatási felsőbíróságként is működik, hanem sokkal inkább azért, mert egy kétéves, menet közben teljes irányváltást jelentő jogalkotási folyamat nyomot hagy azon az intézményen, amelyre vonatkozik. 2019-ben ez még csak sejthető volt, de a következő évben, amelyről a későbbiekben kell majd beszámolnom, már világosan kimutatható: megváltozott a Kúria szervezete és működési dinamikája is. Az viszont még a 2019. évre tartozik, hogy az Országgyűlés megerősítette a Kúria kitüntetett, Alaptörvényben biztosított jogegységesítő szerepét. A decemberben elfogadott törvénymódosítások egyrészt vitathatatlanná tették a Kúria eseti döntéseinek kötelező erejét, másrészt hatékony eszközt biztosítottak ahhoz, hogy ennek érvényt tudjon szerezni: a jogegységi panaszt. Mára látjuk, hogy az intézmény elkezdte meghozni a várt eredményt: a 2019-es beszámoló, a korábbi évekhez hasonlóan, még viszonylag kevés jogegységi eljárást mutathatott be, 2020-ban ez felgyorsult, az idei évben pedig kifejezetten gyakorivá, és ha nem is mindennapossá, de heti rendszerességűvé vált, de erről majd a későbbiekben be fogok számolni. Ezzel összefüggésben kell viszont megemlítenem azt a folyamatot is, amely a valódi alkotmányjogi panasz bevezetésével indult, és az alaptörvénykonform ítélkezés megvalósítását célozza. Az új jogegységipanasz-eljárások erre is jótékony hatást gyakoroltak, miként az Alkotmánybíróság és a Kúria között kialakított, szakmai párbeszéd által megalapozott intézményi közeledés jogszabályi megerősítése is. A 2019. decemberi törvénymódosítások ugyanis lezárták a rendszerváltozás kezdete óta fennálló csendes, de létező vitát az Alkotmánybíróság igazságszolgáltatási jellegéről. A valódi alkotmányjogi panaszok elbírálása ugyan már kizárta az elvi kétségeket, a törvénymódosítás viszont kizárta a gyakorlatiakat is. Amióta az alkotmánybírák illetményrendszere a bírói jogállási törvényre épül, és az alkotmánybírói életpálya is összekapcsolódhat a bíróival, ez a folyamat közjogi értelemben lezártnak tekinthető. Végül szót kell ejtenem arról a jelenségről is, amelynek az elindulását 2019 végén még csak nem is sejtettük, de amely ma is fennáll, és amelynek a végét, bármennyire szeretnénk, nem látjuk: ez pedig a járványhelyzet, amely a Kúriát is jelentős kihívással szembesítette. Az Országos Bírósági Hivatal elmúlt évtizedben végzett munkájának köszönhetően, különösen pedig az azóta kialakított napi szintű munkakapcsolatnak, a bírói szervezet részeként a Kúria is helyt tudott állni. Tény azonban, hogy ez a bírói eljárások egyik alapelvét, a közvetlenséget, illetőleg ennek érvényesítését nehézzé teszi, és rendkívüli erőfeszítéseket igényel a bíráktól, mindennapos erőfeszítéseket. Ki kell emelnem, hogy a nehézségekkel nemcsak a Kúria bírái, hanem a Kúria minden munkatársa szembenézett, olyan eredményeket mutattak fel, amelyekre nem számíthattunk: csökkentették az ügyhátralékot, több ügyet fejeztek be, mint a korábbi években. Tették ezt az új technikai eszközök működésének tanulása, bevezetésük kezdeti zavarai és a nagyon megnehezült kommunikáció közepette; tették ezt a megfertőződéstől tartva, és sok esetben a megbetegedést legyűrve. Talán nem túlzás itt, az Országgyűlés előtt is jelezni, hogy mint a felekkel közvetlen kapcsolatban álló állami alkalmazottak nagyon várjuk a soron kívüli oltást magunk és a velünk kapcsolatban állók miatt is. Tisztelt Ház! A továbbiakban a 2019. évben hozott néhány olyan konkrét döntést szeretnék kiemelni, amelyek jól jelzik, hogy a Kúria alkotmányos feladatát betölti, a joggyakorlat egységesítése tekintetében a ráruházott feladatot elvégzi. Az egyik első ügy, amit kiemelnék, egy atlétikai stadionról szóló népszavazás kérdése, amelyben a Kúria elvszerű megállapításként rögzítette: az, hogy egy engedélyezett népszavazás esetében elmarad az aláírásgyűjtés, nem valósít meg rendeltetésellenes joggyakorlást akkor, amikor ugyanezen kérdésre vonatkozóan újabb aláírásgyűjtésre történik kezdeményezés. Egy másik ügyben, a Facebookon történt rasszista és szélsőséges nézeteket valló bejegyzés rendkívüli felmentés alapjául szolgáló elbírálását értékelte a Kúria, és kimondta, hogy egy tanítói munkakörben foglalkoztatott közalkalmazottal szemben alapelvárás, hogy hivatalához méltóan viselkedjen az iskola falain kívül is. Jelentős tevékenységet fejtett ki a Kúria az új polgári eljárásjogi kódex gyakorlatba átültetése terén. Ezzel összefüggésben joggyakorlat-elemzést is végzett, de jelentős az 1/2019. jogegységi határozatunk is, amely a formai megközelítéssel szemben amely az alsóbb fokú bíróságokon teret nyert azt mondta ki, hogy ha a keresetlevél a perfelvételre alkalmas, akkor azt befogadásra is alkalmassá kell tenni, visszautasításnak nincs helye. Ez és a joggyakorlat-elemzés által kimutatott anomáliák 2020-ban a Pp. novelláris módosításához vezettek. [[15.00]] Ugyancsak folytatta munkáját a Kúria az érvénytelenségi perek joggyakorlatát vizsgáló, 2016-ban felállított konzultációs testületben, amely a 2019. évben is jelentős ajánlásokat fogalmazott meg, például az érvénytelenség lehetséges jogkövetkezményei vonatkozásában, amelyből szeretném kiemelni azt a megállapítást, hogy a jogkövetkezmények alkalmazása során a fogyasztó semmiképpen nem kerülhet hátrányosabb helyzetbe, és a rendezés során nem keletkeztethet az ítélet a pénzügyi intézet által érvényesíthető további követelést. Ugyancsak fontos a tartozásátvállaló árfolyamkockázatról való tájékoztatás kérdése, amely megerősítette azt a korábbi ítélkezési vonalat, hogy ha a szükséges tájékoztatást az adós nem kapja meg, annak következménye a semmisség. A Kúria büntető jogegységi határozatot hozott az emberölési szándék értelmezése körében is. A 3/2019. számú határozat rögzíti, hogy bűncselekmény elkövetésére irányuló szándék felhívás nélküli kinyilvánítása is alkalmas lehet a bűncselekmény megállapítására. A jogegységi határozat egy komoly lépés abba az irányba, amely a jogrend és a közrend fenntartása érdekében határozott bírói gyakorlatot vár el. Ugyancsak fontos eseti döntés született a bűnügyi felügyelet és az óvadék feltételeinek összevetése vonatkozásában egy, a sajtó részéről nagy közérdeklődésre számot tartó ügyben. Nem hagyhatom szó nélkül azt az ügyet sem, amelyben a Kúria a legfőbb ügyésznek a törvényesség érdekében benyújtott jogorvoslati kérelme alapján járt el, és amelyben megállapította, hogy az ügy tárgyával össze nem függő kérdésre vonatkozó büntetőeljárás felfüggesztése akkor is törvénysértő, ha az az előzetes döntéshozatal kezdeményezése érdekében történik. Hangsúlyoznom kell, hogy ez a döntés a jogorvoslat formája miatt csak elvi jellegű megállapítást tartalmaz, az adott bírót nem akadályozta abban, hogy az előzetes döntéshozatal érdekében az Európai Unió Bíróságához forduljon, az Európai Unió Bíróságának eljárása pedig ebben az ügyben jelenleg is folyamatban van. A döntés elvi helyességét viszont az Alkotmánybíróság későbbi, az európai és a hazai jog alkalmazandóságára vonatkozó 11/2020. Ab-határozata is megerősítette. Tisztelt Országgyűlés! A jogegységesítő tevékenység bemutatását követően röviden szólnom kell a beszámoló másik tárgyköréről, a Kúria Önkormányzati Tanácsának 2019. évi tevékenységéről. A 2019. évben a Kúriára 40 ilyen ügy érkezett, az előző évből visszamaradt ügyekkel együtt összesen 45 ilyen ügyet bírált el a Kúria, pontosabban az Önkormányzati Tanácsa, amelynek jelentős része 26 bírói kezdeményezés volt, további nagyszámú kezdeményezés érkezett kormányhivatalokból, és az alapvető jogok biztosa is kezdeményezett egy ilyen eljárást. A korábbi évekhez hasonlóan a bírói kezdeményezések aránya volt a legmagasabb, és ebben az évben értük el a legmagasabb értéket abban a tekintetben is, hogy a benyújtott indítványok 91 százalékát, tehát tízből kilencet a Kúria érdemben bírált el. Látszik tehát egyfajta érési folyamata ennek a jogintézménynek, egyre eredményesebb, egyre sikeresebb kérelmeket terjesztenek elő a Kúria Önkormányzati Tanácsához. Az érdemi elbírálás azonban nem mindig járt a kifogásolt önkormányzati rendelet megsemmisítésével, körülbelül fele-fele arányban vezetett megsemmisítésre, illetve a kérelem elutasítására. Ahogy az előző években, ebben az évben is elsősorban helyiadó-rendeletekkel szemben fordultak a Kúriához, illetve megnőtt a helyi építési szabályzatok törvényességi vizsgálatára irányuló kérelmek száma, és 2019 volt az első év, amikor viszonylag nagy számban, öt ügyben került szóba a településkép védelmének szabályozása és az ennek érdekében hozott önkormányzati döntések. A telekadó-, építményadó-indítványok jelentős részét a Kúria elutasította, három esetben találta a rendeletet törvénysértőnek. Meg kell említeni, hogy ebben az évben a Kúria megerősítette a vagyoni típusú adók arányosságra vonatkozó, korábbi évben, 2018-ban jogszabályváltozás miatt újraértelmezett gyakorlatát, kimondva, hogy az arányosság kérdése az adóalanyok szélesebb köréhez igazodik, és csupán a normativitás szempontjait sértheti. Továbbra is kérdésként merült azonban fel, és vizsgálat tárgya ezekben az ügyekben, hogy nem irányule az önkormányzati rendelet kifejezetten meghatározott adóalanyok adóztatására, azaz valóban normatív jellegűe az önkormányzati szabályozás. Az alapvető jogok biztosa által kezdeményezett eljárást egy helyi építési szabályzattal összefüggésben nyújtotta be, amely a Balaton-part természetvédelmét érinti. Az alapvető jogok biztosa azt állította, hogy egy úgynevezett alövezet rendszeresítése miatt új területfelhasználási egység bevezetése a vízparti környezeti állapot jelentős változását eredményezheti, és az alaprendeltetéstől eltérő alkalmazást tesz lehetővé. A Kúria megsemmisítette az adott döntést, kimondva, hogy az igazgatási terület területfelhasználási egysége jogszerűen csakis beépítésre szánt vagy beépítésre nem szánt kategóriába tartozhat, ez vagylagos tehát, nem létezik e két átfogó területi kategóriának olyan közös metszete, amelyet az önkormányzat ebben az alövezetben kívánt szabályozni. Ugyancsak egy esetben kényszerült a Kúria arra, hogy közjogi érvénytelenséget állapítson meg egy helyi önkormányzat vonatkozásában, amikor a helyi jogalkotási szabályok megsértésével került sor egy önkormányzati rendelet módosítására, amelyet kormányhivatali indítvány kifogásolt. Tisztelt Ház! Ezelőtt 110 évvel a Kúria elnöke, Günther Antal rámutatott arra, hogy nincs az egész világon állam az egy Nagy-Britannia kivételével , amelynek legmagasabb bírói területe ilyen ősi eredetre lenne visszavezethető, mint Magyarország Kúriája. Majd felidézte, hogy a 160 évvel ezelőtt, az önkényuralom évei után újrainduló Kúriában akkori elnöke, gróf Apponyi György országbíró hazánk egyik ősi intézményét, törvényes állásunk legerősebb biztosítékát, törvénykezésünk függetlenségét látta. Ehhez a hagyományhoz volt hűséges a Kúria 2019-ben is. Ehhez annyit tehetek hozzá, hogy esküm szerint ehhez leszek hűséges magam is. Isten áldja a Kúriát, Isten óvja Magyarországot! Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük, elnök úr. Most megadom a szót Vejkey Imre úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének, a határozati javaslat előterjesztőjének. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mielőtt expozémat megkezdeném, engedjék meg, hogy jómagam is nagy tisztelettel köszöntsem plenáris ülésünkön Varga Zs. András urat, a Kúria elnökét, aki ebben a minőségében elsőként vesz részt plenáris ülésünkön. Köszöntöm továbbá a Kúria elnökhelyetteseit, kollégiumvezetőit és megjelent munkatársait is. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 117. § (1) bekezdés b) pontja alapján a Kúria akkori elnöke, dr. Darák Péter úr benyújtotta az Országgyűlésnek a Kúria 2019. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében című, B/11035. számú beszámolóját, amelyet a feladat- és hatáskörrel rendelkező Igazságügyi bizottság 2020. november 24-i ülésén kijelölt bizottságként megtárgyalt, melyen szintén Darák Péter volt Kúria-elnök úr vett részt. Sajátos tehát az a helyzet, ami most itt a parlament előtt van, mert olyan kúriai beszámolót tárgyalunk, melyben a Kúria mostani elnöke, Varga Zs. András úr nem vett részt, melynek igazságügyi bizottsági vitájában sem vett részt. Így azt mondhatjuk, hogy Varga Zs. András elnök úr hozott anyagból kell hogy az Országgyűlés előtt eljárjon. Kérem, méltányolják ezt a tényt! [[15.10]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Alaptörvény szerint a bíróságok igazságszolgáltatási tevékenységet látnak el, melynek keretében döntenek büntetőügyben, az állampolgárok mindennapi életét meghatározó magánjogi vitákban, továbbá közigazgatási határozatok törvényességéről is. Nevezetes volt a 2019. év a Kúria és a bírósági szervezet életében, ugyanis éppen 150 évvel ezelőtt fogadta el az Országgyűlés a bírói hatalomgyakorlásról szóló 1869. évi IV. törvénycikket, amely kiemelten fontos esemény volt az újkori magyar demokrácia kialakításában és a bírói szervezet modern kori történelmében. Ez a törvény alakította ki azokat a bírósági szervezetrendszert építő alapvető elveket és kereteket, amelyek működését ma is elvárjuk a Kúriától és a bíróságoktól. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Igazságügyi bizottság a bizottsági vita keretében részletes beszámolót hallgatott meg a Kúria 2019. évi tevékenységével kapcsolatban. A bizottság üdvözölte a Kúria 2019. évi jogegységi tevékenységét, így különösen a keresetlevél befogadásával kapcsolatos jogegységi határozatok elfogadását, az emberölési szándék értelmezésével kapcsolatos új jogegységi határozatot, továbbá az érvénytelenségi pereknek a fogyasztók jogállását érintő megállapításait. A bizottság elismerte a Kúria erőfeszítéseit, amelyeket a versenytilalmi megállapodások és a tanulmányi szerződések gyakorlatának egységesítése érdekében tett. A bizottság kiemelten fontosnak tartotta azon ügyeket is, amelyekben a bíróság a legfőbb ügyész úr által a törvényesség érdekében benyújtott jogorvoslati kérelem alapján járt el. A bizottság meghallgatta a Kúria elnökének összefoglalóját az önkormányzati normakontroll feladatkörében, és üdvözölte az Önkormányzati Tanács hatékonyságát, amely alapján a benyújtott ügyek több mint 90 százalékát érdemben el tudta bírálni. Ezek az ügyek a 2019. évben is jellemzően a helyi adókkal, a helyi építési szabályzattal voltak kapcsolatosak, azonban új elemként jelent meg a településkép védelmével összefüggő önkormányzati döntések felülvizsgálata. A bizottság tagjai kérdéseket tettek fel a Kúria szerepéről az alsóbb bíróságok jogalkalmazási gyakorlatával kapcsolatban, a joggyakorlat-elemzés kiadását követő bírói visszacsatolás helyzetéről, a bíróság által megítélt büntetési tételeket tartalmazó adatbázis létrehozásáról, valamint az Önkormányzati Tanács feladatkörébe tartozó ügyek esetleges változásáról. A bizottság a vitában elhangzottak alapján megállapította, hogy a Kúria 2019-re megfogalmazott szakmai célkitűzései megvalósultak. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján az Igazságügyi bizottság a 2020. november 24-ei ülésén „A Kúria elnökének országgyűlési beszámolója a Kúria 2019. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében” című B/11035. számú beszámolóját egyhangúlag, 10 igen szavazattal elfogadta. Az Igazságügyi bizottság a házszabályi rendelkezések 84. § (2) bekezdése alapján benyújtott H/13952. számú határozati javaslatában a Kúria elnökének beszámolóját a tisztelt Háznak elfogadásra ajánlja. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] bekezdése alapján benyújtott H/13952. számú határozati javaslatában a Kúria elnökének beszámolóját a tisztelt Háznak elfogadásra ajánlja. Kérem, támogassák önök is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Taps a kormánypártok padsoraiból.)
Köszönjük. Megkérdezem, hogy a kormány nevében kíváne valaki felszólalni ebben a szakaszban. [[Jelzésre:]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Elsőként megadom a szót Kovács Zoltánnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Kúriai Elnök Úr! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Tisztelt Országgyűlés! Előrebocsátom azt, hogy amikor egy országgyűlési beszámolóról az Országgyűlés előtt vitatkozunk, az mindig egy adott keretet jelent. És ahogy már az előttem szólók is utaltak rá, az a paradox helyzet áll elő, hogy Darák elnök úr készített el egy beszámolót a munkatársaival, decemberben még mi is meghallgattuk a bizottsági ülésen, amelyről a bizottság elnöke az imént beszámolt, és meghozta a döntést; az új elnök pedig itt van velünk, és ő az, aki tulajdonképpen előterjesztőként szerepel itt most. Jó munkát kívánunk az elkövetkezendőkben az elnök úrnak és munkatársainak. [[Dr. Varga Zs. András bólint.]] Jogszabály írja elő azt, hogy minden évről, most már évek óta, beszámolót kell készíteni a Kúria elnökének, és erről az Országgyűlésben számot is kell adni. A beszámoló, mint ahogy mondtam, egy meghatározott keretrendszer és egy meghatározott szempontrendszer szerint készült, ezért az itt hozzászólók vélhetően ismételni fognak ebből bizonyos részeket, tekintettel arra, hogy meghatározott témakörként szerepel napirenden ez a beszámoló. A Kúria funkciója kettős: egyrészt ítélkezési tevékenységet végez, másrészt biztosítja a bíróságok jogalkalmazásának egységességét. Magyarország legfelsőbb bírói fóruma számos figyelemre méltó szakmai cél elérését tűzte ki maga elé, melyeket a középtávú intézményi stratégiájában foglalt össze, amelyet aztán meg is újított. Ez a stratégia rögzíti a Kúria által elérendő célokat és megvalósítandó értékeket, a Kúria szerepfelfogását. Ezen célok és értékek közé tartozik többek között a jogállamiság védelme, a demokratikus hatalomgyakorlás elvének érvényre juttatása, az emberi jogok védelme, az ítélkezési gyakorlat magas színvonalának és kiszámíthatóságának biztosítása. A Kúria az egységes bírósági szervezetrendszer legfelsőbb szintjeként felelős az alsóbb szintű bírósági fórumok munkájának minőségéért. Ennek érdekében a Kúria együttműködve dolgozza ki a megoldásokat bizonyos jogértelmezési kérdésekben az alsóbb fokú bíróságokkal. Tisztelt Országgyűlés! Az új stratégia többek között az alábbi kérdésekkel is foglalkozik: az új magyar bírósági rendszer, új anyagi jogi kódexek és eljárási törvények, digitalizálás, új adatvédelmi és adatkezelési követelmények és kihívások. Ezekből az ismertetett stratégiai célokból adódóan tehát a Kúria fontos feladata volt a 2019. esztendőben, hogy megfelelően tudjon felkészülni és alkalmazkodni a változásokhoz, amelyek ’19-ben, illetve ’20-ban indultak el. Ilyen például az egyes törvényeknek az egyfokú járási hivatali eljárások megteremtésével összefüggő módosításáról szóló 2019. évi CXXVII. törvény, amely a jogalkalmazás egységének biztosítását szolgáló új eszközt, a jogegységipanasz-eljárást vezette be. A Kúria hatáskörét is érintő változás továbbá, hogy megszűntek a közigazgatási és munkaügyi bíróságok; a közigazgatási perekben a nyolc törvényszék jár el regionális illetékességgel; másodfokon fellebbezési, illetve felülvizsgálati eljárásban jár el a Kúria; egyes ügyekben pedig kizárólag a Kúria jár el. Ezekről az elnök úr egyébként plasztikusan be is számolt az iménti felszólalásában. Tisztelt Országgyűlés! Fontos áttekinteni, hogy mik voltak a Kúria ’19. évi szakmai célkitűzései, és azok hogyan valósultak meg a vizsgált esztendőben. Az egységes és magas színvonalú ítélkezési gyakorlat biztosítása érdekében új jogegységi eszközök kerültek biztosításra. Mintegy nyolc szempontot sorol fel a beszámoló, ezekből én néhányra térnék ki. Az egyik ilyen fontos kérdéskör a joggyakorlat-elemző csoport. [[15.20]] Ebben az elemző csoportban a jogos védelem gyakorlati kérdései vannak, a keresetlevél visszautasítására vezető okok vizsgálata erről is szó volt az imént az elnök úr expozéjában , a gondnokság alá helyezési perek bírósági gyakorlata, az érvénytelenség a munkaviszonyban. Az is hangsúlyozandó ezekben az ügyekben, hogy az elemző csoportok munkája rendszerint nemcsak egy belterjes világot feltételez, hanem külső szakértők is segítik, akik között megtalálhatók az alsóbb fokú bíróságok bírái, más jogászi szakmák képviselői, valamint egyetemi oktatók, tudományos kutatók. A másik ilyen témakör az új Pp. alkalmazásában felmerülő gyakorlati kérdések vizsgálata. Itt nagy gyakorlattal rendelkező, polgári eljárásjogot kiválóan ismerő bírók fogalmaznak meg iránymutatásokat felmerülő kérdések lehetséges értelmezésével kapcsolatosan. Például többek között a perújítási kérelem megváltoztatásának lehetősége, a kapcsolattartás megváltoztatása iránti pernek a gyermek tartása iránti perrel való összekapcsolhatósága, a bírósági meghagyásban szereplő tájékoztatás kötelező tartalma vagy a keresetváltoztatás fogalma. Egy újabb téma az új polgári törvénykönyv gyakorlati alkalmazásában felmerülő jogértelmezési kérdéseket vizsgálja. A 2014-ben felállított tanácsadó testület a 2019. évben is számos jogértelmezési kérdéssel foglalkozott és több kérdésben tett közzé állásfoglalást a Kúria honlapján, például a jognyilatkozat írásbeliségének követelménye, a jogosult kárenyhítési kötelezettsége, valamint az elővásárlási jog megsértése. Tisztelt Országgyűlés! A Kúria alapfeladatainak hatékony ellátását biztosító személyi feltételek között kiemelt helyet foglal el a Kúria főtanácsadói rendszere is, amelynek keretében egy-egy jogterületen kiváló szaktudással rendelkező, általában a tudomány világából is érkező főtanácsadók hatékonyan segítik a bíróság munkáját. A hatodik témakör: a beszámolóból kitűnik, hogy 2019-ben is eredményesen folytatódott a jogi karok állam- és jogtudományi doktori iskoláival, továbbá a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Közigazgatás-tudományi Doktori Iskolájával együttműködésben megvalósuló gyakornoki program, amely hozzájárul a magas színvonalú munkavégzéshez és az utánpótlás biztosításához. A jogalkalmazás egységessége érdekében megvannak a különböző fórumok: a teljesülés, a különböző kollégiumi ülések, a joggyakorlat-elemző csoportok. A bizottsági ülésen is előtérbe került ebből a büntetőelemző csoportból, hogy létrehoztak egy büntető-adatbázist, amelynek használata a tipikus bűncselekmények tekintetében az ítélkezési gyakorlat egységesítését segítheti elő a büntetőbírák számára. Tisztelt Országgyűlés! A Kúria ügyforgalmi statisztikai adatait áttekintve elmondhatjuk, hogy valamennyi kollégium minden ügyszakában az ügyérkezést tekintve jelentős csökkenés tapasztalható. Szinte az összes ügyszakról elmondható, hogy a befejezett ügyek száma néhol jelentősen meghaladja az érkezett ügyek számát. Végezetül egy speciálisnak tartott ágazat erről bővebben beszélt az elnök úr is , a Kúria Önkormányzati Tanácsának tevékenységét szeretném megemlíteni az önkormányzati normakontroll ügyében, mint ahogy a napirend címe is mondja. 2019-ben a Kúriára önkormányzati normakontroll eljárás keretében 40 ügy érkezett, amelyek közül 26 bírói kezdeményezés, 12 kormányhivatali kezdeményezés, egy az alapvető jogok biztosának az indítványa, egy pedig magánszemély indítványa volt, amit a törvény értelmében vissza kellett utasítani. A korábbi évekhez hasonlóan a tárgyévben is a helyi adók törvényességének megítélése körében hozott döntések aránya volt a legmagasabb. Üdvözlendő ugyanakkor, hogy arányában alacsonyabb a korábbi évekhez viszonyítva a költségvetési, illetve zárszámadási rendelet megalkotásának elmulasztása tárgykörben befejezett határozatok száma. 2019-ben egy alkalommal került zárszámadási rendelet megalkotásának elmulasztása, egyszer pedig költségvetési rendelet megalkotásának elmulasztása a Kúria elé. Előbbi esetben a Kúria a zárszámadási rendelet pótlására hatalmazta fel a kormányhivatalt, utóbbiban pedig a képviselő-testületet hívta fel a költségvetési rendelet megalkotására. Tisztelt Országgyűlés! A Kúria Önkormányzati Tanácsa 2019-ben a helyiadó-szabályozás törvényességének megítélése körében telekadó, építményadó és kommunális adó adónemekben vizsgált felül önkormányzati rendeleteket. Az indítványok jelentős része konkrét normakontroll keretében a bíróságoktól érkezett erről elnök úr is beszélt , összesen 18 ügyben három telek-, illetve építményadó-rendeletet talált törvénysértőnek. Az Önkormányzati Tanács számára lényeges változást jelentett a helyi adókról szóló törvény 2017. január 1-jétől hatályos módosítása, amely hatályon kívül helyezte azt a hármas követelményt, mely szerint az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselő képességéhez igazodóan kell megállapítani. 2017. január 1-jétől az adóalap fajtája, az adó mértéke, a rendeleti adómentesség és adókedvezmény úgy állapítható meg, hogy azok összességükben egyaránt megfeleljenek a helyi sajátosságoknak, az önkormányzat gazdálkodási követelményeinek és az adóalanyok széles körét érintően az adóalanyok teherviselő képességének. A helyi építési szabályzatról szóló önkormányzati rendeletek törvényességi felülvizsgálatának tárgyában 2019-ben öt döntést hoztak, fontos elveket lefektetve az önkormányzatok jogalkotási hatáskörének határaival összefüggésben. A mulasztásos jogsértések körében a korábbi évekhez képest új kategória volt a településképi rendeletek megalkotására vonatkozó rendeletalkotási kötelezettség elmulasztása. Ha a helyi önkormányzat a Kúria által megadott határidőn belül nem tesz eleget jogalkotási kötelezettségének, a Kúria felhatalmazza a törvényességi felügyeleti szerv vezetőjét, hogy az önkormányzati rendeletet a helyi önkormányzat nevében alkossa meg. Tisztelt Képviselőtársaim! Összességében elmondható, hogy a Kúria hatékonyan végzi feladatait, hozzájárulva ezzel a társadalom igazságszolgáltatásba vetett bizalmának erősítéséhez. Mindezek mellett a Kúria nemcsak legfelsőbb ítélkezési feladatát gyakorolja, hanem intézményként maga a jogszokás keletkezésének és megszilárdulásának helye, valamint a magyar jogi tradíció megteremtője is egyben, erről elnök úr rendkívül szépen nyilatkozott. Ezért a beszámolóban foglaltakat a Fidesz képviselőcsoportja támogatja; a határozati javaslatot, amit a bizottság elnöke előterjesztett, kérem a tisztelt képviselőtársakat, hogy szintén támogassák. A bizottság előtt egyébként ebben konszenzus volt, hiszen 10 igen szavazattal, egyhangúlag elfogadta a beszámolót. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Gyüre Csabának, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Varga Elnök úr! Tényleg egy speciális helyzetben vagyunk most, hiszen ön abban a helyzetben van, hogy az elődjének a munkájáról számol be, illetve az elődjének a munkáját tették le ide az asztalunkra, és valóban, az Igazságügyi bizottságban még Darák elnök úr volt, aki képviselte, és most viszont önnek kell prezentálnia itt az elődjének a tevékenységét, illetve az elődje által irányított intézmény tevékenységét. Tehát ebből a szempontból nyilván nem önnek szól, nem az ön munkájának szól, ami itt elhangzik, elsődlegesen, de nyilván önnek is az a feladata, hogy az itt elhangzottakból, az esetleges kritikákból vagy javaslatokból, amik elhangzanak, a lehető legjobbat vonja le a következőkben, és talán a munkája során lehet, hogy lesznek olyan szempontok, amiket tud hasznosítani is. [[15.30]] Ön azzal kezdte, elnök úr, itt a beszámolóját a pulpituson, hogy milyen fontosnak tartja a bírói függetlenséget, és ezt úgy visszavezette az elmúlt 150 év távlatába, hogy ennek milyen tradíciói vannak Magyarországon, és milyen múltja van ennek Magyarországon, és hogy mennyire fontos a bírói függetlenség helyzete. Azt gondolom, hogy tökéletesen egyet tudok érteni azokkal, amiket ön elmondott, és valóban egy komoly tradícióval rendelkezünk ezen a téren, és azt gondolom, hogy egy jogállamiságnak az egyik legalapvetőbb kritériuma az, hogy a bírói függetlenség az adott államban érvényesüle vagy sem; maga a kormányzat, a végrehajtói hatalom akare befolyást gyakorolni a bíróságok munkájára és tevékenységére, akare befolyást gyakorolni az egyes bírói döntések kimenetelére, és ez valóban egy nagyon-nagyon fontos problematika, és azt gondolom, hogy az elmúlt 150 évben valóban sokat léptünk előre ezen a téren. Viszont, ha már elnök úr felvetette ezt a problémát, akkor én egy picit árnyalnám is ezt a kérdést, hiszen én 2010-ben kerültem be ide a parlamentbe, és azt látom, hogy az a kormány, amely azóta irányítja Magyarországot, bizony nagyon komoly lépéseket tett arra, hogy a bírói függetlenséget megpróbálja befolyásolni, hiszen maga az orbáni hatalomgyakorlat nem nagyon tűr meg Magyarországon olyanfajta intézményt, amely nem úgy végzi a tevékenységét, ahogy a miniszterelnök úr azt elvárja. Láthattuk ezt nyilván azokban a pontokban is, amikor nem a kormányzatnak megfelelő döntést hozott a bíróság, sokszor minősíthetetlen hangnemben kormányközeli személyek minősítették a bíróságok munkáját, sokszor szovjetunióbeli jogalkalmazást véltek látni a bíróságok munkájában, és mindamellett megfelelő lépéseket is tettek, hogy ne forduljanak elő olyan ügyek, amik nem felelnek meg a kormányzatnak. Itt ezeket lehetne hosszabban sorolgatni, de az első lépés volt a bírák kényszernyugdíjazása, akkor igenis bizonyította a hatalom, hogy én bármit meg tudok tenni, ha akarok, hogy igenis a bírák tartsanak a kormányzattól, a kormányzati lépésektől, ez egy bizonyos, első megfélemlítő lépés volt a kormányzat részéről a bírói függetlenség ellen. De ilyen volt az is, amit ön említett, és ön teljesen másként értékelte, elnök úr, a beszédében, a közigazgatási bíróságok felállítása, amelyben igenis kifogásolható volt és én magam úgy éreztem , hogy legalább 150 évet lépünk vissza az időben a bírói függetlenség terén, amennyiben ez felállításra kerül. Hiszen az igazságügyi miniszternek lett volna olyan jogköre, amivel közvetlen hatást tudott volna gyakorolni a bírákra, akár az egyes bírákra is, és ezáltal közvetve akár az ítélkezési tevékenységet is képes lett volna befolyásolni. És bizony az Országgyűlés, amennyiben odapakolja a közigazgatási bíróságok hatáskörébe azokat a feladatköröket, akkor bizony a legfontosabb kérdések tömkelegében azok a közigazgatási bíróságok dönthettek volna, amelyek adott esetben függhettek volna az igazságügyi minisztertől. Bizony ez egy nagyon-nagyon súlyos probléma, és már a XIX. század első felében Európában nagyon komoly törekvések voltak arra minden felvilágosult nemzetnél és államban, hogy ezeket a fajta kormányzati törekvéseket teljesen háttérbe szorítsák. Ezt sikerült is elérni, így Magyarországon is. Sajnos a mai kormányzat nem úgy látja, hogy ez érték, hanem ennek éppen az ellenkezőjét látja, éppen azt látja, hogy a kormányzatnak bizony befolyásolni kellene a bíróságoknak a tevékenységét is. Én nagyon örülök, hogy eddig ezt nem sikerült megtenni egyáltalán Magyarországon, és nagyon bízom abban, hogy a jövőben sem lesz erre lehetőség. Ha már ott tartunk, hogy bíróságok működése, mik a legfontosabb szempontok? Időszerűség, megalapozottság. Kaptunk statisztikát Darák úr jelentéséből, és ebből megállapítható, hogy bizonyos fokban általában csökkent az ügyek száma, mondjuk, az elmúlt egy-két év viszonylatában 2017-18-hoz viszonyítva a 2019-es évben, ebből egyetlenegy kivétel van, a Közigazgatási-Munkaügyi Kollégiumnak a közigazgatási szakága, ahol közel 10 százalékkal nőtt meg az ügyérkezések száma. A visszaesés nem olyan túl jelentős egyébként, de a többi területen mindenütt csökkent az ügyérkezés, ezt megfigyelhetjük. De nyilván nem ez dönti el, nem ez a mutató dönti el, hogy mennyire időszerűek az ítéletek, hiszen ha inkább a folyamatban lévő ügyeknek a számát nézzük, ezt viszont egyértelműen pozitívan kell értékelni, hogy 2017-18-hoz viszonyítva 2019-ben gyakorlatilag minden területen csökkent a folyamatban lévő ügyek száma. És ez azt jelenti, hogy a bíróságnak az időszerűségre vonatkozó munkája javult, hiszen az ügyirathátralék jelentősen csökkent ezen időszak alatt, és ez, azt gondolom, hogy az egyik legfontosabb feladat, az időszerűségen és a megalapozottságon kívül. Tehát nyilván, amikor felgyorsul az ítélkezési folyamat, annak egyetlenegy gátja van: soha nem mehet a megalapozottság rovására, soha nem lehetnek slendriánabbak, rosszabbul megfogalmazottak vagy pedig rosszak azok az ítéletek, csak azért, hogy időszerűek legyünk. Ebben annak idején az OBH elnökének beszámolójával kapcsolatosan Handó Tündével sokszor voltunk vitában, aki nem azt állította, hogy ennek másként kell történnie, hogy az időszerűségnek a megalapozottság rovására kell mennie. De én úgy láttam, hogy ebben az időszakban a bíróságokra nyilván a Kúria kivételével , a többi bíróságra nézve inkább az időszerűségnek a folyamatos megkövetelése volt az OBH részéről a követelmény. De most azt látjuk, hogy a Kúriánál egyébként az időszerűség mindenféleképpen javult. Az is megállapítható ebből a jelentésből, hogy a Kúria felállította az új középtávú intézményi stratégiáját, és ezt egy 2019 októberében elfogadott dokumentum rögzíti. Ez a dokumentum rögzíti a célokat és a megvalósítandó értékeket. Ezek közül a legfontosabb a jogállamiság védelme, ez szerepel első helyen. Tökéletesen egyetértek a 2019-ben megfogalmazott gondolattal, és azzal, hogy bizony egy bíróságnak kötelessége a jogállamiság védelme. És bizony abban az időben, amikor a kormányzat részéről a legtöbb támadás éri a jogállamiságot, amikor úgy értékelik a mai magyarországi kormányzatot Európában, az Egyesült Államokban és máshol is a világon, hogy a jelenlegi kormányzat 11 éve szisztematikusan a magyar jogállamiság folyamatos felszámolására törekszik, akkor még nemesebb ez a feladat, ha a bíróság megpróbálja ezt a jogállamiságot megvédeni. Én azt láttam, hogy Darák elnök úrnak az elnöksége idején ez maximálisan meg is történt. Nagyon bízom abban, hogy ez a jövőben is így lesz, és nem lesz ebben változás. A következő ilyen pont a célkitűzések között a demokratikus hatalomgyakorlás elveinek érvényre juttatása. Itt megint, amit az előzőekben elmondtam, ugyanaz áll erre: pont az ellenkezőjét látjuk a kormányzat részéről, és nagyon reméljük, hogy a bíróságok megőrzik azt az értéket, és a Kúria megőrzi azt az értéket, amelyet az elmúlt években, évtizedekben megszokhattunk, és megkaptunk a Kúria részéről is és a bíróságok részéről is. Jelentős jogszabályváltozás is volt, amiben változtatni kellett a Kúriának bizonyos dolgokon. Így Darák Pétert idézem: „Legnagyobb stratégiai kihívást 2019-ben a jogegységipanasz-eljárás és a Jogegységi Panasz Tanács működésének a kúriai eljárások közé és a kúriai szervezetrendszerbe történő illesztése jelenti. A mindennapi ítélkezés részévé kell hogy váljon a korábbi döntések intézményes elemzése.” Erről nyilván nem a Kúria tehet, hiszen az Országgyűlés mint törvényalkotó szerv hozta meg azt a döntést, és nyilván ebben a döntésben is csak a kormányzó pártok felelőssége rejlik. Amikor a kormányzó pártok azt mondják, és folyamatosan hivatkoznak a történelmi tradícióra az elmúlt 100 év, 150 év, 200 évnek a történelmi fejlődésére , hogy nekünk mennyire meg kell őrizni a hagyományokat, itt bizony egy teljesen tradicionális elvvel megy szembe a kormányzat, amikor a kontinentális jog helyett elindítja a magyar jogfejlődést az angolszász precedensrendszer irányába, és megpróbál egy átmenetet létrehozni Magyarországon a kontinentális jog és a precedensrendszer között, amivel mi egyébként nem értünk egyet, a Jobbik Magyarországért Mozgalom mint konzervatív jobboldali párt. [[15.40]] De nyilván a kétharmad ezt keresztül tudja vinni, és nyilván a Kúriának pedig kötelező a jog alkalmazása, amit az Országgyűlés megalkot. Miért van nekünk problémánk ezzel a változással? Ezáltal a Kúria, úgy véljük, erős befolyást tud gyakorolni a jövőre nézve az alsóbb bírósági fórumok munkájára, gyakorlatilag befolyásolni tudja azt, és amennyiben a kormányzat hatni tud a Kúriára, akkor ezáltal ez a hatás kitevődik, kiterjed a többi bíróság munkájára is, és ily módon tudhat beleszólni a kormányzat, majd áttételesen és közvetve a bíróságok munkájába. Nagyon bízunk abban, hogy ezt a Kúria vissza fogja utasítani, és nem fogunk ilyesmit tapasztalni a jövőben, mint ahogy eddig sem tapasztaltunk, de nagyon bízunk benne, hogy nem lesz ezután sem. 2019-ben rendelte el Darák Péter elnök úr a joggyakorlat-elemző csoport felállítását az új Pp. alapján a keresetlevél visszautasításához vezető okok vizsgálatára, illetve ennek a tárgyában. Igen, ez egy neuralgikus pontja volt 2019-nek, hiszen ki nem látszottunk abból, hogy a panaszokat hallgattuk. A panaszokat hallgattuk az új Pp.-vel kapcsolatosan, akár bírák részéről, akár ügyfelek részéről, akár az ügyvédek részéről, hiszen számtalan olyan probléma volt ilyen volt például talán a legfontosabb, ez a kereset-visszautasítás gyakorisága , amikor bizony már több évtizede dolgozó ügyvédek küzdöttek azzal, hogy beadták a keresetlevelet, amely visszautasításra került, majd újra beadták kijavítva, az újra visszautasításra került egy újabb indokkal, újra beadták, és egy harmadik indokkal újra visszautasításra került, és bizony egy 20-30 éve gyakorló ügyvéd úgy érezte, hogy őt a szakmai tudásában is a bíróság összetiporja akkor, amikor sorozatban úgy állítja be az ügyfelei előtt, mintha ő nem értene a joghoz. Bizony elindult egy egymásra mutogatás a törvényhozó és a végrehajtó között, a bíróságok és a parlament között, hogy vajon ki a felelős, vajon a jogszabály rossz, vagy rossz a gyakorlat. Nyilván nagyon fontos volt Darák elnök úr részéről az, hogy felállította ezt a munkacsoportot, és kiadta feladatként, hogy ezt vizsgálja ki. Mi is az Igazságügyi bizottságban meghallgattuk például az Ügyvédi Kamara elnökét is ezzel kapcsolatban, aki szerintem legalább másfél órán keresztül sorolta azokat a problémákat, amelyek az új polgári perrendtartással kapcsolatosan az ügyvédi társadalomra hárulnak visszásan, illetve az ügyfeleket is hátrányosan érintik. Nyilván ezért is volt szükséges az, és nagyon örültünk annak, amikor az Igazságügyi Minisztérium beterjesztette 2020 második felében a polgári perrendtartás módosítását, amelyben aztán már egyértelműsödött ez a jogszabály, de 2019-ben viszont még nagyon időszerű volt ennek a munkacsoportnak a felállítása erre a feladatra. Nyilván, ha rossz volt a jogszabály, abból nem lehetett egy jó gyakorlatot folytatni, így alakult ki az ügyfél-ügyvéd panaszok áradata, és a másodfokú bíróságok sem nagyon tudtak irányt mutatni, hiszen az ügyvédek általában nem fellebbezték meg a visszautasításokat, hanem újra beadták, mert így sokkal gyorsabban haladt általában az ügy, és az ügyfeleknek nyilván az volt az érdeke, hogy hamarabb a jogukhoz tudjanak jutni, és tudják a jogaikat gyakorolni. 2019 szakmai célkitűzéseit is megfogalmazta a Kúria. Az egységes és magas színvonalú ítélkezési gyakorlat biztosítása, és az új jogegységi eszközökben rejlő lehetőségek kiaknázása; a Kúria jogegységi aktusainak felülvizsgálata a második; a harmadik az új polgári perrendtartás alkalmazása során felmerülő jogértelmezési kérdések vizsgálata; negyedik az új polgári törvénykönyv alkalmazásával felmerülő jogértelmezési kérdések feltárása; ötödik a civil szervezetek nyilvántartásával kapcsolatos jogalkalmazási problémák feltárása; hatodik és nagyon fontos, és erre majd visszatérnék a devizakölcsön-szerződésekkel kapcsolatos problémák; hetedik a gyakornoki program folytatása; és nyolcadik a főtanácsadói rendszer kiépítése. Devizakölcsön-szerződések. Azt gondolom, hogy az elmúlt évtizednek ez is az egyik legneuralgikusabb pontja. Tudjuk azt, hogy számtalan problémát vetett fel a rossz szabályozás. Megindult itt a parlamentben az egymásra mutogatás a baloldal és a jelenlegi kormányzat között, hogy ki a felelős a devizahitelekért. Azt gondolom, hogy a legutóbbi tíz évben nem az volt a feladat, hogy a bűnösöket találjuk meg ebben a kérdésben. Azt gondolom, hogy ebben egyformán ludas volt a baloldal is, az akkor, 2010 előtt hatalomban lévő baloldal és a Fidesz is, hogy kialakulhatott ez a helyzet, és hagyták idáig fajulni, de a legfontosabb probléma az volt, hogy nem született jó megoldás az elmúlt tíz esztendőben. Az Orbán-kormány folyamatosan kommunikálta, hogy ők megoldották a devizahitelesek problémáját, ezt sokan el is hitték, csak azok nem, akiket ez érintett, hisz ők nagyon jól tudják, hogy az ő problémájuk nincsen megoldva. Igenis nagyon fontos volt az, hogy próbáljon meg megoldást találni a Kúria, és nyilván nem az ő feladata volt, és nem ő tudja megtalálni a megoldást, hanem a törvényhozónak kellett volna e tekintetben megtalálni a megoldást. Sajnos azt tapasztaltuk, hogy a Fidesz-KDNP-kormányzat e tekintetben egyértelműen a bankok oldalára állt, nem pedig a magyar állampolgárok oldalára, mint oly sokszor máskor is a bankok oldalán állt, és az ő érdekeiket nézte akkor, amikor meghozta a devizahitelesekre vonatkozó jogszabályokat. Ezáltal alakult ki, hogy még ma sem értünk nyugvópontra ezen a területen, folyamatosak a problémák, és még ma is folyamatosak a kilakoltatások. Z. Kárpát Dániel képviselőtársam nap mint nap szokta elmondani ezeket a problémákat itt a parlamentben, ő az, aki eljár folyamatosan a kilakoltatásokra, aki megpróbál segíteni a fedél nélkül maradt családoknak, próbál jogi segítséget és másfajta segítséget is nyújtani azért, hogy a kilakoltatásokat megakadályozzák, csak sajnos ezeket kormányzati részről mi nem tapasztaltuk. Látjuk, hogy a Kúria megpróbálta a saját eszköztárán belül ezt megoldani, hiszen maga a konzultatív testület is csak háromszor ülésezett a 2019. évben. Első ülésén az árfolyamkockázatokkal kapcsolatos szerződési kikötések tisztességtelenségével kapcsolatos országos bírói gyakorlatról tartotta az első ülését, a másodikat az árfolyamkockázatra vonatkozó szerződési kikötések tisztességtelensége következtében teljes egészében érvénytelen kölcsönszerződéseknél alkalmazható érvénytelenségi jogkövetkezményekről tartotta, harmadikat az adós elállásának vagy felmondásának a joghatásáról tartotta. Aztán az is probléma, hogy ez a konzultatív testület iránymutatásokat ad, azonban ezek az iránymutatások senki számára nem kötelezőek. A másik kérdés, hogy volte kedvező joghatása. Igazán változást nem tudott elérni, ez elsősorban jogalkotói mulasztás vagy szándékosság, ezt ki-ki döntse el maga, hogy mit tapasztalt. Mindezek alapján azt látom, hogy a Kúria igyekezett mindent megtenni 2019-ben, ami a saját feladat- és hatáskörén belül megoldható volt. Igazán kritikát megfogalmazni a Kúria munkájával kapcsolatosan a 2019. év vonatkozásában nem tudunk. Csak reményemet tudom kifejezni azzal kapcsolatban, hogy a Kúria meg fogja őrizni azt a függetlenséget, azt a pártatlanságot, amelyet az elmúlt évtizedekben megszoktunk tőle, és én ehhez kívánok valamennyi Kúria-bírónak, a Kúria minden munkatársának és elnök úrnak is jó munkát és jó egészséget ezen a téren, és kívánom, hogy így folytatódjon a Kúria munkája, ahogy ez eddig is történt. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban.]] [[15.50]]
Köszönjük. Most megadom a szót Vejkey Imrének, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy ismételten, most már mint frakcióvezető-helyettes, megkülönböztetett tisztelettel köszöntsem ülésünkön dr. Varga Zs. András urat, a Kúria elnökét, és vezérszónoklatomat azzal a latin nyelvű idézettel kezdjem, melyet az egykori Igazságügyi Palota majd a kommunista hatalomátvétel után egy kommunista intézet, legutóbb, úgy tudom, Néprajzi Múzeum volt, aztán most bízzunk benne, hogy egy vargabetű után újra Igazságügyi Palota lesz belőle homlokzatáról a kommunisták levéstek, levésték a „Iustitia est regnorum fundamentum” feliratot. Ezt ma úgy fogalmazhatnánk meg, hogy a jog az országok talpköve. Ez zavarta vagy irritálta a kommunistákat, ezért, mint tudjuk, levésték, levésették. Pedig a tények makacs dolgok, és hiába vésték le, a jog akkor is az országok talpköve. A jog pedig feltételezi az igazságosságot. Az igazságosság pedig azt követeli meg, hogy mindenki megkapja az őt megillető jogot.Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kérdés az, hogy a bírósági ítéletek megfelelneke ennek az attribútumnak. A válasz nem egyszerű igen vagy nem. A válasz ennél bonyolultabb, mert bár a bírák többsége jól végezte feladatát, de nyilván nem minden bíró és nem minden ügyben. De ebben a kérdésben nem az átlag, hanem a leggyengébb láncszem a meghatározó. Ennek alapján azt lehet mondani, hogy a bíróságok általában jól látták el a feladatukat, de az ördög a részletekben bújik meg. Ilyen ördögi részlet például a bírák szellemisége és annak negatív irányba történő változása. Ezt a jövőre nézve érdemes lenne Kúria-elnök úrnak vizsgálni. Érdemes lenne vizsgálni például azt, hogy milyen hatással van a bírák szellemiségére és ezáltal a bírói ítélkezési gyakorlatra a BSS-triumvirátus pontosan: a Brüsszel-Strasbourg-Soros-féle triumvirátus vagy éppen a külföldről finanszírozott civil szervezetek. [[Derültség az ellenzéki pártok soraiban.]] Én úgy látom, hogy a keresztény értékekkel szembeni érzékenyítő hatás meglehetősen intenzív. Felháborítónak tartom az érzékenyítés nyomán kialakulni látszó bírói szemléletet, melynek alapján hazánkban a keresztény szimbólumokat és ezáltal a keresztényeket szabadon lehet gyalázni, mert úgymond ez csak egy jópofa vicc. A valóság az, hogy ez nem vicc. Nem fogadom el az érzékenyítés folytán kialakulni látszó azon bírói szemléletet sem, hogy a vallásszabadsághoz való jognak és az emberi méltósághoz való jognak kellene meghajolni a szabad véleménynyilvánítás előtt. Az Alaptörvényünk éppen fordítottan rendelkezik, ugyanis azt mondja ki, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának a gyakorlása nem irányulhat a vallási közösségek méltóságának a megsértésére, a Ptk. pedig ezt megerősítve kimondja, hogy az emberi méltóságot és az abból fakadó személyiségi jogokat mindenki köteles tiszteletben tartani. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Látnunk kell, hogy Soros György az Open Society Foundations által milliárdokkal támogatja világszerte az igazságügy idézőjeles megreformálását. Joggal merül fel kérdésként ezért az, hogy az érzékenyített szellemiségű bírák által hozott ítéletek elérike azt a célzott társadalmi hatást, amely az Alaptörvény és a vonatkozó törvények alapján indokolt lenne, mondjuk, a vallási közösségek védelme érdekében. A kézenfekvő válasz az, hogy nem. Ezért konkrétan kellene vizsgálni azt a kérdést, hogy milyen hatása volt a bírói gyakorlat alakítására a külföldről finanszírozott civil szervezeteknek. Ki kellene vizsgálni azt is, hogy a Kúria és az OBH megkérdezése nélkül tartottake a bíráknak érzékenyítő tréningeket. Én úgy látom, hogy ezek az érzékenyítő tréningek azért veszélyesek, mert veszélyeztetik a bírói függetlenséget, melynek sérthetetlenségét meg kellene tartanunk. Hogy is szól a bírói eskü? „Fogadom, hogy a rám bízott ügyeket tisztességes eljárásban, részrehajlás nélkül, lelkiismeretesen, kizárólag a törvénynek megfelelően bírálom el, hivatásom gyakorlása során az igazságosság és a méltányosság vezérel.” Fontosnak tartom, hogy a bírák az ítéleteiket a bírói esküjükben foglaltak szerint kizárólag legjobb szakmai meggyőződésük és saját lelkiismeretük alapján hozhassák meg. Én úgy látom, hogy ezek az érzékenyítő tréningek súlyos kockázatot jelentenek a bírói függetlenségre, ugyanis amit a külföldről finanszírozott civil szervezetek tudásmegosztásnak hívnak, az valójában az én álláspontom szerint súlyos befolyásolási kísérletet jelent. Befolyásolási kísérlet, mert az érzékenyített bíráknak szánt új szerep azzal jár, hogy adott esetben olyan ítéletet hoznak, ami szembemegy a társadalmi konszenzussal. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A Fidesz-KDNP a független igazságszolgáltatás mellett áll ki. Tisztelt Varga Zs. András elnök úr, számíthat ránk a szabadságharcában. A KDNP frakciója támogatja a Kúria 2019. évi tevékenységéről a jogegység biztosítása és az önkormányzati normakontroll körében című, B/11035. számú beszámolóját, továbbá a H/13952. számú határozati javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most szót adok Varga Lászlónak, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy az elnök úr felvezetőjéből, expozéjából is világossá vált, és a tartalmat is áttekintve, ez egy nagyon sokrétű beszámoló, és valóban Darák elnök úr jegyzi, illetve az ő időszakához kötődött, az ön elődjéhez, tehát ez egy érdekes műfaji sajátosság. A Házban egyébként is vannak műfaji sajátságok, hiszen egy olyan előterjesztés kapcsán is nagyon sokféle, adott esetben nem a beszámoló szó szerinti szövegéhez illeszkedő vélemény is elhangzik, ami mondjuk, első hallásra meglepő, hiszen ahogy elhangzott, egyhangúlag támogatta ezt a beszámolót az Igazságügyi bizottság, mégis a politika olyan, de ezt látni fogja nyilván az évek során, hogy nagyon sokféle álláspontot és néha elég távoli megközelítéseket is lehet hallani. Azt gondolom, részben erre jó példa volt Vejkey képviselőtársam hozzászólása is. Azt gondolom, igyekeztem ezt szofisztikáltan megjegyezni. A beszámoló, ahogy Gyüre Csaba képviselőtársam is elmondta, sokrétű, tartalmilag támogatható, csakúgy, mint a Kúria ’19-ben végzett munkája is. Ennek szól talán az Igazságügyi bizottság állásfoglalása is. Ugyanakkor mégiscsak rá kell mutatni néhány olyan pontra talán, ami hangsúlyosabb lehetett volna benne, vagy érdemi szerepet kaphatott volna ebben a beszámolóban. [[16.00]] Teszem ezt akkor is természetesen, hogyha elmondta az elnök úr, hogy érdemben nem kívánt ehhez a szöveghez hozzányúlni, azt hiszem, ez érthető, és talán az ő megközelítéseit a következő években fogjuk majd látni. Nyilván itt politikusok, képviselők ülnek, tehát nem meglepő, hogy a 2019-es év kapcsán is van ilyen típusú megközelítés, hiszen két általános választás volt ebben az esztendőben, az európai parlamenti választás, illetve az önkormányzati választás, amelyek kapcsán számtalan döntés született a Kúrián is. Ezzel együtt hadd jegyezzem meg, hogy ezekre a döntésekre való reflektálás hiányzik ebből a beszámolóból. A választási eljárással kapcsolatos kérdésekre a beszámoló egyébként sem szentel túl sok figyelmet, pedig jelentős mennyiségű, több tucat ügyet tárgyalt a Kúria. Nyilvánvalóan engem is több ügy érdekel ebből, már a meghallgatása során is felvetettem egypár ilyet, illetve természetesen magát a frakciómat is, az MSZP-frakciót is. Bár a beszámolóban szerepel utalás a joggyakorlat-elemző csoportok vizsgálati eredményeinek összefoglalóira e tekintetben, precízen jelöli meg a beszámoló azokat az internetes elérhetőségeket, amik erről szólnak. Azonban az itt található, választásokkal kapcsolatos gyakorlatot elemző anyag is 2018-ban készült, az nyilván nem tartalmazhatja értelemszerűen a 2019. évi választásokkor született határozatok eredményeit. Talán épp ezért is kell néhány olyan konkrét ügyet megemlítenem, amellyel kapcsolatban fontos volna tisztázni egyes jogértelmezési kérdéseket. Az elnök úrnak ezekben a kérdésekben ráadásul van tapasztalata, hiszen alkotmánybíróként is számos választással kapcsolatos ügyet tárgyalt, a választási ügyekkel kapcsolatos gyakorlat nyilvánvalóan nem ismeretlen számára. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Az első ilyen esetkör az állami szervek függetlenségével kapcsolatos. Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter 2019. szeptember 12-én egy kormányinfó alkalmával az akkor még jelölt, jelenleg főpolgármester Karácsony Gergelyt alkalmatlannak nevezte, és a főváros finanszírozásával kapcsolatos, a kormány és Tarlós István közötti megállapodást politikai megállapodásnak nevezte. Megjegyzem itt, hogy egyébként a délelőtt folyamán, sőt a kora délutánba belenyúlóan egy hosszú vitát folytattunk egy másik előterjesztéssel kapcsolatban, ami kifejezetten kitért az önkormányzati finanszírozásra, ezeknek a politikai vonatkozásaira. Ebben az ügyben két eljárás is indult, mind a kettő a Kúria asztalára került. Ezen beadványok mindegyike arra hívta fel a figyelmet, hogy Gulyás Gergely a kormányinfón a kormányt képviselő miniszterként van jelen, és nem a Fidesz-KDNP-nek kampányoló politikusként. A kormányinfón egy miniszter feladata, hogy tényeket közöljön, és ne a kormány mögött álló párt aktuális kampányprogramját ismertesse, különösen választási időszakban ne tegye ezt. Sajnálatos módon a Kúria mindkét esetben a beadványok ellen döntött. Ebben a Kúria utal arra, hogy az Alaptörvény nem írja elő egyes állami szervek semlegességét a választási eljárásban, valamint hogy a miniszterek a feladataik ellátása során nem vizsgálhatók a választási eljárás alatt esélyegyenlőségi szempontból. Ez álláspontom szerint egy rendkívül kifogásolható gyakorlat, főleg amennyiben ezt a jövőbeli választások alkalmával az állami szervek kampányolásra használnák fel. Hadd mondjam el, hogy különösen azért hangsúlyozom ezt a kérdést, mert hiszen 2022-ben országgyűlési választás lesz, én azt gondolom, hogy nagyon fontos, hogy mi a véleménye önnek ebben a kérdésben. Hogy értékeli elnök úr a fenti határozatokat? Véleménye szerint vannake olyan állami szervek, amelyek függetlensége nem elvárható a választási eljárás alatt? Ha igen, melyek ezek? Fontos kérdés az is, hogy az állami szervek függetlensége az elnök úr szerint miként kapcsolódik a jogállamiság elvéhez, illetve hogy az állami szervek politikai elfogultsága sérthetie a jogállamiság elvét. Egy másik, nyilván ebben a tárgykörben megfogalmazott észrevétel pedig a következő ezek talán még konkrétabb kérdések , ez pedig az esélyegyenlőséget sértő kampánytevékenység a választási eljárás során. Számos állami és nem állami szereplő sértette meg 2019-ben a választási eljárásról szóló törvényt azzal, hogy tiltott kampánytevékenységet folytatott. Ezen jogsértések mindegyikében az volt a közös, hogy ezt a Fidesz-KDNP javára követték el. Ezek közül hoznék itt példaként párat. Például az akkor még fideszes vezetésű Józsefváros önkormányzati lapja, ez egy korábbi ügy, amely Kocsis Máté javára kampányolt törvénysértő módon. Nem állami szereplők közül a TV2 elmarasztalását érdemes kiemelni, ami egyedüliként a Fidesz-KDNP aláírásgyűjtését mutatta be, ezáltal is jogsértő volt. Ezek rendszerszintű problémák. Úgy látjuk, hogy számos más lap, műsor, kiadvány említhető ebben a körben, ahol bírósági döntés által igazolt módon végeztek Magyarországon a mai kormánypártok javára jogsértő kampánytevékenységet. Ahogy említettem, ezekben az ügyekben ez a 2018-ban megrendezett országgyűlési választások alatt is rendszerszintű jelenség volt. Vélhetően ezért módosította az Országgyűlés Fidesz-KDNP-s többsége a választási eljárásról szóló törvényt úgy, hogy az ilyenfajta jogsértések ellen nehezebben lehessen fellépni. Viszont éppen ezek a példák világítanak rá arra, hogy a jelenlegi bírságolási rendszer nem alkalmas arra, hogy elrettentse a jogsértéstől ezeket a szerveket. Erre hívta fel a figyelmet az EBESZ egy 2018-as jelentése is, mely szerint az állam és a kormánypártok közötti határok elmosódtak. Nem voltak egyenlőek a választáson indulók esélyei, ilyen körülmények között nem biztosítható a tisztességes verseny a választások alatt. Álláspontom szerint így nem lehet jogállamisági kritériumoknak megfelelő, tiszta választást tartani, mindenképpen nehéz, elnehezül ez a lehetőség. Fentiekre tekintettel fontos tisztázni, hogy az elnök úr szerint mit lehetne tenni annak érdekében, hogy a korábban említett jogsértések ne fordulhassanak elő, illetve hogy az azokkal szemben való fellépés hatásosabb legyen. Folytate ezzel kapcsolatban joggyakorlat-elemzést a Kúria? Tervezie az ezzel kapcsolatos gyakorlatát tudatosan fejleszteni? Végezetül egy választási eljáráshoz csak részben kapcsolódó témára szeretném felhívni a figyelmet, ezek pedig a jogalkotási kötelezettséget megállapító alkotmánybírósági döntések, illetve az ennek kapcsán kialakult helyzet. Az egyik ilyen határozatában az Alkotmánybíróság mulasztásban megnyilvánuló alaptörvényellenességet állapított meg amiatt, mert a választási plakátok kihelyezésével kapcsolatos szabályok önkényesek, amelyek sértik a választás résztvevőinek jogait. A másik ilyen döntés a rokkantsági ellátásra jogosultak védelmével volt kapcsolatos, amelyben megállapította, hogy az Országgyűlés nemzetközi szerződésből származó jogalkotói feladat elmulasztását valósította meg akkor, amikor nem alkotott olyan szabályokat, amelyek lehetővé tennék az ellátás összegének meghatározása során a tényleges fizikaiállapot-javulás mértékének, illetőleg a 2012. január 1. napját megelőzően megállapított rokkantsági nyugdíj összegének figyelembevételét. Ez két ügy, nyilván egy kicsit távoli a beszámolótól. De azt mindenképpen megjegyezném, hogy ezekben az ügyekben nem kapkodott az Országgyűlés kormánypárti többsége ezeket a kérdéseket jogszabályi úton-módon rendezni. Mind a két esetben 2019-ben járt le az Alkotmánybíróság által megállapított jogalkotási határidő. 2020 márciusában ennek kapcsán több képviselőnk levelet írt még Darák Péter úrnak, az előző Kúria-elnöknek, amelyben az elmulasztott határidő következményeire kérdeztünk rá. A Kúria akkori elnökének véleménye szerint, és most ezt itt pontosan, szó szerint idézném: „A felvetett problémák megnyugtató megoldását mindkét szakterületen a jelenleg hiányzó szabályozás Országgyűlés általi megalkotása jelentené.” Tehát ezt tartotta volna megnyugtató megoldásnak az elődje. Egyetérte elődje szavaival? ezt szeretném kérdezni. Illetve ön szerint problémát jelente az, hogy az Országgyűlés már két éve késlekedik az Alkotmánybíróság által elvárt jogszabályok megalkotásával? Ön szerint jelenthete jogalkalmazási problémát a Kúria számára, hogy az Alkotmánybíróság által elvárt, de meg nem alkotott jogszabályok által érintett ügyekben kell dönteni? [[16.10]] Mindezekkel együtt, hiszen nyilvánvalóan a beszámolókban csak részben található ügyekre vagy azokból szerintem hiányzó részekre utaltam, ezzel együtt szeretném még egyszer megköszönni Darák elnök úr, az elődje munkáját ezúton is. Én azt gondolom, hogy az Igazságügyi bizottság döntésében azért az ő munkájának elismerése is benne van, és az előttem szólókhoz hasonlóan azt gondolom, hogy meg kell hogy köszönjük a kollégáinak is, a Kúria alkalmazottjainak, bíráinak a munkáját. Én nagyon remélem, hogy az a megkezdett munka, amely az elmúlt években, úgy értékelem, többé-kevésbé minden alkalommal egyetértésre talált a Házban, folytatódni fog a következő években is. Köszönöm, elnök úr.
