[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Jó reggelt kívánok mindenkinek! 9 óra van. Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 35. ülésnapját ezennel megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Tiba István és Szávay István jegyző urak lesznek segítségemre. Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A mai napon a kormány nevében napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm a szólás lehetőségét. Tisztelt Képviselőtársaim! A tegnapi nap folyamán látott napvilágot az a hír, amely szerint az Európai Bizottság kötelezettségszegési eljárást kíván indítani azon tagországokkal szemben, amelyek nem hajlandóak végrehajtani az illegális bevándorlók kötelező betelepítéséről szóló kvótadöntést. Az Európai Bizottságnak ezt az újabb megmozdulását zsarolásnak és kifejezetten európaiatlan magatartásnak tekintjük, ugyanis még az Európai Bizottság sem veheti el az európai uniós tagországoktól azt a jogot, hogy mindenki maga döntse el, hogy kit akar beengedni a saját országába, hogy mindenki maga döntse el, minden nemzet maga döntse el, hogy kikkel akar együtt élni vagy éppen kikkel nem. Csak mi, magyarok dönthetjük el, kiket engedünk be Magyarországra. Éppen ezért nem engedünk a hatáskörein jóval túlterjeszkedő Európai Bizottság zsarolásának, és nem fogjuk megengedni, hogy bárki illegálisan Magyarország területére lépjen. Ha az illegális bevándorlási válságról beszélünk, akkor annak kezelését sokkal inkább a kiváltó okoknál kell elkezdeni. Kevés olyan széles körű nemzetközi konszenzus van, mint amely arról szól, hogy a migrációs válság egyik legfőbb kiváltó oka az elmúlt időszak legbrutálisabb terrorszervezete, az Iszlám Állam, amellyel szemben egy rendkívül széles körű nemzetközi összefogás jött létre. Az Amerikai Egyesült Államok vezetésével létrejött egy globális koalíció, amely az elmúlt időszakban komoly sikereket ért el, hiszen az Iszlám Állam által elfoglalt területek 62 százalékát Irakban és 30 százalékát Szíriában sikerült felszabadítani, ami 4,1 millió ember felszabadításához vezetett. Én azt gondolom, tisztelt képviselőtársaim, hogy Magyarország és így a magyar parlament képviselői is büszkék lehetnek arra a szerepvállalásra, amelyet Magyarország eddig a nemzetközi terrorizmusellenes koalíció keretében nyújtott. Több mint ötszáz katonánk szolgált eddig Irakban a parlament 2015-ös döntésére alapuló felhatalmazás nyomán, és ez a több mint ötszáz katonánk nagy nemzetközi elismerést és megelégedettséget kiváltva vett részt az Iszlám Állam elleni harcban Irakban. Büszkék lehetünk arra mindannyian, hogy azon 27 ország közé tartozunk a világon, amelyek valódi katonákat küldenek ebbe a terrorizmus elleni nemzetközi harcba. Tisztelt Képviselőtársaim! A civilizált világ célja nem lehet más, mint az Iszlám Állam legyőzése, hiszen az Iszlám Állam legyőzésével nemcsak a migrációs válság egyik kiváltó okát kezeljük, hanem egész Európa és Európa szomszédságának biztonságát javítjuk jelentősen. Az új amerikai adminisztráció új lendületet adott az Iszlám Állam elleni küzdelemnek, amelynek keretében a NATO a közelmúltban úgy döntött, hogy szövetségként is csatlakozik az Iszlám Állam elleni globális koalícióhoz, megerősíti a légi felderítési, valamint az iraki hadseregnél végzett kiképzési feladatait. Tisztelt Képviselőtársaim! Az Egyesült Államok vezette globális koalíció tehát növeli az erőfeszítéseit annak érdekében, hogy a világ legbrutálisabb terrorszervezetét le tudjuk győzni. A világ legbrutálisabb terrorszervezetének tevékenységét már az európai emberek is érezhetik a bőrükön, nemcsak azáltal, hogy migrációs nyomás hárul a kontinensre, hanem azáltal is, hogy a terrorfenyegetettség most már a mindennapi élet részévé vált az Európai Unió területén. Éppen ezért az Iszlám Állam teljes legyőzése érdekében a magyar kormány azt javasolja, hogy a globális koalíció többi résztvevőjéhez hasonlóan Magyarország is növelje a hozzájárulását, Magyarország is növelje az erőfeszítéseit az Iszlám Állam elleni küzdelemben. Az eddigi százötven fős katonai kontingensünk létszámának emelését javasoljuk kettőszázra, a hozzájárulás értékének növelése érdekében azt javasoljuk, hogy a területi mandátumot Irak területén belül szélesítsük ki, és azt javasoljuk, hogy a katonai kontingens feladatkörében az őrzés-védési, csapatkísérési és kiképzési funkciók mellett a katonai segítségnyújtási és tanácsadási funkciók is jelenjenek meg. Ezen javaslatunkat bejelentettük a globális koalíció vezetőinek, egyeztettünk az iraki külügyminisztériummal,és egyeztettünk a kurd regionális hatósággal is. Mindannyian a nagyrabecsülésükről biztosították ezt a javaslatot, és elismerésüket fejezték ki az eddigi magyar szerepvállalás miatt, és várják a Magyar Országgyűlés döntését.Ezért tisztelettel a kormány nevében arra kérem az országgyűlési képviselőket, hogy erősítsük meg a 2015-ben létrehozott széles körű konszenzusunkat, és bővítsük ki a magyar katonai kontingens mandátumát egészen 2019 végéig, hogy Magyarország is hozzájárulhasson az elmúlt időszak talán legszélesebb körű nemzetközi konszenzust élvező ügyéhez, a terrorizmusellenes nemzetközi küzdelemhez. Köszönöm a türelmét, elnök úr. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik és a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a képviselőcsoportok részéről kíván-e valaki kétperces időkeretben szólni. [[Jelzésre:]] Igen, Harangozó Tamás, MSZP. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Két része volt a felszólalásának, és mind a kettőnél szerintem fontos, hogy tisztán lássunk. Először is megy a gyűlöletkampány itt Magyarországon, többek között az ellenzék lejáratásával összevissza hazudoznak, de azért egy dolgot kell tényként kezelni. 2016 februárjában az ön főnöke, Orbán Viktor az Európa Tanács nyilatkozatát saját kézjegyével ellátta. Ebben az alábbi szerepel, idézem szó szerint: „A tavaly decemberi relokációs döntéseket minden elemükben végre kell hajtani. Üdvözlettel Orbán Viktor.” Ez a mondat az Európai Unió azon döntését jelenti, ami hazánkra ezerkettőszáz-valahány migráns szétosztását jelentené. A magyar miniszterelnök írta alá ezt az egyezményt, ezt a nyilatkozatot, és nem a magyar ellenzék - ez van. Ha Orbán Viktor összevissza hazudik, amerre jár, mikor éppen kinek mit kell mondania, előbb-utóbb lebukik. Ez most egy ilyen minősített eset. A Magyar Szocialista Párt pedig soha nem támogatta és nem szavazta meg itt az Országgyűlésben sem az automatikus betelepítési kvótáról szóló európai uniós javaslatot, azt mi magunk is elhibázottnak tartjuk. Ami pedig a terrorizmus elleni harcot illeti, abban nagyon egyetértünk, maximálisan támogatjuk egymást szerintem ebben. Volt szerencsém személyesen látni kint katonáinkat az észak-iraki Kurdisztán területén. Valóban a lehető legjobb színvonalon, országunk büszkeségét és a világ büszkeségét is kivíva végzik szolgálatukat. Bennük megbízunk, önökben viszont nem, miniszter úr. És az, hogy az Iszlám Állam elleni fellépés katonai missziójáról a külügyminiszter tart napirend előtt felszólalást, nagyon sok mindent elmond arról, hogy mi is ez a szerepvállalás. A bizottsági ülésünkön világossá vált, hogy a Honvédelmi Minisztériumnak fogalma sincs, hogy miért megyünk ki, hányan megyünk pontosan, miért, mennyiből, kinek a felkérésére. Ezért ilyen bizonytalan helyzetben a döntés felelősségében nem tudunk önökkel osztozni. Nemmel fogunk ma szavazni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Németh Zsolt képviselő úr, Fidesz. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy a betelepítési kvótával kapcsolatban, hogy melyik párt milyen álláspontot képvisel, az a magyar közvélemény számára egyértelmű. A terrorizmus elleni küzdelemnek nagyon sajnálatos megnyilvánulása az, hogy az Európai Parlament H. Ahmedet védi akkor, amikor ilyen rendkívül súlyos problémákkal szembesülünk a Közel-Keleten. [[9.10]] De az Európai Unió válságjelenségei sorába nyugodtan fölvehetjük a betelepítési kvótákkal kapcsolatos megrögzött uniós álláspontot is. Ezt a küzdelmet ugyanakkor úgy lehet csak folytatni, ha kellő támogatást élvezünk regionális partnereink részéről. Ami pedig az ISIS elleni fellépést illeti, külügyminiszter úr, azt gondolom, hogy a kormány javaslata rendkívül előremutató. Kétszáz fővel szerepet vállalni az Iszlám Állam elleni küzdelemben, illetőleg szerepet vállalni a NATO fellépésében, valamint növelni a magyar honvédelmi ráfordításokat 2 százalékra, ezek mind olyan lépések, amelyeket józan és megfontolt politikai erő egyszerűen nem ellenezhet. Értetlenül állunk az MSZP magatartása előtt. Nem igazán sikerült meggyőzni az előző percekben sem bennünket arról, hogy miért ellenzi ezt a teljesen észszerű döntést a Magyar Szocialista Párt. Úgy vélem, hogy ha nem szüntetjük meg az okait a terrorizmusnak a Közel-Keleten, akkor nem lehet hatékonyan föllépni ellene, ezért támogatjuk a kormánynak ez irányú javaslatát. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm. Gyöngyösi Márton képviselő úr, Jobbik.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Külügyminiszter Úr! Az ISIS megítélésében, úgy gondolom, egyetérthetünk, hiszen korunk legnagyobb kihívásáról beszélhetünk, illetve megállapíthatjuk, hogy a legnagyobb veszélyt jelenleg az ISIS jelenti mind a nyugati civilizációra, mind az egész világra, mind a Közel-Keletre, mind keresztény, mind muszlim hívőkre egyaránt, mind ott a régióban, mind szerte a világon. De abban már nem egészen értünk egyet, hogy Magyarországnak milyen feladatai és milyen kötelezettségei vannak ezzel a konfliktussal kapcsolatban, hiszen külügyminiszter úr is a kiváltó okok taglalásával kezdte, de nem ment bele abba, hogy a Közel-Kelet valójában hogyan, milyen nagyhatalmi játszma eredményeképpen borult lángba, és hogy az ezen politika által kialakult vákuumban az ISIS hogyan jött létre. A Nyugatnak igen nagy szerepe van abban, hogy Irakban, Afganisztánban, Szíriában, Líbiában, újabban Jemenben destabilizálódott az ottani kormány, destabilizálódott az egész régió, és azóta sem változott semmi. A Nyugat és a nagyhatalmak azóta is egy cinikus politikai játszmát folytatnak, nem látunk semmiféle katonai, politikai, diplomáciai stratégiát arra vonatkozóan, hogy hogyan lehet ebbe a térségbe a békét és a stabilitást visszahozni; ellenben a felelősség szétterítése a szövetségi rendszeren keresztül zajlik, miközben a nyugati nagyhatalmak, a szövetségeseink összekacsintanak, és továbbra is kokettálnak a terrorizmust nyíltan támogató hatalmakkal ott, a régióban. Ez egy cinikus és egy álságos nagyhatalmi politika, színjáték, amiben mi nem kockáztathatjuk a magyar emberek életét, se a katonáinkét, akiket odaküldünk a béketeremtés címszava alatt, se a magyar állampolgárokét, akik ezáltal a terrorizmus veszélyének ki lesznek téve. Magyarországnak, a magyar diplomáciának az a felelőssége, hogy elmagyarázza a magyar álláspontot, katonailag oldják meg a problémát azok, akik okozták, Magyarországnak az a feladata, hogy humanitárius segítségnyújtásban, egy nemzetközi összefogásban részt vállaljon. Erről kéne hogy szóljon a magyar diplomácia felelőssége. Köszönöm. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Firtl Mátyás képviselő úr, KDNP!
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! A KDNP támogatja a kormányt, hogy Magyarország, a magyar emberek biztonságát minden lehetséges eszközzel megvédje. Kereszténydemokrata politikánk értékalapú. Mindig is markáns képviselete volt az Adenauer, Schuman, De Gasperi neve által fémjelzett eszmerendszernek, amely romjaiból építette újjá Európát, és biztosította több mint hetven éve a békét. Meggyőződésünk, hogy a közösségek ereje az identitásban van. Európa identitása a zsidó-keresztény civilizációra és hagyományra, a görög-latin kultúrára épül. Mára Európa identitásválságba került, védtelen a terrorral szemben. Az érték- és identitásvesztés következménye, hogy míg az európai polgárokat terror fenyegeti, közben az Európai Parlament terroristákat vesz védelembe, amiben szégyenszemre a magyar baloldal is részt vesz. A megmaradás egyetlen megoldása: visszatérés az alapító atyák örökségéhez, az alapértékek érvényesítésére. Elfogadhatatlan, hogy egy terrorszervezet kegyetlen népirtással, keresztény és más vallási felekezetekkel fizikai megsemmisítésre tör, és emberiség elleni bűncselekményt hajt végre. A migrációt kiváltó okokat ott kell megszüntetni, ahol keletkeznek. A további gyilkosságokat meg kell állítani, a terrorral szemben zéró toleranciát kell alkalmazni. A Kereszténydemokrata Néppárt éppen ezért támogatja, hogy a Magyar Honvédségnek az Iszlám Állam elleni nemzetközi fellépésben való részvételét meghosszabbítsuk, a létszám növelését is megvalósítsuk. Meg fogjuk védeni családjainkat, kultúránkat, legyen bármekkora is a brüsszeli ellenszél, nem engedjük, hogy Brüsszel betelepítési programokat kényszerítsen ránk. Aki támogatja a bevándorlást, lebontja a kerítést, migránsokat telepítene Magyarországra, nemzetünk ellen cselekszik. A nemzeti konzultációban kapott megerősítés alapján nem fogjuk ezt megengedni. A kereszténydemokrata frakció támogatására számíthatnak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Hadházy Ákos képviselő úr, LMP! Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Ebben a Házban bármikor elhangzik az a szó, hogy „menekült” meg „terrorista”, akkor egyetlenegy nagy hazugság a lényege, amit tegnap a Fidesz-frakció szellemi kútfője, a Fidesz-frakció vezérlő csillaga, Kósa András szó szerint is elmondott [[Felzúdulás és derültség a kormánypártok soraiban. Közbeszólások a Fidesz soraiból, köztük: Lajos! Ülj le!]] - Kósa Lajos elmondott, hogy ha jön az ellenzék, akkor jön majd a sok millió menekült, és az ellenzéknek egyetlenegy feladata van, az pedig az, hogy majd a sok millió menekültet elmondja. Nyilvánvalóan ez egy aljas hazugság. Egyetértünk abban, hogy a menekültválság létezik, és egyetértünk abban, hogy a terrorizmus is egy komoly probléma, és egyetértünk abban, hogy ezt meg kell oldani. Abban nem értünk egyet, hogy a terroristákat segíteni kell azzal, hogy hatalmas, milliárdos kampányokban próbáljuk a magyar embereket félelemben tartani, és a magyar emberekben a folyamatos félelmet felkelteni. [[Dr. Tilki Attila: Miről beszélsz?]] Ebben nem értünk egyet. Ebben önök a terroristák legjobb szövetségesei, hiszen a terrorizmusnak egyetlen célja van: az emberekben, a társadalomban félelmet kell kelteni. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Ülj le…]] Abban sem értünk egyet, amikor önök gyakorlatilag a terrorizmus címszava alatt próbálják szétverni az Európai Uniót, és próbálnak egy diplomáciai ámokfutással gyakorlatilag mindent tönkretenni, amit a magyar diplomácia az elmúlt évtizedekben felépített. [[Dr. Tilki Attila: Te vagy az ámokfutó!]] Nyilvánvalóan a terrorizmus ellen egységre van szükség, Európa egységére van szükség. Egy hatalmas problémáról van szó, és enélkül, egy egység nélkül nem lehet megoldani. Ez az, amit önök le akarnak rombolni. Mivel önök nagyon sikeresen tették egyetlenegy szempontból, hogy az önök renoméját, az önök diplomáciai renoméját teljesen lerombolták, nyilvánvalóan kompenzálni akarnak egy ilyen javaslattal. Nyilvánvalóan NATO-felhatalmazás nélkül nem támogatható ez a javaslat, különösebb indoklás nélkül sem támogatható. Egyetlenegy indok van: kompenzálni akarják az önök rombolását. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! Most további napirend előtti felszólalások következnek. Ezek sorában elsőként Harangozó Tamás képviselő úr jelentkezett szólásra: „Július 1-je margójára” a felszólalásának címe. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A tavaly őszi ülésszakban a kormány javaslatára a szociális munka napját munkaszünetté nyilvánította az Országgyűlés. Mindemellett fideszes sunyi módon ugyanebben a törvényjavaslatban eltörölték a köztisztviselők napját, és eltörölték a köztisztviselők napjának munkaszünetté nyilvánítását. Ki más is jegyezhette volna ezt a remek törvényjavaslatot, mint Lázár János, az államigazgatásért felelős miniszter és Balog Zoltán, többek között az emberi - emberi! - erőforrások minisztere, hogy mostantól nem köszöntjük és nem ünnepeljük az ország közszolgáit. Lázár „mindenki annyit ér, amennyije van” János odáig vetemedett, hogy hozzátegyen még egy kedves félmondatot indoklásként, idézem: „azért is kell megszüntetni, mert ez egy perverz kommunista hagyaték, a köztisztviselői nap”. [[Dr. Völner Pál: Így van.]] [[9.20]] Szeretném felhívni a figyelmüket, hogy az a sok perverz kommunista a következőképpen hozta ezt a szabályt a Magyar Országgyűlésben. Az első perverz kommunista csapat az MDF volt 1992-ben, amelyik bevezette a köztisztviselői nap munkaszüneti nappá nyilvánítását. A következő perverz kommunista csapat önök voltak az első Orbán-kormány idején 2001-ben, amikor egy átfogó módosítással ezt a napot megtartották a köztisztviselőknek, majd a harmadik Orbán-kormány 2011-ben a kormánytisztviselőkről szóló törvényben szintén benne hagyta és a törvény részeként tartotta meg a közszolgálat ezen ünnepét. Lázár miniszter úr talán még ma is emlékszik rá - jó lenne, ha emlékezne -, hogy polgármesterkorában az ő tisztségviselői, az ő tisztviselői, az ő önkormányzati kollégái mennyit dolgoztak azon, hogy ő sikeres polgármester lehessen. Tudjuk, a fényes tekintetű miniszter úr egyedül is, fél kézzel megold minden problémát, de azért ne becsüljük le a kollégái teljesítményét, sem akkor az önkormányzatban, sem pedig most a minisztériumban dolgozó emberek hadait, akik próbálják megállni a helyüket. Miniszter úr megszólalásához tudok hasonlatost mondani. Volt egy SZDSZ-es miniszter, aki a Köztisztviselők Szakszervezetének nyilatkozatára, amelyben hiányolták az egyeztetést a minisztérium átalakításakor, úgy reagált, hogy „a békákat sem kérdezik meg, hogy lecsapolják-e a mocsarat”. Ez az a Kóka János, akivel önök most is előszeretettel röpködnek Kínába üzletet kötni. Hiába szidják tehát, hordják az SZDSZ-t, amikor eszükbe jut az önök nyilatkozata vagy Lázár János nyilatkozata, ugyanakkora bunkóság, mint az egykori liberális miniszteré. Ezt sajnos másnak nem lehet nevezni, ugyanis emberekről van szó, tisztelt képviselőtársaim, nem rabszolgákról, és persze nem is békákról. Az MSZP nevében megsüvegelem a közszolgálati dolgozókat, és a közelgő köztisztviselők napja alkalmából jó egészséget, boldog családi életet, végrehajtható jogszabályokat, tisztességes fizetést és épeszű politikus főnököket kívánunk nekik. Ugyanis ők azok, akik nap mint nap próbálják az Orbán-kormány által cserben hagyott emberek ügyes-bajos dolgait intézni a kormányhivatalokban és az önkormányzati hivatalokban. Ők azok, akik megpróbálják tisztességesen alkalmazni az önök által összekókányolt következetlen jogszabályokat, akik a megélhetésük miatt kénytelenek eltűrni a helyi fideszes kiskirályok basáskodását, lelkiismereti válságba taszítva őket, amikor tétlenül, eszköztelenül nézik, hogy oly mohón harácsolnak a helyi önkormányzatokban, fordítják saját hasznukra a közösség pénzét. A köztisztviselők azok, akiknek a szakszerű és tisztességes munkája nélkül nincs jogállam, megérdemlik tehát a megbecsülést és a tiszteletet. Szerencsére így gondolják ezt több önkormányzatnál is. Amikor ugyanis önök felhatalmazták a helyhatóságokat, hogy ha saját pénzből kifizetik, megtarthatják ezt az ünnepet, szeretném örömmel jelezni, hogy nagyon sok önkormányzat, köztük még jobboldali önkormányzat is úgy gondolta, hogy ezt meg fogja tenni, és nagyon sok önkormányzati rendelet élt ezzel a lehetőséggel. Tudják, azért, mert ők is tudják, hogy ezek az emberek elsősorban emberek, akik szervezik, működtetik és nem utolsósorban megjelenítik a magyar államot. És bizony ezeknek az embereknek jólesik a megbecsülés, az elismerés és az, hogy a napi roboton túl közösségként, akár családjuk, szeretteik társaságában tölthessenek egy napot, megbecsülést kapjanak, hogy a többi maradék 364 napon talán még jobban végezhessék a dolgukat. Csak a Fidesz nem tudja, hogy nem szolgája neki Magyarország, hogy nem az önök rabszolgáiból áll ez a haza. Hiszem, hogy a kormányváltás után tudunk mintát adni becsületes kormányzásból, és a Botka-kormány köztisztviselőinek nem kell attól tartaniuk, hogy rabszolgaként kezelik majd őket. Köszönet a munkájukért, köszönet a kormánytisztviselőknek, a köztisztviselőknek az egész éves munkájukért. Köszönöm, hogy meghallgattak.
A kormány nevében Csepreghy államtitkár úr válaszol. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy néhány alapállítást tegyek a kormány nevében a kormánytisztviselői munkával kapcsolatban. A jelenlegi kormányzat az államigazgatás egészére, annak területi és központi szerveire is úgy tekint, mint az ország versenyképességét jelentősen meghatározó tényezőre. Ha ezt az állítást elfogadjuk - és talán politikai, ideológiai meggyőződéstől függetlenül ebben nincs vita közöttünk -, akkor azt is el kell fogadni, hogy ha azoknak az embereknek, akiket az államigazgatásnak szolgálnia kell - gondolok itt az állampolgárokra vagy a cégekre -, munkanapjuk van, akkor azoknak, akiknek ezeket az embereket kell szolgálniuk, ugyanúgy munkanapja kell hogy legyen. Mi azt gondoljuk, hogy az államigazgatásban dolgozók megbecsülése nem szabadnapokkal kell hogy megtörténjen, nem szabadnapokkal kell, hogy kiszúrjuk a szemüket. Amikor az ország gazdasági teljesítőképességéből fakadóan van lehetőség szabadnapot adni, akkor az minden munkavállalót kell hogy érintsen, ahogy nagypéntek esetében is minden munkavállaló, így az államigazgatásban és a területi közigazgatásban dolgozók is ugyanúgy szabadnapot kapnak, mint mindenki más, aki Magyarországon dolgozik. Önökkel szemben, tudja, képviselő úr, az az egyik jelentős különbség sok más mellett a kormányzati tisztségviselők megbecsülése kapcsán, hogy mi a bérviszonyok rendezéséhez is úgy szerettünk volna hozzányúlni és úgy kezdtünk el hozzányúlni, hogy azt nem hitelből tettük, teljes egészében figyelmen kívül hagyva az ország gazdasági teljesítőképességét, elszállva hagyni a költségvetési hiányt és az ország adósságállományát, ahogy azt önök tették 2002 és 2010 között. Mindig azt mondtuk, hogy mindenkinek az ország gazdasági teljesítőképességével azonos mértékben van lehetősége és kell lehetősége legyen előrelépni, és ezt az államigazgatási szférában, a közszférában dolgozók esetében is lépésről lépésre tettük meg. Azt mondtuk, hogy első körben azoknak a bérviszonyait kell rendezni, akik a legégetőbb problémával néznek szembe, és azokban az ágazatokban dolgoznak, ahol évtizedeket megelőzően nem volt rendes bérrendezés, és a munkakörülmények sem voltak adottak, nem voltak adottak a XXI. századi elvárásoknak megfelelően. Ilyen volt az oktatás, ilyen volt az egészségügy és ilyen volt a szociális ellátás területe. De természetesen a területi közigazgatásban dolgozók számára is az állami tisztségviselőkről szóló törvény biztosította a feladattal és a felelősséggel arányos bérrendezés kérdését, és nem egy teljesen differenciálatlan rendszerben kezdtünk hozzá, hanem egy olyan rendszerben, ahol azoknak is kézzelfogható segítséget adtunk, akikről - mondjuk ki teljesen őszintén - önök 2010 előtt elfeledkeztek, így azokban a járási hivatalokban dolgozókkal kezdtük a bérrendezés folyamatát, akik a legtöbb ügyfélkapcsolattal rendelkeznek. Így ezeken a területeken a felsőfokú végzettséggel rendelkezők bére átlagosan 30 százalékkal, az érettségivel rendelkezők bére átlagosan 50 százalékkal, míg az ügyintézők körének a bére átlagosan 40 százalékkal javult. A kormányhivatali dolgozók tekintetében ez 36 ezer főt jelent, ami azt jelenti, hogy amikor ez a program megyei szinten befejeződik - a 2018-as választásokig ez meg fog történni -, átlagosan 10 és 50 százalék közötti bérrendezést tudtunk biztosítani az államigazgatás területi és központi igazgatásában dolgozó kollégák számára. Azonban arról sem szabad megfeledkezni, hogy ez a kormányzat a mindennapi életet terhelő különböző költségek tekintetében is jelentős segítséget nyújtott konkrétan ennek a körnek, gondoljunk a rezsicsökkentéssel, a személyijövedelemadó-csökkentéssel vagy a családi otthonteremtési támogatással kapcsolatos intézkedésekre, és minden egyes lépés mögött ott van, hogy az ország gazdasági teljesítőképességével mérhető és arányos mértékben. Mi azt gondoljuk, hogy nem egy szabadnappal kell kiszúrni a szemét a kormányzati és a területi közigazgatásban dolgozó munkavállalóknak, hanem valós segítséget kell nekik nyújtani, ami az anyagi megbecsülés terén érhető el, és az egyre javuló munkakörülmények tekintetében. Ebben a tekintetben önök 2002 és 2010 között érdemi változást nem értek el. A minisztériumi központi MSZP-s káderek bérét rendszeresen növelték, de azoknak az embereknek, akik a területi közigazgatásban a legtöbb ügyféllel foglalkoznak és akik a legtöbb papírmunkát intézik, a béréhez érdemben látható módon nem járultak hozzá. Jelen pillanatban is arról beszélnek, hogy mit tennének akkor, ha erre megkapnák a választók felhatalmazását. Szerintem meg az a legfontosabb kérdés, hogy mit tettek akkor, amikor rendelkeztek ezzel a felhatalmazással. Alapvetően semmit. Köszönöm a figyelmét, képviselő úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a Jobbik frakcióvezetője, Volner János képviselő úr. Felszólalásának címe: „Miért gyakorol kommunista véleménydiktatúrát óriásplakát ügyben?” Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Előttünk van egy pártfinanszírozás kitisztításáról szóló törvényjavaslat, amely előírja azt, hogy listaár alatt nem lehet majd óriásplakátokat vásárolni, és nem áll rendelkezésre a pártoknak ez a lehetőség. Jelzem egyébként a képviselőtársaknak, hogy azok, akik ezt a törvényt csinálták, valószínűleg nem láttak még kereskedelmi céget közelről, ugyanis vannak olyanok, hogy mennyiségi kedvezmények, és gyakorlatilag mindenki listaár alatt vásárol, aki nem egy darabot vagy két darabot vásárol, hanem mennyiségben. [[9.30]] A törvény tehát már ilyen szempontból is rendkívül amatőr és rendkívül rossz. Egyszerűbb lett volna egyébként a törvényt lex Simicskának hívni. Ez a törvény ugyanis nem szól másról, mint hogy volt egykor két jó barát, két egykori kollégiumi szobatárs, ma már egyébként mind a ketten többszörös milliárdosok; az egyiket Orbán Viktornak hívták, a másikat Simicska Lajosnak. Történt egy G-nap, amikor egy nevezetes jelzővel illette az egyik jó barát a másikat, ezután pedig elfajult a küzdelem. Orbán Viktor volt az erősebb kutya ebben a küzdelemben. Ő volt az, aki kivágta Simicska Lajost az összes közbeszerzésből, kirúgta az összes Simicskához köthető embert az összes államigazgatási beosztásból, és gyakorlatilag mindent megtettek annak érdekében, hogy Simicska összes cégét tönkretegyék. Röviddel később már ott tartottunk, ez már szintén a plakátügyet illető kérdés, hogy a Mahir plakátjait, mint utólag bebizonyosodott, törvénytelenül, eltávolíttatta az Orbán-kormány Budapest közterületeiről, majd pedig a bírósági döntés értelmében kénytelen volt visszahelyezni. De érdemes megnézni azt, hogy az a Fidesz, amelyik a székházügyben érintett volt, és amelyik most a pártfinanszírozásról beszél, milyen módon kezdte a saját pártfinanszírozását. Úgy indult ez a történet, hogy a rendszerváltást kisiklató, az országot a külföldieknek kiárusító MDF-fel egy paktumot kötött a Fidesz annak érdekében, hogy székházhoz jusson. