[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Az ellenzéki képviselők egy része ülve marad. Dr. Rétvári Bence: Ők nem köszöntik a nemzetet! Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 5. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre.Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Ház! Szomorú kötelességemnek kell ismét eleget tennem azzal, hogy bejelentem, dr. Balsai István neves jogász, alkotmánybíró, a rendszerváltoztatás utáni demokratikus jogállam első igazságügyi minisztere életének 73. évében elhunyt. Balsai István 1947-ben született Miskolcon, de tanulmányait már a fővárosban végezte. 1972-ben az Eötvös Loránd Tudományegyetem Állam- és Jogtudományi Karán summa cum laude minősítéssel avatták doktorrá. 1972-től ügyvédjelöltként dolgozott, majd 1974-től ügyvédként tagja a Budapesti Ügyvédi Kamarának, munkahelye 1990-ig megszakítás nélkül a Budapest 21. sz. Ügyvédi Munkaközösség volt. 1995 és 2005 között magánügyvédként tevékenykedett szakmájában. 1988 szeptemberében kereszténydemokrata értékrendjét követve az elsők között lépett be az MDF-be. 1989. júniustól a háromoldalú politikai egyeztető tárgyalásokon az MDF-delegáció tagjaként részt vett a választójogi törvény kidolgozásában. 1989 októberében az Országos Választási Bizottság állandó tagjává választották, tisztségéről képviselő-jelöltsége miatt mondott le. 1994-től többször választották az MDF országos elnökségének tagjává, 2000 és 2001 között a párt országos alelnöke, az Országgyűlésben eltöltött évei alatt több alkalommal frakcióvezető-helyettesként és frakcióvezetőként képviselte pártját. Az 1990. évi és az 1994. évi országgyűlési választásokon az MDF országos listájáról, majd az 1998-as és a 2002-es országgyűlési választáson Budapest 2. számú egyéni választókerületében az MDF, a 2006-os és a 2010-es választáson a Fidesz képviselőjeként szerzett egyéni mandátumot. A törvényhozás megalakulásától miniszteri kinevezéséig az Alkotmányügyi, törvény-előkészítő és igazságügyi állandó bizottság alelnöke, később elnöke, 1995-től a Mentelmi, összeférhetetlenségi és mandátumvizsgáló bizottságnak a tagja, később alelnöke volt. Az egyes parlamenti ciklusokban számos parlamenti bizottság tagja, illetve vezetője volt. 1990 és 1994 között Antall József, majd Boross Péter kormányának igazságügyi miniszteri tisztségét töltötte be. Hivatali működése kiemelkedő eredményeinek a semmisségi törvényeket, a kárpótlási törvényeket köztük az egyházi ingatlanok visszaadásáról rendelkező törvényt , a magántulajdoni viszonyokat kialakító törvényeket, és az 1956-os forradalom és szabadságharc leverésében részt vevők büntetőjogi felelősségre vonását lehetővé tévő törvényt tartotta. Miniszterként jelentős lépéseket tett az igazságszolgáltatás fejlesztésének érdekében: huszonhárom új bíróság létesítésére, ötven bíróság bővítésére és korszerűsítésére került sor. Ezen időszak alatt számos törvény született a bírák, ügyészek, ügyvédek, végrehajtók jogállásáról és jövedelmi viszonyaik javításáról. Az Országgyűlés 2011 júniusában választotta az Alkotmánybíróság tagjává, tisztségét 2011. szeptember elsejétől töltötte be. 2020. február 12-én a „Magyar Érdemrend középkeresztje a csillaggal” kitüntetést vette át Áder János köztársasági elnöktől. Balsai István nem csupán a rendszerváltoztatás során volt aktív, hanem negyvenévnyi diktatúra után a magyar jogállam alapjait lefektető törvények jelentős része is a nevéhez köthető. Életének 73. évében hunyt el. Kérem önöket, hogy képviselőtársunk emléke előtt néma felállással tisztelegjünk! [[A teremben lévők néma felállással adóznak az elhunyt emlékének. A teremben elhelyezett asztalon fénykép és virág emlékeztet dr. Balsai Istvánra.]] Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Bana Tibor képviselő úr 2020. március 2-án arról tájékoztatott, hogy kilépett a Jobbik országgyűlési képviselőcsoportjából, így a frakció létszáma 19 fő. Képviselő úr a továbbiakban függetlenként folytatja munkáját. Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Tordai Bence, a Párbeszéd részéről. Megadom a szót. [[Dudás Róbert és Nunkovics Tibor egy szál tulipánt ad minden, a teremben helyet foglaló nőnek.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Kedves Polgártársak! Tegnap, március 8-án volt a nemzetközi nőnap. Ez egy alkalom arra, hogy köszöntsük a nőket, és köszönetet mondjunk nekik, de alkalom arra is, hogy mi, férfiak elgondolkodjunk azon, hogy milyen előnyöket élvezünk, milyen előjogaink, milyen pluszlehetőségeink vannak pusztán azért, mert fiúnak születtünk. [[13.10]] A nőknek és a férfiaknak is fel kell ismerniük, hogy ma egy férfiközpontú, férfiakra berendezett, patriarchális társadalomban élünk, hogy a férfiaknak lejt a pálya, és ez így nem fair. Igazságosságra, nemek közti egyenlőségre van szükség, a megborult egyensúly helyreállítására, vagyis feminista politikára. De nem ezt látjuk az elmúlt tíz évben, hanem egy macsó, agresszív és nőellenes fideszes politikát. Ezt kell felváltani egy békés, a nők és férfiak egyenlőségét célzó, feminista, zöld, baloldali politikával. A kirendelt államtitkárnak üzenem, hogy ne pánikoljon, az egyenlőség nem azonosság, nem kell elkezdeni genderezni, mert akkor nem fogja érteni maga sem, hogy miről beszél. [[Felzúdulás a kormánypárti sorokban.]] Tegnap a Párbeszéd rendezvényén, amit megtisztelt jelenlétével az LMP, az MSZP, a Momentum vezetősége, számos civil és aktivista is, Karácsony Gergely, Szél Bernadett, Szabó Timea, Jávor Benedek és Eörsi Nóra ifi zöldmozgalmár, valamint a 101 éves Bálint gazda és Philippe Lamberts, az Európai Zöld Párt szóvivője is, aki arról beszélt, hogy egy igazságos zöldfordulatra van szükség a világban és Magyarországon egyaránt. Márpedig az egyik legnagyobb igazságtalanság ma a nők és férfiak közötti egyenlőtlenség, ami a munka világában, a családban és a társadalom más színterein, a szegénységnek és erőszaknak való kitettségben, az igazságszolgáltatásban, a gazdasági és a politikai hatalom terén is megmutatkozik. Ezt nemcsak mint zöld, baloldali politikus, volt társadalomtudós, mint feminista, mint lányos apa mondom, hanem ezt érzi mindenki, aki ismeri a tényeket, és helyén van az igazságérzete. A tények pedig azt mutatják, hogy a nők napi egy órával többet dolgoznak, de ennek nagy része alulfizetett vagy éppen fizetetlen munka; egyébként erre is választ ad a Párbeszéd alapjövedelem-javaslata. A bérkülönbség a férfiak javára havi bruttó 68 ezer forint, tehát a nők a munkahelyükön is évi két hónapot ingyen dolgoznak, de nemcsak a bérük, hanem a nyugdíjuk is a hatodával alacsonyabb a férfiakénál. Ez megmutatkozik a szegénységben és különösen az egyszülős családoknál, ahol az esetek 87 százalékában a nő, az anya neveli egyedül a gyereket, és akiknek 35 százaléka él jövedelmi szegénységben, míg ez a szám a kétfős háztartásoknál csak 15 százalék. És megmutatkozik sajnos a fizikai és szexuális erőszakban is, hiszen hetente egy nőt öl meg a partnere, 200 ezren élnek