Jó napot kívánok! Folytatjuk a munkánkat. A Demokratikus Koalíció vezérszónoka, Sebián-Petrovszki László képviselő úr következik. Öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Több előttem felszólalóhoz hasonlóan nekem is azzal a sajátos helyzettel kell kezdenem, hogy egy 2019. évi beszámoló fekszik itt előttünk, és annak az elfogadásáról vitatkozunk vagy beszélgetünk inkább talán, miközben időközben az, aki ezt a beszámolót fő felelősként készíttette, már nincsen itt a Ház falai között, nem ő terjesztette ezt elő, hanem időközben utóda lett. És bizony ám a kettő, a kettő közötti különbség azért fontos, legalábbis a Demokratikus Koalíció számára mindenképpen de ezt én a bizottsági szakaszban is elmondtam , mert egészen más a viszonyulásunk a 2019. évi beszámolóhoz, mint Varga Zs. András kúriai elnök úrhoz. Mind a kettőre kitérnék külön-külön, azt hiszem, hogy meglepetést nem fog okozni egyik sem. Az előttem szólókhoz hasonlóan én csak dicsérni tudom ezt a beszámolót. Ez a beszámoló egy akkurátus, pontos, precíz látképe annak, ami 2019-ben történt, és noha egyik-másik szakmai felvetéshez a bizottsági szakaszban is volt véleményünk, hozzászólásom, igazából az egész úgy kerek, ahogy van, és miközben számos ügyben nekünk is van olyan megérzésünk, hogy talán lehetett volna többet tenni, lehetett volna jobban tenni dolgokat, de maga a beszámoló, illetve az a kép, amely ebből sugárzódik, az egy pozitív, az egy támogatandó, az egy jó kép, és ezért én magam is megszavaztam ezt a bizottsági ülésen az összes képviselőtársamhoz hasonlóan. Ugyanakkor beszélni kell arról, már csak azért is, mert most a kúriai elnök úr is meg több előttem szóló is, például Gyüre Csaba képviselőtársam beszélt a bíróságok függetlenségét érő kihívásokról és arról a politikai helyzetről, amiben most, tíz év után vagyunk ebben az országban, hogy konkrétan a Fidesz rendszere, az, amiben működünk, arról szól, az elmúlt tíz év arról szólt, hogy a kormányzat, a Fidesz igyekezett lebontani azokat az intézményeket, azokat a végrehajtó hatalmat ellenőrző, bizonyos szempontból korlátozó intézményeket, amelyek korlátozták az ő mindenhatóságát, és ennek a folyamatnak az egyik eszköze volt, amit oly sok helyen láttunk, hogy lecserélte ezeknek a hatóságoknak, hivataloknak, független intézményeknek a vezetőit hozzá hű, hozzá sokkal könnyebben viszonyuló hogy így mondjam, és talán így belül vagyok a perelhetőség határán belül is , szóval, olyan emberekre, akik sokkal inkább vallják azt, amit a kormányzati filozófia jelenleg vall. És ez történt a Kúria esetében is, mondjuk ki nyíltan! Darák Péter elnök úr nyolc- vagy kilenc-, azt hiszem, kilencévnyi kúriai elnökösködése után Varga Zs. Andrást a DK nem támogatta, nem is szavazta meg, nem támogatja most sem, most sem szavazná meg, hogyha erre sor kerülne; azt gondoljuk, hogy az ő jogi pályafutása vagy inkább azt mondom, hogy nem pályafutása, hiszen olyan emberről beszélünk, akinek bírói tapasztalata nem volt értem én, majd azt mondják, hogy de az Alkotmánybíróságon olyan ügyekkel foglalkozott, ami olyan, minthogyha bíró lett volna, bírói tapasztalata lenne; tudjuk, hogy nem , illetve az, hogy Polt Péter helyetteseként hat évig, talán hét évig tevékenykedett egy olyan rendszerben, ahol… majd mindjárt, egy-két óra múlva Polt Péter is itt lesz, és ugyanezeket a mondatokat el fogom neki is mondani; tehát ahol az ügyészség gyakorlatilag a kormány végrehajtójaként dolgozik, miközben nem ez lenne a feladata, nem ez lenne az alkotmányjogi szerepe, legalábbis egyelőre; szóval, hogy nem tudjuk elfogadni azt a nézőpontot, amit önök nyilván vallanak, hogy a Kúria marad független, független a politikai ráhatástól, független a Fidesz és a kormány ráhatásától. Azért sem tudom elfogadni, hát, itt most előttünk egy tíz perce Vejkey képviselő úr gyakorlatilag egy menetrendet mondott és adott elő, majdnem intézkedési tervet postázott így élőszóban a Kúria elnökének, hogy mit kéne a Kúria elnökének csinálnia a bírákkal: ne legyen érzékenyítés, illetve a bírák szellemiségét kell vizsgálni, mondta Vejkey képviselő úr szó szerint, tehát itt meg is kapta azt az utasítást, hogy hogyan kell eljárni. [[Dr. Vejkey Imre közbeszól.]] Nagyon kíváncsi leszek, hogy a következő hónapokban hány és milyen olyan hír fog erről szólni, hogy hogy, hogy nem, a Kúria tényleg így jár el, megszünteti, mondjuk, az érzékenyítő tanfolyamokat a bíráknak, illetve hogy az ilyeneket végző civil szervezetekkel való kapcsolatot hogyan számolja fel. [[Nacsa Lőrinc: Álcivil! Álcivil!]] Civil kapcsolatokat, mint mondtam. Szóval, egy szó, mint száz, ebben az országban élünk, tisztelt hölgyeim és uraim, pontosan tudjuk, hogy ez zajlik, pontosan tudjuk, hogy ez van, és elbábozhatjuk itt a szavak szintjén, hogy itt minden szépen és jól történik, de nem, itt egy romlás tapasztalható a Kúria helyzetét illetően. A Kúria elvesztette függetlenségét mintegy két hónappal ezelőtt, és ez borzasztó sajnálatos tény, borzasztó nagy gond, és ennek hosszú távú, messze ható hatása tud lenni. A jelentés kapcsán két olyan félig szakmai, félig gyakorlatilag a mindennapi életünket is érintő megjegyzésem lenne, amely kérdésként azért felmerült bennem, miközben most újraolvastam a jelentést. Az egyik, hogy kiemeli a jelentés azt az ítéletet, a Kúriának azt az ítéletét, amikor egy Facebook-bejegyzés alapján bocsátanak el egy tanárt, és az a kérdés merül fel, hogy jogszerűe ez, magyarán, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága meddig terjed, és vajon a privát életében a véleményének a posztolása a Facebookon kellő oke arra, hogy kirúgják őt hogyha jól értem, egész pontosan ez történt ebben az esetben. Ez vetette fel bennem annak a kérdését, amit feltennék a Kúria elnökének, hogy az elmúlt hónapok arról szólnak a magyar közéletben, hogy a Facebookot így-úgy-amúgy szeretné korlátozni, szabályozni a Fidesz, illetve a kormány, sőt Orbán Viktor egyik tanácsadója azt is mondta, hogy az internetet kell lezárni ugye, Földi László , és érdekelne, hogy a Facebook-szabályozás kapcsán kerestee a kormányzat a Kúria illetékeseit, szakértőit, kikértee a véleményét, volte ilyen típusú konzultáció, folyike bármiféle előzetes szakmai háttérmunka ennek kapcsán. Mert azt gondolnám, akkor ez ránk is tartozik, szívesen meghallgatnánk, hogyha ilyen tényleg történt, különös tekintettel arra nem belemenve a részletekbe, bár értelmes vitának egyébként lenne helye , hogy több országban felmerült ez a téma. Látunk erre különböző nemzetközi megoldásokat, javaslatokat, és a helyzetet persze bonyolítja az, hogy ezek magáncégek, a social mediát irányító cégek magáncégek, amelyeknek van saját szabályzatuk, amely elvben rendelkezik arról, hogy mi történik akkor, ha valaki ezt nem fogadja el vagy nem úgy jár el, ahogy azt elfogadta, amikor belépett. És természetesen van a véleménynyilvánítás szabadságának az egyre szélesedő folyója mondjuk így , az ön elődje, Darák Péter pont egy korábbi vitában mondta el, hogy az egy nemzetközi tendencia az Unión belül, hogy egyre szélesebb körben ítélik meg a véleménynyilvánítás szabadságát, tehát olyan megjegyzéseket, olyan politikai kijelentéseket is véleményként tételeznek ma már bíróságok uniós szinten is és ma már Magyarországon is, amelyekről lehet hogy a hétköznapi ember azt gondolja, hogy de hát ez ténybeli hazugság, mégis a véleménynyilvánítás szabadságába tartozik. [[16.20]] Egy szó, mint száz, ha ebben a koordináta-rendszerben vizsgáljuk ezt a Facebook-kérdést, akkor érdekelne, hogy a Kúria szakmai véleményt nyilvánítotte erről bármiféle belső megbeszélésen, kikértéke a véleményét. A másik ilyen típusú megjegyzésem, amely egy kicsit a mindennapokkal foglalkozik, az az, hogy ugyan a jelentésben az szerepel, hogy egyre csökken azoknak a pereknek a száma, illetve „arány” van, azt hiszem, a beszámolóban, ami két évnél is túl nyúlik első fokon, azt hiszem; tehát summa summarum hamarabb születnek ítéletek, vagy legalábbis csökken azoknak az ügyeknek a száma, amelyek elnyúlnak, mint a rétestészta. Nem kételkedek abban, hogy ez a statisztika valódi, én elhiszem azt, hogy ez tényleg így van, és ez örvendetes és ez jó, ugyanakkor engem érdekelne, hogy vane a Kúriának további feladata azzal kapcsolatban, hogy ez még jobb legyen, még javuljon. Ugyanis lehet, hogy a statisztika jó és javuló tendenciát mutat, de azért bizonyára önök is találkoztak azzal, amivel én találkozom akár saját ügyeinkben, akár hozzánk forduló állampolgárok ügyeiben, hogy elhangzik az a panasz, hogy hosszú-hosszú időbe telik egy-egy ítélet megszületése. Tehát még így is sokallják az emberek azt az időt, amíg ítélet születik az ügyeikben. Kiemelnék egy ügycsoportot, most hívjuk így, amely kapcsán ez különösen problémás, a sajtóperek kérdése, mégpedig azért, mert a médiában elhangzó és nyilvánosan elhangzó vádak, hazugságok nagy kárt tudnak okozni, és nyilván az a sértett érdeke most hívjuk sértettnek , hogy minél hamarabb annak cáfolata legyen, és ha ezt bírói úton tudja kikényszeríteni, akkor az minél hamarabb megszülethessen, tehát a kettő között minél rövidebb idő teljen el. Ehhez képest tudom azt mondani, hogy a DK politikusai rendszeresen indítanak sajtópereket, előbb a helyreigazítást kérjük, utána pedig sajtóper kezdődik, és ezeknek a 95 százalékát meg is nyerjük, hála istennek, ugyanakkor az egy probléma, hogy van, hogy a kettő között egy-másfél év eltelik, és az idő alatt bizony az eredeti vád már beleült a fülekbe, már megtörtént a károkozás, és egy-másfél évvel a történtek után egy még akár elmarasztaló ítélet is vajmi kevés szépségtapasz az ügyön. Hadd hozzak konkrét példát, ugye, jön a választás, számtalan ilyen helyzet elő fog fordulni nyilván: 2019 őszén László Imre DK-s polgármesterjelöltet Budapest XI. kerületében a TV2 azzal vádolta, illetve egy hölgy kikockázott szemmel és megváltoztatott hanggal, hogy szexuálisan zaklatta. Természetesen abban a pillanatban minden jogi lépést megtettünk, hogy a hazugság ellen fellépjünk. Ez a választások előtt egy héttel volt nagyjából. Utána ezt természetesen minden jobboldali és kormányzati médium átvette, harsogta, minden híradóban minden órában elmondta. László Imre, jelentem, minden pert megnyert, huszonvalahány pert minden fokon, hála istennek. Csak ez egy év két hónapba tellett. Nagyon nagy szerencsénk, hogy ez a választás eredményére nem volt hatással, László Imrét sikeresen megválasztották polgármesternek. De nem vagyunk abban biztosak, hogy minden esetben ugyanez lesz az eredmény, és akár jövő tavasszal tömegével előforduló ilyen ügyekben kérdésként fogalmazom meg a Kúria elnöke felé nem lehetnee valami olyan megoldást, még további gyorsítást, nevezzük így, találni a rendszerben, ami elvezet oda, hogy az ilyen ügyek, amikor tényleg nyilvánvalóan súlyos érdek van amellett, hogy minél hamarabb ítélet szülessen, az az ítélet tényleg nagyon hamar megszülethessen? Végezetül én is szeretném Darák elnök úrnak a köszönetemet kifejezni a munkájáért, ezért a jelentésért és azért, amit a Kúriáért és a bírákért tett. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. [[Pillanatnyi szünet.]] Előre bejelentett felszólalók felszólalásai következnek. Elsőként Varga-Damm Andrea képviselő asszony, független képviselő mondhatja el a véleményét. Azért tétováztam, mert innen, az elnöki pulpitusról azt, amit önök mindannyian látnak, sajátos módon nem látni, például képviselő asszony helyét, így nem láttam, hogy jön. [[Dr. Varga-Damm Andrea a szónoki emelvényre lép.]] De megérkezett, úgyhogy tisztelettel!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Kúriai Elnök Úr! Mindig nagy örvendezést jelent egy jogász számára, amikor a Kúria éves beszámolóiról kell beszélnünk, és ily módon mindannyian, akik jogászokként ülünk a Parlamentben, valahogy a hivatásunkba picit visszalépve tudunk gondolkodni és szavainkat a többiek számára előadni. Örvendetes számomra, hogy amikor elnök úr a beszámolójában a Kúria azon 2019-es állásfoglalását adta elő, amikor is a szerződések érvénytelenségének jogkövetkezményei vonatkozásában történt a munkacsoport elvi megnyilatkozása, akkor rám nézett; ami számomra azért nagy öröm, mert ezek szerint a személyemet valamilyen módon az ilyenfajta szerződések jogérvényesítőjeként ismeri [[Dr. Varga Zs. András bólint.]] , és számomra ez mindenképpen nagy büszkeséget jelent, és köszönöm a tekintetét. Mintha összebeszéltünk volna, mert én a kúriai beszámoló ügyében kizárólagosan a devizahiteleket érintő és a devizahiteleknek a bírósági rendszerben való megítéléséről szeretnék beszélni, azt is kiemelve, hogy ami a múlt, egy 2019-es év, azon változtatni nem lehet, legfeljebb, ha bármilyen módon abban az évben bizonyos folyamatok nem az elvárások szerint alakultak, még javítani lehet, de azt gondolom, hogy parlamenti képviselők hozzászólásaiban inkább arra kell törekedni, hogy a biztos és szép jövő zálogát próbáljuk bármilyen kérdésben letenni. 2011-ben elkészítettem egy tanulmányt, amikor felfedeztem egyáltalán ezt a szerződési formát, és sok ilyen embert láttam magam előtt. Itt ül lent képviselőtársam, Z. Kárpát Dániel, aki meg már politikusként, parlamenti képviselőként próbálta ezeknek az embereknek az érdekeit képviselni. Rácsodálkoztunk erre az abnormitásra, ami ezekből a szerződésekből árad, és első felindulásomban írtam egy 52 oldalas dolgozatot, egyszerűen semmi más okból, csak azért, mert pontosan tudtam, ha a bírósági rendszerre, a bírákra van rábízva egy ilyen ügyfajta, 1 millió 200 ezer szerződés sorsa, a miatt a hiányosság miatt, amivel nem találkozhattak a bírák munkájuk során, esetlegesen minél kevésbé hozzanak majd nem az igazságnak és nem a törvényeknek megfelelő ítéletet. Az is fontos volt számomra, hogy ne a bírósági rendszerre bízza a kormányzat ennek az ügyfajtának a megoldását, hiszen 1 millió 200 ezer szerződést nem lehet a bíróság elé vinni, még ha egyes intézmények egyes szerződésfajtája került volna a bíróság elé, már az is több száz vagy akár több ezer ügyet generált volna. Tehát az volt a szándékom, hogy mindazokat az érveket, amelyeket az első pillanatban fel lehetett hozni ezen szerződések hibás jellege okán, azt a kormányzat tegye magáévá, és ezen elvek mentén jogalkotással szabjon gátat a bankok követeléseinek. Nem találtam akkor meghallgatásra, vélhetően nagyrészben a szakmai sovinizmus miatt, hiszen hogy jön ahhoz egy kis egyszeri jogtanácsos, hogy megmondja a kormányzatnak vagy a bírósági rendszernek, hogy a polgári törvénykönyv mely szabályai azok, amelyeket ha alkalmaznak, akkor az adósokat nem lehet kifosztani, és a szerződések gazdasági egyensúlya helyreáll. Nem sikerült, viszont míg élünk, remélünk, eljött 2019, és bár a korábbi években magam is számtalan olyan ügyet képviseltem, amely a devizahitel-szerződések érvénytelenségének kimondását szolgálta, de bizony sorra kaptam azokat az ítéleteket, amelyekben a bíróságok nem osztották az álláspontomat. [[16.30]] Ezzel a szomorú múlttal érkeztem meg 2018 májusában a parlamentbe és csak abban reménykedtem, hogy hátha egyszer csak eljön egy olyan világ a bíróságok életében, amikor rádöbbennek arra, hogy bizony azok az elvek, amelyeket addig követtek, nem helyesek. Majd mi történt? Az Európai Bíróság számtalan döntést hozott ügyekben, amelyeket különböző országok joghatóságai terjesztettek elébük, különböző bírák az adott pereikben tették fel a kérdéseiket, és a már jóval korábban fennállt európai uniós irányelvek, például az 1983-as irányelv alapján az Európai Bíróság megadta a szempontokat, hogy miként kell ezeknek a szerződéseknek konkrétan és elsősorban az árfolyamkockázat vállalására irányuló rendelkezéseit értékelni, értelmezni és eljárni a bíráknak. Azt kell mondanom, és ez mindenképpen a bírósági rendszert dicséri, azt gondolom, még ha a korábbi döntésekről ezt nem mondhatom el, hogy 2019-től megtalálhatjuk azokat az ítéleteket, amelyek pontosan azokat az elveket mutatják be és pontosan azokat az elveket vezetik be a döntéseikbe, amelyekről addigra már hosszú évek óta beszéltünk. Ha megengedi, elnök úr, pár bíróságot pozitívan kiemelnék, egyszerűen azért, hogy megmutassam mind a képviselőtársaimnak, mind önnek akár, mind a közvéleménynek, hogy bizony elértük azt a célt és áttörtük együttesen azt a falat, amely most már ledönti annak mítoszát, hogy a devizahiteles szerződések érvényességét nem lehet vitatni. Áttörtük azt a falat, hogy elfogadják bírák, hogy bizony, ha tetszik, ha nem, egy szerződéses konstrukcióban, ha a másik fél nem tudja, hogy milyen kötelezettséget vállal valójában, nem tudja felismerni annak a kötelezettségnek korlátlan mértékét, akkor azt a mértéket korlátozni kell, és nem lehet többet elvárni, mint amit vállalt teljesíteni a kötelezett. A Budapest Környéki Törvényszék 2020. december 7-én egy K&H Pannonlízing által kötött szerződés ügyében azt mondta, hogy az a kitétel a szerződésben és az üzletszabályzatban, hogy az árfolyamváltozás kockázatát az ügyfél köteles viselni, tisztességtelen, tehát semmis. Mit mondott a bíróság? merthogy nem volt egyértelmű, hogy az árfolyamváltozás esetére milyen gazdasági következményekkel számolhat az adós. El nem tudja képzelni, elnök úr, milyen öröm volt számomra ezt a mondatot olvasni, mert 2011-ben én ugyanezt a mondatot írtam le. Csakhogy akkor még úgy volt ez a dolog, hogy ne már, hogy ő mondja meg, majd hogy bíráljuk el ezeket az ügyeket. Pedig mi, jogászok tudjuk, hogy ezek a legalapvetőbb polgári jogi elvek. Nem kell nagy tudósnak lenni hozzá, hogy tudjuk alkalmazni. A Fővárosi Ítélőtábla 2020. november 18-án azt mondta, hogy a devizakölcsön nyújtására az AXA Bank által kötött szerződés érvénytelen, mert az árfolyamkockázatról való tájékoztatásuk valójában az adósok egyoldalú kötelezettségvállalása volt, és semmiféle tájékoztatás nem volt arra, hogy mi lehet a valós mérték. Visszacsengtek az én írott szavaim. A Fővárosi Törvényszék 2020. szeptember 24-én azt mondta a Raiffeisen gépjárműlízing-szerződéséről, hogy érvénytelen, mert az egyedi rész még csak forintban sem tünteti fel összegszerűen a nyújtott kölcsönt, csak az ÁSZF bizonyos pontjából lehet következtetni arra, hogy mennyi a kölcsön összege. Pedig egy kölcsönösszeg meghatározása nélkül nem lehet egy szerződést kölcsönszerződésnek nevezni. Képzeljék el, képviselőtársaim, ilyen szerződések voltak, hogy még a kölcsön összege sem szerepelt, pedig higgyék el, az összes intézmény ügyében, akiről beszélek, képviseltem feleket korábban, és bizony a bírák nagyon vaskalaposak voltak és nem fogadták el ezeket az érveket! Ki kell emelnem, elnök úr, a Kecskeméti Járásbíróságot és a Kecskeméti Törvényszéket, akik bátrak voltak és azt mondták ki, amit szintén évek óta kértünk: hogyha egy THM mértéke nem felel meg annak a költségcsomagnak, amit elvárnak az ügyféltől, és nem tudja a bank bizonyítani, hogy miből állt ez a THM, akkor azt úgy kell tekinteni, hogy nem határozta meg, mert az ügyfélnek fel kell mérnie, hogy az a THM milyen kötelezettséget mutat számára évente. Azt is kimondták, hogy a tájékoztatásból nem tűnik ki, hogy a forint/CHF árfolyamának negatív irányba történő jelentős változására reális esély van, amelynek bekövetkezte esetén a törlesztőrészlet korlátozás nélkül megemelkedik, és ennek kockázata kizárólag az adóst terheli, és a tájékoztatás csak lehetőségként és nem veszélyként utalt a forint gyengülésére. Azt képzelje el, elnök úr, hogy az első a Kecskeméti Törvényszék volt, aki észrevette azt, amit mi már évek óta mondtunk, hogy a forintgyengülés és két valuta egymáshoz viszonyított arányának változása nem ugyanaz. A forint gyengülhet úgy is, hogy egy másik valutával szemben nem változik az árfolyam. A Kecskeméti Törvényszék volt olyan bátor azt mondani, hogy amíg a szerződésben csak annyi van írva, hogy a forint gyengülhet, az nem jelenti azt, hogy a két deviza közti árfolyam is változni fog, és ezáltal lehetetlen, hogy egy ügyfél meg tudja határozni, neki milyen terhei vannak. Aztán a Budapest Környéki Törvényszék 2020. szeptember 7-én egy UCB-hitel vonatkozásában azt mondta, hogy kizárólag arról rendelkezik a szerződés, hogy a kockázatot az adósok viselik, de egyetlen szó nincs arról, hogy milyen kockázatot. Pedig ezeket a szerződéseket tömegével vizsgálták korábban is a bíróságok. Aztán természetesen tovább taglalja, hogy az árfolyamkockázatra vonatkozó tájékoztatást ugyan megkapták, csak éppen a tartalma nem állapítható meg és még utalás sincs arra, hogy a törlesztőrészletek emelkedhetnek. Aztán itt van egy újabb bátor bíróság, az Egri Járásbíróság, amely 2020. december 3-án azt mondta, hogy nem fogadható el átláthatónak az a szerződési kikötés, ha a fogyasztó több külön okiratban szereplő szerződési feltétel együttes értelmezése után tudja csak meg, hogy őt valójában milyen árfolyamkockázat terheli, és ez a fizetési kötelezettségre milyen hatást gyakorol. Nem lehet áttekinteni szerkezeti kialakítása miatt egy árfolyamkockázattal kapcsolatos összefüggéseket, eltérő helyen lévő kikötések felkutatásával és értelmezésével magának megkísérelnie, az adóst nem lehet ilyen helyzetbe hozni. Aztán például a Fővárosi Ítélőtábla 2020. október 21-én egy Merkantil bankos szerződésnél, amikor kimondta, hogy érvénytelen, azt mondta végre, hogy amennyiben az árfolyamváltozás irányát és mértékét a pénzügyi intézmény maga nem láthatta előre, úgy arról a fogyasztó sem tudhatott, vagyis egyik fél sem számolhatott vis maior jellegű nagymértékű árfolyamváltozást okozó esemény bekövetkeztével, és miután nem várhatta sem a bank, sem az ügyfél ezt az óriási változást, így az egyik ügyfélre nem lehet a korlátlan árfolyamkockázatot terhelni. 2012-ben, amikor talán a Bankszövetség elnöke vagy valamelyik nagybank vezetője mondta, hogy de kérem, hát a bankszektor sem számított komoly árfolyamváltozásra, hogy tudtuk volna erről tájékoztatni az adósokat, számtalan sajtómegjelenés alkalmával mondtam el, hogy ekkor azt kellett volna mondani a kormányzatnak, hogy de kérem, hát, ha ti, profi szervezetek nem számítottak rá, akkor az adósok hogyan számítottak volna. Hogy számíthat egy egyszerű adós arra, hogy mi következik be? Arról nem beszélve, elnök úr, hogy a ’11-es munkámban azt is bemutattam 30 évre visszamenőleg, hogy az árfolyamváltozás, a magyar infláció és a jövedelmek emelkedése egymáshoz milyen arányban van. Bemutattam, hogy ha az a tendencia érvényesült volna még a következő 20 évben, akkor az emberek gazdasági terhe még ilyen árfolyam-emelkedésnél sem nőtt volna, mert a bérek és a forintinfláció követte volna az árfolyammozgást. De pont ellentétes hatások történtek, és ezért lett ez az óriási gazdasági krízis. Nagy tisztelettel annyit kérnék elnök úrtól mint új elnök úrtól, tegyék meg, hogy az ítélkezési gyakorlatukban visszatérve kicsit pár évre, vizsgálják meg azokat az ügyeket, ahol ma az adósok számára kedvező döntést hoztak, ugyanakkor a pont ugyanilyen szerződések pont ugyanilyen kereseti kérelmeit az azelőtti években bizony ellentétesen ítélték meg, a jogegységi elvek mentén valahogy találjanak arra megoldást, hogy hogy tudják azok az adósok reparálni a helyzetüket, akiknek egyetlenegy szerencsétlenségük volt, hogy túl korán kerültek bíróság elé. Azokkal szemben, akik szerencsére 2019 után részesülhettek az első- és másodfokú ítéletekben, amikor már a bíróságok osztják a korábban is hangoztatott elveket, valahogyan találják meg, hogy milyen módon lehet azt elérni, hogy csak azokat, akik túl korán léptek vagy hamarabb szerették volna ezt a bizonytalan helyzetet ítélettel rendezni, azokat ne érje emiatt óriási hátrány, hiszen az egyenlő elbánás elve, a bíróságok ítélkezésének jogegységessége a társadalmi bizalmat és a biztonságot jelenti. [[16.40]] Ha megengedi, elnök úr, majd a következő hozzászólásomban, már a helyemről, az önkormányzati normakontroll jegyében egypár gondolatot szeretnék majd önnel megosztani. Tisztelettel köszönöm figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Ház! Kétperces felszólalások következnek; ezek sorában elsőként Gyüre Csaba képviselő úr, Jobbik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Vejkey Imre frakcióvezető-helyettes úrnak a felszólalása késztetett arra, hogy megszólaljak, és nyomjak egy kétperces gombot, hiszen kissé megdöbbentett, amikor a bírák szellemiségének a negatív irányba történő változásáról beszélt, a Brüsszel-Strasbourg-Soros-triumvirátus hatásáról a bíróságokra és az érzékenyítésről. Hirtelen az Orwell-regény jutott eszembe, hogy lassan gondolatrendőrséget akar már majd a Fidesz-KDNP felállítani, amely gondolatrendőrségnek majd a bírák gondolatait kell vizsgálni, nehogy negatív irányba változzanak. Hát, döbbenetes, hogy milyen módon kívánnak beleszólni ebbe a tevékenységbe! Persze, kétharmados, kontroll nélküli jogalkotással nyilván sok mindent meg tudnak tenni.És ha már beszéltem a vezérszónoki felszólalásomban arról, hogy például milyen minősíthetetlen hangnemben bírálják az egyes bírósági ítéleteket, közben megtaláltam Deutsch Tamásnak, a Fidesz európai parlamenti képviselőjének egy nyilatkozatát 2020. szeptember végéről, amelyben a Kovács Béla ügyében hozott ítéletet kommentálta. Röviden csak nettó hazaárulásnak nevezte a bíróság ítéletét. „Az oroszok már a bíróságon vannak.” írta a Facebook-bejegyzésében. Szó szerint idézem továbbá: „tudományos-fantasztikus, libernyák összeesküvés-elmélet” erről beszél az ítélet kapcsán. Hát, körülbelül ezt látjuk, hogy ez a hozzáállás, és most már a gondolatrendőrség sem áll önöktől messze. Döbbenet! Köszönöm szépen.
Köszönöm. A KDNP képviselője, Nacsa Lőrinc képviselő úr következik, két percben. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Nem terveztem hozzászólni, DK-s képviselőtársam ihletett arra, hogy felszólaljak, hiszen úgy látszik, a DK-s memória igen rövid. Azért, hogy a megválasztott új elnök urat tudja politikailag megtámadni, ezért Darák Pétert dicsérő szavakkal illette, az ő munkáját akkurátusnak, precíznek, korrektnek minősítette. Hát, amikor Darák Péter megválasztása történt itt az Országgyűlésben, akkor a DK azt mondta, hogy szakmailag alkalmatlan, politikailag elfogult, ők nem piszkítják be a kezüket a megválasztásával. [[Sebián-Petrovszki László közbeszól.]] Hát, gyorsan változnak az idők, képviselő úr, ez volt az önök véleménye. Ebből látszik, hogy önök nem szakmai alapon ítélik meg a független bírósági rendszer vezetőit, hanem pusztán azért, hogy az önök politikai támadásainak és az önök politikai haszonlesésének legyen valamiféle alanya, akin a nyelvüket tudják köszörülni.Az ön hozzászólásával nem csak ez volt a probléma, tegyünk még egy dolgot tisztába! A külföldről pénzelt álcivilek, a külföldről pénzelt különböző politikai, aktivista szervezetek végeznek ilyen érzékenyítést, és egyébként Gyüre Csabával nem értek azzal egyet, hogy egy politikus ne kritizálhatná a bíróság döntését. [[Dr. Gyüre Csaba: A kérdés, hogy milyen hangon!]] Azt gondolom, mindenkinek tiszteletben kell tartania a bíróság döntését, mindenkinek be kell tartania a bíróság döntését, de az egy politikai vélemény egyébként a Jobbik korábban ezzel élt, amikor még nem próbált betagozódni a balliberális oldalba , hogy igenis lehet kritizálni a bíróság döntését, és lehet egyet nem érteni vele. Ettől függetlenül végre kell hajtani, ez szerintem a jogállam alapvetése, de politikai véleményt igenis lehet mondani egy-egy ítéletről szerintem. És akkor a korrektség kedvéért, lejárató cikkekről és egyéb ilyen dolgokról is beszélt a képviselő úr. Annyit kérnék, hogy akkor a DK legközelebbi sajtóértekezletén a DK sajtóosztálya által szerkesztett és felügyelt politikai szennylapoknál is tegye meg ezt a kijelentését, hogy ne írjanak olyan cikkeket, amelyek Fidesz-KDNP-s politikusok meg családjaik lejáratásával vannak elfoglalva. Köszönöm szépen. [[Dr. Vejkey Imre tapsol.]]
Köszönöm. Kovács Zoltán képviselő úr következik, Fidesz, két percben.