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Hoppá!]] Meg is történt, megkapták a saját székházukat, majd pedig röviddel később el is adták ezt, egyébként irreálisan magas áron, 640 millió forintért. Mai értéken számolva a Fideszre jutó rész 5 milliárd forintot tenne ki, hölgyeim és uraim. És kinek sikerült irreálisan magas áron eladni? Egy olyan banknak, amelyik akkor még állami tulajdonban volt, most pedig, jellemző az önök strómanrendszerére, már egy magánbefektető, Mészáros Lőrinchez kötődő cégnek tekinthető. Tehát akkor még állami tulajdonban, most magántulajdonban. Az első mutyijukat tehát a Fidesznél úgy csinálták, hogy visszavásároltatták egy állami tulajdonban lévő hitelintézettel a székházukat, aztán ebből a pénzből, most már egyébként bevallottan és bizonyítottan, a Fidesz különböző vezetőinek számláira került a pénz, bevallottan az Orbán-család számlájára is került ebből több millió forint. Hát, így kezdődött a Fidesz pártfinanszírozása! Ebben az időszakban egyébként több furcsaság volt. Az egyik az Állami Számvevőszék megállapítása: a Fidesz pártkasszájából egyszerűen több millió forint eltűnt. Semmilyen büntetőeljárás, semmi nem követte ezt. Természetesen nem is csodálkozhatunk ezen, hiszen a székházbulit a Fidesz a rendszerváltást kisiklató és ebben az időszakban a rendőrséget és az ügyészséget irányító MDF-fel közösen követte el. Tehát így kezdték önök a saját pártfinanszírozásukat. Hozzáteszem, amikor Simicskától rettegnek, akkor a saját szellemeiket szabadították ki a palackból, tőle rettegnek. Ő volt az, aki Orbán Viktorból eddig háromszor csinált miniszterelnököt; ő volt az, aki, miután összevesztek egymással, rátámadt a miniszterelnökre, és egy komoly háborúba kezdett. Fontos látni azt is, hogy az a tiszta közéletről, kereszténységről papoló Fidesz beszél a plakátfinanszírozásról, a közélet kitisztításáról, amelyiknek egyébként a parlamenti frakcióvezetőjének az asszisztense szervezi a Jobbik-plakátok megrongálását országszerte Fidesz-aktivisták által. Kiderült az, hogy a keresztény nemzeti értékrend alapján most már a Fidesz aktivistái plakátokat rongálnak, tesznek tönkre. Most pedig azon dolgozik a kormánykoalíció, hogy ezt az egészen szánalmas törvényjavaslatot megpróbálja úgy elfogadtatni, hogy egyes ellenzéki képviselők, akik mögöttem ülnek, ott a legutolsó sorban, a függetlenek között, lehetőség szerint ne legyenek jelen, mert ha nincsenek jelen, akkor meglesz a Fidesznek a törvényalkotásban szükséges kétharmada ahhoz, hogy ezt az egészen szánalmas és személyre szabott törvénymódosítást elfogadtassa. Ezt természetesen a Jobbik-frakció nem fogja tudni támogatni. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Kérdezem, hogy a kormány nevében ki kíván szólni. Dömötör államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Amikor megláttuk, hogy a plakátok ügyében szólal fel, egy kicsit megörültünk, mert azt reméltük, hogy a Jobbik végre megmagyarázza, hogy mit és miért csinál ezen a téren. Ehelyett sajnálattal tapasztaltuk, hogy csak egy milliárdos nevében tett védőbeszédre futotta. Így aztán ebben az ügyben is elmondhatjuk, hogy a Jobbik nagyon hosszú utat tett meg, és az a hosszú út valójában egy 180 fokos fordulat, szembemennek korábbi álláspontjukkal. Nézzük a körülményeket! Önök 2013-ban és 2014-ben is, az akkori plakátkampányuk idején azt mondták, arról nyilatkoztak, hogy mindenképpen szeretnék elkerülni Simicska Lajos cégbirodalmát. Erre eltelt egy-két év, és a Jobbik kedvenc lelőhelye Simicska Lajos plakáterdeje lett. Ez azt is jelenti, hogy most már a milliárdos meghatalmazottjaként járnak el. Az ön felszólalása is sokkal inkább hasonlított egy lobbista felszólalására, mint egy önálló politikus felszólalására. Hát, nem lehet könnyű közéleti futárként dolgozni itt az Országgyűlésben. És egyébként nagyon tanulságos, hogy a Jobbik hogyan számol be a nyilvánosságnak arról a kormányt támadó plakátkampányról, amely harmadik hónapja zajlik most már. Először azt mondták, fogalmuk sincs, hány plakátot rendeltek. Így arról sincsen fogalmuk, hogy ez mennyibe kerül. A költségek nagyságrendjét ismerve, ez már önmagában is megdöbbentő, mint ahogy az is, hogy a pártelnök folyamatosan a pártigazgatóra mutogat. Ezek után azt a képtelen állítást tették, hogy ezekre a kampányokra 150 milliós hitelt vettek fel. Egyrészt azért nehezen hihető ez, mert sajtóhírek szerint az ön pártelnöke a Bankszövetségnek írt panaszkodó levelet, amelyben amiatt panaszkodott, hogy a Jobbik nem kap hitelt. Azt is mondták, hogy majd máshogy megoldják. Hát, látjuk, hogy megoldották. Másrészt egyébként azért is sántít a történet, mert egy ilyen nagyságrendű plakátkampány ára, amelyik most már harmadik hónapja megy, akár a 2 milliárd forintot is meghaladhatja. [[Dúró Dóra: 2224 darab.]] Ha egy piaci szereplő a piacról bejelentkezne, és ilyen nagyságrendben próbálna plakátokat rendelni, akkor ekkora összegről lenne szó. Hogy érzékeljük ezt a nagyságrendet, ez több mint négyszerese annak, mint amit a Jobbik állami támogatásként kap. Négyszerese, tisztelt frakcióvezető úr. Bárhogy is legyen, a piaci ár és a Jobbik által fizetett ár közötti különbözetet a milliárdos gazdájuk állhatta. Ha ez így van, akkor ez nem más, mint burkolt pártfinanszírozás. Azt gondolom, ez a korrupció egyik legsúlyosabb formája, mert alkalmas arra, hogy folyamatosan sakkban tartson és önálló akaratától megfosszon egy pártot. Nincs is annál súlyosabb korrupció, mint amikor egy pártot teljesen felvásárolnak, az utolsó porcikáig. Márpedig az önök esetében fennáll a gyanúja, hogy ez történt. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Hogy a lényeget összefoglaljam, önök összevissza beszélnek arról, hogy hány plakátot rendelnek. [[Dúró Dóra: 2224.]] Üzleti titokra való hivatkozással nem mondják meg, hogy ez mennyibe került; ezek szerint önök szerint ez egy üzlet. És harmadjára: hallgatva lapulnak, és nem hajlandóak megmondani, hogy miből fedezték a költségeket. Egy ilyen pártra, azt gondolom, nemhogy az ország irányítását, de közpénzeket sem lehet nagyon bízni. Tisztelt Ház! Az asztalon, napirenden van egy plakáttörvény-módosítás, ön is utalt erre a védőbeszédében, ez elejét venné a burkolt pártfinanszírozásnak. Azt szeretnénk elérni, hogy Magyarországon milliárdosok ne tudjanak rejtett pénzpumpákkal beleavatkozni a pártok versenyébe. Holnap, ezen a héten lesz a szavazás erről a szabályozásról. Akkor ugrik majd a majom a vízbe; azt is mondhatnám, hogy sok majom ugrik majd a vízbe. Ha ugyanis a Jobbikon kívül más pártok is ellene mennek majd a javaslatnak, akkor az majd azt jelzi, hogy a milliárdosoknak való kitettség Magyarországon sokkal jelentősebb, mint azt gondoltuk. Ez torzítja a demokratikus versenyt [[Derültség a Jobbik frakciójában.]] , így még egy ok arra, hogy kettőzött erővel küzdjünk az ilyen jelenségek ellen. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Nem volt az olyan rég, amikor az ön pártelnöke, a Jobbik elnöke kijelentette, hogy be fogja hívatni Simicska Lajost az Országgyűlésbe, hogy számoljon el a milliárdokkal. Nem volt ez olyan rég. Azt javasoljuk önöknek, nyilatkozzanak arról, fennáll-e még ez a javaslat [[Dúró Dóra: Igen.]] különös tekintettel arra, hogy a milliárdos mellett most már önöknek is lenne miről beszámolni. [[Gyöngyösi Márton: Mészáros Lőrinc után.]] Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett a KDNP képviselője, Szászfalvi László képviselő úr: „A tavaszi ülésszak legfontosabb ügyeiről” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Kereszténydemokrata Néppárt számára a tavaszi ülésszakban is a magyar családok védelme és támogatása volt a legfontosabb célkitűzés. A család a társadalom legfontosabb alapsejtje; egészséges, erős társadalom csak egészséges, erős családokból épülhet föl. [[9.40]] Szemléletünk szerint a család a szülők, nagyszülők és gyermekek élő közössége, amelyet együtt kell látnunk, és amelyet egységes, komplex módon kell segítenünk, erősítenünk és támogatnunk. Ezért támogattuk a kormány minden olyan erőfeszítését, amellyel a nyugdíjasokat, a szülők korosztályát, illetve a gyermekeket, azaz a magyar családokat segítette és támogatta. Az elmúlt hét évben, választási ígéretünknek megfelelően, megőriztük a nyugdíjak vásárlóértékét, sőt azon felül is visszaadtuk a nyugdíjasoknak a szocialisták által elvett 13. havi nyugdíját. Ezenfelül tavaly év végén minden nyugdíjas 10 ezer forintos Erzsébet-utalványt kaphatott. A gazdaság jó teljesítményének köszönhetően pedig ma már arról beszélhetünk reálisan, hogy a következő évben a törvénynek megfelelő nyugdíjemelés mellett nyugdíjprémiumot is fizethetünk a nyugdíjasoknak. A szülők korosztálya tekintetében az elmúlt hét évben nemcsak a „segély helyett munkát” programnak megfelelően a munkahelyteremtés, a foglalkoztatás bővítése és erősítése volt a célkitűzésünk, hanem a béremelés programja is. Számtalan területen megindultak az életpályamodellek, a családi adórendszer létrehozása és kibővítése, valamint az elmúlt 27 év legnagyobb arányú minimálbér- és garantáltbérminimum-fejlesztése segítette a családok erősödését. A gyermekek korosztályát pedig a családtámogatási rendszer széles pénzügyi és intézményi hálózata segíti és támogatja. Engedjék meg, hogy most az idő rövidségére tekintettel két konkrét területet emeljek ki az elmúlt hónapokból, amelyekben a KDNP frakciója is aktívan vett részt. Az egyik a végrehajtási törvény módosítása volt, amellyel a kiszolgáltatott helyzetbe került családokat segítettük. A kormány az évek folyamán több adósmentő csomagot hozott létre a bajba jutott adósok megsegítésére: végtörlesztés, árfolyamgát, forintosítás, családi csődvédelem vagy a Nemzeti Eszközkezelő. Ezek több százezer családot segítettek, illetve emeltek ki abból a helyzetből, amelybe a devizahitelek juttatták őket. De így is van még több mint százezer olyan család, amelyek nem tudják a törlesztéseket fizetni, és három hónapnál hosszabb idő óta nem fizettek. Az ő megsegítésükre fogadtuk el - a javaslatunkra - a végrehajtási törvény módosítását, amely lehetővé teszi, hogy a lakóingatlan árverése esetén a kikiáltási áron tehető csak érvényes vételi ajánlat, szemben a korábbi 70 százalékkal. Többszöri árverés esetén a lakóingatlanra legalább a kikiáltási ár 90 százalékának megfelelő összeggel tett érvényes vételi ajánlat lehet érvényes, ha a folyamatos árverezés iránti hirdetmény közzététele óta egy év eltelt, és a lakóingatlan még nem került érvényesítésre. Ezzel az intézkedéssel majd’ 150 ezer családon tudtunk segíteni. A másik a 2018. évi költségvetés, annak is a családtámogatási fejezete. A gyermekeket vállaló és nevelő családok támogatására jövőre mintegy 1900 milliárd forintot, az idei évihez képest mintegy 8 százalékkal többet, körülbelül 140 milliárd forinttal többet fordíthatunk. Mindez 2010-hez képest kétszer akkora összeget, forrást jelent a családok támogatására. A gyermekek táboroztatására az Erzsébet-program keretén belül 2018-ban több mint 5 milliárd forint áll rendelkezésre, az ingyenes gyermekétkeztetésre majd’ 80 milliárd forintot költhetünk, illetve az ingyenes tankönyvprogram, amely már több mint 1 millió gyermeket fog támogatni, szintén ezeket a családokat és gyermekeket segíti. Végül egy mondatban hadd emlékezzek meg a nemzeti konzultációról, amely a magyar emberek véleményével támogatja a magyar kormánynak ezt a politikáját, amelynek az a lényege, hogy védjük meg Magyarországot, védjük meg a magyar családokat, védjük meg a szuverenitásunkat, a függetlenségünket, hogy mi magunk tudjunk a saját sorsunkról, életünkről dönteni, ne pedig Brüsszel. Támogatjuk továbbra is a kormány ezen erőfeszítéseit. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. A kormány nevében Rétvári Bence államtitkár úr reagál. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A 2010 előtti vitákhoz képest abban különböznek a mostani viták, a mostani felszólalások, hogy azzal kapcsolatban vitatkoznak vagy cserélnek eszmét a képviselők most már a tisztelt Házban, hogy melyik ágazat, milyen ütemezésben, mennyivel kapjon többet, hol, miként növekedjenek a bérek, hol növekedjen két év alatt, hol növekedjen négy év alatt, hol indult már el és folytatódjanak a béremelések. Ez teljesen más vita ahhoz képest, amit 2010-ben örökölt ez a kormányzat, ahol mindenhol egyhavi bér elvételéről volt szó, megszorításról volt szó, kevesebb összegről volt szó, vagy arról volt szó, hogy az embereknek kellett fizetniük vizitdíjban, kórházi napidíjban a tervek szerint azért, hogy azokat a közszolgáltatásokat megkapják, amelyeket 2010 óta teljes mértékben ingyenesen kapnak meg. És beszélhetünk itt még akár a nyugdíjasokról is, hiszen őket sújtotta az egyik legjobban az az időszak, amikor egyhavi juttatást elvettek tőlük, és nagyon sok minden drágult, ami a hétköznapi életszükségleteikhez szükséges. Ehhez képest most már arról beszélünk évről évre, hogy a kevés pénzből gazdálkodó emberek számára a legalapvetőbb élelmiszerek áfája a legalacsonyabb szintű Magyarországon, a legkisebb közteherrel sújtjuk azokat a termékeket, amelyeket ezek az emberek is vásárolnak, és számukra a legnagyobb nehézség ezeknek a kifizetése. És arról beszélhetünk, hogy mennyivel több ember dolgozik, mennyivel több embernek van segély helyett munkajövedelme. És mindemellett az oktatás, az egészségügy területén is sok-sok újdonság, pozitív fejlemény történt a tavaszi ülésszak során. Ha az oktatás területéről kiemelhetek például egypár döntést, talán az egyik legfontosabb, hogy az idén tavaszi döntés alapján idén szeptember 1-jétől most már minden általános iskolás ingyen fogja megkapni a tankönyvcsomagját. Azt mondtuk, hogy ez nem egy szociális juttatás, nem egy családtámogatási juttatás, nemcsak a szegény gyerekeknek jár ingyen, hanem mindenkinek ingyenesen jár, hiszen a családoktól ezt a terhet a kormányzat, az állam átvállalja, és felgyorsítottuk ezt a programot. Az elmúlt években egy-egy év alatt egy-egy újabb évfolyam kapja ingyenesen a tankönyveket, most már mind a 8 évfolyam az általános iskolában ingyen kapja, nem csak az alsó tagozat, sőt a középiskola első évfolyama is, így egy év alatt 39 százalékkal növeljük azoknak a számát, ez 285 ezer diákot, körülbelül ennyi családot is jelent, akik ingyenesen kapnak tankönyvet. Idén szeptember 1-jétől eljutottunk végre oda, hogy Magyarországon több mint egymillió diák kap ingyenesen tankönyvet az iskolákban. A legkiválóbb diákok ösztönzését az „Új nemzeti kiválóság” programmal kívánjuk elősegíteni hallgatók és oktatók esetében egyaránt, kutatásokra; ez, szintén az idei döntésünk nyomán, 2,2 milliárd forintról 4 milliárd forintra emelkedik. Az egészségügyben benne vagyunk az ágazat legnagyobb béremelési programjában, egy 26,5 százalékos béremelés már megtörtént tavaly, idén folytatódik 12 százalékkal. A mentősök esetében januártól plusz 10 százalék következik, majd jövő novemberben további 8 és 8 százalék az ápolók esetében. Az orvosok esetében pedig már megtörtént a 107 ezer forintos emelés, és az idei évben egy tovább 100 ezer forintos emelés következik. Ez a 207 ezer forintos orvosibér-emelés, azt hiszem, egy olyan nagyságrend, amit 2010 környékén kevesen gondoltak volna, hogy Magyarország tud olyan erőssé válni, hogy két év alatt 207 ezer forinttal tudja megnövelni az orvosok fizetését. Itt nagy lemaradásban van Magyarország, nemcsak az elmúlt 25 évben, hanem azt mondhatjuk, hogy az elmúlt évtizedekben, generációkban is nagyon nagy lemaradás van az egészségügyi bérekben. Itt most egy nagyon radikális emelésre került sor. Szerintem kevesen emlékeznek arra, hogy volt-e valaha is hasonló. A rendszerváltás óta biztos nem volt hasonló mértékű egészségügyi béremelés, ráadásul ez a gazdaság teljesítményén alapszik, nem pedig hiteleken. Fontos, hogy immár a harmadik olyan évet éljük meg, amikor az alapellátásban dolgozó háziorvosok havi bevétele, kártyapénze, pontpénze, ahogy korábban hívták, 130 ezer forinttal emelkedik. Ez a tavalyi évben is, a tavalyelőtti évben is emelkedett 130-130 ezer forinttal havonta, és a jövő esztendőbeli költségvetésben is ezt tervezik, hogy további emelkedés legyen várható. A háziorvosok számára tehát nem egy egyszeri emelésről, nem egy egyszeri, kvázi gesztusról vagy kampányjellegű ígéretről van szó, hanem egy kiszámítható, hosszú távú programról, amelyben nő a praxisok finanszírozhatósága, és egy fiatal orvos vagy egy háziorvos számára perspektívát jelent háziorvosként dolgozni, hiszen ez évek óta emelkedik. Említhetem a rezidenstámogatási programot, már 3800 fiatal vett benne részt, de az idei év döntései közül fontos, hogy a háziorvosi letelepedési pályázatnak az idei pályázati összegeit majdnem megdupláztuk, hiszen most már akár 20 millió forint vissza nem térítendő, szabadon felhasználható letelepedési támogatást kap az az orvos, aki régebb óta betöltetlen háziorvosi praxist tölt be. Tovább folytatódik a nagy szociális intézmények kitagolása, és még folytathatnám [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] hogy mennyi mindent sikerült az elmúlt pár hónapban is pozitív döntésként meghozni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Hörcsik Richárd képviselő úr, a Fidesz képviselője: „25 éves az Országgyűlés Európai ügyek bizottsága” címmel. Parancsoljon! [[9.50]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Az Európai ügyek bizottsága elnökeként egy évfordulóról szeretnék megemlékezni. 25 évvel ezelőtt kezdeményezésemre, Közép-Európában elsőként, a tisztelt Ház egyhangú támogatásával alakult meg az Európai ügyek bizottsága. Az elmúlt negyedszázadban különböző elnevezéssel működő testület hozzájárult ahhoz, hogy ma Magyarország az Európai Unió teljes tagja. Napjainkban pedig a kormánnyal együttműködve veszünk részt a tagállamokat, tehát Magyarországot is megillető jogosítványok gyakorlásában. Engedjék meg, tisztelt képviselőtársaim, hogy röviden szóljak az elmúlt negyedszázad eseményeiről. A 15 tagú különbizottság ’92. szeptember 24-én tartotta alakuló ülését, és munkánk első korszaka a jó értelemben vett útkeresés időszaka volt, aztán tevékenységünk a ’94-98 közötti országgyűlési ciklusban teljesedett ki igazán. Immár a hangsúly a tagságra történő felkészülésre helyeződött. Az egyik fontos lépés az Európai Parlamenttel közös testület, az úgynevezett társulási parlamenti vegyes bizottság ’94-ben történt megalakítása volt, és ez az intézmény egyébként nagyon jó szolgálatot tett az ország integrációjának előmozdításában. Aztán ’98 márciusában a megkezdődött csatlakozási tárgyalások egy teljesen új feladatot, új kihívást jelentettek számunkra. Ekkor a hangsúly a tárgyalások parlamenti ellenőrzésére helyeződött át, és emellett tagjaink - egyébként többen - tevékenyen vettek részt Brüsszelben az alkotmányos szerződést létrehozó Európai Konvent munkájában, itthon pedig az akkori kormány - sajnos - mulasztása miatt 2002 őszén bizottságunk egy úgynevezett road show-t szervezett, előkészítendő a majdani sikeres uniós népszavazást. Bizottságunk történetének érett korszaka az uniós tagságunkkal kezdődött, amikor kidolgoztuk az Országgyűlés és a kormány európai uniós ügyekben történő együttműködését szabályozó 2004. évi LIII. törvényt. Ennek alapján bizottságunk kivételes jogkört kapott, tudniillik a plenáris ülés helyett folytattuk le az egyeztetési eljárást, amely a kormány ellenőrzését jelenti a Tanácsban képviselt tárgyalási álláspontról.Aztán bizottságunk életében történelmi jelentőséggel bírt az első magyar EU-elnökség parlamenti dimenziója. Hát, bizony 2011-ben a kormánnyal együtt mi is átestünk a tűzkeresztségen. Fél éven át mi szerveztük a tagállami parlamentek európai ügyekkel foglalkozó bizottságok találkozóit, és úgy érzem, hogy ezzel egy picit mi is hozzájárultunk a sikeres magyar EU-elnökséghez, bizonyítván, hogy nemcsak értjük és már megtanultuk az Unió működését, hanem képesek vagyunk annak vezetésére. Tisztelt Országgyűlés! A 2011-es elnökségünk óta eltelt hat esztendő alatt ismét egy új arca mutatkozott meg bizottságunknak, új kihívások, mondhatnánk: a nemzeti érdekek határozott védelme és képviselete a lisszaboni szerződés alapján. A jognak egy igen fontos fegyverét adta kezünkbe a lisszaboni szerződés, amikor az európai egyesült államok víziójára emlékeztetve az Európai Bizottság úgynevezett lopakodó hatáskörbővítéssel hozzákezdett módszeresen a tagállami hatáskörök leépítéséhez. Ez ellen, úgy érzem, határozottan fel kell lépnünk. Ahogyan a kormány teszi ezt az Európai Tanácsban, úgy nekünk, tisztelt képviselőtársaim, a szubszidiaritásvizsgálat lefolytatásával kell szót emelnünk Brüsszel központosító politikája ellen. Emlékeztetem képviselőtársaimat, hogy az általam vezetett bizottság jelentései alapján az Országgyűlés az elmúlt években 6 - ismétlem, hat - brüszszeli jogalkotási tervezettel szemben mutatott sárga lapot, azaz emelt kifogást, hogy megvédjük a magyar emberek érdekeit akár a kötelező betelepítés vagy éppen a rezsicsökkentés ügyében. És amiatt is fel kell lépnünk, tisztelt képviselőtársaim, hogy az Európai Parlament, az előbb hallottuk, Ahmed H. személyében egy terrorista védelmére keljen. Hát, tisztelt képviselőtársaim, 25 évvel ezelőtt nem ilyen Európáról álmodtunk. Végül, tisztelt elnök úr, a bizottság alapító elnökeként szeretném megköszönni valamennyi korábbi bizottsági elnöknek és tagnak, hogy az elmúlt két és fél évtizedben hozzájárultak bizottságunk sikeres működéséhez. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen. Takács Szabolcs államtitkár úr reagál. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselők! Tisztelt Ház! Ahogy hallhattuk Hörcsik Richárd képviselő úr, az Európai ügyek bizottságának elnöke hozzászólásában, valóban 25 évvel ezelőtt, 1992-ben alakult meg az Európai ügyek bizottsága, elsőként a kelet-közép-európai régióban. A testület valóban kulcsszerepet játszott a 2004-es uniós csatlakozásunk előkészítésében, majd jelentősen hozzájárult a 2011-es magyar uniós elnökség sikeréhez is. Az elmúlt 25 évben a szakbizottság elnevezése, feladatköre és tevékenysége változott. A 2009-ben hatályba lépő lisszaboni szerződés, majd az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény pedig jelentősen átalakította a nemzeti törvényhozás és benne az Európai ügyek bizottságának európai uniós feladatait is. Az Európai ügyek bizottságának legfontosabb feladata az, hogy a Magyar Országgyűlés ezen a testületen keresztül gyakorolja ellenőrzését a kormány és az Európai Unió jogalkotási tevékenysége felett, amely főként három formában valósul meg. Egyrészt a szakbizottság ülésein az egyes uniós szervezetek és uniós jogszabálytervezetek kapcsán rendszeresen beszámolnak a feladatkörrel rendelkező kormánytagok, köztük minden évben legalább egyszer a Miniszterelnökséget vezető miniszter és az igazságügyi miniszter, illetve az Európai Bizottság képviselői is. Ez a testület meghallgatja a kormány uniós intézményekbe kinevezendő jelöltjeit, továbbá az aktuális uniós elnökséget betöltő tagállam nagykövete is minden félévben bemutatja hazája prioritásait. Másrészt az úgynevezett egyeztetési eljárás keretében a kormány és az Országgyűlés együttesen alakítja ki a képviselendő magyar álláspontot a hazánk szempontjából meghatározó jelentőségű uniós kezdeményezések kapcsán. Ez jelenti talán az Európai ügyek bizottságának legfontosabb jogosítványát, hiszen az egyeztetési eljárás során a testület ügydöntő hatáskörrel rendelkezik, tehát a teljes Országgyűlés nevében fogadhatja el állásfoglalását, amely kötelező erővel meghatározza a kormány uniós fórumokon képviselendő álláspontját.A szakbizottság legutóbb 2017. április 18-i ülésén kezdeményezett egyeztetési eljárást azokkal az aktuális uniós javaslatokkal kapcsolatban, amelyek Magyarország számára gazdasági-társadalmi és politikai szempontból is rendkívüli jelentőséggel bírnak: a villamos energia belső piacáról szóló rendelet- és irányelvtervezetéről, az energiaszabályozók európai uniós együttműködési ügynöksége létrehozásáról, a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról, valamint az európai szolgáltatási E-kártya bevezetéséhez kapcsolódó rendelet- és irányelvtervezetéről. Harmadszor: a lisszaboni szerződés által a nemzeti parlamentekre ruházott egyik legfontosabb uniós jogosítvány, hogy felügyelje a szubszidiaritás elvének érvényesülését. Ennek keretében a törvényhozás megvizsgálja az adott uniós tervezetet, és ellenőrzi, hogy az Unió csak akkor és annyiban járjon el egy adott területen, amikor és amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok az Unió szintjén jobban érvényesíthetőek. Az elmúlt időszakban - ahogy hallhattuk elnök úrtól is -, a Magyar Országgyűlés hat, indoklással ellátott véleményt fogadott el, amelyben megállapította a szubszidiaritás elvének megsértését: az európai ügyészség létrehozatala, a menekültügyi áthelyezési válságmechanizmus, a kiküldetési irányelv felülvizsgálata, a villamos energia belső piaca és a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályok, valamint a Dublin IV-rendelettervezet kapcsán. Rendkívül sajnálatos valóban, hogy a kiküldetési irányelvnek a tagállamokat súlyosan megosztó és a belső piacot jelentősen torzító tervezetét annak ellenére változatlanul fenntartja az Európai Bizottság, hogy 11 tagállam összesen 14 nemzeti parlamenti kamarája az eddigi legnagyobb számú indokolt véleménnyel indított úgynevezett sárga lapos eljárást. A magyar kormány következetesen képviseli azt az álláspontot, hogy az Európai Uniónak az átláthatóságra, valamint a szerződéses hatáskörök és a demokratikus legitimáció tiszteletben tartására kell alapoznia a politikáját, és ennek fontos elemeként támogatjuk a nemzeti parlamentek szerepének megerősítését az uniós döntéshozatalban. [[10.00]] Így rendszeresen hangsúlyozzuk, hogy az Európai Bizottságnak meg kell fontolnia és tiszteletben kell tartania a nemzeti indokolt véleményekben vagy politikai párbeszéd keretében megküldött, véleményekben megfogalmazott kifogásokat, és nem söpörheti le az asztalról több mint egy tucatnyi demokratikusan megválasztott törvényhozás indokolt álláspontját. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Az Országgyűlés és az Európai ügyek bizottsága továbbra is számíthat a kormány támogatására a magyar emberek érdekeinek képviseletében és a nemzeti célkitűzéseink védelmében. Két és fél évtizednyi sikeres együttműködéssel a hátunk mögött bízom benne…
Államtitkár úr!