körülbelül bántalmazó párkapcsolatban, és minden ötödik magyar nő élete során legalább egyszer erőszaknak van kitéve. Ezt az igazságszolgáltatás ma nem orvosolja, és gyenge imázsfilmekkel próbálják mindezt elkendőzni. De egyenlőtlenség mutatkozik a gazdasági hatalomban is. A száz leggazdagabb magyar közül kettő-öt évről évre változik, hogy mennyi , aki nő, de a többségük csak a férje jogán. És ez a helyzet különösen a politikai hatalom eloszlásában is, ahol 25 évvel ezelőtt még az országok rangsorában a 45. volt Magyarország, itt volt a 45. legmagasabb az egyenlőség, most pedig lecsúsztunk a 113. helyre. A világ szégyene, hogy Magyarországon az Országgyűlésben 10 százalék alatt van a képviselőnők száma. Erre a helyzetre kell megoldásokat találnunk, erre adja a zöld baloldal azokat a megoldásokat, amelyeket a női csomagok részeként rendre benyújtunk. Legfontosabb elemei az egyenlő munkáért egyenlő bér, amiben most az „Egy lépéssel közelebb” kampányhoz csatlakoztak a baloldali pártok és önkormányzatok; az isztambuli egyezmény ratifikációjára vonatkozó kezdeményezéseink; vagy Budapest megoldásai, amit Baranyi Krisztina és Karácsony Gergely javasol a védett házakról, vagy éppen a szexista plakátok betiltása Tüttő Kata és Gy. Németh Erzsébet tevékenységének köszönhetően. És ilyenek a kvóták is amihez most már a zöldpártok mellett a baloldali pártok is, a baloldali párt az Országgyűlésben is felzárkózik várhatóan , társelnököket választunk pártjaink élére, mert tudjuk, hogy az ideális arány a politikában a nemek között 50-50 százalék. Ehhez képest a Fidesz „az asszony nem ember” kultúráját gyakorolja, félrenéz a nőveréseknél, és Orbán Viktor nem foglalkozik nőügyekkel. [[Felzúdulás, közbekiáltások a kormánypárti sorokból.]] A zöld baloldal világában viszont az alapvetés az egyenlőség a nők és férfiak között, az egyenlő lehetőségek, egyenlő terhek, egyenlő esélyek és egyenlő méltóság. Ezt jelenti a feminista politika, és ennek megvalósítása a zöld baloldal küldetése. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Rétvári Bence államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A nőnap egy jó alkalom lenne arra, tisztelt képviselő úr, hogy olyan értékekben, amelyekben egyetértünk, hogy férfiaknak és nőknek egyenlő a méltósága, hogy egyenlő munkáért egyenlő bér jár, ezeket megpróbáljuk a nemzeti konszenzus és a nemzeti minimum részévé tenni, de ön ezt a lehetőséget is, hogy úgy mondjam, eljátszotta, és inkább egy hétköznapi sárdobálós felszólalást választott ahelyett, hogy valóban tegyünk azért, hogy férfiak és nők azonos munkáért, azonos teljesítményért azonos társadalmi elismerésben részesüljenek.Nőnap alkalmából szerintem mindnyájan, férfitársaim és mindenki más is kifejeztük azt, hogy tényleg micsoda értéket képviselnek a nők, és nélkülük nagyon csonka lenne a mi életünk, éppen ezért tisztelet illeti meg őket az év minden napján. De tisztelt képviselő úr, amikor ön itt felszólal, akkor miért nem tesz említést arról, hogy annak a pártnak az elnöke, amelyikhez önök most szépen odadörgölőznek, hogy 2022-ben is bejussanak a parlamentbe, olyanokat mondott a nőkről, hogy az öregecskedő feleségét mindenki szívesen lecserélné fiatalabbra? Ez önnek belefér a progresszív, zöld baloldaliságba? [[Folyamatos közbeszólások az ellenzéki oldalon.]] [[Folyamatos közbeszólások az ellenzéki oldalon.]] Ön ezt az embert szeretné miniszterelnöknek vagy miniszterelnök házastársának a következő ciklusban Magyarországon? Úgy gondolja, hogy ez a progreszszív, zöld baloldaliság, tisztelt képviselő úr? (Folyamatos közbeszólások az ellenzéki oldalon.) Említse már meg, hogy azok a képviselőtársai, akikkel szövetségben politizál itt a parlamentben, amikor itt két ciklussal ezelőtt változtattunk a szociális törvényen, és létrehoztuk a titkos menedékházak jogi kategóriáját [[Folyamatos közbekiáltások az ellenzéki sorokból, köztük Kunhalmi Ágnes: Nemzeti konszenzus! Az elnök csenget.]] , miért nem szavazták meg itt a parlamentben, hogy a szociális törvényben legyenek titkos menedékházak. [[13.20]] Amikor itt a parlamentben még az új Btk. elfogadása előtt a kapcsolati erőszak tényállását bevezettük a büntető törvénykönyvben, miért nem szavazták meg önök az ellenzék részéről, tisztelt képviselő hölgyek és urak [[Arató Gergely: Mert kevés!]] , amikor nemcsak beszélni kellett volna, hanem tenni kellett volna? Amikor nemcsak vészhelyzeteket kell hirdetni, hanem cselekedni kell a nők vagy a bántalmazott asszonyok védelme érdekében? S amikor a nők számára kifejezetten kedvezményes „nők 40” nyugdíjbavonulási lehetőséget itt a parlamentben elfogadtuk, önök azt miért nem szavazták meg, tisztelt képviselő úr? Akkor miért nem voltak ennyire bátrak a felszólalók, és miért nem mondták azt, hogy igen, a nők számára ezt a kedvezményt biztosítani kell, hanem itt a parlamentben az igen gombot nem tudták önök megnyomni, egyik képviselőtársuk sem, amikor a nőkért valóban lehetett volna tenni, tisztelt képviselő úr. Hogy helyreigazítsak pár valótlanságot, amit állított: a kormány működése és a gazdaságpolitikánk következtében húsz éve nem volt olyan magas a női foglalkoztatottság, sőt talán azt is mondhatjuk, hogy a rendszerváltás óta nem volt olyan magas, mint amilyen most. Tisztelt képviselő úr, a nők és a férfiak közötti bérkülönbség, amire ön hivatkozott, szerencsére csökken Magyarországon. Amióta mi kormányzunk, ennek a különbségnek az egyötöde elpárolgott. Amikor a balliberális oldal volt kormányon, akkor Magyarországon 17,6 százalék volt, míg pár évvel ezelőtt, amikor a legfrissebb kimutatás van erről, már csak 14 százalék volt a különbség. Tehát a különbség egyötöde eltűnt, tisztelt képviselő úr. Ha megnézi, hogy mennyi volt az európai uniós átlag a nők foglalkoztatásában és mennyi Magyarországon, azt látja, hogy 2010-ben az uniós átlag 62,1 volt, a magyar pedig 54,6, tehát 7,5 százalékos különbség volt, most meg 0,6 százalékos a különbség, az uniós 67,4, a magyar 66,8. Tehát a foglalkoztatásban lassan már ott vagyunk, hála istennek, mint az uniós átlag, pedig nagy lemaradásban voltunk, a bérkülönbség pedig érezhető módon csökkent. S ha megnézi azt, hogy vezető pozícióban hol vannak Magyarországon nők, milyen arányban, és mi az európai uniós átlag, sok olyan országot láthat, köztük skandináv országokat, amelyekről úgy gondoljuk, hogy nálunk jobb arányt képviselnek, de nem, még skandináv országokat is megelőzünk abban, amennyire magas Magyarországon a női vezetők aránya. Ha megnézzük azt, hogy a gyermeküket otthon nevelő édesanyák esetében hogyan sikerült a foglalkoztatottságot növelni: azon édesanyák esetében, akik egy gyermeket nevelnek otthon, 65 százalékról 72 százalékra emelkedett, ahol két gyermeket nevelnek otthon, 64,8-ról 72,6 százalékra emelkedett, ahol pedig három vagy több gyermeket nevelnek otthon, ott 37,1-ről 52 százalék fölé emelkedett a foglalkoztatási ráta, tisztelt képviselő úr. Tehát a kormány intézkedései révén mind a bérkülönbség, mind pedig a foglalkoztatásban való lemaradás is, hála istennek, javulni tudott az elmúlt esztendőkben. [[Folyamatos zaj az ellenzéki oldalon.]] Ön is említette az egyszülős családokat: a kormány kifejezett programot indított azért, hogy elsősorban az édesanyák, kisebb részben az édesapák, akik egyedül nevelik otthon a gyermeküket, nagyobb biztonságban éljenek, és a szegénység kockázata az elmúlt években náluk is körülbelül a harmadával csökkenni tudott. Ezek fontos eredmények. Isten éltesse a nőket! Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Az alkalomhoz illően szeretném megköszönni azon nő képviselőtársaimnak azt, hogy csendben végighallgatták államtitkár urat, és ezzel megadták a tiszteletet neki, hogy államtitkár úr férfi. Úgyhogy köszönjük szépen a viszonzást azok részéről, akiktől ezt megkaptuk. [[Arató Gergely: Azt nem tudhatjuk, hogy tényleg férfi-e. Dr. Rétvári Bence: Ez a ti oldalatokon van így!]] Schmuck Erzsébet következik. [[Zaj, közbeszólások.]] Már aki el tudja dönteni, hogy fiú vagy lány, persze azokra gondoltam.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Az éghajlatváltozás rendkívül gyorsul, a káros környezeti hatások egymásra rakódnak, és ennek bizony komoly egészségügyi és gazdasági vonatkozásai vannak. Ezt mindenki érzékelheti most már a pénztárcáján, például az élelmiszerárak drasztikus növekedésén, összefüggésben a múlt évi szélsőséges időjárási viszonyokkal. Azt látjuk, hogy a kormány még mindig a szép szavak szintjén maradt, és úgy gondolja, hogy potyautasok lehetünk ebben a nemzetközi folyamatban. Ebben az évben novemberben rendkívül fontos klímacsúcs lesz Glasgow-ban, ugyanis a 2015. évi párizsi klímamegállapodás értelmében meg kell hozni azokat a döntéseket, amelyek másfél Celsius-fokon belül tartják a hőmérséklet-emelkedést. Ezek között a legfontosabb kérdések a következők: a klímasemlegesség elérésének a céldátuma, a 2030. évi csökkentési célok, alkalmazkodási feladatok, pénzügyi kérdések, a fejlődő országok támogatása, hogy a legfontosabbakat soroljam. Ott az Európai Uniónak és minden egyes országnak színt kell vallania, hogy mit akar és mit vállal az éghajlatváltozás megfékezése érdekében. Múlt héten klímavédelmi és környezetvédelmi szempontból fontos események zajlottak Brüsszelben. A Bizottság bemutatta a klímavédelmi törvény rendelettervezetét, amely tulajdonképpen megalapozza az Európai Unió alacsony üvegházgáz-kibocsátási stratégiáját. Ezt a stratégiát kell ősszel az ENSZ-nek benyújtani a párizsi egyezmény szerint. Mivel Magyarország tagja az Európai Uniónak, a saját stratégiánk nem lehet ellentétes az Unió stratégiájával. S akkor most beszéljünk a kényes pontokról! Az Európai Unió egyelőre az 50-55 százalékos csökkentésben gondolkodik 2030-ra, és 2050-ben kívánja elérni a karbonsemlegességet, amit ősszel kell véglegesíteni a tagállamokkal történő konzultáció alapján. Gondolom, a kormányt ez a 2030-as célkitűzés sokkolja, mert ahogyan a nemzeti energia- és klímatervben szerepel, a kormány még mindig a 40 százalékos csökkentést akarja vállalni 2030-ig, azt a 40 százalékos csökkentést, amit már 2013-ban egyszer elértünk, és most növekvő szén-dioxid-kibocsátási pályán vagyunk. A kormány számára az meg különösen rossz hír, hogy 2030-ra az európai zöldek és zöld civil szervezetek már az 50-55 százalékos csökkentést sem tartják elegendőnek. Szakértők, tudósok véleménye szerint ha a célt teljesíteni akarjuk, akkor 65 százalékos üvegházgáz-kibocsátási csökkentést kell elérni 2030-ra, a karbonsemlegességet pedig 2040-re 2050 helyett. A szigorúbb célokkal az LMP maximálisan egyetért. Tisztelt kormánypárti Képviselők! Szeretném felhívni az önök figyelmét arra, hogy nem ücsöröghetünk azon az elképzelésen, hogy 2030-ra elegendő lesz a szén-dioxid-kibocsátásunk 40 százalékos csökkentése. Forgatókönyvet kell arra készíteni, és fel kell készülni, hogy a 40 százalékos csökkentési cél messze nem elég, könnyen lehet, hogy ez a 60 százalékot is meg fogja haladni. Sajnos a kormány nyolcpontos akcióterve az éghajlatváltozás megfékezése szempontjából szinte semmit sem ér. Hanyagolják a keretrendszer elkészítését, amit mi nagyon hiányolunk. Ezt meg kell alkotni mind a csökkentési célokra, mind az alkalmazkodási feladatokra vonatkozólag. A NÉS-2-n már akkor is túlhaladott az idő, amikor azt önök többségi szavazattal elfogadták itt az Országgyűlésben. Nincsenek benne konkrét, megfelelő célok, a célokhoz teljesítési időpontok. Tisztelt Ház! Az éghajlatváltozás ügye az egész magyar társadalom ügye, mindenkit érint. Éppen ezért elvárjuk a kormánytól, hogy a novemberi klímacsúcsra való felkészülés érdekében itt az Országgyűlésben legyen érdemi vita a hazai kitűzendő célokról és a végrehajtás feladatairól. A kormány ne az Országgyűlés háta mögött döntsön nemzetstratégiai kérdésekben! A nem cselekvés sokkal többe fog kerülni, mint az azonnali cselekvés. Az LMP mindannyiunk közös érdekében felszólítja a kormányt, hogy számoljon 2030-ra a 65 százalékos üvegházgáz-csökkentéssel és a karbonsemlegesség 2040-re történő elérésével. Köszönöm a figyelmet.
Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A magyar kormánynak is az az álláspontja, hogy nem üres szavakra, hanem cselekvésre van szükség a klímavédelemben, éppen ezért furcsa, hogyha ezzel pont minket akarnak vádolni, az egyetlen politikai szereplőt, aki már eddig is valódi intézkedéseket tett, és nem kizárólag csak beszélt erről a kérdésről. Másrészt azzal fejezte be a felszólalását, hogy fontos lenne, hogy az Országgyűlés előtt is vitassuk meg ezeket a valóban fontos kérdéseket. Azt gondolom, erre többek között pont az ön indítványa nyomán lesz lehetőség, ha ezen alkalommal megtisztelnek bennünket a jelenlétükkel, és eljönnek egy olyan politikai vitanapra vagy egy olyan határozat megvitatására, amit önök kezdeményeztek. [[13.30]] Erre, emlékszünk jól, a tavalyi vagy tavalyelőtti év során, ugye, nem volt mód, hiszen hiába kezdeményeztek politikai vitanapot, azt követően kizárólag csak a Fidesz és a KDNP, a Kereszténydemokrata Néppárt frakciója, illetve a kormány képviselői voltak jelen a parlamenti vitán. Egyetértünk azzal is, hogy a teremtett környezetünk védelme mindannyiunk közös érdeke és egyben felelőssége is, és hogy mindenkinek kell tennie a környezet megóvásáért is. Emlékeztetném arra, tisztelt képviselő asszony, hogy korábban Brüsszelben is sikerült egyezségre jutniuk a tagállamoknak. Megcélozzuk, hogy 2050-re szén-dioxid-mentes legyen az európai gazdaság. Ezt Magyarországon is el tudjuk érni, de ehhez sok munkára és komoly összefogásra van szükség, hiszen hazánk alapvetően egyetért ezzel a céllal, de világossá kell tenni azt is, hogy ezeknek nem lehet a következménye az energia- és élelmiszerárak emelkedése, és többletköltségek nem terhelhetik a fogyasztókat. Az is világos és egyértelmű a magyar kormányzati álláspontban, hogy a leggazdagabb államoknak, a legnagyobb szennyezőknek és a legnagyobb multinacionális cégeknek kell ebből a legnagyobb