Köszönöm szépen, elnök úr. Ha már idézünk, engem meg Gyüre Csaba hozzászólása ihletett meg. Idéznék, képviselő úr, biztos rájön, hogy ki mondta ezeket: „Aljas a Kúria döntése.”; „Már jogerőre kellett volna emelkedni, legalábbis jogállamban, ahol a bíróság a kormánytól függetlenül végezheti munkáját.”; „A vörösiszapper a felháborító bírósági döntések fényében…”, és még sorolhatnám. Ugye, emlékszik, ki mondta ezeket? Mind Jobbikos volt: az önök koalíciós jelöltje, Bíró László, aztán Jakab Péter és Ander Balázs. Gratulálunk! [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Varga László képviselő úr, MSZP!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Itt előttem Sebián-Petrovszki képviselőtársamnak címezte Nacsa képviselőtársam a mondandóját. Nem tisztem nekem őt védeni feltétlenül, csak egy dolgot megállapítanék, ami mentén szerintem a DK-s képviselőtársam is felfűzte a mondandóját. Az ő mondandója nem mondott ellent annak, amit ön mondott.Tehát vannak olyan jelenségek, és vannak olyan személyi döntések, amelyek tekintetében pozitív csalódás éri az ellenzéki képviselőket, de ez nagyon-nagyon ritka, nagyon ritka. Egyébként azt gondolom, hogy bár nem volt egységes akkor, az ön által idézett időkben Darák Péter elnök úr megítélése az ellenzék padsoraiban, később, azt gondolom, ezt mindannyiunk nevében mondhatom, a munkásságával vagy a személyes hozzáállásával, azoknak is, akik kételkedtek abban, hogy milyen lesz a tevékenysége, pozitív csalódást okozott. Azt kívánom mindannyiunknak, hogy sok ilyen döntés legyen az Országgyűlés előtt. Az a helyzet azonban, ha nem is példa nélküli vagy nem is egyedülálló az ő személyével kapcsolatos döntés itt az Országgyűlésben, de mindenképpen nagyon-nagyon ritka. Tehát szerintem az, ha valakinek a pályafutása végén egy konkrét poszton értékeljük néhány mondatban, néhány percben a tevékenységét, és az pozitívabb, mint ahogy a kinevezésekor vártuk volna, egyébként egy teljesen rendjén lévő dolog. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Most visszatérünk a képviselői felszólalásokhoz. Normál szót kérő képviselőként Varga-Damm Andrea független képviselő asszony jöhet. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Felszólalásom második ré-szében szeretnék az önkormányzati normakontroll keretében egy meglehetősen speciális helyzetről beszélni, különösen arra tekintettel, hogy a koronavírus-járvány ideje alatt a kormány a felhatalmazás alapján hozott olyan kormányrendeleteket, amelyeket az Alaptörvény és a vonatkozó törvények rendelkezései szerint nem hozhatott volna meg. A 2019-es önkormányzati normakontroll vonatkozásában folytatott kúriai gyakorlatról szóló beszámoló számomra elfogadható, tekintve, hogy igyekeztek mindazokat az elveket érvényre juttatni a döntések során, amelyek ahhoz kellettek, hogy valóban az önkormányzati munkában egyrészről az Alaptörvénynek, másrészről az önkormányzati törvénynek és egyéb ágazati törvényeknek meg tudjanak felelni. Nagy valószínűséggel a Kúriára meg fognak érkezni majd bizonyos időn belül azok az ügyek, amelyekben a kormány azon rendelete, amely szerint nem lehet helyi adókat bevezetni, illetőleg már meglévő adók mértékét növelni azt gondolom, bizonyos önkormányzatok bátor tevékenysége eredményeként, a kormányhivatalok munkálkodásával , vélhetően bírósági szintre emelkedik. Ha megengedi, elnök úr, egyszerűen azért, mert a parlamenti képviselők padsoraiban óráról órára szólalunk fel az önkormányzatok érdekében és az önkormányzatok jogainak tiszteletben tartása érdekében, és rendkívüli módon fájdalmas volt az, hogy a védekezés keretein belül a kormányzat úgy gondolta, hogy ilyen döntést meghozhat. Én magam is jó pár önkormányzatot biztattam arra, élve a törvényekben biztosított jogaikkal, hogy ne fogadják ezt el. Ahhoz, hogy a 21 darab feladatot, amit az önkormányzati törvény tartalmaz, el tudják látni, arra az esetre igenis nyugodtan hozzák meg önkormányzati rendeleteiket; már csak azért, mert nekem is örömömre szolgálna, ha mégis a kormányhivatalok megmérettetnék ezeket a rendeleteket, akkor legalább lássuk, hogy mit mond a független bíróság erről. Ezért nagy tisztelettel, elnök úr, ha megengedi, ebben a kérdésben felhívnám nem elsősorban az ön, hanem a képviselőtársaim, az Országgyűlés egészének a figyelmét arra, hogy milyen jogi környezet veszi körül például ezt a kérdést, amely majd vélhetően nemsokára a Kúria egy-egy tanácsa elé fog kerülni. [[16.50]] Magyarország Alaptörvényének B) cikke szerint független és demokratikus jogállam, és a közhatalom forrása a nép, a nép pedig a választott képviselők útján gyakorolja a hatalmát, és egyúttal a hatalommegosztás elvén alapszik országunk működése. Az Alaptörvény továbbá meghatározza, hogy mindenki felelős önmagáért, képességei és lehetőségei szerint köteles az állami és közösségi feladatok ellátásához hozzájárulni. Miután az Alaptörvény Magyarország jogrendszerének alapja, és az Alaptörvény, valamint a jogszabályok mindenkire kötelezők, ezért egyetlen intézkedés sem lehet az Alaptörvénnyel ellentétes. Az Alaptörvény T) cikke kimondja, hogy általánosan kötelező magatartási szabályt az Alaptörvény és az Alaptörvényben megjelölt jogalkotó hatáskörrel rendelkező szerv által megalkotott, a hivatalos lapban kihirdetett jogszabály állapíthat meg. Az Alaptörvény jogszabálynak tekinti természetesen az önkormányzati rendeletet. Miután az Alaptörvény szerint a jogszabály nem lehet ellentétes az Alaptörvénnyel, ezért teljesen egyértelmű, hogy önkormányzati rendelet meghozatalát és az önkormányzat által meghozott, a közösség szükségleteit biztosító jogi norma megteremtését még különleges jogrend idején sem tilthatja meg semmilyen magasabb rendű jogszabály. Mindemellett az Alaptörvény I. cikke azt is meghatározza, hogy Magyarország elismeri az alapvető nemcsak egyéni, de közösségi jogokat is. A helyi önkormányzatokról szóló Alaptörvény 31. cikk kiemeli, hogy a helyi ügyek intézése és a helyi közhatalom gyakorlása a helyi önkormányzatban történik. Egyértelműen megállapítja az Alaptörvény, hogy a helyi önkormányzat önállóan igazgat, önállóan gazdálkodik, és ő dönt a helyi adók fajtájáról, mértékéről mindezt pedig a helyi önkormányzat képviselő-testülete gyakorolja Az Alaptörvény a veszélyhelyzetet az 53. cikkben határozza meg, és a kormány számára mindössze azt a lehetőséget teremti meg, hogy a veszélyhelyzettel kapcsolatban annak elhárítása érdekében vezethet be rendkívüli intézkedéseket, azaz minden olyan kormányintézkedés, amely nem a veszélyhelyzet elhárítását hivatott megteremteni, az nem a veszélyhelyzet alapján történő kormányzati rendeletalkotás. Egyébként különleges jogrendben, amint az 54. cikk az Alaptörvényben meghatározza, az Alaptörvény alkalmazása sem függeszthető fel. A jogalkotási törvény 2. §-a kimondja, hogy a jogszabályok megalkotásakor biztosítani kell azt, hogy a jogszabály az Alaptörvényből eredő tartalmi és formai követelményeknek megfeleljen, és illeszkedjen a jogrendszer egységébe. Azt is biztosítani kell a jogalkotási törvény szerint, hogy a jogszabály ne tartalmazzon indokolatlanul olyan rendelkezést, amely a szabályozási cél eléréséhez nem feltétlenül szükség. A helyi önkormányzatokról szóló törvény pedig garantálja, hogy a helyi önkormányzás a település, valamint a megye választópolgárai közösségének joga, melynek során érvényre jut az állampolgári felelősségérzet, kibontakozik az alkotó együttműködés a helyi közösségeken belül. A helyi önkormányzás valósítja meg a helyi közakaratot, a helyi közügyek alapvetően a lakosság közszolgáltatásokkal való ellátásához, valamint a hely önkormányzás és a lakossággal való együttműködés szervezeti, személyi és anyagi feltételeinek megteremtéséhez kapcsolódnak. Az önkormányzatnak erősítenie kell a település önfenntartó képességét, feltárja a lehetőségeit, és hasznosítja saját erőforrásait. Gondoskodással kell enyhíteni a közösségre háruló terheket, képességei és lehetőségei szerint hozzájárulni a közösségi feladatok ellátásához. A helyi önkormányzatokról szóló törvény 13. §-a pedig tételesen meghatározza, hogy a helyi önkormányzatnak 21 pontban foglalt feladatrendszere van. Ez azt jelenti, hogy a helyi önkormányzatnak olyan széles körű feladata van a polgárok kiszolgálása érdekében, amely szükségessé teszi, hogy bevételekhez jusson, ha pedig az állami normatíva nem elegendő a feladatok teljesítéséhez, helyi iparűzési adót és egyéb adókat vethet ki azért, hogy ezekből a bevételekből teremtse meg az önkormányzat forrásait. A helyi önkormányzat gazdálkodásának biztonságáért a képviselő-testület és a polgármester felelős. A helyi adókról szóló törvény kifejezetten meghatározza, hogy a gazdasági önállósulás egyik eszköze a helyi adók rendszere, ez teremt a települések számára lehetőséget a szuverén adóztatási jog gyakorlására és a helyi adópolitika kialakítására. A kormány a 478/2020. november 3-ai kormányrendelet rendelkezései szerint kihirdette a veszélyhelyzetet, a világjárvány elhárításával kapcsolatban szabályokat hozott meg, majd pedig az 535/2020. december 1-jei kormányrendelettel azt mondta, hogy a helyi adókról a világjárvány nemzetgazdaságot érintő hatásának enyhítése érdekében nem vezethetnek be új adónemeket, és a meglévőket pedig nem súlyosbíthatják, nem emelhetik. Ez nem a koronavírus-járvány elhárítását szolgáló rendelkezés volt, tehát semmilyen módon nem írhatja felül sem az Alaptörvény, sem az önkormányzati törvény, sem a jogalkotási törvény rendelkezéseit. Ennek során azt határozta meg a kormány, hogy 2021-ben nemcsak helyi adót és települési adót nem lehet magasabb mértékben megállapítani, hanem még új adót sem lehet bevezetni. [[Folytatás 180/2-ben!]] 2018-2022. országgyűlési ciklus Budapest, 2021. február 16. kedd 180/2. szám Országgyűlési Napló Tisztelt Elnök Úr! Én azért ismertettem ilyen hosszan azt a jogszabályi környezetet az Országgyűlés és az ön számára, hogy bemutassam ezt az áldatlan helyzetet, mert amint a beszédem elején mondtam, nagy valószínűséggel a kúriai bírák találkozni fognak ezzel a kérdéssel. Miután az utóbbi években az látható, hogy a Kúria bírái és a különböző kollégiumok és különböző szervezeti egységek csoportokat, konzultációs testületeket hoztak létre annak érdekében, hogy valóban az anyagi igazság és a társadalmi igazságosság és a jogelvek maradéktalan érvényesülése érdekében szülessenek a döntések, és nagyon tartok attól, elnök úr, hogy ezzel a kérdéssel nagyon hamar fognak találkozni, nagy tisztelettel azt kérem önöktől, valóban a bírói függetlenség maradéktalan érvényesülése mellett, hogy soha, de soha egyetlen jogszabály rendelkezéseitől se térjenek el, hiszen ezeknek koherens rendszere azt szolgálja például a helyi önkormányzatiság vonatkozásában, hogy a polgárok közérzete, közszolgáltatásokkal való ellátása, a helyi ügyekben való döntése maradéktalanul zavartalan legyen. Nagyon köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kíváne még valaki felszólalni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Mint ahogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem a Kúria elnökét, Varga Zs. András elnök urat, kíváne válaszolni, reflektálni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Figyelmesen követtem a vitát, és azon gondolkoztam itt közben, hogy valószínűleg az lenne a leghelyesebb, ha miként Iustitia én is bekötött szemmel hallgattam volna a vitát, és akkor nem név szerint válaszolnék képviselő asszonynak, képviselő uraknak, de hát láttam, úgyhogy most akkor amúgy is az idő előrehaladott megpróbálok a felszólalás sorrendjében válaszolni.Az első, amit tulajdonképpen mindnyájuknak mondanom kell, elnézést kérek, a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 117. § (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti mindösszesen két dologról számolhatok itt be, egyrészt a bírói jogalkalmazás egységének biztosítása érdekében kifejtett tevékenységről, másrészt pedig az önkormányzati rendeletek törvényességi vizsgálatáról, illetve az önkormányzati rendeletekkel kapcsolatos mulasztásról. Semmilyen más kérdésről nem tudok beszámolni önöknek, mert az Alaptörvény és a jogszabályok szerint semmilyen más kérdésben nem vagyok kérdezhető sem. Tehát ha valamire nem válaszolnék, akkor kérem, hogy azt a törvényeknek tudják be, és ne az én tiszteletlenségemnek. Köszönöm szépen mindazokat a támogató szavakat, amelyeket tiszteletre méltó elődömnek, Darák Péter úrnak címeztek, általam ezt át fogom adni, azokat is, amelyeket megelőlegeztek nekem. A felszólalások sorrendjében azt kell mondanom, hogy politikai vélemény nyilvánítható a bíróságok ítéletéről, politikai véleményt nem udvarias bíróról nyilvánítani, tudniillik a bíró a politikai véleményt tulajdonképpen még visszautasítani is nehezen tudja. Tudniillik egy olyan korszakban élünk, tisztelt Országgyűlés, immár 21. éve, amikor már nem pártirányítás alatt működnek a bíróságok, amikor a bírók nem lehetnek párt tagjai, és amikor az Alaptörvény, egyébként teljes összhangban a korábban hatályban volt ideiglenes alkotmánnyal, általában tiltja a bírák politikai tevékenységét, nem kizárólag a pártpolitikai tevékenységet tiltja. [[17.00]] Na, ezt miért mondom ilyen hosszan? Azért, mert ha bírót politikai támadás ér, akkor sajnos nem válaszolhat úgy, ahogy magánemberként válaszolhatna, hanem a válaszában is kerülnie kell minden politikai megnyilvánulást. Tehát ezért kénytelen vagyok saját magam nevében is, de még inkább, amennyiben ilyen elhangzott, a Kúria bíráinak nevében mindenféle politikai támadást visszautasítani. Egyébként, amikor ilyen érte a Kúriát vagy általában a bíróságokat, akkor a Kúria mindenkori vezetője, illetve az Országos Bírósági Hivatal mindenkori vezetője ezt visszautasította, és ez így lesz a továbbiakban is. Úgyhogy ezért azt a megállapítást kénytelen vagyok visszautasítani, hogy az esetleges közigazgatási bíróság létrehozatala esetén a bírók függők lettek volna, tudniillik nyilván mindenki tudja, hogy elindult a közigazgatási felsőbíróságra történő átjelentkezés a Kúriáról. Egy kivétellel minden bíró a Kúriáról ment volna át, és azok a bírók, akik végül nem mentek át, azok ma is a Kúrián dolgoznak. Ezért azt, hogy a közigazgatási kollégium bármely bírója függő lett volna vagy bármely bírója hajlamos lenne függővé válni bármilyen kormánytól, elnézést kérek, képviselő úr, ezt kénytelen vagyok visszautasítani! A Kúria összes bírója független, független maradt, és valószínűleg független maradt volna egyéb kérdésben is. Az, hogy egyébként a közigazgatási felsőbíróság létrehozatala helyes lett volnae vagy nem, nem rám tartozó kérdés. Amit én ezzel kapcsolatban el tudtam mondani, az az, aminek részese voltam két intézménynél. Azt tudom mondani, hogy Európa nyugati részén ez a gyakoribb megoldás, de a többi nem rám tartozik. A precedensrendszert illetően viszont már rám tartozó a kérdés, mert az a Kúria jogegységesítő tevékenységével kapcsolatos. Azt tudom mondani, hogy nem egy és nem két európai intézmény kifejezetten ajánlja a korlátozott precedensrendszer bevezetését. Ez egyfelől a kontinentális és az angolszász jogrendszer természetes közeledése, amely természetes közeledést meggyorsította az, hogy ez a két jogrendszer kifejezetten keveredik a két nagy nemzetközi felsőbíróság, a strasbourgi székhelyű Emberi Jogok Európai Bírósága, valamint a luxembourgi székhelyű Európai Unió Bírósága joggyakorlatában, hiszen ott nagyon sok nemzet jogi hagyománya és a három nagy jogcsalád különböző megoldásai keverednek. Mindnyájan tudjuk, hogy a luxembourgi székhelyű Európai Unió Bírósága összes döntését precedensként kell követni. Ha precedensként kell követni az Európai Unió Bíróságának ítéleteit az európai jog alkalmazása körében, akkor nem látom akadályát annak, hogy miért ne kellene követni akár egy ilyen törvény nélkül is a Kúria döntéseit a magyar jog vonatkozásában. Egyébként, ha a képviselő úr megenged egy leegyszerűsítő kérdést mert azért nem szeretném az időt ezzel nagyon-nagyon sokáig húzni , akkor azt tudom mondani, hogy ha a Kúria nem gyakorolna hatást az alsóbb bíróságra, akkor mi célja van a Kúriának, hiszen megint csak az Alaptörvény, gyakorlatilag betű szerint megegyezően a korábban hatályban volt ideiglenes alkotmánnyal, ezt írja elő, hogy ez a sajátos feladata, hogy biztosítsa a jogegységet. Ezt úgy tudja biztosítani, ha különféle eljárásai során megteszi azt, amit meg kell tennie. Vejkey képviselő úrnak azt tudom mondani, amit egyébként mondtam eddig is, hogy konkrét ítéletet nem tudok kommentálni. Azt, hogy melyik bíróság milyen ítéletet hozott vagy a Kúria konkrét ügyben milyen ítéletet hozott, sem itt, a tisztelt Országgyűlés előtt, sem a Markó utcában nem tudom kommentálni. Ez az én számomra nem biztosított lehetőség. Amit viszont a felszólalásával és a javaslataival vagy a kritikájával összefüggésben mondani tudok, az az, amit az Igazságügyi bizottság előtti meghallgatásomkor, az Országos Bírói Tanács előtti meghallgatásomkor, valamint hivatalba lépésemet követően a Kúria teljes ülésén is elmondtam, hogy esküm szerint igyekszem biztosítani a Kúria függetlenségét mindenkitől. És a mai expozémban is kitértem erre, hogy a „mindenkitől”-t úgy kell érteni, hogy mindenkitől: azoktól is, akik deklaráltan megpróbálják befolyásolni az ítélkezés függetlenségét azokon kívül, akiknek szabad: a feleknek és a felek jogi képviselőinek , és azoktól is, akik ezt megpróbálják elrejteni. Ebben az igen tisztelt Országgyűlés teljes mértékben biztos lehet. Olyan vizsgálatot persze, amit képviselő úr javasol, a Kúria elnöke nem folytathat. Azon a Kúria elnöke természetesen elgondolkodhat, hogy mit tud tenni egy ilyen kérdésben. Ezen el fogok gondolkodni, és egy dolgot megígérhetek: ha bármilyen civil szervezet politikai nyomást kíván gyakorolni a Kúriára, akkor annak nem fogok engedni. Egyébként erre már a korábbiakban is tettünk lépéseket. Varga László képviselő úrnak azt tudom mondani, hogy a választási eljárások ügyében persze kevés adatot tartalmaz a beszámoló. Miért? Azért, amit mondtam az előbb: két kérdésről lehet beszámolni. A választási eljárás nem tartozik ide, és egyes ügyekről nem is lehet beszámolni; nyilván néhány példát lehet hozni. A két kúriai határozatról, amit a képviselő úr felvetett, nem nyilváníthatok véleményt, ezért nem is fogok. De hogy teljesen őszinte legyek, képviselő úr, azt hiszem, nem is nagyon tudnék válaszolni, mégpedig azért nem tudok választ adni, mert arra én nem térhetek ki, hogy jóe a választási rendszer, jóke a választási jogszabályok. Egyetlen dolgot tudok: azt, hogy a Kúria mindegyik tanácsa minden ügyben igyekezett és természetesen a jövőben is igyekezni fog legjobb tudása és meggyőződése szerint eljárni, törvényesen. Ha ez egy konkrét ügyben nem sikerül, a feleknek további panaszjoga van, az Alkotmánybírósághoz lehet fordulni, és amennyiben az Alkotmánybíróság úgy találja, hogy a Kúria nem megfelelő döntést hozott, akkor nyilván helyre fogja állítani a szükséges jogi helyzetet. De azt, hogy végső soron akár Alkotmánybírósággal, akár Alkotmánybíróság nélkül a Kúria döntései az igazságot tartalmazzák, ettől én eltérni nem tudok, képviselő úr, mert ez a jogerő lényege. [[Közbeszólás.]] A végleges jogerős döntés pro veritate accipitur, az per definitionem jogállamban igazságerejű, ehhez nekem tartani kell magam, és tartani is fogom magam. Nyilván az Alkotmánybíróságnak a mulasztásban megnyilvánuló alaptörvény-ellenességre vonatkozó kérdésére azt tudom mondani, hogy már nem válaszolhatok rá, azon kívül, amit a jogszabályok tartalmaznak; ha az Alkotmánybíróság valamit előír, az nyilván kötelező. Azért kötelező, mert az Alkotmánybí-róság is bíróság. Sebián-Petrovszki képviselő úrnak pedig azt tudom mondani, hogy rövid lesz a válaszom, mert azzal kapcsolatban, amit kifejtett, és aminek nagyobb része a rólam kialakított véleménye, ezzel én nem nagyon tudok mit tenni. Megválasztásomat megelőzően képviselő úrnak az erre vonatkozó véleményére oda kellett figyelnem. Ma már nem figyelhetek oda, mert ha odafigyelek, akkor véletlenül a bírói függetlenségem megsértésének kellene minősítenem, ezt pedig inkább nem szeretném tenni. Egyvalamire viszont oda kell figyelnem, képviselő úr, hogy idézem úgy fogalmazott, hogy a Kúria elveszítette függetlenségét. Igen tisztelt Képviselő Úr! Ezt a leghatározottabban visszautasítom. A Kúria nyolcvan-egynéhány bíróból áll. Nyolcvan-egynéhány bíróból álló Kúriáról azt állítani, hogy elveszítette a függetlenségét, az egy olyan kijelentés, amit én soha semmilyen körülmények között nem tűrhetek el, ezért ezt itt a leghatározottabban visszautasítom. A Kúria minden bírája független, beleértve, képviselő úr, az elnökét is. A sajtóperek hosszára vonatkozóan viszont tudok egy mondatot mondani. Azon dolgozom, hogy a Kúrián ne legyen egy éven túli ügy, és ezen dolgozik a Kúria is. Örvendetesen nagyon-nagyon-nagyon csökken a Kúrián az egy éven túli ügyek száma. Abban viszont természetesen egyetértek a képviselő úrral, hogy egyetlenegy nagyon hosszúra nyúló ügy is több, mint ami szerencsés, több, mint ami elfogadható, de még inkább több, mint amivel meg tudunk békélni, úgyhogy ezzel foglalkozni fogunk a továbbiakban is. Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak azt tudom mondani bár nem látom, elnézést kérek , hogy a meghallgatásomon a devizahiteles ügyekkel kapcsolatban elég sok mindent mondott nekem. [[17.10]] Ott is azt mondtam, hogy odafigyeltem arra, amit mondott, és nyilván a továbbiakban is odafigyelek. Amit én a Kúria elnökeként ezzel kapcsolatban tehetek, azt megtettem már eddig is, és meg fogom tenni ezután is. Ez természetesen nagyobbrészt az odafigyelés. De azt tudom mondani, hogy a Polgári Kollégium figyelemmel kíséri, a saját gyakorlatában figyelemmel kíséri a többi bíróság gyakorlatát. Ha szükséges beavatkozni a joggyakorlatba, akkor be fogunk avatkozni, nyilván feltéve, hogy ennek az eljárási feltételei adottak, ha van indítvány, és hogyha az indítvány elbírálható, legyen ez felülvizsgálat, legyen ez a hagyományos klasszikusnak is becézhető jogegységi eljárás, vagy pedig az új jogegységi panaszeljárás. Attól, hogy a jogszabályi környezet, a Kúria régi jogegységi határozata, az első devizahiteles törvény, a második devizahiteles törvény, az Alkotmánybíróság első két határozata, a Magyar Nemzeti Bank rendelete, a Magyar Nemzeti Bank rendeletével kapcsolatos alkotmánybírósági határozat milyen jogi környezetet alakított ki, attól nagyon elvonatkoztatni nem tudunk. Ennek az egyik lényeges eleme az, hogy ezek a jogszabályok, tehát a két törvény, a rendelet is meg az Alkotmánybíróság is ezt mondta, de egyébként az Európai Bíróság is ebben a tizenhárom per valamilyen számú, most elnézést kérek, fejből nem tudom, EGK-döntésben tulajdonképpen a részleges érvénytelenség kiküszöbölését kívánta elérni, tehát azt, hogy amennyiben kiküszöbölhető a tájékoztatás, az árfolyamkockázat egyoldalú telepítésével kapcsolatos részleges érvénytelenség, akkor ennek kiküszöbölése mellett a szerződések maradjanak fenn. Tehát úgy döntött az Európai Unió Bírósága is, úgy döntött az Országgyűlés is, a törvények indokolásából ez kiderül, és ezt képviselte az Alkotmánybíróság is, következésképpen ebben a jogi környezetben azért a Kúriának azt kell tennie, amit ez a jogi környezet mond. Ahol szükséges változtatni, ott nyilván változtatni fogunk. Az egyetlen, amit én nem tudok a képviselő asszonynak, illetve a tisztelt Háznak most megígérni: nem tudom megmondani, hogy az elénk kerülő ügyekben milyen döntést fogunk hozni. Azt hiszem, a mai napi vita eredményeként ezt nyugodtan mondhatom, hogy ha én ezt előre meg tudnám mondani, az eléggé nagy baj lenne. De nem tudom megmondani. A többi felszólalásra tulajdonképpen válaszoltam, arra is, hogy ítéletről lehete vagy nem lehet politikai véleményt mondani. Természetesen lehet, jogállamban politikai véleményt minden tárgyról lehet mondani, hiszen azért találta ki néhány évszázaddal ezelőtt az európai kultúra a vitatkozó országgyűlést, hogy az országgyűlésben a választott képviselők a nép nevében vitassanak meg közügyeket. Ennek viszont vannak korlátai, és kérem szépen, mert mást nem tehetek, mint hogy kérem szépen a tisztelt Országgyűlést, hogy az viszont, hogy a bírók erre korlátozottan válaszolhatnak, és hogy a bírói függetlenség olyan érték, amelyet le lehet rombolni, csak nem fogunk tudni újjáépíteni lévén, hogy a bírói függetlenség nem egy természetes érték, hanem tulajdonképpen egy különleges, azt is mondhatom: csodálatos kulturális érték , tehát hogy vigyázzunk erre. Miért mondom ezt? Azért, mert az egyáltalán nem egy természetes folyamat, hogy a felek a vitáikat néhány jogászra bízzák, akik közül az egyik meg fogja hozni a döntést, vagy a Tanács esetén hárman, és hogy ezt előre elfogadjuk. Ez nem egy természetes állapot, ez az európai törvénytisztelő, ahogy a legegyszerűbben ki lehet fejezni: a zsidó-keresztény és az ezzel egybehangzó római jogtiszteletnek a sajátossága. Le lehet ezt rombolni azzal, hogy a bírók függetlenségét nem ismerjük el többet, csak akkor azzal ezt a jogtiszteletet romboljuk le. Én azt hiszem, hogy, akár a jogállamiság fogalmába tömörítve, ez egy eléggé fontos érték. Én arra kérem önöket, hogy ha lehet, akkor vigyázzanak erre, és én megígérem a saját nevemben, hogy én is vigyázni fogok erre. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok és a függetlenek padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Most megkérdezem az Igazságügyi bizottság elnökét, Vejkey Imre képviselő urat, kíváne reflektálni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, elnök úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormánypárti, az ellenzéki, a független képviselők alapvetően pozitívan álltak a Kúria 2019. évi beszámolójához, bár megfogalmazásaikban bizony voltak szélsőséges megnyilvánulások is. Két párt vezérszónoka azonban mindenképpen kilógott a sorból: az egyik a jobbikos Gyüre Csaba volt, a másik a DK-s Sebián-Petrovszki László. [[Közbeszólások az ellenzéki pártok padsoraiból.]] Gyüre Csaba képviselőtársunk a Jobbik részéről lényegében a brüsszeli mantrát mondta el, idézőjeles demokráciaféltés ügyében akkor, amikor éppen brüsszeli finanszírozásban történik a bírák érzékenyítése; akkor, amikor az érzékenyítő tréningek súlyos kockázatot jelentenek a mi meglátásunk szerint a bírói függetlenségre. [[Dr. Gyüre Csaba és Z. Kárpát Dániel közbeszól.]] Sebián-Petrovszki László képviselő úr pedig a DK részéről bizony megdöbbentő mondattal kezdte a felszólalását. Azt mondta, hogy más a DK viszonya a 2019. évi beszámolóhoz, mint Varga Zs. András kúriai elnök úrhoz. [[Sebián-Petrovszki László közbeszól.]] Én úgy gondolom, hogy ez a mondat nagyon hasonló ahhoz a tényhez, ami történt itt az Igazságügyi Palota kapcsán. Mint ahogy mondtam tisztelt képviselőtársaimnak, amikor a kommunista hatalomátvétel történt, akkor azt a feliratot, hogy „Iustitia est regnorum fundamentum”, a kommunisták levésték az Igazságügyi Palota timpanonjáról. Ilyen vésést éreztem most a demokrácia tekintetében Sebián-Petrovszki képviselőtársunk felszólalása vonatkozásában, és külön vissza kell utasítanom azt, amit az ügyészség vonatkozásában mondott: azt vitatta, hogy az ügyészség független lenne. És vissza kell utasítanom azt is, amit a Kúria vonatkozásában mondott, mert ott is vitatta, hogy a Kúria független lenne. Én kérem képviselőtársaimat, tegyék félre politikai érzelmeiket, és a Kúria elnökének 2019. évi beszámolóját és a vonatkozó határozati javaslatot ennek alapján ítéljék meg és szavazzák meg. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 30 helyett 17 óra 18 perckor ebben semmilyen nyomásgyakorlási kísérlet nincsen, kizárólag a tények megállapítása következik az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2019. évi beszámolója, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. Az Országos Bírósági Hivatal elnöke által benyújtott beszámoló B/13547. számon, az Igazságügyi bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/13947. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót az Országos Bírósági Hivatal elnökének, a beszámoló előterjesztőjének, Senyei György Barna úrnak. Parancsoljon! [[17.20]]
Köszönöm szépen a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselő Urak! Köszönöm szépen a lehetőséget. Ahogyan már elhangzott a mai napon, én már másodszor számolok be egy olyan évről, amely nem az én vezetésem alatt zajlott az Országos Bírósági Hivatalban, hiszen önök által az tökéletesen ismert, hogy 2019. december 10. napján választott meg az Országos Bírósági Hivatal elnökévé az Országgyűlés. Ebből következően én számolok be a 2019. évet érintően, a Bszi. vonatkozó rendelkezése alapján a bíróságok általános helyzetéről és a bíróságok igazgatási tevékenységéről, de tény az, hogy az érintett időszakban 21 napig voltam főszereplő a bíróságok központi igazgatásában. Nyilvánvalóan az előzményi felszólalások során ügyekről is szó esett, a 2019. évről inkább ügyekről tudnék beszámolni végtelen terjedelemben, ez viszont meghaladja a mai beszámoló jogszabályi kereteit, úgyhogy ilyen kései órán is az ügyforgalmi adatokról kell beszélnem, amelyek beszédesek, és nyilvánvalóan a jelentőségük nem vitatható el, hiszen a jogkereső közönséget érintik az ügyérkezések, az ügybefejezések és az ügyhátralék minden részlete.Az országos ügyérkezés: a 2019. évben 1 166 220 ügy érkezett a bíróságokra. Itt egy tendenciát kell megfigyelnünk, amelyet önök is ismernek, ez a tendencia pedig az ügymennyiség csökkenése. Ez évek óta tetten érhető, talán nem éri el a jelentős mennyiséget, azonban már a jelzettet meghaladja, ugyanis a 2019. évben 6,6 százalékkal kevesebb ügy érkezett, mint a 2018. évben. 2018. évben az érkezés hogy emlékeztessem önöket 1 248 685 volt. Az ügyérkezés csökkenése minden bírósági szinten megfigyelhető. A legnagyobb arányú csökkenés az ítélőtáblákon jelentkezett, ez 13,1 százalékos csökkenés volt, a második legnagyobb pedig a Kúrián, ahol 11,6 százalék volt tapasztalható. Ez nem jelenti azt persze, hogy kevés ügy lenne, de a tendencia jelentős. Az országos befejezések, hiszen az ügyérkezés megfelelő válasza a befejezés: a 2019. évben összesen 1 191 587 ügy fejeződött be a bíróságokon, ez 7,9 százalékos csökkenést jelent az előző évhez képest, azonban ügydöntő jelentősége itt e körben annak van, hogy az összes befejezés 2,2 százalékkal meghaladta az országos ügyérkezést. Nyilvánvalóan valamennyi tisztelt képviselő előtt ismert, hogy szoros összefüggés található, szoros összefüggés van az érkezés és a befejezés között. A 2019. év végén folyamatban levő ügyek száma az előző év végi adatokhoz képest 24 380 darab üggyel 206 688-ra csökkent, ez 10,6 százalékkal kevesebb ügyet jelent, mint a 2018. év végén. Ez azt jelenti, hogy a peres ügyek esetében 14,2 százalékos, míg a nemperes ügyeknél 7,3 százalékos mérséklődés következett be. Ismert a központi régió helyzete az ügyleterheltség szempontjából valamennyiünk előtt. Nincs változás e körben, az előző évekhez képest az ország központi régiójában található bíróságokra, így a Fővárosi Ítélőtáblára, a Törvényszékre és a Budapest Környéki Törvényszékre érkezett és érkezik folyamatosan az országos ügymennyiség 40 százaléka. Ez 2019-ben 463 304 ügyet jelentett. Az időszerűség kérdése, amely mindenkor az érdeklődés középpontjában áll: az előző évekhez hasonlóan a törvényszékeken a perek 86,5 százaléka, a járásbíróságokon a perek 86,3 százaléka egy éven belül befejeződött. Az ítélőtáblákon az ideérkező ügyek 97,6 százaléka egy éven belül, míg 81,9 százaléka hat hónapon belül befejeződött. Összességében az állapítható meg, hogy az elsőfokú bíróságokon a két éven túl, a törvényszéki másodfokon az egy éven túl, az ítélőtáblákon pedig a hat hónapon túl folyamatban levő peres ügyek száma 6,3 százalékkal csökkent. Az öt éven túli ügyek esetében elmondható, hogy a 2018. évi adatokhoz képest, amikor 1001 ügy volt, 13,7 százalékos mérséklődés volt megfigyelhető, azaz a 2019. év végére az öt éven túli ügyek száma 864-re csökkent. Nyilvánvalóan egy állandó kérdéskör a két éven túli meg az öt éven túli ügyek helyzete. Ketté kell választani ezeket az adatokat. A két éven túli ügyek esetében nagyon alapvető, általam rendszerint hangsúlyozott különbség az, hogy az ügy elhúzódik, ha elhúzódik, miért húzódik el, vagy egyszerűen sokáig tart. Azért tart sokáig, mert a kereset oly mértékben összetett, a vádlottak száma oly nagy, avagy a vádirati tényállás, a bizonyítás adott esetben olyan összetett, többszereplős, amely az egy éven belüli, avagy két éven belüli befejezést is kizárja. Egész egyszerűen van olyan eljárás ez önök előtt tökéletesen ismert , ahol a megalapozott ítélethez hosszabb idő szükséges, és nyilvánvalóan ezért kell a bírósági igazgatásnak arra figyelni, hogy az indokolatlanul elhúzódó ügyek száma mérséklődjön, és az ügyek megalapozottan és időszerűen úgy nyerjenek befejezést, hogy a jogkereső közönséget semmiféle sérelem ne érje. Magyarán szólva, a megalapozottság és az időszerűség közötti dinamikus egyensúly a mindenkori feladatunk, a dinamikus egyensúly megteremtése és fenntartása a feladatunk. A megalapozottságot, illetőleg az ügyfél-elégedettséget, a szó jó értelmében vett ügyfél-elégedettséget mindenkor az ítéletek, az első fokon jogerőre emelkedett ítéletek száma határozza meg. Tudomásul kell vennünk azt, hogy egy ítélet igazán akkor jó vagy nyilván ez a szó talán ideillik tökéletes, ha senki nem fellebbez ellene, azaz a jogkereső közönségnek, adott esetben a felperesnek és alperesnek, akik között, mondjuk meg, hogy egy érdekbeli, érdekpozícióbeli, antagonisztikus ellentét van, és mégis tudomásul veszik az elsőfokú bíróság döntését mindketten, ez azt jelenti, hogy az ítélet mindkét fél által elfogadott, és minél több ügy emelkedik első fokon jogerőre, annál elfogadottabb a bíróságok tevékenysége a jogkeresők által. Az ítéletek döntő többsége járásbírósági szinten, civilisztikai ügyszakban születik. A 2019. évben a peres befejezések 55 százaléka volt ilyen, és ezen ügyszak tekintetében elmondható, a korábbi évekhez hasonlóan, hogy a peres ügyek 92,7 százaléka első fokon jogerőre emelkedik. A megalapozottság jogorvoslat függvényében meghatározható mutatója a hatályon kívül helyezési arány. E mutató a hatályon kívül helyező és az új eljárás lefolytatására utasító határozatok másodfokú határozatokon belüli arányát mutatja. A hatályon kívül helyezési arány a 2019. évben javult az előző évhez képest. Büntető ügyszakban a járásbíróságok és törvényszékek viszonylatában az előző évi 3,8 százalékról 2,7 százalékra, míg a törvényszékek és az ítélőtáblák viszonylatában 3,9 százalékról 1,8 százalékra mérséklődött. A jogegység és az ítélkezés minősége körében jelentős adat az alkotmánybírósági eljárások eredménye, azoknak a tükrében is vizsgálandó a bíróságok tevékenysége. 460 ügyben támadtak alaptörvény-ellenesnek tartott bírói döntést az Alkotmánybíróság előtt, és ennek során 26 bírói döntés került megsemmisítésre. Az emberi erőforrások is jelentős számot mutatnak. A 2019. év végén ténylegesen 11 745 fő dolgozott az igazságszolgáltatásban, ebből 2926 fő bíró, 911 fő bírósági titkár, 233 fő bírósági fogalmazó és 7675 fő igazságügyi alkalmazott. [[17.30]] 2019-ben 97 bírótársunk szolgálati viszonya szűnt meg, ebből 49 esetben nyugállományba vonulás, 26 esetben felső korhatár elérése, 19 esetben lemondás és 3 esetben pedig felmentés okán. 2019-ben az Országos Bírósági Hivatal elnöke 134 bírói állási pályázatot bírált el, melyekre 565 pályázat érkezett. A pályázati eljárás eredményeként az OBH elnöke 73 bíró kinevezésére tett előterjesztést a köztársasági elnökhöz. 57 esetben döntött már kinevezett bíró másik szolgálati helyre történő áthelyezéséről, és 4 esetben került sor a pályázat eredménytelenné nyilvánítására. Az OBH elnöke az általa elbírált 130 eredményes álláspályázat mindegyikében a Bírói Tanács rangsorának megfelelően hozta meg a döntését, vagyis az első helyre rangsorolt pályázót terjesztette elő kinevezésre, avagy helyezte át. A 2019. év végén a bírósági szervezetrendszerben 767 bírósági vezető volt, az OBH elnökének kinevezési jogkörébe ezek közül 123 bírósági vezető tartozott és tartozik. A 2019. évben az OBH elnöke 36, kinevezési jogkörébe tartozó vezetői álláshelyre benyújtott pályázat elbírálásáról döntött, melyek közül 9-et a közigazgatási és munkaügyi regionális kollégiumok jogszabályváltozás folytán bekövetkező megszűnése miatt eredménytelenné nyilvánított ez én voltam, tehát ez már decemberi. Ezenkívül a vezetői pályázati eljárások 18 esetben kinevezéssel, 9 esetben eredménytelenné nyilvánítással zárultak, ebből 3 esetben a véleményező testület támogatásának hiánya, 3 esetben pályázat hiánya és 3 esetben egyéb ok miatt. A bírósági szervezet gazdálkodása is jelentős, hiszen 2019-ben elmondhatjuk, hogy stabil volt. A költségvetési törvény által biztosított keret év közben 127,97 milliárd forintra növekedett, az egyes kormányrendeletek által biztosított többletforrások eredményeként is. A korábbi évekhez hasonlóan a kiadási előirányzat legmagasabb összegű tételét, mintegy 64 százalékát a személyi juttatások adták, 81,88 milliárd forint összegben. A bíróságok körében rendkívül jelentős az informatika kérdésköre. Nyilvánvalóan, ha az informatikáról beszélünk, akkor ez jövőre lesz különösen jelentős, amikor, ugye, valamennyiünk előtt ismert lesz a pandémiás helyzet bekövetkezte. 2019-ben még nem tudtuk, hogy milyen kihívások előtt áll a szervezet, hogyan kell a home office-ra, hogyan kell az egyéb, olyan kihívásokra válaszolnunk, amelyeket eddig még nem ismertünk. De ezt majd jövőre fogom önökkel ismertetni, vagy ez évben, de mindenesetre, ha a 2020. évről beszélünk, akkor értékelődnek fel azok az adatok, amelyeket most ismertetek a 2019. évvel összefüggésben. A 2019. évben a dolgozók munkáját 8 ezer új monitor, 521 új munkaállomás és 50 darab új tablet segítette. Ezen túl 1323 új nyomtatóval és 94 új szerverrel is bővült az eszközállomány. Egy új, hatékony irodai rendszer bevezetése érdekében 11 700 darab irodai programcsomag aktiválására is sor került, és a teljes rendszer működéséhez szükséges 120 darab szerverlicenc beszerzése is megtörtént. Jelentős még az integritás körében a bíróságok ellen indított peres eljárásokkal kapcsolatos adatok összessége: 2019-ben a bíróságok ellen 309 peres eljárás indult, az év végén összesen 516 ügy volt folyamatban a bíróságok ellen. A leggyakoribb ügytípusok: nem árulok el titkot, vagy nem lesz nagy újdonság, hogy 450 darab kártérítési per indult, tehát alapvetően a kártérítési perek jellemzőek, 32 munkaügyi per indult, és 15 darab közérdekű adat kiadása iránti per is folyamatba tételre került a bíróságok ellen. Az év folyamán 442 ügy fejeződött be jogerősen, ebből 6 per zárult a bíróságok marasztalásával, vagyis a keresetek 99 százaléka megalapozatlan volt. A beszámolási időszakban lezárult perekben összesen 9 213 355 forint megfizetésére kötelezték az alperesként perbe fogott bíróságokat. Félreértés ne essék, ez a 9 millió forint is több, mint ami elfogadható. Feltett szándékom és célom nemcsak egyes szám első személyben, hanem valamennyi bírótársamnak és bírósági vezetőnek egyaránt hogy ez az összeg tovább mérséklődjön, és kártérítés fizetésére ne kerüljön sor. A bírák fegyelmi helyzete is jelentős, gondolom, hogy az önök érdeklődésére számot tart. 11 bíró részesült írásbeli figyelmeztetésben, a munkáltatói jogkör gyakorlója 17 bíró ellen 22 esetben kezdeményezett fegyelmi eljárást, 13 esetben a szolgálati viszonnyal kapcsolatos kötelezettségszegés, 5 esetben a bírói hivatás tekintélyét sértő magatartás, 4 esetben a bírói hivatás tekintélyét sértő és a szolgálati viszonnyal kapcsolatos kötelezettségszegést is megvalósító magatartás miatt. 5 bíró mentelmi jogát függesztette fel a köztársasági elnök: 4 esetben büntetőeljárás lefolytatása, 1 esetben a bíró házastársa ellen indult büntetőeljárásban nyomozati cselekmény foganatosítása miatt, 3 bíróval szemben indult szabálysértési eljárás, valamennyi közúti közlekedési szabályok megsértése miatt. A bíróságokhoz való hozzáférés a 2019. évben is jelentős kérdés volt, az elektronikus kapcsolattartás pedig szintén felértékelődött a 2020. évben a pandémiás helyzetben. A 2019. évben 1 241 519 darab elektronikus beadvány érkezett, melyből civilisztikai perekben 588 209 darab, büntetőügyekben 363 235 darab, szabálysértési ügyekben 256 054 darab, civil szervezetek nyilvántartásba-vételi vagy nyilvántartási eljárásában pedig 34 021 darab beadvány érkezett. Az elektronikus ügyintézés gyakorlatilag a tevékenység nagy részét lefedte, ezzel a jogkeresőket próbálta a bírósági szervezet talán nem szerénytelenség, de sikerrel segíteni. Ennek az eszközei voltak az e-panasz-ügyintézés, a pertartam-kalkulátor, a bírósági elektronikus tájékoztató és figyelmeztető rendszer, illetőleg az elektronikus befizetések rendszere. Az OBH önálló bírósági fizetési portált fejlesztett, ahol a vizsgált időszakban 19 117 darab sikeres tranzakció történt. Jelentős, kiemelt jelentőségű volt és az új évben, a 2020. évben pedig különösképpen azzá lett a távmeghallgatás, a tárgyalótermi kép- és hangrögzítés, hiszen 2018-ban 72 végpont került kiépítésre, 2019-ben további 112 darab tárgyalótermet szereltek fel távmeghallgatásra, valamint tárgyalótermi kép- és hangrögzítésre alkalmas eszközökkel, amivel megvalósult az a célkitűzés, hogy minden bíróságon legyen legalább egy, telekommunikációs eszközökkel felszerelt tárgyalóterem. A „via video” technika segítségével 2019-ben összesen 6426 távmeghallgatást bonyolítottak le a bíróságok. 2019-ben 6426 távmeghallgatás történt, ebben 5221 vádlottat, 638 tanút, 232 polgári peres eljárási résztvevőt, 179 szabálysértési eljárás alá vont személyt és 40 szakértőt hallgatott meg a bíróság. Nyilvánvalóan ez a 2020. évben jelentősen emelkedett, és ennek a tendenciának adott esetben függetlenül a pandémiás helyzettől… tehát ha helyreáll az élet a normál kerékvágásban, én úgy gondolom, hogy a távmeghallgatásnak folytatódnia kell, a távmeghallgatás a jövő útja, hiszen ez olyan idő- és költségtényezőt jelent, amely a jogkereső közönség érdekeit szolgálja. A 2019. év végére fejeződött be a „digitális bíróság” projekt, melynek fő célkitűzése a gyorsabb és költséghatékonyabb ítélkezés biztosítása volt, ennek eszközei az e-akta; a bírósági határozatok közzétételének és anonimizálásának eredményeként a döntések egységes és kereshető határozattárban érhetőek el, illetőleg egy folyamat, ez a közhiteles nyilvántartások és bírósági szakrendszerek online összekapcsolása. A 2019. év volt a központi képzések, a személyes részvétellel zajló képzések utolsó teljes éve, 531 rendezvényen 18 361 fő vett részt, ebből 354 központi képzés valósult meg, 10 065 fő részvételével. [[17.40]] A 2019. évben 370 képzési célú kiutazás történt, amelynek keretében 158 bíró, 54 bírósági titkár és 20 igazságügyi alkalmazott, bírósági fogalmazó vett részt külföldi tanulmányutakon. A 2019. évben az ösztöndíjprogramok körében első félévben a program keretében két bíró dolgozott az Európai Unió Bíróságán, valamint egy bírósági titkár és egy bírósági fogalmazó az Európai Jogi Akadémián, 2019 második félévében két bíró dolgozott az Unió Bíróságán, egy bíró az Emberi Jogok Európai Bíróságán, valamint egy bírósági fogalmazó és egy bírósági titkár az Európai Jogi Akadémián. 2019-ben lehetőség nyílt a határozatlan időre kinevezett bírák számára szakjogászképzésen való részvételre, a helyi jogi karokkal történt előzetes egyeztetések után belső pályázat keretében 8 egyetem 27 szakjogászképzésére lehetett jelentkezni, a beérkezett 153 pályázat közül 100 fő számára nyílt meg a lehetőség a pályázat keretében a szakjogászi végzettség megszerzésére. Bírósági fogalmazói álláshelyek kiírására 2019. évben is két alkalommal került sor: ’19 első félévében 31 fogalmazói álláshelyre 64 pályázat érkezett, 53 sikeres pályázó közül országosan 28 fő bírósági fogalmazó kinevezésére került sor, a második félévben 21 fogalmazói álláshelyre 71 pályázat érkezett tehát érezhetően növekedett a második félévben a fogalmazói pálya iránti érdeklődés , és 53 sikeres pályázó közül országosan 19 fő bírósági fogalmazói kinevezésre került sor, tehát az érdeklődések és a kinevezések körében egyfajta sajátos fordított arányosságot diktált a humán erőforrás iránti igény. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselő Urak! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Megadom a szót az Igazságügyi bizottság elnökének, Vejkey Imre képviselő úrnak, a határozati javaslat előterjesztőjének. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy itt, a magyar Országgyűlés plenáris ülésén én is tisztelettel köszöntsem dr. Senyei György Barna urat, az Országos Bírósági Hivatal elnökét, az elnökhelyetteseket és megjelent munkatársait. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 76. § (8) bekezdés c) pontja alapján az OBH elnöke benyújtotta az Országgyűlésnek az Országos Bírósági Hivatal 2019. évi tevékenységéről szóló B/13547. számú beszámolóját, amelyet a feladat- és hatáskörrel rendelkező Igazságügyi bizottság 2020. november 24-ei ülésén kijelölt bizottságként megtárgyalt. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Sajátos a helyzet, mert Senyei György Barna elnök urat az Országgyűlés 2019. december 10-én választotta meg az OBH elnökévé, vagyis 2019. évben, a jelen beszámoló évében, figyelembe véve azt, hogy az ítélkezési szünet december 24-én kezdődött, lényegében két hetet ténykedett az OBH elnökeként. Kérem, ezt méltányolják. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A bíróságok és a jogkereső állampolgárok közötti kapcsolatot alapvetően befolyásolja a bíróságok által elbírált ügyek száma, a bírósági eljárás gyorsasága és a bíróságokkal való kapcsolattartás minősége, természetesen az igazságos ítéleteken túl. Az Igazságügyi bizottság az OBH-nak az ügyhátralék csökkentése érdekében tett intézkedései iránt elismeréssel adózott, amellyel 2018-hoz képest a folyamatban lévő ügyek közel 11 százalékkal csökkentek, az öt éven túli ügyek pedig több mint 13 százalékkal. Az Igazságügyi bizottság a bizottsági vita keretében részletes beszámolót hallgatott meg az OBH 2019. évi tevékenységéről, a bírósági szervezet személyi és tárgyi feltételeinek kialakítása iránt tett intézkedésekről. Ennek során az Igazságügyi bizottság üdvözölte az elektronikus ügyintézés alkalmazásának térnyerését, így a kapcsolattartási, panaszkezelési rendszerek rendelkezésre állását. A bizottság jelentős eseménynek tartotta a bírósági iratok digitalizálását, a távmeghallgatási pontok számának jelentős bővülését, a bírósági befizetési portál elindulását. Az Igazságügyi bizottság különösen fontosnak tartotta azokat az intézkedéseket, amelyek célja az, hogy a bíróság minden szintjén megvalósuljon az ítélkezési és az igazgatási munka átláthatósága, kiszámíthatósága, illetve ellenőrizhetősége. A bizottság tagjai a bíróságok integrálásával, a bírák kinevezésével és nyugdíjazásával kapcsolatban fogalmaztak meg kérdéseket. A bizottság a vitában elhangzottak alapján megállapította, hogy az OBH 2019. évre megfogalmazott szakmai célkitűzései megvalósultak. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján az Igazságügyi bizottság 2020. november 24-ei ülésén „Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2019. évi beszámolója” című B/13547. számú beszámolóját 8 igen szavazattal, 1 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Az Igazságügyi bizottság a házszabályi rendelkezések 84. § (2) bekezdése alapján benyújtott H/13947. számú határozati javaslatában a beszámolót a tisztelt Háznak elfogadásra ajánlja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdése alapján benyújtott H/13947. számú határozati javaslatában a beszámolót a tisztelt Háznak elfogadásra ajánlja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. (Taps a kormánypártok soraiban.)
Köszönöm szépen, elnök úr. Megkérdezem Hajas államtitkár urat, hogy a kormány nevében kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Akkor most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Ezek sorában elsőként Bajkai István képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka mondhatja el véleményét. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország Alaptörvénye előírja, hogy a bíróságok igazgatásának központi feladatait az Országos Bírósági Hivatal elnöke látja el. A bíróságok igazgatása azon igazgatási tevékenységek összessége, amelyek nem tartoznak szorosan a bíróságok és a bírák ítélkezési feladatainak ellátásához, hanem az ítélkezés személyi és tárgyi feltételeit biztosítják a bíróságok részére. A bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvény szerint az Országos Bírósági Hivatal elnöke a tájékoztatással kapcsolatos feladatkörében évente beszámol a bíróságok általános helyzetéről és a bíróságok igazgatási tevékenységéről az Országgyűlésnek. Tisztelt Képviselőtársaim! Előttünk fekszik az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2019. évi rendkívül alapos, áttekintő és minden lényeges kérdésre kiterjedő beszámolója, amelyet az Országgyűlés Igazságügyi bizottsága megvitatott, és annak elfogadására javaslatot terjesztett elő, ahogyan ezt az előbb hallhattuk. [[17.50]] A benyújtott beszámoló kellő tájékoztatást ad arról a kiemelkedően magas színvonalú és hatékony munkáról, amelyet a hivatal dolgozói és maguk a bírák végeztek a 2019-es esztendőben. Tisztelt Ház! Az állampolgárok számára a peres ügyek kimenetelén és szakszerű megvizsgálásán túl a legfontosabb érdek, hogy minél hamarabb befejeződjön a megítélésre váró ügyük. A bíróságok működésének egyik legmeghatározóbb mutatója az ügyek mennyisége, pontosabban az ügyérkezés, az ügybefejezés és az ügyhátralék. A statisztikai adatok részletes ismertetését mellőzve mégis szeretnék néhány figyelemre méltó számot kiemelni magam is. Az érkezett ügyek száma a 2019-es évben 6,6 százalékkal csökkent országos szinten a megelőző évhez képest. Az ügyérkezés csökkenése minden bírósági szinten megfigyelhető. Ez már egy jelentős mennyiség, amely egyébként tendenciát is jelez, ha az előző éveket is megnézzük. Az országos befejezések tekintetében a 2019-es évben összesen 1 191 587 ügy fejeződött be. A befejezések száma minden ítélkezési szinten meghaladta az érkezést mind az összes ügy, mind pedig a peres ügyek tekintetében. A 2019-es év végén a folyamatban maradt ügyek száma az előző év végi adatokhoz képest 24 380 darab üggyel 206 688-ra csökkent, ami 10,6 százalékkal kevesebb ügyet jelent, mint a 2018-as év végén. A jogkereső állampolgárokat leginkább érintő tényező az időbeliség is, amely természetesen az ügyérkezés alapvető függvénye. Az előző évhez hasonlóan a törvényszékeken a perek 86,5 százaléka, a járásbíróságokon pedig a perek 86,3 százaléka egy éven belül befejeződött, az ítélőtáblákon az ügyek 97,6 százaléka egy éven belül, míg 81,9 százaléka hat hónapon belül fejeződött be. Összességében megállapítható, hogy az elsőfokú bíróságokon a két éven túl, a törvényszéki másodfokon az egy éven túl, az ítélőtáblákon a hat hónapon túl folyamatban lévő peres ügyek száma 6,3 százalékkal csökkent. Ezek a számadatok is alátámasztják, hogy a hazai ítélkezés hatékonysága jelentősen javuló tendenciát mutat. Lényeges a bíróság működése körében, ezt is hallhattuk, az informatikai helyzet, különösen akkor, ha a 2020-as évben a pandémia következtében felmerült új kihívásokra is gondolunk. A bírósági szervezetrendszernek folyamatosan alkalmazkodnia kell az elektronikus eljárási formák és ügyintézési lehetőségek terjedéséhez, melyek a hatékonyabb, gyorsabb ügymenetet és az eljárások egyszerűsítését szolgálják. Ennek érdekében 2019-ben tovább bővült az informatikai eszközállomány, fejlesztésre került az informatikai hálózat. Napjainkra szintén felértékelődött a 2018-ban a Via Video projekt keretében indított országos szintű távmeghallgatási rendszer kiépítésének a jelentősége. A tárgyévben több mint száz végpont került kialakításra, így ma már minden járásbíróságon, törvényszéken, ítélőtáblán és a Kúrián van legalább egy telekommunikációs eszközzel felszerelt tárgyalóterem, amellyel minden bírósági épületben lehetővé vált a videokonferenciák megtartása. Már a 2019-es évben is, ahogy ezt szintén hallhattuk, 6426 távmeghallgatást bonyolítottak le a bíróságok ezzel a technikával, amely szám az elkövetkezendő években minden bizonnyal jelentősen emelkedni fog. A távmeghallgatási rendszer és az ahhoz szükséges infrastruktúra biztosításának tehát továbbra is prioritást kell élveznie a fejlesztések körében. Számos előnye mint például az eljárások idejének, költségének csökkentése, az átláthatóság növelése, a fogvatartottak szállításával járó biztonsági kockázatok csökkentése mellett egy ilyen világjárvány esetén is elengedhetetlen, hogy rendelkezésre álljon a távmeghallgatás lehetősége. Tisztelt Képviselőtársaim! Az elhangzottak alapján megállapítható, hogy az Országos Bírósági Hivatal elnöke és helyettesei, kollégái magas színvonalon, hatékonyan látják el az Alaptörvényben és a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló törvényben, valamint egyéb jogszabályokban előírt feladataikat. Tisztelt Országgyűlés! A beszámolóban és a gyakorlatban megismert eredmények tükrében köszönet illeti meg az OBH elnökét és a hivatal munkatársait azért, hogy a jogszabályokban előírt feladatokat magas szakmaisággal, rendkívüli felkészültséggel és hatékonysággal látták el 2019-ben is. Az elhangzottakra tekintettel kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy az Országos Bírósági Hivatal 2019. évre vonatkozó beszámolóját fogadják el, és támogassák az Igazságügyi bizottság erre vonatkozó határozati javaslatát. A hivatal elnökének és az egész szervezetnek pedig jó egészséget, további jó és eredményes munkát kívánunk. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Gyüre Csaba képviselő úr, Jobbik, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Nagy tisztelettel köszöntöm én is Senyei elnök urat az Országgyűlés mai ülésén. Megint egy speciális helyzet, már másodszor fordul elő elnök úrral, hogy úgy áll itt az Országgyűlés előtt, hogy nem a saját munkájáról számol be, és tényleg csak néhány napot jelent 2019. évben az ön tevékenysége, amelyik nyilván nem lehet még meghatározó egy egész évre. Ez az az év, amely Handó Tünde akit mi annyiszor bíráltunk, az ő tevékenységét utolsó éve volt, és bizony komoly nyomot hagyott hátra mindannyiunkban az ő tevékenysége. Kiben milyet biztosan volt, akiben pozitívat, kiben negatívat. De akkor is ez egy speciális helyzet, hiszen elnök úrnak most nem a saját munkájáról kell beszámolnia, hanem nyilván az elődjének a munkájáról, amelyet megpróbált minden szempontból teljesen konkrétan és korrekt módon összeállítani.Nagyon örülök annak, hogy ennek a beszámolónak egyik központi kérdése és felvetése a két legfontosabb dolog, ami az időszerűség és a megalapozottság. Hiszen már amikor a jogi egyetemi tanulmányainkat megkezdtük, akkor rögtön tanultuk az első órák egyikén, amikor a valódi jogot kezdtük el megismerni, hogy mennyivel nagyobb a hatása a jog érvényesítésének akkor, ha az minél hamarabb történik, például egy büntetőügyben a közösségre is milyen hatása van, vagy milyen visszatartó ereje van egy büntetésnek abban az esetben, ha hamar történik és gyorsan történik a megoldás, ha gyorsan szabják ki a büntetést, akkor legalább kétszer akkora a hatásossága egy büntetésnek. Ezért is fontos az időszerűség kérdése, és nyilván az időszerűség mellett a megalapozottság is rendkívül fontos. Látjuk azt, ha a statisztikai adatokat megnézzük, hogy több befejezés történt, mint 2018-ban, tehát 15,6 százalékkal nőtt a befejezések száma. Azt gondolom, hogy központi kérdés mind a jogkereső állampolgár számára, mind a bíróság szervezete számára is, hogy mennyi ügyhátralék keletkezik. Nyilván azt jelenti ez a 15,6 százalékkal több befejezés, nyilván 116 százalékot dolgozik a bíróság, hogy akkor az ügyhátralékot dolgozták le, és ez egy nagyon fontos dolog. Ugyanígy egy nagyon pozitív dolog, hogy az egy éven belül befejezett ügyek száma is nagyon jó adatokat mutat, hiszen a járásbíróságokon 86,3 százalékról beszélünk, a törvényszékeken 86,5 százalék, az ítélőtáblán 97,6 százalék. Civilisztika ügyszakban, ami az összes ügy 55 százaléka, tehát a legnagyobb falat a bíróságok tekintetében, elnök úr elmondta, hogy az ügyek 92,7 százaléka jogerőre emelkedett. [[18.00]] Ez egy nagyon pozitív adat, hiszen mindenki költséget kímél meg abban az esetben, hogyha nem veszi igénybe a másodfokot, adott esetben a rendkívüli harmadfokot. Ennek jelentős költségkímélő hatása van. Amennyiben nem fellebbezik meg, nyilván ez egy kétélű dolog, mert lehet, hogy aki nyilván nem rendelkezik költségmentességgel, és komoly összegről van szó, esetleg nem meri megkockáztatni a másodfokú eljárást, amely jelentős többletköltséggel jár. De nyilván itt elsősorban azt kell feltételeznünk, hogy az állampolgárokat megnyugtatta az a döntés, amelyet az elsőfokú bíróság meghozott. Bizony én azt gondolom, hogy egy bírósági eljárásban talán az a legpozitívabb dolog, a legpozitívabb egy ügynek, egy ítéletnek a kicsengése, hogyha azt a vesztes fél is el tudja fogadni, mert maga a bíró olyan szinten tudja alátámasztani indokokkal, jogszabályokkal, hogy az a vesztes fél számára is elfogadható, és nyilván ebben az esetben a legjobb az a bírósági ítélet. A hatályon kívül helyezési arány is jelentősen javult, az elnök úr erről is beszámolt, hiszen az előző évekhez képest például a büntető ügyszakban 3,8 százalékról 2,7 százalékra csökkent a hatályon kívül helyezett ügyek száma a járásbíróság-törvényszék vonatkozásában, a törvényszék-ítélőtábla vonatkozásában pedig 3,9 százalékról 1,8 százalékra. Tehát azt látjuk, hogy már 1-2 százalék körül mozog a hatályon kívül helyezések száma, ez igazán nagyon kicsi arány. Amit én nem találtam, és lehet, hogy én néztem meg felületesen, és figyeltem kifejezetten az elnök úrnak a beszámolójára, de abból sem hallottam ki, hogy adott esetben milyen a teljes egészében megváltoztatott ügyeknek az aránya. Nyilván az sem lehet túl sok, hogyha 92,7 százalék első fokon jogerőre emelkedik, 1,8 százalék kerül hatályon kívül helyezésre. Nyilván a jó része hatályában fenntartásra kerül, és egy bizonyos pici százalék lesz, amit majd meg fog változtatni. De azért ennek is lehet adott esetben jelentősége. Az elnök úr is beszélt, illetve az előttem felszólaló vezérszónok is beszélt az ügyérkezés csökkenéséről, hogy ez már tendencia a bíróságon. Én azt láttam, hogy nem olyan nagy mértékű ez az ügyérkezés-csökkenés, hiszen ez 5-10 százalék, sőt bizonyos esetekben 1-2 százalékról beszélhetünk. Azonban az a tapasztalatom jó néhány bíróval beszélgetve, az ország sok pontján járva, hogy arról számolnak be ezek a bírák, hogy az valóban érezhető, hogy csökkent az ügyérkezéseknek a száma, viszont a most érkezett ügyek sokkal nehezebbek, mint a tíz évvel ezelőttiek, jóval nehezebb a jogi elbírálásuk, sokkal több időt vesz igénybe, sokkal nagyobb odafigyelést igényelnek ezek az ügyek, sokkal nagyobb utánanézést és bizonyítást igényelnek. Tehát nem biztos, hogy azt jelenti ez a néhány százalékos ügyiratcsökkenés, hogy ez a bíróságok, a bírák számára könnyebbséget jelenthet. Egyáltalán nem biztos, hogy ezt jelenti, ez jelentheti kifejezetten azt is, hogy nehezedett. Tehát önmagában ezek a mérőszámok nem biztos, hogy sok mindent kifejeznek. Arról már beszéltem, hogy a befejezett és érkezett ügyek aránya egy fontos kérdés. Itt szinte minden szinten javulás van, járásbíróság, törvényszék, táblák, Kúria, mindenütt száz százalék fölötti teljesítésről beszélhetünk. Tehát ügyirathátralék-ledolgozás történt, amihez itt gratulálok is a bíráknak, és ezúton is szeretnék köszönetet mondani az OBH minden dolgozójának, a bíróságok dolgozóinak, mind az ítélőbíráknak, bíráknak, bírósági titkároknak, fogalmazóknak, ügykezelőknek, igazságügyi alkalmazottaknak, tisztségviselőknek és mindenkinek, aki bármilyen formában is segíti a bíróságoknak a munkáját. Az is kifejezetten pozitív dolog, hogy a peres ügyeknek csaknem a 90 százaléka egy éven belül befejeződik. Tehát itt az időszerűség alátámasztása azért egy szép számmal bizonyításra kerül. Igen, arról már beszéltem, hogy a jogerőre emelkedés aránya 92,7 százalékos, ez nagyon jó eredmény. Egy következő tevékenység a jogszabály-véleményezési tevékenység, amiről szeretnék szót ejteni. Ez is egy érdekes kérdés, hiszen maguk a bírák azok, akik a jogszabályokat alkalmazzák, magas szinten alkalmazzák. Tehát valószínűleg a jogszabályoknak az alkalmazásáról ők tudnak a leginkább, legközvetlenebbül és legprofibb módon véleményt alkotni. Ezért azt gondolom, hogy a törvényhozó számára rendkívül fontos az, hogy ez a visszacsatolás megtörténjen, minél magasabb szinten megtörténjen, és általában nagyon pozitívnak tartom azt, hogy nagyon sok esetben ki is kéri akár a kormányzat is egy törvényjavaslatnál az OBH és ezen keresztül a bírák véleményét egyes törvényjavaslatokról. Azonban az a tapasztalat és a bírák arról panaszkodnak e tekintetben, és tudom, hogy nagyon nehéz megoldani ezt a kérdést, mert itt komoly határidők vannak, de általában egy-két nap áll rendelkezésére egy szakirányú bírának a saját szakterületén arra, hogy egy jogszabálytervezetről véleményt alkosson. Nyilván amikor a saját munkáját is el kell végeznie, ne adj’ isten, tárgyalási napja van közben, ne adj’ isten, ítéleteket kell írásba foglalni, akkor nincs ideje erre. Tehát erre valahogy jó lenne, és ez a kormányzat felé is egy kérés, hogy ha ilyen eset van, akkor, ha lehet, minél több határidőt biztosítsunk a bírák számára, illetve a bíróságok számára, hogy a jogszabály-véleményezési tevékenységükben nagyobb, hosszabb határidőt kapjanak. 2018-ban, tehát egy évvel korábban volt az integritásszabályzatnak a hatálybalépése, az újnak, ha jól emlékszem, január 1-jével, ami elég nagy port vert fel bírósági berkekben. Ez még 2019-ben is éreztette hatását, és annak idején, úgy emlékszem, talán az elnök úrtól kérdeztem is, amikor a székfoglaló beszéde volt az Igazságügyi bizottságban, hogy ezen foge változtatni vagy tervezie majd a változtatását. Azóta erre én már választ kaptam, talán a legutóbbi igazságügyi bizottsági ülésen is beszéltünk erről, hogy a Covid-járványra való tekintettel most egyéb problémákkal kell törődni. Ezt most a Covid-járvány és az ezzel kapcsolatos tevékenység háttérbe szorítja, de előbb-utóbb majd ebben is lesz változás. Nyilván ezt figyelembe kell vennünk, és nyilván sokkal fontosabb most, hogy a járványhelyzettel kapcsolatban ezer új tevékenység, új feladat vetődött föl a bíróságok tekintetében, és nyilván sokkal fontosabb ezeknek a leküzdése, mint esetlegesen egy új szabályzatnak a megalkotása. A 2019. év speciális év volt az OBH vonatkozásában. Itt elsősorban Handó Tünde elnök asszony személyét emelném ki, talán úgy is nevezném 2019-et, hogy az ő szempontjából a konfrontálódás éve volt, hiszen akkor nagyon komolyan összerúgta a port az Országos Bírói Tanáccsal, gyakorlatilag nem is volt beszélőviszonyban az elnök asszony az OBT-vel. Ezenkívül a MABIE-vel, a Magyar Bírói Egyesülettel is komoly összezördülése volt, aminek a következménye az lett, hogy az egyesületnek ki kellett költöznie bírósági épületekből. Én azt gondolom, hogy a bírói egyesület egy nagyon fontos intézmény, hiszen a bíráknak nagyon sok lehetőségük, állampolgári joguk korlátozott bírói mivoltukból fakadóan, és nem tudják az igényeiket olyan könnyen érvényesíteni, mint például a vasmunkás-szakszervezetbe tömörödött vasmunkások, akiknek megvan a sztrájkjoguk, megvan sok minden egyéb joguk, ami a bírák esetében sokszor korlátozott. Ez esetben felértékelődik egy ilyen bírói egyesületnek a tevékenysége. Én nagyon örülök annak, hogy Senyei elnök úr kinevezésével ezek a kérdések egy csapásra megoldódtak, és kiderült, hogy azok a személyi konfliktusok, amelyek Handó Tünde saját konfliktusai voltak, vetültek ki a bírósági szervezetre, és ezek egy vezetőváltással egyik napról a másikra megoldódtak. De a 2019. évet értékeljük most, és nem tudom megtenni, hogy ezt ne említsem meg a 2019. év vonatkozásában. Ha már problémákat említettünk, akkor a bírói pályázati rendszert is megemlítem, ami ugyan nem jelentkezett komoly problémaként, de a székfoglaló beszédében Senyei elnök úr is említette a pályázati rendszer megreformálásának a szükségességét 2019 de-cemberében. [[18.10]] Itt a pontrendszerről beszélt ön, és beszéltünk is, úgy emlékszem, ezzel kapcsolatban arról, hogy nyilván szükség van egy ilyen pontrendszerre, de nem biztos, hogy a jelenlegi rendszer a legtökéletesebben fejezi ki a bírák pályázati rendszerének az eredményességét, és nem biztos, hogy a pontrendszer alapján éppen a legmegfelelőbb személy kerül kinevezésre, hiszen sok esetben a húsz-harminc évvel ezelőtt elért eredmény, egy államvizsgajegy, egy szakvizsgajegy még hatással van a pontrendszerre, míg a rátermettség, az egyéb olyan, amit nem tudunk értékelni a pontrendszerben, nem kerül értékelésre, és ezért előfordulhat, hogy fals eredmények születnek. Ebben néminemű változásra volt ígéret vagy legalábbis kezdeményezés az elnök úr részéről, ami, reméljük, majd be is fog következni a Covid-járvány elmúltával, hiszen most nyilván vannak fontosabb és égetőbb feladatok. Aztán a bürokráciacsökkentés: a 2019. év is rávilágított arra, hogy a bürokráciacsökkentés nagyon fontos a bírósági szervezeten belül. A kollégiumvezetőknél volt megfigyelhető az, ügyvédként én tapasztaltam azt, hogy húsz évvel ezelőtt milyen szakmai irányítást kaptak egy-egy kollégium tagjai a vezetőjüktől, a kollégiumvezetőktől, míg 2018-19 vonatkozásában sorozatban arról panaszkodtak a kollégiumvezetők, hogy ezek az iránymutatások gyakorlatilag szinte elveszni látszanak, a szakmai megbeszélések elveszni látszanak, mert akkora bürokráciai leterheltséget kapnak a kollégiumvezetők az OBH részéről, amelynek való megfeleléshez egy napi 8 órás munkaidő gyakorlatilag szinte kevés is, és ennek a mérséklése és megtalálni azt az egyensúlyt, hogy ez megfelelően működjön, én azt gondolom, nagyon fontos lenne a jövőre nézve. Én megértem, hogy 2020 vonatkozásában nem fogunk látni, nem fogunk tapasztalni majd javulást, mert a Covid-járvány bekövetkezte, amire nyilván egyikünk sem számított, teljesen új feladat elé állította a kollégiumvezetőket is, akiknek az otthonmunkával kapcsolatosan, a home office-szal kapcsolatban számtalan új statisztikaadási kötelezettsége merült fel, de bízunk abban, hogy a Covid-járvány leküzdésével ebben is lesz változás, és a bürokrácia is csökkenni fog, ezáltal valóban jobban tudnak összpontosítani a szakmai munkára a kollégiumvezetők is. [[Az elnök csenget.]] Hát, köszönöm szépen, akkor most, ha az időm lejárt, befejeztem. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a DK soraiban.]]