…,hogy számottevő eredményeink ellenére elmondhatjuk, hogy a legnagyobb sikerek még előttünk állnak. Tisztelt elnök úr, sok sikert kívánok a bizottság munkájához. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Mindannyian sikert kívánunk. A siker egyik alapja a pontosság, kérem szépen a házszabály betartását.Most pedig napirend előtti felszólalásra jelentkezett Sallai R. Benedek képviselő úr, az LMP képviselője: „13 ok, amiért börtön jár!” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A múlt hét folyamán három, illetve két és fél év letöltendő börtönbüntetésre ítélte hűtlen kezelés kísérlete miatt a Kúria a 2008-as sukorói telekcsere ügyében Tátrai Miklóst és Császy Zsoltot, a Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt. egykori vezetőit. A harmadfokú ítélet jogerős. Itt hűtlen kezelés kísérletéről van szó, nyilván rögtön felmerül bennem a kérdés, hogy vajon önök, akik hetente csinálnak ilyet, akkor mennyit kapnak majd, de nem is ez a kérdés, hanem az, hogy hogyan alakult ennek az ügynek a kérdése, hiszen Orbán Viktor ellenzékből 13 ügyet említett rendszeresen, amelyekben el akarta számoltatni kormányzása idején az előző kormányokat. A választási szoftver ügye: nem is lett vizsgálat belőle. Daimler-Volánbusz-botrány: nem lett semmi érdemi eredmény. BKV-botrány: lett hivatalos vizsgálat, a rendőrség több szálon nyomozott, de a legfontosabb tisztségeket betöltő személyekben a mai napig nem történt semmi érdemi előrelépés. Sukorói földügyek: ez az egy eredmény van, amit fel lehet mutatni az LMP közbenjárására, jó néhány esetben személyesen az LMP tagjai, vezetői tettek feljelentéseket ebben az ügyben, ez az egy, amiben eredményt lehet felmutatni. Bábolnai földügyek: érdekes a sors, mert önöknél, akik kijátsszák most a Monsantónak a bábolnai földeket, újra majd téma lehet ez még, amikor eltávoznak. Az MTV új székházának az ügye, a Magyar Posta székházának ügye: egyikben sem lett hivatalos érdemi eredmény, mind a kettőben indult vizsgálat, de nem történt semmi. A Budapest Airport eladása és a Malév eladása és visszavétele: semmi érdemi eredmény nem történt. Egyes állami vezetők offshore cégei: még több offshore cégük lett az önök állami vezetőinek, nyilvánvalóan itt sem történt semmilyen lépés. Rendőrségi túlkapások 2006-ban. Az állami cégek vezetőinek végkielégítései: ezt is érdemes lenne most megvizsgálni, hogy önök mennyit adnak az ide-oda ejtőernyőztetett embereiknek. A költségvetés adatainak meghamisítása: itt azt sem tudták elérni, hogy Gyurcsány Ferenc és Veres János egyáltalán bemenjen az önök parlamenti vizsgálóbizottságába, ennek megfelelően nem is lett semmi az ügyből. A kormányzati negyed bukásának kérdése: az Állami Számvevőszék által 2008-ban megállapított szabálytalanságok ellenére szintén nem történt semmi. 13 pontjuk volt, amiből semmilyen eredményt nem tudnak felmutatni, ami nyilván szintén alkalmas arra, hogy az önök kormányzati alkalmatlanságát tökéletesen bizonyítsa. Csak azért, hogy önök is kapjanak 13 pontot, mi is összeszedtünk 13 pontot, hogy mi az, amiben, ha a jóisten úgy adja, hogy az LMP-nek lehetősége lesz, garantáltan lesz elszámoltatás. 1. Az EU-s támogatásokkal kapcsolatos visszaélések ügye, Eszoszok és Voldemortok háttere. 2. Az agrártámogatások, a Hold utcai piacra fordított tanyatámogatások és a jogosulatlan igénylések ügyében szintén nem látható még eredmény, majd mi teszünk le eredményt. 3. A letelepedési kötvények ügyének széles körű vonatkozása a politikai kapcsolatokkal. 4. Az üzleti életet korlátozó szabályok, mint a trafiktörvénynek az üzleti befolyás által érintett vonatkozásai és a pályázati rendszer tisztaságára vonatkozó részei. 5. A közbeszerzéseken kiemelt eredményességgel szereplő sikervállalatok politikai befolyásának, a közbeszerzések tisztaságának ellenőrzése. 6. A kiemelt beruházások által okozott jogsérelmek kivizsgálása, azok finanszírozása, az ottani túlköltések és túlszámlázások. 7. A termőföldpályázatok és a termőföld-privatizáció ügye: itt egyaránt mind polgárjogi aktusban, mind pedig a hűtlen kezelés ügyében büntetőjogi eljárásban szükséges vizsgálni ezeket a pontokat. 8. Az állami monopolhelyzetben lévő vállalatok reklámköltései, reklámkiadásai, kiemelt figyelemmel a CÖF és más, ehhez hasonló politikai szervezetek támogatására és a reklámszolgáltatásokat végzők politikai kapcsolataira, utalva itt Rogán miniszter úr kedves szomszédjaira. 9. A közszolgálatinak nevezett kormánymédia folyamatos túlköltekezéseivel és forrásfelhasználásával kapcsolatos vizsgálatokat tartjuk indokoltnak. 10. A közpénzjellegüket elvesztő MNB-s alapítványok ügye és magának a Magyar Nemzeti Banknak a forrásfelhasználásai, konkrétan Matolcsy elnök úrra vonatkozóan. 11. A milliárdosok jogalkotásra gyakorolt közvetlen hatásának vizsgálata, akár az agrárintegrációról, akár másról beszélünk, Csányi Sándor és Mészáros Lőrinc befolyásainak vizsgálata indokolt lesz.12. Az orosz befolyás és a hazaárulással kapcsolatos bűncselekmények, következetesen a kormány rajtakapható néhány ügyben.13. Végül, de nem utolsósorban a legfőbb ügyész bűnpártoló magatartásának a kérdése az, ami elszámoltatást fog igényelni. Itt van a mi 13 pontunk, és garantáljuk, hogy mi nem úgy fogunk hozzáállni, mint ahogy önök álltak hozzá: nyilvánvalóan a Btk. jogállásainak tisztázása, a közélet tisztaságát veszélyeztető bűncselekmények definíciójának újragondolása, az einstand, ahogy önök zsebre tették a magánnyugdíjpénztárhoz hasonló vagyont, így kell Mészáros Lőrinc után nyúlni. Ahogy azt megtették a 98 százalékos különadó formájában a köztisztviselőkkel kapcsolatos végkielégítés esetén, ugyanúgy meg kell tennünk nekünk is [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] és a vagyoni adók bevezetésére vissza kell szerezni az államnak az önök által szétrombolt, szétlopott vagyont. Ez az, amit vállal 2018-ban az LMP, ha arra lehetőséget kapunk, nem úgy, ahogy önök tették. Köszönöm a szót, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr reagál. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A képviselő úr talán az új Alaptörvényt vagy a régi alkotmányt nem olvasta elég figyelmesen végig, ahol a hatalmi ágak különválasztását elég markánsan kifejezik ezek a jogszabályok. Ezek arról szóltak, hogy a kormányzat alá rendelten van egy Belügyminisztérium, de maga a Legfőbb Ügyészség is a parlament által kinevezett és a parlament által ellenőrzött, a bíróságok pedig önálló hatalmi ágat alkotnak. Tehát ezekben az ügyekben, amelyeket felsorolt, részben a közelmúlt 2010 előtti eseményeiben - hiszen tudjuk, a Sukoró-ügy is 2009-ben indult - megszülettek a feljelentések, a hatóságok lefolytatták az eljárásokat, és a független magyar bíróság döntött a legtöbb esetben úgy, ahogy döntött, vagy még folyamatban vannak az ügyek. Hogy ez mennyiben kormányzati felelősség? Ez a kormányzat nyújtott be ennek a parlamentnek olyan törvényeket, hogy például közbeszerzésen csak átlátható cégek indulhatnak, ami a korábbi időszakban például nem volt jellemző [[Dr. Hadházy Ákos közbeszól.]] vagy éppenséggel felállítottuk azt a fajta ellenőrzési rendszert, Lázár miniszter úr számtalan felszólalásában meg tudta erősíteni, hogy az esetek elenyésző számában talált csak akár az OLAF [[Dr. Hadházy Ákos: Hány százalékában?]] , akár bármilyen uniós ellenőrzés szabálytalanságokat. Számában, ezt mondtam, nem százalékában, mert százalékban nem kifejezhető ez a történet. Úgy tudom, Sallai képviselő úr felszólalására reagálok, tehát ha megengedi, képviselő úr, akkor ezekre a közbeszólásokra nem reagálnék. Tehát látható, hogy megvan az az alkotmányos berendezkedés Magyarországon, amely ezeket az ügyeket hivatott elbírálni. Elképzelhető az, hogy magának a jogi környezetnek, a büntetőeljárásnak a szigorú szabályai miatt nem éri el a bizonyítottság azt a mértéket, hogy felelősségre vonás történjen. Elképzelhető, mint ahogy a Sukoró-ügyben történt, hogy ez megvalósul, és az is elképzelhető, amit önök nem akarnak elhinni, hogy vannak olyan ügyek, amikor árnyékra vetődnek, és nincsenek bűncselekmények. Az, hogy önök handabandázva állandóan lopást kiabálnak meg az, hogy visszaszerezzük, meg a termőföldpályázatok hogyan alakultak - a képviselő úr is nyert a termőföldpályázaton földhaszonbérletet. [[Sallai R. Benedek: Nem nyertem!]] Akkor az érdekeltségei, fogalmazhatunk burkoltabban is, de gyakorlatilag maguk a pályázati dokumentációk mást bizonyítanak. Tehát azt kell mondanunk, hogy ez egy nyitott rendszer. Gyakorlatilag lehet, hogy önöknek fáj, hogy a magyar kis- és középvállalkozások ma sokkal jobban érezhetik magukat [[Dr. Apáti István: Bár úgy lenne!]] olyan környezet van, ahol nem a külföldi multinacionális cégek érvényesülnek, hanem végre a magyar gazdaság fejlődik, az itt termelt jövedelmek itt maradnak. Ennek ellenére mindig mondjuk önöknek, ha bármi olyan szabálytalanságot látnak, vagy bármilyen bűncselekmény gyanúja felmerül, akkor ne a sajtóból üzengessenek. Megvannak a hatóságok, meg lehet tenni a feljelentéseket, akár névvel vállaltan, hogy ki ellen, egyszer kiállhatnának, hogy ne csak így sunyiban történjen a történet [[Derültség a Jobbik és az LMP soraiban. Dr. Hadházy Ákos: Meg is tesszük!]] ne a sajtóban, hanem akkor vállalják azt, hogy adott esetben a hamis vád következményeit kell viselniük [[Dr. Apáti István: Ők mennek be a börtönbe, ez tréfás!]] nem pedig úgy, hogy a közszereplőkre annyi szemetet hányhatnak, amennyit akarnak, merthogy ők tűrni kötelesek ezt. [[Dr. Apáti István közbeszól.]] Gyakorlatilag, ha ezeket a szabályokat önök figyelembe vennék, akkor láthatnák azt, hogy amiket a képviselő úr felvetett - próbáltam jegyzetelni ezt a 13 ön által felvetett témát -, gyakorlatilag ezekben önök már feljelentéseket tettek, ezekben már a hatóságok zömében eljártak, és bebizonyosodott, hogy önök alaptanul vádolták meg az eljáró hatóságokat, vagy éppenséggel a kormányzatot visszaéléssel vagy bűncselekménnyel. [[10.10]] Lehet, hogy ez önöknek fáj, de ettől függetlenül a jogszabályi környezetet nem lehet felülírni, a garanciális szabályokat nem lehet megváltoztatni máról holnapra, és arra is utalnék, éppen a múlt történései kapcsán, hogy a büntetőjogban nincs visszamenőleges törvényalkotás. Tehát utólag nem lehet megállapítani azt, hogy ez vagy az bűncselekmény volt. Ezek ősi jogelvek, amelyeket be kell tartani, jogászkollégáim meg tudják erősíteni. És az, hogy a mai magyar jogkörnyezet ne védené meg a visszaélésektől a magyar közpénzeket, ez nem igaz. Magyarországon van az egyik legszigorúbb büntető törvénykönyv az Unión belül, különböző nemzetközi fórumokon éppen ez a kormány kellett hogy megvédje 2010 után a szigorításokat. Gondoljunk csak a „három csapás” törvénytől kezdve az összes szigorításra, ami a közbiztonságot helyreállította Magyarországon, de ugyanez igaz a közvagyon védelmére is. Úgyhogy képviselő urat biztatom, hogy olvassa el a jogszabályokat, és hogyha van jobb ötlete, van módosítási javaslata, akkor terjessze elő, de ez a környezet és a jelenlegi alkotmányos berendezkedés biztosítja azt, hogy ha valaha lenne is olyan, akkor önök teljesen eredménytelenül vágnának ebbe a dologba bele. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a napirend előtti felszólalások végére értünk. Most bizottsági jelentések és összegző módosító javaslatok vitáira kerül sor. Soron következik „Az 1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a New-Yorkban, 1961. március 30-án kelt Egységes Kábítószer Egyezmény módosításának kihirdetéséről” szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15368. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, maximum 15 perces időkeretben. Megadom a szót B. Nagy László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A Törvényalkotási bizottság 2017. június 8-ai ülése alkalmával a tagok megtárgyalták „Az 1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett, a New-Yorkban, 1961. március 30-án kelt Egységes Kábítószer Egyezmény módosításának kihirdetéséről szóló” T/15368. számú törvényjavaslatot.A bizottság a házszabály 46. §-a alapján 31 igen szavazattal, egyhangúlag összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat tartalmazza a Külügyi bizottság részletes vitát lezáró módosító javaslatát, amely nyelvhelyességi és technikai jellegű módosításokat fogalmaz meg, és amellyel a bizottság is teljes mértékben egyetértett.Összegezve a javaslat tartalmát, elmondhatom, hogy egy új hatóanyag kerül elhelyezésre az egységes kábítószer-egyezmény I. és IV. jegyzékére, ami azt jelenti, hogy az acetil-fentanil bekerül egy olyan körbe, amely a legszigorúbban ellenőrzött hatóanyagokat tartalmazza. Erre tekintettel az Országgyűlésnek kell döntenie arról, hogy a jogrendbe ülteti-e a szerződés új elemét. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarországon ez a hatóanyag a hatályos jogszabályok szigorúbb ellenőrzést lehetővé tevő jegyzékein még nem szerepel. A Fidesz-frakció kifejezetten támogatja a legkörültekintőbb ellenőrzés alá vételt, hiszen ezek a vegyületek több száz embert öltek meg világszerte. Mivel megkezdődött az újbóli használatuk, ezért kérem szíves támogatásukat a törvénymódosításhoz, és köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most szólni. [[Dr. Ónodi-Szűcs Zoltán Gusztáv: Nem.]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben, kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki szólni. [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát - ami nem is volt - lezárom. [[Derültség.]] Megkérdezhetem az előterjesztőt, hogy megváltoztatta-e véleményét, de orvosi logika, hogy ezt nem teszi meg, és ezt díjazzuk. Így aztán, tisztelt Országgyűlés, tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15338. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, maximum 15 perces időkeretben. Megadom a szót Hadházy Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. június 8-án a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta az energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló T/15338. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 23 igen szavazat mellett, 6 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be.Az összegző módosító javaslat csupán a Törvényalkotási bizottság saját kezdeményezését tartalmazza. Az iromány rögzíti, hogy a közös államhatár mentén lévő szénhidrogén-előfordulások kitermelésének megkezdésére meghatározó befolyással bírnak az érintett országok között fennálló, erre a tárgykörre vonatkozó nemzetközi szerződések által előírt eljárásrendek. Ezen eljárások olyan elemeket tartalmaznak, amelyek időtartama jelentős, és a bányavállalkozó által meg nem határozható időigénnyel járnak, mivel kormányközi testületek cselekményét is igényli. A javasolt törvénymódosítás azt a célt szolgálja, hogy a közös államhatár mentén lévő szénhidrogén-előfordulás tekintetében tíz évben határozná meg az üzemszerű kitermelés megkezdésének határidejét az alkalmazandó nemzetközi eljárásra tekintettel.A javaslat továbbá elősegíti, hogy a bányavállalkozót az államközi érintettségű bányatelkek esetében a kitermelésnek érdek- és felelősségi körén kívül felmerülő okokból történő akadályoztatása esetén ne érje joghátrány. Kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Megkérdezem Aradszki államtitkár urat, az előterjesztő nevében kíván-e most szólni. [[Dr. Aradszki András: Nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Képviselői felszólalások következnek, amennyiben erre vállalkoznak. Megkérdezem, hogy kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. A vitát lezárom; értelemszerűen az előterjesztő, gondolom, hogy nem kíván szólni. [[Dr. Aradszki András: Nem.]] Államtitkár úr ezt megerősíti. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a veszélyes áruk szállításával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/15642. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. Kíván-e Aradszki államtitkár úr előterjesztőként szólni? [[Dr. Aradszki András: Nem.]] Jelzi, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalásokra van lehetőség. Megkérdezem, kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Ennyivel is több időt adtam arra, hogy jelentkezzenek, de minthogy nem jelentkezett senki, a vitát lezárom. Kötelességem megkérdezni az államtitkár urat, hogy kíván-e most szólni. [[Dr. Aradszki András: Nem.]] Nem. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Soron következik a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. számú törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. [[10.20]] A Gazdasági bizottság által benyújtott T/15777. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Hadházy Sándor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. június 9-én a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. számú törvény módosításáról szóló 15777. számú törvényjavaslatot és ahhoz a bizottság 21 igen szavazattal, 4 nem ellenében összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat csupán a Törvényalkotási bizottság saját nyolcpontos kezdeményezését tartalmazza, amelynek értelmében utánpótlás-nevelést, -fejlesztést végző alapítványnak minősül az az alapítvány, amelynek alapító okiratába meghatározott tartós közérdekű cél szerinti tevékenység, elsősorban utánpótláskorú versenyzőkkel kapcsolatos sporttevékenység elősegítése feltételeinek biztosítása, felkészítő és versenyeztetési feladatok szervezése tartozik. A módosítás konzekvenciát biztosít a két törvény definíciói között, mivel rögzíti, hogy kizárólag a sporttörvény szerinti tevékenységet végző alapítványok jogosultak a látvány-csapatsporti támogatás igénybevételére.A módosító rögzíti továbbá, hogy a támogatási igazolás kiállításának feltétele, hogy a támogatással érintett tárgyieszköz-beruházást, -felújítást a saját tulajdonban vagy vagyonkezelésben lévő ingatlanon valósítsa meg a támogatás igénybevételére jogosult, vagy pedig a támogatási igazolás kiállítására jogosult szerv felé előzetesen be kell hogy nyújtsa az ingatlanhasznosításra vonatkozó megállapodást azzal, hogy állami és helyi önkormányzati tulajdon esetén vagyonhasznosításra vonatkozó megállapodás versenyeztetés mellőzésével is megköthető. A benyújtott törvényjavaslat a látvány-csapatsportok körét a röplabdával bővíti, amely reményeink szerint a sportág további fejlődését szolgálja. Kérem tisztelettel támogatásukat. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Most megkérdezem az előterjesztőt, a Gazdasági bizottság nevében Galambos Dénes képviselő urat, kíván-e most szólni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Asszony! A Hadházy Sándor képviselőtársam által elmondottakat nem kívánom megismételni. A záróvitában tulajdonképpen csak arra szeretnék utalni, ami a fő irányát tartalmazza a törvényjavaslatnak, a T/15777. számúnak, hiszen a Törvényalkotási bizottság előadójaként képviselőtársam elmondta azokat a módosításokat, amelyeket a bizottság megtárgyalt, és amelyeket a Gazdasági bizottság mint előterjesztő szintén támogatásáról biztosított. Az előttünk fekvő törvényjavaslat legfontosabb eleme, hogy kibővíti a látvány-csapatsportágak támogatásának körét, aminek köszönhetően a röplabda is bekerül a látvány-csapatsportok közé. Ahogy az általános indoklásban jeleztük, a 2011. évi bevezetéskor, a tao 2011. évi bevezetésekor már felmerült a röplabda felvétele is. A röplabda sportágban olyan fejlődés indult meg eredményesség tekintetében és klubszinten is, amely indokolttá tette azt, hogy ezen látvány-csapatsportág is bekerüljön a taojogszabály hatálya alá. Azt gondolom, szeretném még rögzíteni, hogy az általános vita során ennek a látványsportágnak a bevételét a tao által támogatható körbe valamennyi ellenzéki frakció is támogatta. A javaslat még számos, a szabályozást egyszerűbbé, világosabbá és hatékonyabbá tevő módosítást tartalmaz. Ezek ismétlésébe nem szeretnék belebocsátkozni. Azt gondolom, a törvényjavaslat általános vitájában, majd a részletes vitában a Törvényalkotási bizottság előtt, illetőleg ezt megelőzően a plenáris ülésen elhangzott érvek alapján megállapítható, hogy a törvényjavaslat megfelel a jogalkotási követelményeknek. Pozitív és előremutató rendelkezéseket tartalmaz a látvány-csapatsportágak támogatásával kapcsolatban, ezért kérem képviselőtársaimat, hogy a mai szavazáson is támogassák az indítványt. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom, hogy 7 perc 40 másodperce maradt, ha a zárszóban is kíván esetleg szólni. Most pedig a kormány részéről szólalhat fel Szabó Tünde államtitkár asszony. Kíván-e élni ezzel a lehetőséggel? [[Jelzésre:]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Urak! Magyarország Kormánya 2010-től a sportot nemzetstratégiai ágazatként kezeli. Ennek érdekében az állami sportvezetés több célt is kitűzött maga elé, mégpedig az utánpótlás nevelése, az élsport fejlesztése és a szabadidősport támogatása mellett minden gyermek sportoljon, sportlétesítmények épüljenek, és minél több nemzetközi sporteseménynek adhassunk otthont. Mindezen célkitűzéseknek megfelelően kialakításra került a kiemelt sportágak támogatási rendszere, létrehozásra került a felzárkóztatási sportágak alapja, és 2011. július 1-jétől hatályos a látvány-csapatsportágak társaságiadókedvezmény-támogatási rendszerét elősegítő törvény is. A látvány-csapatsportágba tartozó szervezetek utánpótlás-nevelési feladatokra, képzésekre és szervezetekre, a személyi jellegű ráfordításokra, versenyeztetésre, tárgyieszköz-beruházásokra, valamint létesítményfejlesztésekre és felújításokra igényelhetnek támogatást a taotörvény alapján. Az igénybe vett támogatásoknak köszönhetően jelentősen javult hazánkban a létesítményhelyzet, és nagymértékben növekedett a rendszeresen testmozgást végző sportolók és az igazolt versenyzők száma is. Mint tudjuk, a sport, az azon keresztül megvalósuló egészség- és mozgástudatos életmód támogatása hasznos és megtérülő társadalmi befektetés is. A tao és a többi sportágfejlesztést elősegítő program hozzájárul a magyar lakosság egészségének megőrzéséhez, a fiatal sportolók támogatásához és a minél korábbi bevonásukhoz a sportba. Az egészséges gyermek pedig a nemzet jövőjének a záloga. Mindezekre tekintettel fontosnak tartottuk a taorendszer folytatását. Az általános vita során is elhangzott, az Európai Bizottság átfogó vizsgálatát követően idén márciusban döntött és engedélyezte a tao sporttámogatási rendszer további hat évvel történő meghosszabbítását. A látvány-csapatsportágak támogatási rendszerébe tartozó források felhasználását pedig egy nagyon szigorú protokoll alapján végrehajtott többlépcsős szakmai és pénzügyi vizsgálat és ellenőrzés követi. A közigazgatási szervezeti keretek között három szakaszból álló rendszer került kialakításra, amely szerint a sportágfejlesztési program előzetes jóváhagyása a jóváhagyást végző szervezet által történik. Ezt követően az előrehaladási jelentések folyamatosan nyomon követése zajlik, majd a sportágfejlesztési programok támogatási időszakot követő lezárása után 20 millió forint feletti támogatás esetén független könyvvizsgáló által hitelesített záró- vagy végelszámolás benyújtása és vizsgálata történik. Az ellenőrző szerv feladata a támogatási összegek jogszerű felhasználásának ellenőrzése, a sportágfejlesztési programok megvalósulásának figyelemmel kísérése, ezeket követően és keresztül a sport fejlődésének az elősegítése. A jogszabály részletesen leírja azt is, hogy milyen feltételek mentén kell a támogatott szervezetnek felhasználnia a támogatást. A taotörvény módosító javaslataival kapcsolatban fontosnak tartom megjegyezni, ahogyan az előzmények során is említettük, az egyik fő eleme, hogy egy új sportággal bővül a támogatás, a látvány-csapatsportágak köre, mégpedig a röplabdával, amelynek a társadalmi támogatása és a látvány-csapatsportági jellege, azt hiszem, vitán felül van. [[10.30]] A törvény 1. §-a egy új (3) bekezdéssel egészül ki, amely módosítás jogtechnikai pontosítást tartalmaz. A módosítás, ahogy hallhattuk is képviselő úrtól, kölcsönösséget biztosít a két törvény definíciói között, mivel rögzíti, hogy kizárólag a sporttörvény szerinti tevékenységet végző alapítványok jogosultak a látványcsapatsport-támogatás igénybevételére, amely rendelkezés összefügg a törvény 6. § új (2) bekezdésével.A taotörvény 22/C. §-a egy új bekezdéssel egészül ki, amely módosítás garanciális jellegű. A módosítás biztosítja eszerint, hogy amennyiben a támogatást végző és igénylő kedvezményezett nem saját tulajdonú ingatlanon végez beruházást vagy fejlesztést, arra csak tulajdonossal vagy vagyonkezelővel kötött előzetes megállapodás alapján kerülhet sor, amely garantálja, hogy a támogatás igénybevételére jogosult sportszervezet és az ingatlan tulajdonosa vagy a vagyon kezelője előzetes megállapodásának köszönhetően az ingatlanhasznosítás feltételeiről a megvalósítást és üzembe helyezést követően már ne legyenek ezzel kapcsolatosan bármiféle vitáik. A módosítás a vagyontörvény alapján biztosítja, hogy állami vagy önkormányzati tulajdonra irányuló fejlesztés esetén a támogatásra jogosult sportszervezet vagy -szövetség a vagyonhasznosításra irányuló megállapodás saját jogú kedvezményezettje lehessen, hiszen a fejlesztési forrás az általa készített sportfejlesztési program alapján realizálódik az állam vagy az önkormányzat tulajdonában álló ingatlanon. Tisztelt Országgyűlés! Ahogy már elhangzott, ezen túlmenően a törvénymódosítás elsődleges célja, hogy a jelentős fejlődést és eredményeket felmutató röplabda sportág bekerülhessen a látvány-csapatsportágak közé. A törvénymódosítási javaslat által érintett egyéb rendelkezések pedig jogtechnikai pontosításokat, garanciális jellegű kiegészítéseket és szövegpontosító rendelkezéseket tartalmaznak. Ennek megfelelően a magyar kormány nevében ezúton kérem a tisztelt képviselőktől a törvény módosításának a támogatását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, tájékoztatom önöket. Most képviselői felszólalások következnek időkeretben. Az időkeret megoszlása: Fidesz 17 perc, KDNP 8 perc, MSZP 9 perc, Jobbik 9 perc, LMP 5 perc, függetlenek 2 perc. Elsőként Legény Zsolt képviselő úr, az MSZP képviselője jelentkezett szólásra. Parancsoljon!
Köszönöm a szót és a lehetőséget. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nem jelentkeztem volna szólásra, ha nem hallgattuk volna most meg államtitkár asszonynak a győzelmi jelentését a sporttal és a taóval kapcsolatos törvényről. Éppen ezért kell hogy néhány dolgot elmondjunk. Összességében azt látjuk, azt tapasztaljuk, hogy van, amikor nagyon remek ötlet, van, amikor nagyon remek kormányzati ötlet az, amit látunk, de aztán mindig a megvalósításban azt látjuk, hogy valami félrecsúszik. Önmagában lehet, hogy a taorendszer egy jó rendszer lenne, hiszen a sportok, a látványsportok, a csapatsportok erősítését és az utánpótlás erősítését is szolgálná, azonban azt láttuk az elmúlt években a taóval kapcsolatosan, hogy érdekes módon valahol mindig egy pénzmosoda jelent meg ezzel kapcsolatosan, valahol mindig a helyi fideszes potentát által támogatott csapatok erősödnek. Ez jellemzően egyébként a focira volt nagyon-nagyon igaz. Többek között szokták itt említeni például a Mezőkövesd csapatát, ami Tállai államtitkár úr kedvenc csapata. Érdekes módon azt mondják, hogy sportszakmailag, amihez én egyébként kevésbé értek, ezt meg kell hogy mondjam őszintén, nem biztos, hogy indokolt lenne, hogy azon csapatokat részesítik előnyben, amelyeket, de hát hozzászoktunk, hogy ma Magyarországon a magyar valóság így szokott megvalósulni. Ami a taóval kapcsolatosan az egyik nagy fájdalmunk, az pontosan az, hogy azt látjuk, hogy gyakorlatilag a fideszes maffiamódszer itt is működik, itt is jobbára a pénzek olyan irányú mozgásáról és átcsoportosításáról szól ez az egész, amelyet mi kifejezetten károsnak tartunk. Éppen ezért tehát még egyszer szeretném leszögezni: lehet, hogy önmagában a taorendszer jó lenne, de a megvalósítása, az, ahogyan ezt a Fidesz megint csak az elmúlt években rendezte, mindig és többször is elmondtuk már, szerintünk kiverte a biztosítékot, és éppen ezért szerettem volna ezen hozzászólásommal is ezt megerősíteni. Ráadásul azzal tökéletesen egyet is tudnánk érteni, hogy mondjuk, a röplabdát is emeljük be. Ráadásul én személy szerint vagy éppen területileg érintett is vagyok, hiszen a megyémben, Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében, Nyíregyházán kifejezetten erős a röplabdasport. De ezzel együtt, mondjuk, szerintem sokkal jobban járnánk, ha még ezen belül is a pénzeket akár a kézilabdára vagy a vízilabdára összpontosítanánk, ahol valóban eredményeket érünk el, mert ugyan a legnagyobb futballszurkoló vagyok, de sajnos ez a péntek esti gyalázatos eredmény azt mutatja, hogy valami mégiscsak a magyar futballban nincs rendben. Azt tudjuk, hogy miniszterelnök úrnak a kedvenc sportága a foci, éppen ezért azt is még talán megértenénk, bár nem értjük meg, csak látjuk sajnos, hogy mondjuk, hogyan kell Felcsútra stadiont építeni, ahol gyakorlatilag nagyobb a stadion befogadóképessége, mint a település lakosságszáma, de hát, ahogyan említettem, a taorendszerrel így kell kistafírungozni, mondjuk, éppen azokat a csapatokat, amelyek valamelyik fideszes potentátnak a kedvencei. Éppen ezért tehát azt mondjuk és azt állítjuk, önmagában a taorendszer nem jó úgy, ahogyan a Fidesz ezt megvalósítja, és úgy, ahogy ezt a kormány megvalósítja. Azzal egyetértenénk, hogy például most a röplabdát emeljük be. De összességében, még egyszer mondom, a megvalósításba, mindig valahogy azt látjuk, hogy hiba csúszik, és ez a hiba általában pénzlenyúlás keretében valósul meg. Elnök úr, köszönöm a lehetőséget. [[Heringes Anita tapsol.]]
Köszönöm. Tisztelt Képviselők! Kíván-e még valaki felszólalni? [[Nincs jelzés.]] Megállapítom, hogy nem. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztőt, Galambos képviselő urat, hogy kíván-e reflektálni, illetve kíván-e szólni. [[Jelzi hozzászólási szándékát. Dr. Legény Zsolt: Természetesen egy kis vitát generáljunk.]] Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Azt gondolom, hogy a „győzelmi jelentés” megfogalmazás ilyen értelemben pejoratívan nem fogadható el ebben az összefüggésben sem, meg azt gondolom, nem is ez volt az államtitkár asszony szándéka. Amit itt Legény Zsolt képviselőtársam mondott, a tekintetben egyezik a véleményünk, hogy vannak olyan sportágak, például a kézilabda, és e tekintetben pozitív példákat is tudok mondani, hiszen pont a választókerületem egyik akadémiája az, amely ebből a taotámogatásból tud olyan utánpótlás-nevelést végrehajtani, amely példaértékű. Nyilván nem fogok megnevezni cégnevet és egyesületet se, mindenki el tudja olvasni. Példamutató és előremutató az, amit végeznek azzal a szakmai munkával, ha már a kézilabdát felemlítette képviselőtársam. De a röplabda is fejlődő a mi térségünkben. Azt gondolom, hogy magának a 2011-ben bevezetett rendszernek az Unió hosszabbításával együtt mindenképpen a pozitív elemeit kell tekintenünk. Azt tapasztalom azon vállalatok részéről, amelyek jelentős számban vannak Fejér megyében és a választókerületemben is, hogy ennek a társadalmi felelősségvállalásnak a keretében, és most ezt komolyan jelzem, azon távoli régiókból érkezett vállalatokat is meg tudtuk szólítani, amelyek nem ismerték ennek a módszernek a milyenségét, és amikor látták, hogy mire fordítódnak ezek a pénzek például a kézilabda területén, akkor jó szívvel adták és adják a továbbiakban is ezeket az összegeket, amelyek, még egyszer hangsúlyozom, nagyon fontos utánpótlás-nevelési bázisalapot jelentenek. Annak örülünk, hogy a törvényjavaslat vonatkozásában maga a látványsportágak közé való beiktatása a röplabdának egységes véleményen alapult. Azt gondolom, hogy az államtitkár asszony által elmondottak pedig abban a megvilágításban mindenképpen helytállóak, amelyek az egész rendszer pozitív és fenntartható voltát jelezték. Köszönöm a vitában történő részvételüket, és kérem, támogassák szavazatukkal.
Nagyon szépen köszönöm. Tájékoztatom önöket, hogy a határozathozatalokra a mai ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Határozathozatallal fogjuk folytatni a munkánkat, erre déli 12 órától kerül sor. 12 óráig tehát szünetet rendelek el, utána pedig szavazunk. Köszönöm szépen a munkájukat. Viszontlátásra! [[Szünet: 10.39-12.03]] (Elnök: dr. Latorcai János Jegyzők: dr. Tiba István és Szávay István)
Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm valamennyiüket. Megkérem, foglalják el helyüket, és ellenőrizzék, hogy a kártyáikat megfelelően elhelyezték-e a szavazógépben. Határozathozatalok következnek. Soron következik a tájékoztató az Állami Számvevőszék 2016. évi szakmai tevékenységéről és beszámoló az intézmény működéséről az Országgyűlés részére című beszámoló elfogadásáról szóló H/15541. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/15541. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 130 igen szavazattal, 61 nem ellenében és 1 tartózkodó szavazattal elfogadta. Soron következik a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló T/14967. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/14967/23. számon, összegző jelentését pedig T/14967/24. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 16., 18. és 8. számú, az LMP képviselőcsoportja pedig a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 8. számú módosító javaslat Szávay István és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 25 igen szavazattal, 168 nem ellenében, 1 tartózkodó szavazattal nem tartotta fenn. A 2. számú módosító javaslat Szél Bernadett és Hadházy Ákos indítványa. Ennek elfogadása magában foglalja a 16. számú, ugyanakkor kizárja a 18. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 129 nem ellenében és 1 tartózkodó szavazattal nem tartotta fenn. A 16. számú módosító javaslat Szávay István és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 30 igen szavazattal, 163 nem ellenében és 1 tartózkodó szavazattal nem tartotta fenn. A 18. számú módosító javaslat is Szávay István és Gyöngyösi Márton indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 25 igen szavazattal, 169 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (2) bekezdése alapján a Fidesz képviselőcsoportja a T/14967/23. számú összegző módosító javaslat 2. pontjáról külön szavazást kezdeményezett. Először erről döntünk, majd ezt követően határozunk az összegző módosító javaslat további pontjairól. Az összegző módosító javaslat 2. pontjában a bizottság a törvényjavaslat 1. § (4) bekezdésének új d) ponttal történő kiegészítését javasolja. A Fidesz kérésére külön döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az összegző módosító javaslat 2. pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] bekezdésének új d) ponttal történő kiegészítését javasolja. A Fidesz kérésére külön döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az összegző módosító javaslat 2. pontját. Kérem, szavazzanak! (Szavazás.) Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosítójavaslat-pontot 154 igen szavazattal, 40 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most az összegző módosító javaslat további pontjairól határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/14967/23. számú összegző módosító javaslatának további pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat további pontjait 130 igen szavazattal, 35 nem ellenében és 29 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/14967/28. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 130 igen szavazattal, 44 nem ellenében és 24 tartózkodó szavazattal elfogadta. [[Szabó Timea megpróbál átadni Orbán Viktornak egy több méter hosszúságú leporellót, amelyet Orbán Viktor nem vesz át, majd ezután a képviselőnő kiteríti azt az ülésterem közepén. Zaj, közbeszólások. Szabó Timea: Ez nem a Soros, ez a vidéki nagycsaládos-szervezetek...]] [[12.10]] Soron következik a büntetőeljárásról… [[Szabó Timeának:]] Képviselő asszony, nem tudom, tudja-e, hogy szavazás közben vagyunk, ennek megfelelően nemcsak előre be nem jelentett szemléltetést alkalmaz, hanem a szavazás rendjét is megzavarja. Ennek megfelelően fogom majd a házelnök urat tájékoztatni. Kérem, hogy fejezze be ezt a tevékenységét! [[Szabó Timea: Nyugodtan folytathatják a szavazást!]] Soron következik a büntetőeljárásról szóló T/13972. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/13972/36., összegző jelentését pedig T/13972/37. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 13., 14. és 16., a Jobbik képviselőcsoportja a 22., 23. és 25., az MSZP képviselőcsoportja pedig az 5., 6. és 7. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 13. számú módosító javaslat Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 14. számú módosító javaslat is Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 128 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 16. számú módosító javaslat is Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 129 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 22. számú módosító javaslat Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 31 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 33 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 23. számú módosító javaslat is Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 131 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 25. számú módosító javaslat is Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 25 igen szavazattal, 167 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Bárándy Gergely indítványa. Ennek elfogadása kizárja a 7. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat is Bárándy Gergely indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat is Bárándy Gergely indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 130 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 29-40., az 58. és 169. pontjának, valamint a 172. pont 54-56. és 82. sorának elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/13972/36. számú összegző módosító javaslatának minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 154 igen szavazattal, 11 nem ellenében, 33 tartózkodás mellett elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/13972/36. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontjait 153 igen szavazattal, 8 nem ellenében, 33 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a 13972/39. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/13972/39. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 154 igen szavazattal, 10 nem ellenében, 34 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/13972/39. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 154 igen szavazattal, 7 nem ellenében, 33 tartózkodás mellett elfogadta. [[12.20]] Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik a titkos információgyűjtés szabályainak az új büntetőeljárási törvénnyel összefüggő, továbbá a bírósági végrehajtás során a sértettnek megítélt polgári jogi követelések kielégítési sorrendjére vonatkozó rendelkezések módosításáról szóló T/15054. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15054/5., összegző jelentését pedig T/15054/6. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Arra figyelemmel, hogy ennek 1., 2. és 4. pontjai elfogadásához minősített többség szükséges, a határozathozatalra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15054/5. számú összegző módosító javaslatának minősített többséget igénylő pontjait. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat minősített többséget igénylő pontjait 159 igen szavazattal, 39 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15054/5. számú összegző módosító javaslatának egyszerű többséget igénylő pontját. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslat egyszerű többséget igénylő pontját 159 igen szavazattal, 35 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a T/15054/7. számú egységes javaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15054/7. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 154 igen szavazattal, 39 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15054/7. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 154 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a Magyar Honvédségnek az Iszlám Állam elnevezésű terrorszervezet elleni nemzetközi fellépésben való további részvételéről szóló H/15345. számú határozati javaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Ennek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/15345. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 133 igen szavazattal, 61 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvények kiemelt nemzeti emlékhellyel összefüggő módosításáról szóló T/15784. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15784/9. számon, összegző jelentését pedig T/15784/10. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 3. és a 4. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 28 igen szavazattal, 126 nem ellenében, 39 tartózkodás mellett nem tartotta fönn.A 4. számú módosító javaslat is Hegedűs Lorántné indítványa. Fenntartáshoz minősített többség szükséges. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 25 igen szavazattal, 130 nem ellenében, 42 tartózkodás mellett nem tartotta fönn.Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15784/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 129 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta.Most a zárószavazás következik. Felhívom figyelmüket, hogy a T/15784/12. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseinek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15784/12. számú egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 130 igen szavazattal, 67 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem fogadta el. Most az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő részeiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15784/12. számú egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 153 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az egyes állami tulajdonú ingatlanok ingyenes egyházi tulajdonba adásáról szóló T/15058. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Felhívom szíves figyelmüket, hogy a benyújtott törvényjavaslat sarkalatossági rendelkezése meghatározza a minősített többséget igénylő rendelkezések körét. Ezek elfogadásához a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazata szükséges. Erre figyelemmel a zárószavazásra két részletben kerül sor. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15058. számú törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslat minősített többséget igénylő rendelkezéseit 159 igen szavazattal, 38 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a benyújtott törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseiről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15058. számú törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a benyújtott törvényjavaslat egyszerű többséget igénylő rendelkezéseit 154 igen szavazattal, 38 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[12.30]] Soron következik az ügyvédi tevékenységről szóló T/15371. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15371/16., összegző jelentését pedig T/15371/17. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja az 5. számú, a Jobbik képviselőcsoportja pedig a 11., 6. és 7. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Hadházy Ákos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 34 igen, 129 nem és 31 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. A 11. számú módosító javaslat Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 61 igen, 130 nem és 1 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. A 6. számú módosító javaslat Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 31 igen, 130 nem és 33 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. A 7. számú módosító javaslat is Staudt Gábor és Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 32 igen, 129 nem és 33 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn.Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15371/16. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 129 igen, 3 nem és 61 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15371/19. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 130 igen, 3 nem és 61 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most soron következik az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról szóló 2003. évi CXXV. törvény és a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról szóló T/12366. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/12366/7., összegző jelentését pedig T/12366/8. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/12366/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 135 igen, 28 nem és 30 tartózkodó szavazattal elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/12366/9. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 135 igen, 28 nem és 30 tartózkodó szavazattal elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az igazságügyi alkalmazottak szolgálati jogviszonyáról szóló 1997. évi LXVIII. törvény, valamint a legfőbb ügyész, az ügyészek és más ügyészségi alkalmazottak jogállásáról és az ügyészi életpályáról szóló 2011. évi CLXIV. törvény módosításáról szóló, T/15785. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15785/14., összegző jelentését pedig T/15785/15. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2., 3. és 9. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről döntünk. A 2. számú módosító javaslat Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 60 igen, 130 nem és 3 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. A 3. számú módosító javaslat is Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen, 129 nem és 2 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. A 9. számú módosító javaslat is Gyüre Csaba indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen, 130 nem és 1 tartózkodó szavazattal nem tartotta fönn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fönn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15785/14. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 151 igen, 40 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15785/17. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 153 igen, 40 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvénynek a gyermekvédelem rendszerének megerősítése érdekében történő, valamint egyéb törvények módosításáról szóló T/15378. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15378/11., összegző jelentését pedig T/15378/12. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2., 4. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. [[12.40]] bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2., 4. és 5. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. (12.40) Először ezekről szavazunk. A 2. számú módosító javaslat Vágó Sebestyén indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 27 igen szavazattal, 126 nem ellenében, 37 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 4. számú módosító javaslat Sneider Tamás és Vágó Sebestyén indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 57 igen szavazattal, 125 nem ellenében, 9 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Az 5. számú módosító javaslat Vágó Sebestyén indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 27 igen szavazattal, 128 nem ellenében, 38 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15378/11. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 133 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 26 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15378/14. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 133 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 25 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország 2018. évi központi költségvetésének megalapozásáról szóló T/15429. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15429/25. számon, összegző jelentését pedig T/15429/26. számon terjesztette elő. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja az 5. és a 6. számú, az MSZP képviselőcsoportja a 13., a 7. és a 9. számú, az LMP képviselőcsoportja pedig a 17., a 18. és a 19. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről határozunk. Az 5. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné indítványa. Ennek elfogadása magában foglalja a 19. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 129 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 19. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és Szél Bernadett indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 127 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 18. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Ennek elfogadása kizárja a 6. számú módosító javaslatot. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 129 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 6. számú módosító javaslat Hegedűs Lorántné indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 127 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 13. számú módosító javaslat Harangozó Tamás indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 40 igen szavazattal, 129 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 7. számú módosító javaslat Bárándy Gergely indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 65 igen szavazattal, 128 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 9. számú módosító javaslat Bárándy Gergely indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 128 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn. A 17. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 62 igen szavazattal, 129 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Tisztelt Országgyűlés! Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15429/25. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 128 igen szavazattal, 60 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15429/30. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 129 igen szavazattal, 64 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Most soron következik az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15428. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15428/21., összegző jelentését pedig T/15428/22. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az LMP képviselőcsoportja a 10., 12. és 14. számú módosító javaslatok fenntartását indítványozta. Először ezekről szavazunk. A 10. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 7 igen szavazattal, 134 nem ellenében, 52 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 12. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 128 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. A 14. számú módosító javaslat Schmuck Erzsébet és képviselőtársai indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 63 igen szavazattal, 129 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. [[12.50]] Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15428/21. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 152 igen szavazattal, 35 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15428/24. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 152 igen szavazattal, 40 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik az egyes törvényeknek a közérdekű nyugdíjas szövetkezetek létrehozásával összefüggő módosításáról szóló T/15558. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15558/9., összegző jelentését pedig T/15558/10. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján az MSZP képviselőcsoportja a 3. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 3. számú módosító javaslat Heringes Anita javaslata. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 64 igen szavazattal, 129 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem tartotta fenn.Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15558/9. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 129 igen szavazattal, 59 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15558/12. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 129 igen szavazattal, 61 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik „Az 1965. évi 4. törvényerejű rendelettel kihirdetett New-Yorkban, 1961. március 30-án kelt Egységes Kábítószer Egyezmény módosításának kihirdetéséről” szóló T/15368. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15368/7., összegző jelentését pedig T/15368/8. számon terjesztette elő. Az előterjesztő T/15368/2. számon kiigazítást nyújtott be, amely a hálózaton valamennyiük számára elérhető. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15368/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 189 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15368/9. számú egységes javaslatot a kiigazítással együtt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 191 igen szavazattal, ellenszavazat és tartózkodás nélkül elfogadta. Soron következik az energetikai tárgyú törvények módosításáról szóló T/15338. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15338/7. számon, összegző jelentését pedig T/15338/8. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről szavazunk. A 2. számú módosító javaslat Kepli Lajos indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 66 igen szavazattal, 118 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15338/7. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 126 igen szavazattal, 56 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15338/10. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 124 igen szavazattal, 41 nem ellenében, 24 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik a veszélyes áruk szállításával összefüggő egyes törvények módosításáról szóló T/15642. számú törvényjavaslat zárószavazása. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a törvényjavaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15642. számú törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 154 igen szavazattal, 30 nem ellenében, 6 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény módosításáról szóló T/15777. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15777/5., összegző jelentését pedig T/15777/6. számon terjesztette elő. Tájékoztatom önöket, hogy a házszabály 48. § (4) bekezdése alapján a Jobbik képviselőcsoportja a 2. számú módosító javaslat fenntartását indítványozta. Először erről határozunk. A 2. számú módosító javaslat Szilágyi György indítványa. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, fenntartja-e a javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosító javaslatot 34 igen szavazattal, 124 nem ellenében, 32 tartózkodás mellett nem tartotta fenn. Mivel az Országgyűlés módosító javaslatot nem tartott fenn, most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15777/5. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 151 igen szavazattal, 39 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[13.00]] Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15777/8. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 150 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet tartunk. [[Rövid szünet.]] Soron következik az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Balla György és Kucsák László fideszes képviselőtársaink által benyújtott T/15557. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlamenti informatikai hálózaton valamennyiünk számára elérhető. [[Mozgás.]] A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Mielőtt megadnám a szót Kucsák László képviselő úrnak, arra kérem azon képviselőtársaimat, akik most igyekeznek elhagyni az üléstermet, azt minél hamarabb tegyék meg, vagy üljenek le a helyükre, hogy a vitát zavartalanul tudjuk biztosítani. Kucsák László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. június 9-én tartott ülésén megtárgyalta az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló T/15557. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat - a továbbiakban HHSZ - 46. §-a alapján 20 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett támogatta. A bizottsági ülés során a tagok megtárgyalták a háttéranyagban szereplő, a Gazdasági bizottság által beterjesztett módosító javaslatokat, amelyeket a Törvényalkotási bizottság tovább pontosított. Az elektronikus hírközlésről szóló törvény vonatkozó bekezdését egészíti ki az összegző módosító javaslat azzal, hogy a határozott idejű szerződés időtartama akár két év legyen abban az esetben, ha a szerződéskötéshez kedvezményes készülékvásárlás - például televízió, mobiltelefon, számítógép és így tovább - is kapcsolódik. Ebben az esetben az előfizetés díja megegyezik az egy évre kötött szerződések díjával.Hadd emeljem ki azt a rendelkezést is, hogy a hűségszerződéssel vásárolt készülékeknél a szolgáltató köteles ingyen függetleníteni a készüléket a határozott idejű szerződés lejártát követően. Hangsúlyozom, hogy a jogértelmezési problémák feloldása céljából meghatároztatott az a feltétel is, miszerint a hűségszerződés lejárta utáni szerződési feltételek az előfizető határozott időtartamú szerződési feltételeihez képest nem lehetnek kedvezőtlenebbek. Továbbá a javaslat tisztázza, hogy a hűségidős határozott időtartam után a szerződés automatikusan határozatlanná alakul át, de a feleknek lehetőségük van akár felmondani is azt. Ugyanakkor a szolgáltató részére kötelezettségként írja elő, hogy a határozott idejű szerződés lejárta előtt 90 nappal három alkalommal tájékoztassa a fogyasztót a szerződés lejártát követően létrejövő változásokról, illetve arról, hogy milyen, a hatályos szerződési feltételekhez hasonló feltételeket tartalmazó szerződési ajánlatai vannak a szolgáltatónak.Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen törvényjavaslatban a fogyasztói jogokat erősítő rendelkezéseket rögzítettük, illetve azt mondhatom, hogy a felhasználók érdekeit a korábbiakhoz képest még inkább kiszélesítjük. Kérem, tisztelt képviselőtársaim, hogy álljunk ki az állampolgárok érdeke mellett, akik ebben az esetben is számítanak a törvényhozók segítségére. Köszönöm, hogy meghallgattak. Köszönöm a szót. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Megkérdezem, a kormány részéről kíván-e államtitkár úr felszólalni, mert most van lehetőség, vagy bármikor a vita során. [[Kara Ákos: A végén.]] A végén nincs lehetőség, államtitkár úr, ha lezárom a vitát, utána már csak az előterjesztő szólhat. Akkor államtitkár úrnak adok most szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Egy újabb hírközlésitörvény-módosítás vitáján vagyunk túl. Ez a módosítás most a fogyasztókról, az internetező, telefonáló, kábeltelevíziós szolgáltatást igénybe vevő emberekről szól, az ő érdekeiket védi, az ő helyzetüket erősíti meg. A javaslat alapján a hűségidő egy évre csökken, vége tehát annak az időszaknak, amikor egy szolgáltató csak úgy évekre magához kötötte a kiszolgáltatott ügyfeleket. A hűség csak akkor lehet két év, ha például okostelefont vagy okostévét, tabletet vásárolunk részletre az előfizetés mellé. Ha viszont minden részletet kifizettünk és a hűségidő letelt, a szolgáltató köteles lesz ingyen függetleníteni a telefont.Tisztelt Képviselőtársaim! A szolgáltatók eddig a hűséges fogyasztót inkább büntették, a hűségidő lejárta után magasabb árral díjazták a hűségét. A most elfogadott törvényjavaslat a jövőben ezt megtiltja, az előfizető helyzete tehát a hűségidő után sem lehet majd rosszabb. [[Dr. Tiba Istvánt a jegyzői székben Móring József Attila váltja fel.]] Az előbb elmondott új szabályokat idén novembertől kell majd alkalmazni, azaz, aki novemberben fizet elő mobiltelefonra, internetre vagy kábeltévére, már a fogyasztókat védő új szabályok alapján fogja igénybe venni a szolgáltatást. Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány nevében azt kérem önöktől, hogy támogassák a szavazás során ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen a megtisztelő figyelmüket. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Megkérdezem, kíván-e valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Mivel vita nem volt, megkérdezem, zárszóként Kucsák képviselő úr kíván-e felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, parancsoljon! Kucsák László képviselő úré a szó. [[13.10]]
Köszönöm a szót. Nagyon röviden csak szeretném megköszönni képviselőtársaink hozzáállását az általános vitában, a bizottsági ülésen. Igyekeztünk az elhangzott véleményeket, felvetéseket beépíteni a javaslatokba. Ezek testet is öltöttek egyébként a módosító indítványokban. Úgyhogy a mostani hallgatást beleegyezésnek tekintve reméljük, hogy a zárószavazásnál is nagy támogatottságot fog élvezni ez a javaslat, amely valóban az emberek érdekeit szolgálja. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tájékoztatom a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik a kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Kósa Lajos, Németh Szilárd István és Balla György fideszes képviselőtársaink által benyújtott T/15778. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ezúton tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. június 8-án a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta a kéményseprő-ipari tevékenységről szóló 2015. évi CCXI. törvény módosításáról szóló T/15778. számú törvényjavaslatot és ahhoz a bizottság 35 igen szavazat mellett, 1 tartózkodással, tehát ellenszavazat nélkül összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be. Az összegző módosító javaslat csupán a Gazdasági bizottság kétpontos, részletes vitát lezáró irományát tartalmazza. A szakbizottság módosítási szándéka arra irányul, hogy azoknak a bérlőknek, akik eleget tettek a törvényben előírt kötelezettségnek és ezt számlával és jegyzőkönyvvel tudják igazolni, akkor ezt részükre a Nemzeti Eszközkezelő Zrt. megtéríti, amennyiben a szükséges okiratot 2017. szeptember 30-áig bemutatják. Így elkerülhető, hogy azok a bérlők kerüljenek méltánytalan helyzetbe, akik jogkövető magatartást tanúsítottak. A benyújtott törvényjavaslat értelmében ugyanis a Nemzeti Eszközkezelő a vagyonkezelésében lévő lakások bérlőit is a magántulajdonú lakásokra irányadó rendelkezések alá vonná, így a bérlők használatában lévő ingatlanok esetében is térítésmentessé válna a kéményseprői sormunka. Ehhez kérem a tisztelt Ház támogatását. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem az előterjesztőt, kíván-e most felszólalni, vagy a zárszóban fogja elmondani véleményét. [[Balla György nemet int.]] Nem kíván most felszólalni. Köszönöm szépen. Megkérdezem Pogácsás Tibor államtitkár urat, kíván-e felszólalni. [[Pogácsás Tibor: Nem.]] Akkor a képviselői felszólalásokra kerül most sor. Kérdezem a képviselőtársaimat, kíván-e valaki a vitában felszólalni. [[Szilágyi György jelentkezik.]] A Jobbik képviselőcsoportjából Szilágyi György képviselő úr kér szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Jobbik Magyarországért Mozgalom támogatja majd a törvényt, és a módosításokat is támogatja, hiszen itt valóban egy olyan helyzetről van szó, főleg a devizakárosultak esetéről, ahol nehéz sorsú emberek kénytelenek voltak megválni az otthonuktól, abban továbbra is ők laknak ugyan, de már nem az ő birtokukban van. Ezért egy olyan helyzet alakult ki, amikor nekik fizetni kell a kéményseprő-ipari szolgáltatásért. Úgy gondoljuk, hogy ez méltánytalan, hiszen ők magánemberként élnek ezekben az ingatlanokban, és csak egy jogi procedúra alapján van nyilvántartva egy cég nevén az ingatlanjuk. Úgy gondoljuk, hogy ez támogatandó. Ettől függetlenül, hogy ezt a részt kezeltük, ismételten felhívnám a figyelmet arra, mint ahogy tettem ezt az általános vita során, hogy ez a törvény nem jó. Ezt a törvényt újra meg kellene vizsgálnunk, ezt a törvényt újra be kellene nyújtaniuk olyan formában, ami jó egész Magyarországnak, jó a magyar lakosságnak. Hiszen nem egy akármilyen törvényről van szó; itt élet- és vagyonbiztonsági kérdések merülnek fel. Nagyon sok ember halt meg a fűtési szezonban az elmúlt időszakban, már ennek a törvénynek a bevezetése után, úgy gondolom, azért is, mert lazítottak az ellenőrzések idején. Most már nem kell minden évben kéményt ellenőrizni, ráér csak kétévente is, emiatt azonban esetleg még több lehet a halálesetek száma, hiszen a szén-monoxid nem válogat. Teljesen mindegy, hogy milyen pártállású állampolgárról van szó, mindenkire ugyanolyan veszélyes. Úgyhogy kérem önöket, gondolják át, hogy ehhez a törvényhez esetleg a következő ülésszakban nyúljunk hozzá, és csináljunk egy olyan törvényt, hogy a fűtési szezonra már valóban minél nagyobb élet- és vagyonbiztonságban legyenek Magyarországon az emberek. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az LMP képviselőcsoportjából Ikotity István képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője következik. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Az Orbán-kabinet ismét bebizonyította, hogy a Kádár-kormány legjobb magyar tanítványa. Görcsös erőlködéssel igyekszik visszahozni a szocializmusból mindazt, ami nem működött benne. Az állami árszabályozás újrafeltalálása után most a teljes államosításon dolgoznak kis- és középvállalkozások sokaságát tönkretéve, legalábbis nagyon megnehezítve a munkájukat, amelyek korábban a piaci körülmények között problémamentesen, egyre javuló teljesítményt nyújtva tudtak működni. Elsőként az energiaszolgáltatásban mutatták meg, hogy mire megy ki a játék. Az adminisztratív árszabályozás bevezetése csak eszköz volt az iparág külföldi cégeinek kiszorítására. Ma már a következő lépésnél tartunk, amikor sorra jelennek meg a tisztára söpört területen a Fidesz legbelső gazdasági holdudvarának szereplői Tiborcz Istvántól Mészáros Lőrincig. Ugyanezt láthatjuk a hulladékkezelésben, ahol most még csak az állami eszközökkel tönkretett, jobbára önkormányzati tulajdonú kis cégek sorozatos csődjénél, illetve a hulladékos közszolgáltatás és szelektív gyűjtés összeomlásánál tartunk. De már ott sorakoznak a kormányfő környezetéhez tartozó nagyvállalkozók, hogy átvegyék az előkészített piacot.Legutóbb a kéményseprő-szolgáltatás került sorra, ahonnan szintén a rezsicsökkentés, az államosítás jelszavával szorították ki az ágazat szakmai cégeit. Érdemes közelebbről is megnézni, hogyan néz ki az olcsóság, a köztulajdon fideszes olvasatban. Az otthonok tulajdonosai számára ingyenes az államosított szolgáltatás, ám ha valaki egy mikrovállalkozást üzemeltet az otthonában, lakásában, vagy akár csak kézbesítési címként használja lakcímét, máris fizetni kell a kémények ellenőrzéséért, méghozzá az eredeti díj sokszorosát. Vagyis a Fidesz megint tönkretett egy korábban jól működő ágazatot, most pedig az ingyenesség jelszavával bőven beszedi ugyanazt a pénzt az emberektől, mint korábban, csak éppen a lakossági szolgáltatás helyett a teljes díjmentességet a kis- és mikrovállalkozásokkal fizetteti meg. A legrosszabb szocialista gyakorlatot látjuk újjáéledni, mindenhová benyomul a korrupt és pazarló állam, ellehetetleníti a piaci működést, ingyenesség helyett pedig csak alacsonyabb szolgáltatási színvonalra és az árak áthárítására számíthatunk. A kéményseprők ipari tevékenységéről szóló törvényjavaslathoz módosító javaslatot nyújtottunk be, mert érthetetlen számunkra, hogy egyben kisvállalkozások székhelyeként, telephelyeként, fióktelepeként is működő ingatlanok esetében miért kell fizetni, ha egyszer a lakosság számára a szolgáltatás ingyenes. Ezt a parlament Gazdasági bizottsága tárgyalta meg, ahol megjelent az előterjesztő is, Németh Szilárd. Németh Szilárd nem szereti meghallgatni a kívülről érkező javaslatokat, ezért mindösszesen annyi hozzáfűznivalója volt az LMP-s módosító javaslathoz, hogy véget ért a kommunizmus Magyarországon, ezért nem támogatja előterjesztőként a módosító javaslatot. Az LMP-től nem idegen egyébként a közszolgáltatások közösségi tulajdonba vétele. A közösségi tulajdon alatt azonban nem az átláthatatlan és ellenőrizhetetlen állami monopóliumok újraélesztését értjük, hanem az önkormányzatok és a helyi közösségek által ellenőrzött tulajdont, átláthatóan működő, a versenypiacon is helytálló vállalkozások helyzetbe hozását. Mindettől a rendszerváltás előtti állammonopolista gazdaságra nosztalgiával tekintő Orbán-kormány láthatóan idegenkedik, sorra tönkretéve a gazdaság újabb és újabb szereplőit. Az LMP természetesen nem bánja, hogy az eszközkezelőhöz került lakásban is ingyenes lesz a kéményseprés, azzal viszont nem tudunk egyetérteni, hogy ha valaki a lakcímére bejelentett egy fordítóirodát, vagy bármilyen mikrocéget, akkor most a korábbi díj többszörösét kelljen fizetnie ugyanazért a szolgáltatásért. Ahhoz pedig végképp nem adjuk a nevünket, hogy mindezt még ingyenesnek is nevezzék. Ingyenleves nincs, a magyar emberek most a cégeken keresztül fizetik a Fidesz újabb tisztességtelen kampányfogásának az árát. Köszönöm a figyelmet. [[Szávay Istvánt a jegyzői székben Ikotity István váltja fel.]] [[13.20]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Ismételt felszólalásra a Jobbikból Szilágyi György képviselő úr kért szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Ha már képviselőtársam fölemlítette az árképzést és azt, hogy működik jelen pillanatban a kéményseprő-ipari szolgáltatás, akkor kénytelen vagyok elmondani, azért is, mert államtitkár úr itt van, és esetleg talán választ is ad rá nekem, hogy hogy fordulhat az elő - és valóban a szocialista időket idézi -, hogy az ingyenes sormunkára kivonuló katasztrófavédelmi munkatársak a katasztrófavédelem autójával, eszközével, munkaruhájával és a katasztrófavédelem által fizetett munkaidőben, amikor kimennek egy házhoz és ott azt tapasztalják, hogy mondjuk, be van jelentve egy cég az adott ingatlanba, akkor rögtön átvedlenek egy magán-kft. dolgozóivá úgy, hogy ugyanabban a ruhában és ugyanazzal az eszközökkel érkeztek oda, és a számlát már egy magán-kft. nevére állítják ki. Mi ebben az ügyben egyébként feljelentést is tettünk. Ami engem nagyon meglepett, hogy azóta kaptam egy levelet a rendőrségtől - a rendőrségre leadtunk mindenféle dokumentumot, benyújtottuk a számlákat, a számlákon egyértelműen szerepel, hogy ugyanabban az időben végezték a sormunkát, utána pedig már kft. nevében számláztak -, és a rendőrség arra volt kíváncsi, hogy honnan szereztem az információt. Azt kérdezi tőlem most a rendőrség, hogy áruljam el, hogy honnan szereztem az információt. Nem fel akarják tárni az adott ügyet és megnyugtatóan kezelni, hanem arra kíváncsiak, hogy vajon ki lehetett az a galád ember, aki egy országgyűlési képviselő számára ilyen információkat, adatokat és bizonyítékokat nyújtott. Na, ezért tartunk itt, ahol tartunk, és ezért félek én attól, hogy ha nem változtatunk ezen a törvényen, akkor a fűtési szezon beköszöntével újabb tragikus halálesetek következhetnek be, újabb visszaélések következhetnek be. Ez az egész törvény így, ahogy van, egyébként rossz, ezen változtatni kellene, le kellene ülni a szakmai szervezetekkel, meg kellene hallgatni a szakmai szervezetek véleményét, nem saját maguknak kellene gründolni egy olyan érdekvédő szakszervezetet, amit most éppen csinálnak. Tehát folyamatosan hívják be a dolgozókat, és burkoltan elmondják nekik, hogy jó lenne, ha az újonnan megalakult szakszervezetbe belépnének, mert akkor az majd biztos képviselni fogja az érdekeiket, amit önök fognak vezetni, és amit önök rájuk kényszerítenek. Vannak szakmai szervezetek, ezekkel a szakmai szervezetekkel és szakszervezetekkel le lehetne ülni, ezek pontosan tisztában vannak a szakmával, hiszen benne dolgoznak több éve, több évtizede, tudják a szakmának minden hátulütőjét, minden csínját-bínját, őket kellene meghallgatni, és akkor talán egy olyan törvényt tudnának összehozni, amely mind a szakma részére, mind pedig a szolgáltatást igénybe vevők, tehát a lakosság részére is megfelelő lenne. Azt javaslom, hogy fontolják meg ezt a javaslatunkat, és nyúljanak hozzá ehhez a törvényhez, hogy - még egyszer mondom - a fűtési szezon kezdetére megfelelő élet- és vagyonbiztonság legyen Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki a vitában felszólalni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Balla György képviselő urat mint előterjesztőt, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. Tíz perc az időkeret, frakcióvezető-helyettes úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ikotity Istvántól hallottuk, hogy a Fidesz nem kíváncsi mások véleményére. Ő elmondta a saját mondókáját, és abban a pillanatban felült a jegyzői székbe - elnézést, nem vettem észre, képviselő úr. [[Derültség.]] Ez persze nem zárja ki, hogy egy jottányit is érdekelné egyébként mások véleménye, hiszen sokszor elmondtuk a véleményünket ez ügyben, és szemlátomást ez nem hatotta meg se Szilágyi képviselő urat, se Ikotity képviselő urat. Hiába mondunk el logikus, világos és egyértelmű érveket, önöknek egy dolog a fontos: valamilyen úton-módon próbálnak belecsempészni az egyébként teljesen jó törvényjavaslatba, amit mind a ketten támogatnak, valamilyen kritikát, mert az mégsem létezhet, hogy az ellenzék valamire azt mondja, hogy ez jó és rendben van. A mai ellenzék így működik, ezért mindenféle hajánál előcibált, mondvacsinált kifogást mondanak. [[Kunhalmi Ágnes: Ti jobbak voltatok, mi?]] Én megértem egyébként, hogy mind a ketten a kéményseprő-ipari szolgáltatók érdekvédelmi szervezeteként dolgoznak. Nagyon jó pénzt keresnek azon kéményseprő cégek tulajdonosai - nem a kéményseprők, hanem ezeknek a cégeknek a tulajdonosai -, akiket az ön által dicsőített önkormányzati rendszer egyébként megbízott a feladattal, majd az árat is szabályozta. Erre mondja Ikotity István, hogy a piac működött. Ha ez a piaci működés az LMP szerint, akkor azt gondolom, hogy kiderült végre, hogy az LMP milyen párt: az LMP egy kommunista párt, mert ez körülbelül a kommunizmusban nevezhető piacnak, sehol máshol egyébként ez piacnak nem nevezhető. Az legyen világos, hogy jottányit sem csökkent, sőt reményeim szerint, nőtt az emberek biztonsága a törvény elfogadását követően. Egy dolog viszont egészen biztos, hogy az a szolgáltatás, amiért eddig rengeteget kellett fizetniük, ma Magyarországon minden lakástulajdonnal rendelkező magánszemély számára ingyenes. Nem is hallottam még, hogy egyébként az ingatlantulajdonosok, a lakók tüntetést szerveztek volna, hogy állítsuk vissza a régi rendszert, mert ők szeretnének egyébként marha sokat fizetni azért, hogy valaki bemenjen az otthonukba, bedugjon egy kis mérőműszert a kazánjukba, és ezért egyébként utána tételesen számlázzon.Tehát még mielőtt agyondicsérnénk azt a rendszert, Szilágyi képviselő úr, amiről egyébként ön beszél, és amit ön szeretne visszahozni, azért azt nyugodtan állapítsuk meg, hogy volt annak rengeteg hibája, semmivel nem jelentett nagyobb biztonságot, viszont marha sokat kellett érte fizetni az embereknek. Én megértem, hogy önök nem tudnak mit kezdeni a rezsicsökkentéssel, de a rezsicsökkentésnek tényleg van előnye, az emberek számára van előnye, nem azok számára van előnye, akik ebből élnek, az embereknek a kéményseprésért nem kell fizetni, a gázért, a villanyért lényegesen kevesebbet kell fizetni. Ellentétben önökkel, mi továbbra is az emberek pártján állunk, éppen ezért ezt a rendszert továbbra is fenn fogjuk tartani. Természetesen a Jobbiknak köszönöm, hogy ezt a módosító javaslatot egyébként támogatják, csak azt gondolom, hogy ezt meg lehetett volna tenni úgy is, hogy nem mindenféle mondvacsinált, egyébként az emberek érdeke ellen való kifogást megpróbálnak előrángatni, hanem pusztán arról beszélnek, hogy igen, ez egy jó javaslat, ezért támogatjuk. Ennyivel is lerendezhettük volna ezt a vitát, önök nem akarták, így kénytelen vagyok én elmondani, hogy viszont az derül ki, hogy mi állunk az emberek oldalán, önök pedig egy fizetős kéményseprő-ipari szolgáltatást szeretnének újra bevezetni Magyarországon. Mi ehhez nem leszünk partnerek. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Soron következik a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaságról szóló 2016. évi XCI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Fazekas Sándor és Dankó Béla, fideszes képviselőtársaink által benyújtott T/15776. számú előterjesztés és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán mindenki számára elérhetők. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Horváth László képviselő úrnak, a bizottság előadójának, 15 perces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem fogom kitölteni a rendelkezésre álló időkeretet, ugyanakkor ez nem azt jelenti, hogy nem egy fontos jogszabályról van szó. Ezúton szeretném tájékoztatni az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. június 8-án a házszabály 46. §-a alapján megtárgyalta a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaságról szóló 2016. évi XCI. törvény módosításáról szóló T/15776. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 21 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett összegző módosító javaslatot és összegző jelentést nyújtott be.Az összegző módosító javaslat a Mezőgazdasági bizottság indítványait tartalmazza, amelyet a Törvényalkotási bizottság vita nélkül hagyott jóvá. A javaslat elfogadásával lehetőség nyílik arra, hogy a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság Zrt. által vagyonkezelt ingatlanokon keletkezett termékek, termények és szaporulatok a társaság tulajdonába kerüljenek. [[13.30]] A másik fontos cél, hogy a ménesbirtok vagyonkezelésében álló ingó vagyonelemek a jogszabály erejénél fogva tulajdonátruházásra vonatkozó szerződéssel ingyenesen a ménesbirtok tulajdonába kerülnek. Tisztelt Képviselőtársaim! A fentiekre tekintettel kérem támogatásukat annak érdekében, hogy a társaság a törvényben előírt kötelezettségeit el tudja látni, és működőképessége hosszú távon biztosított legyen. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megkérdezem Farkas Sándor képviselőtársunkat, hogy az előterjesztők nevében kíván-e most szólni. [[Farkas Sándor: A végén.]] Nem kíván. Köszönöm szépen. Majd a zárszóban lesz lehetősége. Most megkérdezem Tasó László államtitkár urat, hogy a kormány nevében kíván-e most felszólalni. [[Jelzésre:]] Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Elöljáróban leszögezném, hogy a kormány támogatja a törvényjavaslatot. A ménesbirtok állami közfeladatokat ellátó mintagazdaság. Feladatai jellegéből adódóan a vagyonkezelt ingatlanokon keletkezett termékek, mint ahogy elmondta képviselőtársam, termények és szaporulatok, valamint a jelenleg vagyonkezelt ingóságok feletti tulajdonjogok megszerzése elengedhetetlen, ezért szükséges a jogosítványokat megszerezni hozzá. A törvénymódosítás révén ellenőrzésre kerül a ménesbirtok vagyonkezelésébe tartozó földterület a terményeivel együtt, és mint ahogy elhangzott már, a Mezőhegyesi Állami Ménes Lótenyésztő Kft. tulajdonából származó állatállománnyal és az ingóságokkal való gazdálkodás jogi feltételrendszere is biztosítva lesz. Ezért tisztelettel kérem, hogy támogassák a javaslat elfogadását. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. A vita során kettőperces felszólalásra nincs lehetőség. Elsőként az MSZP képviselőcsoportjából Harangozó Gábor István képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Szeretném kihasználni a lehetőséget arra, hogy ezen a ponton is rögzítsem, hogy az MSZP-nek nem kifejezetten ezzel a javaslattal van problémája, hanem azzal, ahogy az egész ménesbirtok ügyét kezelték. Kétségtelen tény, hogy valamit lépni kellett. Az, hogy a lépés gyakorlatilag egy visszaállamosítás volt, és az állami kezelés keretében próbálják meg a működést helyrehozni és az ehhez szükséges lépéseket meg akarják tenni, ez önmagában akár támogatható cél is lenne, az azonban, ahogy ezt megcsinálták, finoman szólva a tipikus, jellemző, gyalázatos fideszes törvényalkotási és működési gyakorlat volt. [[Dr. Kovács Zoltán: Szerényebben!]] Nem, képviselőtársam, önöknek kéne ebben az ügyben szerényebbnek lenni! Ugyanis nem kevesebb történt ebben az ügyben, hogy először odaadták a haveroknak a földeket, majd amikor kitalálták, hogy akkor mégiscsak államosítani kéne a gazdaságot, akkor úgy adtak egyszerűen elképesztő pofátlan mértékű kártérítést azoknak a haveroknak, akik soha nem kerültek birtokba, hogy egy kapavágást nem kellett megtenniük, önök mégis másfél milliárd forintot hozzájuk vágtak. Ez után a lenyúlás után, azt hiszem, elvárható lenne, ha bármilyen további vagyonelemet érintő döntés születik, akkor valamilyen garanciákat tegyenek le arra, hogy most nem éppen majd az következik, hogy mondjuk, a tenyészállományból kikerülő jó versenylovakat hogyan fogják átjátszani valakinek, csak hogy mondjak egy példát; merthogy erre is lehetőséget ad a törvény, meg az önök gyakorlata, tisztelt fideszes képviselőtársak. És mindemellett, ami külön még felháborítóbbá teszi ezt az egész ügyet, hogy a saját játékszabályaikat nem tartják be, hiszen a ménesbirtok mint mintagazdaság egy integráció. Az Alaptörvénybe amikor önök beleírták, hogy az integrációkról kétharmados törvényt kell alkotni, akkor szó szerint azokat a kifejezéseket használták, mint amikor a ménesbirtok mint mintagazdaság létrehozásáról szóló kormányhatározatnál fölsorolták, hogy ez miért és hogyan jött létre. Tehát gyakorlatilag egy kétharmados törvény helyett behoztak egy feles törvényt, majd a feles törvény, hogy működőképes legyen, egyszerűen kormányhatározatban és miniszteri rendeletben határozták meg, hogy akkor kik fognak ennek a hatálya alá tartozni, és ez hogyan fog működni. Ez, tisztelt képviselőtársaim, egy elfogadhatatlan gyakorlat, és miután nagyon rosszul indult ez az egész történet, mondom, egy hatalmas nagy lenyúlással, ezután sem a jogi alap, sem pedig a bizalom nincs meg annak érdekében, azt alátámasztandó, hogy mi ezt a javaslatot meg tudjuk szavazni. Ezért egyébként a ménesbirtok talpra állításának szurkolunk, csak, tisztelt képviselőtársaim, nem kellett volna az elején lenyúlni a pénzeket, meg lehetne csinálni azokat a szükséges törvényi lépéseket, amiket pont önök írtak elő, és akkor mindenki jó szívvel tudná ezt támogatni. Így sajnos nem áll módunkban támogatni ezt a javaslatot. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A Jobbik képviselőcsoportjából Magyar Zoltán képviselő úr kért szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Képviselőtársaim! Ahogy már elmondtam a bizottsági vitában, illetve az általános vitában Gyüre Csaba képviselőtársam helyettesített, ő is elmondta, hogy magával a koncepcióval nagy problémánk nem lenne, ha tehát ez a javaslat mondjuk kettő vagy két és fél évvel ezelőtt kerül a parlament elé, akkor minden bizonnyal a Jobbik tudja támogatni, hiszen mindig is szorgalmaztuk azt, hogy ilyen bemutatóközpontok legyenek szerte az országban, sokkal több egyébként, mint ami jelenleg van. Fontos a génmegőrzés szempontjából. Rendkívüli hiányosságokat pótolhatna az agrár-felsőoktatás és -középoktatás számára, hiszen olyan gyakorlati bemutatóhelyek láncolatát lehetnénk képesek létrehozni, amelyek tényleg mind-mind hiánypótlóak lennének, arról nem is beszélve, hogy helyben rengeteg fontos, értékes és kiemelkedő munkahelyet tud és tudott eddig is létrehozni a ménesbirtok. Ez mind-mind pozitív és előremutató.Az előzmények miatt viszont meg kell erősítenem, hogy a Jobbik frakciója csak tartózkodni fog tudni ezen javaslat tekintetében, és ennek két nagyon egyszerű oka van. Egyrészt szeretnénk végre a kártalanítás ügyében tisztán látni. Azaz mégis mikor gondolták meg magukat? A magyar állam milyen körülmények között és milyen módon találta ki azt egyik napról a másikra, hogy ugyan elprivatizáljuk az állami földterületek döntő részét, de ezt mégiscsak valami elképesztő nyakatekert és sehol nem látott módon visszacsináljuk?Hogy döntötték el azt, hogy a még birtokba nem lépett új földtulajdonosokat milyen összegekkel, miért ilyen brutális nagy összegekkel kártalanítják? Értem én, hogy aggódtak amiatt, hogy esetleg bíróságra mennek ezek az új földtulajdonosok, de hát akkor egyszerűbb lett volna csak, mondjuk, a Fidesz belső levelezési listáján kiadni azt az utasítást, hogy tilos bíróságra menni, hiszen azért a helyi információkból világosan összerajzolódik a kép, hogy a privatizációban bizony milyen, Fideszhez köthető, helyi politikában jártas és ismert figurák szerezték meg a földek zsírosabb részét e helyen is. De félretéve ezt a politikai részét, tényleg szeretnénk egyrészt garanciákat kapni arra vonatkozóan a nemzeti vagyonról szóló törvény módosításával, hogy semmilyen körülmények között nem kerülhet privatizálásra a ménesbirtok, sem az abból származó jószágok, és ennek tényleg nem látom semmi akadályát, ha az önök szándékai tiszták, és a jövőben is meg kívánják tartani a jelen irányba elindult funkcióját a ménesbirtoknak, akkor nem tudom, hogy miért probléma az, ha ilyen garanciákat kér az ellenzék.Az önök szava, engedjék meg, hogy már semmit nem jelent számunkra e tekintetben, hiszen ha már a témához nem is szorosan illeszkedő, de mindenképp ebből indult ki az egész történet. A privatizáció előtti héten is még körülbelül azt állították itt, a Parlament falai között, hogy a magyar kormánynak az a szándéka, hogy az állami földterületeket és ezen keresztül a birtokpolitikát és a vidékre gyakorolt hatását az államnak erősíteni kell, és a földterületeket növelni kell. Ehhez képest valami váratlan fordulattal egy héttel később már a privatizáció mellett érveltek, és aztán véghez is vitték. Tehát ezek után senki ne sértődjön meg azon, ha mi nem hisszük, és nem vesszük garanciának az önök szavát e tekintetben, tehát várjuk erre vonatkozóan a garanciákat. Ahogy a neveket és a pontos összegeket is, mert nem értem, hogy miért titkos az, miért nem lehet itt elmondani nekünk, országgyűlési képviselőknek az ország színe előtt, hogy az adófizetők pénzéből mennyit herdáltak el arra a kártalanításra, ahol, még egyszer hangsúlyozom, még birtokba sem lépett új földtulajdonosokat kifizették, kielégítették. [[13.40]] Akarjuk tudni a számokat, a hektárokat, az összegeket, a neveket, hiszen ez közpénz, mindannyiunkra tartozik, és végre jó lenne azt is tisztázni, kinek a felelőssége volt az, hogy eljutottunk idáig. Én azt sem tartanám egy elrugaszkodó gondolatnak, hogy saját vagyonával feleljen az a miniszter, aki ilyen elképesztő helyzetbe sodorja bele az adófizetők pénzét, és gyakorlatilag kiszórja az ablakon. Tehát túl azon, hogy a privatizáció is egy szégyenteljes lépés volt, azt ilyen formában visszacsinálni pedig óriási felelőtlen elherdálása volt az adófizetői pénzeknek. Zárszóként pedig el kell mondanom: hogy mennyire elkötelezettek vagyunk mi, jobbikosok az ehhez hasonló projektek mellett, és mennyire bánjuk, hogy a Fidesz-kormány hibájából nem lehet sokkal-sokkal több ilyen bemutatóhelyet létrehozni és kiépíteni, azt mi sem bizonyítja jobban, mint hogy egész egyszerűen nem fordultunk az Alkotmánybírósághoz. Már a bizottsági ülésen is elmondtam, hogy minden, a témához értő jogász egyértelmű, egybehangzó álláspontja szerint, ha az ellenzék összegyűjtötte volna a megfelelő számú aláírást, akkor ezt a megoldást úgy elkaszálták volna az Alkotmánybíróságon, mint a huzat, de egész egyszerűen az üggyel egyetértve nem tettük meg, és nem hoztuk önöket újabb kényelmetlen helyzetbe, mert, még egyszer hangsúlyozom, nem a ménesbirtokkal és az új iránnyal van problémánk, hanem azzal a történettel, amit elmeséltem, és ami úton eljutottunk idáig. Tehát garanciákat várunk és neveket akarunk hallani, akkor a tartózkodásból igen lesz. Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Farkas Sándor képviselő urat, hogy az előterjesztők képviseletében kíván-e az elhangzottakra válaszolni. [[Farkas Sándor jelzésére:]] Igen, kíván. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. Tíz perc az időkerete.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ismét egy olyan törvénynek vagyunk a vitáján, amellyel kapcsolatban már végighallgattuk az ellenzék részéről azokat a kifogásokat, amelyeket nemcsak itt a parlamentben, hanem a bizottság keretei között is megismerhettünk, de ezek az érvek igazából nem ehhez a törvényhez szólnak. Ezt egy kicsit okafogyottnak érzem, mert egyáltalán nem arról beszélünk, mint amiről a törvény szól, a törvény rendelkezik. Én nem szeretek visszafelé tekintgetni, de azt azért el kell mondani, hogy a Mezőhegyesi Ménesgazdaság története 2004-re nyúlik vissza, akkorra, amikor a szocialisták ezt a gazdaságot privatizálták, és egy olyan körnek adták át, amelytől - mondhatnám úgy, hogy - a nemzeti vagyont, az agrár-kultúrtörténeti értékeket, és azokat a hagyományokat, amelyekkel Mezőhegyes rendelkezik, akármelyik kormányzatnak kötelessége lett volna visszavásárolni, visszavenni, mert azzal a privatizációval egy olyan érték ment volna tönkre, ami pótolhatatlan lett volna a magyar agrár-kultúrtörténetben, a magyar agrártársadalomban. Ezt 2004-ben privatizálták, tisztelt képviselő úr, ezért ezeket a feljegyzéseket, ezeket a kérdéseket az akkori kormányzatnak kellene címezni. De ezen már túl vagyunk. Amikor 2016-ban a Mezőhegyesről szóló törvényt a parlament elé hoztuk, akkor, de most is, ez a törvény nagy örömünkre bírta és bírja nemcsak a térség, hanem a parlament támogatását is, még akkor is, ha bizonyos ellenzéki pártok különböző garanciákat, kifogásokat keresnek. Ezzel a törvénnyel elértük azt, hogy az a 8100 hektár szántóterület és több mint 1500 hektár erdőterület továbbra is a magyar állam tulajdonában van, és egy olyan mintagazdaság, egy olyan bemutató gazdaság helyszíne lesz Mezőhegyes, amire - én is azt mondom, sajnos - nem sok példa van Magyarországon. De biztos vagyok abban, hogy ha nem is ilyen mértékben, de kisebb mértékben ez pótolható. Az, hogy a Mezőhegyesi Ménesbirtok hogyan áll talpra, és milyen előzmények után tud majd hatékonyan gazdálkodni, és hogyan tudja majd a törvényben foglaltaknak megfelelően a szerepét betölteni, őszintén megvallva ez még a hátralévő időszak egyik fontos kérdésköre lehet, mert ezzel a törvénnyel is még csak alapozzuk annak a lehetőségét, hogy a Mezőhegyesről szóló eredeti törvényben foglaltakat végre tudjuk hajtani. Sajnos volt egy olyan kérdéskör, amiről ez a törvény is rendelkezik, amit egy nagyon egyszerű szakmai kérdésként lehet felvetni, ez az egyszerű szakmai kérdés pedig az volt, hogy egy korábbi kft.-ből átalakult egy társaság, ami a ménest jelentette. A ménes eleve nem kellett a privatizálóknak sem 2004-ben, az megmaradt állami tulajdonban, éppen ezért költségvetési szervként került 2015-ben az FM működésének a hatáskörébe, és ezzel a törvénnyel nekünk kellett most rendezni azokat az elvarratlan szálakat, amelyek az elmúlt időszakban felmerültek. Ennek a célja csak annyi, hogy nemcsak az állatokat, a lovakat és annak a szaporulatát, hanem a költségvetési szervként működő, még gazdálkodó egységnek a 2016-ban megtermelt terméseit, terményeit e törvény felhatalmazása nélkül eddig nem lehetett, s még most sem lehet sem feltakarmányozni, sem értékesíteni, sem semmit sem tenni. Nagyon bízom abban, hogy ez a törvény nagyon jó megoldást ad arra, hogy ezekkel a lehetőségekkel innentől kezdve mint gazdálkodó egység tud bírni. Azokat a különböző hangokat, amelyekkel lenyúlásról beszél az ellenzék, én nagyon nem szeretem. Ha én ilyen szituációban lennék, nem valószínű, hogy vállaltam volna ennek a ménesbirtoknak a kormánybiztosi szerepét, sőt biztosan nem. De a Fidesz-Magyar Polgári Párt és a kormány sem a lenyúlás híve. Ez csak az önök szóhasználatában és gondolkodásában van benne, mindig ezt gondolják. Ne haragudjanak, de azt mondom, hogy önmagukból indulnak ki, hogy talán így kellene csinálni. Én ezt egyértelműen visszautasítom, sőt személyes sértésnek veszem azt, ha engem ilyen gondolatokkal, megnyilvánulásokkal próbálnak, nem azt mondom, hogy befolyásolni, de a hitemet és a lelkesedésemet megkérdőjelezni. Az pedig, hogy garanciákat kér az ellenzék ebben a körben, megint nem ennek a törvénynek a része. Az valóban elképzelhető lesz, sőt biztos vagyok benne, hogy a Mezőhegyesről szóló törvényt még módosítani kell. Pillanatnyilag nem látom azokat a pontokat, de a terveinkben szereplő elképzeléseket látjuk. Itt egy nagyon fontos, további öntözésfejlesztésről szóló programot szeretnénk minél hamarabb elkészíteni, ami nemcsak Mezőhegyesen mutat túl, hanem az egész magyar öntözésfejlesztési lehetőségekről is szólna. S újra csak szeretném megismételni azt, ami a mezőhegyesi mezőgazdasági iskola, a Kozma Ferenc Iskola átvételét jelenti. Szeretném önöket tájékoztatni, hogy szeptember 1-jétől a fenntartója a Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság, és elindulunk egy olyan pályán, hogy Mezőhegyes az alapfokú képzés, majd később a felsőfokú képzés gyakorlati helyszíneként is fog szerepelni. Ez persze azért még több évnek a kifutása. S nem utolsósorban az agrár-kultúrtörténeti emlékek, műemlékek hasznosítása és azoknak az okszerű gazdálkodásba való bevonása is egy nagyon fontos kérdés. Már utaltam arra, hogy a mezőhegyesi törvény módosítására valószínűleg még lesz lehetőség, és erről a kérdésről majd akkor - persze ha időben szólnak, és mi is úgy gondoljuk - tudunk tárgyalni. Azzal szeretném befejezni, hogy ez a törvény meggyőződésem szerint a mai Nemzeti Ménesbirtok és Tangazdaság gazdálkodásában segítséget jelent, a tiszta, átlátható viszonyok megteremtésében és a gazdálkodás színvonalának az emelésében. Ehhez kérem tisztelt képviselőtársaim segítségét és támogatását. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. [[13.50]] Most soron következik az egyrészről „Az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről” szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/15555. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán elérhetők. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottságálláspontjának ismertetésére kerül sor, 15 perces időkeretben. Megadom a szót Vécsey László képviselő úrnak, a bizottság eladójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Törvényalkotási bizottság 2017. június 8-ai ülésén a házszabályi rendelkezések 46. §-a alapján megtárgyalta az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv kihirdetéséről szóló T/15555. számú törvényjavaslatot, és ahhoz a bizottság 26 igen szavazattal összegző módosító javaslatot és összegző jelentést fogadott el. Az összegző módosító javaslat csupán a Külügyi bizottság egypontos, részletes vitát lezáró irományát tartalmazza. Ez arról rendelkezik, hogy a törvényjavaslat címe alatt zárójelben a szerződésnek Magyarország tekintetében történő nemzetközi jogi hatálybalépésének megjelölését is tartalmaznia kell, amely 2017. február 1. napja. Tekintettel arra, hogy más módosítási szándék nem merült fel, bizottságunk támogatta az imént említett módosítást, egyéb észrevétel nélkül. Tisztelt Képviselőtársaim! Magyarország aktívan támogatja Szerbia csatlakozási tárgyalásait, hazánk számára ugyanis kiemelten fontos, hogy Szerbia megfelelően teljesítette a 23. Igazságszolgáltatás és alapjogok fejezet megnyitásához támasztott feltételek, köztük a nemzeti kisebbségi akcióterv kidolgozását. Kérem, önök is támogassák a javaslat elfogadását. Köszönöm figyelmüket, köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Most megkérdezem a kormány előterjesztőjét, Tasó László államtitkár urat, kíván-e most szólni, vagy csak majd a vita végén. [[Jelzésre:]] Most. Parancsoljon, államtitkár úr! Jelzem, hogy összesen 10 perc időkerete van mindkét felszólalásra együttesen. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az imént Vécsey képviselőtársam ismertette a törvényjavaslat célját. A jegyzőkönyvet a horvát csatlakozásra tekintettel 2014. június 25-én írták alá Brüsszelben, és az Európai Unió, valamint a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa hagyta jóvá, így belső jogi eljárás csak valóban a kihirdetéshez szükséges. Szerbia már 2015. november 10-én megerősítette, a Tanács pedig 2017. január 31-én értesítette Szerbiát a jóváhagyásról, a jegyzőkönyv így 2017. február 1-jétől nemzetközi jogilag is hatályba lépett. A Szerbiával kötött társulási megállapodás célja az ország európai integrációjának elősegítése, ennek keretében az Európai Unió támogatja Szerbia erőfeszítéseit a jogállamiság és a demokrácia megszilárdítására, hozzájárulva a balkáni régió politikai, gazdasági és intézményi stabilizációjához. Szerbia számára fontos, hogy infrastrukturális és gazdasági kapcsolatait Közép-Európával, illetve integrációját az Európai Unióval alapvetően Magyarországon keresztül fejlessze.Tisztelt Ház! Szerbia a magyar szomszédság-, nemzet- és biztonságpolitikai, valamint külgazdasági törekvések homlokterében áll. A magyar kormány támogatásának és a szerb fél nyitottságának köszönhetően alakulhatott ki és működhet a Vajdaságban, a Kárpát-medencében egyedülálló módon, a magyar perszonális autonómia. Működtető intézménye a Magyar Nemzeti Tanács, amely számos programján keresztül, úgymint többek között az oktatás, kultúra, nyelvhasználat, tájékoztatás, biztosítja a magyar nemzeti közösség szülőföldön való megmaradását és megerősítését.A nemzeti tanácsokról szóló szerb törvény megteremti a lehetőséget a kisebbség tagjai által közvetlenül megválasztott tanácsok felállítására is, amelyek a kisebbségi közösség kulturális, oktatási és nyelvhasználati ügyeiben bírnak hatáskörökkel. Magyarország Kormánya 2011 óta a Magyar Nemzeti Tanács kiemelt jelentőségű programjainak támogatója, egyben évente mintegy 600 millió forint összegben segíti a közösségek boldogulását. A magyar-szerb kormányközi kisebbségi vegyes bizottság ülései pedig Magyarország és Szerbia fontos fórumai közé tartoznak.Tisztelt Hölgyek és Urak! Szerbiával 2014. január 21-én kezdődtek meg a tárgyalások, ebből a mai napig 8 fejezet került megnyitásra, 2 pedig már lezárásra is. Magyarország aktívan támogatja Szerbia csatlakozását, hiszen nekünk rendkívül fontos a vajdasági magyarok támogatása, az ott élés biztosítása is. A már elhangzott érvek alapján is tisztelettel szeretném kérni az előterjesztés elfogadását. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tájékoztatom, hogy 7 perc és 4 másodperc időkerete maradt a zárszó elmondására. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kijelölt Külügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben, ami a hirdetőtáblán már megjelent. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Az MSZP képviselőcsoportjából Mesterházy Attila képviselő úr jelentkezett felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr! Öné a szó.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A ritkább pillanatok egyike, ami most következik, hiszen amit fideszes képviselőtársam az imént elmondott, azzal mi maximálisan egyetértünk. Mi magunk is úgy gondoljuk, hogy Szerbiával kapcsolatos minden olyan intézkedése vagy segítségnyújtása vagy támogatása a kormánynak, ami valóban közelebb hozza azt, hogy az Európai Unió teljes jogú tagja lehessen Szerbia, szerintem nemzeti érdek. Az MSZP frakciója szerint is nemzeti érdek. Az külön öröm, hogy vannak azért olyan pontok a külpolitikában, amik kontinuitást élveznek szinte már a rendszerváltás óta. Ilyen az, hogy mi bővítéspártiak vagyunk, tehát a mindenkori magyar kormány, magyar külpolitika bővítéspárti volt. Ez szerintem így helyes, hiszen ha a környezetünk rendezett, demokratikus viszonyok között egy európai család részeként működik, akkor sok minden probléma fel sem merül, például az imént helyesen kihangsúlyozott kisebbségi jogok kérdése sem. Ezért mi a magunk részéről támogatjuk a kormány ez irányú erőfeszítéseit, így ezt az előterjesztést is támogatni fogjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Kérdezem képviselőtársaimat, hogy kíván-e még valaki felszólalni a vitában. Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megkérdezem Tasó László államtitkár urat, hogy kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most soron következik az anyakönyvi eljárásról szóló 2010. évi I. törvény és a konzuli védelemről szóló 2001. évi XLVI. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentés vitája. A kormány-előterjesztés T/15559. számon és az ahhoz érkezett bizottsági nem önálló irományok a parlament informatikai hálózatán elérhetők. Megkérdezem Kovács Zoltán államtitkár urat, hogy az előterjesztő képviseletében kíván-e most felszólalni. [[Jelzésre:]] Nem kíván. Így még 10 perc időkerete maradt a zárszó elmondására. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság előadót nem állított. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. A vita során kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki a vitában felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Ennek megfelelően megkérdezem államtitkár urat, hogy óhajt-e most felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen. Parancsoljon, államtitkár úr! [[Korózs Lajos: Röviden!]]
Korózs Lajos már figyelmeztetett, hogy röviden. Tekintettel arra, hogy nagy vita nem volt erről az előterjesztésről, sem az általános vitában, sem az Igazságügyi bizottságban és ma sem, ezért csak néhány fontos kérdésre szeretném felhívni a tisztelt képviselőtársak figyelmét, és akik eddig kételkedtek, azokat meggyőzni. Az egyik fontos része az, hogy a külföldön született gyermek anyakönyvezésével kapcsolatos adminisztratív terhek jelentősen csökkennek, hiszen kint is lehet a konzuli szolgálatok által anyakönyvezni ezeket a gyermekeket. [[14.00]] Jelen pillanatban ezt kizárólag csak Magyarországon lehet elvégezni, a törvény hatálybalépését követően pedig a konzuli szolgálatoknál, külföldön.A másik fontos kérdés, hogy az anyakönyvvezetőnek lehetősége lesz kijavítani a hibás bejegyzéseket, és ha még így sem sikerül kijavítani, az ügyfél bírósági jogorvoslatot vehet igénybe.A ragadványnevek keltettek legutóbb némi turbulenciát az általános vitában. Úgy gondoljuk, azzal, hogy az ügyfél maga dönthet, nem kötelezően kell ezt megtennie, a saját döntésétől függ, hogy ez miként kerül majd az anyakönyvbe bejegyzésre, és közben a kormány arról is döntött, hogy illetékmentes maga az eljárás már 2017 óta. A közhitelesség és a megbízhatóság pedig továbbra is mint alapérték megmarad az anyakönyvnél. Azt gondolom, ezt a törvényt érdemes a tisztelt képviselőtársaknak mindenképpen támogatni, ezt is kérem tőlük. Köszönöm szépen, elnök úr, és köszönöm a tisztelt képviselőtársaim figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Most előterjesztések tárgysorozatba-vételi kérelmének tárgyalása következik. Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a lex CEU eltörléséről szóló T/15761. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Kulturális bizottság utasította el. Először megadom a szót az előterjesztők képviselőjének ötperces időkeretben [[Jelzésre:]] Hiller István alelnök úrnak. Nyomja meg még a gombot, alelnök úr! [[Megtörténik.]] Köszönöm szépen. Alelnök úr, tiszteltettel köszöntöm. Öné a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormányt nem tudom megszólítani, mert nincsen jelen, mindamellett értem, hogy nincsen jelen, mert a beterjesztett és elfogadott törvény már akkor is botrányos volt, amikor beterjesztették és elfogadták, de azóta aztán nemcsak a magyar felsőoktatás XXI. századi történetének, hanem országunk XXI. századi történetének egyik legnagyobb nemzetközi botrányát kavaró törvényt sikerült beterjeszteni és elfogadni. Érvként a mi előterjesztésünkre, történetesen arra, hogy vonják vissza a lex CEU-t, azt szeretném felhozni indokul, hogy ez az országunk érdeke ellen való, és ennél súlyosabb érvet nehezen találhat képviselő.További érvként szeretném elmondani, hogy a magyar jogásztársadalom négy meghatározó személyisége, Jakab András, Lévay Miklós, Sólyom László és Szente Zoltán professzorok a mai nap az Alkotmánybírósághoz fordultak írásbeli kérelemmel, úgynevezett amicus curiae-val, amelyben azt javasolják, hogy az Alkotmánybíróság ezt a gyalázatos törvényt semmisítse meg. Véleményükkel maradéktalanul egyetértünk. Érvként három pontot hoznak fel: az egyetemi autonómia alaptörvény-ellenes megsértését; a tudományos kutatáshoz, a tanításhoz és a tanuláshoz való jog, valamint az egyetemi autonómia alaptörvény-ellenes korlátozását, továbbá a jogállamiság sérelmét. Egyenként is elég lenne, hogy ezt a törvényt visszavonják, együtt pedig megkérdőjelezhetetlen. Indokul pedig a magyar jogásztársadalom előbb említett négy kiválóságának neve mellett a következőket szeretnénk felhozni, akik tartalmilag egyetértenek azzal, ami az amicus curiae-ban szerepel, és amiről mi hónapok óta beszélünk: Michael Spence, New York University, Nobel-díjas; Alvin E. Roth, Stanford University, Nobel-díjas; Angus Deaton, Princeton University, Nobel-díjas; Bengt Holmström, Massachusetts Institute of Technology, Nobel-díjas; Edward C. Prescott, Arizona State University, Nobel-díjas; Eric Maskin, Harvard University, Nobel-díjas; George A. Akerlof, Georgetown University és University of California, Berkeley, Nobel-díjas; Lars Hansen, University of Chicago, Nobel-díjas; Oliver Hart, Harvard University, Nobel-díjas; Peter Diamond, Massachusetts Institute of Technology, Nobel-díjas; Robert Solow, Massachusetts Institute of Technology, Nobel-díjas; Thomas J. Sargent, New York University, Nobel-díjas; Robert Shiller, Yale University, Nobel-díjas; Roger Myerson, University of Chicago. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Továbbá egyetemként, testületként az alábbi egyetemek: Arizona State University, Boston University, Columbia University, Cornell University, European University Institute, Freie Universität Berlin, Georgetown University, Johns Hopkins University, Massachusetts Institute of Technology, Princeton University, Sciences Po, Stanford University, Technische Universität München, The City University of New York, University of California, Berkeley, University of Chicago, University of Michigan, University of North Carolina at Chapel Hill, University of Oxford, University of Pennsylvania, University of Toronto, Uppsala Universitet, Yale University.Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Magyar Országgyűlés! Az elmúlt évtizedekben nem volt olyan magyar felsőoktatási ügy, amely ennyi Nobel-díjast, ennyi világhírű egyetemet, ennyi hazai és külföldi szaktekintélyt sorakoztatott volna fel egy törvény ellen. A felsorolt nevek közül önmagában egy is elég lenne, együtt pedig megkérdőjelezhetetlen. Tisztelettel arra kérjük a magyar kormányt és a többségi pártokat, hogy ezt a gyalázatos törvényt vonják vissza. Köszönöm szépen.
Köszönöm, alelnök úr. Köszöntöm képviselőtársaimat.Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik Magyarországért Mozgalom ellenezte a Fidesznek azt a törvényjavaslatát, amely lex CEU néven híresült el, illetve nem is szavaztuk azt meg. Hogy miért is? A Jobbik nem kíván abba beavatkozni, hogy ha Soros Györgyről vagy bárki másról beszélünk, akkor itt állást foglaljunk ebben a kérdésben, hogy most a jogállamiságot ki képviseli. Egyet látunk: Soros György nem képviselte Magyarországon a jogállamiságot. Mi rengeteg kritikát hoztunk fel Soros Györggyel kapcsolatban az elmúlt években, évtizedben, Soros Györgyöt rengeteget kritizáltuk a parlamentben, a parlamenten kívül is. Messze nem értünk egyet azzal a politikával, amit ő képvisel, nem értünk egyet azzal a szélsőliberalizmussal, amit ő képvisel, amit ő hozott el Magyarországon, de kihangsúlyoztuk azt, hogy azzal az ugyanolyan módszerrel sem értünk egyet, amit a Fidesz ezzel szemben alkalmazott. Ez a módszer, ahogyan gyakorlatilag egy nap alatt, egy törvényhozási napban ellehetetlenítette ennek az egyetemnek a működését, az az igazság, hogy még Rákosi Mátyásnak is, azt mondom, igen nagy tisztességére vált volna, ha egy ilyet meg tudott volna csinálni. Ma önök nem a demokratikus elvek betartása alapján, hanem diktatórikus elvek alapján kormányoznak. Önök húsz évig hagyták azt, hogy Soros György itt háborítatlanul dolgozzon, önök kihasználták ezt, hiszen a legtöbb vezetőjük éppen Soros György valamelyik egyetemén, Soros György által pénzelve képződött ki, az ideológiai alapokat a parlamenti működéshez ott kapták meg, és ezek után egy nap alatt gondolják úgy, hogy bizony ezzel le kell számolni. Önök csak ellenségképet próbáltak tenni a magyar társadalommal szemben, és ezért számoltak le egy nap alatt ezzel az intézménnyel. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Ikotity István képviselő úrnak, MSZP. [[Jelzésre:]] LMP - bocsásson meg, jegyző úr! LMP-képviselőcsoport, ismételten. [[14.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A Lehet Más a Politika támogatja a beadványt a lex CEU eltörléséről. A CEU-ra a jelenlegi formájában szükség van. A CEU-ellenes törvényt vissza kell vonni. A CEU ellehetetlenítése nem oktatáspolitikai kérdés elsősorban, hanem általános politikai ügy. A CEU lehetetlen helyzetbe hozása a CEU kiterjedt magyarországi egyetemi kapcsolatai miatt az egész magyar felsőoktatásra káros, az egész ország kárát szenvedi ennek a törvénynek. Ezt mielőbb vissza kell vonni. Ez a meggyőződésünk. Hogy mit szeretne elérni a kormány ezzel, hogy így próbálta sarokba szorítani ezt az egyetemet, ezt nem tudjuk. Tippjeink vannak erre, de azt gondoljuk, ez nem egy tisztességes módszer, és teljes mértékben elfogadhatatlan.Amit viszont szeretnék elmondani, hogy ha ma Magyarországon van kivételezett, kedvezményezett egyetem, aminek a CEU-t tartják, az nem a CEU, hanem az NKE, a Nemzeti Közszolgálati Egyetem, a Patyi András-féle egyetem. Költségvetési milliárdokkal bőségesen támogatott egyetemről van szó. Ha a Fidesznek, a KDNP-nek az lett volna a célja, hogy egyenlő feltételeket teremtsen a magyar felsőoktatásban, akkor a Patyi-egyetemen a többi felsőoktatási szereplő számára valóban káros és hátrányos egyetemről van szó, ennek az előnyét vették volna vissza. Milyen privilégiumai vannak ennek a Nemzeti Közszolgálati Egyetemnek? Önálló törvény vonatkozik rá. Egyes szakok esetében monopolhelyzetet élvez. Az ingyenes állami ösztöndíjas, legfeljebb 12 féléves képzésbe nem számítanak bele az NKE-n eltöltött tanulmányi évek. Kiemelt állami támogatást, beruházásokra, működésre ugyancsak kiemelt támogatásokat kap, és nincs a miniszterelnök által kinevezett, a rektor nyakára ültetett egyetemi kancellár. Mindezek azt bizonyítják, hogy nem a CEU, hanem az NKE a kivételezett egyetem. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Kérjük, vonják vissza ezt a törvényt.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Pósán László képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nem kívánom még egyszer megismételni azokat az érveket, amelyeket korábban már egyszer elmondtunk. Csak emlékeztetőül annyit hadd mondjak, hogy a Magyarországon, Budapesten működő Közép-európai Egyetem működését az égvilágon semmi nem fenyegeti. Ez nem ugyanaz - rövidítetten az angol neve kétségkívül CEU, de nem ugyanaz -, mint a New Yorkban bejegyzett Central European University. De nem kívánok belemenni ebbe a vitába, mint ahogy abba sem, hogy sérti az egyetemi autonómiát, a tanítás, a kutatás szabadságát. Úgy ítéljük meg, hogy nem sérti. A köztársasági elnök is úgy ítélte meg, hogy nem sérti; ha más jogi fórum úgy ítéli meg, hogy sérti, akkor az egy más helyzet lesz kétségtelenül.Egészen konkrétan az a javaslat, amit beterjesztett Hiller képviselő úr, az eddig elmondottakon túl még egy elemet tartalmaz, ami miatt szintén nem tudjuk ezt támogatni, nevezetesen ki akarja emelni a törvényből azt az elemet, ami korábban még a felsőoktatási törvény módosítása során úgy került be, hogy ötévente az Oktatási Hivatal felülvizsgálja és megnézi, hogy az egyes intézmények működése megfelel-e a jogszabálynak, vagy sem. Ezt egy az egyben törölni kívánja képviselő úr. Mivel ez a Magyarországon működő külföldi felsőoktatási intézmények egészére, mindegyikére vonatkozik, nem egyre, hanem mindegyikére, és nem kíván a helyébe építeni az égvilágon semmit, ez egészen egyszerűen azt jelenti, hogy a Magyarországon működő külföldi felsőoktatási intézményeket kiemelné a magyar jogrendből minden további nélkül, és a magyar egyetemekhez képest egy teljesen más, ha úgy tetszik, jogon kívüli helyzetet teremt. Azt gondolom, ez egy jogállamban megengedhetetlen, úgyhogy nem fogjuk támogatni. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kunhalmi Ágnes képviselő asszonynak, MSZP-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A CEU politikai megtámadása színtisztán koncepciós eljárás. Ilyet a legsötétebb nácik és az ócska kommunisták csináltak ebben az országban, és most önök. Vádold meg az ellenfeledet valami olyannal, ami nincs, kérj számon rajta olyat, amit biztos nem tud teljesíteni, és tedd bűnbakká, okold őt, amiért te nem tudsz eredményeket felmutatni! A CEU támadása arról is szól, hogy a Fidesz képes a legsötétebb árulásra is, a magyar gyerekek jövőjének a bezárására is annak érdekében, hogy a fideszes bűnök ne kerülhessenek napvilágra. A Fidesz az egyetembezárás pártjává vált, a Fidesz a tudomány és az értelmiség elleni küzdelem pártjává vált, ezzel a Fidesz végérvényesen a vereség útjára lépett. De felhívnám minden ellenzéki és elégedetlenkedő figyelmét ebben az országban: a hatalomért remegők csak addig maradnak, amíg lesajnáljuk az áldozataikat. Magyarország pontosan látja, hogy Orbán és a Fidesz ereje azoknak az embereknek a félelmeiből táplálkozik, akiket a fideszes gyűlöletpropaganda-gépezet naponta tör össze, vesz a szájába, nyel el és köp ki, hogy másnap újrakezdhesse. Aki ma hányingert kap a CEU megtámadásától, aki ma megveti a kormány cinizmusát, annak ma az a feladata, hogy segítsen abban, hogy az évek óta háborús pszichózisban élő fideszes szavazók is rálássanak a saját életükre, hogy lássák, Orbán Viktor nem az ország megmentője, még csak nem is politikus, hanem egyszerűen csak egy elvtelen manipulátor, aki sötét lyukká akarja változtatni Magyarországot. A magyar nép és a magyar emberek sokkal jobbak és többek annál, mint akik ma vezetik ezt az országot. Köszönöm.
Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki a frakciók részéről felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Hiller István alelnök úrnak mint előterjesztőnek, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Tisztelt Elnök Úr! Nagyon köszönöm a lehetőséget. Köszönöm mindazok vélekedését, akik ennek a gyalázatos törvénynek a visszavonása mellett érveltek. Pósán képviselő úrnak, aki a Fidesz nevében beszélt, tisztelettel ajánlom a mai nap benyújtásra került amicus curiae 9. lábjegyzetét, mert az előbb felsorolt, a magyar jogásztársadalom négy kitűnősége erre az érvre, amit képviselő úr mond már többször, a következőt írják: „Csupán az érvelés teljességének kedvéért utalunk arra az alkotmányjogi szempontból értelmezhetetlen, a politikai kommunikációban gyakran felmerülő érvre, amely szerint az érintett egyetemek, mint a törvénymódosítás valószínű címzettje, a Közép-európai Egyetem, az új szabályozás után is működhetnek tisztán magyarországi egyetemként. Egy jog alkotmányellenes korlátozását nem igazolja az, hogy nem minden jogot vonnak el. Egyetemi autonómia csak működő egyetemek esetén lehetséges.” Ez, kérem, akadémikusok, egyetemi professzorok világos állásfoglalása. Ami viszont nem jogi állásfoglalás, hanem szintén a mai napon Strasbourgban elhangzott vélemény, szeretném szintén idézni: „A budapesti Közép-európai Egyetem rendkívül fontos az európai és a magyar felsőoktatás számára egyaránt, ezért mindent meg fogok tenni annak érdekében, hogy folytatódjanak a tárgyalások.” Ezt Navracsics Tibor mondta, az önök korábbi párttársa, az önök korábbi frakciótársa, az önök frakcióvezetője, most európai uniós biztos. Ma, néhány órával ezelőtt Strasbourgban. Önök totál mást mondanak. Vonják vissza! Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a csütörtöki ülésnapon kerül sor. Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az olaj- és gázárak világpiaci csökkenésével összefüggésben a rezsicsökkentések végrehajtásáról szóló 2013. évi LIV. törvény módosításáról szóló T/13877. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Gazdasági bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztőnek, ötperces időkeretben. Ki lesz az előterjesztő? [[Jelzésre:]] Mesterházy Attila képviselő úr lesz az előterjesztő. Nálam nem Mesterházy képviselő úr szerepelt, ezért próbáltam meggyőződni arról, hogy valóban ő kívánja elmondani. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, Szakács László képviselő úr szerepelhetett ott előterjesztőként, de neki más halaszthatatlan elfoglaltsága volt, így engem kért meg rá, hogy indokoljam az előterjesztésünket.A magyarországi földgázárak alakulása, az alapvetően meghatározó olajáraknak és a nyugat-európai import földgázáraknak az elmúlt két évben történt jelentős és tartós, mintegy 60-70 százalékos csökkenése lehetővé teszi, a magyar háztartások jövedelmi és vagyoni viszonyai pedig szükségessé teszik, hogy olyan szabályozási intézkedéseket hozzon a törvényhozás, amelyek biztosítják, hogy az árcsökkenés kedvező hatásai a lakossághoz eljussanak. [[14.20]] Nem lenne helyénvaló, ha a földgázárcsökkenés jótékony hatása nem jutna el a magyar családokhoz. Jelenleg is hatalmas a magyar háztartások tartozásállománya, mind a közüzemidíj-tartozással rendelkező fogyasztók száma, mind pedig a közüzemidíj-tartozások összege, közel 22 milliárd forinttal magasabb, mint amennyi 2009-ben volt. 2016 novemberének végén több mint 100 ezer háztartásban szünetelt díjtartozás miatt az áram-, gáz- vagy távhőszolgáltatás. Nem is beszélve arról, hogy az új adók, adóemelések és díjemelések, valamint az adójóváírás elvesztése miatt a magyar családok kétharmada összességében még az eddig bevezetett rezsicsökkentéssel együtt is kevesebb pénzből gazdálkodik, mint 2010-ben. Javaslatunk a korábbi rezsicsökkentések idején is javasolt megoldással azonos módon a társadalmi igazságossággal összhangban álló rezsicsökkentést kíván lehetővé tenni, mivel van mód és lehetőség ennek végrehajtására. Mindez csak kormányzati akarat és képesség kérdése. Leegyszerűsítve, a javaslat célját az alábbiak szerint lehet megfogalmazni: sokkal olcsóbban, akár 20 százalékkal olcsóbban kapják az energiát az átlagfogyasztású vagy annál kisebb fogyasztással rendelkező családok. Az átlagos fogyasztásig adott jelentős mértékű árcsökkenés azoknál a családoknál jelent nagyobb megtakarítást, ahol erre nagyobb szükség van, így ott lehetne nagyobb segítséget adni a megélhetési költségek csökkentésében, ahol nagyobb a szükség, hiszen az eddigi egységes mértékű árcsökkenés esetén a megtakarítás háromnegyede a lakosság legtöbbet fogyasztó, és ezáltal jellemzően legvagyonosabb egynegyedénél csapódott le. Ráadásul az elmúlt évek kormányzati intézkedései, adóemelései, megszorításai jellemzően a kisebb jövedelemmel rendelkező háztartásokat jobban terhelték. Az intézkedés célja tehát, hogy a kisebb fogyasztású, szerényebb körülmények között élő átlagos családok olcsóbban jussanak hozzá a létfenntartásukhoz szükséges energiához, míg a tehetősebb fogyasztók nagyobb teherbíró képességük ellenére ne kapjanak nagyobb kedvezményt. A javaslat szerint a szabályozás ösztönöz az energiatakarékosságra azzal, hogy a nagyobb fogyasztáshoz nem rendel díjcsökkenést. Javasoljuk tehát, hogy 2017. április 1-jétől jelenjen meg végre a nemzetközi olaj és importföldgáz árcsökkenésének hatása a lakossági földgáz-, villamosenergia- és távhőárakban. Utoljára 2004-2005-ben került átlagosan 40-50 dollár körüli szintre az olaj árfolyama, ekkor a földgáz ára 40-50 forint volt köbméterenként. Javaslatunk szerint ’17. április 1-jétől az átlagfogyasztás mértékéig alkalmazandó 20 százalékos árcsökkentés megfelelően biztosítja, hogy a lakossághoz eljussanak a földgáz világpiaci árcsökkenésének kedvező hatásai. A földgáz áram- és távhőtermelésben betöltött szerepére tekintettel ugyancsak indokolt a lakosságnál hatósági árcsökkentést bevezetni. A javaslatunk alapján tehát 2017. április 1-jétől 10 százalékkal csökkennének a lakossági áramárak, és 10 százalékkal mérséklődnének a távhőárak. Köszönöm szépen a figyelmet, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Kepli Lajos képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Számtalanszor elmondtuk már itt az Országgyűlésben a rezsicsökkentésnek nevezett politikai marketingtermék bevezetése óta, hogy amennyiben a világpiaci árakat figyelembe vesszük, annál a 20, 10+10 százalékos rezsicsökkentésnél jóval nagyobb mértékű árcsökkenést is el lehetett volna érni a magyar háztartásokban. Tehát tulajdonképpen azok az árak, amelyek be lettek fagyasztva a rezsicsökkentésről szóló törvény elfogadásakor, azok már néhány évvel később egyáltalán nem voltak aktuálisak, és nemhogy nem emelkedett, hanem jelentősen csökkent az energiahordozók ára a világpiacon.Magyarul: nemcsak hogy nem igazságos a rezsicsökkentés amiatt, hogy mindenkire egyformán vonatkozik, a legnagyobb fogyasztóktól a legszegényebbekig, a legkisebb fogyasztókig, hanem ráadásul még indokolatlan is, hiszen rezsicsökkentésnek hívják, de tulajdonképpen egy árbefagyasztást jelentett, ami azt jelentette, hogy gyakorlatilag most már jóval olcsóbban juthatnának hozzá az emberek akár a villamos áramhoz vagy a földgázhoz, vagy más egyéb energiahordozóhoz, ehelyett azon az áron kell hogy megvásárolják a mai napig is.Ez nyilvánvaló, hogy politikailag egy marketingtermék volt a Fidesz-KDNP-kormány részéről, és az is nyilvánvaló, hogy ezt az intézkedést a kor meghaladta. Annak idején, amikor az akkori árakhoz képest befagyasztásra kerültek a költségek, a rezsicsökkentésről szóló törvény elfogadásra került, azt a Jobbik is megszavazta, mert akkor időszerű volt. Azonban ezt azóta már többször felül kellett volna vizsgálni és tovább csökkenteni az árakat a világpiaci folyamatoknak megfelelően. Mi nem úgy gondoltuk annak idején, hogy ezt két ciklusra innentől kezdve bebetonozza a Fidesz, és akkor is ennyiért fogja adni az energiahordozókat, amikor már a világpiaci árak jóval lejjebb lesznek. Tehát minden olyan tárgysorozatba vételt támogatunk, ami ennek az orvoslására szolgál, úgyhogy ennek a javaslatnak a tárgysorozatba vételét is szorgalmazzuk, és természetesen mi is 2018-ban kormányra kerülve felül fogjuk vizsgálni, és egy szociálisan jóval igazságosabb rezsicsökkentést fogunk végrehajtani. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Józsa István képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Igazságos rezsicsökkentésre van szükség, ugyanis a gázárak sokkal alacsonyabbak, mint amennyiért Magyarországon az emberek megkapják. Tehát az MSZP javaslata egy lényeges gázárcsökkentésre vonatkozik, két okból: mert szükség van rá, az átlag alatti fogyasztók aránytalanul sokat fizetnek a gázért, másrészt lehetőség is van rá, mert a világpiacon jóval olcsóbb a gáz, mint amennyiért ma Magyarországon ezt a Fidesz eladja. Tehát nem lehet fenntartani azt az igazságtalan helyzetet, hogy olcsóbban szerzi be az állam a földgázt, és egységesen drágán adja el Magyarországon. Tehát amikor a Fidesz hivatkozik itt mindenféle nemzetinek nevezett konzultációra, akkor azt az igazságtalan állapotot védi, hogy mesterségesen magasabban tartja az árat, mint amit a világpiaci ár, jelen esetben a magyar importár szükségessé tesz.Tehát a mi javaslatunk az, hogy 20 százalékkal csökkentsük a lakossági gázárat az átlagfogyasztásig, ezzel kiegyenlítve azt az igazságtalanságot, amit korábban elkövettek, hogy mindenkinek azonos mértékben csökkentették a gáznak az árát. Így nem ösztönöztek fogyasztáscsökkentésre, mert aki nagyfogyasztó volt, az még többet takarított meg a korábbi árcsökkentéssel. Tehát öntsünk tiszta vizet a pohárba! Az MSZP kilenc alkalommal nyújtott be törvénymódosítást arra vonatkozóan, hogy csökkenjen Magyarországon a gázár, mert erre a világpiaci ár lehetőséget ad, a fideszes többség ezt kilencszer megakadályozta. Itt a tizedik alkalom: csökkentsük együtt a gáznak az árát. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak mint előterjesztőnek, aki válaszolni kíván.
Köszönöm szépen. Szívesen hallottuk volna a fideszes frakció véleményét is, hiszen a javaslatunk összhangban van a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal ’15. áprilisi közleményében foglaltakkal, amely szerint a betárolt olcsó földgáz árhatásának a 2016. évben már jelentkeznie kell. De javaslatunk összhangban van azon kormánypárti politikusok, így különösen az Országgyűlés Gazdasági bizottsága elnökének véleményével is, aki szerint a javaslat akkor válik időszerűvé, ha az árcsökkenés tartóssá válik. Tekintettel arra, hogy a kormány várakozása szerint is „az olajár hosszabb ideig elmarad a korábbi években tapasztalt magas szinttől”, vagyis a 2017. évi költségvetés tervezése során is már 42,6 dolláros hordónkénti olajárral számolt a költségvetés, azaz a kormány, tehát az árcsökkenés tartósnak, éppen ezért a javaslatunk pedig nagyon is időszerűnek tekinthető, ezért bízunk abban, hogy a kormánypárti képviselők is támogatják azt. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a csütörtöki ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a közszférában kialakult bérfeszültségek enyhítése érdekében szükséges egyes intézkedésekről szóló H/14507. számú határozati javaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Vállalkozásfejlesztési bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak mint előterjesztőnek… [[Korózs Lajos: Nem, Gúr Nándornak!]] Bocsánat, csak felrakta a képviselő úr a mikrofonját. Mivel Szakács képviselő úr szerepel, Gúr Nándor képviselő úr lesz az előterjesztő. Képviselő úr, öné a szó ötperces időkeretben. [[14.30]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Korózs képviselőtársam is fog szólni, igen, majd frakcióvéleményt mond.Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A köztisztviselői, illetve a kormánytisztviselői illetményalap gyakorlatilag most már a második ciklus utolsó évére is változatlan maradt, azaz a nyolcadik esztendőben is változatlan. Az igazság az, hogy kilenc éve, hiszen a pénzügyi-gazdasági világválság időszakától változatlan, de ebből nyolc év most már lassan a Fideszhez kapcsolódik.Nem volt Magyarországon olyan politikai ciklus - még az első Orbán-kormány sem, hozzáteszem -, amikor ez az illetményalap ne változott volna. Most viszont kettő egymás után ezt képviseli. Gyakorlatilag 38 650 forint változatlanul. Szégyen, hiszen ez mértékadó kihatással van az illetmények nagyságára. De ugyanilyen szégyen az is, hogy a közalkalmazotti bértábla változatlan. Ez azt jelenti, hogy mondjuk, az A fizetési osztály 1. fokozatában évek hosszú során keresztül hasonlóan az előbbiekhez képest 69 ezer forint az induló pozíció. A foglalkoztatottaknak több mint a fele, és itt közalkalmazottakról, köztisztviselői, kormánytisztviselői körről beszélünk, több mint a fele minimálbéren vagy garantált bérminimumon dolgozik.Az a baj, hogy a bérek tekintetében önök nem teszik meg azt, amit meg kellene tenni, az egyszerű emelés módját választani, ez pedig nem más, mint a bértáblának az első fokozatát, az A/1-et kellene megváltoztatni, mondjuk, a mindenkori minimálbér nagyságrendjével párosítani. Ha ezt tennénk, akkor maradna minden, aminek maradnia kell, már olyan értelemben, hogy a bérek közötti differenciák, akár a munkaviszony, jogviszony, akár a képzettség tekintetében változatlanul fennálljon. Nem, önök ebben egy lépést sem tesznek, hanem befagyasztották, mint ahogy mondtam, az A/1-et 69 ezerre.Mondok egy példát, hogy plasztikus legyen, hogy fogható legyen. Ma például, ha egy pályakezdő karbantartó elkezd dolgozni, akkor a ’92. évi XXXIII. törvényhez illesztetten neki a besorolási bére 77 ezer forint, és ha a garantált bérminimum összegére be kell állítani, akkor 84 ezer forint kiegészítést kell tenni. Ezzel párhuzamban, ha például van egy főiskolai végzettségű közalkalmazott, mondjuk, az F/9-es besorolási osztályban, fizetési fokozatban, akkor ő 159 ezer forintot kap, ami nem éri el a garantált bérminimumot, ezért 2000 forinttal neki is ki kell egészíteni a bérét, és így éri el a bérminimumot. Azaz eltűnik a foglalkoztatottak közötti végzettség és a munkaviszony kérdéskörében az, amit honorálni kellene.Ez az F/9-es besorolású ember egyébként olyan 25-30 év közötti munkaviszonnyal bír a háta mögött, de ugyanazt a pénzt keresi meg, mint adott esetben a pályakezdő karbantartó, akitől nem sajnálom, mert nem sok neki az a pénz, de annak az F/9-be tartozó közalkalmazottnak, aki mögött 25-30 év szolgálati idő van, annak viszony félelmetesen kevés. Na, ezen kellene változtatni.Lassan már ebben az országban, Magyarországon mindenki minimálbéren vagy garantált bérminimumon fog dolgozni. Ez a borzasztó és ez az elfogadhatatlan. És ezt a rendszert még tovább élezi, hogy az oktatás színpadán és más felületeken illetménykiegészítéseken túl olyan bérrendszerrel párosítják, ami semmilyenfajta egységes elvet nem hordoz magában, magyarul, mazsolázhatnak, magyarul, adott esetben „zsarolásra” is használhatják az illetmények alakításának a kérdéskörét.Még pár ilyen esztendő, no, ne legyen ilyen, csak mondom, ha még lenne pár ilyen esztendő, akkor a közalkalmazottak esetében majdnem mindegy lenne, hogy pályakezdő valaki vagy éppen nyugdíj előtt áll, gyakorlatilag minimálbéren vagy garantált bérminimumon fog dolgozni. Ez a szégyen. Ilyen Európában nem létezik, ilyen a visegrádi négyek szintjén nem létezik. Ha összehasonlításokat kell tenni, akkor érdemes lenne ebbe az irányba is kitekinteni a kormánynak. Na, ezek azok a dolgok, ezek azok a folyamatok, amelyek megkívánják azt, hogy ebben a kérdéskörben igenis egyrészt áttekintést kell tenni, másrészt pedig konkrét, kézzelfogható intézkedéseket kell foganatosítani ezeknek a torzóknak a kigyomlálása érdekében. Elnök úr, köszönöm szépen. [[Szórványos taps az MSZP padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben szólhat, és úgyszintén kettőperces időkeretben ismertetheti álláspontját a független képviselők jelen lévő tagja is.Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik Magyarországért Mozgalom támogat mindenfajta törvényjavaslatot, illetve országgyűlési határozati javaslatot is, amely a közszférában dolgozók bérének az emeléséről, az ottani bérfeszültség megoldásáról szól. Mi, a Jobbik Magyarországért Mozgalom már ebben a ciklusban valamennyi évben, amikor a költségvetési vita volt, valamennyi esetben, amikor ilyen tárgyú törvényjavaslat volt, mindig kifejtettük azon álláspontunkat, hogy nem értünk egyet azzal, hogy a kormány befagyasztotta a közszférában dolgozók fizetését, legalábbis az önkormányzatoknál dolgozó köztisztviselők és egyéb alkalmazottak esetében. Hegedűs Lorántné képviselőtársam volt ennek elsődlegesen a frakciónkon belül a szószólója, de én magam is valamennyi költségvetésitörvény-módosításnál adtam be Hegedűs Lorántnéval egyetemben ezzel kapcsolatos módosító indítványt. Azt látnunk kell, hogy 2008 óta nem emelték a közszférában, a köztisztviselőknél az alapilletményt, ez pedig azt jelenti, hogy az ő esetükben immár kilenc éve nem volt béremelés. Azóta a reálbérek körülbelül 35-40 százalékosan leértékelődtek, és gyakorlatilag ennyivel csökkent a reálkeresetük.Azzal sem értettünk egyet, amikor a kormány bejelentette a tavalyi évben, hogy szétválasztja a köztisztviselők különböző csoportjait, és bizonyos szférában béremelést ad, másik szférában nem, ezért az önkormányzatnál dolgozó köztisztviselőket tulajdonképpen másodrendű és másodrangú állampolgárnak minősítette a kormány. Ezzel semmiféleképpen nem értünk egyet, illetve azzal sem, hogy gyakorlatilag megszűnt az előmeneteli rendszer, és tulajdonképpen a minimálbér és a garantált minimálbér határozza meg az ott dolgozók jövedelmét, és nem lehet előrelépés számukra. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Szórványos taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A fentieken túl, amit Gúr és Gyüre képviselőtársaim elmondtak, csak egyetlenegy dolgot szeretnék megemlíteni. Nem lehet csodálkozni azon, hogy a közszféra dolgozói sztrájkra készülnek. Most június 17-ére jelentették be például az Államkincstárnál, hogy sztrájkolni kívánnak azért, mert évek óta nem tudnak megállapodni sem az előmeneteli rendszerről, sem az illetményalap megemeléséről a kormánnyal.Kedves Képviselőtársaim! Kikről is van itt szó? Azokról van szó, akik az államigazgatás fenntartásában, működtetésében éjt nappallá téve dolgoznak. Szeretném azt is rögzíteni és megismételni, hogy közel sem több százezer forintos fizetéssel dolgoznak, hiszen a közszféra dolgozóinak egy jelentős része, ahogy említette Gúr képviselőtársam is, minimálbért vagy a garantált bérminimumot kapja, nem beszélve az államigazgatásnak azokról a szegmenseiről, ahol még alacsonyabb iskolai végzettséggel, tehát diploma nélkül is ügyintézők, fogalmazók, és még sorolhatnám, kik kényszerülnek dolgozni ilyen nyomorultul kevés pénzért.Egy szempontra szeretném fölhívni a figyelmüket. Arra, hogy ha valaki évtizedeken keresztül ilyen alacsony bérért dolgozik, és eljön a nyugdíjba vonulás ideje, el lehet képzelni, hogy mekkora nyugdíjra lehet számítani több mint 40 év ledolgozott idő után egy minimálbéren foglalkoztatottnál. Még akkor is, ha ’88 utántól számítják a befizetett járulékok alapján a szolgálati idővel együtt kombinált nyugdíjat, bizony 56-57 ezer forintos induló nyugdíjra lehet számítani ezeknél az embereknél. Ezen túlmenően szeretném megemlíteni azt is, hogy ezek az emberek szervezik, működtetik az államigazgatást, és azt a sok szakszerűtlen intézkedést, amelyet sajnos a kormány hoz, nekik kell kiküszöbölni, úgyhogy kérem képviselőtársaimat, támogassák az indítványunkat. [[Szórványos taps a kormánypárti sorokból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bányai Gábor képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány bérintézkedéseinek eredményeképpen és következtében, hogy tisztázzuk a kérdést, 20 ezer felsőoktatásban dolgozó oktatónak és tanárnak, tudományos munkatársnak továbbra is külön illetménytáblája van és növelt illetményalapjuk van. [[14.40]] 106 ezer pedagógus most már szintén külön illetménytábla alapján kapja éveken keresztül növekvő illetményét. 95 ezer orvos és egészségügyi közalkalmazott illetménytábla alapján, de magasabb bértételek szerint kerül díjazásra. 65 ezer szociális, 20 ezer kulturális és 15 ezer rendvédelmi és honvédelmi közalkalmazott a képesítése és gyakorlati ideje alapján differenciált illetménypótlékban részesül. Megállapítható, hogy a 450 ezer közalkalmazottból mintegy 375 ezer fő már nem vagy nemcsak a közalkalmazotti illetménytábla alapján kerül díjazásra. Szétvált az illetménytábla és a mai bérek közötti különbség miatti bérjuttatás. A kormánytisztviselők körében az illetmények növelésére az állami tisztviselői életpálya bevezetésével, annak részeként kerül sor. Tisztelettel jelzem a képviselőtársaknak, hogy a fentiek és sok minden más együttes hatásaként, a béremelések hatásaként a minimálbér-emelés és a garantált bérminimum emeléseképpen a közszférában dolgozók reálkeresete átlagosan 25 százalékkal nőtt a 2010 és 2016 közötti hat évben, szemben a 2002-2010 közötti nyolc év alatt megvalósult 7,7 százalékos reálnövekedéssel. Ha az a kérdés, hogy a bér, amit kapnak a közszférában dolgozók, elég-e vagy magas-e, azt mondjuk, hogy nem elég és nem magas, ez nem kérdés számunkra sem, de mindent a költségvetés és az ország teherbíró képességéhez kell viszonyítani, ezért kérem mindannyiukat vérmérsékletüknek a csillapítására. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Az LMP teljes mértékben támogatja az MSZP javaslatának a tárgysorozatba vételét. Nagyon fontosnak tartjuk, hogy lépések történjenek a közszférában kialakult bérfeszültségek enyhítésére. Az LMP is az elmúlt években már számos alkalommal jelezte, hogy a kormány közszférában megvalósított bérpolitikája elhibázott, igazságtalan, és méltatlan helyzetbe hozza a különböző területeken dolgozó köztisztviselőket, közalkalmazottakat. Mára a helyzet teljesen tarthatatlanná vált, hiszen az önkormányzatok forrás hiányában nem tudnak lépést tartani a közszféra más területein központi forrásból megvalósított béremelésekkel, és ennek az az eredménye, hogy nagyon sok tisztviselő elhagyja a munkahelyét. Azt látjuk, hogy a kormány nagyon mostohán bánik az önkormányzati köztisztviselőkkel és közalkalmazottakkal, 610 ezer állami munkavállalóból mintegy 2 ezren 8-10 éve nem kaptak béremelést. A korábbi ígérete ellenére a kormány az önkormányzati képviselőket egy az egyben kihagyta az egységes közszolgálati életpályamodellből, mintha az ő munkájuk sokkal kevesebbet érne. Úgy látjuk, hogy a kormány bérpolitikája több szempontból is árt a magyar társadalomnak. Egyrészt megalázza a közszolgáltatások nyújtásában közreműködőket, másrészt pedig azokkal is kiszúr, akik emiatt rosszabb minőségű szolgáltatást kapnak. Amíg egy önkormányzati köztisztviselő bére alig elég a létminimumra, ne csodálkozzunk azon, hogy ők elhagyják az önkormányzati munkahelyet, elmennek a versenyszférába, vagy pedig az állami közszolgálat elszívja a munkaerőt a településekről. Ezen változatni kell. Ez egy jelentős lépés lehet a problémák megoldása érdekében. Támogatjuk a tárgysorozatba vételt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, kíván-e még valaki az adott napirend keretében felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, a napirendi pont előterjesztőjének, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönjük az egyes frakciók támogatását. Bányai képviselőtársam, csak annyit szeretnék mondani, hogy az embereket itt nem szeletelgetni kell, nem egyeseknek kell valamit adni és sokaknak meg semmit, hanem általában és generálisan kell bértípusú intézkedéseket hozni. Az illetménytábla elején, ott a 69 ezer helyett a minimálbért kell betáblázni, és onnantól kezdve rendben vannak a dolgok, tisztességesnek mondható megélhetést biztosító fizetések is lehetnek. Tudja, arról Orbán elfelejtett szólni a tegnapi napon, mikor arról beszélt, hogy erős és büszke ország Magyarország, hogy az egyik legszegényebb Európában. Mindegy, hogyha a gazdasági növekedésünket nézzük, mindegy, hogyha megtermelt anyagi javainkat nézzük, azt látjuk, hogy ott vagyunk az utolsó traktusban, ott vagyunk a végén, sajnálatos módon, és ennek a vesztesei az emberek. A versenyszférában is meg a közszférában dolgozó emberek is. Az szégyen, hogy most már nyolcadik esztendeje az illetményalap 38 650 forint változatlanul, és ezt önök csinálták két cikluson keresztül. Az ugyanúgy szégyen, hogy meglopták a minimálbéres embereket öt éven keresztül, most meg arról beszélnek, hogy minimálbér-emelést csinálnak. Egyébként is a bruttóját emelnék elsődlegesen ezeknek a pénzeknek. Az meg a következményképpeni szégyen, hogy ma már Magyarországon, majd amikor a NAV kimutatásaival szembetalálkozik képviselőtársam, akkor azt fogja látni, hogy a dolgozó embereknek több mint a fele, messze több mint a fele, minimálbérért vagy garantált bérminimumért vagy az alatti összegért dolgozik. Egy szó, mint száz, nem olyan helyzetet kell teremteni, ahol a közalkalmazotti bértábla több fizetési kategóriája szorul kiegészítésre, mint ami nem, ahhoz, hogy egyáltalán minimálbért vagy garantált bérminimumot kapjanak az emberek. És az utolsó mondatom megerősítésként, az, amit Korózs képviselőtársam mondott: tudják, a kis fizetés következménye a kis nyugdíj, a kis nyugdíj meg a még kisebb nyugdíj meg a nyomor. Na, önök 8 éven keresztül ezt csinálták, ezért lenne célszerű és észszerű változatni ezen a helyzeten. Elnök úr, köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a csütörtöki ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Az MSZP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a tisztességes eljárás európai uniós követelményeknek megfelelő védelméről és a közpénzből nyújtott támogatások átláthatóságáról szóló T/15760. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót az előterjesztő képviseletében Harangozó Tamás képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tavaly december 9-én az antikorrupciós világnapon nyújtottunk be egy antikorrupciós csomagot a Magyar Országgyűlésnek, amit akkor egyben, aztán azóta, ebben az elmúlt fél évben lassan darabonként is külön-külön a Fidesz frakciója leszavazott. Ennek a csomagnak a része a jelenleg tárgyalt javaslat is, és nagyon aktuális, egyébként azokban a napokban, amikor éppen az uniós pénzek tekintetében, mondjuk, Mengyi Roland büntetőügyéről kell itt a parlamentben a minisztert vagy épp a legfőbb ügyészt kérdezni. A csomag tartalmaz nagyon sok olyan kérdést, ami a közélettel foglalkozókat az elmúlt időszakban foglalkoztatta. Egy jelentős része a vagyonnyilatkozati rendszer teljes átalakítása, egy másik nagyon fontos része az összeférhetetlenség és az álláshalmozás megszüntetésére tett javaslatunk. A harmadik része a csomagnak ez a jelen javaslat, amit majd mindjárt részletesebben is ismertetni fogok. És hát a Velencei Bizottság javaslatára, amit egyébként a Fidesz-kormány csak szavakban fogad el és támogat, mind az ügyészség, mind a bíróság tekintetében olyan megoldásokat tartalmaz, amelyet nemzetközi joghoz értő vagy nemzetközi szempontból is tekintélyt parancsoló szakemberek írtak le a magyar kormány számára, hogy kiszűrjék, megakadályozzák a visszaéléseket mind az ügyészség, mind a bíróság szervezetrendszerében. Ezeket tartalmazta a teljes csomag.Amit most benyújtottunk, ennek a javaslatnak egy nagyon fontos célja van, és ezzel tudnám nagyon röviden összefoglalni. Olyan szabályokat szerettünk volna az asztalra tenni, amelyek rendszerszerűen megakadályozzák a korrupciót. Rendszerszerűen pedig akkor lehet megakadályozni a korrupciót, hogyha olyan jogi megoldást találunk ki, amelyik elfogadás esetén egyszerűen nem éri meg egyik félnek sem, hogy próbálkozzon ilyen mutatványokkal. Jelen esetben ez úgy valósulna meg a mi javaslatunk szerint, hogy nem elsősorban a büntetőjogi fenyegetettséget növelnénk, az ma is megvan, ettől függetlenül, úgy tűnik, hogy ezek az ügyek elkövetődnek, hanem egyrészt az összeférhetetlenségi szabályokkal, másrészt pedig a nyilvánosság teljeskörűségével garantálnánk azt, hogy transzparens legyen minden egyes uniós vagy költségvetési forrás pályázaton való elköltése. Másrészt pedig, ha ezeket a szabályokat megszegik, akkor a törvény erejénél fogva mondanánk ki, hogy semmis a támogatási szerződés. Mindenféle külön jogi eljárás nélkül. Tehát, ha nem teszik ki… [[Moraj a Jobbik soraiból.]] Mondok példákat, hátha a jobbikos képviselőtársaim figyelmét is fel tudom egy picit hívni magamra, tehát a trafikügyben például, ahol nagyon-nagyon hosszú időszakon keresztül próbálták az ellenzéki képviselők megtudni, hogy kik nyertek és kik nem és miért, ez főszabályként a törvény része lenne, hogy közzé kell tenni a nyertes pályázatokat, közzé kell tenni a vesztes pályázatokat, és közzé kell bizony tenni azok indoklását is, hogy pontosan lássuk, hogy mi történt a háttérben. Közzé kell tenni, hogy kik bírálták a pályázatot, milyen emberek ezek, és van-e bármilyen összeférhetetlenségük az üggyel kapcsolatban. [[14.50]] És ha csak a közzétételi kötelezettséget megsértik, akkor a szerződés semmis lesz. Ennek két következménye van: ki nem fizetett támogatás esetében a támogatást nem kapja meg a vállalkozó, természetesen kifizetett támogatás esetében vissza kell fizetnie. [[Zaj a Jobbik soraiban.]] [[Zaj a Jobbik soraiban.]] Innentől kezdve sem a vállalkozó, sem az a cég, amelyik az uniós vagy hazai forrás elköltésére bejelentkezik, nem érdekelt benne, hogy az eljárásban ilyen történjen, természetesen a pályázat kiírója vagy éppen a döntés hozója sem lesz érdekelt, mert egy másik, elég spártai megoldás szerint ő a személyes vagyonával felel a törvénytelenségekért. (Zaj a Jobbik soraiban.) Mind a két oldalon nagyon-nagyon kemény szankciók vannak, egyik sem arról szól, ami a büntetőjogban ma is megvan, hogy majd, ha valaki ilyen gazemberséget követ el, akkor elítélik, lecsukják, és majd még közpénzen 2-2,5 millió forintot költünk rá évente, hogy egyen-igyon, és meleg legyen a cellájában vagy éppen hideg, hanem pontosan arról szól, hogy ott avatkozzon be a törvény, ahol egy ilyen jogviszonyban a legjobban fáj. Ez pedig az, hogy egyszerűen nem kapja meg a vállalkozó a pénzt; ez pedig az, hogy a politikus vagy éppen az államigazgatási munkatárs a saját vagyonával felel, ha disznóságot csinál. Kérjük, hogy támogassák ezt a megoldást, meggyőződésünk, hogy ezzel lehet hosszú távon Magyarországon a közpénzek elköltése körüli korrupciót megszüntetni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Bana Tibor képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.Egyben kérem tisztelettel képviselőtársaimat, elég zavaró az, amikor a képviselő beszél, és közben hangos nevetés van a másik padsorban, akár saját frakció, akár másik frakció. Tiszteljük meg ennyire egymást, hallgassuk meg! Köszönöm a megértésüket. Öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik képviselőcsoportja támogatja azt, hogy érdemi vita alakulhasson ki az előttünk fekvő törvényjavaslatról, hiszen az a korrupció visszaszorításáról szól. Ha visszatekintünk a mögöttünk hagyott 27 esztendőre, akkor azt mondhatjuk, hogy sajnos minden kormány alatt hatalmas méreteket öltött a korrupció. 2010-től annyi változott, hogy a Fidesz és a KDNP rendszerszinten működteti a korrupció rendszerét. Ebben az indítványban, amit a szocialisták nyújtottak be az államháztartás alrendszereiből, az európai uniós forrásokból, továbbá nemzetközi megállapodás alapján finanszírozott egyéb programokból juttatott támogatásokra terjednének ki a javaslatok és az MNB, a Magyar Nemzeti Bank által alapított gazdasági társaságokra is. Nagyon fontos eleme ennek az indítványnak, hogy nem indulhatna pályázóként, nem részesülhetne támogatásban többek között az, akinek bármilyen köze van a döntéshozatali eljáráshoz, személyében kizárt, aki pályázati információk birtokában jogtalan előnyhöz juthatna, kizárt a politikai kapcsolat, és nem indulhat olyan szervezet, amely nem minősül átlátható szervezetnek. Ezt a felvetést a magunk részéről természetesen támogatni tudjuk, hiszen láthattuk azt, hogy például a fideszes országgyűlési képviselők feleségei előszeretettel vettek igénybe különböző támogatásokat. Itt elég, mondjuk, a földkérdésre utalni és arra, hogy például L. Simon László fitneszedzőként dolgozó feleségének mennyi támogatás jutott, de a második helyen szerepel e tekintetben a listán Horváth István, Bánki Erik pedig dobogós lett szintén, ő a harmadik ebben a vonatkozásban. De számtalan más példát is lehetne hozni, az idő rövidségére tekintettel ezt nem tudom megtenni. Azt viszont aláhúznám, hogy a Jobbik frakciója is benyújtott törvényjavaslatokat akár a vagyongyarapodási vizsgálat tekintetében, akár a pályázatokkal összefüggésben, és olyan határozati javaslataink is voltak, amelyek közbeszerzési eljárásokra és a közpénzek elköltésére vonatkoztak. Tehát mi is minden tőlünk telhetőt megtettünk az elmúlt évek során is, és azt tudjuk ígérni, hogy 2018-as kormányra kerülésünket követően könyörtelenek leszünk a korrupció vonatkozásában. Ez az egyik legfontosabb vállalása a leendő Jobbik-kormánynak. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Az MSZP frakcióálláspontját hadd mondjam el, ami igazából csak talán összefoglalója vagy kiegészítése annak, amit Harangozó Tamás képviselőtársam elmondott. Valóban, ennek a szabályozásnak az a célja, hogy úgymond maga a szabályozás preventív legyen. Ez azt jelenti, hogy egyáltalán bele se kezdjenek azok a potenciális csalók abba a pályázatba, amire világosan azzal a szándékkal pályáznának, hogy ellopják a közpénzt, legyen szó európai uniós vagy éppen magyar állami költségvetési forrásokról. Hiszen ha megfelelő összeférhetetlenségi szabályok vannak, ha biztosított az átláthatósága a teljes folyamatnak, ha biztosított a nyilvánosság, akkor egészen biztosan az ellenőrizhetősége is egy ilyen folyamatnak sokkal jobban biztosítható. Ezáltal, még egyszer mondom, preventív célokat is szolgál ez a javaslat, így a visszaélések jelentős mértékben csökkenhetnének, ezáltal nőne a bizalom, a pályázati folyamatba vetett bizalom, és a hatékonysága is nőne ezeknek a forrásoknak, hiszen helyesen és jó célokra költenénk el ezeket a forrásokat. Talán olyanok is mernének és akarnának pályázni, akik ma azért nem pályáznak, mert azt mondják, hogy eleve elrendelt egy-egy pályázaton, hogy éppen melyik fideszes oligarcha viszi el ezeket a forrásokat. Valóban, az összeférhetetlenség fontos, hiszen számos politikai döntéshozó rendelkezhet olyan információval, ami előnyben részesíti őt vagy a rokonait, hozzátartozóit. Ha ilyen szabályok lennének, akkor a Matolcsy család nem futna be ekkora karriert, az biztos, vagy Mészáros Lőrinc, vagy éppen Mengyi képviselő úr, vagy Simonka képviselő úr, vagy éppen Farkas Flórián, hanem valószínűleg ők esetleg már bele sem kezdtek volna valami sötét vagy nem átlátható tevékenységbe, és ezáltal megmentettünk volna számos költségvetési forrást, az adófizetők pénzét. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Hadházy Ákos képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Csak nagyon röviden: természetesen minden olyan javaslatot támogatunk, amelyik akadályozza, gátolja azt a folyamatot, amit a magyar történelem legnagyobb szervezett csalássorozatának lehet hívni, ez pedig az európai uniós pénzek ellopása. Nincsen most túl nagy kétségünk afelől, hogy ezt a Fidesz nem fogja támogatni, mi mindenesetre támogatni fogjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. [[Gőgös Zoltán: Csak az igazat!]]