mértékben kivenniük a részüket. Ragaszkodunk ahhoz, hogy ne a magyar családokkal fizettessék meg a költségeket a klímarombolók helyett, és mindenképpen el fogjuk kerülni az élelmiszer- és energiaárak emelését. Arra is szeretném felhívni a figyelmét, tisztelt képviselő asszony, hogy az Európai Bizottság javaslatáról az Európai Tanács szükséges, hogy döntést hozzon. Az Európai Tanács pedig ezt a döntést biztos, hogy hosszas viták után fogja majd meghozni, már csak azért is, mert az európai uniós intézményrendszerben számtalan egymásnak ellentmondó, különböző ambíciószinttel rendelkező javaslat kering az asztalon; egyrészt az ön által említett bizottsági dokumentum, másrészt pedig érdemes megnézni az Európai Unió költségvetéséről szóló javaslatot, amely egy alacsony ambíciószinttel rendelkezik, kevés forrást szeretnének költeni szerintünk a szükségeshez képest a klímavédelemre és a klímaadaptációra ahhoz az összeghez képest, amit mi egyébként szükségesnek és reálisnak tartunk. Éppen ezért mondjuk azt, és örülünk, hogyha ezt az álláspontunkat ön is elfogadja és alátámasztja, hogy ragaszkodnunk kell a kohéziós támogatások megtartásához, nem fogadhatjuk el, hogy a klímavédelemre hivatkozva brüsszeli vagy baloldali érvelés alapján a rezsit, illetve az élelmiszerárakat emeljék, vagy éppen a nekünk járó támogatásokat akarják csökkenteni. Tudom, hogy önnel ezen a téren nem tudunk egyezségre jutni, de kiemelten fontosnak tartjuk az atomenergia hasznosítását is, mert határozott álláspontunk az is, hogy anélkül nincsen hatékony kibocsátáscsökkentés, és továbbra is várjuk végre az LMP, az LMP-Zöldek zöldfordulatát, amikor belátják, hogy atomenergia nélkül, az atomenergia-technológia támogatása nélkül nem lehet a közös klímavédelmi céljainkat elérni. Tisztelt Képviselő Asszony! A 2018-as statisztikák szerint az uniós szén-dioxid-kibocsátás 43,5 százalékát egyébként a három legnagyobb szennyező, Németország, az akkor még EU-tag Egyesült Királyság és Olaszország okozza. A volt szocialista országok ugyanakkor a Közösség összes kibocsátásának csak az egyötödéért felelnek, és ennek több mint kétharmadát pedig Lengyelország, Csehország és Románia együttesen okozza. Magyarország egy főre jutó éves szén-dioxid-kibocsátása ehhez képest elenyésző. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Most a DK részéről Oláh Lajos következik. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Mélyen igaznak gondolom, hogy egy olyan rendkívüli helyzetben, mint a koronavírus-járvány, az egyik legfontosabb teendő, hogy elkerüljük a pánikot. Jól tudjuk, hogy a pánik még egy ilyen veszélyes betegségnél is veszedelmesebb, ezért mindent meg kell tenni azért, hogy az emberek megőrizzék a hidegvérüket, és ne veszítsék el a bizalmukat abban, hogy a kormány tudja, mit csinál. Ezt a kormányok a világon mindenütt két dologgal érik el. Az egyik, hogy a legmagasabb szakmai szinten kezelik a járványt, beleértve a kontaktkutatást és a rengeteg tesztelést, a másik, hogy erről tételesen be is számolnak, és tájékoztatják az embereket. De ez csak akkor működik, ha a második alátámasztja az elsőt, azaz a kormányzati tájékoztatásból mindenkinek kiderül, hogy a háttérben is minden a legnagyobb rendben folyik.Hazudnék, ha azt mondanám, hogy az operatív törzs sajtótájékoztatóiból árad a megnyugtató járványügyi profizmus, ennek az oka pedig elsősorban Kásler Miklós miniszter. Hogyan lehetséges az, hogy amikor az oktatásért is felelős minisztert arról kérdezik, hogy miért nem mondták el, hogy melyik egyetemre jár a koronavírusos iráni hallgató, akkor azt mondja, hogy azért, mert ő maga nem mondta meg. Találtak egy koronavírusos fertőzött diákot, és egy teljes napig nem tudták, hogy melyik egyetemre jár. Kásler egészségügyért felelős miniszternek Kásler oktatásért felelős miniszter nem mondta el. Nincsenek beszélőviszonyban? De hadd tegyek fel még egy kérdést! Hogyan lehetséges az, hogy a másik iráni diák csoporttársai, akik napokon át voltak közvetlen kapcsolatban a koronavírusos beteggel, maguk jelentkeznek, hogy teszteljék le őket, de elhajtják őket azzal, hogy nincs szükség tesztre. Nem kellett a potenciális fertőzötteket felkutatni, maguk jelentkeztek, a munka nagy részét megspórolták a járványvédelemnek. Erre az illetékesek hazaküldik őket? Tegnap kiderült, hogy miután nagy nehezen végre elvégezték rajtuk a tesztet, az egyiküknél kimutatták a koronavírus-fertőzöttséget. Egyébként még egyszer mondom, korábban hazazavarták őket. Mondhatnánk, hogy jobb későn, mint soha, de a járványoknál sajnos minden késlekedésnek ára van. Kásler Miklós megbukott mint egészségügyért felelős miniszter, és megbukott mint oktatásért felelős miniszter is. Azt persze látjuk, hogy Kásler Miklóst a siralmas szereplése óta már önök sem merték a sajtó elé állítani, elrejtették, de ez önmagában kevés. Persze, emellett is számtalan tennivaló áll önök előtt. A DK felelős ellenzéki pártként tegnap is 14 olyan konkrét intézkedésre tett javaslatot, amelyek hatékonyabbá és eredményesebbé tehetik a koronavírus elleni védekezést. Örömmel láttuk, hogy ezek közül párat önök is befogadtak, például az osztálykirándulások elhalasztását vagy az idősotthonok látogatási tilalmát. Nagyon reméljük, hogy a többi javaslatunk is erre a sorsra jut majd, mint például a tesztelés kiszélesítése, az otthoni munkavégzés támogatása vagy a kártérítési alap létrehozása, amelyben a karanténban lévő magyarok munkabérét lehet majd pótolni. Új javaslatként most a következőket kezdeményezném. 1. A sárga csekkek befizetése ügyében azonnal hozzon a kormány döntést a szolgáltatókkal történő egyeztetés után, hogy a nyugdíjasoknak járvány idején ne kelljen a postán sorban állni, és ezért ne essenek késedelembe. 2. Azonnal alakítsák ki az otthoni karantén szabályait, költségvetési támogatását. 3. Segítség nélkül, egyedül élő nyugdíjasok esetében, amennyiben a járvány miatt otthon szeretnének bezárkózni, az állam az önkormányzatok bevonásával szervezze meg ellátásukat, legyen szó bevásárlásról vagy gyógyszerekről. 4. Március 20-án Apostol-koncert jön, tízezer idős ember egy helyen járványveszély idején. Merjen már végre dönteni a kormány a rendezvényekkel kapcsolatosan! Nincs helye késlekedésnek. Most valóban van mitől megvédeni az országot, erre pedig nem alkalmas a plakátolás, a propaganda, a kommunikáció. Győzzék meg az országot, hogy képesek megvédeni minket! Kezdjék azzal, hogy Kásler Miklóst kiteszik az operatív törzsből, és folytassák azzal, hogy érdemben foglalkoznak a javaslatainkkal! Az egészségügyben dolgozók áldozatos eddigi munkáját pedig nagyon-nagyon köszönjük, és a jövőben is nagyon bízunk bennük. Köszönöm szépen. [[Taps a DK, az MSZP és a Párbeszéd soraiban.