Én kérek elnézést [[Dr. Gyüre Csaba: Bocsánat, azt hittem, harminc percem van!]] azt akarom mondani, hogy nagy kedvvel ütöttem a csengőt, de nem lett volna jogom hozzá, mert harminc perce van. [[Dr. Gyüre Csaba: Igen, én is úgy tudtam. Akkor folytassam?]] Folytassa, igen, és ezt levonjuk. Bocsánatot kérek!
Semmi probléma, köszönöm szépen. Én is úgy tudtam, hogy harminc perc az időkeretem, és azért beszéltem ilyen bátran. A következő témakör, amelyet érinteni szerettem volna vagy szeretnék, az a két éven túli ügyeknek a kérdése. Ezt is említette az elnök úr a székfoglalójában, és nagyon pozitívnak találtam ezzel kapcsolatosan az elnök úrnak a gondolatait azzal kapcsolatban, hogy ne a statisztikai szemlélet legyen a legmeghatározóbb ebben a tekintetben, amikor a statisztikai szemléletnek a rákényszerítése egy-egy ügyre sokszor igen negatív irányba viszi el a megalapozottságot, adott esetben valóban a megalapozottság rovására mehet, és itt is az elsődleges szempontnak a megalapozottságot kell tekinteni. Én már az előző felszólalásomban, még a Kúria-elnöki beszámolóval kapcsolatban említettem, hogy Handó Tündénél kifejezetten éreztük a statisztikai szemléletnek az eluralkodását és annak a dominanciáját a megalapozottsággal szemben. Én azt gondolom, hogy itt is meg kell találni a megfelelő egyensúlyt, és bízom benne, hogy ebben is megfelelő változás lesz. A bírói függetlenségről szerettem volna még beszélni, de a legtöbb dolgot ezzel kapcsolatban is elmondtam már az előző felszólalásomban, amit nem szeretnék teljesen megismételni. Tehát itt a kormányzati támadásokat, amelyek a bírói függetlenséget érték az elmúlt tíz évben, én azt gondolom, hogy ezeket egyelőre sikerült kivédeni, és remélem, hogy ez így fog alakulni a jövőben is. Elgondolkodtató lenne adott esetben az, hogy hogyan tudjuk megvédeni például a bíróságoknak a költségvetését, hogy az ne függjön a mindenkori kormányzattól. Mi már a 2010-11. évben még Gaudi-Nagy Tamás képviselőtársammal javasoltuk azt, hogy ezzel kapcsolatban esetleg az Alaptörvénybe lehetne tenni egy kitételt, hiszen nagyon fura, amikor az egyik hatalmi ág a költségvetés szempontjából a másik hatalmi ágtól függ, és ezáltal ki tudnánk küszöbölni, hogy a mindenkori Országgyűlés kénye-kedvének legyen kiszolgáltatva költségvetésileg a bíróság, legalábbis elvi szinten. Ha ezt az Alaptörvényben rögzítenénk, akkor talán lehetne ezen változtatni. Illetve egy ilyen kérdés még a bírói javadalmazás kérdése, amely egy neuralgikus pont volt, és 2010 óta nem volt olyan beszámoló, amikor ezt ne érintettük volna, és ne kritizáltuk volna azt a kormányzati tevékenységet, amelynek következtében 65-70 százalékkal csökkent a bírák reálfizetése az elmúlt tíz-tizenöt év során, és ebben nem történt változás. Hál’ istennek, a 2019. év ebben is komoly változást hozott, és végül is ebben is megtörtént az a változás, ami nagyon fontos volt. Itt az lenne az elgondolkodtató és az lenne talán a megnyugtató, ha a bírák fizetése, az alapfizetése valamilyen szinten ugyanolyan módon történne meg, mint az országgyűlési képviselőké, tehát egy automatizmus lenne benne, amelyet például a nemzetgazdasági átlagkeresethez lehetne kötni, és akkor nem fordulhatnának elő ilyen anomáliák, amelyek az elmúlt tizenöt évben voltak, amikor valóban egy 60 százalék fölötti reálbércsökkenés volt megfigyelhető a bíráknál. Én azt gondolom, hogy ezzel ezt a problémát ki lehetne küszöbölni, de ez nyilván nem az elnök úrnak a feladatköre, hanem itt inkább az Országgyűlést szólítom meg, hiszen az Országgyűlés feladatkörébe tartozik, hogy ez irányban törvényt alkosson. Még meg kell említenem, hogy 2019-ben kinevezési botrányok is voltak, amelyektől a sajtó és a közvélemény is hangos volt. Itt a vezetői pályázatok, kinevezések, illetve ki nem nevezések kérdése merült fel. Hála istennek, azóta, mióta váltás volt az élen, ezekről nem hallunk, hogy ebben problémák lennének. Azt is meg kell jegyeznem, hogy még az is előfordult, hogy Handó Tünde elnök asszony úgy próbálta megakadályozni a pályázatot vezetői tisztségre, hogy fegyelmit indíttatott a pályázó ellen, ami kizárta volna őt a pályázat lehetőségéből. Ezek nyilván olyan dolgok, amelyeknek nem lenne szabad előfordulniuk. Az elnök úr beszélt a távmeghallgatás kérdéséről, ami a jövőben egyre szélesebbé válhat. Ez valóban egy nagyon pozitív előrelépés volt a bíróságoknál. Ez az elektronikai fejlesztés az elmúlt húsz évben nyilvánvalóan akkora léptékkel történt meg a bíróságon, amit, én azt gondolom, mi, akik 20-25 évvel ezelőtt is ügyvédkedtünk, el nem tudtunk képzelni, hogy mekkora lesz az a változás, ami megtörténik, és bizony a tizenöt évvel ezelőtt nyugdíj körüli ügyvédek nem is nagyon tudták követni azokat a változásokat, amelyek történtek, és nekünk, a fiatalabb korosztálynak is igencsak fel kellett kötni az alsóneműt, hogy meg tudjunk felelni az elvárásoknak. Ebben nyilván voltak problémák, de látszik az a törekvés és az az irányvonal, amely kifejezetten előreviszi az ügyet, és nyilván a bírák is folyamatosan panaszkodnak problémákról, de nagyon bízunk abban, hogy ez előbb-utóbb leginkább kiküszöbölésre fog kerülni, és az ügyek gyorsítása, a kevesebb utazás, a rövidebb idő, a tárgyaláson való részvétel s a többi kapcsán valóban kifejezetten előnyére fog válni mindenkinek az elektronika. Még egyetlenegy dolog, amit szoktam az elnök úrnak mondani, azt hiszem, már talán harmadszor fogom elmondani, és nem is ön tud ezen változtatni, hanem ez megint parlamenti hatáskör lenne, sőt megbeszéltük a legutóbbi igazságügyi bizottsági ülésen, hogy ez társadalombiztosítási jogkörbe tartozik, de azért itt is szeretném megemlíteni, ez pedig a kényszernyugdíjazott bíráknak a nyugdíja, illetve azoké, akik már jó néhány éve elmentek bíróként nyugdíjba. Hiszen itt azért beszélhetünk problémákról, hiszen az Európai Tanács 2012. évi 12. számú ajánlásának 54. pontja is kimondta, hogy a bírák nyugdíjának észszerű módon arányban kell állnia a munkavégzés során kapott illetménnyel, és bizony itt van egy korosztály, amely elment és itt leginkább a kényszernyugdíjazott bírákról beszélhetünk , akik körülbelül az egyharmadát kapták meg nyugdíjként a legutolsó időszakbeli fizetésüknek, és bizony hatalmas különbség keletkezett ezáltal a most nyugdíjba menő bírák és a régen nyugdíjba menő bírák között. [[18.20]] Itt kellene találnunk valamilyen megoldást. És ez valóban társadalombiztosítási kérdés is és jogalkotási kérdés is, hogy ilyen igazságtalanságok a rendszerben ne forduljanak elő. Ezt elnök úrnak azért mondtam el, és azért mondtam el itt, hogy ajánlásokat nyilván lehet ezzel kapcsolatban tenni, és nyilván akkor fog valami megvalósulni, ha ütjük a vasat. Ezt a lehetőséget is próbáltam ezáltal megragadni, és elnök urat is megkérni erre, hogy ez irányba, ha tud tenni lépéseket, akkor tegyen meg ajánlásokat akár a kormányzat felé, akár más irányba is. Kérném ebben a segítségét. Nagyon reméljük, hogy ez a pandémiás helyzet mielőbb véget ér, és a bíróságok munkája is vissza tud térni a régi kerékvágásba. Mind elnök úrnak, mind munkatársainak nagyon jó munkát, jó egészséget kívánok a továbbiakra nézve. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen. Vejkey Imre képviselő úr, a KDNP vezérszónoka a következő felszólaló. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Senyei György Barna OBH-elnök Úr! A bizottsági elnöki expozémban elmondottakat nem kívánom megismételni, de a KDNP frakcióvezető-helyetteseként fontosnak tartom elmondani, hogy miképpen ítéli meg frakciónk az OBH 2019. évi működését. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A kereszténydemokraták a 2019. évi beszámoló alapján úgy látják, hogy az OBH az emberi és tárgyi erőforrásaival átgondoltan, takarékosan és előrelátóan gazdálkodott. A bírói munkateher országos kiegyenlítése tekintetében a 2019. évben az OBH által további jelentős előrelépések történtek. Ehhez szintén gratulálunk. Úgy látjuk, hogy az OBH fejlesztései abba az irányba mutatnak, hogy a XXI. századi bíróság ideája hazánkban is megvalósuljon. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Ne feledjék, a jó állam koncepciója megvalósulásának nélkülözhetetlen eleme a jó igazságszolgáltatás. Köszönöm Handó Tündének, és köszönöm elnök úrnak is, hogy ezt a célt tűzték ki zászlajukra. Ennek a célnak az eléréséért küzdöttek, illetve küzdenek. Küzdelmükben támogatásunkra bizton számíthatnak. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A KDNP frakciója támogatja az Országos Bírósági Hivatal elnökének 2019. évi beszámolóját és a vonatkozó határozati javaslatot is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen. Az MSZP vezérszónoka Varga László képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Hasonló műfaji zavar van, mint az előző napirendnél, hiszen ahogy elnök úr is elmondta, az elődje időszakáról, az arról szóló beszámolóról, a 2019-es beszámolóról beszélünk. Nyilvánvalóan önnek feladata már, hogy itt legyen, és ezt előterjessze az Országgyűlésnek, azonban nyilvánvalóan a kritikák, az észrevételek az elődjének szólnak ebben a tekintetben. Hadd bocsássam rögtön előre, az MSZP-frakció nevében is tudom mondani, de a saját nevemben különösen, hogy nagyon pozitív várakozások előzték meg az ön kinevezését, ugye, az OBT támogatásáról is biztosította előzetesen, és azok az impulzusok, amelyek minket érnek ebben a tekintetben, azok abszolút igazolják ezeket a várakozásokat, tehát pozitívak. Ennek megfelelő hangneme nyilván nem tud lenni az észrevételeimnek, hiszen ahogy előttem is elhangzott Gyüre Csaba ellenzéki képviselőtársam részéről, aki szintén végigélte az elmúlt években a beszámolókat itt a parlamentben, Handó Tünde munkásságát nem kísérte ilyen osztatlan pozitív megítélés a képviselők részéről. Kavarodott ez sokszor azzal, hogy a tisztségről magáról mint modellről mit gondoltak a képviselők, a megszólalók itt az Országgyűlésben. Nyilván annak a létrehozatala kapcsán is felmerültek már kérdések. Itt a GRECO-jelentés mutatott rá például, hogy a bírói kinevezések és a mandátumok meghosszabbítására vonatkozó hatáskörökkel milyen problémákat lát. Ezzel együtt azt mondom, hogy reményeink szerint ez az abszolút pozitív tendencia folytatódik. De hát mégiscsak a 2019-es beszámolóról beszélünk, és 2019-ben számos olyan ügy volt, amikor az OBH akkori elnökének, Handó Tündének a szervezetre gyakorolt hatásai nyilvánvalóvá váltak mindenki számára, és ismertté váltak a közvéleményben. Elég csak a bírói vezetői kinevezésekkel kapcsolatos gyakorlatára gondolni. Fontos azonban kiemelni és ez adja a beszámoló elfogadásával kapcsolatos egyik legnagyobb nehézséget , hogy itt egy változás történt az OBH elnökének személyében, és ahogy említettem már, itt pozitív fejlemények láthatók a 2020-as év tekintetében. De mégis, mivel a tárgyévben még talán utoljára ezeket a problémákat, adott esetben az OBH, OBT vonatkozásában is asztalra kell tennünk itt az Országgyűlésben, érdemes néhány fontos ügyet megvizsgálni, ami 2019-ben a bírósági szervezetrendszert és az Országos Bírósági Hivatal elnökének tevékenységét jellemezte. Az első ilyen ügy a Budapest Környéki Törvényszékkel kapcsolatos. 2019-ben a szervezet ugyanis kapott egy 3 millió forintos adatvédelmi bírságot, amiért törvénytelen listát készítettek ott szolgálatot teljesítő bírókról. Az ügy hátterét az adta, hogy a Budapest Környéki Törvényszék elnöke egy 51 bíró nevét tartalmazó listát osztott ki, akik a Magyar Bírói Egyesület érdekvédelmi szervezet tagjai voltak, és akikkel kapcsolatban a beszámolók alapján azt javasolták, hogy fontolják meg a szervezetből való kilépésüket. A lista jogszerűtlenségét ezek után állapította meg a NAIH, és bár Handó Tünde akkor fegyelmi jogkörével élt, nem tartotta indokoltnak a törvényszék vezetőjének leváltását. Ezt egyértelműen befolyásolásra tett kísérletnek tekintették akkor sokan. Az eset nem volt teljesen egyedi, éppen ezért az Országos Bírói Tanács 2019-ben az Országgyűléshez fordult Handó Tünde menesztése érdekében. Az OBT közleményében az alábbiakat írta, hogy benne legyen ez is a jegyzőkönyvben, ezt pontosan idézném: „Az OBT az elmúlt időszakban több alkalommal is vizsgálta az OBH elnökére vonatkozó törvényi kötelezettségek teljesítését. Kifogásolta az OBH elnökének kinevezési gyakorlatát és az előterjesztések benyújtásának megtagadását. A törvénysértések miatt az OBT összesen nyolc alkalommal élt jelzéssel az OBH elnöke felé, továbbá megállapította, hogy a sarkalatos törvényben előírt több feladata tekintetében 90 napon túl nem tett eleget kötelezettségének. Az OBT különösen az alábbiakat kifogásolta: egyes bírák más bíróságra történő törvénysértő kirendelési gyakorlatával megsértette az állampolgárok törvényes bíróhoz való jogát. A bírósági vezetői álláshelyekre vonatkozó pályázatok elbírálása során a véleményező testületek által támogatott pályázó kinevezése helyett rendszeresen csak megbízással töltötte be a pozíciót, ezzel kiüresítette a sarkalatos törvény pályázati rendszerének lényegét. A Hódmezővásárhelyi Járásbíróság elnökének törvénysértő kinevezését az OBT jelzése ellenére nem vizsgálta ki. A bírósági fejezetre vonatkozó költségvetési javaslatát az OBT véleményének kikérése nélkül terjesztette a kormány elé.” Kiemelték továbbá azt is: „Az OBH elnöke 2018 áprilisa óta megtagadta az együttműködést az őt felügyelő bírói testülettel, saját hatásköreit alkotmányos ellenőrzés nélkül gyakorolja. Dr. Handó Tünde szembehelyezkedett az Alaptörvényben világosan megfogalmazott, kontrollált hatalomgyakorlás elvével. Amint azt az OBT korábban is egyértelművé tette: a törvények betartása és betartatása nem választás kérdése, hanem alkotmányos kötelesség a közhatalom gyakorlói számára.” Eddig az idézet, amely nyilvánvalóan az ön elődjére vonatkozott, még egyszer hangsúlyoznám. [[18.30]] Ezek az idézetek lesújtó képet festenek az OBH 2019. évi működéséről és a magyar bírósági rendszer állapotáról, így bizonyára nincs könnyű helyzetben elnök úr, hiszen a szokásos elnöki teendői mellett az OBH normális működésének visszaállítása is a feladata. Még egyszer hangsúlyoznám, hogy ebből a szempontból is, ezt Gyüre Csaba is kiemelte, pozitív híreket hallunk és pozitív impulzusok jutnak el hozzánk. A bíróságok és az ott szolgálatot teljesítő bírák függetlensége ugyanis alapvető jogállami követelmény, a független és pártatlan bíráskodás egy olyan alapvető érték, melynek legkisebb sérelme is hatalmas veszélyeket hordoz magában az ország egésze számára. Dr. Vörös Imre alkotmánybíró egy 1993. évi határozathoz fűzött párhuzamos indokolásában úgy fogalmazott idézem -: „Ha az alkotmányos hatalommegosztás garanciái a törvényekkel és más jogszabályokkal történő megvalósítás során ténylegesen nem jönnek létre, vagy csak a deklarációk szintjén léteznek, de megsértésük következmények nélkül marad, megbomlik a hatalommegosztásnak az alkotmány által konkrétan kodifikált dinamikus egyensúlya. Ha alkotmányos garanciák a hatalomeltolódásnak nem állják útját, vagy azok a törvény egyértelmű rendelkezésének hiánya folytán kijátszhatók, hatalomeltolódás következhet be az egyes hatalmi ágak között, de ami különösen veszélyes, a végrehajtó, a bírói ítélkezési hatalom között is.” A bírói függetlenség fontosságát még a jelen Alkotmánybírósága is elismerte. Egy 2018-as határozatában akként érvelt, hogy a bírói függetlenség a bírói tisztséget viselő személy vonatkozásában két síkon értelmezhető, egyrészt szakmai függetlenséget, másrészt személyi függetlenséget jelent. A szakmai függetlenség garantálja a bíró ítélkezési tevékenysége során tanúsított befolyásmentességét, a személyi függetlenség pedig azt a több összetevőből álló független közjogi státust jelenti, amely a bírót a szolgálati jogviszonyának fennállása során megilleti. A fentiek alapján tehát a 2019. évi működéssel kapcsolatos legnagyobb kérdés, hogy hogyan próbál szakítani a későbbiekben is ezekkel a 2019-ben jelen lévő gyakorlatokkal. Jó úton jár ebben, de ennek keretében talán érdemes itt a Házban azt tisztázni, hogy milyen tervei vannak a későbbiekre, hiszen az, hogy hogyan kívánja gyakorolni ezeket a széles hatásköröket, amelyek az intézmény létrejötte kapcsán is váltottak ki vitákat, nyilvánvalóan kihatással van a bírói függetlenségre. Úgyhogy arra is rá szeretnék kérdezni a hozzászólásom végén, hogy a kinevezési gyakorlat kapcsán mit kíván lépni, hogy a későbbiekben se sérüljön az állampolgárok törvényes bíróhoz való joga. Nagyon sok minden juthatna még eszembe nyilván erről az időszakról, amely 2019 decemberében véget ért, és remélem, hogy az örömteli lépések és azok a folyamatok, amelyek megindultak a tavalyi év tekintetében, folytatódni fognak. Erre óvatos optimizmusom van, és ehhez a munkához elnök úrnak és kollégáinak jó egészséget kívánok és sok sikert a továbbiakra nézve is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Sebián-Petrovszki László képviselő úr, a DK vezérszónoka, tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Számomra mindig érdekes marad az OBH-val kapcsolatos minden előterjesztés, ugyanis az első képviselői munkám akkor volt, amikor pont Senyei György Barnát hallgatta meg az Igazságügyi bizottság. Volt szerencsém mintegy harminc kérdésből álló listát feltenni neki és válaszokat próbálni szerezni azokra a problémákra, gondokra, bajokra, amelyek az azt megelőző években az OBH-t, illetve Handó Tünde munkásságát jellemezték, és olvashatók voltak a sajtóban is, meg hírek voltak róluk más szakmai körökben is.A kollégáim, akik itt előttem szóltak, egy szolid optimizmusról számoltak be. Én nem vagyok ennyire optimista, és el is fogom mondani, hogy miért, de először azt kell rögzítenem, amit már többen megtettek előttem. Valóban van egy sajátossága ennek a beszámolónak is, ahogy az előző napirendi pontban, az előző vitában tárgyalt beszámolónak is, mégpedig az, hogy konkrétan egy olyan időszakra vonatkozik, amely alatt az, aki prezentálja vagy képviseli ezt a beszámolót, 21 napot volt hivatalban. Ha jól emlékszem arra, amit mondott elnök úr, 21 napot volt hivatalban, vagyis 345 napon Handó Tünde volt ez idő alatt 2019-ben. Handó Tünde munkásságának megítélését, azt gondolom, nem kell hosszan ecsetelnem, mert pontosan tudják, hogy erről én mit gondolok, illetve a DK hol áll és mit gondol. Azt gondolom, hogy Handó Tünde, ha jól emlékszem, nyolcéves regnálása a magyar demokrácia egyik mélypontja volt. Azt gondolom, hogy a fideszes hatalomgyakorlásnak egy szimbolikus figurája ő, és igen, azt gondolom, hogy az ő személyén keresztül próbálta a Fidesz befolyásolni pereknek a menetét, különösen a kormánnyal szemben álló ügyekben. Mindenféle trükköt bevetettek, tényleg nem akarom az összes trükköt elmesélni, hiszen mindannyian tudjuk, és itt ülhetnénk hosszú ideig: a perek áthelyezése országon belül, bírák között, és hasonlók, a bírák kinevezésének sztorijait mindannyian tudjuk és hallottuk, s a többi, s a többi. Tudjuk, hogy miről szólt ez az időszak. Ezért, mivel ez a jelentés, ez a beszámoló a 2019. évre vonatkozik, vagyis Handó Tünde munkásságának utolsó szakaszára, ezért a beszámolót nyilvánvalóan nem tudjuk elfogadni, nem tudom én magam sem elfogadni, nem is fogjuk megszavazni, de ez nem meglepő, azt gondolom, nem is várta el senki a DK-tól. Ettől tényleg külön próbálom választani elnök úr szerepét, de most nem ezt tárgyaljuk és nem is tudjuk tárgyalni, hogy az elmúlt, mondjuk, egy évben vagy picivel több mint egy évben, egy év három hónapban, amióta Senyei György Barna úr az elnöke az OBH-nak, mik történtek, milyen folyamatok és hogyan. Azt gondolom, ezt a következő beszámolónál érdemes igazán áttekinteni és részletezni. Bárcsak az lenne és igazuk lenne az előttem szóló ellenzéki képviselőknek, hogy itt nagy javulás tapasztalható azokban az emblematikus ügyekben, amelyeket az előbb is említettem, és amelyeket nem említettem, de mindannyian tudunk, például bírák pályáztatása ügyében és hasonló témákban. Én azért vagyok kevésbé optimista ebben, és visszautalok ezzel arra, amit az első mondatomban mondtam, mert az elmúlt egy évben legalábbis a sajtóban megjelent hírek nem feltétlenül mutatják azt, hogy ez az optimizmus megalapozott. Hogy csak egyet mondjak: Tatár-Kis Péter kinevezése, aki még Handó Tünde kinevezettje volt, ha jól emlékszem, ideiglenesen egy évre, most pedig, tavaly nyáron vagy egy ideje ön meghosszabbította hat évre a kinevezését, ha jól emlékszem, de ön majd biztos kijavít, ha esetleg rosszul. Szóval, az ilyen ügyek nem táplálnak optimizmust bennem, de mondom, ne legyen igazam, és bárcsak jövőre vagy akár ősszel, amikor az Igazságügyi bizottság, gondolom én, tárgyalni fogja az ön első teljes évi munkáját mutató OBH-beszámolót 2020. évről, remélem, hogy tényleg optimista lesz a végkicsengése. Egy konkrét kérdésem azonban lenne kifejezetten ehhez a beszámolóhoz, illetve az OBH szerepéhez kapcsolódóan. A beszámoló is tartalmazza, talán Gyüre Csaba képviselőtársam is megemlítette, hogy az online ülések, online tárgyalások kiépítettsége előrehaladott; ha jól emlékszem, az van benne, hogy a távmeghallgatásra felszerelt tárgyalók száma megnőtt, és most már gyakorlatilag minden bíróságon vagy majdnem minden bíróságon van ilyen tárgyaló, tehát informatikai eszközökkel felszerelt tárgyalók vannak. Ez abszolút üdvözlendő, a XXI. században ez nem is lehet máshogy, és nyilván, gondolom én, az elmúlt egy év pandémiás helyzetének kezeléséhez is ez hozzájárult. [[18.40]] Engem az érdekelne, egyfajta jövőre való kitekintés kapcsán hadd kérdezzem ezt meg, hogy tervezike azt, hogy amikor esetleg elmúlik majd ez a járványügyi helyzet, tehát magyarán nem lesznek rákényszerítve a bíróságok arra, hogy bizonyos eljárási szakaszokat online vagy távmeghallgatásban lássanak el, akkor is esetleg opcióként ott marad az online ügyintézésnek vagy az online meghallgatásnak vagy az online tárgyalásoknak a lehetősége; én nagyon pártolnám ezt, nagyon merném javasolni. Azt gondolom, ha már kiépült ez a rendszer és mondom, ezt egyedüli pozitívumként hadd emeljem ki ebből a jelentésből vagy beszámolóból , akkor már miért ne lehetne ezt akár, értse jól, békeidőben is, járványmentes időben is használni. Ez lenne a konkrét kérdésem elnök úrhoz. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Normál szót kérő képviselő felszólalásaként hallhatjuk Varga-Damm Andrea véleményét, független képviselő. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr, akit én ugyan nem látok, mert épp eltakarja a pulpitus őt előlem vagy engem tőle, mindegy.
Én sem látom önt, és ez fáj is nekem. [[Derültség.]]
De ha egy kicsit odébb ül, akkor fogjuk egymást látni, csak egy icipicit, van ott hely elég azokban a sorokban. Egy olyan beszámolót olvashattunk, és hallhattuk szóbeli kiegészítését, amely nem az OBH-elnök úr időszakából való, mindössze tíz nap az övé, de az a tíz nap vélhetően nem rengette meg a bírósági rendszer világát úgy az év vége felé. Tehát valóban egy olyan időszakról szóló beszámolót tárgyalunk, amely a korábbi elnök ideje alatt született eredményekről számol be. Az sem titok ebben a Házban és az ország közvéleménye előtt, hogy az előző OBH-elnökkel az ellenzék kisebb háborúban állt folyamatosan, mert egyszerűen ő nem értette meg, hogy mi mire gondolunk, azért beszéltünk el egymás mellett, és nem azért, mert nem volt érthető, amit mi szerettünk volna vagy amit elvártunk volna. Amikor az új elnök urat meghallgattuk az Igazságügyi bizottságban, volt pár mondata, amivel meggyőzött arról, hogy alkalmas lesz erre a tisztségre, és ez a pár mondat a következő volt. Az első és legfontosabb az volt, hogy azt mondta, a bírák függetlensége nem abszolút, mert egyvalamitől nem függetlenek, ezek pedig a jogszabályok, tehát a jogszabályoknak alá kell magukat rendelni, csak a döntéseikben függetlenek, amelyekben senki nem befolyásolhatja őket. Ezt én azért nagyon üdvözöltem, mert bizony a bírósági rendszerben jó pár bíróval találkozunk, aki úgy gondolja, hogy a jogszabályoktól is független, és ne szóljon bele senki abba, hogy ő éppen önkényesen egy eljárási szabályt hogy sért meg. Az is nagyon üdvözlendő volt számomra, amikor azt mondta elnök úr, hogy ő nem szeretné, ha statisztikára dolgozna a bírói kar, és a két éven túliság elkerülése érdekében rapid módon ne hozzanak ítéletet csak azért, hogy megfeleljenek az elvárásoknak, hanem akkor hozzanak döntéseket, amikor megérett az ügy a döntésre. Ha az az ügy harmadik évében történik, akkor akkor, de legalább véglegesen zárja le a felek vitáját, és mondjuk, egy hatályon kívül helyezés ne hosszabbítsa még meg azért az elbírálás idejét, mert, mondjuk, éppen valamire nem figyeltek, és a statisztika javítása érdekében hoztak gyorsan ítéletet. Nagyon örültem annak, amikor azt mondta elnök úr a meghallgatásakor, hogy számára a nyugalom és a párbeszéd lesz az, ami uralja az ő elnöksége alatt a bírósági rendszert. Én egyébként azt látom, hogy ebben a tizenhárom hónapban ez meg is valósult, mert végre az OBT és az OBH között befejeződött a csatározás, és egy abszolút nyugalmi időszak vette kezdetét. Mindenki a rendszerben megértette, hogy mi a dolga annak érdekében, hogy a jogkereső polgárok egy nagyon stabil talajon nyugvó, abszolút mértékben az igazságszolgáltatás minőségi tevékenysége érdekében folyó munkálatnak a részesei, és tulajdonképpen az új elnökség alatt elértük azt a célt, amiért kilenc évig küzdöttünk. Van pár kérdés, amit viszont szeretnék felvetni elnök úrnak, részben a beszámolóból vett adatok, részben pedig a mindennapi gyakorlatból eredő tapasztalatok kapcsán. Amikor az új polgári perrendtartást bemutatta a szakma, majd a kormányzat mind az országgyűlési képviselőknek, akik döntöttek róla, mind a szakmának, a közvéleménynek, akkor rendkívül erőteljes volt annak hangsúlyozása, hogy nemcsak az ügyfelek számára maradnak fenn határidők, eljárási idők, a kötelezettségek teljesítésének ideje, hanem végre legalább egy passzus megszületik, ez az új polgári perrendtartásban a 110. § (1) bekezdése, amely arról szól, hogy a bírónak bizony a beadványok beérkezésétől számított 30 napon belül meg kell tenni az intézkedéseket. Ugyanis, sajnos, évtizedeken át nagyon gyakran láttuk azt, hogy bírák a döntési képesség hiánya miatt húzták az ügyeket, nem végezték el a feladatokat, nem mertek dönteni, és ezzel nem a felek, hanem a bírák húzták az időt. Most az új polgári perrendtartásnak már van pár éves gyakorlata, és azt kell mondjam, hogy rendkívül széles tapasztalat van a vonatkozásban, hogy ezt a Pp. 110. § (1) bekezdést rendre nagyon sok bíró nem tartja be. Úgyhogy nagy tisztelettel azt kérem OBH-elnök úrtól, hogy e vonatkozásban rendeljen el egy átfogó vizsgálatot, amúgy is nagyon fontos, hogy az új Pp. elvrendszerének és gyakorlati alkalmazásának tapasztalatai minél szélesebb körben és minél megalapozottabban kerüljenek bemutatásra mind a hivatásrendeknek, mind a közvéleménynek, mert azt hiszem, fog találkozni nem annyira kedvező tapasztalatokkal. Azt mondja ez a beszámoló, hogy milyen erőteljesen javult nemcsak az előző években, hanem ebben az évben is a befejezett ügyek száma, és milyen rapid módon csökken a két éven túli ügyek száma. Rendkívüli módon üdvözlendő, én mégis tudok mutatni elnök úrnak olyan ügyet, ahol a Fővárosi Ítélőtábla nyolc éve nem bírálja el a fellebbezést, és nem kereste az elmúlt nyolc évben, hogy egyáltalán az akta hol van, pedig a nyilvántartási rendszerben ott van, hogy van egy törvényszékről nyolc éve felterjesztett ügy, amit el kéne másodfokon bírálni. 2018-ra és 2019-re jelentős arányú, alacsonyabb számú ügyérkezés volt. Amikor volt ennek az évnek az első féléves beszámolója, akkor azt hangsúlyozta a beszámoló elnök, hogy ez a 2018-19-re vonatkozó ügyérkezésiszám-csökkenés alapvetően az elektronikus eljárás és a bevezetett új Pp. következménye. Jobban féltek mind az ügyvédek, mind a felek beadni jogvitás ügyeiket, kivárták azt, hogy az első időszak milyen tapasztalatokat fog eredményezni, és ezeket a tapasztalatokat levonva inkább magabiztosabban tudták jogkeresésüket érvényesíteni a jogszabályoknak teljesen megfelelő keresetlevelek benyújtásával. Bemutatja ez az anyag azt, hogy mely törvényszékek milyen arányban voltak képesek az ügybefejezéseiket két éven belül megvalósítani. A sor végén a Fővárosi Törvényszék és a Budapest Környéki Törvényszék van, egyiküknél 80 százalék felett van, a másiknál 79,1 százalék a mind a két éven belül befejezett ügyek száma. Azt gondolom, hogy bár ez a két bíróság a lista végén van, viszont mégiscsak ki kell emelnem az ő tevékenységük minőségét, mert azt mindannyian tudjuk, hogy a Fővárosi Törvényszéken és a Budapest Környéki Törvényszéken jelentősen nagyobb az ügyteher egy-egy bíróra nézve. [[18.50]] A legbonyolultabb ügyek, lévén Budapesten és Pest megyében vannak a legnagyobb volumenű gazdálkodó szervezetek, itt vannak a legnagyobb értékű vagyoni perek, és sokkal bonyolultabb ügyek kerülnek e két törvényszék elé, mint általában az ország más bíróságain, így azt gondolom, hogy hiába vannak a sor végén, mégis ki kell emelnem az ő teljesítményüket. Én magam is azt szorgalmazom, hogy ne csak a két év, mint egy ilyen szent ereklye, álljon a fejük fölött a bíráknak, hogy elvárás, hogy azon belül befejezzék az ügyeket, várják ki az ügyek érését, és azt, hogy azokban a legmegalapozottabb és a legigazságosabb döntések születhessenek. A beszámoló 17. oldalán található az a táblázat, amely a hatályon kívül helyezésekről szól. Lehet, hogy csak én nem látom, de az a diagram, amely ezt mutatja, kizárólagosan a büntető ügyszakban keletkezett hatályon kívül helyezéseket mutatja be, vagy véletlenül kimaradt, vagy lehet, hogy ez a diagramban a szöveges ismertetéssel nem helyénvalóan. Nem találtam, hogy a polgári perekben a hatályon kívül helyezések milyen arányt képviselnek. Szól a beszámoló a kirendelésekről, amelyekben azt én is elfogadom, hogy a tapasztalat és szakmai fejlődés érdekében valóban jó, ha egy-egy bíró egy magasabb szintű bírósághoz ki van rendelve egy időre, mondjuk, például azért, mert kinevezés előtt megpróbálják vagy kipróbálják őt egy kirendeléssel azon a szinten, de azért alapvetően az volt látható az elmúlt időszakban, hogy az ügyteher száma határozta meg, hogy bírákat kirendeltek más bíróságokra, és kvázi az ő ottani munkájukkal lehetett csökkenteni az ügyterheket. Amikor elnök úr meghallgatása volt, én ezt kifejezetten kiemeltem, hogy nem vagyok barátja a kirendelési rendszernek abból a szempontból, hogy ha ügyterhet kell csökkenteni, azt meg pláne nem szeretem, amikor egyik bíróságról a másikra teszik át az ügyeket azért, mert az ügyteherszám olyan nagy. Én úgy gondolom, hogy van a bírósági igazgatási rendszerben olyan potenciál, hogy az ilyenfajta túlzott ügyterhek ledolgozására igenis pályázat útján vegyenek fel oda bírókat, és ez a járkálás a különböző bíróságok között, mind vertikálisan, mind horizontálisan, nem gondolom, hogy szolgálja az igazságszolgáltatást, kifejezetten csak abban a részében, amikor a bírók szakmai fejlődése esetleg ezt indokolja. Akkor elnök úr meg is ígérte, hogy azt a fajta régi rendszert, amely tulajdonképpen egy ilyen átláthatatlan bírókirendelési és ügyáthelyezési szisztémát mutatott, igyekszik felszámolni, mert igenis legyen minden bíróságon annyi bíró, amiről gondoljuk, hogy szükséges ahhoz, hogy a várható ügyszámot kezelni tudják. Azért ezek az ügyszámok évről évre valamennyit változnak, de olyan óriási különbségek nincsenek egyik évről a másikra, tehát igenis egy optimális bírói létszámot biztos, hogy minden bíróságra meg lehet találni, ki lehet találni, és lehet kinevezni a bírákat, azt a mennyiséget, akik el tudják ezt látni. Ebből a beszámolóból még nem derül ki, de elnök úr arra is némi ígéretet tett, amikor meghallgattuk, hogy amikor egy-egy büntetőbíró iszonyatosan nagy büntetőügyeket tárgyal több tíz vádlott, akár száz vádlott, nagyon sok tényállás , iszonyatosan igénybe veszi a bírót az az adott ügy, akkor igenis annak a bírónak addig, amíg azt az ügyet nem tárgyalja le, ne legyen más ügye. Egyszerűen nem lehet ilyen bonyolult ügyeket úgy végigtárgyalni, megalapozott ítéleteket hozni és szabályos eljárást folytatni, ha ezerfelé kell figyelni a bírónak. Ez egyébként a nyugati világban nagyon sokszor van így, hogy ilyen esetben az adott bírót mentesítik a többi ügyteher alól, úgyhogy nagyon remélem, hogy ha esetleg ’19-ben ez még nem így volt, de elnök úr ideje alatt ezt meg tudják valósítani. A bírák értékelése. Ezt is némileg, amikor elnök úr meghallgatása volt, jeleztem, hogy úgy gondolom, különösen a mai világban, ahol rendkívül sok befolyás éri az embereket, és bizony azt kell mondjam, hogy az idegrendszerünk és a biológiai rendszerünk nem készült fel erre a rendkívül felgyorsult életre és világra, a bírákra ugyanúgy hat a környezet, mint bármelyikünkre. Bizonyára kollégáim nemegyszer találkoztak azzal a helyzettel, hogy hosszú idő után találkoztak újra egy-egy bíróval, és elképesztő változást éreztek a viselkedésükön, a tárgyalásvezetésükön, és bizony azt kell mondjuk, hogy ahogy minden hivatásban, az orvostól a tanárig, a mérnökig, minden hivatásban megvan a kiégés lehetősége, úgy a bíráknál is ez előfordulhat. Azt kérem, és erre utaló adatot nem láttam a beszámolóban, de míg élünk, remélünk, hogy kezdjék meg a bírák pszichológiai jellegű vizsgálatát is picit behatóbban, mert két fontos dolog van. Az egyik a kiégés. A másik, hogy ha tetszik, ha nem, a bíráskodás egy hatalom. Abban a szituációban ő emberek élete felett dönt. Vannak olyan emberek, akiket ez nemesít, akik egyre bölcsebbek, egyre megértőbbek, egyre felkészültebbek lesznek, de vannak olyan emberek, akiknek nem tesz jót ez a hatalom, ennek nem az erényét és az előnyét, hanem inkább a hatalmasságát hozza ki a személyiségükből. A polgárok számára viszont az a legfontosabb, hogy a bírák felkészültek, méltósággal teli, igazságos és a szakmai hivatásuk legmagasabb szintjén álló emberek legyenek, mert ők döntenek emberi életek felett. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik és a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Kíváne még valaki szólni, tisztelt képviselők? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem most az Országos Bírósági Hivatal elnökét, Senyei György Barna urat, hogy kíváne reflektálni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon! [[Dr. Senyei György Barna: Menjek ki a pulpitusra?]] Szerintem az lenne a legjobb, akkor mindenki látja, és nem csak hallja. Jöjjön ki, legyen szíves! [[Megtörténik.]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt parlamenti Képviselők! Nyilván rengeteg kérdés, rengeteg felvetés érkezett, megpróbálok válaszolni a felvetésekre. Köszönöm Vejkey Imre képviselő úr elismerő szavait az ügyhátralék csökkenésével összefüggésben. A 2020. évben az intézkedések folytatódtak, és 2021-ben is folytatódni fognak, hogy a tendenciát fenntartsuk, és remélem, mihamarabb lehetőségem lesz a 2020. év bemutatására, ahol tovább tudjuk az elhúzódó ügyhátralék csökkentését bemutató számokat ismertetni, és ezek pozitív tendenciát fognak jelezni a jövőben is. A prudens gazdálkodással összefüggésben köszönöm az elismerést. Felelősségteljes gazdálkodást kívánunk folytatni a jövőben is, megtartjuk a képviselő úr által elismert gazdálkodási formát és prioritásokat. Bajkai képviselő úr felvetette és kiemelte a „Via video” rendszer jelentőségét, amellyel összefüggésben teljes mértékben egyetértek a felvetettekkel, illetőleg Sebián-Petrovszki képviselő úrnak is válaszolok, ha megengedi, ebben a körben. A válasz egyértelműen igen: fenn kell tartani, fenn is fogjuk tartani, hiszen ez a jövő útja. Én úgy gondolom, hogy ha a fejlődés egy szintet elért, onnan már visszalépni nem lehet és nem is kell. Gyüre Csaba képviselő úr vázolta az időtényező szerepét a bírósági eljárásban. Közöttünk e körben nincs vita, nem is lehet, de nem csak a büntetőeljárásban van jelentősége az időtényezőnek, hiszen ha belegondolunk, a kártérítésnek a prevenció is az egyik funkciója, következésképpen a megalapozott időszerű döntés mindenkor szükséges, nyilvánvalóan ez nem lehet hamari döntés, mert a Varga-Damm Andrea képviselő asszony által is emlegetett alapos döntésnek lehet az elhamarkodott döntéshozatal a gátja. [[19.00]] Köszönöm, hogy Gyüre Csaba képviselő úr levezette helyettem a megváltoztatás dinamikáját. Valóban nem jelentős a határozatok megváltoztatása. Erre külön statisztikát nem is készítettünk, mert pontosan tudják a képviselők valamennyien, hogy a megváltoztatásnak mi a szerepe. Két baj van a jogkereső közönségben meg a kritikákban. Ha a határozatok megváltoztatásra kerülnek, akkor ez bajként kerül adott esetben tálalásra, mert megváltoztatják, hát, akkor nincs jogbiztonság, mert eltér az első-, másodfokú ítélet. Ettől hasonló problémát jelent, ha helybenhagyás történik, hiszen akkor pedig nincs jogbiztonság, mert a bíróságok között nincs eltérő jogi vélemény, következésképpen kiüresedik a jogorvoslati fórum. Tehát akkor ezért mondom: a megváltoztatás véleményem szerint helyesen , a megváltoztatott ítélet önmagában jó ítélet. Ha egy ítélet megváltoztatásra kerül, eredményre vezet a jogorvoslati kérelem. Ennek önmagában véve nincs olyan jelentősége, amely dehonesztáló lehetne a bíróságra vagy a bírósági szervezetre nézve. Osztom a felvetést: az ügyek belső struktúrája valóban elnehezedett az ügyek egy részére nézve, nyilván nem az összesre. Általánosításnak helye nincs. Egészében a belső struktúra nem elnehezedett; egyes ügyek része, ha elnehezedtek, akkor valóban nagyon, ez kétségtelen tény. És külön köszönöm, hogy minden munkatársunk szerepét exponálta az évben elért eredmények során. A jogszabály-véleményezés egyébként folyamatos. A jelzett problémákat, amelyeket a képviselő úr jelzett, magam is jeleztem az Igazságügyi Minisztérium felé, valóban. Egy megalapozott véleményhez nem egy-két nap, adott esetben egy-két hét is kevés, hiszen egy jogszabály-véleményezés, hogy annak valóban legyen olyan mélysége, hogy az hasznosítható legyen, egy hosszabb folyamat eredménye, azonban az OBH részéről folyamatos a jogszabály-véleményezés. A vélemények szintetizálása megtörténik, illetőleg a jelentős tapasztalattal rendelkező és erre hajlandó bírótársak véleménye mindenkor becsatornázásra kerül. A pontrendszer: a pontrendszer nem tökéletes, de kell. Tehát ez egy örök problémakör, hogy mik azok a pontok, hogy a pontrendszerben mik az exponálandó előnyök, ebben folyamatos a konzultáció. Nyilván mindenkinek megvan a pró és kontra véleménye. Erre is pont fog kerülni. Olyat, hogy jó pontrendszer, amivel mindenki elégedett, soha nem fogunk találni. Hiszen a dinamikus egyensúly fenntartása e körben is problematikus. Igyekezni fogunk a képzettséget, a végzettséget és a tapasztalatot egyaránt úgy szintetizálni, hogy ez jelentős érdeksérelmet ne okozzon, de fog. De fog! Hiszen a változó jogszabályi környezet, illetőleg az anyagi és eljárásjogi normaközeg változása egy folyamatos képzést, képzettséget igényel, ezért volt a vázoltak szerint adott esetben a szakjogászképzésnek is jelentősége. Hogy ez mennyiben ismerendő el, ezt ebben tudjuk, illetve az emberi tényezőnek is van jelentősége, és a pontozásnak is. A Bírói Tanács rangsorol adott pályázatokhoz, a kollégiumi véleménynek is jelentősége van. Ezek a számok jelentősek. A bürokráciacsökkentés is felmerült. A bürokráciacsökkentés folyamatos, a szakmai munka visszaterelésre kerül a kollégiumokba, hiszen a munkacsoportok megszüntetésre kerültek, adott esetben már ez kihat a 2019. évre, mert decemberben is került sor munkacsoportok megszüntetésére, és leépítésre kerültek az ítélkezéssel szorosan össze nem függő programok. A nyugdíjról már beszéltünk képviselő úr, e körben megismételni nem tudom. Természetesen innen, ebből a pozícióból soha nem fogom azt mondani, hogy elég a nyugdíj, meg elég a fizetés, mert mindent meg lehet és kell is emelni, de a realitások szintjén kell hogy maradjon a vezetés, hiszen ha nem vagyunk a realitások talaján, az már nemkívánatos hatást is eredményezhet. Varga László képviselő úrnak a modellkritikus szavait, illetőleg az optimizmusát köszönöm. Kétségtelen tény, és általánosságban különösebben exponálni nem kívánom ezt. Az elmúlt években, 2019 előtt sok részmennyiségű feszültség halmozódott fel, ez egy új minőséghez jutott el. Valóban volt hárommilliós adatvédelmi bírság. Ez azonban szankcionálásra került. Én egy vezető diszkrecionális döntését e helyütt, egy beszámolóban nem kívánom felülbírálni, és nem is bírálhatom felül. Az OBT-előterjesztés, az pedig az Országos Bírói Tanács előterjesztése a parlament felé történt. Ebben a relációban elbírálásra került. Ez meghaladja az én kompetenciámat egy beszámoló keretén belül. Teljes mértékben egyetértek Varga képviselő úr felvetésével, de ez általánosságban is áthatotta valamennyi képviselő gondolatait és szavait, hogy függetlenség. A bírói függetlenség alapvető érték, és pontosan ennek a megőrzése miatt különös jelentősége van annak a divatnak a megszűnésének, hogy manapság bárki a jogkereső közönség köréből, ha számára nem tetsző ítéletet kap, akkor függetlenségsértést kiált. Adott esetben ezért mondjuk, hogy vigyázni kell tehát a kritikákkal. Fontos a bírói ítéletek kritizálhatósága, ennek a tényét valamikor mindenkor elismerjük, azonban a kritika, azt kérem, amennyiben lehetséges, ne azonnal a függetlenségsértést kiáltsuk akkor, amikor nem tetszik a határozat tartalma. Sebián-Petrovszki képviselő úr felvetett egy kérdést, ami 2020-ban történt. Elnök úr engedelmével én megválaszolnám ezt a 2020-at érintő egy gondolatot.
Tegye elnök úr, tegye!
Köszönöm szépen. Tatár-Kis Péter elnök úr elnöki mandátumával összefüggésben szeretném megnyugtatni Sebián-Petrovszki képviselő urat a következőkkel.A 2020. évben pályázatot nyújtott be két pályázó. Az egyik Tatár-Kis Péter pályázó volt. Talán emlékszik, mert említette képviselő úr a sajtót: egészen extra körülmények között a Grupama Arénában tartott a Fővárosi Törvényszék összbírói értekezletet. Ez egy elnöki pályázatot véleményező összbírói értekezlet volt, ahol a határozatképes összbírói értekezleten a bírák többsége Tatár-Kis Péter pályázatát támogatta. Ennek a következményét levonva kinevezést kapott. Nem megbízást és nem hosszabbítást, hanem hat évre kinevezést kapott Tatár-Kis Péter, akit az összbírói értekezlet többsége pontosan az extra körülmények között, ön által is ismerten, a pandémia okán a futballstadionban tartott összbírói értekezlet támogatta. Tehát nem megbízás; támogatás, és ennek következményeként került kinevezésre hat esztendőre, amit ön említett. Köszönöm, elnök úr az engedelmét, hogy kitérhettem 2020-ra.
Igen.