Köszönöm szépen. A bizottsági ülésen is elmondtuk, hogy álláspontunk szerint ez a törvényjavaslat döntő részben olyan rendelkezéseket tartalmaz, amelyeket ma már más törvények tartalmaznak. A teljesség igénye nélkül: például a támogatás összeférhetetlenségére vonatkozó szabályokat ma is az államháztartásról szóló törvény 48/B. §-a, illetve 50. §-a tartalmazza, valamint a 272/2014. kormányrendelet. A nyilatkozattételre ugyancsak az előbb említett kormányrendelet tartalmaz megfelelő rendelkezéseket. A semmisségre vonatkozóan a polgári törvénykönyv Hatodik könyvének 95. §-a egyértelműen rendelkezik a tilos szerződés megjelölés alatt a semmis szerződésekről. A bírói út igénybevételéről a polgári törvénykönyv Első könyvének 6. §-a rendelkezik. Az adatkezelési nyilvánosságról, az információs önrendelkezési jogról és információszabadságról szóló törvény, valamint az államháztartásról szóló törvény és nem utolsósorban az Alaptörvény is rendelkezik. Tehát döntő részt olyan joganyagot tartalmaz a törvényjavaslat, amit más jogszabályok már jelenleg is tartalmaznak, így tárgysorozatba vétele, illetve ilyen törvény elfogadása teljes mértékig szükségtelen. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Harangozó Tamás képviselő úrnak, aki mint előterjesztő válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen. Először is nagyon nagy tisztelettel köszönöm a képviselőtársaimnak, hogy az ügy komolyságához mérten végül is nagyjából elcsendesedtek. Egyébként valóban idegtépő ez a mai nap és ami itt zajlik a parlamentben, de talán ki lehet ezt bírni még egy picit. Köszönöm szépen az ellenzéki pártok támogatását. Azt külön köszönöm, hogy jobbikos képviselőtársam, úgy tűnik, hogy vagy most, vagy már korábban elolvasta a javaslatot valóban, és tisztában van vele, hogy miről van szó. Ez nem teljesen mondható el kormánypárti képviselőtársamról. [[15.00]] Tudja, Vas képviselő úr, abban igaza van, hogy hasonlít ez a törvény egy csomó másikra. Képzelje el, ugyanolyan betűk is vannak benne meg ugyanolyan szavak is, ehhez képest, amit ön elmondott, az óriási badarság. Pont a törvény lényegét nem akarja vagy nem tudja megérteni. A törvény lényege az, hogy ne kelljen a polgári törvénykönyvre hivatkozva bírósági eljáráson megtámadni egy szerződést, hogy az semmis-e vagy nem, hanem ebben a törvényben kimondjuk, és a törvény szigorával sújt le a rendszer. Ha megsértik ezeket a szabályokat, akkor mindenféle bírósági külön döntés nélkül a törvény értelmében semmis a szerződés, és nem kapja meg a vállalkozó a pénzt, vagy vissza kell fizetnie. Igen, volt a vitának egy olyan része, ami érdekes kérdést vetett föl, hogy mi van azokkal az ügyekkel, mondjuk, ha félig felépült már valami, és akkor derül ki, hogy disznóság volt. Nekem továbbra is az a véleményem, képviselőtársaim, hogy az első egy-két esetben lehet, hogy lesznek félkész épületek, de hogy utána több vállalkozónak eszébe nem fog jutni ilyet nem csinálni, abban biztos vagyok, és ráférne már erre az országra, hogy néhány példát statuálva kiegyenesedjenek ezek a dolgok; egyszerűen, ahogyan Mesterházy képviselőtársam is mondja, olyan rendszert csináljunk, ahol preventív jelleggel nem is kezdenek bele, nem is kezdenek el töprengeni azon, hogy hogyan lehet voldemortozni vagy éppen akár más ilyen ügyekbe belemenni. Kérjük, hogy támogassák a javaslatunkat.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a csütörtöki ülésnapon kerül sor. Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az állambiztonsági múlt átláthatóvá tételéről, valamint az állampárti vezetők és a diktatúra állambiztonsága hivatásos állományának egyes közhivatalok viseléséből való kizárása érdekében szükséges törvénymódosításokról szóló T/14287. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Hadházy Ákos képviselő úrnak mint előterjesztőnek, ötperces időkeretben. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Egészen biztos, hogy az öt percet nem fogom kihasználni, hiszen ez nem egy új törvény, ezzel már a kormánypárti képviselők sokat ismerkedhettek. Tulajdonképpen 15-ödszörre adjuk be, elődöm, Schiffer András kezdte el, és már én is beadtam most már vagy harmadszorra ezt a törvényt. Nyilvánvalóan ismerős önöknek, és nyilvánvalóan ma sem fogják megszavazni, de azért hozzuk ide, mert rögtön, visszakézből az Igazságügyi bizottságban azonnal leszavazták, erre is számítottunk. Azért hozzuk ide, hogy egy kicsit kellemetlen legyen azoknak, akik maguk is érintettek voltak ebben a törvényben, illetve kellemetlen legyen azoknak a pártoknak, akik ezeket az embereket védelmezik továbbra is. Itt éppen képviselő asszony kérdezte, hogy hányadszorra adtuk be, mondtam, hogy hányadszorra. Mondta, hogy egyszer-kétszer még belefér, aztán majd utána nyilván a lényeges az lesz, hogy egy kormányváltás esetén ezt még egyszer beadjuk, és aztán el is fogadjuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Annyit hadd mondjak Hadházy képviselőtársamnak, hogy nagyon nagy tisztelettel viseltetek ez iránt a kezdeményezés iránt, hiszen valóban sokadszorra adják be, de arra hadd hívjam föl a figyelmet, ha esetleg van idejük olvasgatni a korábbi, a Ház által megírt jegyzőkönyveket, akkor egy 2005. március 1-jei hozzászólást hadd ajánljak a figyelmébe, amit akkor én 31 évesen, akkor még sokkal fiatalabb politikusként tettem ebben a témában. Azóta megfogadtam, hogy amikor ez a kérdés napirendre kerül a Házban, akkor én mindig hozzászólok ehhez a vitához, függetlenül attól, hogy ki, mikor és milyen értelemben adja be ezt a javaslatot. Ennek sok formája volt már, és mindig elbukott egy ilyen javaslat. Legyünk igazságosak, a mi kormányunk idején is elbukott ez a javaslat. Úgy látszik, ez a kormányzó pártok sajátja, hogy valamilyen okból kifolyólag ellenzékből még nagyon támogatják a teljes nyilvánosságot, s amikor odaérnek, akkor valamilyen okból kifolyólag hirtelen a szakma álarca mögé vagy a valós szakmai indokok mögé bújva elállnak ettől a támogatástól. Csak röviden akarnám, mert két perc áll rendelkezésre: szerintem a rendszerváltás óta cipeljük magunkkal ezt a problémát. Amíg nincs teljes nyilvánosság, addig ez a kérdés nem megoldható, és addig a rendszerváltást nem tudjuk teljes mértékben lezárni. Kettő: teljes igazság nem létezik, hiszen közben eltűntek adatok, volt, amit nem is rögzítettek, tehát a teljes, százszázalékos, abszolút igazságot nem fogjuk megtalálni, de hogy egészen biztosan ne lehessen visszaélni ezekkel az információkkal, hogy ne bukkanjanak föl hol itt-ott-amott emberekről különböző gyanúsítgatások meg lejáratásra alkalmas tények, ezért ennek csak a teljes nyilvánosság adhatja meg a százszázalékos garanciáját. Ezért én a magam részéről 31 évesen is és most, 43 évesen is amellett állok, hogy ezt a kérdést rendezni kell a Magyar Országgyűlésben, és ezt a rendezést csak a teljes nyilvánosság adhatja meg. Vannak valóban nemzetbiztonsági érdekek is, de ennek a határát a politikának kell meghúzni, mert látható módon a szakma nem képes ezt megtenni. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen. Ha valami kellemetlen, Hadházy képviselő úrnak mondom, az nem nekünk kellemetlen, önöknek kellemetlen, hogy 15-ödszörre sem tudnak egy szakszerű törvényt összeállítani. Sajnos, Mesterházy képviselő úr kiment, én azt mondanám, hogy a kormányzó pártoknak, ha az MSZP van kormányon, ez valóban sajátja, hogy az ilyen törvényjavaslatokat leszavazzák, de emlékeztetném képviselőtársaimat arra, hogy egyrészt felállítottuk a Nemzeti Emlékezet Bizottságot, ráadásul még a héten szavazhatnak képviselőtársaim Gulyás Gergely, Nyitrai Zsolt és jómagam törvényjavaslatáról az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének fenntartásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltárának létrehozásáról szóló 2003. évi III. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15844. számú törvényjavaslatról, ami a mágnesszalagok kutathatóvá tételét célozza. Ha ezt a törvényjavaslatot elfogadjuk, akkor gyakorlatilag abban a körben, aminek a nyilvánosságra hozatala nem ellentétes Magyarország érdekeivel, azt teljes mértékig kutathatóvá tesszük. Úgyhogy én arra kérem képviselőtársaimat, hogy az általam említett törvényjavaslatot támogassák, és akkor létre tudjuk hozni a teljes aktanyilvánosságot, a mágnesszalagok nyilvánosságra hozatalát. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Felszólalásra jelentkezett Szilágyi György képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Érdekes, hogy egymás után két olyan tárgysorozatba-vételi kérelem van itt, amitől, mind a kettőtől úgy fél a Fidesz-KDNP, mint ördög a tömjénfüsttől. Az egyik, amikor a korrupciót kívánjuk megakadályozni vagy feltárni, azt rögtön nem támogatják, a másik pedig, amikor a lusztrációról beszélünk, vagy arról, hogy szembe kellene nézni a kommunista múlttal, azt sem támogatják. És eljutottunk mostanáig oda, hogy az az MSZP, amelyik az MSZMP utódpártja, az az MSZP már támogatná a múlttal való szembenézést, és maguk, akik nemzetinek meg kereszténynek, konzervatívnak meg hasonlóknak vallják magukat, maguk meg égen-földön mindent megtesznek az ellen, hogy bármi ilyen törvény, ami ezzel kapcsolatos, átmenjen. Miért lehet ez? Hiszen elmondta Hadházy képviselő úr, hogy ők is benyújtották már ezt 15-ször, mi is benyújtottuk már legalább 15-ször hasonló témájú javaslatainkat. Önök mindig leszavazták, mindig valamire hivatkoznak, mert féltik azokat az embereket, akik még mindig ott ülnek a soraikban, akik még mindig magas pozíciókban vannak, és akik érintettek lehetnek, mert kiszolgálták azt a kommunista rendszert, hiszen maguk ugyanarról a tőről fakadnak. Az elmúlt 27 évben azok a pártok kormányozták ezt az országot, önök is és az MSZP is, akik féltek attól, hogy föltárják a kommunista múltat. Valóban így van, ahogy Mesterházy Attila képviselőtársam mondta, hogy amikor kormányon vannak akár önök, akár ők, akkor ezt nem támogatják. Egyetlenegy változás történhet ebben az országban: amikor végre szembenézhetünk a múltunkkal, szembenézhetünk a kommunizmus rémtetteivel, mert ezek rémtettek voltak, mert családokat tettek tönkre, akkor, ha majd a XXI. századi pártok fogják kormányozni ezt az országot, mint például a Jobbik Magyarországért Mozgalom. Mi nem félünk attól, hogy a korrupcióval sújtott és terhelt kormányoknak föltárjuk az ügyeit, hogy azokat az embereket, akik vétkeztek, azokat börtönbe juttassuk, legyen az akárki, és azokat pedig kizárjuk a közéletből, akik olyan kommunisták, és úgy ülnek itt bent a parlamentben, mint a népi ülnökök, mint például önök. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[15.10]]
Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíván-e még valaki a frakciók részéről hozzászólni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Hadházy Ákos képviselő úrnak mint előterjesztőnek, aki válaszolni kíván az elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr, és köszönöm szépen az ellenzéki képviselők támogatását. Remélem, hogy amikor kormányon leszünk, akkor is támogatni fogják. A kormánypárti hozzászóláshoz pedig annyit szeretnék mondani, hogy nagyon jellemző az a maszatolás, amit ezzel a törvénytervezettel tesznek, hiszen önök is nagyon jól tudják, hogy ezek a mágnesszalagok a puzzle-nak csak egy része, a kirakósnak csak egy része. Elképzelhető, hogy találtak rajta valamit, amit meg szeretnének mutatni, éppen erről szól az, amit önök csinálnak. Ami önökre vonatkozik, azt szeretnék elrejteni, amit meg másról találtak, azt szeretnék megmutatni. Köszönöm szépen.
Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a csütörtöki ülésnapon kerül sor. Az LMP képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön az egyes törvényeknek a nyugdíjasok helyzetének javítását célzó módosításáról szóló T/14725. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt a Népjóléti bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! Először megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak mint előterjesztőnek, ötperces időkeretben, az LMP-képviselőcsoport részéről. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A nyugdíjasok helyzetének javítását célzó törvényjavaslatom egyik eleme, hogy a 28 500 forintos öregségi minimálnyugdíjat 50 ezer forintra emelje fel az Országgyűlés. Azt kell mondjam, hogy úgy szavazta le a kormánytöbbség a bizottsági ülésen, hogy még a szemét sem sütötte le, nem szégyellte magát. Milyen világot élünk, kérdezem. Arra jut pénz, hogy stadionokat, fölösleges luxusberuházásokat valósítsanak meg, de öregekre, a nyugdíjasok helyzetének javítására nem jut pénz. Sajnos, szép számmal vannak az országban olyan emberek, társadalmi csoportok, korosztályok, akiket teljesen magára hagyott a kormány. Sok tízezren vannak, akik nyomorognak, éheznek és télen fagyoskodnak. Ebbe a csoportba tartozik az a 71 ezer nyugdíjas, akiknek a havi nyugdíja 50 ezer forint alatt van. A miniszterelnök nemrégen itt az Országgyűlésben azt állította, hogy a kormány eddig minden kötelezettségét teljesítette a nyugdíjak ügyében, és megőrizte a nyugdíjak vásárlóértékét az elmúlt hét évben. De ez nem igaz, tisztelt képviselőtársaim. Ez az állítás már rögtön az öregségi minimumnyugdíjnál megbukik. Az öregségi minimumnyugdíj összege, ami 28 500 forint, 2008 óta változatlan. Ez alatt az időszak alatt az értéke a negyedét biztosan elvesztette. Tisztelt kormánypárti Képviselők! Gondoljanak bele, hogy ez az összeg mire elegendő: arra bizony, hogy az emberek éhen haljanak. Persze, önök letudták a problémát azzal, hogy előírták a szülőtartási kötelezettséget. De mi van azokkal, akiken nem tud a családja segíteni, mert nekik is van problémájuk bőven? Megnézték önök már a nyugdíjas fogyasztói kosarat? Vannak olyan öregek, akik 28 500 forint nyugdíjat kapnak, ami éppen arra elegendő, hogy a gyógyszereiket kifizessék. Miből fedezik a rezsit, miből lesz nekik a napi betevő falatjukra? Úgy látjuk, hogy a társadalmi szolidaritás is teljesen kiveszett önökből. A kormánytöbbség arra való hivatkozással szavazta le az öregségi nyugdíjminimum 50 ezer forintra való felemelését, hogy ez sok más szociális ellátás összegére is kihat, vagyis azok is megemelkednek. Most olvastam erről éppen egy cikket, amiben az szerepelt, hogy ez a hatás akár százmilliárd forint költségvetési többletet is eredményezhet. Én azt mondom, hogy nem baj. Azt mondja a kormány, hogy a költségvetés jól áll, a gazdaság jól teljesít. Varga Mihály korábban azt nyilatkozta, hogy az év első két hónapjában 180 milliárd forintos többlettel zárt a költségvetés. Ebből lenne erre forrás. Nem kellene, hogy Mészáros Lőrincnek egy év alatt százmilliárd forinttal növekedjen a vagyona, hanem az egy életet tisztességesen ledolgozó idős embereknek kellene ezeket a forrásokat juttatni. Kérem, képviselőtársaim, gondolják meg magukat, és támogassák holnap a 28 500 forint öregségi minimálnyugdíj 50 ezer forintra való emelését. A másik törvényjavaslatom azt célozta, hogy ne üljön a kormány a nyugdíjasoknak járó pénzen. Januárban a kormány először 0,9 százalékos nyugdíjat akart adni, de ezt megváltoztatta, és 1,6 százalékos nyugdíjemelést kaptak. De hogy miért 1,6 százalékost, arra nem tudjuk a választ, mert a Magyar Nemzeti Bank már ekkor is 2,4 százalékos inflációt jósolt erre az évre, ami végül 2,6 százalékra módosult. A kormány pedig ahelyett, hogy már korrigálta volna az 1,6 százalékos emelést, úgy döntött, hogy majd csak novemberben, egy összegben fizeti ki a különbözetet. Miért nem most, és miért novemberben? Azt hiszem, hogy a válasz egyszerű: a kormány egyszerűen hülyének nézi a nyugdíjasokat. Azt hiszi, hogy az egyösszegű emeléssel majd őket meg lehet vásárolni, hiszen 2018 elején választások lesznek. De az igazság pillanata el fog érkezni, és a nyugdíjasok is ítéletet fognak mondani az önök kormányzásáról legközelebb 2018 tavaszán. Kérem kormánypárti képviselőtársaimat is, hogy holnap támogassák a törvényjavaslatomat. Köszönöm.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként felszólalásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megadom a szót Vágó Sebestyén képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik frakciója természetesen támogatni fogja a javaslat tárgysorozatba vételét. Nagyon jól tudjuk, hogy a jelenlegi nyugdíjrendszerben, illetve a kifizetésekben igazságtalanságokat tapasztalhatunk, igazságtalan a rendszer. Az egyik része a legkisebb öregségi nyugdíjminimum megállapítása, ez a 28 500 forint, ami már nagyon régóta nem változott. Én sem értek egyet azzal a magyarázattal, hogy ez nagyon sok egyéb juttatást befolyásol, illetve irányszám bizonyos juttatásoknak a megállapításánál, a jogosultság megállapításánál. Úgy gondolom, hogy azt a kis pluszmunkát megérné az emelés. Legalább lehetőségünk lenne arra, hogy a juttatásokat, illetve a jogosultsági határszámokat egy kicsit cizelláljuk a jelenlegi szociális ellátórendszerben és a szociális törvényben. Attól, hogy 50 ezer forintra emelkedik ez az összeg, még akár az arányszámokon, akár a százalékokon, akár a leírásokon lehet változtatni, és az új megemelt összeghez lehet igazítani az egyéb ellátások rendszerét. A másik kérdés az éves nyugdíjemelések rendszere. Mi máshogy képzeljük el a nyugdíjemelés rendszerét, de ezt is tudjuk támogatni, ugyanis látjuk azt, hogy mennyire igazságtalan ez a rendszer. Én olyan ember vagyok, aki nem hisz a statisztikáknak, én inkább annak hiszek, amit a saját bőrömön tapasztalok, vagy amit a mindennapi életben az emberek elmondanak nekem, és bármennyire emelik föl a megállapított inflációt, az emberek mindennapi érzete, saját tapasztalata többet mutat, nem azt mutatja, hogy csak 2,6 százalékos volt az áremelkedés az elmúlt évhez képest. Ezért is kéne igazságosabbá tenni a rendszert. Egyébként mi nem ezt az automatikusan mindenkinek adott, kalkulált infláció szerinti nyugdíjemelést vezetjük be, ha kormányra kerülünk, hanem sávos nyugdíjemelést fogunk bevezetni, hogy arányaiban a kis nyugdíjjal rendelkezők nagyobb összeget kapjanak, mint azok, akik akár 200-300 ezer forintos nyugdíjjal rendelkeznek. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Korózs Lajos képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! A gyalázat 2012-ben kezdődött, annál is inkább, mert generálisan átalakították a jelenlegi nyugdíjrendszert, és kódoltak benne minden igazságtalanságot. Az egyik ilyen igazságtalanság, hogy gyakorlatilag kilencedik éve - ahogy az előterjesztő is mondta - változatlan az öregségi nyugdíjminimum mértéke. Kedves barátaim, itt lehet összevissza beszélni, de 28 500 forintot nem lehet egy hónapra beosztani! - és pont. A múlt évben és az azt megelőző évben is Gúr Nándor képviselőtársammal beterjesztettünk egy ilyen javaslatot mi, szocialisták is, és a fideszes többség a bizottságban azzal söpörte le, hogy számosságát illetően olyan kevés embert érint az 50 ezer forintra való emelés, hogy nem is érdemes vele foglalkozni. Mondta ezt egy olyan fideszes képviselő, aki az ország legszegényebb megyéjéből jött. Szégyen és gyalázat, ne haragudjanak! Az az igazságtalanság, hogy három-négy évvel ezelőtt eltörölték a járulékplafont, és megteremtették a lehetőségét annak, hogy több millió forintos nyugdíjak vannak ma Magyarországon, ez egy gazemberség! [[15.20]] Az egyik oldalon 28 500 forint az induló nyugdíj nagysága, a másik oldalon meg 130-szorosát lehet kapni; a múlt évben ez 170-szeres volt. Kedves Barátaim! Azt gondolom, hogy egy civilizált európai országban ez tűrhetetlen. Mint ahogy tűrhetetlen volt a korhatár alatti nyugdíjak megszüntetése, tűrhetetlen volt a korengedmény, korkedvezmény, a szolgálati nyugdíj eltörlése. És az is tűrhetetlen, hogy Magyarország az egyetlen civilizált ország a világban, ahol nincs rokkantsági és baleseti rokkantsági nyugdíj. Kérem szépen, 130 évvel ezelőtt Magyarországon volt rokkantsági nyugdíj, még ha nem is ebben a formában, de a Weiss Manfréd cégnél a munkások már létrehozták azokat az önkéntes pénztárakat, amelyek gondoskodtak az özvegyekről és az árván maradt gyerekekről. Erről kéne itt értelmes vitákat folytatni, ezért fogja a Szocialista Párt támogatni ezt az indítványt. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Schmuck Erzsébet képviselő asszonynak mint előterjesztőnek, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. És megköszönöm ellenzéki képviselőtársaimnak a támogatását. Megdöbbentő, hogy kormánypárti képviselő, a kormány ehhez nem kíván hozzászólni. Önök egyszerűen port hintenek a nyugdíjasok szemébe. De akkor, amikor egy ilyen minimális dologról van szó, hallgatnak. Önök, akik itt ülnek a teremben, most sem néznek fel ezzel kapcsolatosan. Nagyon kíváncsi leszek, hogy az elkövetkezendő időszakban mit fognak majd a nyugdíjasoknak mondani. [[Dr. Hoppál Péter: Választásokon dől el.]] Azt is szeretném elmondani, hogy az LMP… Választás, nem választás - 28 500 forintból nem lehet megélni! [[Dr. Hoppál Péter közbeszól.]] Persze, igen, igen. Önök képesek voltak a 28 500 forintot megtartani, és nem megszavazni, hogy 50 ezer forint legyen az öregségi minimumnyugdíj. Kívánom azt, hogy önök éljenek meg majd öregkorukban ekkora összegből. Nagyon érdekes lesz, mit fognak csinálni. Szégyelljék magukat, erre ezt mondom! Nem választások előtt és választások után, önök most már évek óta hitegetik a nyugdíjasokat, de nem teljesítenek semmit, folyamatosan átverik őket. Azt szeretném még mondani, hogy az LMP is másképpen képzeli el a nyugdíjemelést, de ezt egyszerűen nem lehetett lenyelni, hogy a kormány még ezt a kis pénzt is képes nem odaadni most a nyugdíjasoknak, hanem majd képesek arra, hogy novemberig gyűjtögessék, és kamat nélkül használják a nyugdíjasok pénzét. Ez egyszerűen elfogadhatatlan. Nagyon kíváncsi leszek holnap, hogy lesz-e önök közül valaki bátor annyira, hogy meg merje szavazni ezt a törvénytervezetet. Köszönöm.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a csütörtöki ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportja indítványozta, hogy az Országgyűlés döntsön a Magyarország Alaptörvényének hetedik módosításáról szóló T/15422. számú törvényjavaslat tárgysorozatba vételéről. A tárgysorozatba vételt az Igazságügyi bizottság utasította el. Tisztelt Országgyűlés! először megadom a szót Staudt Gábor képviselő úrnak, a Jobbik képviselőcsoport részéről mint előterjesztőnek, 5 perces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Nem adjuk fel, hogy az alaptörvény-módosítással kapcsolatosan, amely a bevándorlási ügyet érintette, felhívjuk a figyelmet és rádöbbentsük a magyar társadalmat, hogy a Fidesz képmutató módon a saját politikai céljai kihasználására terjesztette be ezt a javaslatot, és nem azért, mert valójában az országot meg szerette volna védeni. Illetve meg szerette volna védeni, de nem olyan áron, hogy a nagy pénztől elessenek, és nem olyan áron, hogy a letelepedési kötvényt tavaly kivezették volna.Ugye, tavaly novemberben került sor az első szavazásra, amikor a Jobbik azt mondta, hogy se a gazdag, se a szegény migráns ne jöhessen Magyarországra, és csak egy olyan javaslathoz tudjuk a támogató szavazatunkat adni, amely egy tökéletes, mindenre kiterjedő megoldást nyújt. Sem a Juncker-, sem a Rogán-kvótáknak nem voltunk és nem is lehettünk támogatói. Akkor egy nagy vita alakult ki, nyilvánvalóan egy adok-kapokban sok minden elhangzott. Most lehetőségük lett volna, illetve az országgyűlési szavazáson lehetőségük lesz, hogy ezt a csorbát kiküszöböljék.Hiszen miről van szó? Önök azt mondják, hogy a letelepedési kötvényt nem szeretnék visszavezetni. Ebben azért vannak kérdőjelek, hiszen annak ellenére, hogy Orbán Viktor elmondta, hogy megszüntetésre került a konstrukció, ez nyilvánvalóan nem igaz, hiszen csak szünetel. Jelen pillanatban nem kerül sor több kötvény eladására. De tudhatjuk, hogy ha a Fidesz adott esetben megnyerné a ’18-as választást, akkor visszavezethetné, még törvényt sem kellene módosítani.Ennélfogva az előttünk fekvő javaslat egyrészről ugyanazt az alaptörvény-módosítást tartalmazza, ami a zárószavazáson novemberben elbukott, és ugyanazt a módosító javaslatot tartalmazza, amit már akkor benyújtottunk, hogy semmilyen módon, sem most, sem a jövőben egy kormány se tehesse meg azt, hogy a letelepedés jogát ellenszolgáltatásért adja, bárkiről is legyen szó. Beszélnek önök itt nagyjából 1300 kvótakérőről, és már bőven 20 ezer fölött lehet azok száma - még a végső számokat nem tudjuk az utolsó nagy roham után -, akik Magyarországra a pénz kifizetése után bejöhetnek, és gyakorlatilag az a négyes ellenőrzés, amit önök oly erősként emlegetnek, gyakorlatilag elítélt bűnözőknek is megadta a lehetőséget, hogy letelepedési jogot nyerjenek, egyébként az Európai Unióban is. Feltettük azt a kérdést, és választ nem adtak rá, hogy ha ezek alapján akkor Junckerék vettek volna minden letelepülőnek letelepedési kötvényt, vagy idetelepítendő, egyébként korábban migránsként vagy menekültként beérkezett embernek kötvényt, akkor jöhettek volna. Igen, jöhettek volna, formálisan ez mindenképpen megtörténhetett volna. Ráadásul úgy, hogy még négyszeres kamatot is kellett volna az Európai Unió felé fizetni ezen kötvények után. Tehát azt kell mondjam, hogy még az Európai Uniónak busás hasznot is hozott volna a konstrukció. Azt is el kell mondjuk új információként, hogy egy genfi nemzetközi konferencián, olvashatták önök is a sajtóban, arról esett szó, hogy a magyar letelepedésikötvény-konstrukciót mint egy olyan példát említették, hogy hogyan nem lehet letelepedési kötvényhez juttatni az arra vágyókat, és hogy tud veszíteni ezen az állam. És a nyereség az offshore cégeknél fel tud halmozódni, illetőleg egyéb úton-módon bárki nyertese a konstrukciónak, csak és kizárólag a magyar állam és a magyar adófizetők nem. Egyébként a konferencián is elmondták, hogy ilyenkor fel szokták függeszteni az eladásokat, amikor jön a választás, de utána az a gyakorlat, hogy ezt újraindítják. Egyébként a kínaiak mellett, akik a legnagyobb számban kaptak letelepedési kötvényeket, afgán, iraki, iráni, jemeni, pakisztáni, szíriai, szaúd-arábiai emberek is bejöhettek Magyarországra, hogy csak néhány országot említsek. És ha az összegszerűséget nézzük, hogy ez mennyire megéri a magyar államnak, kap 271 ezer eurót, amit vissza kell fizetni kamatokkal, illetve 300 ezret, hiszen ebben már benne van az a 29 ezer euró kedvezmény, ami szintén ott marad az offshore cégeknél; plusz még nagyjából egy 60 ezer eurós jutalék is a cégek hasznát gyarapítja. Ami azt jelenti, hogy 271 ezer euró az államnak, négyszeres kamattal, visszafizetési kötelezettséggel, és nagyjából 90 ezer euró ezeknek a cégeknek. Nyilván nekik ezt már csak zsebre kell tenni offshore cégeken keresztül. Tehát kétharmad-egyharmad az arány - mindenki eldöntheti, hogy ez a konstrukció kinek érte meg. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő 2-2 perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő szintén kétperces időkeretben fejtheti ki álláspontját. Megkérdezem, a frakciók részéről kíván-e valaki felszólalni. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Staudt Gábor képviselőtársam már kifejtette azokat az okokat, ami miatt támogatandó ez a törvényjavaslat. A tegnapi napon Orbán Viktor miniszterelnök úr arról beszélt itt a parlamentben, hogy bizony az Orbán-kormány megvédi Magyarországot. Megvédi, mondta ő, erre ígéretet tett - de hát kitől védi meg? Mert azt látjuk, hogy abban a pillanatban, ha fideszes üzleti köröknek nyereséget jelent a betelepítés, akkor bizony az Orbán-kormány tagjai lesznek az elsők, akik kapva kapnak ezen az alkalmon, és telepítik be Magyarországra szervezetten a külföldieket, szervezetten a migránsokat. Hiszen az nagyon jól látszik, hogy az egész egy kormányzati kommunikációs átverés, amiről szó van a migrációval kapcsolatban. Az Európai Unió ezer-egynéhányszáz migránst szeretne itt kötelezően betelepíteni, amit a Jobbik természetesen elutasít; mi egyetlenegy migránst sem akarunk ide betelepíteni. [[15.30]] Ezzel szemben a fideszes kormányzat már körülbelül tízezer embert telepített be a migránsok közül, pénzért, olyan pénzért, ami után körülbelül 200 milliárd forint tiszta nyereséget vettek fel egyesek. [[Dr. Hoppál Péter: Szemenszedett hazugság!]] [[Dr. Hoppál Péter: Szemenszedett hazugság!]] Ugyanis minden betelepített személy után, aki megveszi ezt a letelepedési kötvényt, mindenki után a közvetítő cég körülbelül 25 millió forintos nyereséget realizál. Ez a 25 millió forintos nyereség megy valakiknek a zsebébe, ami miatt érdekeltté vált a fideszes kormányzat abban, hogy Magyarországra betelepítse, akár tízezres nagyságrendben is, a migránsokat. (Dr. Hoppál Péter: Szemenszedett hazugság!) Persze, pénzért jöhetnek a migránsok, egyébként pedig nem jöhetnek. Aki támogatja azt, hogy Magyarországra idegen népesség ne legyen betelepíthető, annak támogatni kell ezt a törvényjavaslatot. [[Dr. Staudt Gábor: Így van!]] öszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Azonnal mindenkinek megadatik a hozzászólás lehetősége. Most megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Az előző két felszólalót a tények ismerete nem nagyon zavarta. [[Dr. Hoppál Péter: Hazudtok, mint a vízfolyás!]] Fogalmuk sincs egyébként arról, amit beszéltek. [[Dr. Staudt Gábor: Cáfold, Imre!]] Staudt Gábor képviselőtársam azt mondta, hogy ők nem adják fel. Önök 2016. november 8-án reggel 10 óra 6 és 7 perc között már feladták, amikor nem volt önök között legalább két olyan képviselő, aki megszavazta volna a zárószavazáson a T/12458. számú törvényjavaslatot, ami tartalmában ugyanaz volt, mint ez a törvény. Mert amit önök hozzátettek, az tartalmában nem változtatott egyébként a javaslaton. [[Dr. Staudt Gábor: Dehogynem! Dr. Hoppál Péter: Így van! Rig Lajos: Ezt ’18 után mondjátok! Dr. Staudt Gábor: Mennyit kaptatok belőle?]] Az csak arra vonatkozott volna, hogy egy IRM-rendeletet hatályon kívül kellett volna helyezni. Aztán abban, amit kötvénybiznisznek neveznek, egyetlenegy magyar céghez egyetlenegy forint közpénz nem vándorolt. Egyetlenegy forint közpénz nem vándorolt, ellenben segítette a magyar költségvetés finanszírozását. De ez gyakorlatilag a múlté. Az elmúlt hét év tevékenységének eredményeként olyan helyzetbe hoztuk a gazdaságot, hogy ilyenfajta finanszírozásra a magyar állam, a magyar költségvetés nem szorul rá. Úgyhogy önök voltak azok, akik 2016. november 8-án délelőtt 10 óra után néhány perccel nem szavazták meg tartalmában ugyanezt az alaptörvény-módosítást. Úgyhogy önök vessenek magukra! Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Dr. Hoppál Péter: Így van! Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki a frakciók részéről hozzászólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Staudt Gábor képviselő úrnak mint előterjesztőnek, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen, elnök úr. Szellemóriásokhoz méltó érveket hallhattunk mind a bekiabálások, mind az elhangzott hozzászólásokkal kapcsolatosan. Tudják, hogy mennyire közpénz vagy nem közpénz: Vas képviselőtársam, hallott már olyanról például, hogy koncessziós szerződések? [[Dr. Vas Imre: Hallottam.]] Amikor például - és ahhoz lehetne hasonlítani - a letelepedés jogát árusítja ki egy állam, ami az állam joga, hogy eldöntse, mit milyen módon, és azt offshore cégek kizárólagosan közvetíthetik, az igenis, hogy közpénz, vagy a köztől elvont pénz, ami oda befolyik. Az ugyanúgy közpénz, hogy a 300 ezer euróból 29 ezer euró kedvezményt adtak nekik. Ez ugyanúgy közpénz. Illetve az is közpénz, hogy mennyi adót kellett volna ezek után befizetni. Az meg végképp közpénz, hogy négyszeres kamatot fizetnek most már ezekre a kötvényekre. Mit gondol, miből fogják kifizetni, a magyar állam miből fizeti ezeket a kamatokat, ha nem másból, mint közpénzből? Igen, a tavalyi javaslatot nem tudtuk elfogadni, mert a gazdag migránsokra [[Dr. Vas Imre közbeszólása.]] , a gazdag migránsokra igent mondott, nem foglalkozott vele. A bekiabálásokra annyit tudnék elmondani, hogy az önök által, az önök minisztériuma által megküldött statisztikákat mondtam el, hogy hányan kapták meg a letelepedés jogát, illetve a lehetőségét annak, hogy Magyarországon éljenek. Erre lehet azt mondani, hogy hazugság, de akkor az önök miniszterei hazudnak, amikor ezeket az adatokat kiszolgáltatják. Arról nem is beszélve, hogy még a végső számokat nem látjuk, tehát amikor 20 ezer körülire tesszük ezt a becslést, azok a korábbi adatokból építkeznek. Megértem, hogy nagyon kellemetlen önöknek, hogy a pénz fontosabb, mint a haza védelme, minden módon megpróbálják becsomagolni és áthárítani ezt a felelősséget, de higgyék el, hogy a választópolgárok is át fognak látni a szitán, és ennek megfelelően fognak dönteni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a csütörtöki ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt a következő napirendre rátérek, kérdezem az MSZP-képviselőcsoportot, hogy Kunhalmi Ágnes képviselő asszony… [[Mesterházy Attila jelentkezik.]] Mesterházy Attila képviselő úr vette át, rendben. Tisztelt Országgyűlés! Most a házszabályi rendelkezések értelmezéséről szóló bizottsági állásfoglalásról történő döntést megelőző vita következik. Tájékoztatom önöket, hogy az MSZP képviselőcsoportja kérte, hogy az Országgyűlés döntsön az Igazságügyi bizottság 9/2014-18. IUB. számú eseti jellegű állásfoglalásáról. A kérelmet Ü/15978. számon a honlapon megismerhették. A vitában elsőként a döntést indítványozó képviselőcsoporthoz tartozó képviselő, majd a házszabályi rendelkezések értelmezéséért felelős bizottság előadója szólhat. Ezt követően kerül sor a képviselői felszólalásokra. Először megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, ötperces időkeretben.