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ami Kásler miniszter urat illeti, szeretném felhívni a figyelmét arra, hogy neki több évtizedes intézményvezetői, egészségügyi intézményvezetői tapasztalat van a háta mögött. Ez a DK egyetlen politikusáról sem mondható el azok közül, akik itt felszólalnak [[Moraj az MSZP és a Párbeszéd soraiból.]] , úgyhogy legalább ebben az esetben legyenek egy kicsivel több tisztelettel.Fontosnak tartom ugyanakkor, hogy felhozta ezt a témát. A válaszomban szeretnék szólni egyrészt a kormányzati és a hatósági intézkedésekről, az állampolgárok tájékoztatásáról önnel ellentétben én azt gondolom, hogy ez fontos , harmadsorban pedig arról, hogy ilyen helyzetben mit érdemes tennie a közéleti szereplőknek. A mostani állás szerint kilenc fertőzött betegről tudunk, miközben 67-en vannak karanténban. Jó hír, hogy az olaszországi kirándulásról visszatérő diákcsoport a hét végén elhagyhatta a kórházat. [[13.40]] Az operatív törzs folyamatosan végzi a munkáját, és tájékoztat is naponta a döntésekről, tegnap is tettek bejelentéseket. Folytatódik a Szent László Kórházban a férőhelyek bővítése. A fekvőbeteg-ellátással foglalkozó intézmények dolgozói felhívást kaptak, hogy külföldi utazásaikat halasszák el, a kórházakban és az idősek otthonaiban látogatási tilalom lépett életbe, az iskolák pedig felhívást kaptak arra, hogy halasszák el az osztálykirándulásokat. Folyamatosan zajlik azon személyek beazonosítása, akik fertőzött személyekkel érintkezhettek. Szeretném itt is felhívni a figyelmet arra, hogy a járványügyi intézkedések be nem tartása szabályszegésnek, súlyosabb esetben bűncselekménynek minősül. Ezt azoknak az iráni állampolgároknak is tudniuk kell, akik nem akarták alávetni magukat a vizsgálatnak. A Szent László Kórházban egyébként a hétvége folyamán a rendőri jelenlétet is meg kellett erősíteni ezzel összefüggésben. Tisztelt Képviselő Úr! Azt szeretném önnek elmondani, hogy az egészségügyi szakemberek szigorú protokollok alapján járnak el. Arra kérném önöket, hogy segítsék a munkájukat azzal, hogy legalább ilyenkor nem támadják őket méltánytalanul. [[Közbeszólások a DK soraiból: Mi megköszöntük!]] Több párt is jelezte a múlt hét folyamán, hogy fontosnak tartják a folyamatos tájékoztatást. Tehát miközben ön most ellene beszélt, pár nappal ezelőtt még pont a tájékoztatást követelték, ezért engedjék meg, hogy erről is beszámoljak. Továbbra is üzemel az információs zöldszám, üzemel a hivatalos koronavírus-tájékoztató oldal, amely számlálót is tartalmaz a karanténban lévők és a fertőzéssel diagnosztizáltak számáról. A Népegészségügyi Központ munkatárásai e-mailes megkeresésekre is válaszolnak. Ami a szélesebb körű kommunikációt illeti, a televíziókban és a rádiókban napok óta futnak azok a tájékoztató kisfilmek, amelyek a megelőzést célzó teendőket emelik ki. A koronavírussal kapcsolatos internetes tartalmak pár nap alatt négy és fél millió emberhez értek el. Ezeket, illetve a tévés hirdetéseket is figyelembe véve elmondhatjuk, hogy a megelőzéssel kapcsolatos felhívásokat a magyar lakosság többsége már láthatta. Már zajlik a további tájékoztató anyagok előkészítése is. Ez a tájékoztató tevékenység mindaddig folytatódik, amíg a járványügyi helyzet mindezt indokolttá teszi. Tisztelt Képviselő Úr! Talán ön is utalt arra, hogy az ellenzéki, a baloldali pártok több javaslatot is tettek a vírussal szembeni védekezés ügyében. Ezek között vannak olyanok, amelyeken a hatóságok már dolgoznak, vagy már meg is született döntések. Kiment például egy felhívás az osztálykirándulások elhalasztására, a kormány lemondta a március 15-ei ünnepséget, és ha jól tudom, a főváros is. Várhatóan sok más rendezvény is el fog majd maradni. Ami a költségeket illeti, mert ez is fel szokott merülni, szeretném az ellenzéki pártokat is biztosítani arról, hogy a védekezéshez szükséges források rendelkezésre állnak most is, és a kormány a jövőben is biztosítja ezt. Tisztelt Képviselő Úr! Vannak intézkedések, amelyekben széles körű egyetértés van, és egyes felvetéseikkel ezzel szemben átlépnek egy határt, és egyértelműen a hisztériakeltés kategóriájába tartoznak. Azt tudom, én azt tudom, hogy az ellenzéki pártoknak dolga, hogy a kormányt folyamatosan kritizálja, és egyébként kérdezzék is, de amikor így tesznek, arra kérem önöket, hogy vegyék figyelembe, hogy a mostani járványhelyzet kezelése nem pártpolitikai ügy, hanem olyan kérdés, amelyben összefogásra, higgadtságra és felelősségteljes magatartásra van szükség. Tisztelt ellenzéki Képviselők! Önökön múlik, hogy a nyers pártpolitikai utat választják, vagy hajlandóake hozzátenni valamit a védekezési munkához. [[Szabó Timea: Akkor nem Káslerre kellene bízni! Ez csak Kásler-féle idiotizmus!]] Bölcs döntést kívánok önöknek! Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Most Harangozó Tamás képviselő úr következik, az MSZP részéről.
Köszönöm a szót. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt a konkrét témára térnék, engedjék meg, hogy nagyon sok boldogságot, megbecsülést és szeretetet kívánjak minden nőnek nőnap alkalmából, és leginkább azt, hogy ezt ne csak március 8-án, hanem a fennmaradó 364 napban is érezhessék.Tisztelt Képviselőtársaim! A járvány, a koronavírus-járvány itt van Magyarországon, ez most már ténykérdés. Az első szó, azt gondolom, mindannyiunk nevében a köszöneté. Köszönet nyilván az operatív törzs munkatársainak, a rendvédelem, az egészségügy azon munkatársainak, akik valószínűleg éj nappallá téve, a túlórákat nem sajnálva teszik a dolgukat, és az államigazgatás minden szereplőjének. De ha államtitkár úr feltette a kérdést vagy a kérést, hogy felelős ellenzéki pártként járuljanak hozzá az ellenzéki politikusok is ahhoz, hogy az ország lakossága minél nagyobb biztonságban legyen, engedjenek meg néhány olyan javaslatot, amit a mai napon írásban is, ahogy megállapodtunk, már eljuttattunk az operatív törzsnek. Az egészségügy területén van a legnagyobb nyomás, és Magyarországon ezen a területen vannak a legnagyobb problémák is. 400 üres orvosi hely, betöltetlen hely van a körzeti orvosok szintjén, ez közel 600 ezer, leginkább vidéki honfitársunk tekintetében azt jelenti, hogy a kormány felhívásának nem tud eleget tenni, mert nem tudja felhívni a körzeti orvosát. Látunk számos olyan példát, és erről is érdemes beszélni, amit a nálunk rosszabb helyzetben lévő országok már megléptek, ezért erre szeretném felhívni az önök figyelmét. Pont az operatív törzs napi jelentéséből derült ki, a vasárnapiból, hogy Olaszországban 20 ezer egészségügyi dolgozót vesznek fel azonnal, köztük 5 ezer orvost, és megtették azt, ami szerintem Magyarországon nagyon fontos lenne, hogy azonnali hatállyal megkönnyítik és felgyorsítják az egészségügyi intézmények és kórházak műszerbeszerzését, mintegy 5 ezer lélegeztetőgép azonnali beszerzésével együtt. Ezért javasoljuk, hogy a kormány lépjen ebben az ügyben, és amit már korábban is javasolt az ellenzék, leginkább mérjék föl a lélegeztetőgépek számát, és ha kell, azonnal, minden késlekedés nélkül szerezzék be ezeket az eszközöket. Legalább ilyen nagy kérdés az, hogy az oktatás területén mi van, hiszen, hölgyek, urak, másfél millió gyermek és fiatal van a közoktatásban, felsőoktatásban, és bár tudjuk, hogy