A továbbiakat, amiket Sebián-Petrovszki képviselő úr felvetett, az már valóban legyen a 2020. évi beszámoló része. A felvetések végére maradt az online opció, de azt már megválaszoltam Bajkai képviselő úr kérdésével összefüggésben is. Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak köszönöm, hogy a központi régiót méltató szavakat mondott. Ezt most mondhatjuk talán, hogy mióta világ a világ, a központi régióban a ’70-80-as években meg minden évben mindig exponált volt a szerepe az ügymennyiség, illetőleg az ügy belső struktúrája okán is. Ezzel összefüggésben még annyit szeretnék elmondani, hogy a kiégésről is szó esett. Nyilvánvalóan a bírák, ha kiindulunk egy picit messzebbről, és a montesquieu-i klasszikus hatalommegosztás elvét is figyelembe vesszük a klasszikus törvényhozó, végrehajtó és bírói hatalomból, nem közhely, de a bírói hatalom az egyik legnagyobb, hiszen ki az, aki másnak dönthet a gyermeke sorsáról, illetőleg elvonhatja egy személy szabadságát; na, itt van a jelentősége a pszichológiai kiválasztásnak, hogy pontosan az történjen, hogy a pszichológiai kiválasztás megfelelően történjen, és csak olyan bírótárs kerülhessen a pulpitus közelébe már a közelébe is , aki nem hordoz olyan személyiségjegyeket, amelyek adott esetben egy döntést torzíthatnak. [[19.10]] Hiszen a bírói függetlenség valóban döntési függetlenséget jelent, azonban teljes mértékben nem lehet nem osztani a felvetést, hogy a jogszabályoknak alárendelten lehet csak és kizárólag ítélkezni. Azt még csak én teszem hozzá, hogy illetőleg nagyon-nagyon komoly függőségben kell lenni viszont a józan ésszel, mert a bírói függetlenség nem jelenthet formalizmust, üres formalizmust, azonban a jogszabályok betartására és betartatására tettünk esküt, következésképpen ez a felvetés csak és kizárólag osztható lehet. Felvetette képviselő asszony, hogy a diagram nem tartalmazza a civilisztikai ügyszakot. Nehéz lenne ezzel a megállapítással vitatkozni, így van. Nincs normatív kötelezettség ilyen irányú diagramkészítésre, én azonban önnek soron kívül meg fogok küldeni egy hasonló diagramot a civilisztikai ügyszakra vetítetten, hogyha ezt elfogadja. [[Dr. Varga-Damm Andrea bólint.]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Képviselő Urak! Köszönöm, hogy meghallgattak. Kérem, engedjék meg, hogy ezúton kívánjak önöknek további eredményes tanácskozást, és valamennyiüknek kívánok mindenekelőtt jó egészséget. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Nagyon szépen köszönjük, elnök úr, az Országgyűlés egésze nevében. Most pedig megkérdezem az Igazságügyi bizottság elnökét, Vejkey Imre képviselő urat, kíváne reflektálni. [[Jelzésre:]] Öné a szó, parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Senyei György Barna OBH-elnök úr lényegében megválaszolta a felmerült kérdéseket, ezért én már csak egy dologra kívánok reagálni, nevezetesen arra, hogy minden ellenzéki vezérszónok, politikai megfontolásból, még most is támadta Handó Tünde volt OBH-elnök asszonyt. Támadta akkor, amikor a tény az, hogy az OBH eredménye Handó Tünde volt OBH-elnök asszony elnöksége alatt vált európai szinten kimagaslóvá. Ezért a támadások méltatlanok, és innen is köszönöm Handó Tünde elnök asszony munkáját, és sok sikert kívánok neki alkotmánybíróként. És gratulálok egyúttal Senyei György Barna OBH-elnök úrnak és kollégáinak a munkájához, és további sok sikert és jó egészséget kívánok. És kérem, támogassák az OBH 2019. évi beszámolóját és az Igazságügyi bizottság vonatkozó határozatát. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az ügyészség 2019. évi tevékenységéről szóló beszámoló, valamint az ennek elfogadásáról szóló határozati javaslat együttes általános vitája a lezárásig. A legfőbb ügyész által benyújtott beszámoló B/12207. számon, az Igazságügyi bizottság által benyújtott határozati javaslat pedig H/13930. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! Elsőként megadom a szót Polt Péter legfőbb ügyész úrnak, a beszámoló előterjesztőjének. Legfőbb ügyész úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Hölgyeim és Uraim! Számomra megtiszteltetés, hogy a törvényeknek megfelelően a parlament plenáris ülése idén is meghallgatja Magyarország ügyészségének éves beszámolóját, jelen esetben 2019-ről. Az írásban elkészített beszámoló természetesen már hónapok óta valamennyi képviselőnek rendelkezésére áll, ezért engedjék meg, hogy szóbeli kiegészítésemben csak néhány, általam fontosnak vélt pontjára térjek ki.Ez volt az első teljes év, amikor a 2018. július 1-jén hatályba lépett új büntetőeljárási törvényt alkalmazta az ügyészség. Az eljárások időszerű befejezése, a hagyományos vádemeléstől elterelő, illetve a sértetti jóvátételt eredményező intézmények alkalmazása a büntetőeljárási törvény legfőbb célkitűzései közé került, és az új eljárásrendhez kapcsolódóan a Legfőbb Ügyészség számos elvi jellegű állásfoglalást adott ki ennek érvényesülése érdekében. A büntetőeljárási törvény célkitűzéseinek hatékony és eredményes teljesítése a korábbiaknál jobban megkövetelte a büntetőeljárás egy egységként történő kezelését. Az ügyészség az eljárásjogi törvény keretei között, ennek figyelembevételével alakította ki a saját jogalkalmazói gyakorlatát, arra törekedve, hogy a büntetőeljárási szakaszok szétválasztása ellenére az egyes szakaszokban az ügyészségi tevékenység egy koherens egységet alkosson és az állam büntetőigényének megfelelően érvényesülhessen. Az új eljárási szabályokról, ahogy erre utaltam, általában elmondható, hogy a büntetőpolitikai hangsúlyok áttevődtek, legalábbis részben, a hagyományos vádemelésről az elterelő, illetve a sértetti reparációt eredményező intézmények alkalmazására. Az új törvény a már korábban meglévő tendenciákat erősítette ilyen irányban. A cél röviden összefoglalható: rövidebb idő alatt, kevesebb társadalmi ráfordítás mellett, de a garanciákat megtartva, az anyagi igazságnak megfelelően történjen a jogalkalmazás. Az új eljárás ennek szellemében kiemelt jelentőséget tulajdonít a terhelt együttműködésének, amire önkéntes beismerése alapján nyílik lehetőség. Mindez meghatározza a vádemelés formáját és a vádirat tartalmát is. A vádemelés és a vádemeléssel érintett személyek számának 2019-es alakulása azzal is összefüggött, hogy az ügyészség a jogszabályi változások folytán a korábbiakhoz képest még szélesebb körben biztosította a bírósági eljárás elkerülésének a lehetőségét. Az eljárások hatékonyságát növelő jogalkotói törekvés az új törvény egészében végighúzódik, érvényesítése az eljárási szakaszok átalakítását is eredményezte. Ennek megfelelően a törvény a korábbi egységes nyomozást két eltérő szakaszra osztotta fel, amelynek eltér a funkciója is. Ez a felderítés és a vizsgálat, a határvonalat a gyanúsítotti kihallgatás jelenti. A felderítési szakaszban a nyomozó hatóság önállóan tevékenykedik, a vizsgálati szakaszt az ügyészség irányítja. Ennek megfelelően ez a rendszer megváltoztatta a nyomozó hatóság és az ügyészség kapcsolatát. A felderítés a nyomozó hatóság teljes önállóságával, a törvényesség ügyészségi kontrolljával végezhető, míg a vizsgálat ügyészségi irányítás mellett a konkrét személlyel szembeni vádemelés vagy egyéb intézkedés eldöntésének vizsgálatára, az ehhez szükséges bizonyítékok beszerzésére irányul. Természetesen a munkát befolyásolta a bűnözés alakulása is. Itt örvendetes az a tény, hogy a korábbi évek tendenciájához hasonlóan a regisztrált bűncselekmények száma 2019-ben is tovább csökkent: 2018-ban ez 199 830 volt, 2019-ben 165 648. Az az érdekes fejlemény azonban mindenképpen kiemelésre méltó, hogy a regisztrált összbűncselekményszám csökkenése ellenére jelentősen növekedett az ügyészség büntetőjogi szakági ügyiratforgalma: 2018-ban ez 744 603 volt, 2019-ben már 1 032 720. [[19.20]] A Be. hatálybalépését követő időszakban, így 2019-ben is, az ügyészségi ügyiratforgalomban bekövetkező több százezres nagyságrendű növekedés okai egyrészt a Be.-nek az új rendszere, amire részben, de szeretném hangsúlyozni, hogy csak kis részben kitértem, másrészt pedig a változásokat követő ügyviteli rendszer részletszabályai adnak magyarázatot. A büntetőeljárás ismert tények szerint nyomozással kezdődik. A nyomozó hatóság az általa elrendelt nyomozásról, valamint határozatairól haladéktalanul köteles változatlanul tájékoztatni az ügyészséget, és az ügyészség törvényességi szempontból ezt felülvizsgálja, de csak törvényességi szempontból, ezt szeretném hangsúlyozni. Az ügyészséghez 2019-ben 324 651 határozat érkezett, ez is több tízezerrel magasabb szám, mint az előző, 2018-as évben. Ugyanakkor érdemben a felülvizsgált határozatok száma csökkent, annak a ténynek következtében, amit az előbb mondtam, hiszen csak törvényességi szempontból vizsgálhatja felül az ügyész a határozatokat, illetve szólhat bele azok alakításába. Az ügyészség azonban nemcsak felügyeli a nyomozást, hanem maga is nyomoz. Az új büntetőeljárási törvény szükségessé tette az ügyészségi nyomozás szervezetrendszerének az átalakítását és megerősítését is. 2019-ben ennélfogva egy jelentős strukturális változás következett be az ügyészségi nyomozás szervezetében. A Központi Nyomozó Főügyészség, illetve a regionális nyomozó ügyészségek nyomoznak immár minden ügyészségi nyomozati hatáskörbe tartozó ügyben. Ezenkívül még megmaradt a budapesti Fővárosi Nyomozó Ügyészség is, bizonyos speciális feladatok ellátására. A Központi Nyomozó Főügyészség természetesen, ugyancsak a jogszabályi változások következtében, kiemelten foglalkozott 2019-ben a korrupciós bűncselekmények elleni nyomozásokkal, amely az új büntetőeljárási törvény hatálybalépésével még hangsúlyosabbá vált. Ennek oka az, hogy a hivatali korrupciós bűncselekmények nyomozása ügyészségi hatáskörbe került. Ezt 2019-ben a szervezeti változások mellett az ügyészség azzal is próbálta még jobban ellátni, hogy a különböző felderítő szervekkel és a Nemzeti Védelmi Szolgálattal eddig is fennálló jó kapcsolatát tovább erősítette. A statisztikai adatok egyébként azt mutatják, hogy 2019-ben növekedett a hivatali korrupciós bűncselekmények miatt az ügyészségen folyamatban lévő iktatott eljárások száma. A nyomozást követő legjelentősebb intézkedés a vádemelés, amelyről közvádlóként kizárólag az ügyészség dönthet. Nyilvánvaló, hogy a váddal szemben támasztott általános követelmény, hogy az törvényes és megalapozott legyen. 2019-ben a vádemelésre alkalmasság szempontjából megvizsgált ügyekkel kapcsolatos ügyészségi döntések száma több mint 83 ezer volt, 2018-ban ez mintegy 5 ezerrel kevesebb volt. A vizsgált ügyeknek 56,5 százalékában az ügyészség vádat emelt, 22,8 százalékában az eljárást megszüntette, 9,7 százalékban feltételes ügyészi felfüggesztést alkalmazott, 3,8 százalékát pedig az ügyeknek közvetítői eljárásra utalta. Vádemeléstípus szerint a következőképpen alakult: 8300 ügyben az ügyész hagyományos vádiratot nyújtott be, 6920 ügyben a terheltet bíróság elé állította, míg 27 633 ügyben büntetővégzés meghozatalára tett indítványt. Ez már önmagában is mutatja, hogy 2019-ben kiemelt figyelmet fordítottunk az eljárások gyors és hatékony befejezésére, hiszen a vádemelések 73,3 százalékában eljárásgyorsító intézkedésekkel sikerült lezárni az ügyeket. Ez jelentősen meghaladta a korábbi évek eredményeit is. Külön ki kell emelni a büntetővégzések számának jelentős emelkedését. A beismerésen alapuló terhelti együttműködés, ahogy már erre utaltam az előzőekben, meghatározza a vádemelés formáját és a vádirat tartalmát is. Az ügyészségnek arra is lehetősége van, hogy a vádiratban indítványt tegyen a büntetés vagy intézkedés mértékére vagy tartamára arra az esetre, ha a terhelt az előkészítő ülésen a bűncselekmény elkövetését beismeri. Az ügyészség 2019-ben 91 esetben emelt vádat a nyomozás során létrejött egyezség alapján, és 3984 esetben tett indítványt a vádiratban a joghátrányra, ha a terhelt az előkészítő ülésen beismeri a tettét és lemond a tárgyaláshoz való jogáról. E mellett a két, az eljárást rendkívüli mértékben meggyorsító eszköz mellett az ügy gyors lezárását szolgálja a bíróság elé állítás intézménye is, amelyre 2019-ben az összes vádemelés 14,7 százalékában került sor. A büntetővégzésről már szóltam, ez az eszköz egyre jelentősebb az ügyészség jogalkalmazási gyakorlatában, és növekedő számot láthatunk. Én úgy gondolom, hogy a büntetővégzés egy igen jól sikerült jogintézmény, megvoltak az előzményei 2018 előtt is, de azóta még inkább alkalmazható. Ennek oka a Be.-nek a büntetővégzés meghozatalára irányuló eljárásra vonatkozó megengedőbb szabályaiban kereshető. Említést kell még tenni a közvetítői eljárásról: kisebb súlyú ügyekben a bűncselekmény következményeinek kiváltására alkalmas konfliktuskezelő eljárás. Minden esetben igyekszünk a sértettek érdekeit figyelembe venni, és a közvetítői eljárás természetesen az ő érdekeiket szolgálja. 2019-ben az ügyészség 4631 terhelt ügyében függesztette fel az eljárást közvetítői eljárás lefolytatása céljából. A bírói út elkerülésének további lehetőségei: az eljárás megrovással történő befejezése, illetve a feltételes ügyészi felfüggesztés. 2019-ben az ügyészség 9423 személlyel szemben alkalmazott feltételes ügyészi felfüggesztést, ennek következtében egyébként 2472 személlyel szemben meg is szüntették az eljárást, tehát sikeres volt az ügyészi döntés. A vádképviseleti tevékenység során az ügyész az államot képviseli a bíróság előtt. A korábbi évek tendenciájával ellentétben, ezt örömmel mondhatom, 2019-ben az előző évhez képest is, bár csekély mértékben, de nőtt a bíróság által jogerősen elbírált ügyek mennyisége és nőtt az ezekben érintett vádlottak száma is. Figyelembe véve azt, hogy a regisztrált bűncselekmények száma ugyanakkor csökkent, e változás két okkal magyarázható. Az egyik okról beszéltek már nagyra becsült kollégáim az előzőekben; nyilvánvaló, hogy a bíróság egy gyorsabb, hatékonyabb ítélkezést érvényesített 2019-ben, mint a korábbi években. De ezenkívül, azt gondolom, hogy mindaz, amit eddig elmondtam, alátámasztja azt, hogy a változás azzal is magyarázható, hogy az előkészítő ülés új funkciójának eredményeképpen a bíróságok egyszerűbben és rövidebb eljárást követően tudtak ügydöntő határozatot hozni. [[19.30]] Ez, azt gondolom, hogy egy rendkívül jó irány. Az előkészítő ülés ennek megfelelően a gyakorlatban is a vádképviseleti tevékenység olyan fontos színterévé vált, ahol be lehetett fejezni számos ügyet. Egy másik fontos részét is ki kell emelni az előkészítő ülésnek, ez pedig a perkoncentráció, ez is bevált a gyakorlatban. A bizonyítási indítványok előterjesztésének legfőbb fóruma lett az előkészítő ülés. És akkor az eredmény pedig az, hogy az előkészítő ülésen a bűncselekmény elkövetését beismerő vádlottak 88 százalékának esetében első fokon elmarasztaló ítélet született. Én azt gondolom, hogy ez európai szinten is igen-igen jó eredmény. Egy dologra idén is kitérek, minden évben kitértem, ez pedig az, hogy az ítélkezési gyakorlat esetenként továbbra is megítélésünk szerint enyhe. Ezeken az ügyészség súlyosbításra irányuló fellebbezéssel próbál változtatni. Ezeknek a fellebbezéseknek az eredményessége 2019-ben a korábbi évekhez képest nőtt, abban az évben 53,6 százalék volt. Megemlítem, bár erről mindig vitatkozunk, de úgy gondolom, hogy egyik évről a másikra mégis egy összehasonlító adat, hogy a váderedményesség ugyancsak nőtt, 2019-ben az elmúlt tíz év legmagasabb értékét, 98,3 százalékot regisztráltunk. De ennél is fontosabb adat, ezt a bizottsági ülésen is elmondtam, hogy a terheltek 85,1 százalékát érintően a bíróság a váddal, illetve a végindítvánnyal minden tekintetben megegyezően állapította meg a büntetőjogi felelősséget. Ennél jobb bizonyítvány, azt gondolom, nem kell a bíróságtól az ügyészségnek. A Házban a mai nap folyamán már többször esett szó a jogegység fontosságáról, ez az ügyészségnek is elsődleges fontosságú. Számos jogértelmezési kérdést vetett fel 2019, éppen az új Be.-nek megfelelően, az ügyészség ezért iránymutatásokkal segítette a jogalkalmazási tevékenységet, és számos elvi jellegű állásfoglalást adott ki ebben az évben. Néhány szót hadd mondjak a közérdekvédelmi ügyészi tevékenységről! 2019-ben a szakterületet a büntető szakterülettel ellentétben nem érték új jogszabályi kihívások. A jogszabályi környezet nem változott lényegesen. A szakterületen iktatott ügyek száma az előző év ügyforgalmához képest nőtt, mintegy 4,4 százalékkal. Ez elsősorban a közérdekvédelmi ügyérkezés döntő hányadát jelentő törvényességi ellenőrzési tevékenység körében történt, a magánjogi ügyekben viszont kiemelkedő volt, különösen jelentős, közel 21 százalékos növekedést regisztráltunk. A törvényességi ellenőrzéssel kapcsolatos ügyek legnagyobb részét változatlanul, a korábbi évekhez hasonlóan a szabálysértési ügyek jelentik, itt az ügyészség törvényességi kontrollt gyakorol a szabálysértési hatóságok jogalkalmazása felett. Fontos feladatunk a környezetvédelmi hatósági eljárások figyelemmel kísérése. 2019-ben a környezetvédelmi, természetvédelmi, állatvédelmi ügyekben a kiemelt intézkedések száma több mint 7 százalékkal emelkedett. Ugyancsak figyelmet fordítottunk a tárgyévben a fogyasztói jogok érvényesülésére, ez nem merült ki a fogyasztóvédelemmel foglalkozó hatóságok döntéseinek törvényességi ellenőrzésében, több komplex vizsgálatot is folytattunk ezen a téren. Egyébként pedig a fogyasztói érdekek védelmében perindítással is éltünk, például ingatlanközvetítéssel foglalkozó vállalkozásokkal szemben, utazásszervezési, használtautó-kereskedelmi tevékenységet végző céggel szemben és légitársasággal szemben is. Külön meg kell említenem a megbízhatósági vizsgálatot azért, mert a megbízhatósági vizsgálat szorosan kapcsolódik a korrupcióhoz. Ugye, ennek célja az, hogy a védett személyek eleget teszneke a jogszabályban előírt hivatali kötelességüknek, vagy pedig korruptak esetleg. 1146 megbízhatósági vizsgálatot elrendelő határozatot hagytunk jóvá 2019-ben, és a megbízhatósági vizsgálatok alapján 7 büntetőeljárást indítottunk. Magánjogi területen folytatódott a súlyponteltolódás, ami megfigyelhető volt a korábbi években a cégjogi és fogyasztóvédelmi tevékenység irányába. Foglalkoztunk 2019-ben is a civil szervezetek törvényes működésével. Itt meg kell említeni azt, hogy az ügyész jelentős számban élt azzal a hatáskörével, hogy felszólított a jogszabálysértő helyzet megszüntetésére, és ennek fontos perelhárító szerepe volt. A perelhárító ügyészi intézkedések, sikeres ügyészi intézkedések száma a megelőző évhez képest közel a két- és félszeresére nőtt. A cégtörvényességi felügyeleti eljárás lefolytatására irányuló ügyészi kezdeményezések száma viszont 2019-ben jelentős mértékben csökkent. Még egy területet meg kell említenem, ez pedig a fogyasztói érdekek védelmében az általános szerződési feltételek tisztességtelenségének megállapítására irányuló keresetlevelek benyújtása: 5 százalékkal többet nyújtottunk be, mint az előző évben. [[Az elnöki széket dr. Brenner Koloman, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] A nem büntetőjogi feladatok között kiemelkedő a büntetés-végrehajtás törvényességi felügyeleti és jogvédelmi szakterülete. Ez az ország megítélésével is összefüggő, fontos terület. A szakterület ügyészei számos vizsgálatot folytattak, országos vizsgálatot is ezen a területen. Azt lehet mondani, hogy általában törvényesnek találták a szakterületet, és kisebb problémák elhárítására pedig intézkedéseket tettek. Egyetlenegy gondolatot a legfőbb ügyészt megillető egyes jogosítványokról. Ez a törvényesség érde-kében előterjeszthető jogorvoslat. Amikor nincsen más lehetőség jogerős döntéssel szemben a törvényesség érdekében fellépni, a legfőbb ügyész ezt megteheti. Erre 2019-ben 18 esetben került sor. A Kúria 13 esetben osztotta a jogorvoslati indítványban kifejtett érveket, és csak 3 esetben volt eredménytelen az indítvány, a továbbiak pedig áthúzódtak 2020-ra. Egy nagyon fontos feladatát még az ügyészségnek itt meg kell említenem, ez pedig az 1956. évi forradalom és szabadságharc utáni leszámolással összefüggő elítélések semmisségének megállapítása. 2019-ben 13 büntetőügyben 46 személy esetében indítványozta a legfőbb ügyész, azaz én, hogy hivatalból a Kúria adjon ki ilyen semmisségi igazolást. A jogegységi határozatokról is esett szó már a mai napon ebben a Házban, rendkívül fontos: 2019-ben 5 jogegységi eljárás indult a büntetőjogi szakágban, ebből 3 indult ügyészségi kezdeményezésre, közjogi szakágban pedig mindhárom jogegységi eljárásban tettünk nyilatkozatot. [[19.40]] A Legfőbb Ügyészség nemzetközi tevékenységéről csak nagyon röviden. Változatlanul prioritás az együttműködés az uniós szervekkel. Azt gondolom, hogy kiváló az együttműködés az Unióval, különösképpen azokkal a szervekkel, amelyek valamiképpen kapcsolódnak az ügyészségi munkához, így az OLAF-fal, amely az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalásokat vizsgálja adminisztratív területen. 2019-ben az OLAF három igazságügyi ajánlást tett az ügyészi szervezetnek, mind a háromban azért nem lett elrendelve a nyomozás, mert már folyamatban lévő nyomozásokra érkezett igazságügyi ajánlás, ezeket az ajánlásokat csatoltuk a folyamatban lévő nyomozásokhoz. Egyébként az OLAF által indítványozott ügyekben bírósági ítéletek is születtek, 2019-ben két ügyben az elsőfokú bíróság hozott nem jogerős marasztaló ítéletet, egy ügyben másodfokú eljárás zárult le, egy ügyben pedig a büntetőeljárás a Kúrián fejeződött be jogerős ítélettel. Meg kell említenem még a Eurojustot, az Unió ügyészi szervezetét. A magyar nemzeti iroda a Eurojustnál kiemelkedően teljesített 2019-ben. Összesen 386 ügyben járt el, amelyek közül 250 hazai, 136 pedig külföldi kezdeményezés volt. Ezzel azok közé a tagállamok közé tartozunk, amelyek a leggyakrabban veszik igénybe a Eurojustot, illetve segíti a Eurojust keretén belül a külföldi partnereket. A korábbi 11. helyről a 7., illetve az 5. helyre léptünk elő. Még meg kell említenem az úgynevezett közös nyomozócsoportokat, amik szintén a Eurojust égisze alatt működnek. 2019-ben a magyar hatóságok összesen 17 közös nyomozócsoportban vettek részt. A gazdálkodás és informatika területéről meg kell említenem, hogy a korábbi években elkezdődött fejlesztések a terveknek megfelelően folynak. Reméljük, hogy az informatika, sajnos épp a pandémiás helyzet következtében, további gyors fejlesztést fog mutatni az elkövetkezendő években is. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A 2019-es statisztikai adatok azt mutatják, hogy az ügyészség a tárgyévben is törvényesen és eredményesen dolgozott. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Megadom a szót Vejkey Imre úrnak, az Igazságügyi bizottság elnökének, a határozati javaslat előterjesztőjének. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy mindenekelőtt megkülönböztetett tisztelettel köszöntsem jómagam is az Országgyűlés plenáris ülésén Polt Péter legfőbb ügyész urat és munkatársait.Magyarország Alaptörvényének 29. cikk (5) bekezdése alapján a legfőbb ügyész úr benyújtotta az Országgyűlésnek az ügyészség 2019. évi tevékenységéről szóló B/12207. számú beszámolóját, amelyet a feladat- és hatáskörrel rendelkező Igazságügyi bizottság 2020. november 24-ei ülésén kijelölt bizottságként megtárgyalt. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Alaptörvény szerint Magyarország ügyészsége a magyar állam tekintetében a büntetőjogi igény kizárólagos érvényesítője, továbbá ellát más, a törvény által hatáskörébe utalt feladatokat is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az ügyészi szervezet a 2019. évben is kifejezetten a törvényes keretek között és az időszerűség követelményeinek is megfelelően végezte munkáját. Ezúton is köszönjük, legfőbb ügyész úr, önnek és munkatársainak. Ezúton is gratulálunk minden dolgozónak, mert rendkívül fontos dolog az időszerűség, rendkívül fontos dolog az, hogy ilyen dolgokban, amik a büntető törvénykönyvhöz, a személyi szabadsághoz kötődnek, amik az emberek életét alapvetően meghatározzák, az ügyészség rövid idő alatt, pontosan, precízen és időszerűen végzi munkáját. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Igazságügyi bizottság a vita során kifejezetten üdvözölte azokat az ügyészségi intézkedéseket, amelyeket az eljárások időszerű befejezése, hagyományos vádemeléstől eltérő, illetve sértetti jóvátételt eredményező intézmények alkalmazása érdekében a jogalkotói cél megvalósítása irányába tett. A bizottság elismeréssel adózott az ügyészség azon munkája előtt is, amelynek eredményeképpen a regisztrált bűncselekmények száma évről évre csökken. Ez a tendencia 2019-ben különösen szembeöltő volt, hisz ez az érték 19 százalékkal volt kevesebb, mint 2018-ban, és elmondható továbbá az is, hogy a csökkenés szinte valamennyi bűncselekményi kategóriában látható volt. A regisztrált bűncselekmények számának tendenciózus csökkenése a 2012. évi adatokhoz képest még jelentősebb. Míg 2012-ben 472 236 bűncselekményt regisztráltak, addig 2019-ben 165 648 esetet, amely megközelítőleg 65 százalékkal alacsonyabb a hét évvel ezelőttinél. Bár a regisztrált bűncselekmények száma látványosan csökkent, ez azonban nem jelenti az ügyészség munkájának csökkenését is. Az új büntetőeljárási szabályok alkalmazásából adódóan az ügyiratforgalom szignifikánsan több mint 25 százalékkal emelkedett. 2019-ben csak a büntető ügyszakban több irat érkezett, mint a 2018. évben összesen. Ez jelentős terhet rótt az ügyészség egyébként is terhelt szervezetére, amelynek munkáját a bizottság továbbra is őszinte tisztelettel támogatja. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Az Igazságügyi bizottság ugyancsak üdvözölte az ügyészségnek az ügyészségi nyomozási szervezetrendszer átalakítása érdekében tett intézkedéseit, amit az új büntetőeljárási törvényből fakadó feladatai, így különösen a korrupciós bűncselekmények miatt indult eljárások végrehajtása indokolt. Az előző évhez képest is egyre több esetben került alkalmazásra a büntetővégzésre irányuló indítvány, 2019-ben 27 633 esetben, az összes vádemelés 58,6 százalékában került kiadásra, amely szám 2018-ban még csak az összvádemelés 44,8 százaléka volt. Az ügyészség hatékony munkáját mutatja, hogy az eredményes nyomozást követően a vádemelések száma is növekszik. A beérkezett ügyek több mint felében a 2018. évhez képest 4008-cal több ügyben került sor a vádemelésre. Ez a szám annak fényében még inkább figyelemre méltó, hogy a büntetővégzés kiadásával, bíróság elé állításával végződő ügyek száma jelentősen csökkent. Ugyancsak az ügyészség gyors és hatékony munkáját jellemzi az előkészítő ülésen történő ügylezárások számának emelkedő aránya is. A bizottság elismerését fejezi ki azzal kapcsolatban is, hogy az elmúlt tíz évben 98,3 százalékos értékkel 2019-ben volt a legmagasabb az ügyészség váderedményessége, és több mint 80 százalékban a bíróság a váddal teljesen megegyező határozatot hozott. [[19.50]] A bizottság foglalkozott az ügyészség közérdekvédelmi ügyeivel is. Megállapította, hogy az ügyészség ez irányú feladatai között továbbra is a szabálysértési ügyek törvényességi ellenőrzése a legmarkánsabb, ezen túlmenően környezetvédelmi ügyekben, fogyasztói jogok és érdekek védelme érdekében lépett fel. A 2019. év egyik kiemelt feladataként jelentkezett a fogvatartottakkal való bánásmód törvényességének ellenőrzése. A bizottság üdvözölte az ügyészség azon megállapításait, hogy hazánkban a nemzetközi és hazai normáknak megfelelő a fogvatartottakkal való bánásmód. A bizottság tagjai az ügyészségi határozatokkal szembeni jogorvoslatokkal, a korrupciós bűncselekmények felderítésével és vádemelésével, az ügyészség nemzetközi kapcsolatainak alakulásával, a jogalkalmazás során szerzett tapasztalatai alapján felmerülő jogalkotási javaslataival kapcsolatban fogalmaztak meg kérdéseket. Az Igazságügyi bizottság megállapította, hogy a beszámoló a jogszabályoknak megfelelő tartalommal és formában részletesen tájékoztatta az Országgyűlést az ügyészség büntető igazságszolgáltatáshoz kapcsolódó szerteágazó feladatairól, közjogi felelősségi tevékenységéről, törvényességi ellenőrzési munkájáról, valamint a büntetés-végrehajtási eljárásokkal összefüggő munkáiról is. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Mindezek alapján az Igazságügyi bizottság 2020. november 24-ei ülésén az ügyészség 2019. évi tevékenységéről szóló B/12207. számú beszámolóját 8 igen szavazattal, 3 nem szavazat ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Bizottságunk a házszabályi rendelkezések 84. § (2) bekezdése alapján benyújtott H/13930. számú határozati javaslatában a legfőbb ügyész úr 2019. évi beszámolóját a tisztelt Háznak elfogadásra ajánlja. Kérem, támogassák önök is úgy a beszámolót, mint a határozati javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük. Megkérdezem, hogy a kormány nevében kíváne valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! Akkor most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót elsőként Bajkai Istvánnak, a Fidesz képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr! Tisztelt Legfőbbügyész-helyettesek! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Európai kultúránk, európai létünk három nagy talapzaton nyugszik. Az egyik a görög filozófia szabadságeszménye és demokráciafelfogása, a másik maga a kereszténység, a harmadik pedig a római jog. Éppen ezért, ha megengedik, a beszédemhez egy római jogi mondatot fűznék, amely egyfajta jelmondata és vezérlő gondolata mindannak, amit szeretnék ma elmondani a tisztelt legfőbb ügyész úr beszámolójával kapcsolatban. Így szól: Iustitia est regnorum fundamentum; modern fordításban: minden államiság, minden állam alapja a jog.A Magyarország Alaptörvényének 29. cikkében foglaltak szerint a legfőbb ügyész és az ügyészség független, az igazságszolgáltatás közreműködőjeként mint közvádló az állam büntető igényének kizárólagos érvényesítője. Az ügyészség üldözi a bűncselekményeket, fellép más jogsértő cselekményekkel és mulasztásokkal szemben, valamint elősegíti a jogellenes cselekmények megelőzését. Alaptörvényünk 29. cikkének (5) bekezdése rögzíti, hogy a legfőbb ügyész éves beszámolási kötelezettséggel tartozik az Országgyűlésnek az ügyészség tárgyévi működéséről. Ahogy ezt hallottuk, az Igazságügyi bizottság megvizsgálta az előttünk fekvő beszámolót, amely rendkívül részletes, alapos és áttekintő, és azt a legfőbb ügyész úr kiegészítésével együtt elfogadásra alkalmasnak találta. Tisztelt Országgyűlés! Szeretném kiemelni, hogy az ügyészség a legfőbb ügyész úr vezetésével a lehető legnagyobb gyorsasággal és eredményességgel tudott alkalmazkodni a 2018. július 1. napján hatályba lépett új büntetőeljárási kódex teremtette környezethez, amely jelentős hatással volt az ügyészség 2019. évi büntetőjogi szakági tevékenységére. A törvény főbb célkitűzései és koncepcionális újításai a következőképpen foglalhatók össze. Egyfelől választ akart adni arra a széles társadalmi igényre, amely az eljárások időszerű befejezése, valamint a büntető igazságszolgáltatás hatékonyabb működése iránt mutatkozott. Másfelől a lényegi célja az volt, hogy a bűncselekmények elkövetőit az eljárási garanciák magasabb szintje mellett is rövidebb idő alatt és kevesebb társadalmi ráfordítás mellett vonják felelősségre. Az új eljárás ennek szellemében kiemelt jelentőséget tulajdonít a terhelt együttműködésének, amelyre önkéntes beismerése adhat lehetőséget. Mindebben az eljárás valamennyi résztvevője és a társadalom egésze is érdekelt, mivel a büntetőeljárás során eljáró hatóságok oldalán idő- és költségmegtakarítást, a terhelt oldalán enyhébb szankcionálást, a sértett számára pedig biztos jóvátételt eredményezhet. Mindezek mellett fontosnak tartom megemlíteni az ügyészség egységes jogalkalmazást elősegítő munkáját, mivel az e célt szolgáló iránymutatások, állásfoglalások kibocsátása különös jelentőséget kapott a 2019-es esztendőben, hiszen az új büntetőjogi eljárásjogi kódex számos értelmezési kérdést vetett fel a törvény megváltozott szemléletével és az új jogintézményeivel kapcsolatban. A büntetőjog-alkalmazás során pedig alapvető, hogy az ügyészi szervek a vitatható kérdésekben azonos álláspontot képviseljenek, ami a jogbiztonság egyik jelentős jogállami garanciája is. A Legfőbb Ügyészség a 2019-es évben számos elvi jelentőségű állásfoglalást adott ki, amelyek közül néhányat mindenképpen indokoltnak tartok kiemelni. 2018-ban született meg az az állásfoglalás, amely az emberkereskedelem sértettjének kiszolgáltatott helyzetét a korábbi gyakorlatnál jóval humánusabb és életszerűbb körülményekhez igazodó módon definiálta, amellyel jelentősen hatékonyabb védelmet biztosított az emberkereskedelem áldozatainak. Ezen állásfoglalás kiegészítéseként 2019-ben a legfőbb ügyész úr újabb iránymutatást tett közzé, amelyben részletesen ismertette azokat a körülményeket, indikátorokat, amelyek a kizsákmányolás céljából elkövetett emberkereskedelem áldozatainak azonosítását és ezáltal a sérelmükre elkövetett bűncselekmények helyes minősítésének megállapítását könnyítik meg. Egyedi ügyben adott állásfoglalásában fejtette ki a Legfőbb Ügyészség, hogy a vagyon elleni, illetve a költségvetést károsító bűncselekmények egyúttal korrupciós bűncselekményeket is megvalósítanak, így ezen bűncselekmények valóságos halmazatban állnak egymással. A Legfőbb Ügyészség állásfoglalást adott ki továbbá az elévülést félbeszakító eljárási cselekmények mibenlétéről, a 14. életévüket be nem töltött sértett kihallgatásának szempontrendszeréről, valamint a terhelt ügyirat-megismerési jogának korlátozását megalapozó döntéssel kapcsolatos jogértelmezésről egyaránt. Az új kódex alkalmazásával összefüggésben kiadott számos szakterületi állásfoglalás közül leginkább kiemelésre méltó jogi tartalom azokhoz fűződik, amelyek a fiatalkorúak érintettségével folytatott büntetőeljárásban a vonatkozó szabályok értelmezésére adtak iránymutatást. [[20.00]] Ez az irányvonal a Fidesz képviselőcsoportja számára is különösen támogatott, mivel a gyermekek védelme, egészséges testi, lelki, szellemi fejlődésük biztosítása mindennél fontosabb mind Magyarország kormánya, mind pedig képviselőtársaim számára. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretném kiemelni, hogy a legfőbb ügyész úr tevékenysége nem csupán belföldön, hanem határon túl is jelentős, hiszen a 2019-es év során dr. Polt Péter legfőbb ügyész úr többek között részt vett a visegrádi csoport legfőbb ügyészeinek tanácskozásán, fogadta az Európai Tanács korrupció elleni államok csoportja, a GRECO küldöttségét, továbbá tárgyalást folytatott az Európai Bizottság Magyarországra látogató szakértőivel az európai szemeszter keretében. Az ügyészség nemzetközi tevékenységén belül nagy hangsúlyt fektetett nemzetközi kapcsolatainak a fenntartására és megerősítésére, amelyek közül jelentős a képzési jellegű, tapasztalatcsere célú nemzetközi rendezvényeken való ügyészi részvétel, szakértőként, előadóként való meghívás, valamint konkrét ügyekben a külföldi partnerekkel való szakmai egyeztetés érdekében teljesített külföldi kiküldetés. Jó szemmel tekintjük, hogy az ügyészség a gyakorlati munkavégzés mellett időt és energiát fordít a jog művelésére, a tudományos és elméleti teoretikai tevékenységek gyakorlására is. E körben szeretném kiemelni, hogy az ügyészek megbecsült résztvevői a jogi tudományos közéletnek, rendszeresen jelennek meg cikkeik, tanulmányaik, továbbá személyesen is szerzői szakkönyveknek, egyetemi tankönyveknek és más felsőoktatási, oktatási kiadványoknak. Az ügyészség felső vezetésében mindenki rendelkezik tudományos fokozattal, 28 ügyész és 16 más ügyészségi alkalmazott tudományos fokozatot, közülük 5 fő habilitált, 2 fő akadémiai doktori címet szerzett. 60 ügyész, alügyész és ügyészségi fogalmazó különböző doktori iskolák hallgatója. A tárgyévben az intézet kutatói összesen 69 publikációt jelentettek meg, ebből hatot idegen nyelven. Az ügyész kollégák különböző konferenciákon és szakmai fórumokon összesen 155 előadást tartottak, amelyekből kilenc hangzott el idegen nyelven, nyolc külföldi konferencián. A kutatók jelentős része tagja vagy tisztségviselője tudományos vagy tudományos munkával összefüggő hazai, illetve nemzetközi szakmai szervezeteknek, ilyen például a European Crime Prevention vagy az International Society of Criminology intézet is. Tisztelt Ház! A beszámolóban foglaltakat a Fidesz képviselőcsoportja támogatja arra tekintettel, hogy az ügyészség tevékenysége a 2019-es esztendőben is az össztársadalmi elvárásoknak magas színvonalon tett eleget. Köszönjük a legfőbb ügyész úrnak a munkáját, köszönjük az ügyészség minden dolgozójának a munkáját, és mind a legfőbb ügyész úr számára, mind pedig az ügyészség és munkatársai számára jó egészséget és további jó munkát kívánunk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Gyüre Csabának, a Jobbik képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Legfőbb Ügyész Úr és Munkatársai! Az Alaptörvényünk 29. cikke kimondja, hogy az ügyészség az állami büntetőigények kizárólagos érvényesítője. Ezzel kapcsolatban a legfőbb ügyész úr az előbb itt nyilatkozott is, hogy 98,3 százalékos váderedményességgel rendelkeznek, ami folyamatosan javul és egyre jobb minden évben. Hát, már sokáig nem lesz lehetőségük javulni, ahogy itt elnézem, a 100 százalékhoz képest. De nyilván ebben benne van az is, hogy ha önök a kizárólagos érvényesítője, és ezt általában el szoktam mondani ezeken a meghallgatásokon, beszámolókon, hogy nemcsak abból kell kiindulnunk, hogy melyek azok az esetek, amikor vádat emelnek és az eredményes lesz, hanem nyilván sokkal érdekesebb lenne, ha megfordítanánk ezt a kérdést, hogy mikor nem emel vádat az ügyészség, milyen ügyek vannak, amikben nem emelnek vádat, holott adott esetben lehetne, holott adott esetben lehet, hogy kellene is vádat emelni. Tehát ez már egy sokkal érdekesebb kérdés lenne, és sajnos ezek az ügyek már nem juthatnak el olyan szakba, hogy arról bíróság tudjon dönteni, amelynél a függetlenséget azért sokkal inkább látjuk, mint ahogy az ügyészségnél nem mindig látjuk ezt a függetlenséget. Tehát ezért lenne ez egy nagyon fontos dolog, hiszen nagyon sok esetben nem állnak rendelkezésünkre olyan eszközök, amivel például egy pótmagánvádat eredményesen lehetne ilyen esetekben végigcsinálni, hiszen nincsenek az ellenzéki képviselők kezében olyan nyomozati jogkörök, nincsenek lehetőségek, nincsenek hozzá anyagi eszközök, nincsenek hozzá megfelelő szakemberek, és a többi, és a többi, és hosszasan sorolhatnánk. Amikor rávilágítunk egy-egy problémára, akár itt a parlamentben, akár a médiában, mindig elmondják nekünk, főleg a kormánypárti képviselők, hogy miért nem tetszenek feljelentést tenni. Hát, teszünk feljelentést nagyon sok esetben. Az ellenzéki képviselők rengeteg feljelentést tettek már korrupciógyanús ügyekben is zömében, de ezek általában, 99 százalékban mindig elutasításra kerülnek, bűncselekmény hiánya, bizonyítottság hiánya, és nyilván nincsenek meg azok az eszközök, amelyekkel a pótmagánvádas ügyeket eredménnyel végig lehetne csinálni. Mindamellett sok más eszközünk sincsen meg, és sok más probléma is van, hiszen a kormányzat és a kétharmados parlamenti többség igyekezett az ellenzéki képviselők kezéből kivenni azokat a lehetőségeket, amelyek adott esetben egy nyomozást előmozdítanának. Így például az egyik első intézkedése volt a Fidesz-KDNP-nek 2010-ben, az Orbán-kormány megalakulása után, hogy megszüntesse a vizsgálóbizottságoknak a lehetőségét, és minden olyan esetben, amikor törvényt hoztak róla a kétharmados többség tudatában, illetve ennek az erejével, hogy minden olyan esetben, amikor bűncselekmény gyanúja merül fel, akkor ne lehessen vizsgálóbizottságot felállítani. Nyilván ez is egy eszköz arra, hogy a korrupciót az ellenzéki politikusok semmilyen formában ne tudják a felszámolás irányába elmozdítani vagy annak a szűkítése irányába elmozdítani, hiszen sajnos Magyarországon ma rendszerszintű korrupcióról beszélhetünk, állami rendszerszintű korrupcióról beszélhetünk, és nyilván ekkor vizsgálnunk kell, amikor erről beszélünk, nyilván vizsgálnunk kell a felelősséget is, hogy ebben kinek milyen felelőssége van. Nyilván én azt gondolom, hogy a legnagyobb felelőssége a kormányzatnak van ebben a kérdésben, hiszen nemhogy a politikai akarat nincs meg a magyarországi korrupt rendszernek a felszámolására, hanem ennek a rendszernek, a rendszer rugójának, a rendszer erejének a mozgatása éppen a kormány kezében van vagy a kormányközeli politikusok kezében van. Sajnos, amíg nem lesz ezzel ellentétes politikai akarat, addig ebben nem lesz változás, illetve lesz, csak további romlás lesz tapasztalható, mint ahogy majd erre még a későbbiek során ki fogok térni. Ez az egyik része ennek a dolognak. A másik része pedig a bűnüldöző szerveknek a munkája, hogy valóban, mondjuk, korrupciós ügyekben kifejtike azt a fajta munkát, amit adott esetben elvárnának tőlük, ha nem lenne politikai iránymutatás, politikai befolyásolás ezekben az ügyekben. Reméljük, hogy nincsen, de mindenesetre azt látjuk, hogy nem nagyon haladnak az ilyen ügyek, nem nagyon kerülnek terítékre ilyen ügyek. A legfőbb ügyész úr el szokta mondani, hogy nagyon nehéz ezekben az ügyekben a leleplezés, a konkrét bizonyítékoknak a beszerzése. Nyilván leginkább titkosszolgálati eszközökkel lehet ezeket felderíteni, és természetes, hogy ezek az eszközök pedig nincsenek egy ellenzéki képviselőnek a kezében, és nem is lehetnek a kezében, hogy ilyen formában tudjon bizonyítékokat találni. De amikor a kormányzati többség mindent megtesz azért, hogy még a meglévő eszközöket is elvegye egy-egy ellenzéki politikus kezéből, akkor igenis nehéz ebben az előrelépés, és igenis abban lenne elvárásunk, hogy az ügyészség ebben sokkal erőteljesebben fejtse ki a tevékenységét. Nyilván itt többféle problémahalmaz merült már föl, ami nekünk vesszőparipánk. Itt elsősorban azt szeretném jelezni, hogy a Jobbik Magyarországért Mozgalom is igencsak kezdeményezi, hogy csatlakozzunk az Európai Ügyészséghez. Azt gondolnánk, hogy ez is egyik lépése lenne annak, hogy Magyarországon a korrupció felszámolása meginduljon, hiszen az Európai Ügyészségnek a legfontosabb feladata és gyakorlatilag az egyetlen feladata az európai uniós pénzek törvényes elköltésének a vizsgálata, az, hogy nem történneke korrupciós ügyek ennek az elköltésénél. [[20.10]] És igenis azt látjuk, és igenis volt rá nem egy példa, amikor akár az OLAF is jelezte az ez irányú problémákat, majd az ügyészség vagy nem indított eljárást, vagy ha indított is eljárást, azt megszüntette, hiszen olyan kormányközeli körökbe érkeztek a szálak, ahol már talán nem volt kívánatos tovább nyomozni. És bizony, ha ilyen problémák vannak, akkor azt látják az emberek, erősödik bennük az, hogy a korrupció Magyarországon bizony rendszerszintű, bizony a kormányzat is benne van, és bizony adott esetben attól is tartanak, hogy a nyomozó hatóságok is kisebb elánnal vizsgálódnak azokban az ügyekben, ahol vezető politikusokhoz vagy azokhoz tartozó körökhöz, ne adj’ isten, családtagokhoz érnek el ezek a szálak. Ezek azok a problémák, amelyek miatt Magyarország a korrupciós világranglistán igen előkelő helyre került. Mindig el szokta mondani a legfőbb ügyész úr, hogy ezt ne tekintsük kiindulópontnak, hiszen ennek nincs sok büntetőjogi relevanciája, és valóban van abban igazság, amit a legfőbb ügyész úr mond, mert ez egy érzékelés, hogy mit érzékelnek a magyar állampolgárok, és ennek a felmérése alapján történik meg a korrupciós világranglistának az összeállítása és a korrupciós európai uniós ranglistának az összeállítása is, de az a legfontosabb, hogy mit érzékelnek az emberek. Nyilván amikor arról beszélünk, hogy a bűncselekmények mennyire gyakoriak, akkor is az a legfontosabb, hogy mit érez a lakosság, hogy tarte attól, hogy vele szemben bűncselekmény elkövetése fog megvalósulni, vagy biztonságban érzi magát. Nyilván ez a szubjektív érzés nagyon fontos, és ez a kimutatás bizony ezt a szubjektív érzést, az állampolgároknak a szubjektív érzését mutatja be, és ez alapján bizony eljutottunk oda, amit én már több ügyészségi beszámoló, legfőbb ügyészi beszámoló során megjósoltam nem volt nehéz megjósolni , hogy Magyarország, ha így halad, akkor előbb-utóbb az európai uniós országok között a korrupciós ranglistán az utolsó helyre fog kerülni, és bizony az Orbán-kormánynak ezt kitartó munkával sikerült is elérnie, igaz, hogy nem 2019-re, csak 2020-ra, tehát nem a vizsgált évre, hanem a tavalyi évre sikerült elérni, tavaly még csak utolsó előttiek voltunk, azóta már sikerült ezt is elérni, ugyan ezeket a babérokat együtt osztjuk meg Romániával és Bulgáriával, a legeslegeslegutolsó helyen, de sajnos idejutottunk. Ha megnézzük azokat az országokat, amelyek velünk együtt csatlakoztak az Európai Unióhoz vagy utánunk csatlakoztak az Európai Unióhoz, és megnézzük, hogy kinek hogyan változott a helyezése vagy a megítélése ezen az európai uniós korrupciós érzékelési ranglistán, akkor azt látjuk, hogy az első és legkevésbé korrupt ország Észtország, amely 100 pont a maximum 11 pontot javított ezen, tehát elég jó lépést tett ahhoz, hogy a kevésbé korrupt országok sorába kerüljön. Utána a második helyezett Litvánia, amely 6 pontot javított, Szlovéniával holtversenyben van, Szlovénia 1 pontot rontott, de jó helyről indult. Lettország 8 pontot javított. Lengyelország az 5. helyezett, 2 pontot rontott. A 6. Csehország, amely 5 pontot javult 2012 óta. Szlovákia 3 pontot javított, és ő is előrébb lépett, kevésbé korrupt ország lett. Horvátország is javított. Bulgária is javított. És a legnagyobb rontó az elmúlt nyolc évben Magyarország, 11 pontot rontott ebben a legrosszabb Lengyelország, amely 2 pontot tudott rontani, mi 11-et , és így jutottunk holtversenyben Bulgáriával, Romániával az utolsó helyre a korrupciós ranglistán az Európai Unióban. Én azt gondolom, hogy ez az egyik legfontosabb mutató, amelyben Magyarországot a Fidesz-KDNP, az Orbán-kormány az Európai Unió szégyenpadjára hozza ezzel, az ilyenfajta kimutatásokkal, és én azt gondolom, hogy erre rá is szolgált a kormány, hogy idejussunk, hiszen mindent megtett azért, hogy ez bekövetkezzen. És hogy melyek azok a mutatók, amelyek idejuttatták az országot, és most a legutolsó év vonatkozásában nézzük, ebben már a Covid-járvány hatása is érezhető, hiszen a járványügyi beszerzések jórészt átláthatatlanok voltak, mennyiségileg sokszor sokszorosan meghaladták a szükségletet, áron felüli, túlárazott vásárlások történtek nagy arányban; a járvány hatására felgyorsult a demokratikus intézményrendszer lebontása; a közérdekűadat-igénylés megválaszolási határidejét kitolták; az Alaptörvényben módosították a közpénz fogalmát, egy jó részt kivettek a közpénzből, hogy ne tudja az ellenzék vagy egy állampolgár vizsgálni, hogy hová is tűnik el az a közpénz, nyilván az átláthatóságot, azt… Ez nyilván nem ügyészségi feladat, mert ezt a törvényhozás hozta, tehát én nem a legfőbb ügyésznek rovom fel éppen az alaptörvény-módosítást nyilvánvalóan, de ez is egy része annak, hogy idejutottunk. A közérdekű adatok nyilvánosságát folyamatosan szűkítik, a haveri körök, strómanok, oligarchák kiemelt támogatást kapnak; a közvagyon alapítványba pumpálásával magánvagyonná alakítják át a közvagyont; a sporttámogatásokat kiemelten, az egészségügyi támogatásokat is meghaladóan tolják. Így jutottunk oda, hogy 2012-ben az akkor 27-tagú Európai Unió 19. legkorruptabb országa voltunk, mára sikerült az utolsó helyet elérni, és sajnos mindenki úgy tartja, hogy Magyarországon rendszerszintű a korrupció ezt önök nyilván cáfolni fogják , és bizony ennek nagyon súlyos hatása van sok mindenre az országban. Hatása van a versenyképességre, de hatással van ez az elvándorlásra, de még a demográfiára is, az innovációra, azt alacsony szinten tartja, egy kontraszelekció, egy protekcionizmus működik a gazdaságban, és mindez hatással van a versenyképességre, az eredményességre, de ez hatással van az oktatásra, az egészségügyre és nagyon-nagyon sok mindenre. És sajnos odajutottunk ma Magyarországon, hogy a gazdasági szereplők jó része sajnos tudomásul vette, és együtt él ezzel a jelenséggel, sőt, aki tudja, ki is használja ezt a lehetőséget és itt lenne nagyobb jelentősége az ügyészségnek. Mi ezért is mondjuk, a Jobbik Magyarországért Mozgalom már régóta mondja, hogy szükség lenne Magyarországon egy önálló antikorrupciós ügyészség felállítására számos volt szocialista ország esetében van erre példa, és jól működik. [[Németh Szilárd István közbeszól.]] Nálunk erre sincsen politikai akarat, nyilván mert a jelenlegi kétharmados többségnek és a törvényhozóknak kellene attól félniük, hogy az ő köreik, baráti köreik, oligarcháik, családtagjaik kerülhetnének ezen ügyészség, akár az Európai Ügyészség vizsgálatának a homlokterébe, akár egy külön korrupcióellenes ügyészségnek a homlokterébe. Úgy érzem, hogy addig, amíg ebben nem lesz változás, amíg ebben nem tudunk változást elérni, amíg az ügyészség sem fog mindent megtenni és vannak persze egyedi, kivételes ügyek mostanában, mint a Mengyi Roland-ügy, a Simonka-ügy, a Boldog István-ügy, amely kicsit lebontani látszik a fideszes képviselők érinthetetlenségének a mivoltát, de azt látjuk, hogy az igazán nagy ügyek folyamatosan eltűnnek, és szőnyeg alá lesznek söpörve , addig nem lesz változás és addig nem lesz gazdasági felemelkedés sem. És azt gondolom, hogy az egyik legfontosabb kérdés az igazságosság kérdése, egy államnak a közjót és az igazságosságot kell szolgálnia, addig, amíg a korrupció ilyen szintű Magyarországon, ez sajnos nem fog megvalósulni. Még egyetlenegy dolgot szeretnék kiemelni a legfőbb ügyész úrnak, amit az Igazságügyi bizottságban is kérdeztem már öntől, amit az igazságérzetem valahogy szintén nem tud lenyelni, az úgynevezett plakátrongálási ügyek. [[20.20]] Nyilván tudjuk mindannyian, hogy a Kúria hozott egy döntést, amelyben megvizsgálta a plakátrongálási ügyeket, és kimondta elvi éllel, hogy ez nem szabad véleménynyilvánítás, hanem ez igenis megvalósíthatja a rongálást, nyilván értékhatártól függően. Mit ad isten, az ügyészség kit talált meg? Mondjuk, száz plakátrongálásból volt egy jobbikos, és egy jobbikos országgyűlési képviselőt meg is talált. Különleges sietséggel sikerült is nyomozást elrendelni ellene. Míg több száz korábbi ügyet, amelyet szervezetten fideszes aktivisták követtek el jobbikos plakátok lerongálására, ezeket sorban szüntették meg a szabad véleménynyilvánításra hivatkozva. Itt egy kérdésem lenne legfőbb ügyész úrhoz, hogy elévülési időn belül ezekben az esetekben, amikor nyilvánvalóan, jegyzőkönyvezetten megvalósult a cselekmény, és önök vagy a nyomozó hatóság, a rendőrség megszüntette ezeket az ügyeket, tervezike ezeket feleleveníteni, tervezike ezekben a büntetőeljárások megindítását, ugyanúgy, mint képviselőtársammal szemben, aki talán a gyanú szerint lefestett egy fideszes plakátot. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönjük. Most megadom a szót Vejkey Imrének, a KDNP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Engedjék meg, hogy ismét tisztelettel köszöntsem Polt Péter legfőbb ügyész urat. Nagy örömömre szolgál, hogy az ügyészség eljárása ma Magyarországon azt jelenti, hogy a jog Magyarország alapköve, hogy a jog az ügyészség eljárásának az alapköve. Ez a tény, tisztelt hölgyeim és uraim, szemben azzal, amit Gyüre Csaba jobbikos vezérszónok az imént mondott. Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Nem kívánom megismételni a bizottsági elnöki expozémban elmondottakat, de azt mindenképpen ki akarom hangsúlyozni, hogy az ügyészi szervezet a 2019. évben is kifejezetten a törvényes keretek között végezte munkáját, az időszerűség követelményeit is megtartva. Az ügyészség a fentiek mellett az új büntetőeljárási törvényből fakadó feladatait is maradéktalanul végrehajtotta, szervezetrendszerét is ennek megfelelően átalakította. Mindezek mellett pedig az ügyészség váderedményessége európai szinten a legkiemelkedőbb. Ezúton is gratulálok Polt Péter legfőbb ügyész úrnak, valamennyi ügyésznek és ügyészségi dolgozónak a 2019. évben elvégzett munkájukhoz. További sikereket és jó egészséget kívánunk. A KDNP parlamenti frakciója támogatja a legfőbb ügyész úrnak a 2019. évi ügyészségi tevékenységről szóló beszámolóját és természetesen az Igazságügyi bizottság vonatkozó határozati javaslatát is. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Most megadom a szót Mesterházy Attilának, az MSZP képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Végigtekintve ezen a beszámolón, leginkább talán úgy lehetne jellemezni, hogy ez egy ilyen győzelmi beszámoló, talán ilyen sikeres éve még nem volt az ügyészségnek, mint ez a 2019. év. Tulajdonképpen, aki csak ezt a beszámoló olvassa el, úgy gondolhatja, hogy itt Magyarországon minden tökéletes, tehát egyszerűen semmilyen kritikát nem lehet és nem is kell elmondani az ügyészségi munkával kapcsolatban. A miniszterelnök szokta mondani, hogy az öndicséret büdös, ezt nem nagyon vették figyelembe, hiszen egyetlenegy kritikai megjegyzés sem hangzik el, hogy hol lehetne, hol kellene esetleg valamilyen korrekciót vagy hatékonyságnövelést elérni. És tulajdonképpen mindegy, hogy az általános bűncselekményekről beszélünk vagy akár a korrupcióról, tulajdonképpen minden regisztrált bűncselekményszám folyamatosan csökken, az ügyészi munka hatékonysága pedig minden tényező esetében növekszik. Tehát gyakorlatilag egyetlen olyan elemet sem említ ez a mostani jelentés, ahol az ügyészi feladatok ellátásában valamilyen minimális hiányosság mutatkozna, nincs olyan terület, ahol egyáltalán bármilyen fejlődésre lenne szükség. Kis aggállyal töltött el engem, hogy komolyabb növekedés mutatkozik a bélyeghamisítás esetében. De a többi mind rendben van. Ez azért mindenféleképpen megnyugtató, hogy az egyetlen fő probléma ma Magyarországon az, hogy a bélyeghamisítás jelentős mértékben megnőtt 2019-ben. Ezzel valamit kellene kezdeni egészen biztosan. [[Sebián-Petrovszki László: Intézkedési terv!]] Igen, valamilyen intézkedési tervre itt szükség lenne egészen biztosan, ahogy mondja nekem DK-s képviselőtársam. Aztán még egy elemet hadd hozzak példaként! Az ügyészség a korrupció elleni küzdelem élharcosaként is feltünteti magát ebben a mostani jelentésben, és ugyan itt nem említ neveket, de utal néhány országgyűlési képviselőre vagy éppen önkormányzati képviselőre is, aki ellen nyomozást indítottak vagy vádemeléssel éltek. Itt jobbikos képviselőtársam az imént azt mondta, hogy ezzel egy picit a fideszes képviselők korábbi érinthetetlensége mintha megkopni látszana, vagy mintha ez a szövet bomlana föl, és mintha akár PR-okokból, akár másból akarnák ezt a képet egy picit lebontani. Én mondanám a bizonyos szempontból politikusi laikus véleményemet, képviselőtársam: szerintem ennyire hülyék voltak ezek a fideszes országgyűlési képviselők, hogy ilyen hülye módon kezdtek el lopni, hogy még eltussolni se lehetett azt, amit csináltak, mert annyira primitív, egyszerű módon csinálták, hogy ennyi erővel bankot is rabolhattak volna, azt is nagyon nehéz lenne nem észrevenni. Tehát nem vagyok benne biztos, hogy az ügyészi munka hatékonysága vagy a politikai érvek és érdekek hiánya vagy azzal való szembemenetel lenne az ok, lehet, hogy egyszerűen csak ostobák voltak ezek az emberek, és tényleg bankrablás helyett a költségvetést meg az EU-s forrásokat rabolták csak ki, idézőjelben. Bizonyos szempontból tudok rövidebb lenni, hiszen jobbikos képviselőtársam hosszasan beszélt a korrupcióérzékelési indexről és Magyarországról ebben az esetben. Engedjék meg, hogy én csak arra hadd hívjam fel a figyelmet, hogy valahogy nem ez az érzékelése a Magyarországon élő állampolgároknak, mint amit az ügyészségi beszámoló bemutat számunkra vagy bemutat az országgyűlési képviselők számára. Tehát vagy itt valami hatalmas nagy PR-, marketingkommunikációs probléma van, mert az emberek egyszerűen ezek szerint nem értik, nem látják ezt a fantasztikus hatékonyságot és teljesítményt, amit az ügyészi hivatal felmutat, és akkor többet kellene költeni PR-re a Legfőbb Ügyészség részéről, hiszen akkor csak egy egyszerű kommunikációs hibát kell kiküszöbölni, vagy adott esetben és inkább a másodikra tennék téteket valószínűleg az emberek nem érzik azért azt rosszul, hogy nem ennyire szép az a kép, mint amit ez az ügyészségi jelentés fölfest számunkra, hiszen mindenhol mindennap azzal találkoznak a választópolgárok, hogy nagyon erős politikai beavatkozás történik a magyar gazdaságba, legyen szó bármelyik területről, nagyon figyelemreméltó gazdagodások történnek Magyarországon bizonyos vállalkozók részéről. Ezek már-már valóban zuckerbergi magasságba emelkednek. És lehet, hogy ennek valóban az az oka, hogy az adott vállalkozó, például Mészáros Lőrinc okosabb, mint Zuckerberg, ez is lehet, akkor viszont szerintem érdemes lenne egy katedrát adni a közgazdasági egyetemen, mert akkor ezt oktatni kellene, hogy lehet pár év alatt az ország leggazdagabb emberévé válni egy gázszerelői falusi polgármesteri székből, és akkor tényleg példaként kell a fiatalok elé állítani. De lehet, hogy egyszerűen csak egy strómanról beszélünk vagy egy olyan oligarcháról, aki fölhasználja baráti, emberi, politikusi kapcsolatait, és adott esetben ilyen formában visszaél ezzel a lehetőségével. Tehát én azt látom, hogy a magyar választópolgárok mindennap megtapasztalják, hogy valami fantasztikus sikertörténetek vannak Fideszhez közeli vállalkozók vagy fideszes politikusok esetében. [[20.30]] Az egyik feltaláló, a másik, nem tudom, biztos a rákkutatásban vesz részt, a negyedik meg tényleg nagyon szerencsés. Ebből valószínűleg ezek szerint a jelentés alapján azt a téves következtetést vonják le a választópolgárok, hogy itt, Magyarországon valami gond van a politika, a gazdaság és a politikai hatalommal való visszaélés tekintetében. Úgy tűnik nagyon sok magyar választópolgárnak, még egyszer mondom, nem biztos, hogy ez a valóság, de úgy tűnik számukra, hogy van valamilyen kapcsolat a politikai hatalommal való visszaélés és bizonyos emberek meggazdagodása között. Ha ez így van, akkor bizony az ügyészségnek valószínűleg itt picit van valami hiátusa a munkavégzés kapcsán, és talán mégsem annyira sikeres és fantasztikus ez a munka a korrupcióellenes küzdelem tekintetében, már ha a kormányzati politikát vesszük figyelembe. Ezért mi is támogatjuk, ezt inkább csak deklarációként mondom, hogy az Európai Ügyészséghez csatlakoznunk kellene. Hosszan nem szeretnék erről beszélni, hiszen nagyon sokszor volt már szó a viták kapcsán a parlamentben is erről a kérdésről. Szerintünk jót tenne Magyarországnak, ha az Európai Ügyészség tudná vizsgálni az európai uniós forrásokkal kapcsolatos kérdéseket, visszaéléseket. Még egy kérdést hadd ajánljak figyelmükbe csak a jegyzőkönyv végett: 2019 februárjában az ügyészség bűncselekmény hiányára hivatkozva elutasította az MTVA épületében bántalmazott három országgyűlési képviselő feljelentését. Történt mindez annak ellenére, hogy a nyomozás többek szerint eléggé hiányos volt, mivel nem hallgatták meg sem a sértetteket, sem a bántalmazással gyanúsítható biztonsági őröket, viszont végül októberben a legfőbb ügyész úr garázdaság és súlyos testi sértés bűntette miatt indítványozta Varju László parlamenti képviselőtársunk mentelmi jogának felfüggesztését. Tehát tulajdonképpen, akit vertek, azt feljelentették, akik meg verték, azokat meg sem hallgatták, hogy adott esetben ők nem tetteke valami rosszat véletlenül. Csak véletlenül, tehát nem szándékosan, hanem hogy esetleg jóe, helyese feküdni ketten egy országgyűlési képviselőn, hogy ez valóe, meg törvényszerű-e. Ha egy képviselőnek joga van… Azóta persze megváltoztatták ezt a szabályt. Azóta körülbelül két évvel korábban be kell jelentkeznünk valahová, hogy az után három évre kapjunk egy időpontot, hogy bemehessünk a portára. Tehát most már jogilag körbeírták, hogy minél nehezebb legyen az ellenzéki képviselőknek véletlenszerűen tájékozódni bizonyos kérdések kapcsán, de akkor még nem ez volt a helyzet; akkor bizony eléggé drasztikus jeleneteket lehetett látni ott, az MTVA székházában. Még azt sem vonom kétségbe, hogy volt olyan, ahol az országgyűlési képviselők adott esetben túllépték a mozgásterüket, hatáskörüket, nem tudom megítélni, de hogy a biztonsági őrök, amikor térdelnek valakinek, hál’ istennek, nem a nyakán, csak a testén, és gyűrik le a földre, az egészen biztosan nem teljesen normális körülményt jelent semmilyen közintézményben, különösen nem az MTVA-ban, amelyet teljes mértékben közpénzből tart fenn, nem is kevés pénzből a magyar költségvetés és Magyarország. Tehát azt gondoljuk, hogy talán e tekintetben is lehetett volna, hogy egy másik példát említsek a korrupció mellett, nagyobb körültekintéssel eljárni. Különösen akkor, ha amúgy is van, legalábbis az ország jelentős részében, mondjuk, a felében valamilyen fajta bizalmatlanság az ügyészi hivatallal szemben. Ez nem titok, ez a bizalmatlanság legfőbb ügyész úr korábbi politikai szerepvállalása okán alakulhatott ki az ellenzéki szavazókban. Lehet, hogy ez is igazságtalan, lehet, hogy ez is olyan vád, amely igaztalan, de mégis létező bizonytalanság és bizalmatlanság a választók körében. Éppen ezért minden ilyen kérdéskörre, amikor ilyen téma kerül napirendre, egészen biztosan érdemes lenne a törvény betűjén túl arra is odafigyelni, hogy ez az érzés minél kevésbé legyen elterjedt a magyar választópolgárok körében. Azon is érdemes lenne gondolkodni, hogy hogyan lehet ezt megszüntetni, enyhíteni például akár úgy, hogy adott esetben nem pártpolitikusokat nevezünk ki a legfőbb ügyészi posztra. Az MSZP-ben a kollégáim egyébként rendszeresen fel szokták hívni a figyelmet arra, hogy hol milyen problémákat vagy potenciális visszaéléseket lát az igazságszolgáltatás munkája során vagy az ügyészségi munka kapcsán, hol milyen politikai vélt vagy valós elfogultságot tapasztal az ügyészség működése kapcsán. Konzultáltam a kollégáimmal, hiszen nekem nem szakterületem ez a témakör, nem is ebben a bizottságban veszek részt, de a kollégáim állítása, hogy nem változott ez a helyzet a korábbi időszakhoz képest sem. Éppen ezért ez a mostani jelentés és legfőbb ügyész úr expozéja sem győzött meg bennünket arról, hogy változtatni kellene az eddigi álláspontunkon. Természetesen ebből az következik, hogy a Magyar Szocialista Párt frakciója el fogja utasítani ezt a beszámolót. Köszönöm szépen, elnök úr, a lehetőséget.