Nagyon szépen köszönöm. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ez az előterjesztés arról szól, hogy az Országgyűlés utasítsa el az Igazságügyi bizottság egyik határozatát, amely eseti jellegű határozat volt. Vita alakult ki a házelnök és az MSZP-frakció között, mert a házelnök úr úgy ítélte meg, hogy a frakció egy beadványában, nevezetesen a lex CEU eltörléséről szóló beadványban, törvényjavaslatban az Országgyűlés tekintélyét sértő mondat jelenik meg. Így hangzik ez a mondat, hogy „Áder János elvesztette az elnökjellegét, ezért paprikajancsiként válik szégyenfolttá”. Ez szerepel az MSZP indoklásában. Tehát a köztársasági elnököt mi paprikajancsinak tartjuk azért, mert egy olyan törvényt írt alá, amelyről neves alkotmányjogászok a mai napon is megállapították, leírták, felhívták a figyelmét, hogy bizony alkotmányellenes, ezen túlmenően a nemzeti érdekünket is sérti. Éppen ezért azt gondoljuk, hogy Áder János egyben Orbán Viktor bábja, és ilyen szempontból paprikajancsiként végezte a feladatát. Ennél sokkal csúnyábbat is mondtak a tüntetők rá, amit most nem idéznék a Házban. Sokféle dalt átírtak, és a bajuszával is viccelődtek, hozzátettek egy állandó főnevet is a bajszához. Ezért azt gondolom, hogy ez egy világos és egyértelmű politikai vélemény, amit lehet vitatni, de azt is tapasztaljuk, hogy a házelnök úr folyamatosan politikai véleményt mond a különböző frakciókról. Ez 2012 óta így van, én még frakcióvezetőként 2012 novemberében, ’13 májusában, ’13. május végén fordultam a Házbizottsághoz a levezető elnök úr minősítése okán. Úgy látszik, az a politikai vélemény nem zavarja önöket, csak ha ellenzéki párttól érkezik ez a vélemény. Ennyit elöljáróban. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, az Igazságügyi bizottság előadójának, ötperces időkeretben. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A lex CEU eltörléséről szóló T/15071. számú törvényjavaslat kapcsán elöljáróban hozzáteszem, hogy néhány napirendi ponttal ezelőtt nem ezt a törvényjavaslatot tárgyaltuk, hanem ennek egy, legalábbis ügyrendi szempontból korrektebb változatát. Ezt az Országgyűlés elnöke a határozati házszabály 29. § (3) bekezdésében biztosított jogával élve 2017. április 25-én visszautasította, mivel álláspontja szerint a törvényjavaslat indoklása sérti az Országgyűlés tekintélyét. A visszautasított iromány benyújtói az ügyrendi bizottság állásfoglalását kérték a határozati házszabály 29. § (6) bekezdése alapján. A bizottság eseti jellegű állásfoglalásában azt vizsgálja, hogy az iromány visszautasításának volt-e helye, alapja, indoka. A bizottság megvizsgálta a visszautasított törvényjavaslat szövegét, és megállapította, hogy indoklása sértő kifejezéseket tartalmaz [[Mesterházy Attila: Kire?]] , legfőképpen a köztársasági elnökre nézve. [[15.40]] A bizottság álláspontja szerint a nyilvánvalóan komolytalan és sértő tartalmú indítvány megtárgyalása összeegyeztethetetlen az Országgyűlés tekintélyével. Az ilyen indítvány visszautasítása a házelnök határozati házszabály 29. § (3) bekezdésében foglalt feladatából következő joga és hozzáteszem, kötelezettsége is. Mindezen indokok alapján a bizottság eseti jellegű állásfoglalásában azt mondta ki, hogy Kövér László házelnök a házszabályi rendelkezéseknek megfelelően járt el, amikor a határozati házszabály 29. § (3) bekezdésének b) pontja alapján visszautasította a nyilvánvalóan sértő tartalmú, lex CEU eltörléséről szóló T/15071. számon benyújtott törvényjavaslatot. Az elmondottakból következően a házszabályi rendelkezések 138. § (3) bekezdése alapján kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy Burány Sándor és képviselőtársai kérelmét utasítsa el, ezzel fenntartva a bizottság álláspontját. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselőcsoportonként egy-egy képviselő két-két perces időkeretben, valamint az elsőként szólásra jelentkező független képviselő kétperces időkeretben ismertetheti álláspontját. Megkérdezem, kíván-e valaki felszólalni a frakciók részéről. [[Jelzésre:]] Igen. Megadom a szót Gúr Nándor képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Szóval, ha a házelnök mondhat politikai véleményt a Házban, akkor a képviselők is mondhatnak, az én értékítéletem szerint. Példákat szeretnék említeni, van, ami közelebbre, van, ami távolabbra nyúlik vissza. 2013-ban képviselőtársam, Józsa István egy napirend előtti felszólalását követően a pulpituson Kövér László ült, és átadta a szót Cséfalvay Zoltán államtitkárnak a következőképpen: „Cséfalvay Zoltán államtitkár úrnak adom meg a szót - részvétem.” Ez a finomabbak közé tartozik. Mondok egy másikat. Ez is 2013-ban hangzott el, az MSZP képviselőcsoportjának címezve a következőket mondta, Kövér Lászlóról beszélünk: „Úgyhogy, ha gondolják, rendeljenek nyugodtan egy nagyfröccsöt a kocsmai hangulat mellé, de még jobb lenne, ha ember módjára viselkednének az Országgyűlésben. Meghatna bennünket.” Értik a szót, ugye? Az elnöknek bármit lehet, az elnököt persze nem lehet bírálni az ülésvezetés közben, ő politikai véleményt vagy bármi mást megtehet, miközben a képviselők meg semmit.Vagy még egyet a közelmúltból, még azt is hozzátehetném, milyen erkölcsi alappal: „Az önmagában méltatlan, hogy a tőlem balra helyet foglaló képviselő hölgyek és urak egyáltalán itt ülhetnek ebben az Országgyűlésben.” No, ezek csak példák, minták. Tudnék még nagyon sok ilyet mondani, de a végső mondatom ehhez illesztetten az, hogy tudják, nem a saját démonjaikkal kell küzdeniük, senkinek, az aktuális elnöknek sem, senki másnak, a miniszterelnöknek sem. Azoknak sem sorosozni kell, akik Soros-gyerekként élték az életüket, azoknak sem balra lévőknek vagy éppen baloldaliakat támadónak kell nevezni a képviselőtársaikat, akik esetleg a Magyar Szocialista Munkáspárt Társadalomtudományi Intézetében politikai munkatársak voltak. Szóval, mindenki vonja le a konzekvenciát, és a konzekvenciák levonását követően mondjon másokról értékítéletet és hasonló véleményeket, mint amit olvastam. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, kíván-e még valaki felszólalni az adott napirend keretében. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. Megadom a szót Mesterházy Attila képviselő úrnak, aki viszonválaszt mond.
Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Vas Imre azt mondta, hogy ez nyilvánvalóan egy komolytalan előterjesztés. Figyelmébe ajánlanám, hogy csak az indoklása negyven sor ennek, nem maga a törvény, hanem az indoklása 40 sor, ebből egyetlenegy sor van, amit önök kifogásolnak, ami, még egyszer, így hangzik: Áder János elvesztette az elnöki jellegét, ezért paprikajancsiként válik szégyenfolttá. Ennyit arról, hogy mi komolytalan, mi nem. De ha már komolytalan valami, akkor idézném a Mentelmi bizottság elnökét, aki nagyjából azt mondta, hogy az a fontos, ami a jegyzőkönyvben van, nem az, ami történt. Volt ilyen időszak, volt, amikor az ítéletet olvasták fel előbb, mint a vádiratot. Tehát ez tényleg már a kommunista időket idézi, hogy az a fontos, ami a jegyzőkönyvben van, nem az, amit a képviselők csináltak, és ezért is próbáltak elmarasztalni a szocialista képviselőket korábban. Tehát ezzel csak azt akarom mondani, hogy még egyszer hadd hívjam fel a figyelmet: politikai véleményt a politikusok megfogalmazhatnak itt, a Házban. A házelnök is ezt teszi, minősíti az ellenzéki frakciókat, sok esetben kritikán aluli módon, miközben az Országgyűlésről szóló törvény azt mondja ki, hogy az elnök részrehajlás nélkül vezeti az ülést, hiszen az elnök nem a Fidesz frakcióját vagy a Fidesz választmányát vezeti ebben a Házban, hanem a Magyar Országgyűlést, ahol vannak olyan képviselők is, akik nem értenek egyet az ő világnézetével, politikai álláspontjával. Zárásképpen annyit hadd mondjak, hogy [[Dr. Vas Imre felé:]] tudja, tisztelt képviselőtársam - elnézést, hogy önnek mondom csak, de nagyon sokan önön kívül nincsenek már itt -, az sérti az Országgyűlés tekintélyét, hogy önök egy ilyen törvényt hoztak a CEU-ról, ami a tanszabadságot, a felsőoktatás szabadságát sérti, ez az Országgyűlés tekintélyét sérti, ez a nemzeti érdekeinket sérti, illetőleg az, hogy elfogadtak egy olyan civiltörvényt, ami szintén alkotmányellenes és szégyent hoz a magyar parlamentre. Tehát ezeket a törvényeket vissza kellene vonni, mint ahogy ezt az igazságügyi bizottsági állásfoglalást is vissza kellene vonni, na, az megmentené az Országgyűlés tekintélyét, nem pedig az, amit önök mondanak. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Vas Imre képviselő úrnak, az Igazságügyi bizottság előadójának, aki szintén válaszolni kíván a vitában elhangzottakra.
Köszönöm szépen. Amit itt Mesterházy képviselő úr idézett ennek a törvényjavaslatnak az indoklásából, ez pont elég ehhez, hogy sértse az Országgyűlés tekintélyét, véleményem szerint. Amit meg mással kapcsolatban mondott, azt gondolom, hogy ha több egyetem versenyez a hallgatókért, ha egyenlő feltételeket teremtünk, akkor az nem sértheti Magyarország tekintélyét még akkor sem, ha ez bizonyos köröknek az érdekét sérti, és nyilvánvalóan ezért aztán kiállnak valami mellett, amiről lehet, hogy a lelkük mélyén ők is tudják, hogy nincs igazuk. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A döntésre a csütörtöki ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hoppál Péter képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Erősödik a fesztiválélet” címmel. Megadom a szót ötperces időkeretben.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A jelenlegi kormányzat 2010-es hivatalba lépésekor, de a 2014-es kormányzati ciklus kezdetekor is alapvető célkitűzése volt minden területen mérsékelni azt az erős főváros-vidék fejlődésbeli ellentétet, amely a korábbi, elhibázott baloldali politikák következményeként egy óriás vízfejet létrehozva kizárólag a magyar főváros fejlődésére koncentrált, a vidéket pedig pusztulni, leromlani és elszegényedni hagyta. Ennek kompenzálásán, a vidéki városok és a főváros kompetenciái kiegyenlítésének javításán immáron hét éve dolgozik a Fidesz-KDNP-kormány, nem is sikertelenül. A gazdasági-ipari beruházások, a bérfejlesztés, a „Modern városok” program mind-mind ezt célozzák. Mi a kulturális szakterületen kulturális alapellátásnak neveztük el azt a programot, amelyben célunk annak az állapotnak az elérése, amelyben az ország bármely területén élő állampolgár tud jó minőségű kulturális programokhoz jutni, mégpedig a lakóhelyéhez közel. Országgyűlési képviselőként és kulturális államtitkárként is szívügyemnek tekintem a magyar emberek kulturális egyenjogúságát mindamellett, hogy mindannyiszor a fővárosi zászlóshajó fesztiválok költségvetési támogatásának emelése mellett foglaltam állást az elmúlt évek során. Ennek a kulturális egyenjogúságnak a jegyében a fővárosi nagyrendezvények, a Budapesti Tavaszi Fesztivál, a Café Budapest, a Mitem nemzetközi színházi fesztivál csaknem kétmilliárdos éves költségvetési támogatása mellett az elmúlt években bevezetésre került a vidéki kulturális fesztiválkeret, amely tavaly 250, idén 500, a jövő évi költségvetésben pedig már 750 millió forintos fix összeggel biztosítja a vidéki nagy fesztiválok előre tervezhetőségét, természetesen az NKA pályázati kereteiben rendelkezésre álló forrásokon felül. [[15.50]] Ebből az 500 millió idei összegből idén 46 kulturális fesztivál, esemény megrendezését támogatta a kulturális kormányzat, a döntésnél szem előtt tartva az említett magas művészi, kulturális színvonal fenntartását, illetve ezzel a kulturális decentralizáción túl a lakóhelyhez közel rendelkezésre álló vidéki művészeti fesztiválélet fenntartását is. Ezen a kereten kívül tavaly még a Bartók-év, idén pedig a Kodály-program biztosít 200-200 milliós támogatást a magas nemzetközi színvonalat képviselő miskolci Bartók Plusz Operafesztivál megrendezésére.Hogy a támogatások jó célt szolgálnak, azt az is jelzi, hogy 40 benevezett magyar rendezvényből 30 elnyerte a Minősített Európai Fesztivál címet. Közöttük található a választókerületemben, Pécsett jelenleg is zajló Pécsi Országos Színházi Találkozó, a POSZT, illetve egy új pécsi rendezvény, a Zsolnay Fényfesztivál.Baranyában a színvonalas új kulturális fesztiválok létrejöttében és a hagyományos rendezvények látogatószámának folyamatos emelkedésében mérhető, hogy igény is van a minőségi kulturális fesztiválokra, és most már lehetőség is arra, hogy ezt megteremtsük. Kiváló példa erre a Baranya megyei Komló városa, hogy színvonalas, sok embert vonzó vagy akár magas művészeti réteget képviselő kulturális rendezvény létrehozására egy 23 ezres lélekszámú, nehézipari múlttal rendelkező kisváros is sikerrel vállalkozhat.A Pécsi Országos Színházi Találkozó mellé az említett célkitűzéseket és a meglévő valós igényt szem előtt tartva három évvel ezelőtt sorakoztattuk fel a helyi kezdeményezésre megvalósult, idén már 10 millió forint állami támogatásban részesülő Komlói Amatőr Színházi Találkozót, a KASZT-ot, amely harmadik éve óriási sikerrel, telt házas előadásokkal zajlik, épp holnapután nyitjuk meg idei négynapos rendezvénysorozatát.A növekvő vendégszámú gasztrorendezvényen túl, mint amilyen a Komlói Kolbásztöltő Fesztivál az év elején, amelynek hétéves múltja van, olyan, a magaskultúra képviselőit tömörítő rendezvényeknek is otthont ad a baranyai város, mint az idei Kodály-évhez kapcsolódó hagyományos Kodály Zoltán nemzetközi gyermekkórus-fesztivál. Mindezek mellett nagy várakozás, magas jelentkezésszám jellemzi az idén első alkalommal megrendezendő komlói Hét Domb filmfesztivált, a kormány szintén 10 millió forintos összegű támogatásával. Utóbbi rendezvényen magyar és határon túli profi és amatőr filmesek alkotásai versenyeznek magas presztízsű szakmai zsűri előtt.Tisztelt Ház! A színvonalas fesztiválélet felvirágzásának jó példája tehát a térség kulturális központtá növekvő városa, Komló. Jó szívvel javasoljuk a többi városnak is Komló és a komlóiak sikertörténetét, a vidék esélyegyenlőségének megteremtésében szerepet játszhat a kulturális fesztiválok jó megszervezése. A komlóiaknak további sikereket kívánunk, és örülünk annak, hogy a példás megszervezések mellé barátságos vendégszeretetükkel is hozzájárulnak a komlóiak a fesztiválok sikereihez.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Süllyedő Atlantisz, avagy mikor ismeri fel végre a kormány, hogy ha minden így megy tovább, akkor az Ormánság elnyeli Dél-Somogyot is.” címmel. Megadom a szót 5 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A tavaszi ülésszak utolsó általam tett felszólalása során miről is beszélhetnék másról, mint Dél-Somogyról, szűkebb pátriámról, annak jobb sorsra érdemes járásairól, amelyeket bizony az Ormánság elnyelni készül, hiszen ezek süllyedő Atlantiszként tűnnek el és válhatnak az enyészeté, hogyha nem figyel oda a mindenkori kormányzat, és nem érkezik sokkal-sokkal nagyobb törődés ennek a térségnek, ennek a régiónak, az itt élő településeknek a számára. Én most már itt három éve, mint valami botcsinálta utódja Kodolányi Jánosnak vagy éppen Illyés Gyulának… [[Dr. Hoppál Péter: Ez erős!]] Botcsinálta utódról beszéltem, kedves képviselőtársam, az önök felelőssége viszont az lenne, hogy ezeket a szavakat olyan formában meggátolják, okafogyottá tegyék, hogy sokkal jobban odafigyelnek a dél-dunántúli térségre, benne akár Dél-Baranyára vagy éppen Dél-Somogyra is. Hiszen mint annak idején Kiss Géza, a kákicsi református lelkész, aki kongatta a vészharangokat az Ormánság pusztulása miatt, valami ilyesmit próbálok megvalósítani itt én is, és felhívni a tisztelt döntési pozícióban lévő kormánypárti képviselőtársaim figyelmét arra, hogy ez a térség sokkal-sokkal többet érdemelne annál [[Dr. Hoppál Péter: Emelkedik!]] mint amit most kap. Ugyanis az ott élő emberek joggal érzik úgy, hogy leradírozták ezt a területet a térképről [[Dr. Hoppál Péter: 80 éve!]] joggal érzik úgy, hogy az út szélére taszították őket, és joggal érzik úgy, minthogyha elevenen, élve eltemették volna őket, mert Budapest, a kormányzat megfeledkezett az ő problémáikról. [[Dr. Hoppál Péter: Ez 80 éve történt!]] Én pedig azt szeretném elérni, hogy ezek a problémák itt időről időre, rendre napvilágra kerüljenek és megpróbáljam felhívni az önök figyelmét arra, hogy valamit sürgősen tenni kell, mert annyi egyébként nemcsak Dél-Baranyának, hanem Dél-Somogynak is. [[Dr. Hoppál Péter: Le kell menni az Ormánságba!]] Hogyha megnézzük egyébként a magyarországi régiókat, akkor a 263 európai régió közül a Dél-Dunántúl hátulról a tizedik helyet foglalja el, és az a helyzet, hogy azok a mérőszámok, azok a mutatók, amelyek alapján ez a tizedik hely kijött, még romlottak is az elmúlt időszakban. [[Dr. Hoppál Péter: Öt éve rosszabb volt!]] Ezen belül egyébként Dél-Somogy még rosszabb helyzetben van, hiszen hogyha megnézzük a kilenc dunántúli megyét, annak a 69 járását, akkor a 69 járásból 12 olyan járás található, aminek állapota az ottani súlyos helyzet miatt egyébként fejlesztendő vagy komplex programmal fejlesztendő járássá lett minősítve. Az a helyzet, hogy ebből a 12 járásból 3 ott található Dél-Somogyban, a somogyi 2. választókerület területén. Nagyon rossz a helyzet a Csurgói, a Nagyatádi és a Barcsi járásban is, és az a szomorú helyzet, tisztelt Hoppál képviselőtársam, hogy a szomszédságban sincsenek jobb helyzetben, hiszen a Sellyei járás az ország járásai közül talán a második legrosszabb helyzetben lévő. Tehát ez sem tudja felfelé húzni környékünket.Az aprófalu-szindróma, mondhatni úgy, hogy elhatalmasodott a környéken, az elvándorlás, az elöregedés, a megoldatlan cigány-magyar együttélésnek a kérdése olyan feszítő problémákkal jelentkezik, amelyek bizony komorrá teszik az itteni településeknek a jövőjét. Fel kell hozni, bizony, fel kell vetni a megoldatlan cigánykérdést. Önök ahelyett, tisztelt képviselőtársam, hogy elengedték volna annak a Farkas Flóriánnak a kezét, akinek az enyves mancsaihoz óriási pénzeknek az eltüntetése tapadt, inkább új szövetséget kötöttek vele, ami szégyen, gyalázat, ahelyett, hogy ment volna a lecsóba, inkább a paradicsomba megy majd most Farkas Flórián Orbán Viktor hálájának köszönhetően. Az a helyzet, hogy az az álom, amit önök felvázoltak az itteni emberek számára, nevezetesen a három szoba és a négy kerék, a sok itteni fiatal számára csak úgy valósítható meg, hogyha elhagyja a szülőföldjét, és Ausztriában vagy éppen Angliában keresi a boldogságának a beteljesedését. Az, hogy a középosztályosodás ezen a területen megakadt, az olyan döbbenetes gondokat vet fel, aminek a megoldását mi egyébként a 2018-as és önök által valószínűleg elfogadásra méltónak tartott költségvetés szerint egyszerűen nem látjuk. Nem fogadták el azokat a módosító javaslatokat, amelyekkel a Jobbik frakciója megpróbált volna az ilyen térségek számára, az ilyen térképről leradírozott térségek számára is valamiféle szebb jövőt hozni. Ez az igazi szégyen, kedves képviselőtársaim, és csak annyit tudok kérni, hogy ha már elfogadják azt a költségvetést és annak a szerkezetét, amivel itt mi is megismerkedhettünk, legalább majd fokozottan figyeljenek oda az olyan méltatlanul nehéz helyzetbe taszított kistérségekre is, mint amilyen például a dél-somogyi, az, ahonnét én is érkeztem. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A kormány nevében Hoppál Péter államtitkár úr kíván válaszolni az elhangzottakra. Megadom a szót, államtitkár úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nyilvánvalóan nem tudom megállni válasz nélkül az elhangzott napirend utáni felszólalást, hiszen tisztelettel megkérdezném, hogy ha lenne párbeszédre lehetőségem Ander Balázs képviselő úrral, hogy mikor járt utoljára az Ormánságban. [[Ander Balázs: Ott élek a szélén, képviselő úr!]] Az Ormánságban én három nappal ezelőtt jártam utoljára, és minden héten ott vagyok nagyjából, ismerem a helyben élőket, és látom azt, tisztelt képviselő úr, hogy az elmúlt öt évben mennyit változott az Ormánságnak a helyzete. Tehát hogyha ön valóban jár az Ormánságban és nemcsak beszél róla, akkor valószínűleg beszél az ott élő emberekkel. Ha így lenne, akkor nem azt a napirend utáni felszólalást tette volna meg, amit most megtett. [[Ander Balázs: Az alsószentmártoni helyzettel is tetszett találkozni?]] Amit ön emleget, kákicsi Kiss Géza annak idején valóban egy óriási szociográfiában, az Ormánság című, később könyv formájában is megjelent nagy művében, amit egyébként a Magyar Tudományos Akadémia azonnali hatállyal nagydoktori disszertációként fogadott be, ezt 1937-ben adta ki a szerző. [[16.00]] Tehát 80 évvel ezelőtti problémáról beszél ön, képviselő úr. Nem a tavalyi évről meg az öt évvel ezelőtti problémákról beszél, amikor azt mondja, hogy az Ormánság nagyon rossz helyzetbe került [[Ander Balázs közbeszól.]] , ön ezt mondta, hogy a kormány végletekig rossz helyzetbe taszította az Ormánságot. Tisztelt Képviselő Úr! Nem a kormány tette ezt, hanem az ön által is említett történelmi előzmények okozták, hogy az Ormánság egy hátrányos helyzetű szociális régió, és valóban ennek a felemelkedésére, felzárkóztatására kormányzati segítségre van szükség. Tisztelt Képviselő Úr! A rendszerváltás előtt nem segítettek, sőt nyomorba taszították őket, valóban így van, a kulákosítással, a téeszesítéssel és a munkahelyhiánnyal, de most a rendszerváltás után 20 évvel végre eljött egy olyan kormányzási időszak, amikor végre munkájuk van az embereknek. Menjen el az Ormánságba, arra kérem. [[Ander Balázs: Közmunka!]] Nem kérem másra, menjen el az Ormánságba. Öt évvel ezelőtt a falvakban 96-97 százalékos munkanélküliség volt, most pedig 98 százalékos foglalkoztatottság van. Az emberek nem éhesek, az embereknek van munkájuk, fölkelnek, elmennek dolgozni. Tudja, ma már a bűncselekmények száma mennyiről mennyire csökkent átlagban egy faluban? 130 bűncselekmény volt egy adott faluban egy esztendőben. [[Dr. Apáti István közbeszól.]] Ma ugyanabban a faluban egy bűncselekmény van. [[Ander Balázs: Szabálysértés!]] Ha ezt ön nem tekinti eredménynek, és azt mondja, hogy az Ős-Dráva-programmal nem került oda olyan turisztikai potenciál több száz milliós, milliárdos támogatással [[Dr. Apáti István: 50 ezerre emelték az értékhatárt, államtitkár úr!]] ami segíti a térséget, 100 kilométernyi kerékpárúttal, turisztikai fejlesztéssel, kerékpárkölcsönzővel, ha ön azt mondja, hogy ez semmi, akkor ön nem járt az Ormánságban és nem beszélt az ott élőknek. [[Ander Balázs közbeszól.]] Ilyen hiteles az önök felszólalása bármilyen kérdésben. [[Petneházy Attila tapsol.]]
Köszönöm államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Lukács László György képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „A fejlődő Nagykunságért.” címmel. Képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Miután a költségvetés számait most már ismerjük, a jövő évi költségvetés számait, és nagyjából le is tárgyaltuk mindezt, ami hozzátartozik, én mégis úgy gondoltam, hogy van egy olyan téma, ez pedig a Nagykunság fejlődési lehetősége, a Nagykunság jövőbeli lehetősége, amelyről mindenképpen szükséges itt a Házban beszélni. Éppen ezért most napirend utáni felszólalásom pontosan ezekre, azaz az általam leadott és a Nagykunság élete, a mindennapjai, a fejlődési lehetősége, illetve a kitörési lehetőségei szempontjából az egyik legfontosabb kérdésekre koncentrál, és azokat a módosító javaslatokat veszi sorra, amelyeket leadtam.Kezdtem egyből, és talán túlsúlyba is került a költségvetési módosítókban az útfelújítás és infrastruktúra-fejlesztés, amikor magáról a választókörzetről gondolkodtam, hiszen a Nagykunság egy olyan szerencsétlen helyzetben van, hogy az ország talán egyetlen olyan területe, nem is tudom, talán Vas megyének vannak olyan területei, ahova autópálya nem vezet, Jász-Nagykun-Szolnok megyébe sem vezet autópálya, éppen ezért a leggyorsabb és legkényelmesebb megközelítési mód teljes egészében hiányzik. Így egy folyamatos versenyhátrányt kell elszenvednie az ország többi különböző térségeivel szemben.Éppen ezért különösen fontosnak találtam, hogy egy kistelepülésnek, Nagyivánnak az egyébként nagyon rossz és tönkrement útviszonyait… - ami a települést a 33-as, illetve a 34-es úttal, az egyik a 4-es főút felé vezet, a másik pedig a 3-as főút felé vezet, végre meg lehessen csinálni, hiszen enélkül az egész település egy zsákfaluvá, egy zsákutcává végződik. Hiszen maga az egész út, amelyen két irányból megközelíthető a település, olyan állapotban van, hogy sok szakaszán 20-szal sem lehet menni, ami egyébként a mezőgazdasági járművek vagy a korábban gyengébb minőségben megépített út, valamint a kopófelületnek - az azóta egyetlenegyszer sem elvégzett cseréjének - az elkopása és tönkremenetele miatt van. Így erre, bár összességében sok milliárd forint szükséges, de a tervezés megindításához legalább 2,5 milliárd forintra lett volna szükség. A másik, hogy ne csak fizikális biztonságban lehessenek az emberek a közlekedésükben, hanem az egészségügyük, a mindennapi fizikális biztonságuk is meglegyen, az egész körzetet ellátó karcagi Kátai Gábor Kórház fejlesztésére is gondolni kell, gondolni kellett. Így mindenképpen szükséges megemlíteni azt a 300 millió forintos összeget – talán a mindennapi nyelvre lefordítva egy nagyon komoly összeget –, ami a költségvetés és a politika nyelvén fogalmazva egy nem elhanyagolható, de azért egy jóval kisebb összeget jelent a karcagi telephelynek egy részbeni korszerűsítésére, a karcagi kórházhoz tartozó kunhegyesi telephelynek egy részbeni korszerűsítésére, az ott lévő diagnosztikai eszközök felújítására, valamint a kunhegyesi telephely diagnosztikai eszközeinek a felújítására. És hogy milyen banális dolgokra is pénzt kell költeni, bizony a kórháznak nincs olyan tehergépjárműve, amellyel a két kórház közötti nagyobb áruforgalmat meg tudja oldani, márpedig a két telephely között számottevő, akár gyógyászati eszközök, akár más termékek mozgatását is meg kell oldani. Ilyenre egy új gépjárműnek a beszerzésére is szükség lenne.Egyébként jól mutatja, hogy milyen nagy szükség van és mekkora égető szükség van ezekre a fejlesztésekre: annak idején, amikor a kormány a tartozások mérséklése érdekében egy 15 milliárd forintos nem tartozáscsökkentő, hanem egy fejlesztési keretet bocsátott rendelkezésre a kórházak számára, akkor ezt a 15 milliárd forintot 54 milliárd forint értékben pályázták túl a kórházak, tehát olyan fejlesztési igények lappanganak még az intézményekben, amelyek eddig nem kerültek fedezetre vagy nem tudta senki fedezni, és erre teremtene egy lehetőséget ez a javaslat.De gondoltunk a 4-es főút egyik rákfenéjére is, a fegyverneki kereszteződésre. Ez az a kereszteződés, ahol heti szinten baleset van. Ez a településnek a ki-bekötő útja, illetve az Örményes felé, Szolnok felé, Karcag felé menő kereszteződés, amely egy rendkívül veszélyes kereszteződés. Egy 70-es táblával próbálják csillapítani az ottani forgalmat, de mind a gyalogosok, mind a busszal munkába igyekvők állandó veszélyben vannak, így egy 1 milliárd forint összegű beruházásból, úgy, hogy az M4-es nem is fog odáig megépülni, meg lehetne oldani biztonságosan a kereszteződés működését, és így nem lennének állandó személyi sérüléses balesetek, sem a munkába járás, sem az iskolába járás nem lenne veszélyben.Végső soron a legnagyobb összeg az M4-es út folytatása lehetne, lenne, amely, mint tudjuk, a Nagykunságig nem fog elérni, annak a szívébe nem megy, csupán Fegyvernek előtt megáll, és ennek a folytatása, ennek a megépítése a régiónak, a környéknek a talpon maradását segíthetné. Így erre a négy költségvetési módosítóra kívántam felhívni a tisztelt Ház és képviselőtársaim figyelmét, azért, hogy a Nagykunság fejlődhessen, azért, hogy a Nagykunság talpon maradhasson. Továbbra is ajánlom figyelmébe képviselőtársaimnak ezeket a remek javaslatokat. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 10 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom. [[Az ülésnap 16 óra 8 perckor ért véget.]]