ők nem annyira veszélyeztetettek a vírus tekintetében, de a fertőzést elkaphatják, és fertőzőként még nagyobb veszélyt jelentenek. Ezért azt kérjük, hogy az operatív törzs intézkedjen arról, a KLIK pedig hajtsa végre, hogy minden iskolában egyforma módon jelenjen meg a fertőtlenítés és a higiénia minden szükséges eszköze, és kérjük a kormányt, fontolja meg, hogy ha a helyzet súlyosbodik, akkor akár a tavaszi szünet előrehozásával, az intézmények bezárásával is reagáljon erre a kérdésre, ha szükséges. Minden olyan helyen, ahol a fertőzés ezt indokolta, már meglépték. De beszéljünk egy kicsit a munkajogi kérdésről is, hiszen ma Magyarországon nem tudom, mennyire tudják önök, kormánypárti képviselőtársaim ennek az intézménynek, az egészségügyi járványhelyzet alatti karanténnak semmilyen munkajogi külön szabálya nincsen. Ezért mindenféle minősítés nélkül azt kérjük a kormánytól, hogy tekintsék át, ha kell, tekintsük át közösen, hogy milyen olyan jogszabályalkotási lépésre van szükség, amely egyébként nyugdíj, egészségbiztosítás, munkaügyi vagy szociális tekintetben segítségére lehet az embereknek, és arra, hogy a Nemzeti Foglalkoztatási Alapban felgyülemlő pénzt, akár mindenféle pluszforrás nélkül erre lehessen költeni. Még egy olyan téma van, ami nagyon sok embert érint és érdekel, higgyék el, ez pedig az, hogy az állampolgárnak milyen joga és kötelessége van, milyen eszközöket lehet vele szemben használni, milyen szankciók érhetik, és igen, milyen kötelessége van minden állampolgárnak, aki egyébként járványügyi helyzetbe kerül, de ennek a jogszabályi hátterét, azt gondolom, nagyon világosan nyilvánosságra kéne hozni. És végezetül, ami még a kommunikációt illeti, hölgyek, urak, és Dömötör úrra nézek elsősorban, ha valamikor lenne arra szükség, hogy minden 18 év feletti honfitársunk névre szóló levelet kapjon, akkor az most van. És nem a nemzeti konzultációra gondolok, hanem egy olyan tájékoztató levélre, amit akár az operatív törzs, akár a tiszti főorvos jegyez, és az előbb felsorolt jogi, egyébként egészségügyi vagy bármilyen más olyan kérdéseket tartalmazza, hogy mihez tartsa magát a magyar ember [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] ha ezzel találkozik, milyen teendője van, és mi vár rá a következő időszakban. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban, a koronavírus ügye egy pártokon felül álló ügy, és köszönjük szépen az önök javaslatait is. Ahogyan itt most szóban ismertette ezeket a javaslatokat, ezeknek a jó részével az operatív törzs és a különböző koronavírussal foglalkozó akár egészségügyi, akár más munkacsoportok az elmúlt időszakban foglalkoztak, de köszönjük önöknek is ezeket a javaslatokat. Amint azt ön is tudja, a kormány, az operatív törzs a parlament Népjóléti bizottságát is részletesen tájékoztatta, utána Pintér Sándor miniszter úr a parlamenti pártok képviselőit is elhívta a Belügyminisztériumba, részletes tájékoztatást adott, ott is a Magyar Szocialista Párt részéről elhangzottak javaslatok, most is ezek elhangzottak. [[13.50]] Ahogy mondtam, ezeknek a jó része már napirenden volt eddig is, de minden előremutató javaslat fontos. Teljes mértékű a nyilvánosság a koronavírus ügyében, hiszen az erre létrehozott kormányzati oldalon, amit mindenkinek javaslok, hogy ott tájékozódjon, a koronavirus.gov.hu oldalon és a külön erre a célra létrehozott Facebook-oldalon, teljesen naprakész információk érhetők el. Azért fontos, hogy mindenki, aki teheti, kövesse ennek a Facebook-oldalnak a hírfolyamát, hiszen rengeteg álhír, renget valótlanság is terjed ezek kapcsán, sokan akár pénzt is akarnak keresni, azt mutatván, hogy ők tudnak olyan szereket, amelyek segítenek a koronavírussal szembeni védekezésben, amely állítások valótlanságon alapulnak. Tehát ezekkel a híresztelésekkel szemben is fontos, hogyha mindenki igyekszik ezeken a felületeken, a hivatalos felületeken információkat gyűjteni. Ezen most is olvasható, hogy jelen állás szerint 9 fertőzött személy van és 67-en vannak karanténban, és 400 környékén van már a mintavételek száma. Amint a WHO jelzést adott, a kormány azonnal intézkedett, és elindította azokat a különböző döntéseket, amelyek segítenek az embereknek megelőzni a vírus terjedését. Szerencsére jelen pillanatban még Magyarországon nincsen gócpontja a koronavírusnak, hanem különböző egyedi esetek fordulnak elő, de nincs olyan helyzet, mint mondjuk, Észak-Olaszországban, ahol van egy góc, amely a fertőzéseket továbbviszi. Létrehoztunk zöldszámokat. Ön azt említette, hogy hova fordulhatnak azok, akik mondjuk, a háziorvosukat keresnék. Egyrészt szeretném megnyugtatni, hogy minden magyar embernek van háziorvosa, hiszen ahol nincsen önálló háziorvos a praxisban, ott helyettesítéssel meg van oldva ez a kérdés. A háziorvosok már egyértelmű információkat kaptak többször is, hogy abban az esetben, ha valaki betelefonál hozzájuk, hogy érez magán tüneteket, tehát egyrészről volt fertőzött területen, vagy találkozott fertőzött területről érkező személlyel, és mellette a tüneteket érzékeli magán, köhögéssel, lázzal, egyebekkel, akkor milyen kérdéseket kell feltenni a háziorvosnak. Fontos, hogy ilyenkor a betegnek nem kell, sőt inkább azt mondom, hogy ne is menjen be, nem szabad bemennie a háziorvosi rendelőbe, hiszen ott várakozás közben, ha tényleg fertőzött, másokat is megfertőzhet, hanem telefonon, ott van a pontos lista, hogy miket kell megkérdeznie a háziorvosnak, és az alapján értesíti a mentőszolgálatot. A mentőszolgálatnál megvan a protokoll, hogy hogyan kell beszállítani vizsgálatra az illető személyeket, akik gyanúsak, hogy koronavírus-fertőzöttek. És van egy nagyon jó minőségű nemzeti referencialaborunk a Szent László Kórházban, a Dél-pesti Centrumban, amelyik órákon belül le tudja folytatni a vizsgálatokat, és mindenki számára egyértelmű eredményt tud mutatni. Ugyanakkor a legfontosabb, hogy aki tényleg ilyen területen járt, bár a Külügyminisztérium a hétvégén is és többször már felhívta a figyelmet, hogy mindenki kerülje ezeknek az országoknak a látogatását, de ettől függetlenül a legfontosabb, hogy akinél egy ilyen látogatás mégis megtörtént, kerülje azt, hogy másokkal együtt sokáig egy légtérben tartózkodjon. Éppen ezért fontos, hogy ezeket például az iskolák számára vitt felhívásunk, hogy két hétig ne menjen iskolába, aki a korábbi időszakban Észak-Olaszországban járt mindenki betartsa. Felkészültek az egészségügyi intézmények, tisztelt képviselő úr, minden eszköz a rendelkezésükre van bocsátva. Nincsen anyagi akadálya annak, hogy bármifajta vizsgálat vagy kezelés megtörténjen, erre teljes mértékben minden forrást biztosítunk. Az is fontos, hogy napi 24 órában akár e-mailen, akár telefonon lehet információkat kérni, mindenki számára ez biztosított. Aki mégis külföldre utazna, annak ajánljuk, hogy a konzuli szolgálatnál regisztráljon, hiszen ez esetben, ha ne adj’ isten, karanténba kerül vagy bármi egyéb történik vele, sokkal egyszerűbb a segítség nyújtása. Mivel az idős és beteg emberek fokozottan ki vannak téve, a külföldi példák alapján a koronavírusos megbetegedés súlyosabb következményeket okozhat náluk, ezért rendeltük el, hogy mind a kórházakban, mind az idősek otthonaiban látogatási tilalom van, hiszen ha ide valaki bevinne egy vírust, az még súlyosabb következményekkel járhatna. Tehát az első pillanattól kezdve és azóta is napról napra igyekszünk mindent megtenni a magyar emberek biztonságáért, anyagi és emberi erőforrásokban mindent biztosítani fogunk a védekezéshez. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most a Jobbik képviselőcsoportjának vezetője, Jakab Péter következik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársak! Hamarosan eljön az igazság pillanata. Hamarosan ki fog derülni, hogy mennyibe is kerül ennek az országnak az, hogy önök tíz éve ülnek a nemzet nyakán, tíz éve nem tesznek mást, mint lopnak, csalnak, hazudnak, ahelyett, hogy kormányoznának. Múlt héten miniszterelnök úr kiposztolt egy videót a közösségi oldalára, nagyon találó volt, önök ugyanis tényleg azt gondolják, hogy ez az ország maga a vadnyugat. Miniszterelnök úr meg biztosan Billy, a kölyök, vagy nem tudom én, kicsoda, egyik gengszter nagyobb, mint a másik. De, képviselőtársaink, ez az ország nem a vadnyugat! Ez az ország a hazánk. A hazánk, amelynek a kezét önök elengedték. Itt van a koronavírus. Fel lehetett volna rá készülni, modern egészségügyi ellátással, megfizetett szakdolgozókkal, felszerelt háziorvosi rendelőkkel. Ehhez képest az ágazat ma romokban hever, akkor, amikor topon kellene lennie. Ideje lenne minisztert cserélni! Aztán itt van a migráció kérdése. Az önök nagy szövetségese, nagy barátja, Erdoğan török elnök százezrével indítja útjára a migránsokat Magyarország felé. Képviselőtársak, ha ez a tömeg eléri a magyar határt, akkor nagyon könnyen megtapasztalhatjuk azt, hogy milyen is az, amikor a tömeges bevándorlásról szóló propaganda hirtelen valósággá válik. De hozzáteszem, hogy a helyzetet lehetne kezelni, ha önök visszaállítanák azt a határőrséget, amit 2008-ban többek között önök szüntettek meg. Miniszterelnök úr múlt héten elmondta, hogy szerinte a határ mellett bőven elég a hullafáradt rendőr. Nem, képviselőtársak, nem elég! Tudják, hová kell a rendőr? A városainkba meg a falvainkba. A határra meg határőr kell. Letettük az erről szóló javaslatunkat az önök asztalára, szavazzák meg! Bizonyítsák be, hogy önök nem megélni akarnak a migránskérdésből, hanem meg akarják végre oldani! Oldjuk meg együtt minél hamarabb, mert ennek az országnak nemcsak a koronavírussal, nemcsak a migrációval kell szembenéznie, de szembe kell néznie a közelgő gazdasági válsággal is. És megint csak azt mondom, hogy az elmúlt években, ha önök kormányoztak volna, akkor erre fel lehetett volna készülni, de önöknek még az elmúlt hónapokban is fontosabb volt az, hogy milliárdokat költsenek vadászati kiállításra meg határon túli focira, mert a felcsúti Maradonának meg a fővadásznak ez a hobbija. Képviselőtársak, ébredjenek már fel! Ébredjenek fel, hogy lássák, milyen állapotban van ez az ország, és milyen állapotban várja a gazdasági válságot! Milyen állapotban várja a gazdasági válságot a kisnyugdíjas a maga 2,8 százalékos nyugdíjemelésével? Van ötlet, képviselőtársak, hogyan lehet 2,8 százalékos emelést beosztani 4 százalékos infláció mellett? Képviselőtársak, ha önöknek tényleg fontosak az idős emberek, akkor végre vezessünk be differenciált nyugdíjemelést, amelynek a mértéke ne csak az inflációt, de a béremelkedést is kövesse. Hagyjunk több pénzt az időskorú honfitársainknál! És hagyjunk több pénzt a magyar munkavállalóknál is. Nem véletlenül javasolja azt a Jobbik, hogy a kormány engedje el a személyi jövedelemadót az átlag alatt kereső munkavállalók esetében, amivel akár havi 40-50 ezer forinttal is meg lehetne emelni a bérüket. És persze tudom, hogyne tudnám, hogy annak a miniszterelnöknek, aki focimeccsekre is luxusgépekkel jár, annak nevetséges ez az összeg, de higgyék el, hogy annak a melósnak, aki havi nettó 200 ezer forintot vagy még ennyit se visz haza, annak ez óriási segítség lenne. Nem beszélve arról a több mint egymillió honfitársunkról, akik minimálbéren tengődnek úgy, hogy egyébként a minimálbér 33 százalékát meg leadózzák önöknek, hogy aztán önök tudjanak miből urizálni. Képviselőtársak, ha önök meg akarják védeni a magyar családokat a gazdasági válságtól, akkor anyagilag kell őket megerősíteni; akkor érdemi lépéseket kell tenni a bérunió felé, érdemi lépéseket kell tenni az egyenlő munkáért egyenlő bér elvének az érvényesítése felé. Mérsékelni kell a megélhetési válságot. És persze tudom, látom, hogy önöknek nem ez az érdeke. Nem véletlenül dicsérte meg Angela Merkel német kancellár Orbán Viktort, mondván, hogy a magyar gazdaságpolitika pozitív irányba fejlődik. Persze, a németek szemszögéből nézve valóban pozitív a változás, mert önök olcsó munkaerőt biztosítanak a német gazdaság számára, olcsóbbat, teszem hozzá, mint a lengyelek, a csehek vagy a szlovákok. És cserébe önök nyilván azt várják el, hogy a német politika vagy akár az Európai Néppárt is nézzen félre akkor, amikor önök leépítik a jogállamiságot, leépítik a demokráciát. Képviselőtársak, önök képesek a magyar családok, a magyar dolgozók jólétét feláldozni a nyugati gazdaság oltárán azért, hogy a Nyugat asszisztálása mellett önök keleti típusú rezsimet építsenek ki Magyarországon. Csak, tudják, ez az ország nem ezt érdemli. Magyarország nem keleti rezsimet, nem keleti diktatúrát érdemel, hanem nyugati demokráciát, nyugati jólétet. [[Dr. Rétvári Bence: Iráni Forradalmi Gárdát, mi? Közbeszólások a kormánypárti padsorokból.]] És mi, jobbikosok ebből jottányit nem fogunk engedni. Jól jegyezzék meg, képviselőtársak: a magyar ember soha nem lehet alku tárgya. Értik? Soha! Kiváltképp nem a magyar kormánynak. Úgyhogy ehhez tartsák magukat! Köszönöm szépen. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Úgy van! Taps a Jobbik soraiból. Szórványos taps az LMP, a DK, az MSZP és a Párbeszéd padsoraiból.]]
Orbán Balázs államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Frakcióvezető Úr! Múlt héten, amikor az ön felszólalására készültünk, akkor láttuk, hogy ön nem egy komoly politikusi felszólalásra készül, hanem egy politikai performanszra; ugye, ennek megfelelően öltözött, ennek megfelelő testtartást vett föl, bőrdzsekivel próbálta azt demonstrálni, hogy ön a nép egyszerű gyermeke. Úgy tűnik, hogy a külsőségek az önök számára fontosak. [[Dr. Brenner Koloman: Legalább belefér a zakójába, nem úgy, mint te! Z. Kárpát Dániel: Olyan ruhát hord, amilyen a mérete!]] Amikor láttam, hogy ön… [[14.00]]
Nyugi, uraim, nyugi!