Köszönjük. Most megadom a szót Sebián-Petrovszki Lászlónak, a DK képviselőcsoportja vezérszónokának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Az ügyészség 2019. évi beszámolója fekszik itt a Ház előtt, amelyet bizottságban talán no-vemberben tárgyaltunk, ott számos szakmai kérdést megvitattunk, egyébként ezek egy része most is szóba került. Én tudatosan most mellőzném, hogy ezeket újra előhozzam. Nem azért, mert megelégedtem volna a legfőbb ügyész úr bizottságban elhangzott válaszával, hanem mert a válaszból kiderült, hogy nem értjük egymást, illetve nem fogjuk érteni egymást azokban a szakmai ügyekben sem. Váderedményességtől kezdve, előkészítő ülés szerepén át rengeteg olyan dolog volt, és ott ez elhangzott, megvívtuk ezt a vitát, amit az ügyészség egyértelmű pozitívnak gondol és a lehető legjobbnak ezen a világon, én meg azt gondolom, hogy pont ellenkezőleg. Nem a tendenciát vagy nem a mértéket vitatva, vagy azt csak néha vitatva, hanem én máshogy értelmezem ugyanezeket a jeleket. De ezt a témát most hanyagolnám. Amiért jó, hogy Gyüre Csaba képviselőtársam és Mesterházy Attila képviselőtársam előttem szóltak hozzá, miközben nem szoktam szeretni, mert lelövik a témák egy jelentős részét, de most kifejezetten örülök, ugyanis az első egy órájában ennek a vitának úgy tűnhetett volna, ha valaki néz minket az interneten, hogy hát, ez az ügyészség a világ legjobb ügyészsége. Európában egészen biztos, párját ritkítva. Valamelyik, vagy Bajkai képviselő úr, vagy Vejkey képviselő úr el is mondta, hogy Európában, a határon túl is mekkora hatása van. A lehető legjobb, legszebben mennek itt a dolgok tényleg, amit csak ki lehet emelni, az mind csak jó és csak jó irányba történő lépés és hasonló, én pedig komolyan úgy kezdtem érezni magam, hogy én vagy nem ebben az országban élek, vagy vak vagyok, szóval, valami baj van velem, mert abszolút nem ez nemcsak az én véleményem, nemcsak a pártom véleménye, ezek szerint nemcsak az ellenzék véleménye, hanem sok embernek a véleménye ebben az országban nem ez. Nem ez, uraim. Értem én, hogy a korrupció mennyire nagyon jól van kezelve például, mondja a jelentés, hogy tulajdonképpen mennyire jól állunk korrupcióban, és ugyan nehéz definiálni és utolérni a korrupciót jellegénél fogva, van egy ilyen félmondat a jelentésben, ha jól emlékszem, de egyébként ezen a téren is remekül vagyunk. Ehhez képest az emberek ebben az országban széles körben azt gondolják, hogy milyen hatalmas a korrupció ebben az országban. Nem azért gondolják, mert netalántán kormánymédiából vagy fideszes médiából ezt hallják, óh, dehogy. Hanem azért, mert a mindennapi életben beszélgetve emberekkel, rájönnek, hogy igen, ők is találkoztak korrupcióval, meg ők is tudnak korrupcióról, csak azzal hogy, hogy nem mégsem történik semmi. Nem történik ügyészségi lépés, nem történik semmi, nincsenek elítélve azok az emberek, akikről tudják az adott közösségben is, hogy kik azok, akik ilyeneket elkövetnek, csak azt is tudják, hogy mivel fideszes kötődésűek, ők védve vannak, uraim. Ebben az országban sok tízezer ember úgymond védve van, tudható a helyi közösségekben, hogy ki az, aki ellen soha semmilyen eljárás nem lesz, amíg ez a kormány hatalmon van. Ez nem azért van, mert ők valamiféle külön szektához tartoznak, hanem azért, mert önök vannak hatalmon, kedves fideszes képviselőtársaim, és az ügyészség márpedig úgy működik, hogy pontosan tudja, kiket szabad vegzálni és kiket nem szabad, kik ellen lehet indítani eljárást és kik ellen meg nem. Vagy nem indulnak ügyek, tisztelt legfőbb ügyész úr fogok mindjárt példákat mondani, nehogy azt gondolja, hogy nem hozok példákat, bár nagyon jó példák hangzottak el előttem is , vagy elindulnak ügyek ugyan, de nyilvánvalóan a végén a megszüntetés mondvacsinált, nyilvánvalóan át van tolva másik szervezeti egységhez, másik hivatalhoz, másik hatósághoz, amelyik aztán megszünteti. Tehát el vannak mosva a végei a dolgoknak, és a vége mégiscsak az, hogy abban az ügyben nincs eredmény. Széttárja mindenki a kezét, hogy nem történt itt semmi, lehet továbbhaladni. [[20.40]] Mondok erre példákat. A DK például idén a lélegeztetőgépek kapcsán feljelentést tett. Itt pont Gyüre Csaba képviselőtársam elmondta, hogy bizony ám, milyen gyanús dolgok történtek itt a járványügyi védekezés égöve alatt. Feljelentést tettünk, Varju László volt a feljelentő nálunk, és az gondoltuk, hogy az nincsen rendben, hogy teljesen nyilvánvaló, egyértelmű adatok vannak arról, hogy mennyibe kerülhet egy lélegeztetőgép beszerzése, sőt közérdekűadat-igénylésben még ki is kértük, hogy a Külügyminisztérium meg az Állami Egészségügyi Ellátó Központ mennyiért szerezte be azt a kontingenst, amit. Még a két állami szereplő között is fényévnyi különbség volt a darabárban: az egyik 19,8 millióért szerzett be egy darab lélegeztetőgépet, a másik 10,8 millióért. Most mindjárt azt mondják, hogy persze, mert különböző típusúak, és különbözőt tudnak. Nem, ebben sem volt eltérés. Ennek ellenére mi történt a feljelentés hatására? Nyomoztak? Igen. Varju Lászlót meghallgatták, mert azt gondolták, hogy a képviselőnek kellene még ezeknél is több információt szolgáltatni az ügyészség felé, és amikor Varju László elmondta, hogy ennél többet tényleg nem tehetünk, mint hogy közérdekűadat-igénylésben kikérjük az adatokat, és prezentáljuk az ügyészség felé, akkor bűncselekmény gyanújának hiánya miatt megszüntették az eljárást. Panaszt emeltünk, akkor is megszüntették, miközben nincs élő ember ebben a világban, aki azt gondolná, hogy rendben volt a lélegeztetőgépek beszerzése. Az, hogy az önök kormánya most azt teszi ráadásul, miután érzékelték, hogy felesleg van, hogy elkezdték eladni ezt a felesleget, és erre utasították a Külügyminisztérium képviseleteit, mutatja azt, hogy itt iszonyúan el volt baltázva ez a dolog. És az, hogy az ügyészség erre azt mondja, hogy ebben semmi látnivaló nincsen, haladjunk tovább, önmagában arcpirító; ez persze majd a 2020. évi beszámolóban lesz benne, gondolom. Mondok másik példát. Mindannyian ismerjük a sztorit, mert ősszel, nem olyan régen mi előhoztuk, hogy Hegedűs Zsuzsa miniszterelnöki főtanácsadónak kipereltük a reprezentatív költségeit mutató számláit, amelyeket azért nem adtak ki erről bírósági ítéletünk van, ami benne van a papírban , mert azzal védekezett a főtanácsadó asszony, hogy ezek a személyes fogyasztására, a személyes használatára szolgáló adatok, és ezért nem akarja kiadni. No, mégiscsak per lett a vége, és a perben jogerősen kipereltük ezeket a papírokat. Mi volt benne? Hát, hogy 30 ezer forintos chiantit, illetve 20 ezer forintos arckrémet vásárolt ebből a keretből, több százezer forint értékben, több ütemben. Azt gondoltuk, hogyha ez nem hűtlen kezelés, hát akkor mi az úristen az, ez tankönyvi példája a hűtlen kezelésnek. Feljelentést tettünk. Lett ebből bármi? Igen, lett: a NAV-nak átküldte az ügyészség az iratot, hogy a NAV valamit kérdezősködjön. A NAV azt kérdezte tőlünk, hogy például tudjuke, hogy milyen belső szabályzat alapján lehet repikeretet felhasználni a minisztériumban. Honnan tudnánk mi, ellenzéki képviselőkként? teszem hozzá. Véletlenül sem az történt, hogy nyomoztak, vagy bármi egyéb dolog történt volna. Bezzeg abban az ügyben, abban viszont van nyomozás, hogy az Állami Számvevőszék feljelentette a DK-t, mert egy ÁSZ-ellenőrzésnél nem tudtuk azokat az iratokat produkálni, amelyek egy tűzesetben, ami a DK központját elemésztette, megsemmisültek. Olyannyira nyomoznak, hogy még akkor is nyomoztak, amikor az ÁSZ tavaly nyáron kénytelen volt elismerni, hogy végül is rendben van a gazdálkodása a DK-nak van egy ilyen papírunk, be van keretezve a szobám falán , de még ennek ellenére is folytatták. Én most voltam egy hónapja tanúkihallgatáson, folyik tovább a nyomozás, mert itt nagyon komoly gyanú merült fel, hogy valami állami vagyon mindenképpen rossz kezekbe került, és rosszul lett felhasználva. Ismerem, legfőbb ügyész úr, azt a nyilatkozatát, amelyben hosszan részletezi, hogy Elios-ügyben miért nem történt semmi. Konkrétan azt mondja, ha jól emlékszem arra a megnyilatkozására, hogy nagyon-nagyon akkurátus nyomozás zajlott Elios-ügyben, és az lett a vége, hogy nem történt semmi, miközben több tízezer ember, de lehet, hogy nem túlzok, ha azt mondom, hogy több százezer ember van ebben az országban, akik olyan településen élnek, ahol az Elios újította fel és adta a közvilágítást. Egyetlenegyet nem talál köztük, de még fideszest sem, állítom önnek, aki azt mondaná, hogy világosabb lett a városban, vagy jobb ez a világítás, mint a korábbi volt. De nincs látnivaló az Elios-ügy kapcsán, arról nem beszélve, hogy a túlárazásról vagy felülárazásról konkrét összehasonlító elemzések léteznek már; nagyon szívesen ezeket átküldöm önnek e-mailben is, ha kívánja. Egy szó, mint száz: egy olyan országban élünk, ahol azokból az ügyekből lesz az ügyészség által ügy meg nyomozás, amelyik politikailag számukra, a Fidesz számára, a kormányzat számára hasznos meg előnyös, és azokból meg nem lesz, amelyik meg fideszeseket érint. Tiborcz István ellen nem lehet nyomozás, nem lehet olyan helyzet, hogy ő ellen bármi történjen, bezzeg bárki más ellen, aki az ellenzékhez kötődik, vagy legalábbis nem a Fidesz és a kormányzat oldalán áll, meg lehet. Na, hát erre mondjuk mi, hogy politikailag motivált az ügyészség, az ön munkája politikailag motivált, egyértelműen a Fidesz végrehajtójának tartjuk önt, kedves legfőbb ügyész úr, és egészen biztos, hogy amikor itt 2022-ben kormányváltás lesz, és nyilván mindent megteszünk, hogy az legyen, akkor ennek véget fogunk vetni. Köszönöm szépen.
Köszönjük. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen. Két percre szót kért Nacsa Lőrinc, a KDNP képviselője. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A DK-s fenyegetéseket megszokhattuk: földönfutóvá tétel, meg a felszólalásaik közben szoktak olyat mondani, mint „A tanú” című filmben, hogy bocsánat, ez az ítélet, ez nem a vádirat, amikor 2022-ről beszélnek, és fenyegetnek köztisztviselőket, képviselőket, parlamenti képviselőket, de hát, ezt megszoktuk, a Gyurcsány-párttól mit is várnánk. Mesterházy Attila elkötelezettségét teljesen jogosnak tartom, minden korrupciógyanús ügyet ki kell vizsgálni. Azt remélem, hogy ő ilyen határozottan állt ki, mondjuk, egy MSZP-frakcióülésen Legény Zsolt ügyében, a kispesti ügyben, a zuglói ügyekben, a Szeviép-ügyben. Tehát nagyon remélem, hogy képviselő úr nem mér kettős mércével még véletlenül se, és a saját háza táján is sepreget, hiszen látjuk, hogy van mit seperni az MSZP háza táján is. Ismerjük, legutoljára áramlopás a DK-ban, cigarettacsempészés az MSZP-ben, tehát van itt elég ügy, amit ide lehet hozni az önök oldaláról, de azt gondolom, hogy közszolgákat fenyegetni nem illendő. Mondjuk azt, hogy Magyarországon tartsa be mindenki a törvényt, mindenkire vonatkoznak a törvények, és tartsa be mindenki. Ön is pontosan tudja, tisztelt képviselő úr, hogy az elmúlt években is számtalan alkalommal mindenkit megillet az ártatlanság vélelme , amikor valami közvádas ügyben idekerült bármilyen, akár kormánypárti, akár ellenzéki képviselőnek a mentelmi joga, azt a parlament kiadta, hogy lefolyhassanak a szükséges vizsgálatok, és ha megállapítjuk valakiről, megállapítja az ügyészség és a bí-róság, hogy egyébként valaki bűnös, természetesen az viselje a következményeit. Ezek a jogállam feltételei, és nem az, hogy önök valakire politikai alapon rámondják, hogy bűnöse vagy nem. Azt kérem önöktől, hogy a kettős mércét ebben az esetben se alkalmazzák, és a saját házuk táján is söprögessenek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönjük. Szintén két percre megadom a szót Bajkai Istvánnak, a Fidesz képviselőjének. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Igyekszem az időkeretet pontosan betartani, pusztán két dolgot szeretnék tisztelt képviselőtársaim figyelmébe ajánlani. Egyrészről azt, hogy önök előtt fekszik a legfőbb ügyész úr beszámolója. Nagyon sajnálom, hogy ezt nem olvasták el, mert ha elolvasták volna, akkor valószínűleg azzal kapcsolatban tettek volna fel kérdést, vagy azzal kapcsolatban tettek volna észrevételt.A másik: valóban a képviselőtársam is elmondta az előbb, visszautasítunk minden olyan fenyegetést, ami az önök részéről elhangzik a legfőbb ügyész úrral szemben. Ha valami tagadása a jogállamiságnak, az az, amit önök most tesznek. Na, az kifejezetten jogállamiságot tagadó, az általunk hitt és vallott demokrácia alapvető szabályainak a megsértése, amit önök itt tesznek. Nyilván, Gyurcsány Ferenc példáját követve mindannyiunkat szeretnének földönfutóvá tenni, ez is az önök demokráciafelfogására nyújt némi betekintést. [[20.50]] Gyüre Csaba képviselőtársunknak, aki hosszú időn keresztül ügyvédkollégám is volt, de hasonlóképpen Mesterházy Attilának is azt tudom némiképpen válaszolni, bár nem nekem tettek fel kérdést, hogy nyilvánvalóan a legfőbb ügyész úr egyedi, konkrét ügyben nem fog önöknek olyan tájékoztatást adni, amit önök szeretnének, mert az nyíltan egyfajta beavatkozás lenne az egyedi ügy elbírálásába, sőt kifejezetten kívánalmat fogalmaztak meg, hogy mit szeretnének egy adott ügyben. Jogállamban erre sincs lehetőség, csak szeretném mindenki számára világossá tenni. Szeretnék még az úgynevezett korrupciós listára utalni. Hosszú viták voltak erről, teljesen hiábavaló önöknek arról beszélni, hogy a korrupció mint olyan, ebben a formában a büntető törvénykönyvben nem szerepel, viszont a korrupció fogalma jóval szélesebb, mint a büntető törvénykönyvben meghatározott alakzatok. Tehát amikor önök beszélnek valamiről, akkor szeretném, hogy legalább tudják azt, hogy miről beszélnek, mert láthatólag ebben is tévedés van. Ha még csak egy fél mondatot megenged, szeretném elmondani éppen Sebián-Petrovszki képviselőtársunknak, hogy ha tudni akarja [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy milyen az ügyészség munkája, mi a jogbiztonság, tegyen egy próbát Párizs külvárosi kerületében, ha a párjával sétál, és akkor tudni fogja azt [[Az elnök ismét csenget.]] hogy milyen a biztonság [[Sebián-Petrovszki László: Sétáltam! Teljesen nyugodt!]] Magyarországon, és milyen a biztonság Párizs külvárosában. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönjük szépen. Megkérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] További felszólalásra senki nem jelentkezett. Az együttes általános vitát lezárom. Megkérdezem Polt Péter legfőbb ügyész urat, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Tessék parancsolni, a legfőbb ügyész urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nagyon röviden pár dolgot a vita kapcsán szeretnék elmondani. A felszólalások sorendjében Vejkey képviselő úrnak a bizottság nevében elmondott mondatait köszönöm. Az ügyészi szervezet minden tagja természetesen értesülni fog arról az elismerésről, amit a képviselő úr itt elmondott. Hasonlóképpen köszönöm Bajkai képviselő úrnak is a szavait. Azt mondta, hogy minden állam alapja a jog. Ez az ügyészség tekintetében is többször megfogalmazásra került. Most 150 éves a modern magyar ügyészség, Kozma Sándor pesti királyi főügyész, első koronaügyész-helyettes mondta, hogy ez az intézmény, az ügyészség a záloga annak, hogy Magyarország a jogállamokhoz soroltassék. Ez 150 évvel ezelőtt is így volt. Én egyetértek ezzel most is. Köszönöm, hogy felfigyelt az iránymutatások jelentőségére. Azt gondolom, a jogegység nagyban függ attól, hogy az ügyészség milyen irányba megy, és ezek az iránymutatások jól szolgálták a jogegységet Magyarországon. Sajnos, én nem tudtam kitérni a fiatalkorúak ügyeire, pedig fontos terület, hiszen 2019-ben is 7863 fiatalkorú terhelttel szemben jártunk el. A jövőnk a fiatalság, nagyon oda kell figyelni rá, és nem véletlen az, hogy még a célszerű strukturális átalakítások során sem merült fel, éppen az ellenkezője történt, hogy a Legfőbb Ügyészség megszüntesse azt a különálló szervezeti egységet, amely a fiatalkorúakkal foglalkozik. Ennek erősítését a jövőben is tervezzük. Fontosnak tartom azt is, ami ugyancsak elhangzott, hogy az ügyészségen egy komoly szakmai tudományos tevékenység is folyik. Ezt mi támogatjuk, fontosnak tartjuk, a jog-összehasonlítás szempontjából is alapvető fontosságú, és a magyar ügyészség jó hírnevének az öregbítése szempontjából is tényleg úgy van, amit ön mondott, abban nem volt túlzás, hogy nemzetközileg elismert a magyar ügyészség tevékenysége és eredményei is. Nemcsak a tudományos értékek szempontjából, hanem például az európai uniós különböző vizsgálatoknál is gyakran kérnek fel magyar ügyészt szakértőnek. Gyüre Csaba képviselő úr: váderedményesség, régi téma. Most egy másik, de már többször szóba került szeletét hozta fel, hogy tudniillik mi van azokkal az ügyekkel, amelyek nem kerülnek a bíróság elé. Képviselő úr is említette, hogy van egyfajta lehetőség, a pótmagánvád intézménye, amely egyetértek nyilván nincs úgy megtámasztva, mint egy állami nyomozásnál a bizonyítékokkal, és nem is minden esetben lehet pótmagánvádat megemelni. De azért az valamifajta jelzése mégis lehet a pótmagánvádnak, hogy ha megemelnek pótmagánvádat, az pontosan ugyanolyan arányban eredménytelen, mint amilyen eredményes az ügyészi vád, tehát 1-2-3 százalékos eredményt tud elkönyvelni mindazzal a korrigáló tényezővel együtt, amit a képviselő úr is említett. Ez azért jelzésértékű. De azért ennél komolyabb bizonyságát is tudom adni annak, hogy az ügyészség minden esetben vádat emel, ahol azt a törvény lehetővé és kötelezővé teszi. Külön kitért a képviselő úr a korrupciós ügyekre és arra, hogy itt különösképpen problémás az ügyészségi eljárás, illetve vádemelés. Többször elhangzott ma többek szájából, én is hivatkoztam az OLAF-ra, tehát az Európai Unió azon szervezeti egységére, amely az Európai Unió költségvetését védelmezi adminisztratív szempontból. Azt rosszul mondta képviselő úr, hogy mi az OLAF ajánlásait nem teljesítjük. Minden esetben teljesítjük. Minden esetben nyomozást indítunk, ha az OLAF igazságügyi ajánlást tesz. És akkor most jön a lényeg, hogy Magyarországon az OLAF ajánlotta ügyekben, tehát ahol nyomozást indítottunk az igazságügyi ajánlást követően, 47 százalékos a vádemelési arány. Az európai uniós átlag pedig 39 százalékos. Ha ezt a két számot összevetjük, akkor azért nem mondanám, hogy mi vagyunk azok, akik nem emelünk vádat. Szemmel láthatóan és adatokkal alátámasztottan az élvonalban vagyunk ezekben a vádemelésekben. Ez cáfolja a képviselő úr által feltételezetteket. [[Az elnöki széket dr. Hiller István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Említette a titkosszolgálati eszközöket, amelyek jól szolgálhatják a korrupciós ügyek leleplezését egyetértek. Ezt többször is én magam is hangsúlyoztam. Annak örülök, hogy ügyészségi javaslatra került szélesítésre a megbízhatósági vizsgálat, amely korábban csak a hivatali szférában létezett. Ezt a törvényalkotó kiterjesztette a gazdasági szférára nem olyan régen. Én nagyon remélem, hogy ennek pozitív hozadéka lesz, és ezen eszközök alkalmazásával a gazdasági szférában is jobb eredményeket fogunk elérni a korrupció elnyomása terén. Többen felhozták a korrupcióérzékelési indexet, az úgynevezett percepciós indexet. A képviselő úr is hivatkozott rá, hogy tudja, hogy ezek nem teljes visszajelzést adnak, de azért mégiscsak jelentenek valamit. [[21.00]] Szóval, pontosan az a helyzet, amire a képviselő úr is célzott, és nekünk ezt hangsúlyozni is kell, hogy a korrupcióérzékelés nem azonos a korrupcióval, és különösképpen nem azonos a korrupció büntetőjogi értelmében vett fogalmával. Erre egy példát hadd mondjak! 2019-es a beszámoló, de most én is túlterjeszkednék ezen: 2020 júniusában az Eurobarométer, aminek remélem, hogy a hozzáértését és a semlegességét nem vonják kétségbe, egy felmérést végzett Magyarországon a korrupcióról. Az Eurobarométer az Európai Uniónak a közvélemény-kutató hivatalos szervezete, és ez az Eurobarométer azt állapította meg, hogy Magyarországon elsöprő többségben van az egészségügyi korrupciót sérelmezők aránya a többi korrupcióval szemben. Ez 13 százalék egyébként, a gazdasági korrupció 3 százalék, a hivatali korrupció pedig 1-2 százalék. Ez utóbbi adat megegyezik a nyugat-európai uniós országok adataival. Csak úgy mellékesen mondom, hogy ezt nyomozzuk mi, az ügyészség. Tehát az érzékelési indexben a lakosság az egészségügyi korrupció miatt emelte magasra a korrupciós szintet. Márpedig az egészségügyi korrupció ha lefordítjuk: az orvosi hálapénz nem minősült üldözendő bűncselekménynek egészen 2021 januárjáig. Tehát ezt rajtunk számonkérni, azt gondolom, nemcsak hogy nem tisztességes, de nem is objektív dolog. Úgyhogy egy kicsit oda kellene figyelni ezekre a fogalmakra, mert ezek tisztázása nélkül helytelen eredményekre juthatunk. Ami pedig a plakátrongálás ceterum censeo, képviselő úr ismételten fölhozta ügyét illeti, megnyugtathatom, hogy minden ügyben, amely jelenleg bűncselekménynek minősül, az ügyészség eljár, és el fog járni a jövőben is. Vejkey képviselő úr hozzászólásával már foglalkoztam az Igazságügyi bizottság elnökeként, úgyhogy még egyszer köszönöm az általa mondottakat. Egyébként abban igaza van, hogy ugyancsak nemzetközi összehasonlításban ez egészen kiemelkedő váderedményesség, de ennek mi is statisztikai jelentőséget tulajdonítunk, de azért ez is mutat valamit. Mesterházy képviselő úr azt mondta, hogy győzelmi jelentés a 2019. évről szóló beszámoló. Sajnos erre azt kell mondanom, hogy a tények makacs dolgok. Tehát ami abban a beszámolóban benne van, az cáfolhatatlan, az objektív, és az úgy igaz, ahogy abban benne van az első szótól az utolsó pontig, és ez alá van támasztva elég sok grafikonnal is. Aki kétségbe vonja az ott leírtakat, az tegyen le az asztalra valami olyat, ami ezt cáfolja. Ezt nem lehet cáfolni. Ezek olyan objektív statisztikai gyűjtéseken alapulnak, amelyeket évtizedek óta gyűjtenek, ugyanolyan módszerekkel gyűjtenek, és ezek ezt az eredményt hozták ki. Ez van. Egyébként az nem igaz, hogy mindennel elégedettek vagyunk. Hogy csak egy példát mondjak; ezt még itt is elmondtam a szóbeli kiegészítésemben. Egyáltalán nem vagyunk elégedettek az ügyészség fellebbezési eredményességével, amikor a büntetések súlyosbításáról van szó. Az bizony alig haladja meg az 50 százalékot, és ezt szeretnénk sokkal jobban megemelni, úgyhogy például itt is van még igen sok tennivaló, de van tennivaló más ügyekben is, akár még a korrupciós ügyekben is, mert azzal sem vagyunk elégedettek, mint ahogy a költségvetési csalásos ügyekkel sem vagyunk elégedettek, és a hivatali bűncselekményekkel sem. Itt is van még mit tennünk, és fogunk is tenni. És arról megnyugtatom a képviselő urat, hogy ahol, ahogy az előbb mondtam, vádat lehet emelni, ott vádat is emelünk. A törvény pontosan megmondja, hogy abban az esetben lehet vádat emelni, hogyha az ügyész meggyőződött arról, hogy a bűncselekmény elkövetése megtörtént, és az követte el, akit bíróság elé lehet állítani. Ez minden esetben így is van. Ami pedig a gyanús gazdagodásokat illeti, az akkor tartozik ránk, ha az egyben bűncselekmény is, és az akkor bűncselekmény, ha a büntető törvénykönyv tartalmazza. Jogalkalmazók vagyunk, és a jogot úgy alkalmazzuk, ahogy az számunkra a jogszabályokban elő van írva. Ha ezt megsértjük, azt számon lehet kérni rajtunk, ha nem sértjük meg, akkor azonban nem. Mesterházy képviselő úr is előhozott olyan ügyeket, amelyek nem 2019-esek, vagy éppenséggel konkrét ügyekként nem ide tartoznak. Azt tudom mondani, hogy olyan ügyeket is mondott, amelyekben van vádemelés, és bíróság előtt van. A bíróság majd eldönti, hogy milyen volt a nyomozás, és részletes indokolását fogja adni a döntésének. Hadd mondjak itt még valamit, mert itt gyakran esünk abba a hibába, hogy olyan jól hangzó szlogeneket csak úgy bedobunk. Én ilyennek tekintem azt is, amikor valaki azt mondja jelesül ez most Mesterházy képviselő úr volt , hogy márpedig a bizalom az ügyészségben megingott, a korrupciós ügyekben nem azt a teljesítményt hozza, amit a nagyközönség, a polgárok joggal elvárnak tőle, és ez pedig hallatlan dolog. Igen, ez hallatlan dolog, és nem is így van egyébként. Ha már az előbb említettem: ha valaki valamire hivatkozik, lehet, hogy ez szakmai betegség nálam, akkor mondja meg, hogy mi alapján hivatkozik arra, mert különben ugyanoda fogunk jutni, mint a korrupciós percepciós érzetnél, hogy tévútra vezet minket az, amit gondolunk, de az, ami a valóságban nem úgy van. Említettem az Eurobarométer-felmérést. Hozzáteszem a Transparency International felmérését is ugyanebben a tárgyban. Remélem, képviselő urak, akik kifogásolták az ügyészség munkáját, ebben a szervezetben is megbíznak. Mind a kettő arra az eredményre jutott, hogy a polgárok leginkább az igazságügyi hatóságokban beleértve az ügyészséget is bíznak az ilyen ügyekben. Nekem ilyen információim vannak, ellentétben azzal, amit Mesterházy képviselő úr mondott. Sebián-Petrovszki képviselő úr megkönnyítette a dolgomat. Azt mondta, hogy ő nem fog szakmai kérdésekkel foglalkozni. Én azért vagyok itt, hogy szakmai beszámolót tartsak, és a szakmai felvetésekre a legjobb tudásom szerint válaszoljak, ennélfogva mindarra, amit ő mondott, nem is tudok válaszolni, mert betartotta az ígéretét, és szakmai kérdésekkel nem foglalkozott. Azt viszont visszautasítom, hogy az ügyészség bármikor is válogatott volna vagy válogatna az ügyek között. Ez lehet, hogy így volt 30 évvel ezelőtt, sőt, biztosan, azóta azonban ez nincs így. Ami pedig a konkrét ügyeket illeti, majd akkor, amikor az adott időszak beszámolására sor kerül, nyilván az általánosságok között azokat is fel lehet majd sorolni. [[21.10]] Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Én azt gondolom, hogy egy országban az egyik legfontosabb dolog a jogbiztonság, az ügyészség pedig az előbbiek szerint egy olyan fogaskerék, amely nélkül nem létezik jogbiztonság. Ezért dolgozik az ügyészi szervezet nap mint nap, és határozottan kijelenthetem, hogy ezt a kötelezettségét és feladatát teljesíti. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, legfőbb ügyész úr. Most megkérdezem az Igazságügyi bizottság előadóját, Vejkey Imre képviselő urat, kíváne reflektálni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Tisztelt elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Legfőbb ügyész úr megkönnyítette a helyzetemet, mert tételesen, részletesen minden vezérszónoknak a felvetett kérdésére, aggályaira válaszolt, ezért már csak az marad részemre, hogy visszautasítsam azt a baloldali pártok részéről felvetett alaptalan feltevést, hogy politikailag motivált lenne az ügyészség. [[Sebián-Petrovszki László: Nem, dehogy!]] A tény az, hogy a magyar ügyészség független, és úgy látszik, hogy ez valamiért a baloldali pártokat zavarja. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Én is köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság Kormánya között a katonai repülés területén folytatott együttműködésről szóló Megállapodás kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/14940. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Németh Szilárd képviselő úrnak, a Honvédelmi Minisztérium államtitkárának, előterjesztőnek. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Törvényjavaslatunk célja Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság kormánya között a katonai repülés területén folytatott együttműködésről szóló megállapodás kötelező hatályának elismerése. A NATO integrált légvédelmi és rakétavédelmi rendszerében a NATO légterének szuverenitását, a folyamatos reagálóképességet, a NATO légterét megsértő, ellenséges tevékenységet folytató vagy repülési szabályt sértő repülő eszközök elleni tevékenységet a légvédelmi készenléti szolgálatot ellátó nemzetek légvédelmi eszközeinek összessége adja. Ennek az integrált légvédelmi és rakétavédelmi rendszernek az alapvető szabályait az Észak-atlanti Tanács jóváhagyásával, azaz az összes NATO-tagállam egyetértésével, konszenzussal fogadjuk el. Ezek a szabályok részletesen meghatározzák a légtérsértővel szembeni lehetséges lépéseket, a kijelölt NATO-parancsnokok jogkörét, és ezen dokumentumokban kell jelezni azt is, ha a nemzeteknek esetleges fenntartásaik vannak. A légtérrendészetben együttműködő két tagállam között ugyanakkor szükség van közjogi szintű jogi kapcsolatra, amely az engedélyezési kérdéskört és a védelmi tevékenység részleteit szabályozza. A NATO maga nem rendelheti el, hogy egy ország megnyissa a légterét a másik ország légtérrendészetet ellátó légi járművei előtt, ezért a NATO elvárása, hogy a szomszédos országok ezt a kérdést kétoldalú megállapodásokban rendezzék. Az integrált rendszerben alkalmazott, illetve a légtérrendészetre vonatkozó szövetségi direktívák szellemiségére, célkitűzéseire és előírásaira tekintettel hazánk több szomszédos országgal már megállapodott, vagy tárgyalásokat kezdeményezett a légtérrendészeti együttműködésről. Romániával kétoldalú légtérrendészeti megállapodás született, amely 2008-ban lépett hatályba. Szlovéniával a két ország között 1996-tól érvényben lévő, a repülő és légvédelmi szakterületeken történő katonai együttműködésről szóló megállapodás 2014. január 17-én aláírt módosítása révén mint NATO szövetségesek, 2014-től egy olasz rotációval látjuk el szomszédunk légtérvédelmét. Horvátországgal 2019. április 8-án írtuk alá a kétoldalú megállapodást, amelyet Magyarországon a 2019. évi LII. törvény hirdetett ki. Szlovákiával több évig tartó tárgyalások után tavaly év végén, november 30-án kötöttük meg a most kihirdetendő, illetve az Országgyűlés elfogadására ajánlott megállapodást. Ez utóbbi megállapodás legfontosabb rendelkezései a következők: a preambuluma fő célként a légi közlekedés biztonságát rögzíti. A megállapodás elősegíti az együttműködő légvédelmi készenléti erők hatékonyságát, meghatározza a légtérrendészet végrehajtásának szabályait, valamint előírja a személyi állomány képzésben való együttműködését. Engedjék meg, hogy néhány dolgot részleteiben még megemlítsek. A légtérrendészetben részt vevő légi járműveknek nem kell diplomáciai engedélyt és repülési tervet benyújtaniuk. A fegyveres erő használata csak az integrált légvédelmi és rakétavédelmi rendszer szabályai szerint történhet. Az esetleges károk rendezését a felek között egyébként is hatályban lévő NATO SOFA megállapodáshoz utalja. A megállapodás hatálybalépésének napján hatályát veszíti a Magyar Köztársaság Kormánya és a Szlovák Köztársaság kormánya között a repülő és légvédelmi szakterületeken történő katonai együttműködésről szóló, Pozsonyban, 1998. február 4-én aláírt megállapodás megerősítéséről és kihirdetéséről szóló 1998. évi LXXVI. törvény. Tisztelt Képviselőtársak! A magyar-szlovák légvédelmi megállapodás azon alapszik, hogy a két ország kormánya aláírta a katasztrófák esetén történő együttműködésről és kölcsönös segítségnyújtásról szóló egyezményt. Másodsorban a két ország NATO-ba belépése óta mindkét fél részt vesz a NATO egyik legfontosabb missziójában, a légtér szuverenitását biztosító, úgynevezett integrált lég- és rakétavédelmi rendszerben, amely a légtérrendészeti feladatokban csúcsosodik ki. Mindkét ország a NATO északi és déli régió légvédelmi rendszerének a határán fekszik, ezért kiemelten fontos a két ország légvédelmi rendszerei közötti kooperáció és az úgynevezett interoperabilitás; ez az informatikai rendszerek összehangolását és együttműködését jelenti. Ezt csak úgy lehet megteremteni, hogy a NATO alkotta szabályok és légvédelmi eljárások mellett a két ország keretmegállapodásokban is rögzíti az együttműködés jogi és társadalmi, illetve katonai alapjait. Nagyon fontos ebben a tekintetben az, hogy rögzítsük azt is, hogy a felfegyverzett légtérrendészeti feladatokat ellátó repülőgépek hogyan és milyen módon léphetnek be egymás területére, az adott kialakult, kritikus helyzetek esetén milyen szabályokat kell betartaniuk a légterek használatakor. [[21.20]] Fontos továbbá az is, hogy mi az együttműködés módja a két ország légierői között gyakorlatok, kiképzőrepülések esetén. Régóta vár tisztázásra az is, hogy a kölcsönös légi szállítási feladatok hogyan bonyolódjanak, milyen eljárási szabályokat kövessünk, illetve miként legyen és milyen módon az ellentételezés. A megkötött szerződés másik lényeges eleme, hogy tisztázza a kölcsönösség alapját a kutató-mentő szolgálatok együttműködésében, illetve egymás kiegészítésében. Mivel ezen a területen minden egyes ország a saját maga speciális körülményeit veszi figyelembe és használja a repülőeszközeit, fontos leszögezni azokat az alapokat, amelyek arról szólnak, hogy miként történjen egymás tájékoztatása, a szabad kapacitások igénybevétele, kihasználása, egymás rendszerének riasztása, a repülési tervek gyors engedélyeztetése. Lényeges eleme a szerződésnek az is, hogy lehetőséget biztosít a két ország repülőgép-baleseteinek kivizsgálása során a saját eszközök vonatkozásában a kivizsgálásban való részvételre, annak ellenére, hogy mindkét ország más szervezetet és gyakran más módszert használ. Nagyon fontos az is, hogy az együttműködés során kicserélhetjük tapasztalatainkat, amelyeket megismerve és beépítve a saját üzemeltetési eljárásrendünkbe, csökkenthetjük a repülésbiztonság kockázatát. A szerződés egyik nagyon fontos eleme az úgynevezett kölcsönös információcsere. A megjelölt területeken folyó tájékoztatások és értesítések szabályozott mederbe terelik az együttműködés csatornáit, az egyes funkcionális szervezeti elemek között. A légi szállítások az elmúlt időszak kissé vitatott területei voltak. Különösen részünkről került jobban középpontba, mivel a Magyar Honvédség csak minimális légi szállítási kapacitásokkal rendelkezett, ezért nagymértékben támaszkodott, különösen a missziók váltásainál a szlovák légierő szabad kapacitásaira. A két miniszter által aláírt megállapodás megadja a kereteit annak, hogyan rendelkezzen mindkét fél információval egymás lehetőségeiről. A jelenlegi fejlesztések a két ország kapacitásai viszonylatában szétnyitják az ollót az eshetőségek és az alternatívák között. Magyarország ebben előnyre tett szert. Viszont a szlovák fél által nagy súllyal kezelt elszámolási rendszer irányelvei visszakerültek a megállapodásba; ez egy win-win helyzet, ami itt kialakult a megállapodásban. Hangsúlyozni kell, hogy a két miniszter által aláírt együttműködési megállapodás kereteket biztosít ahhoz, hogy ezeken belül a két ország légiereje megkösse a részletekbe menő technikai egyezményt vagy egyezményeket. A NATO képességfejlesztésének és védelmi tervezésének alapfeltétele a szövetségesek védelmi tervezésének összhangja, ezért hazánk esetében prioritás a nemzeti védelmi tervezés során a képességalapú tervezés fenntartása, működtetése és a NATO-val való összhangban történő fejlesztése. A két ország NATO-vállalásai közel azonosak egymáshoz. Mindkét ország részt vesz a légtér felderítésében, amely a rendelkezésre álló saját radarokkal történik. Mindkét fél ezt önállóan hajtja végre, de a radarok által létrehozott, azonosított léghelyzetképet a két ország a NATO rendszerében kicseréli. Együttműködés valósul meg napi szinten a légi vezetési és irányítási rendszerek vezetési pontjai között is. Ez lehetőséget ad a problémás repülési esetek és a polgári forgalomban előforduló problémák tisztázására. Ugyanúgy egy repülőgéppár látja el mindkét ország területe felett a légtér szuverenitásának biztosítását. A NATO válaszlépési tervében Magyarország és Szlovákia egy tervcsoportba tartozik, egymás komplementereként. A terv lefedi a két ország képességeiből adódó követelményeket is. Tisztelt Képviselőtársak! Magyarország kiemelten kezeli a közép-európai katonai együttműködést, amelynek elsődlegesen a V4 ad keretet. Ennek egyik fő célkitűzése a védelmi tervezés és a képességfejlesztés összehangolása, mely a 2020-ban felülvizsgált, a V4-ek védelmi együttműködésének prioritásai között szerepel. Ezzel összhangban a V4 védelmi együttműködésének továbbra is fontos eleme kell hogy legyen a NATO és EU számára rendelkezésre bocsátott képességek, valamint a NATO és EU képességfejlesztési kezdeményezések terén folyó tevékenységeinek összehangolása, az úgynevezett közös projektjeink indítása és végrehajtása. Az országok légierői esetében kötelékben összehangolják tevékenységeiket, részt vesznek egymás gyakorlataiban, és megvalósítják az aktuális elnökségek által kitűzött célokat. Tisztelt Hölgyek és Urak! Képviselőtársaim! A baloldalnak a Magyar Honvédséget érintő ámokfutása, a hadsereg létszámának megfelezése, a laktanyák, katonai kollégiumok bezárása, a haditechnika elkótyavetyélése, a harci morál lezüllesztése, a katonai képességek, köztük a légvédelmi képesség és a magyar hadiipar felszámolása után végre eljött az idő, amikor Orbán Viktor kormánya nemcsak erkölcsileg, hanem sok-sok milliárdos költségvetéssel, tettekben is kiemelten támogatja a honvédség újraépítését és fejlesztését. Szinte nincs olyan hét, amikor valósággá ne válna harckocsik, szállítójárművek, repülőgépek, helikopterek, kézifegyverek, tüzéreszközök beszerzéséről vagy gyártásáról szóló hír. A Zrínyi honvédelmi és haderőfejlesztési program megvalósítása a magyar emberek szeme előtt, az Országgyűlés engedélyei és ellenőrzése mellett a nyilvánosság, a transzparencia keretei között zajlik. A szárazföldi erők fejlesztésével párhuzamosan megindult a légierő, benne a légvédelem korszerűsítése is. A pandémiás helyzet által generált szállítási és reagálási hiányok pedig rávilágítottak, mennyire fontos az önálló nemzeti képességek megteremtése. Amely ország rendelkezik ezekkel legyen szó akár szárazföldi vagy légi kapacitásokról , biztos lehet benne, hogy világjárvány idején és egyéb veszélyes helyzetekben is végre tudja hajtani a rábízott feladatokat. A honvédelmi és haderőfejlesztési program nem kisebb célt tűzött ki a Magyar Honvédség elé, mint hogy minden körülmények között tudja garantálni Magyarország védelmét, szuverenitását és a magyar emberek békéjét, biztonságát. Tisztelt Képviselőtársak! Magyarország Kormánya és a Szlovák Köztársaság kormánya között a katonai repülés területén folytatott együttműködésről szóló megállapodás is fontos mérföldkő az eddig elért eredmények útján. Kérem, hogy támogassák ezt a megállapodást. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. Zsigmond Barna Pál képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka az első. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország és a Szlovák Köztársaság közös történelmen nyugvó együttműködése egyre nagyobb jelentőséggel bír. Az 1991-es deklaráció óta a visegrádi csoport tagjaiként kiemelkedő diplomáciai, politikai és gazdasági sikereket értünk el, melyek hozzájárulnak a demokráciáink védelméhez és a kommunista rendszer maradványainak felszámolásához, továbbá előmozdították a sikeres euroatlanti integrációnkat is. Az új célok hosszú távú együttműködésre alapoznak, melyek szorosabb gazdasági, illetve megfelelő kül- és biztonságpolitikai tervek implementációját irányozzák elő a NATO és az Európai Unió által is képviselt alapelvek érvényesítése terén. A koronavírus-járvány megmutatta, hogy hazánk mindig kész segítséget nyújtani a védekezésben, ezért 200 magyar egészségügyi dolgozó is részt vett a szlovák hadsereg által levezényelt novemberi országos koronavírus-tesztelésen. A biztonság és az állampolgárok védelme azonban nemcsak a földön, hanem a levegőben is fontos. Együttműködésünknek köszönhetően számos közös tapasztalatra tettünk szert, hatékonnyá tettük az információszerzést, illetve sokkal biztonságosabbá vált a repülés, melynek köszönhetően vészhelyzeteket előztünk meg. Hazánk azonban nemcsak a sikerekben áll a partnere mellett, hanem szolidaritást is mutat a bajban. Közös tragédiánknak tekintjük a szlovák légierő An-24 repülőgépének 2006. január 19-én történt hejcei katasztrófáját, és osztozunk a 42 elhunyt családtagjainak és bajtársainak gyászában. Tisztelt Képviselőtársaim! A NATO integrált légvédelmi és rakétavédelmi rendszere hatékonyságának a növelése, a légtérrendészeti feladatok végrehajthatósága és egymás biztonságának szavatolása a NATO-tagállamok és a szövetség egybehangzó érdeke, amely a szomszédos tagállamok együttműködésén alapul. Ez kardinális olyan országok számára, amelyeknek a lakossága és hadereje jelentősen elmarad bizonyos tagállamok és egyéb országok megegyező adataitól. A NATO stratégiai céljai tehát összhangban vannak Magyarország és a Szlovák Köztársaság érdekével, ezért szorosabban szeretnénk együttműködni az Észak-atlanti Szerződés Szervezetének integrált légvédelmi és rakétavédelmi rendszeréhez kapcsolódó feladatokban is, kölcsönösen előnyösen és kötelező hatállyal. Ennek keretében a felek a másik fél légterét használhatnák, közösen látnák el a légvédelmi és az ehhez kapcsolódó gyakorlati feladatokat, közösen folytatnának katonai, légi szállítási tevékenységeket, és tartanának határokon átnyúló képzéseket, illetve cserélnének tapasztalatokat. Az ilyen megállapodások nemcsak szükségesek, de számos pozitív hatással is járnak Magyarország haderejének és diplomáciai kapcsolatainak fejlesztése szempontjából. A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a megállapodás kihirdetését. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm. Most a Jobbik vezérszónoka, Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony következik. Tessék!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A javaslatban szereplő megállapodás nem egyedi, hiszen több szomszédos ország tekintetében is rendelkezünk hasonlóval. NATO-tagként békeidőben kötelezettséget vállaltunk a készenléti légtérvédelemért. Jelen megállapodás nem NATO-előírás, hanem szomszédos országok kormányai között jön létre. Példaként említhető, hogy Romániával és Szlovéniával is rendelkezünk hasonló kormányközi együttműködéssel. [[21.30]] Szlovákia ebben a tekintetben kiemelendő, hiszen tegnap fogadtunk el a visegrádi országok közötti együttműködés 30. évfordulója kapcsán egy nyilatkozatot, melyben a négy ország szoros és hatékony együttműködését méltattuk. A V4-ek létrejöttét követően számos közös célt fogalmaztak meg, amelyek közül az egyik a NATO-hoz való csatlakozás és a katonai együttműködés volt. Ezzel a lépéssel, bár már mindkét ország tagja az észak-atlanti szövetségnek, egy újabb lépést tudunk tenni a szoros együttműködés irányába. Azért azt se felejtsük el, hogy jelen megállapodás Magyarország számára lehetőséget nyit az ország határán túli, de a nemzeti határon belüli légvédelemre, hiszen a Felvidék légvédelméről is szó van. A néppárti Jobbik részéről támogatjuk természetesen a kezdeményezést, mellyel nemcsak a Magyarországon lakó emberek számára biztosítunk légvédelmet, hanem ezt határon túli nemzettársainkért is meg tudjuk tenni. Köszönjük szépen. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. Juhász Hajnalka képviselő asszony, a KDNP vezérszónoka jön. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Ön nagyon részletesen bemutatta a törvényjavaslatot, én a megállapodásnak három célját emelném ki, ami fontos. Egyrészt irányítani a katonai légi közlekedés körében történő együttműködés feltételeit, a másik: létrehozni az együttműködés fő szabályozását, és szintén létrehozni egy olyan keretrendszert a légierők állományának kiképzésére, a megállapodásban megfogalmazott célok végrehajtása érdekében.Ahogyan államtitkár úr is hangsúlyozta, a légtérrendészetben együttműködő két tagállam között szükség van közjogi szintű jogi kapcsolatra, amely részben a határátlépés közjogi jellegű engedélyeztetési kérdéskörét fedi le, másrészt pedig a tevékenység részleteit szabályozza. Ez NATO által elrendelt feladat esetén a NATO-döntésekben és NATO-szabályokban testesül meg; nem NATO által elrendelt, de a NATO szabályait követő együttműködésekben pedig kétoldalú egyezményekben ölt formát. Fontos, és szintén képviselőtársaim hangsúlyozták, hogy Romániával van kétoldalú légtérrendészeti megállapodás, amely 2008-ban lépett hatályba, Szlovéniával a két ország között 1996-tól van érvényben lévő repülő- és légvédelmi szakterületeken történő katonai együttműködés. E megállapodás módosítása révén mint NATO-szövetséges 2014-től Olaszországgal együtt látjuk el a szlovén légtér védelmét. Horvátországgal 2019-ben írtunk alá ilyen megállapodást, a megállapodás megkötése Szlovákiával mint szomszédos NATO-tagországgal is szükséges, ezért a KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Nagyon szépen köszönöm.
Köszönöm én is. Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP, tessék!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Államtitkár úr precízen foglalta össze, mi ennek a javaslatnak a lényege. Képviselőtársaim is tovább részletezték ezt, így nekem nem maradt más hátra, mint annyit bejelentsek, hogy a hazai, nemzeti és a NATO-célok érdekében a Szocialista Párt támogatja az előterjesztést. Köszönöm.
Köszönöm szépen. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kíváne valaki szólni még, tisztelt képviselők? [[Nincs jelzés.]] Nem, és ez logikus is. [[Derültség.]] Úgyhogy nem maradt más hátra, mint hogy lezárjam az általános vitát, és megkérdezzem államtitkár urat mint előterjesztőt, hogy kíváne reflektálni.
Köszönöm, elnök úr. Szeretném megköszönni a frakciók támogató hozzáállását. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség tájékoztatom önöket.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Finn Köztársaság Kormánya között a Magyar Népköztársaság Kormánya és a Finn Köztársaság Kormánya között a beruházások védelméről szóló megállapodás megszűnéséről szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/14942. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkár asszonyának, Pacsay-Tomassich Orsolya asszonynak. Parancsoljon!
[[A mikrofonja nem működik.]] Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés!
Egy perc türelmet, államtitkár asszony, mert a mikrofonjában nincs hang. [[Dr. Pacsay-Tomassich Orsolya: Vagy lehet, hogy a maszk leárnyékolt. Így már jó?]] Azt hiszem, hogy a maszk nem tudja, hogy vane önön mikrofon vagy nem. [[Dr. Pacsay-Tomassich Orsolya neve megjelenik az eredményjelző táblán.]] Most viszont a technika már igen. Parancsoljon!
Most már jó?
Igen.
Remek, köszönöm szépen. Akkor még egyszer köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat célja Magyarország európai uniós tagságából fakadó kötelezettségének teljesítése, valamint az Európai Unió Bíróságán született, tagállamokra nézve kötelező ítélet végrehajtása.Kérem, először engedjék meg, hogy röviden ismertessem a törvényjavaslat alapját képező ítélet tartalmát és annak Magyarországra vonatkozó jogkövetkezményeit. Az Európai Unió Bírósága 2018. március 6. napján hirdette ki ítéletét a Szlovák Köztársaság kontra Achmea B.V.-ügyben. A bíróság megállapítása szerint az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel ellentétes a tagállamok között létrejött nemzetközi beruházásvédelmi megállapodásokban szereplő választottbírósági klauzula. A választottbírósági klauzula értelmében, ha az Európai Unió egyik tagállamának beruházója egy másik tagállamban létesít beruházást, és a beruházással kapcsolatban vita merül fel, az érintett uniós tagállammal szemben választottbírósági eljárás indítható. A bíróság ítélete szerint az EU-n belüli kétoldalú beruházási megállapodásokban szereplő, az előbb ismertetett, beruházó és állam közötti választottbírósági kikötések ellentétesek az uniós joggal, ugyanis azok aláássák az uniós szerződések által biztosított jogorvoslati rendszert, továbbá veszélyeztetik az uniós jog autonómiáját, hatékonyságát, elsőbbségét, közvetlen hatályát, illetve a tagállamok közötti kölcsönös bizalom elvét. Az Achmea-ítélet végrehajtása és az ehhez kapcsolódó uniós szintű összehangolt cselekvés megteremtése érdekében a tagállamok vállalták, hogy megszüntetik valamennyi kétoldalú beruházásvédelmi megállapodásukat, plurilaterális vagy amennyiben úgy hatékonyabb, bilaterális módokon. A tagállamok között fennálló kétoldalú beruházási megállapodások rendezett keretek között történő megszüntetése érdekében megkezdődött az EU tagállamai között egy sokoldalú nemzetközi megállapodás kitárgyalása. A tárgyalásokon Magyarország is aktívan részt vett, eleget téve uniós jogból fakadó kötelezettségének. A tárgyalások eredményeként létrejött a magyar érdekeknek is megfelelő sokoldalú megállapodás az Európai Unió tagállamai közötti kétoldalú beruházási megállapodások megszűnéséről, amelynek aláírására 2020. május 5-én került sor Brüsszelben. Ezt a megállapodást összesen 23 tagállam írta alá, köztük Magyarország is, melyet határozatban a 2020. évi LI. törvény hirdetett ki. Fontos megjegyezni, hogy Finnország, Svédország, Ausztria, Írország és az Egyesült Királyság különböző szakpolitikai célokra hivatkozva nem írta alá az említett sokoldalú megállapodást. Hazánk Finnországgal, Svédországgal, Ausztriával és az Egyesült Királysággal kötött korábban kétoldalú beruházásvédelmi megállapodást, melyeket bilaterális úton szükséges megszüntetni. Finnország a bilaterális megszüntetés érdekében szóbeli jegyzék megküldése útján javaslatot tett a Budapesten 1988. június 6-án aláírt és a 91/1989. MT-rendelettel kihirdetett, a Magyar Népköztársaság kormánya és a Finn Köztársaság kormánya között a beruházások védelméről szóló megállapodás közös megegyezéssel történő megszüntetésére. A szerződések jogáról szóló bécsi egyezmény rendelkezései szerint a felek közös megegyezése alapján lehetőség nyílik a beruházásvédelmi megállapodás ilyen módon történő megszüntetésére. Ennek megfelelően Finnország szóbeli jegyzéke, valamint Magyarország válaszjegyzéke együttesen alkotja a két állam közötti beruházásvédelmi megállapodás megszüntetéséről szóló megállapodást. A magyar szabályozás alapján a szóban forgó nemzetközi jogi kötelezettség megszűnésének a magyar fél által történő elfogadásához az Országgyűlés felhatalmazására van szükség. [[21.40]] A megszüntetést törvényben kell elrendelni, és a közös megegyezéssel történő megszüntetést tartalmazó jegyzékváltást is ugyanezen törvényben kell kihirdetni, továbbá a korábbi kihirdető jogszabály hatályon kívül helyezéséről is rendelkezni kell. A jelen törvényjavaslat tárgyát képező megállapodás a Magyarország és Finnország közötti beruházásvédelmi megállapodás megszűnését eredményezi. A megállapodás egyik legfőbb rendeltetése, hogy rögzíti a megszűnő megállapodás hatályvesztésre vonatkozó rendelkezésének további joghatás nélküli megszűnését, ezáltal megfelelően biztosított, hogy a kétoldalú beruházásvédelmi megállapodás a megszűnést követően ne legyen alkalmas további joghatás kiváltására. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország a megállapodás megkötésével az uniós jogból fakadó kötelezettségének tesz eleget, ezért kérem a tisztelt képviselőtársakat, hogy a törvényjavaslatot elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár asszony. Vezérszónoki felszólalások jönnek: Zsigmond Barna Pál képviselő úr a Fidesz vezérszónoka. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Finnország külügyminisztériuma 2020. augusztus 25-én küldött szóbeli jegyzéke indítványozta az országaink között 1988-ban aláírt, a beruházások védelméről szóló megállapodás megszüntetését. Északi partnerünk a szóban forgó szerződést még a Magyar Népköztársaság kormányával írta alá, ennélfogva az azóta eltelt 33 év távlatából is időszerű felülvizsgálni ezen elavult megállapodást. A nemzetközi jogi lépés legfontosabb indoka azonban az, ahogy ez elhangzott, hogy az Európai Unió Bíróságának döntése értelmében az EU-n belüli kétoldalú beruházási megállapodásokban megállapított beruházó-állam választottbírósági kikötések aláássák az uniós szerződések által biztosított jogorvoslati rendszert, és ezáltal veszélyeztetik az uniós jog autonómiáját, hatékonyságát, elsőbbségét és közvetlen hatályát, illetve a tagállamok közötti kölcsönös bizalom elvét. Az uniós jognak való megfelelés érdekében a tagállamok vállalták, hogy megszüntetik az összes kétoldalú beruházásvédelmi egyezményüket. Az előttünk fekvő beruházásvédelmi megállapodás megszűnése tehát biztosítja az Európai Unió jogalkotásával fennálló összhangot. Fontos része még a szóban forgó nemzetközi szerződésnek, hogy a (2) bekezdés rendelkezik arról, hogy jelen megállapodás felei megállapodnak abban, hogy az (1) bekezdésben említett megállapodás 13.3 cikke, amely kiterjeszti a védelmet a felmondás időpontját megelőzően végrehajtott beruházásokra, hatályát veszti, és joghatás nélkül megszűnik a megállapodás hatálybalépését követően. Ezáltal megfelelően biztosított, hogy a kétoldalú beruházásvédelmi megállapodás a megszűnését követően ne legyen alkalmas további joghatás kiváltására. A Fidesz országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a nemzetközi törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Én is köszönöm, képviselő úr. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony a Jobbik vezérszónoka. Tessék!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az államtitkár asszony részletesen elmondta a törvényjavaslatnak a tartalmát. A Jobbik képviselőcsoportja minden olyan nemzetközi egyezményt és minden olyan nemzetközi megállapodást támogat, amely az ország érdekeit szolgálja. Az előadottak alapján természetesen támogatjuk a javaslat elfogadását. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Juhász Hajnalka képviselő asszony, KDNP.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! Ahogyan ezt az államtitkár asszony is hangsúlyozta, az uniós jognak való megfelelés érdekében a tagállamok vállalták, hogy megszüntetik az összes kétoldalú beruházásvédelmi egyezményüket multilaterális, vagy amennyiben úgy hatékonyabb, bilaterális módon. A törvényjavaslat értelmében a megállapodás a két ország között a beruházások védelméről szóló megállapodás megszüntetését eredményezi, ezzel biztosítja az Európai Unió jogával való összhangot az Európai Unió Bíróságának 2018. március 6. napján kihirdetett, Szlovák Köztársaság kontra Achmea ügyben hozott ítéletének megfelelően, ezért a KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon köszönöm. Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP.
A törvényjavaslatot támogatjuk. Köszönjük.
Így a ciklus végére egész összeszoknak. [[Derültség.]] A vezérszónoki felszólalások végére értünk.Tisztelt Országgyűlés! Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Tisztelt Országgyűlés! Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Megkérdezem az államtitkár asszonyt, kíváne reflektálni az elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem. Nagyon kitűnő! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Koszovói Köztársaság Kormánya között a beruházások ösztönzéséről és kölcsönös védelméről szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/14943. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Most ismét megadom a szót a Külgazdasági és Külügyminisztérium államtitkár asszonyának, Pacsay-Tomassich Orsolya államtitkár asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat új elemmel egészíti ki a Magyarország és a Koszovói Köztársaság közötti gazdasági kapcsolatok fejlődésének jogszabályi kereteit.A kihirdetésre váró megállapodás célja a kétoldalú magyar-koszovói gazdasági és azon belül is beruházási kapcsolatok előmozdítása, valamint a beruházási környezet biztonságosabbá és kedvezőbbé tétele. A megállapodás azokra a beruházásokra vonatkozik, amelyeket a két ország beruházói egymás területén valósítanak meg. A megállapodás magyar szempontból tehát a Koszovói Köztársaságban viszonossági alapon letelepülő magyar beruházók védelmét és jogbiztonságát szolgálja, amelynek kiemelt jelentősége van a számos piaci lehetőséget magában hordozó nyugat-balkáni térségben. Magyarország Kormányának külgazdasági stratégiai célkitűzése a magyar vállalatok külföldi beruházásainak ösztönzése, továbbá az ott megtermelt profit hazahozatala és a külföldi beruházók által kivitt nyereség közötti egyensúly megteremtése. Ezen stratégia megvalósításának alapjául szolgál többek között a kétoldalú beruházásvédelmi megállapodások létrehozása, úgymint a Magyarország és a Koszovói Köztársaság közötti megállapodás. A lisszaboni szerződés 2009-es hatálybalépése óta a közvetlen külföldi befektetések az Európai Unión belül a közös politika részét képezik. Ez azt jelenti, hogy az Európai Unió tagországai más országokkal akkor köthetnek beruházásvédelmi megállapodást, ha arra a szükséges nemzeti felhatalmazás mellett az Európai Bizottság is kiadta jóváhagyó felhatalmazását. A Magyarország és a Koszovói Köztársaság közötti megállapodás esetében ez megtörtént, így az 2020. október 29-én aláírásra került. A szerződés tehát az Európai Unió iránymutatása alapján és jóváhagyásával köttetett meg. Tisztelt Ház! A megállapodás egyik legfőbb rendelkezése és rendeltetése a két ország beruházói számára a beruházásaik védelmét jelentő jogi garanciális elemek biztosítása. A Koszovói Köztársaság területén ugyanis több hazai vállalkozás jelenleg is tájékozódik későbbi beruházási szándékkal. A beruházók számára különösen fontos az esetlegesen akár az állammal szemben felmerülő jogviták tisztességes és pártatlan rendezése. A megállapodásnak köszönhetően a magyar beruházók, illetve beruházásaik nemzetközi jogi védelemre számíthatnak az esetleges vitás kérdések rendezése során. A megállapodás megfelel a nemzetközi normák által kijelölt tartalmi követelményeknek. A megállapodás számos garanciális elemet tartalmaz a külföldön beruházó vállalkozások számára, így többek között biztosított a hátrányos megkülönböztetéstől való védelem, valamint a legnagyobb kedvezmény elve és a nemzeti elbánás elve is. A beruházásvédelmi megállapodások, így a jelen megállapodás is módot adnak a beruházó és az állam közötti viták rendezésére. Ez a rendelkezés jelenti a beruházók számára a legfőbb biztosítékot, és ezért képezi részét minden beruházásvédelmi megállapodásnak. Az említett rendelkezés védelmet biztosít azokban az esetekben is, amikor a beruházásvédelmi megállapodás rendelkezései egy adott országban közvetlenül nem hajthatók végre a partner hazai bíróságai előtt. Tisztelt Országgyűlés! A megállapodás megkötésétől azt várjuk, hogy a beruházók védelme révén segíteni fogja a Magyarország és a Koszovói Köztársaság közötti gazdasági és beruházási kapcsolatok fejlődését. Kérem a tisztelt képviselőtársakat, hogy a törvényjavaslatot szíveskedjenek elfogadni. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypárti padsorokban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Vezérszónoki felszólalások: Zsigmond Barna Pál képviselő úr, Fidesz. Tessék! [[21.50]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Az Európai Unió 1999-ben indította el az Unió és a nyugat-balkáni régió országai közötti kapcsolatok keretéül szolgáló stabilizációs és társulási folyamatot, illetve a több releváns nemzetközi szereplőt bevonó tágabb kezdeményezést, a stabilitási paktumot. A régió országaihoz hasonlóan Koszovó is tagjelölt ország, amellyel hazánk szoros együttműködésre törekszik. Ennek keretében több kétoldalú megállapodás is született főként gazdasági, mezőgazdasági, oktatási és tudományos, illetve jogi témakörökben. Mi, magyarok nemzetstratégiai érdeknek tartjuk a Nyugat-Balkán európai integrációját. Ha a térséget a béke, a nyugalom és a fejlődés jellemzi, az nekünk jó, hiszen a régió szomszédságában azonnal megérzünk minden ott zajló folyamatot. A szolidaritás je-gyében nemcsak beszélünk a támogatásról és az együttműködés fontosságáról, hanem cselekszünk is a felelős szomszédságpolitika jegyében akár méretünkön és kötelezettségünkön túl is, hiszen közös érdekünk a béke és a stabilitás megteremtése. A NATO-vezetésű KFOR misszió Koszovóban teljesít szolgálatot, amelyben a harmadik legnagyobb hozzájárulást adó nemzet Magyarország több száz katona szolgálatteljesítésével. Büszkék vagyunk rá, hogy a térség legnagyobb missziójának 2021 novemberétől magyar parancsnoka lesz. A koronavírus-járvány során képességünknek megfelelően 50 ezer maszkkal és 5 ezer védőruhával is segítettük Koszovót. A világjárvány gazdasági kihívást is jelent, ezért kötött segélyhitelprogrammal támogatjuk partnerünket 62 millió euró értékben, amelynek keretében magyar vállalatok két víztisztító művet építenek Koszovóban, és a közúti infrastruktúra fejlesztésében is végrehajtunk beruházásokat. A jelen javaslattal létrejönne a jogi alapja annak, hogy a magyar cégek sikeres beruházásokkal vegyenek részt a koszovói gazdaság modernizálásában. Kiemelt célunk az is, hogy a Koszovóban épülő erőmű magyar hűtési technológiát alkalmazzon. A Nyugat-Balkán egyike azon kitett régióknak, amelyeket súlyosan befolyásol a klímaváltozás, ami erős nyári hőhullámokban és kiszámíthatatlan eloszlású csapadék formájában érhető tetten. Hazánk korszerű zöldtechnológiával rendelkezik, a régió országaiban pedig jelentős igény mutatkozna megfelelően előkészített és finanszírozásra alkalmas olyan projektek iránt, amelyek ellensúlyozni tudják a kedvezőtlen hatásokat. Amennyiben magyar cégek ki tudják használni Koszovóban ezen piaci réseket, az nemcsak hazai vállalkozások piacra jutását eredményezné, hanem lehetőséget biztosítana más, térségbeli országokban való piacra lépésre és a piacon maradásra is, továbbá a migrációt is csökkentené. Ez nemcsak hazánk és partnerünk kölcsönös érdeke, hanem a környezetbarát technológiák iránt ugyancsak elkötelezett Európai Unió szándékával is megegyezik. Tisztelt Képviselőtársaim! Koszovó demográfiailag igen fiatal ország, szakképzett munkaerővel, erős importfüggőséggel és egyszerű cégalapítási szabályokkal. A 2014-es külföldi befektetésekről szóló koszovói törvényen túl e törvényjavaslat kölcsönösen ösztönzi a beruházásokat, továbbá jogi garanciákat nyújt a befektetőknek, és kötelező jelleggel előírja az esetleges viták rendezésének a menetét. Ez számos vállalkozásnak lehetőséget nyújt, hogy különböző iparágakban szerencsét próbáljon az új piacon, és jó hírét vigye a jó minőségű magyar munkaerőnek, termékeknek és szolgáltatásoknak. A Fidesz képviselőcsoportja támogatja a megállapodást. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, Jobbik!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A beruházások fontosak, ezt mindig mondtuk, és minden olyan egyezményt és minden olyan nemzetközi megállapodást támogatunk, amely arra szolgál, hogy a magyar vállalatok akár külföldön, különösen fejlődő térségekben megtelepedjenek és ott a gazdaságot is segítsék, és ezzel természetesen Magyarországnak is egy pozitív és egy előremutató jövőképet adnak. Ezért természetesen a Jobbik képviselőcsoportja támogatni fogja ezt a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Juhász Hajnalka képviselő asszony, KDNP!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! A megállapodás a nemzetközi szerződésekkel kapcsolatos eljárásról szóló törvény szerint nemzetközi szerződésnek minősül, a két ország között létrejött beruházásvédelmi megállapodás pedig jogi kereteket teremt az egymás területén megvalósuló beruházások tekintetében. Az egyik legfőbb rendeltetése a megállapodásnak, hogy a két ország beruházói számára biztosítottak legyenek a beruházásaik védelmét jelentő jogi garanciális elemek. Ez nagyon fontos, és kiemelendő, hogy a beruházók számára az esetlegesen is felmerülő jogviták tisztességes rendezésére is lehetőséget biztosít. A KDNP támogatja a törvényjavaslatot. Nagyon szépen köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Én is köszönöm szépen. Mesterházy Attila képviselő úr, MSZP!
Államtitkár asszony, ezt a fantasztikus javaslatot mi magunk is támogatjuk. Köszönöm.
Nem is minősítem itt már, hogy mi történik kormánypárt és ellenzék között. [[Derültség.]] Viszont a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki szólni? [[Senki nem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Az általános vitát lezárom. Államtitkár asszony, kíváne válaszolni a vitában elhangzottakra?
Nem, köszönöm szépen.
Nagyon jó válasz, köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Köszönöm szépen.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az Egységes Szanálási Rendszerhez kapcsolódó kormányközi megállapodás módosításáról szóló megállapodás kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/14941. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Megadom a szót a Pénzügyminisztérium államtitkárának, Gion Gábor úrnak. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! A 2008-as pénzügyi válságra adott válaszként az Európai Unió megerősítette a pénzügyi szektor stabilitását a banki felügyelet szigorítása és a szanálási szabályozás elfogadása révén, ugyanakkor az euróövezet stabilitásának érdekében további lépésként létrehozásra került a bankunió, amelynek keretében az euróövezeti tagállamok részvételével létrejött az egységes felügyeleti rendszer és az egységes szanálási rendszer. Az utóbbi kapcsán az egységes szanálási hatóság mellett az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról is döntött az Európai Unió, az Egységes Szanálási Alap feltöltésével és működésével kapcsolatosan pedig kormányközi megállapodást írt alá az Európai Unió 26 tagállama, köztük Magyarország is 2014 májusában. Ez alapján egy nyolcéves átmeneti időszak alatt az euróövezeti nemzeti alapok fokozatosan növelve teljesítik a hozzájárulásukat az Egységes Szanálási Alapba, amely a periódus végén, 2022-ben válik teljes értékű közösségi szintű eszközzé. Az euróövezetre kötelező megállapodás kitárgyalásában és aláírásában részt vettek az euróövezeten kívüli tagállamok is, figyelemmel a teljes európai pénzügyi piacra és egy esetleges későbbi tagságra is. Magyarország tehát azért írta alá a megállapodást, hogy még mint kívülálló is minden információ birtokában legyen, valamint hogy az érdekeit képviselni tudja a későbbi tagsági feltételek viszonylatában is. Tisztelt Országgyűlés! Az uniós pénzügyi stabilitás és a bankrendszerbe vetett bizalom szempontjából fontos, hogy az Egységes Szanálási Alap esetleges kiürülése esetén végső soron rendelkezésre álljon egy közös bankuniós védőháló. Ezt teremti meg a megállapodás módosítása, amely lehetővé teszi, hogy az európai stabilitási mechanizmus révén az euróövezeti tagállamok közösen hitelt nyújthassanak a jövőben az alapnak. A 2014. évi megállapodás megteremtette a jogi feltételeket ahhoz, hogy az egyes bankuniós tagállamok bankjainak befizetéseiből létrejövő Egységes Szanálási Alapból európai szinten akár a saját, akár egy másik ország bankjainak rendezett rendbetételét vagy felszámolását finanszírozzák. A megállapodás mostani módosítása pedig kezeli azt a helyzetet, ha az alap forrásai nem lennének egy banki válsághelyzetben elégségesek, ami ezáltal tovább erősíti az európai bankrendszerbe vetett bizalmat. Ez a jelenlegi járványügyi helyzetben is kiemelt jelentőségű. Tisztelt Ház! Szeretném ismételten tisztázni és hangsúlyozni, hogy a megállapodás, amely a kormány döntése alapján aláírásra került, Magyarországra nem keletkeztet kötelezettséget, hiszen az euróövezetnek, illetve a bankuniónak nem vagyunk tagja, Magyarországon továbbra is a nemzeti hatóság jár majd el a magyar szabályozás alapján. Ugyanakkor a megállapodáshoz való csatlakozásunk lehetővé teszi továbbra is a bankuniós lépések nyomon követését. Ez a megfelelő és egyenlő feltételek kialakítása a magyar érdekek további védelme érdekében is elengedhetetlen. A védőháló létrejötte növeli az európai bankrendszer egészének és egyes intézményeinek stabilitását, biztonságát. Tekintettel arra, hogy hazánkban több olyan jelentős leánybank is a hazai bankrendszer lényeges, időnként rendszerszintű szereplője, amelynek anyaintézménye az euróövezetben található, a védőháló közvetve a magyar bankrendszer egészének a stabilitásához is érdemben hozzájárul. A bankunióhoz kapcsolódó Egységes Szanálási Alap teljes feltöltése tehát jövőre várható, 2022. január 1-jével pedig a kapcsolódó védőháló is megkezdheti a működését, amennyiben a ratifikáció a tervezett menetrend szerint halad. Tisztelt Országgyűlés! Az elmondottak alapján kérem, hogy a törvényjavaslatot elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[22.00]]
Nagyon szépen köszönöm, államtitkár úr. Vezérszónoki felszólalások jönnek. Zsigmond Barna Pál képviselő úr, Fidesz!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az egységes szanálási rendszer célja, hogy biztosítsa a fizetésképtelenné vált pénzügyi intézményekkel szemben alkalmazott egységes megközelítést, ezáltal fokozza a részt vevő tagállamokban lévő intézmények stabilitását. Célja ezenfelül, hogy megelőzze a válságok tovagyűrűzését a részt nem vevő tagállamokba, megkönnyítve így a belső piac egészének működését. Ha egy bankról ma megállapítjuk, hogy csődközeli helyzetbe került, vagy valószínűleg ilyen helyzetbe fog kerülni a közeljövőben, akkor az első körben az egységes szanálási testület jogosult a megoldás keresésére. Ezen testületet az egységes szanálási rendszerről szóló 2014. évi június 15-ei rendelet hozta létre. Ehhez kapcsolódóan a jövőbeni költségek fedezésére egy 2014. májusi kormányközi megállapodás hívta életre az Egységes Szanálási Alapot. Az alapot a bankunióban részt vevő tagállamok pénzügyi intézményei töltik fel befizetéseikkel. Ezzel egy időben a jogalkotónak gondolnia kellett arra is, hogy ha az alap teljesen kiürül, akkor a tagállamok is megfelelő eszközökkel be tudjanak avatkozni. Ennek megfelelően módosították az egységes szanálási rendszerhez kapcsolódó 2014-es kormányközi megállapodást a közös védőháló megteremtésével. A védőháló szerepét a 2012-ben az euróövezeti országok közötti kormányközi megállapodás alapján létrehozott európai stabilitási mechanizmus fogja betölteni, amelynek bevezetését eredeti tervek szerint 2024 elejére határozták meg. Időközben azonban több tagállam, valamint az Európai Bizottság is kezdeményezte a közös védőháló korábbi bevezetését. Az Eurócsoport 2020. november 30-ai ülésén a tagállamok megegyeztek az európai stabilitási mechanizmus reformjáról. Ennek megfelelően 2022 elejétől, azaz két évvel korábban az eredeti határidő előtt, kerülhet sor a közös védőháló bevezetésére. Tisztelt Képviselőtársaim! Az euróövezeten kívüli, de a bankunióhoz csatlakozott tagállamok párhuzamos hitelkeretekkel csatlakozhatnak majd a védőhálóhoz. Az előttünk fekvő nemzetközi szerződés tehát az európai stabilitási mechanizmus módosításait részletesen szabályozza. Be kell látnunk, hogy a világgazdaságot időről időre negatívan befolyásoló események következhetnek be. Gondoljunk csak a 2008-ban kezdődő, több évig elhúzódó világgazdasági válságra vagy a tavalyi évben berobbanó koronavírus-járványra. Ilyen esetekben gyors döntések szükségesek mind uniós, mind nemzetgazdasági szinten. A magyar érdekek védelme érdekében a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a megállapodás kihirdetését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok, szórványos taps az ellenzék padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, Jobbik!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Az egységes szanálási rendszerről szóló rendelet létrehozta az egységes szanálási testületet, amely előkészíti és végrehajtja a bankunióban részt vevő tagállamok hitelintézeteinek szanálását, működőképessé tételét. A válságkezelés modern módjait alapvetően támogatjuk, ahogy azt is, hogy az egyik ország pénzügyi válsága ne terjedjen át a másik országra. Azt is támogatjuk, hogy a védelmi alap összegeit a pénzintézetek adják össze. Azzal kapcsolatban viszont már nem tudunk megengedők lenni, hogy az alap esetleges kiürülése esetén az adófizetők álljanak helyt. A megállapodás kihirdetéséről szóló törvényjavaslattal kapcsolatban a képviselőcsoport majd később alakítja ki álláspontját. Köszönöm szépen, elnök úr.
Nagyon szépen köszönöm. Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Európai Unió célkitűzései között már régóta szerepel a minél szorosabb és hatékonyabb bankunió kialakítása, különösen is az eurózóna tagállamaiban. A 2008-as pénzügyi és gazdasági válság nagyon komoly károkat okozott számos eurózóna-tagállamnak, némelyik az azóta eltelt évtized gazdasági konjunktúrája idején sem volt képes legyőzni a kínzó munkanélküliséget, a családok eladósodását, valamint legalább GDP-arányosan 100 százalék alá vinni az államadósságot. A 2008-ban kezdődött válság rámutatott arra, hogy a pénzügyi szektor felügyelete uniós szinten töredezett, és integrációra szorul. Ennek megvalósítása az euróövezeten belüli tagállamok esetében került kialakításra a bankunió révén. A bankunió az eredeti koncepció szerint három pillérből tevődött volna össze: az egységes európai felügyeletből, az egységes európai bankszanálási mechanizmusból és az egységes európai betétvédelmi rendszerből. Ezen három pillér közül csupán az első, az egységes európai felügyelet az, amely 2013 óta sikeresen és teljeskörűen működik, míg az európai betétvédelmi rendszerrel kapcsolatban 2015 óta csak tárgyalások zajlanak, érdemi előrelépés nem történt. 2014-ben a részes államok egy kormányközi megállapodás keretében létrehozták az Egységes Szanálási Alapot, melynek feltöltését a bankunióban részt vevő tagállamok pénzügyi intézményei teljesítik a befizetéseikből. 2014 májusában aláírásra került Magyarország részéről is a megállapodás az Egységes Szanálási Alapba fizetendő hozzájárulásoknak az alapba való átutalásáról és közös felhasználhatóvá tételéről. Az előttünk fekvő törvényjavaslat a 2014-es megállapodás hiányát pótolja azzal, hogy világosan rögzíti, miszerint az Egységes Szanálási Alap védőhálójának szerepét az európai stabilitási mechanizmus fogja betölteni. Ugyanakkor ez a közös védőháló csak a legvégső mentsvár, úgynevezett last resort funkciót tölthet majd be, ezért az előttünk fekvő törvényjavaslat pontosítja a védőhálók bevonásának lehetőségeit és annak feltételeit. A mi értékelésünk szerint fontos és előremutató a 2012-ben az eurózóna válságára létrehozott európai stabilitási mechanizmus mint közös védőháló intézménye, ugyanis emlékezhetünk még, hogy Görögországot csak óriási európai és nemzetközi erőfeszítéssel, mentőcsomagokkal sikerült megmenteni a teljes és totális összeomlástól. Mindemellett számunkra a pénzügyi stabilitás, valamint az ország nemzetközi kitettségének csökkentése a legfontosabb szempont. A baloldal az általuk kreált gigantikus mértékű államadósságot úgy próbálta finanszírozni, hogy hatalmas mennyiségű, több ezer milliárdos IMF-hitelt vettek föl, talán a világ legrosszabb kondícióival. Ezt a hitelt a nemzeti kormány aztán 2013-ban, jóval a határidő előtt visszafizette. A fennálló adósságállomány összetétele is sokkal kedvezőbbé vált az utóbbi évekre, ugyanis jelentős mértékben sikerült növelni a lakossági állampapírok állományának arányát és csökkenteni a devizaadósság és a külföldi kézben lévő adósságállomány arányát. A devizaarány ezzel összhangban a 2011 végi 53 százalékról 21 százalékra, a külföldiek aránya pedig 65 százalékról 34 százalékra esett. Ez hozzájárult az ország devizakitettségének és külső sérülékenységének mérséklődéséhez. Különösen kedvező, hogy most, amikor a koronavírus-világjárvány következtében az államadósság ismét megnövekedett, akkor is sokkal kedvezőbb helyzetben van Magyarország, mint 2010-ben, ugyanis az adósságállomány már nem az IMF lélegeztetőgépein, külföldiek kezében vagy devizaadósság formájában van jelen, hanem sokkal biztonságosabb módon, hazai kézben. A magyar gazdaság külső sérülékenysége tovább mérséklődött annak a kormányzati intézkedésnek köszönhetően is, hogy a kormány kivezette a családokat adósrabszolgaságba taszító devizahiteleket is. Míg 2010-ben a külföldi bankok voltak többsé-gében jelen Magyarországon, addig az utóbbi években már a bankrendszer mintegy 60 százaléka magyar tulajdonban van. Erre a teljesítményre régiónkban Magyarországon kívül csak Ausztria volt képes, eközben Csehország, Szlovákia, Románia bankszektorát legnagyobb mértékben a külföldi bankok uralják, ezekben az országokban csupán a bankrendszer 15-25 százaléka van hazai tulajdonban. Így ezen országokban a pénzügyi szektor döntései nem a nemzetgazdaságon belül, hanem külföldi bankközpontokban születnek meg. Számunkra a legfontosabb a magyar gazdasági és pénzügyi rendszer stabilitásának, ellenálló képességének erősítése és ezzel egy időben a kitettségének csökkentése. A Fidesz-KDNP ezért dolgozik 2010 óta, és ennek a felelősségteljes gazdaságpolitikának az az eredménye, hogy Magyarország még a koronavírus-járvány okozta gazdasági válságot is a körülményekhez képest tűrhető és jó mértékben tudja átvészelni. A KDNP-frakció támogatja az előttünk lévő törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm. Az MSZP vezérszónoka, Molnár Gyula képviselő úr jön. Tessék!
Köszönöm szépen. Elnök Úr! Államtitkár Úr! Ez egy igazi komoly szellemi teljesítmény volt, hogy ebbe is sikerült aktuálpolitikát csempészni. Én nem fogom ezt megtenni, mert én csak annyit szeretnék mondani, hogy kiváló gondolatok hangoztak el, nagyon jó a javaslat, és azért imádkozzunk, hogy erre ne legyen soha szükség, és ne legyen az a pillanat, amit a Jobbik képviselője emlegetett, hogy az embereknek kell helytállni. Mi ennek ellenére támogatni fogjuk a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Kíváne még valaki szólni, tisztelt képviselők? [[Nem érkezik jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. Az általános vitát lezárom.Államtitkár úr, kíváne reflektálni. [[Gion Gábor jelzésére:]] Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm szépen. Csak egy nagyon rövid pontosítás képviselő asszony felvetésére. A védőháló hitelt jelent, tehát a tagállamok az egységes szanálási testület részére hitelt nyújtanak, amit a testületnek a későbbi banki befizetésekből vissza kell törlesztenie. [[22.10]] Tehát nem egy támogatást jelent, itt valójában adófizetői vissza nem térülő pénzekről nincs szó, csak ezt szeretném mondani. A frakcióknak pedig köszönöm szépen a támogatást. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Én pedig önnek köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „Az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás megelőzése érdekében hozott, adóegyezményekhez kapcsolódó intézkedések végrehajtásáról szóló Multilaterális Egyezmény kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/14938. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót a Pénzügyminisztérium államtitkárának, Izer Norbert úrnak. Államtitkár úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az OECD által indított, adóalap-elkerülés és nyereségáthelyezés visszaszorítására irányuló programjának eredményeként kidolgozott, az egyes államok meglévő kétoldalú adóegyezményének módosítását célzó multilaterális egyezmény aláírására Magyarország részéről 2017. június 7-én került sor. Az aláírásra felhatalmazást az 1299/2017. évi kormányhatározat tartalmazta.A multilaterális adóegyezmény mint keretegyezmény az adóelkerülés elleni fellépés érdekében az OECD által kidolgozott ajánlások egyszerű és automatizált átvezetését biztosítja az államok között meglévő hatályos adóegyezményekben. Mindezzel az adóelkerülés és agresszív adótervezés nemzetközi szinten csökkenthető. A keretegyezményhez kapcsolódóan az egyes államok értesítésben megjelölik, mely kétoldalú egyezményeiket kívánják módosítani a keretegyezmény által, és a keretegyezmény mely rendelkezését kívánják alkalmazni. A keretegyezmény révén ugyanis kizárólag azon kétoldalú adóegyezmények módosítására kerül sor, amelyek esetében a kétoldalú egyezmény mindkét szerződő partnere kölcsönösen megjelölte egymást. A nemzetközi szerződéseknél szokásos módon fenntartások megtételével zárhatók ki, illetve választhatók egyes rendelkezések a keretegyezmény rendszerében, ami azt jelenti, hogy egy érintett kétoldalú egyezmény kizárólag azon cikke módosul, amelyet mindkét fél azonosan kíván módosítani. A végleges, a törvényi megerősítés során jóváhagyott notifikációt minden államnak az OECD mint letéteményes részére a ratifikációt követően át kell adni. A törvényjavaslatban foglalt magyar notifikációban 74 egyezmény került megjelölésre. Magyarország a keretegyezmény rendelkezései közül a kötelezően alkalmazandó szabályokat, az úgynevezett minimumsztenderdeket, valamint a választottbírósági rendelkezések kétoldalú adóegyezménybe emelését választotta. Az adóügyi választott bíráskodás Magyarország érdekeit szolgálhatja nemzetközi jogvita során, mert arbitráció nélkül az egyes országokat nem lehet rákényszeríteni, hogy egy kettős adóztatási helyzetben feladják az adóztatási pozíciójukat, függetlenül attól, hogy az megfelele a vonatkozó egyezmény rendelkezéseinek. A keretegyezményt 2021 februárjáig 95 állam írta alá, és 61 állam, ebből 20 EU-tagállam ratifikálta. Az egyezmény törvényi megerősítése Magyarország elköteleződését bizonyítja a nemzetközi adóelkerülés elleni harcban. A törvényjavaslat elfogadásával Magyarország érintett adóegyezményei leghamarabb 2022-től módosulnak. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Az elmondottak alapján kérem, hogy a törvényjavaslatot támogatni és elfogadni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Vezérszónoki felszólalásokra kerül sor. A Fidesz vezérszónoka Zsigmond Barna Pál képviselő úr. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet, az OECD 2013-ban tűzte ki célul az adóalap-erózió és nyereségátcsoportosítás visszaszorítását. A következő években számos ezt elősegítő ajánlást fogalmazott meg, valamint kidolgozott egy új jogi eljárást, amely lehetővé teszi a bilaterális adóegyezmények multilaterális egyezmény által történő módosítását, így elkerülve a kétoldalú államközi megállapodások egyenkénti módosítását. Az így létrejött multilaterális adóegyezményhez Magyarország 2017 nyarán csatlakozott. Az egyezményben foglalt szabályok jellemzően a visszaélések megakadályozására és a vitarendezés hatékonyságának növelésére irányulnak.Az egyezmény innovatív jogi eljárásával a részes államok megjelölhetik, hogy mely másik részes állammal meglévő egyezményüket kívánják módosítani, és csak azon kétoldalú egyezmények esetében megy végbe ténylegesen is a módosítás, amelyeknél mindkét szerződő partner kölcsönösen megjelöli egymást. Ugyanígy arra is lehetőség van, hogy a felek kétoldalú egyezményeiknek csupán egy-egy szakaszát jelöljék ki módosításra. Azon államok száma, amelyek részesei az egyezménynek és Magyarországnak van velük kétoldalú adóügyi megállapodása, összesen 74. Szándékaink szerint mindezen 74 bilaterális egyezmény esetében sor kerül a multilaterális adóegyezmény kötelezően alkalmazandó elemei, vagyis a minimumsztenderdjei, valamint a nemzetközi adóügyi választottbírósági rendszer bevezetésére. Hogy a módosítás hány megállapodás esetében megy majd ténylegesen végbe, az a másik fél szándékától is függ. A választottbírósági eljárással történő adóügyi vitarendezés jogi lehetősége az uniós tagállamok esetében már most is fennáll, ennek kerül most sor a kiterjesztésére 7 Unión kívüli államra, de oly módon, hogy a választottbírósági eljárás lefolytatására csak akkor van lehetőség, ha a nemzeti bíróság az ügy érdeméről még nem hozott döntést. A választottbírósági eljárások alkalmazhatóságával kapcsolatban Magyarország további korlátozásokat is érvényesít, amelyeket az egyezményhez fűzött értesítés részletesen tartalmaz. Tisztelt Képviselőtársaim! Az adóegyezmény rendelkezései, miután hatályba léptek, megnehezítik majd az adókijátszást, adóelkerülést és az adókedvezményekkel való visszaélést, ezért mindenképpen támogatandók. A Fidesz támogatja az egyezmény kihirdetését. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, Jobbik.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A kettős adóztatás elkerüléséről szóló nemzetközi egyezmények nagyon jó kitalációi az egész rendszernek, hogy mindenki megtalálja a helyét, és ezek a multilaterális egyezmények pontosan arra alkalmasak, hogy a kettős adóztatást elkerüljük. Ha ezeknek a ratifikációjára sort kell keríteni, az nekünk is érdekünk, ezért a Jobbik képviselőcsoportja természetesen támogatni fogja ennek az egyezménynek a ratifikációját. Köszönöm szépen.
Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A fejlett gazdasággal rendelkező országokat tömörítő Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet, az OECD a nemzetközi adócsalás és adóelkerülés elleni fellépés céljával alkotta meg a multilaterális adóegyezményt az adóalap-elkerülés és a nyereségáthelyezés visszaszorítására irányuló programjának eredményeképpen.Magyarország részéről 2017. június 7-én került sor a multilaterális adóegyezmény aláírására, melyet 2021 februárjáig 95 állam írt alá, és 61 állam, ebből 20 EU-tagállam ratifikált. Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy Magyarország eleget tegyen a multilaterális adóegyezmény 2017-ben történő aláírásával vállalt nemzetközi kötelezettségeinek, egyúttal bizonyítsa elköteleződését a nemzetközi adóelkerülés elleni harcban. Az adóelkerülés visszaszorítása és a gazdaság fehérítése érdekében a Fidesz-KDNP-kormány hatékony és eredményes lépéseket tett 2010 óta. A szürkegazdaság és az adóelkerülés ellen indított küzdelemhez szemléletváltásra volt szükség, a baloldali kormányok logikájával szemben, akik kvázi legalizálták a megélhetési bűnözést, mivel folyamatosan adókat emeltek, és bonyolult, folyamatosan változó, bürokratikus és kiszámíthatatlan adórendszert alkalmaztak, valamint elviselhetetlen mértékű adókkal sújtották a vállalkozásokat és a magyar családokat. A Fidesz-KDNP-kormány szemléletváltásával a gazdaságfehérítés minél szélesebb körben érzékelhetővé vált, mely igazságosabb, tisztességesebb piaci versenyt, az államnak pedig több adóbevételt jelentett, melyből további adócsökkentéseket lehetett megvalósítani. A gazdaságfehérítő sikeres intézkedések közé tartozik az online pénztárgépek, az online számlázás, az azonnali fizetési rendszer, valamint a közúti áruszállítás online ellenőrző rendszerének bevezetése. Fontos elem még, hogy idén január 1-jétől biztosítandó az elektronikus fizetési lehetőség is. Szintén jelentős szerepet játszott a gazdaságfehérítésben az adminisztrációs terhek és a bürokrácia mérséklése. 2020-ban már 5 millió szja-bevallást készített el az adóhatóság, melyet az esetek legnagyobb részében csak el kellett fogadniuk az adózóknak. A gazdaságfehérítés másik fő összetevője az elmúlt években végrehajtott adócsökkentések és a stabil, kiszámítható teljesítményre és a munkára ösztönző adórendszer. A 2010 óta megtett adóintézkedésekkel a GDP 4-5 százalékát kitevő mértékben csökkentek Magyarországon az adóterhek. Míg 2016-ban a szociális hozzájárulási adó mértéke 27 százalék volt, addig a tavaly nyári csökkentés után már csak 15,5 százalék. A kisvállalati adó 2016-ban 16 százalék volt, az idei újabb csökkentés után már csak 11 százalékos. A magyar adórendszer hatékonyságát és a magyar gazdaságfehérítő intézkedések eredményét az Európai Bizottság is elismerte. [[22.20]] Az adóelkerülési mutató, az úgynevezett áfaadórés-mutató a baloldali kormányok alatt még 21 százalék volt, ami 2019-re 6,6 százalékra csökkent. Ezzel a teljesítménnyel Magyarország volt képes a legrövidebb idő alatt a legnagyobb javulást elérni, valamint mára Magyarország nemcsak régiós versenytársait előzte meg, hanem Európa élmezőnyébe tartozik, és olyan adótudatosságból élmezőnybe tartozó országokat is megelőz, mint például Dánia, Finnország vagy éppen Ausztria. Ezt nem mi mondjuk, hanem az Európai Bizottság adatai és elemzései bizonyítják. Az előttünk fekvő törvényjavaslattal elfogadandó multilaterális adóegyezmény az adócsalás és adóelkerülés ellen a nemzetközi dimenziókban is hatékony és eredményes fellépést tesz lehetővé. Mindez teljes mértékben megegyezik Magyarország adóelkerülés elleni és gazdaságfehérítési törekvéseivel, éppen ezért a KDNP-frakció is támogatni tudja a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Molnár Gyula képviselő úr, MSZP!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Mi azt szoktuk meg a világban, hogy akkor van jó és boldog világ, ha a bűnüldözés mindig egy lépéssel a bűnelkövetők előtt jár, és akkor van rossz világ, amikor ez fordítva van; nagyon gyakran látjuk ezt, különösen a pénz világában. Csak azt szerettem volna ennek kapcsán elmondani, hogy félek, hogy egy 2013-ban kialakított, 2017-ben elfogadott, 2021-ben itt a parlament elé hozott dologban azok, akik egyébként ezzel a dologgal üzemszerűen foglalkoznak, lehet, hogy már előbbre járnak, úgyhogy igyekeznünk kell. Azt gondolom, a céllal, amit ez az egyezmény megfogalmaz, nagyon is egyet tudunk érteni, úgyhogy a magunk részéről szintén támogatni fogjuk az előterjesztést. Köszönöm.
Nagyon szépen köszönöm. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselők! Kíváne még valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Államtitkár úr kíváne reflektálni? [[Izer Norbert jelzésére:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. Köszönöm szépen. Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Montrealban, 1999. május 28-án kelt, a nemzetközi légi fuvarozásra vonatkozó egyes jogszabályok egységesítéséről szóló Egyezmény 2019. évi módosításáról szóló, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által kiadott, 2019. június 28-án kelt, LE 3/38.1-19/50 számú Tagállami Értesítő és a Montrealban, 1999. május 28-án kelt, a nemzetközi légi fuvarozásra vonatkozó egyes jogszabályok egységesítéséről szóló Egyezmény 2019. évi módosításáról szóló, a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet által kiadott, 2019. október 11-én kelt, LE 3/38.1-19/70 számú Tagállami Értesítő kihirdetéséről” szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. Most! [[Derültség.]] Nagyon köszönöm, de én az Iliászhoz meg az Odüsszeiához szoktam hozzá. Köszönöm. A kormány-előterjesztés T/14939. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, Schanda Tamás államtitkár úrnak, az előterjesztőnek adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Amennyiben elnök úr eltekint a törvény címének ismertetésétől, akkor ezt ki is hagynám, és köszönöm, hogy ezt megtette.
Komolyan megróttam volna az államtitkár urat, ha felolvassa még egyszer.
Aggódtam, elnök úr, ezért nem is bátorkodtam. Tisztelt Országgyűlés! A Montreálban kelt, a nemzetközi légi fuvarozásra vonatkozó egyes jogszabályok egységesítéséről szóló egyezmény szabályozza az utas halála vagy sérülése esetén járó kártérítést, a légi fuvarozó utasokkal szembeni, a késedelemmel, a poggyásszal és az áruval is kapcsolatos felelősségét és a kártérítési határösszegeket. Az összeghatárok felülvizsgálatára egyebek mellett akkor nyílik lehetőség, ha az úgynevezett inflációs faktor mértéke meghaladja a 10 százalékot. A szerződő államok hallgatólagos jóváhagyási eljárásban döntenek az új összeghatárokról. Ez azt jelenti, hogy ha a szerződő államok többsége az értesítést követő három hónapon belül egyet nem értését fejezi ki, a revízió nem léphet életbe, és az ügyet a szerződő államok ülése elé kell utalni. Tisztelt Országgyűlés! A Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet 2019. októberi tagállami értesítőjében azt jelezte, hogy mivel többségi egyet nem értés nem áll fenn, a nemzetközi légi fuvarozásban a korábbi értékekhez képest körülbelül 14 százalékkal magasabb kártérítési összegek lépnek hatályba. Tisztelt Országgyűlés! Az egyezmény változásai az utasok széles körét érinthetik, mivel a nemzetközi légi fuvarozás során bekövetkező poggyászkárok esetén a módosítás szerinti új kártérítési határösszegek érvényesek, a nemzetközi joggal való összhang megteremtése érdekében pedig indokolt a módosítás mielőbbi beemelése a hazai jogba. Éppen ezért arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a beterjesztett törvényjavaslatot elfogadni és kihirdetni szíveskedjenek. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. A vezérszónoki felszólalások jönnek. Zsigmond Barna Pál képviselő úr, Fidesz!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Az alábbi, szavazásra bocsátott törvényjavaslat az elveszett poggyászaink kártérítésének ügyét rendezi a magyar állampolgárok számára is megnyugtató módon. Habár most nem tűnik túlságosan aktuálisnak a kérdés, de bízzunk benne, hogy egyszer majd túl leszünk a koronavírus-válságon, újra tudunk majd szabadon utazni, és akkor eljöhet majd az a pillanat, amikor felismerjük az előttünk fekvő törvényjavaslat jelentőségét. Az eredeti, 1999-es montreáli egyezmény, amelyhez mi is csatlakoztunk, a nemzetközi légi forgalom egységesítéséről szól, pontosabban, ez az egyezmény egységesíti az elveszett poggyászokért kifizetendő kártérítés mértékét. Ezen az egyezményen több okból is változtatni kellett 1999 óta. Az egyik oka az, hogy több tagország átállt időközben saját nemzeti valutájáról az euróra, a másik oka pedig az infláció, amelyet követ a kártérítés összege. Megtörtént tehát az összegek felülvizsgálata, egységes nemzetközi rendszerrel kiszámították a kifizethető összegek maximumát. Mi elfogadtuk a frissített összegeket, a szerződés nemzetközi jogilag hatályba lépett, az eredeti szerződésen végrehajtott módosításokat összhangba hoztuk a magyar jogrenddel, és most minderről megkaptuk a tagállami értesítőt. Ezért kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy teremtsük meg állampolgáraink vagyonbiztonsága érdekében a nyugodt utazásoknak egy újabb feltételét, és támogassuk szavazatunkkal, szavazatukkal az előterjesztést. Reméljük, hogy a vírus eltűnik, és lehetővé válnak ténylegesen majd az utazások. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Az elnöknek nem áll lehetőségében bármely felszólalást minősíteni, de ennek az értékelése feltétlenül úgy hangzana, hogy bárcsak elveszhetne már valahol a poggyászom a világban, ha jól értem. [[Derültség.]] Egyébként ez egy teljesen konszenzuális vágy.A Jobbik vezérszónoka elmondja, ő hogyan vélekedik. Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Maximálisan egyetértek elnök úrnak az előbbi felvetésével, bár utazhatnánk már mindenfelé a világban. Ez az egyezmény és annak elfogadása természetesen a Jobbik képviselőcsoportjának is elemi érdeke, a magyar állampolgárok érdekeit is szolgálja, úgyhogy ezúton is biztosítom államtitkár urat, hogy támogatni fogjuk ezt a javaslatot.
Nagyon szépen köszönöm. Nacsa Lőrinc képviselő úr, KDNP!
Köszönöm. „És ne legyen, ki tudásában s bízván erejében, egymaga vágyik elől verekedni a trójaiakkal;” én idézhetek Iliászt így is, és ez a mondat számomra áthallásosan azt is jelenti, hogy bízzuk a szakemberekre azt, amit a szakemberek eldöntöttek, úgyhogy a KDNP-frakció is támogatni fogja a javaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Nagyszerű! Molnár Gyula képviselő úr, MSZP!
Köszönöm szépen, elnök úr. Ilyen bölcs gondolatok után mit tehetek? Csatlakozom az előttem szólókhoz, és támogatjuk a javaslatot. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Államtitkár urat meg majd megkérjük, hogy egyszer kérje számon a frakcióktól, ha ennek az őrült pandémiának vége van, mindenki számoljon be a „Hogyan vesztettem el a poggyászomat a világban?” című történettel, hasonlóan konszenzusos alapon. Nagyon szépen köszönöm.A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Tisztelt Képviselők! Kíváne valaki szólni? [[Senki sem jelentkezik.]] Megállapítom, hogy nem, további felszólalásra senki nem jelentkezett. Államtitkár úr kíváne reflektálni? [[Schanda Tamás János jelzésére:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség, tájékoztatom önöket. [[22.30]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a nemzeti adatvagyonról szóló előterjesztés általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztés T/14949. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Elsőként megadom a szót Schanda Tamás úrnak, az Innovációs és Technológiai Minisztérium államtitkárának, előterjesztőnek. Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az adat az új olaj; az adatra mint üzemanyagra kell tekinteni a digitális gazdaságban; a mesterséges intelligenciát adattal kell etetni. Bizonyára önök is és mindenki, aki nyomon követi ezt a vitát, találkoztak már ezekkel a kijelentésekkel, legyen szó akár a gazdaságról, akár társadalmi folyamatokról vagy az állam működéséről, az adat, az adatok hozzáférhetősége, az adatok feldolgozhatósága, elemezhetősége egyre nagyobb jelentőséggel bír. A mai világban a digitalizáció, a technológiai óriások diktálják a trendeket, a legtöbb esetben az államok csak követni tudják a változásokat. Ezzel sérülhet a nemzeti szuverenitás, mert a nemzet és az egyén érdeke legtöbb esetben szemben áll az említett vállalatok érdekeivel. Ezek a cégek az adatfeldolgozás, adatelemzés révén új iparágat hoztak létre, korábban elképzelhetetlen mértékű gazdasági hatalommal bírnak. Társadalmi befolyásuk is olyan mértékeket öltött, hogy a világ több országa, így Magyarország is a rájuk vonatkozó speciális szabályozáson gondolkodik.Tisztelt Országgyűlés! Az adat tehát napjainkban érték, ha úgy tetszik, kincs, vagyontárgy. Egyre inkább az látszik, hogy a jövőben kizárólag az lehet sikeres, aki rendelkezik a működéséhez, tevékenységéhez kapcsolódó adatok elemzésének, feldolgozásának képességével. Ez alól az állam sem lehet kivétel, és nem is kivétel, amely kezelésében rengeteg adat áll. Az előbb ismertetett folyamatoknak köszönhetően ezek az adatok egyre nagyobb értéket képviselnek, ilyen módon gyakorlatilag a nemzeti vagyon részét képezik. Magyarországnak képesnek kell lennie arra, hogy ezt az adattömeget, a nemzeti adatvagyont hatékonyan kezelje. Képesnek kell lennie arra is, hogy ezt a vagyont megfelelő garanciák mellett természetesen a vállalkozások is feldolgozhassák. Ez egyben védendő érték is, ezért Magyarországnak képesnek kell lennie arra, hogy a nemzeti adatvagyonnal szuverén módon, a multinacionális cégek befolyásától és erőfölényétől mentesen tudjon gazdálkodni. Tisztelt Országgyűlés! Tavaly ősszel a hazai vállalkozásokat, kutatóintézeteket és szellemi műhelyeket tömörítő, közel 300 tagot számláló Mesterséges Intelligencia Koalíció égisze alatt a hazai digitális ipar konszenzusos szakmai javaslatára elfogadtuk Magyarország mesterséges intelligencia stratégiáját. A stratégia egyik alapvetése, hogy ahhoz, hogy Magyarország nyertese legyen a mesterséges intelligencia által jelentett társadalmi és gazdasági átalakulásnak, a következő években be kell indítanunk a hazai adatgazdaságot. A stratégiát előkészítő Mesterséges Intelligencia Koalíció határozott javaslata volt az előbbieken túl, hogy az adatvagyon-szemlélet kialakítását és a nemzeti adatvagyon hasznosulását megfelelő intézményrendszer támogassa. Ezen intézményrendszer kialakítása a mesterséges intelligencia stratégia elfogadásával a kormány egyik kiemelt feladatává vált. A Mesterséges Intelligencia Koalíció javaslatának megfelelően gondoskodunk továbbá az adatvagyonért felelős intézményrendszer felállításáról, létrehoztuk a Nemzeti Adatvagyon Ügynökséget. Ez az ügynökség felel a jövőben azért, hogy Magyarország bírjon a nemzeti adatvagyon szuverén módon történő hasznosításához szükséges képességekkel. Ennek jogi feltételeit azonban világosan és egyértelműen rendezni szükséges, tisztázva minden érintett feladatát, felelősségét és az adatvagyon védelméhez szükséges garanciákat is. Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat ezt a célt szolgálja. Lefekteti a nemzeti adatvagyon-gazdálkodás legfontosabb szabályait, és meghatározza a Nemzeti Adatvagyon Ügynökség feladatait is. Mielőtt részletesen ismertetném e törvényjavaslat tartalmát, engedjék meg, hogy néhány dologra mindenképpen felhívjam a figyelmüket. Mindenekelőtt kiemelem, hogy ez a törvény nem változtat a közérdekű adatok megismerésének rendjén. Az információszabadság, az állam működésének átláthatósága alapjog. Az erre vonatkozó adatok továbbra is ingyenesen bárki számára megismerhetők az eddig megszokott szabályok szerint. Nem változik továbbá az állami vagy önkormányzati szervezetek közhiteles adatszolgáltatásának rendje sem. Aki tehát hivatalos ügyekben jár el, annak ugyanúgy, mint az eddigiekben, az ügyéhez kapcsolódó szervezettől kell kikérnie a hiteles adatokat, igazolásokat. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat célja, hogy az állam kezelésében lévő adatvagyon a jelenleginél szélesebb körben és alaposabban hasznosuljon, valamint a modern kor elvárásai szerint digitálisan feldolgozható és elemezhető legyen. A nemzeti adatvagyon hasznosításával az állam működése hatékonyabb lesz, a magyar vállalkozások pedig sikeresebbek és versenyképesebbek lehetnek. Fontos garanciális szabály a javaslatban a személyes adatok kiemelt védelme. Ha az adatszolgáltatáshoz, adatelemzéshez olyan állami nyilvántartások is szükségesek, amelyek személyes adatokat is tartalmaznak, egy független szolgáltató, a kulcsszolgáltató megfelelő titkosítási technológiával gondoskodik az adatok védelméről. Ez garantálja majd, hogy a személyes adatok az adatelemzésekből ne legyenek visszafejthetők, nem ismerheti meg más azokat az eredeti kezelő szervezeteken kívül. Ez érvényes természetesen a Nemzeti Adatvagyon Ügynökségre is, tehát az elemzések elkészítésekor sem ismerhet meg vagy pedig kezelhet személyes adatot. Tisztelt Országgyűlés! A javaslat értelmében a kormány a Nemzeti Adatvagyon Tanácson keresztül felügyeli a Nemzeti Adatvagyon Ügynökség munkáját. Az ügynökség és a tanács együttműködésének szabályait végrehajtási rendeletek részletezik majd. Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslat jelentős lépést tesz Magyarország jövőbeli fejlődése és sikeressége irányába, éppen ezért arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjen. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Vezérszónoki felszólalások következnek. Becsó Károly képviselő úr, a Fidesz vezérszónoka az első. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A digitalizáció rendkívül nagy hatással van életünk minden területére. Legyen szó akár a gazdaságról, akár társadalmi folyamatokról vagy az állam működéséről, az adat, az adatok hozzáférhetősége, feldolgozása, elemzése egyre nagyobb jelentőséggel bír. Egyre inkább az látszik, hogy a jövőben kizárólag az lehet sikeres, aki rendelkezik a működéséhez, tevékenységéhez kapcsolódó adatok elemzésének, feldolgozásának képességével; ahogy azt államtitkár úr is említette, ez alól az állam sem lehet kivétel. Képesnek kell lenni arra, hogy az állam kezelésében lévő adattömeget hatékonyan kezeljük.Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat szükségességét a kormány által elfogadott, Magyarország mesterséges intelligencia stratégiája teremti meg. A stratégia alapvetően piaci kezdeményezésre jött létre, a közel 300 piaci, tudományos és kutatási szervezetet tartalmazó Mesterséges Intelligencia Koalíció készítette el az annak alapjául szolgáló szakmai javaslatot. Magyarország mesterséges intelligencia stratégiájának egyik kiemelkedő eleme, hogy el kell indítani az ország adatgazdaságát, amelynek feltétele az állam működése során előállított adatok hatékonyabb felhasználása. Ehhez egy olyan intézményrendszer kialakítására van szükség, amely képes elősegíteni a nemzeti adatvagyon széles körű hasznosítását, és olyan adatszolgáltatást biztosít, amely az állami adatok elemzésén alapul. Tisztelt Képviselőtársaim! A törvényjavaslat elfogadásával sikeresen kialakításra kerülnek a nemzeti adatkormányzás és -gazdálkodás jogszabályi keretei. Az előterjesztés az állami adatvagyon hasznosításával kapcsolatos feladatok ellátására a Nemzeti Adatvagyon Ügynökséget jelöli ki, melynek feladata elsősorban azon lehetőségek kiaknázása, amely lehetőség a rendelkezésre álló adatok összekapcsolása és elemzése útján nyílik meg előttünk. [[22.40]] A NAVÜ működésének jogszabályi támogatásával e törvényjavaslat keretén belül a következők fognak megvalósulni: a közadatok újrahasznosításáról szóló törvény végrehajtásának elősegítése; a nemzeti közadatportál üzemeltetése; a nemzeti közadatkataszter létrehozása és gondozása; a közadatok nyilvántartásának létrehozása és folyamatos karbantartása; a kormány által kijelölt kulcsszolgáltató és az adatbázisok kezeléséért felelős szervek közreműködésével anonimizált adatbázisok feldolgozása, elemzése; adatelemzési szolgáltatások nyújtása a kormányzat, a piac és az állampolgárok számára. A NAVÜ tevékenysége négy fontos célt szolgál: az állampolgárok számára hozzáférést biztosít az őket megillető adatokhoz, tájékoztatásokhoz és minőségi szolgáltatásokhoz; a felső szintű közigazgatási döntéshozók számára megfelelő adatalapú támogatást biztosít a döntéshozatal során. Garantálja, hogy Magyarország az adatvagyon-hasznosítás és a digitalizáció terén a legmodernebb technológiát alkalmazza és fejlessze. A NAVÜ megállapítja az adatok állami és piaci értékét, hozzájárul valamilyen együttműködési, akár üzleti modellben a gazdaság bővüléséhez és az adatokhoz való hozzáférés alapján a többlet hozzáadott értékű állami és lakossági szolgáltatások fejlesztéséhez. A NAVÜ működése garantálja a nemzeti adatvagyon feletti önrendelkezési jog megtartását, ami az egyik legfontosabb szuverenitási kérdés, sarokpont. Kiemelendő, hogy a törvényjavaslat a nagy adatbázisok szakmai jellegű feldolgozására, feldolgozhatóságára fókuszál, a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó szabályozást nem érinti. Így az továbbra is a jelenlegi eljárás szerint történik majd. Tisztelt Ház! Magyarország adatgazdaságának beindítása és a sikeres adatkormányzás és -gazdálkodás megvalósítása érdekében elengedhetetlen a szükséges jogszabályi keretek megalkotása és elfogadása. Jelen törvényjavaslat elfogadásával sikeresen valósítható meg a XXI. századi digitalizációs kihívásokra eredményesen választ adó nemzeti jogszabályi környezet. Az elhangzottakra tekintettel a Fidesz képviselőcsoportja támogatja a benyújtott törvényjavaslatot. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Stummer János képviselő úr, Jobbik, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Korunk információs társadalmában az adat birtoklása olyan jelentőséggel bír, mint még soha az emberiség történelmében. Adatok segítségével ismerjük meg a jövőt, adatok felhasználásával kerülhetünk versenytársaink fölé, adatok ismerete alapján hozhatjuk meg a legfontosabb döntéseinket egyéni és nemzetállami szinten egyaránt. Közhely, de igaz, és el is kell hangoznia egy ilyen tárgyú törvényjavaslat vitájában, hogy az adat hatalom. Miniszterelnökösen közjószág, csak hogy értsék a patkó túloldalán is. Ezzel a hatalommal, illetve az ebből adódó lehetőséggel tudni kell élni, tudni kell jól élni egyénnek és országnak egyaránt. Ha az ország nem tud jól sáfárkodni az általa kitermelt, előállított, szakemberei által szolgáltatott adatokkal, akkor óhatatlanul olyan versenyhátrányba kerül másokhoz képest, amit semmilyen más módon nem lesz képes behozni a későbbiekben. Az, hogy Magyarország hogyan boldogul majd a következő években és évtizedekben, az ilyen és ehhez hasonló javaslatok alapján dől el. Hogy sikerüle, az a jelen javaslatban leírtak alapján most még nem fog kiderülni, hiszen a javaslat fontos kérdésekben nem foglal állást a részleteket illetően. Ebben az általános vitában én mégis vagy éppen ezért fontosnak tartok leszögezni bizonyos alapelveket, amelyek meg kell hogy határozzák ebben a témában kialakított álláspontunkat. Ezeknek az elveknek meggyőződésem szerint a következőknek kell lenni. Az adatvagyon ügye nemzeti szuverenitási kérdés. A nemzet polgárai által előállított, a köz számára hasznosuló és hasznosítható adatvagyon a nemzetet illeti, az harmadik fél számára üzleti vagy bármely más megfontolásból csak kellő elővigyázatossággal és körültekintéssel, alapos mérlegelés után lehetséges. Az adatvagyonnal való felelős gazdálkodás az ország jövőbeni versenyképességének meghatározó eleme. Az adat a gazdaság versenyképességének szolgálatába csak úgy állítható megfelelő hatékonysággal, ha azok a legmodernebb eszközökkel és struktúrákban várják a felhasználást. Három: az adatvagyonnal való gazdálkodás folyamatainak transzparenciája a nemzetnek nemcsak érdeke, hanem joga is. Érdeke, mert az adatvagyon mindenkor egy nagy érték, így sokan és sok okból sajátíthatják ki önérdekből annak bizonyos részeit; és joga is, a nemzet szuverenitásának egyik legfontosabb zálogaként tekintünk rá. Mindezekből adódóan, gondolom, mindenki számára világos, hogy az Adatvagyon Ügynökség sokkal több, mint egy újabb homokozó a NER-es fiataloknak, és sokkal többről szól, mint egy adminisztrációs bűvészmutatvány végrehajtásáról, aminek a sikerességéről egyébként ismerve Gál András Levente bürokratikus képességeit nekem személyesen nincsen különösebb kétségem. Ez a koncepció az adatra mint forgalomképes vagyonelemre tekint, és teszi ezt nagyon helyesen. Mi azt kérjük, tekintsenek a végrehajtó hatalom jelenlegi birtokosai úgy is, mint közös kincsre, a közös jövőnk egyik legfontosabb zálogára, és kivételesen ne úgy rá, mint holmi zabrálni való jószágra. Itt, ezen a helyen meg kell sajnos jegyeznem, hogy a jelenlegi javaslatból nem sugárzik az általam elvárt transzparencia, nem látszik világosan, hogy végső soron és részleteiben mik a jelenlegi kormányzat szándékai. Az eddigi ismeret alapján önök éves szinten tízmilliárd forint nagyságrendű forgalmat várnak, miközben a törvényben sem a piaci igény teljesítési ellenértéke megállapításának szempontjai, sem a közfeladatot ellátó szerv és az együttműködő szerv részére az adatoknak rendelkezésre bocsátásával összefüggésben felmerült többletköltségeinek részletes szabályai nincsenek benne. Ez, ismerve az önök korrupciós gépezetének működési mechanizmusait, sajnos nem sok jót ígér. Egyik legnagyobb, részben az előbbiekhez kapcsolódó aggodalmam az is, hogy a Nemzeti Adatvagyon Tanácsban végső soron három politikai szereplő dönt a piaci igények kielégítésének körülményeiről és feltételeiről. A jelenlegi névsorban pedig Pintér Sándor és Palkovics László mellett ott van a nemzet férje, Rogán Antal is, akiről sok mindent el lehet mondani, de hogy sikítva menekülne a lába elé időnként lepottyanó közvagyonelemektől, na, azt nem különösebben. A működés logikája az önök elképzelése alapján valahogy így néz ki: a tájékoztatási szolgáltatásra irányuló igényt az igénylő a Nemzeti Adatagyon Ügynökség részére megküldi. A Nemzeti Adatvagyon Ügynökség az igényt megvizsgálja. Ha az igény teljesítéséhez szükséges, a Nemzeti Adatvagyon Ügynökség megkeresi az együttműködő szervet annak érdekében, hogy az anonimizált adatokat adatelemzés céljából rendelkezésére bocsássa. A Nemzeti Adatvagyon Ügynökség az igény teljesítésekor vagy elutasításakor a Nemzeti Adatvagyon Tanács által meghatározott szempontok és alapelvek figyelembevételével, piaci igény teljesítésekor és elutasításakor a Nemzeti Adatvagyon Tanács döntése alapján jár el. A tanács döntése alapján, amelyben a kisajátítás elleni tiltakozásairól nem híres Palkovics, az átláthatóságért vívott küzdelmeiért nem közismert Pintér és a felelős közvagyonkezelésről nem nevezetes Rogán miniszter urak döntenek. A lényeg ez, nem más, kedves államtitkár úr, minden más csak egy adminisztrációs bűvészmutatvány egy törvénygyárrá silányított Országgyűlés falai között. Nem kérem önöket, hogy vegyenek erőt most magukon, mert tíz év kormányzás után, azt gondolom, ez úgyis falrahányt borsó lenne. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Nacsa Lőrinc képviselő úr, a KDNP vezérszónoka következik. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Nem arról szól ez a törvényjavaslat, amit itt Stummer képviselő úr állított, és amivel vádaskodott itt politikai véleményeket megfogalmazva. De hát fogalmazott meg ő politikai véleményt több mindennel kapcsolatban; most éppen a határon túliaknak juttatandó támogatásokat bírálja, mint egy magukat nemzeti pártnak hívó párt képviselőjeként irigyli tőlük a támogatásokat. De a nemzeti adatvagyonról szóló törvényjavaslat miatt vagyunk itt az esti órákban, és a digitalizáció és a modern információs technológiák egyre nagyobb mértékű terjedése a gazdasági és társadalmi jelenségek mellett az állami adatgazdálkodásra és az állami adatkezelésre is komoly hatást gyakoroltak. Az információ, az adat napjainkban vezető értékcikké vált. Adatokat birtokolni, az adatokból élni ma már legalább annyira értékes, mint nyersanyaggal kereskedni. Számos, elsősorban internetes szolgáltatásért cserébe az adatainkkal fizetünk a hétköznapok során is. Ezt a tranzakciót sokszor észre sem vesszük, azt hisszük, hogy az adatszolgáltatás ingyen van, azonban hozzájárulunk ahhoz, hogy az adatainkkal, a rólunk szerzett információkkal kereskedjenek ezek a szolgáltatók, mellyel valójában ők sokkal jobban járnak. Ki ne találkozott volna azzal a hétköznapi helyzettel, hogy egy honlapra fellátogatva 27 fölugró ablakot kell végigkattintgatni az adataink mindenféle hozzájárulása érdekében? Az adatokra épülő gazdaságban az államnak is alkalmazkodnia kell a megváltozott körülményekhez, amihez szemléletváltásra van szükség. Az állam kezelésében rengeteg értékes adat áll, amit ideje az államnak is hatékonyan és a versenyképességet szolgáló szempontok alapján, de kellő garanciákat biztosítva felhasználnia. Ideje, hogy az állami adatra a nemzeti vagyon részeként tekintsünk, és forgalomképes vagyonelemként fogjuk fel a gazdaság szempontjából. Az előttünk fekvő törvényjavaslat célja, hogy kialakításra kerüljenek a nemzeti adatkormányzás és -gazdálkodás jogszabályi keretei. [[22.50]] Az előterjesztés az állami adatvagyon hasznosításával kapcsolatos feladatok ellátására a Nemzeti Adatvagyon Ügynökséget, a NAVÜ-t jelöli ki. A NAVÜ nem hatóság, hanem szolgáltató ügynökség, melynek működési kereteit és feladatait az előttünk fekvő törvényjavaslat határozza meg. Az ügynökség feladatai közé fog tartozni a nemzeti közadatportál üzemeltetése, a nemzeti közadatkataszter létrehozása és gondozása, valamint a közadatok nyilvántartásának létrehozása és folyamatos karbantartása. Nagyon fontosnak tartom, hogy ezt nemcsak létre kell hozni, hanem folyamatosan működtetni, folyamatosan frissíteni és folyamatosan gondozni, kezelni kell. A NAVÜ tevékenysége hozzájárul ahhoz, hogy a felső szintű közigazgatási döntéshozók számára megfelelő adatalapú támogatást biztosítson a döntéshozatal során. A NAVÜ garantálja továbbá, hogy Magyarország az adatvagyon-hasznosítás és a digitalizáció terén a legmodernebb technológiát alkalmazza és fejlessze. A törvényjavaslat létrehozza a Nemzeti Adatvagyon Tanácsot is. A tanács feladata, hogy iránymutatásokat és alapelveket határozzon meg a NAVÜ tevékenységével és általában a kormány adathasznosítási politikájával kapcsolatban. A törvényjavaslat ugyanakkor nem érinti a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó szabályozási környezetet, a közérdekű adatok megismerése e javaslattól függetlenül továbbra is az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló törvény szerint történik. Ahogy államtitkár úr is elmondta az expozéjában, ebben a változó világban fontos, hogy megfelelően, jó gazda módjára bánjon az állam az adatokkal, és az adatvagyon ne csak egy hosszú-hosszú és nagy, széles adattábla legyen, hanem egy, a versenyképességet és a jó, hatékony döntéshozatalt szolgáló adatvagyon is, ezért a KDNP-frakció támogatni fogja a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Schanda Tamás János tapsol.]]
Nagyon szépen köszönöm. Az MSZP vezérszónoka, Molnár Gyula képviselő úr jön. Tessék!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy picit távolabbról kezdem, személyes vallomással: hogy régebbi filmélményeimben láttam azt, amikor a különböző bűnüldözők, vagy valamilyen akciófilmekben az emberek ott menet közben, a komputereikbe beütve bemennek abba, hogy egy középületben hol van, mondjuk, a szerverszoba, adatbázisokban különböző szörföléseket tesznek. Akkor arra gondoltam mindig, hogy ez biztos valahol van, valahol egy távoli jövőben, de nyilván én már nem fogom megérni, nem fogom soha használni, és mindig nosztalgiával emlékszem arra az időszakra, amikor egyetemista koromban az ember bement és keresett valamit, akkor nagy tekercseken nézegette a dolgokat, könyvtárban órákig kellett turkálni minden után. És itt vagyunk valóban, elérkeztünk abba a korba, hogy olyan adatvagyon és az adatvagyonnak olyanfajta egységesítése és hozzáférése lehetséges, amelyik, tényleg azt gondolom, hogy jelentős részben segíteni fogja az életünket, és könnyíteni fogja a világ dolgát. De szeretnék feltenni egy kérdést. Költői lesz persze, meg fogják tudni a választ, hogy bízunke mi önökben abból a szempontból, hogyha… [[Nacsa Lőrinc: Igen.]] Gondoltam, hogy a költői kérdésre tudják a választ. Tehát bízunke mi önökben, hogy önök egy olyan anonim, átlátható, tiszta, ellenőrizhető rendszert fognak kitalálni, hogy semmilyen módon ez a következő esztendőkben nem lesz hatással az emberek gondolkodására, nem lesz bármilyen módon hatással arra a világra, amit, úgy gondoljuk, hogy nem kéne olyan módszerekkel befolyásolni, ami valóban túl van azon a szférán, amit mondjuk, az én korosztályom elképzelt, hogy valaha egyáltalán ez létre fog jönni. Szóval, mindazokhoz képest, amit önök itt tényleg elmondtak, és őszintén, készséggel elfogadom, és már-már szinte párás lett a tekintetem többször is, amikor azt mondták, hogy nem változik semmi, és minden úgy jó, ahogy van, elfogadom, az én olvasatomban vagy a mi olvasatunkban ez a törvény tulajdonképpen arról szól, hogy állami adatbázisokat hogyan, miképpen lehet értékesíteni, ezt hogyan lehet valamilyen módon felhasználni, hogyan lehet ebből pénzt keresni, és ezt valamilyen módon olyan szerkezetbe foglalták, ami a lehető leghatékonyabb. Felteszem a legfontosabb dilemmát vagy kérdést, amire bizonyos szempontból majd a következő napokban vagy években, hetekben nagyon kíváncsi vagyok a válaszra. Nyilván önök tudják, hiszen ezzel foglalkoznak, különösen államtitkár úr, hogy jelenleg az Európai Unióban folyik ugyanez a munka. Folyik ugyanez a munka, hogy hogyan, miképpen lehet ezt az EU-ban szabályozni. Mi az oka annak, hogy mi nem várjuk meg azt, hogy az Európai Unió ezt a munkát elvégezze, valamilyen módon az irányelveket megvizsgáljuk, és megnézzük, hogy mi az, ami abból elfogadható, és mi az, ami nem. Tudom persze a tegnapi nap után, hogy mi következik ebből, hogy azt a fajta politikai hozzáállásunkat, hogy mi Brüsszel felé tekintünk nyílt arccal, ezeket próbáljuk meg háttérbe szorítani, de talán a nemzeti adatvagyonok hasznosításánál ez a fajta politikai vád mégsem ér direkt módon minket. Ráadásul, nyilván önök ezt is szintén tudják, hogy nemzetközi szinten is folyik ennek a valamilyen módon való szabályozása, végiggondolása, hogy hogyan lehet ezt valóban úgy, hogy ne tudjon senki soha, semmilyen formában ezzel a dologgal visszaélni, se technikai értelemben, se pedig pénzügyileg. Ezért tényleg, ebben a késői órában, bár Nacsa képviselő úr magához képest nagyon visszafogott volt, mert semmilyen aktuálpolitikai vagy nagyon minimális aktuálpolitikai dolgot tudott belefűzni a nemzeti adatvagyonba, de mégis én elmondom, hogy szerintem két politikai és egy pénzügyi oka van ennek a törvénynek. Az egyik politikai ok, azt gondolom, hogy megirigyelték a brexit- és a Trump-kampányban azokat a használt technikákat, amiket oly jó sok filmben láttunk. Tehát most azt gondolom, hogy a háttérben bizonyos formában létrejön egy centralizált, egy központosított hozzáférés valamilyen adatvagyonhoz. Jobbikos képviselőtársam világosan elmondta, ha nem haragszanak, olyan nagy bizalommal a tanács iránt nem vagyunk, amelyben három miniszter ül, ő ezt plasztikusan és világosan elmondta, nem szeretném ezt plagizálni és továbbgondolni. Tehát minden, ami ebben az ügyben döntés, az kormánykompetencia. Miért gondolják azt, vagy miért próbáljuk meg azt bemutatni, hogy ez bármilyen szempontból független tőlünk? Nem! Minden, ami ebben az ügyben, az, hogy mit értékesítünk, hogy anonime, hogy milyen formában, hogy kinek, hogy kin keresztül, hogy hogyan, ez mind ebben a törvényjavaslatban a kormány kompetenciája. Ebből a szempontból, visszatérve az eredeti gondolatomra, túl nagy bizalom nincs. A második politikai cél akkor ezt kimondom, amit előbb csak érzékeltettem , egyértelműen úgy gondoljuk, hogy önök az Európai Unió elfogadandó irányelvei előtt akarják elfogadni ezt a törvényjavaslatot, hiszen pontosan tudják, hogy ez a megosztott kompetenciák közé tartozik. Tehát, ha önök előbb fogadják el, akkor nyilván annak az irányelvnek az alkalmazása jelentősen háttérbe szorulhat. Nyilvánvalóan úgy gondolják, hogy ott lesz valami olyan, ami adott esetben nehezíti mindazt a célt, amit mi ebben a háttérben vélelmezünk. Azt gondolom, hogy ez a törvényjavaslat egyértelműen legalizálja azt, hogy kereskedelmi célokra lehet használni azokat az adatokat, amit az emberek kénytelenek megadni az ügyintézés bizonyos szakaszában. Tehát ő kénytelen ezt a fajta adatát ahhoz, hogy az ügyintézést megtegye… az ő személyes adatából valaki pénzt keres, és ő pedig adott esetben még fizet is azért a szolgáltatásért, akár az államiért, akár pedig azért, ami alapján őt megtalálják. Tehát, tisztelt államtitkár úr, tisztelt képviselőtársaim, minden jó szándékunk ellenére is, és a késői órában megértem, hogy sokkal békésebb volt minden hozzászóló, mi mégis a mai tudásunk szerint azt a fájó és szomorú dolgot szeretnénk mondani, hogy a magunk részéről ebben a formájában nem fogjuk támogatni ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. A vezérszónoki felszólalások végére értünk. Molnár Gyula képviselő úr máris ebben a törvényjavaslatban egy sikert elkönyvelhet magának, mert rengeteget dolgozott azon, hogy Nacsa képviselő úr megszólaljon, amikor pedig már nem kellett volna, és most két percre Nacsa képviselő úrnak megadom a felszólalás lehetőségét. Tessék!
Köszönöm. Ez nem újdonság, Molnár képviselő úr bármikor képes erre. Azt szeretném csak neki jelezni, hogy ezek az adatok, amiről beszélünk, ezek nem újak, hanem már jelenleg is rendelkezésre álló adatok, csak összefésülve, rendszerezve nincsenek, és ha az Európai Unió törekvéseit megnézi, tisztelt képviselő úr, ami egy picit, lassacskán változik, de azért az eredeti álláspont lényegében a teljes önfeladással ér föl. Az Európai Unió ezzel kapcsolatban olyan javaslatokat készít és készített elő, ami ingyen, korlátozás nélkül bármit, bárkinek átadna. Tehát ez a teljes nyíltság és teljes önfeladás. Ezzel szemben gondoljuk azt, példát véve egyébként, mert nemzetközi állami példa kevés van, jó példa, de nagy techcégeknél látjuk, hogy az adatvagyon, az adatgazdálkodás hogyan történik, próbáljunk elébe menni annak az önfeladásnak, amit az Európai Unió az ő irányaiban képviselt. Szerintem ez egy helyes dolog, hogy nem az önfeladás irányában megyünk el ebben a témában, hanem Magyarország érdekeit és a versenyképességét nézzük. [[23.00]] Nem ránk kell ebben a témában hallgatnia, de kérdezzen meg IT-szakembereket, mesterséges intelligenciával, adatgazdálkodással foglalkozó, nemzetközi nagyhírű vagy akár magyar kutatókat, akik mind ugyanazt fogják elmondani, amit államtitkár úr is meg én is elmondtunk ezzel kapcsolatban, hogy itt egy óriási versenyhátrányban vannak az államok államméretű techcégekkel szemben, ezért fontos, hogy erre a területre a kormányzatok is rálépjenek, és fontos, hogy kiaknázzák az ebben rejlő lehetőségeket. Így 2021-ben talán már elérkeztünk oda, hogy erre szükség is van, és szükség is lehet. Hallgassa meg a nemzetközi szakértőknek ez irányú kutatásait vagy beszédeit, amelyek mind-mind ebbe az irányba mutatnak, és azt gondolom, hogy helyes, ha Magyarország jó példával tud elöljárni valamiben, például ebben, úgyhogy most legyen éppen ez a terület. Köszönöm szépen.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Képviselők! Kíváne még valaki szólni? [[Nincs jelentkező.]] Megállapítom, hogy nem. Minthogy további felszólalásra senki nem jelentkezett, az általános vitát lezárom. Államtitkár úr kíváne reflektálni az elhangzottakra? [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Nagyon szépen köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Egyrészt köszönöm, hogy a késői óra ellenére is aktívan tudtunk eszmét cserélni erről a fontos kérdésről. Engedjék meg, hogy egyrészt megköszönjem a támogató szavakat és azokat a mondatokat, amelyekben azt jelezték, hogy támogatják az Országgyűlés előtt fekvő törvényjavaslatot, másrészt, hogy kísérletet tegyek arra, hogy akinek még van bármilyen kételye, azt hátha el tudom oszlatni, és meg tudom győzni arról, hogy egy fontos ügyről van szó, és fontos lenne, hogy minél szélesebb körben támogassuk ezt a közös nemzeti sikereink eléréséhez szükséges törvényjavaslatot. Engedjék meg, hogy Molnár képviselő úrnak a felvetéseivel kezdjem, visszafelé haladva. Valóban részben Nacsa képviselő úr már meg is válaszolta , itt valóban arról van szó, hogy itt meglévő adatokról beszélünk, és hogy a meglévő adatokat hogyan tudjuk összekapcsolni, és azok elemzése hogyan tud megvalósulni. De a törvény világosan és egyértelműen fogalmaz, és emiatt van szükség arra, hogy az Országgyűlés is foglalkozzon ezzel a kérdéssel. Képviselő urat itt meg kell hogy cáfoljam, nemcsak kormányzati hatáskörről van szó, hiszen a törvény egyértelműen és világosan kimondja, hogy személyes adatok összekapcsolása nem történhet meg, csak ha megtörtént a személytelenítése. Magyarul, itt alapvetően elemzésekhez, tudományos kutatásokhoz, gazdasági fejlesztésekhez akár ezek az adatok így is használhatóak, trendeket és sok minden mást is lehet ezeknek az adatoknak a segítségével kezelni, de senkinek semmilyen személyes adatának a megismerhetőségére itt a törvény erejénél fogva sem lesz a továbbiakban sem lehetőség. Remélem, hogy így ezzel a legfontosabb kételyeit képviselő úrnak el tudom oszlatni, és az is talán érv emellett, hogy a NAIH-hal folyamatosan egyeztettünk egyébként a törvényjavaslat elkészítése során, és az ő álláspontjuk szerint is megfelelő ez a szabályozás, megfelelőképpen GDPR-kompatibilisan védi a személyes adatainkat. Fölmerült képviselő úr mondataiban az értékesítés kérdése, és ez egy jogos dilemma. De ha azt szeretnénk, hogy a magyar vállalkozások, a magyar kutatóintézetek, a magyar cégek versenyképesek legyenek, sőt ne kövessék a trendeket, hanem diktálni tudjanak bizonyos területeken, akkor bizony erre szükség van. Nagyban tudjuk segíteni a magyar vállalkozásokat és a magyar fejlesztéseket, ha az állam számára rendelkezésre álló adatokat számukra is elérhetővé tesszük. Gondoljunk bele abba például, hogy a világon nem sok helyen, nem sok hasonló módon működő rendszer van, mint Magyarországon például az egészségügyi adataink kezelésére. Bizony abból nagyon komoly kutatásokat, nagyon komoly fejlesztéseket lehet megvalósítani, ha ezeket az adatokat az ezzel foglalkozó cégek, vállalatok, fejlesztők tudják használni, komoly versenyelőnyt képes ez biztosítani akár a hazai gyógyszeriparnak vagy az egészségipar különböző szereplőinek. Kár lenne erről lemondanunk, kár lenne arról lemondanunk, hogy versenyelőnybe kerüljünk más országokhoz képest. Mi arra teszünk javaslatot, tisztelt képviselő úr, hogy ne versenyhátrányba kerüljünk, ne kövessük a trendeket, hanem megpróbáljuk azokat diktálni, és a magyar cégeknek még több és még több esélyt adjunk. Én arra kérem képviselő urat, hogy támogassa a magyar cégeket, támogassa a magyar kutatás-fejlesztésben dolgozókat, és tegye lehetővé azt, hogy ezek a cégek versenyelőnybe kerüljenek a nemzetközi konkurenseikkel szemben. Engedje meg, hogy arra a dilemmára is reagáljak, hogy az EU-s jogalkotással kapcsolatban mi a helyzet. És itt nem akarnék önök közé az indokoltnál nagyobb feszültséget tenni Stummer képviselő úrral, de az a helyzet, hogy ebben is Stummer képviselő úr álláspontját osztom, aki szerint ez nemzeti érdek. Nem akarok ezzel gondot okozni képviselő úrnak, de hogy mégiscsak az a helyzet, hogy [[Molnár Gyula közbeszól.]] ebben én inkább önnel értenék egyet [[Stummer János felé:]] , képviselő úr. Itt valóban arról van szó, hogy nemzeti szuverenitási kérdés, ez egy olyan fontos kérdés, hogy nemzeti szuverenitási kérdés. Tehát érdemes ezeket a kérdéseket nekünk saját magunknak rendeznünk. És természetesen mint európai uniós tagállam, mint büszke európai uniós tagállam, részt veszünk az irányelvek kialakításában, és ha lesz közös elfogadott irányelv, és az a nemzeti érdeknek is megfelelő, akkor azt Magyarország implementálni is fogja lehet, hogy nem is olyan távoli jövőben. De mégiscsak fontos, hogy ezekben a fontos, a következő évszázadot meghatározó kérdésekben saját nemzeti álláspontot tudjunk képviselni, és ne az európai uniós érdekből, ne az Európai Unió mögé bebújó technológiai óriások érdekeiből vezessük le a szabályozásunkat, hanem fogalmazzuk meg, hogy szerintünk mi a helyes, és próbáljuk azt követni. Úgyhogy én arra biztatom a Szocialista Pártot is, hogy a nemzeti érdek oldalára álljon az uniós szabályozási szándékokkal szemben. Talán ezek voltak a legfontosabb felvetései képviselő úrnak; remélem, hogy minden kételyét sikerült eloszlatnom. Ezenkívül Stummer képviselő úr fogalmazott meg felvetéseket. Engedje meg, hogy minden olyan kommentjére, amelyek hogy is mondjam a vita szakmaiságától kellő távolságra helyezkednek el, azokra most, ezen a késői órán ne reagáljak. Számtalan lehetőségünk van ezeket a vitákat, politikai jellegű vitákat lefolytatni egymással, tesszük is ezt a következő hetekben és hónapokban, azt hiszem. Viszont azért egy dolgot engedjen meg, hogy mindenképpen megpróbáljak jelezni: ön többek között Gál András Levente, a NAVÜ vezetője kapcsán is komoly dehonesztáló mondatokat tett. Én azt gondolom, hogy Gál András Leventének a szakmaisága kapcsán nem kéne hogy vita legyen közöttünk, én szeretném az ügyvezető urat megvédeni ebben a tekintetben. Egy komoly, hozzáértő szakemberről van szó, akinek az előkészítés során is komoly érdemei vannak. Képviselő úr nehezményezte, hogy miért nem rögzítünk törvényi szinten részletszabályokat. Be kell hogy valljam, azt gondolom, könnyen egyetérthetünk abban, hogy ebben az iparágban, ezen a területen nagyon fontos az, hogy ha kell, akkor a szükséges változtatásokat kormányrendeleti szinten is meg lehessen hozni, gyorsabban meg lehessen hozni ezeket a szabályozásokat, és a legfontosabb alapelveket, a legfontosabb garanciákat szükséges csak törvényi szinten garantálni. Hiszen egy olyan területről van szó, amelyet igazából most építünk fel mi is, és építenek fel egyébként a világban mindenütt is, tehát érdemes itt nem olyan szabályozást létrehozni, amelyik utána a technológiai fejlődést és a technológiai fejlesztéseknek a megakadályozását jelentené, nem pedig a támogatását. Tehát én azt gondolom, ez egyértelműen bizonyítja azt, hogy miért szükséges a garanciákat törvényben rögzíteni. Ezt tesszük most meg ebben a javaslatban, a részletszabályokat pedig kormányrendeleti szinten. Engedje meg, tisztelt képviselő úr, hogy felhívjam a figyelmét arra is, hogy az Adatvagyon Tanács szerepe világos és egyértelmű. Ön itt mindenfajta ócska politikai vádaskodást fogalmazott meg az Adatvagyon Tanács tagjaival kapcsolatban, amit maximálisan vissza kell utasítanom, hiszen nem igaz mondatokat mondott. [[23.10]] Viszont a tanács feladatát és hatáskörét egyértelműen rögzíti a törvény. Egyértelműen rögzíti, hogy iránymutatásokat és alapelveket határoz meg, azaz nem konkrét döntésekkel foglalkozik ez a tanács, hanem irányelveket és alapelveket határoz meg. Ez a tanács azokból a miniszterekből áll, akik a kormány adatgazdálkodással érintett miniszterei. Több ilyen minisztere van a kormánynak, ezért szükséges, hogy több szereplő vegyen részt erről a kormányzati oldalról, de pont az, hogy ők részt vesznek ebben, és alapelveket, iránymutatásokat fogalmaznak meg, biztosítja az ön által keresett nemzeti szuverenitás megjelenését, hogy ne lehessen vállalati, technológiai óriások érdekeinek kiszolgáltatni egyébként a magyar adatgazdálkodást. Erről szól, hogy a felelős magyar kormánynak egyébként az ezzel foglalkozó miniszterei alkotják az Adatvagyon Tanácsot, ezzel is biztosítva egyébként a nemzeti szuverenitást, amiben egyébként maximálisan egyetértünk, hogy ez egy fontos kérdés. Engedje meg, hogy még arra utaljak, hogy ön emlegetett egy tízmilliárd forintos összeget, aminek nem ismerem a hátterét, hogy ezt honnan és miért emlegette. Ez egy új szervezet, egy új terület, a következő évek fogják megmutatni azt, hogy egyébként helyes és jó gazdálkodással, olyan módon, hogy egyébként támogassuk a hazai vállalatokat, a hazai kutatás-fejlesztést, hogy egyébként Magyarországon komoly hozzáadott értékkel rendelkező fejlesztések tudjanak megvalósulni, abból mekkora bevétele tud az államnak származni. Bízzunk abban, hogy ez egyébként jelentős lesz, de én semmiképpen nem venném a bátorságot magamnak, hogy itt konkrét összegeket kezdjek el nevesíteni. Végezetül, engedje meg, tisztelt képviselő úr, mert azt remélem, hogy minden konkrét kritikájára válaszoltam, hogy arra kérjem, hogy ezeket a válaszokat meghallgatva mind ön, mind pedig a Jobbik-frakció is támogassa ezt a törvényjavaslatot. Hiszen, ha jól értettem, akkor alapvetően egyetértünk abban, hogy a szabályozási cél az kell hogy legyen, hogy nemzeti szuverenitási kérdésről van szó, modern jogszabályra van szükség és a traszparencia biztosítására, márpedig ez a jogszabály, amely előttünk fekszik, mindezeket tökéletesen biztosítja. Köszönöm megtisztelő figyelmét, és arra kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot támogatni szíveskedjenek. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség.Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Ezek sorában elsőként Stummer János képviselő úr, a Jobbik képviselője mondja el felszólalását: „Akiket az út szélén hagytak” címmel. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Hölgyeim és Uraim! Amikor engem 2018-ban országgyűlési képviselővé választottak, akkor megígértem magamnak, hogy úgy fogom végigszolgálni ezt a négy évet, hogy közben igyekezzek megmaradni ugyanannak az embernek, mint aki akkor voltam, amikor letettem a képviselői eskümet. Ez volt az egyik fogadalmam, a másik pedig az, hogy legyek mindig ez alatt a négy év alatt azoknak az embereknek a hangja, akiknek a segélykiáltása nem hallatszik be ezek közé a vastag falak közé.Most is így fogok tenni, és egy Békés megyei édesanyának tett ígéretemet fogom most beváltani. Ez az édesanya néhány hete egy hosszú levelet írt nekem, amiben elsorolta, hogy az utóbbi egy évben az ő családja milyen rengeteg megpróbáltatáson ment keresztül. És nekem most az a dolgom, és az a feladatom, az a célom, hogy idehozzam ebbe a terembe az ő igazságát, hogy idehozzam a segélykiáltását, hogy idehozzam az ő gondolatait, hogy legalább néhány embernek feltűnjön az, hogy a miniszterelnök által vezényelt sikerpropagandával szemben hogyan néz ki ma és az elmúlt egy évben a szomorú magyar valóság; hogy egy átlagos életet élő, a gyermekeit tisztességben nevelő család, akik nem segélyekből és könyöradományokból akarják élni az életüket, hogyan küszködte végig ezt az utóbbi néhány hónapot, hogy hogyan igyekeztek a szülők megélhetést biztosítani a családnak, és hogyan próbáltak meg talpon maradni. Ennek a békési édesanyának a férje tavaly januárban nyitott egy boltot, egy egyszerű cipőjavító üzletről van szó, és amikor jöttek a lezárások, akkor ennek a cipőjavító üzletnek egyik napról a másikra konkrétan nullára esett vissza a forgalma, és mivel ez a tevékenység nem tartozott a kormány által támogatott tevékenységi körök közé, ezért egészen egyszerűen ellehetetlenült ennek a vállalkozásnak a további működése. Ez a család két gyermeket nevel, tavasztól otthon kellett lenni a gyerkőcökkel, amikor bezártak az iskolák, a multinál dolgozó édesanyának április közepére elfogyott a szabadsága, augusztus elején pedig megköszönték a munkáját. De van a családban cukorbeteg, ő nyolc hónapon keresztül volt ellátás nélkül, végül magánúton, ilyen-olyan protekcióval sikerült a cukrát valahogyan levinni. Van ebben a családban olyan is, akinek gasztroenterológusra lenne szüksége, de a magánúton történő kezelés olyan horribilis összegekbe kerül, hogy a család egészen egyszerűen ezt nem tudja kigazdálkodni. A felírt gyógyszerek és az orvosi kezelések többe kerülnek, mint a szülők fizetése. Ez a család semmilyen állami segítséget és támaszt nem kapott az utóbbi egy évben. Ez a család, ez a Békés megyei család nem számíthatott a bajban a saját hazájára, nem számíthattak a közös otthonra sem a gyerekek, sem pedig a szülők. Volt úgy, hogy ez a család már talpra állt egy nagyon nehéz és egy nagyon kemény, nagyon mély válságból, amikor a frankhitelük miatt utcára kerültek, és aztán onnan évek kínkeserves munkájával küzdötték vissza magukat. Most pedig ismét itt van a nyakunkon egy válság, és ez a teljesen átlagos Békés megyei család most ismét a túlélésért küzd, a talpon maradásért. Ez a Békés megyei családnak a saját ügye, de sok tízezer magyar család van még ugyanebben a helyzetben. Ez a család nem hitelt akar, nem könyöradományt akar, lehetőséget akarnak arra, hogy normális, valamirevaló életet tudjanak élni ilyen körülmények között. Ők megküzdenek az életükért, ebben biztosak lehetnek mindannyian, de akik itt, ebben a Házban döntési helyzetben vannak, azoknak mozdulniuk kellene végre ezeknek a teljesen hétköznapi, nem csak Békés megyei családoknak az érdekében. Ez egy erős család, és sok-sok ezer ilyen erős család van még Magyarországon, mint ők, Békés megyeiek, és túl fogják élni ezt a válságot. Túl fogjuk élni ezt a válságot, és túl fogjuk élni az itt, ebben a teremben most helyet nem foglaló fideszes képviselőtársaimat is. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Kálló Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője következik: „Közös ügyeink” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előző beszédemben, amit itt legutoljára elmondtam, egy képzeletbeli utazásra invitáltam önöket Dunaújvárosba, a Vasműbe. Most egy képzeletbeli időutazásra invitálnám önöket, szintén a helyszín a Vasmű, és az időpont: egy évvel ezelőtt február 16-a. Az ellenzék számára mintha vidámparkba mennénk, a kormánypárt számára pedig mintha kísértetházba mennének. Ugyanis napra pontosan egy éve a közös ellenzék, az ellenzéki összefogás igen komoly csapást mért a kormánypártokra, és nagy fölénnyel, az összefogásnak köszönhetően és az összefogás munkájának köszönhetően győzni tudtam a Fidesz-KDNP jelöltjével szemben. [[Taps a Jobbik soraiban.]] Köszönöm.Ez a győzelem azonban nem rólam szól. Én egy kis mellékszereplője vagyok ennek a győzelemnek, ez az összefogásról szól, az összefogásról és az összefogás mögötti erőről. [[23.20]] Ezt szeretném önöknek bemutatni, hiszen az elmúlt egy évben pont az összefogásnak köszönhetően sikerült, igenis, a megszorítások ellenére eredményeket elérni Fejér megye 4-es választókerületének központjában, Dunaújvárosban. Előre jelezném, hogy örülök, hogy ezeknek a változásoknak én is részese lehettem. Az összefogásnak köszönhetően kétszeresére emelkedett a közintézményekben dolgozók kafetériája Dunaújvárosban. A szociális dolgozók egyszeri juttatásban részesültek a pandémia kellős közepén. A kor és a lakosság igényeinek megfelelően átalakult a tömegközlekedés, ilyen átalakításra, mióta Dunaújvárosban buszok közlekednek, nem volt példa. Átláthatóan, nyomon követhetően működik az előző ciklussal szemben az önkormányzat. Beindultak az elszámoltatási perek, melyeknek az eredményeire várunk. Szélesebb körben elérhető a szünidei étkeztetés is. Új, környezetkímélőbb lomtalanítási rendszer lett kidolgozva. Klímavédelmi stratégia kerül bevezetésre, és két bölcsőde is megújul. Teljesen ingyenesen tölthetőek az e-autók, új, nagyszámú parkoló létesült, fognak létesülni és folyamatosan létesülnek. Az utak, az úthibák folyamatos javítás alatt vannak. A pazarló intézményekkel, melyek számolatlanul és ellenőrizetlenül nyújtották be az önkormányzat felé a számlákat, megszüntettük a kapcsolatot. A legfontosabb, hogy a Vasmű első problémái láttán is az összefogásnak köszönhetően azonnal reagáltunk, és hála az istennek, úgy fest, hogy ennek az összefogásnak és figyelemfelhívásnak köszönhetően a kormány végre lépéseket tesz a Vasmű érdekében. Jól látszik tehát, hogy az összefogás működik, nem Magyarország ellen, ahogy önök folyamatosan állítják, hanem a közösségeinkért és a településeinkért. Én, amikor megválasztottak, tettem egy esküt. Én arra esküdtem fel, hogy a körzetért fogok dolgozni és a körzetben élőkért fogok dolgozni. Tisztelt Kormánypárti Képviselők! Önök is tettek egy esküt, de azt látom, hogy önök mindezek ellen és folyamatosan ellenünk küzdenek. Kérem, ezt mielőbb hagyják abba, hisz mondom, az összefogás működik, hát fogjunk össze a magyar emberekért! Tisztelt Kormánypárti Képviselőtársaim! Tanuljanak tőlünk! Tanuljanak abból a munkából, amit mi végzünk a választóinkért, az emberekért! Kérem, hogy hagyják abba az ellenünk folytatott háborút és harcot, mert ha nem teszik, akkor 2022-ben durvább leckét fognak kapni, mint amit kaptak tőlem egy évvel ezelőtt februárban. Ceterum censeo, a Vasműt meg kell menteni, maradok a körzetem szolgája. Köszönöm a szót. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Nagyon szépen köszönöm. Steinmetz Ádám képviselő úr, a Jobbik képviselője következik: „Mikor lesz közösségi szőlőfeldolgozó üzem a Balatonboglári borvidéken?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Magyarországon a szőlő-bor ágazatban a szükséges fejlesztések termelői szinten nehezen megvalósíthatók egyrészt a magas beruházási költségek, másrészt a saját források hiánya miatt. A külföldi sikeres borvidékeken és most már egyébként részben a tokaji borvidéken is a termelés döntő hányada közösségi alapokon valósul meg. Hogyan? Közösségi beszerzési rendszert alakítanak ki, amivel csökkentik a költségeket, korszerűbb borászati technológiák elérésével lehetővé teszik a nagyobb hozzáadott értékű termékek előállítását, és ezáltal növelik a jövedelmezőképességet. Az ültetvények műveléséhez gépi szolgáltatást biztosítanak, nem kell tehát minden termelőnek saját magának méregdrága gépeket vásárolni. Somogyországban viszont más a helyzet. A 90-es évek közepén, a BB privatizálása után 1600 család életét keserítette meg az üzemnek ez a sajnálatos felszámolása. A balatonboglári borvidék 3200 hektáron megtermelt szőlőjének 70 százalékát azóta nem helyben dolgozzák fel. Az utóbbi években egyes pályázati pénzen felhizlalt nagytestű borászatok, gazdasági erőfölényükkel visszaélve, mélyen az önköltségi ár alatt vásárolták fel a szőlőt, és ezzel veszteséges gazdálkodásra kényszerítették a szőlőtermesztőket. Nem véletlen, hogy sokan azóta be is fejezték a szőlőtermesztést. A probléma lehetséges megoldásaként javasoltam Nagy István agrárminiszter úrnak egy új, korszerű, a helyi termelői csoportok tulajdonában lévő, közösségi szőlőfeldolgozó üzem megépítését. A miniszter úr válaszában arról biztosított, hogy a tárca a balatonboglári borvidéken minden széles körű termelői összefogással jelentkező beruházási projektet szívesen megvizsgál és segít. Hát, akkor most, sportnyelven mondva, visszadobom a labdát a miniszter úrnak, mert a balatonboglári pinceszövetkezet vezetésével a gazdák egy termelői összefogáson alapuló, közösségi szőlőfeldolgozó üzemet szeretnének az M7-es autópálya közelében létesíteni, amely egyébként kiszolgálná a Balaton környéki négy borvidék termelőit is. Az előzetes igényfelmérés során összesen 1200 hektáron gazdálkodó szőlőtermelő tett nyilatkozatot csatlakozási szándékáról egy nyugat-európai típusú pinceszövetkezethez. Az elképzelést korábban támogatta az agrárkamara Somogy megyei elnöke is, s mint kiderült, a közösségi szőlőfeldolgozó üzem tervei több tízmillió forintból el is készültek, de valamiért mégsem építették meg. Tisztelt Képviselőtársaim! A pinceszövetkezeti modell Nyugat-Európában évtizedek óta sikeresen működik. A tokaji tapasztalatok pedig azt mutatják, hogy a termelők a közösségi tulajdonban lévő szőlőfeldolgozó által évente egy hektárra vetítve 500-800 ezer forint összegű megtakarítást érnek el. Ez példaértékű teljesítmény. A kormány segítségével a tokaj-hegyaljai szőlőfeldolgozó 8,2 milliárd forintból épült meg. Úgy tűnik, a beruházás beváltotta a hozzáfűzött reményeket. Tisztelettel jelzem, hogy a balatoni szőlősgazdák széles körű összefogásával jelentkező beruházás igénye már megszületett. A kérdés csak az, hogy ők mikor számíthatnak a kormányzat segítségére. Várjuk megtisztelő válaszukat, és köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy a tavaszi ülésszak következő ülésére várhatóan 2021. február 22-én kerül sor. Megköszönöm a munkájukat, az ülést bezárom. Jó estét, jó éjszakát mindenkinek!