…most másképpen öltözött fel erre a parlamenti ülésre, akkor azt gondoltam, hogy akkor most biztosan egy más típusú felszólalással találkozunk. De nem így van. Pontosan ugyanaz az összevissza katyvasz, az a hipokrita, álszent hozzáállás jellemezte az ön felszólalását [[Z. Kárpát Dániel: Akkor jöhet a válasz!]] ami múlt héten is jellemezte; csak egy apró leágazás az ön felszólalása.Keleti típusú autoriter rendszerrel vádol minket [[Z. Kárpát Dániel: Így van!]] miközben az önök pártja volt az, aki az iráni Forradalmi Gárdát megpróbálta behívni Magyarországra, és példaként állította Magyarország elé? Miközben arról beszélt, hogy ami keleten történt… [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] Képviselő úr, ne vicceljünk már egymással! Vizet prédikál és bort iszik, szeretetről beszél, de közben minden felszólalásából árad a gyűlölet. Miről beszélünk? Ön azt mondja, hogy az elesettekre, a másként gondolkodókra kellene odafigyelni, és közben a saját pártjában nem tudja ezt az elvet érvényesíteni. Azok, akik önnel nem értenek egyet, akik ellenvéleményt mernek megfogalmazni, ott ülnek hátul, egyre inkább szorul hátra mindenki, az a frakció nő, az önök frakciója pedig csökken. Ráadásul a nemzet érdekét hozza mindig a politikája indokául, de közben a nem nyilvános felszólalásaiban arról beszél, hogy a nemzeti érdek meg a nemzeti ügy, meg az emlékezetpolitika egy olyan dolog, amit a baloldali szavazókra való nyitottság miatt [[Z. Kárpát Dániel: Miért hazudsz?]] [[Z. Kárpát Dániel: Miért hazudsz?]] kerülni kell. Micsoda álszentség ez, képviselő úr! (Z. Kárpát Dániel: Miért hazudsz?) Micsoda álszentség ez! Márai mondta, hogy „A haza végzet, nem pedig trükk és mutatványszám.” Az, hogy mi hazában gondolkodunk, az, hogy nemzetről beszélünk, az nem egy trükk, nem egy mutatvány. Az nem egy olyan politikai gúnya, amit fel lehet ölteni az egyik hétfőn, és akkor egy hét múlva [[Dr. Brenner Koloman: Luxusmutatvány! Fekete Pákó, az egy jó mutatvány!]] ha meg más fog önnek beszélni a parlamentben, az Országgyűlésben, akkor egy másik gúnyát lehet felvenni. Ez nem erről szól. Ez arról szól, hogy minden felszólalásunkkal, minden ittlétünkkel, minden szavazatunkkal a nemzet ügyét tartjuk szem előtt. [[Z. Kárpát Dániel: 12 ezer kilakoltatás mellett! Taps a kormánypárti padsorokból.]] Ezenkívül ön legalább négy-öt szakpolitikai kérdést is említett a felszólalásában. Engedje meg, hogy végezetül ezekre röviden reagáljak! A koronavírussal kapcsolatos tájékoztatást már az államtitkár-kollégák önnel megosztották, én nem ismételném meg őket. De említette az egészségügyet, és itt még egyszer az álszent hozzáállására kell felhívnom a figyelmét, ugyanis önök futnak, repülnek szövetségben azokkal az emberekkel, akik 2002 és 2010 között elsorvasztották a magyar egészségügyet. 600 milliárd forintot vettek ki belőle, és több ezer dolgozót bocsátottak el. Amellett, hogy közalkalmazottként, közalkalmazotti jogállásban vannak ezek a dolgozók főleg, még ráadásul a bérüket is csökkentették. És ön beszél az egészségügy fontosságáról?! Miközben a számok kristálytisztán azt mutatják, hogy jelen pillanatban 700 milliárd forinttal több van az egészségügyben, és 6 ezer orvossal több dolgozik a magyar kórházakban és az ellátó intézményekben [[Z. Kárpát Dániel: Ne viccelj már!]] , mint 2010-ben. Említette a migráció ügyét. Micsoda álszentség ez, képviselő úr! Hát, önök voltak azok, akik fúrták végig a kvótanépszavazást, és nem támogatták a kormány [[Nagy zaj a Jobbik padsoraiból. Dr. Brenner Koloman: Ülj le! Közbekiáltások a Jobbik padsoraiból, köztük: Megtanultál hazudni! Bohóc! Üljél le!]] egyetlen migrációellenes intézkedését sem. [[Z. Kárpát Dániel: Ki akart világkvótát? Taps a kormánypárti padsorokból.]] Az önök szövetségesei az Európai Parlamentben és itt, a magyar Országgyűlésben beszélnek arról, hogy nekünk be kéne fogadni azokat az embereket, akik Európába próbálnak jönni. [[Z. Kárpát Dániel: Ti akartatok világkvótát!]] Önök fúrták az Erdoğannal való találkozót [[Z. Kárpát Dániel: Világkvóta!]] , önök fúrták azt a politikát, amely megpróbálja a kibocsátó országokba odavinni a segítséget, nem pedig a bajt idehozni, és akkor, képviselő úr, ön feláll és most azt mondja, hogy a kormánynak valamit máshogy kellene csinálni. Azt hiszem, ha valakitől, akkor önöktől e tekintetben nem fogadunk el kioktatást. Nálunk, a mi soraink között sok olyan ember akad, aki kétségtelenül [[Z. Kárpát Dániel: Kötvény!]] inkább elégedett az elmúlt tíz évben a közviszonyok változásával, de mi nem vagyunk, egyikünk sincs megelégedve százszázalékosan saját magunkkal. Az ellenzék soraiban pedig olyanok vannak, akik egyáltalán nem elégedettek a közviszonyokkal [[Dr. Brenner Koloman: Boldog István, Simonka! Mind elégedett!]] de száz százalékban elégedettek saját magukkal. [[Z. Kárpát Dániel: De mi nem loptunk!]] Ez így nem fog működni, a Jobbik ugyanúgy fog olvadni, ahogy eddig: mint a jéghegy. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
A KDNP részéről Simicskó István képviselő úr következik.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Országgyűlés! Felgyorsult globalizáció okozta változások, bevándorlás, terrorizmus, koronavírus, fegyveres konfliktusok és számos, kihívás, kockázat és veszélyforrás jellemzi napjaink világát. Ahogyan Kissinger a Világrend című művében fogalmaz: káosz fenyegeti a világot, miközben a soha nem látott együttműködés igénye szükségszerűvé válna, hiszen olyan mértékű és olyan típusú globális kihívásokkal számolhat az emberiség, amelyek miatt mindenképpen szükség van az együttműködésre.Természetesen itthon is, bár hallgatva a napirend előtt eddig elhangzottakat kevés esély van rá, talán a pártpolitikai acsarkodások helyett néha jó lenne kísérletet tennünk arra, hogy milyen nemzeti közös nevezőt tudnánk megtalálni. Azért mondom ezt a közös nevezőt, mert azt hiszem, mindannyian jártunk iskolába, és nagyon sok matematikatanár dolgozott azon, hogy képesek legyünk ezt a bizonyos közös nevezőt a legkisebb közös többszörös által létrehozni és meghatározni. Lehet, hogy idealistának tartanak, de biztos vagyok benne, hogy lehetnek közös témáink, hiszen itt élünk ebben a hazában mindannyian. Mi lehet ilyen közös nevező, tisztelt képviselőtársaim? Szerintem az mindenképpen lehet egy közös nevező, hogy a szülőföldünket szeretjüke, tiszteljüke azt, amit őseink ránk hagytak, ebben a szellemiségben akarjuke gyermekeinket felnevelni, és ilyen jövőt látunke számukra, amely magyar jövő lenne, szeretjüke a hazánkat, szeretjüke a szülőföldet. Orbán Balázs államtitkár úr is beszélt a haza és a nemzet fontosságáról. Én is úgy látom, hogy a haza semmivel sem pótoltható érték mindannyiunk számára, hiszen csak egy szülőföldünk van, sok-sok minden köt ide hozzá. Gyermekeink nevelése kulcsfontosságú, hogy egészséges identitástudattal rendelkezzenek, hogy kötődjenek Magyarországhoz, kötődjenek a magyar értékekhez, és természetesen a nemzeti értékeket ismerjék. Ezért, tisztelt Országgyűlés, szeretném felhívni kedves képviselőtársaim figyelmét, hogy írtunk egy programot, amelyet Szemere Miklósról neveztünk el. Szemere Miklós egykori országgyűlési képviselő elődünk nagyon sokat tett az 1800-as évek végén, az 1900-as évek elején a magyar ifjúság neveléséért. A saját birtokán, Pestszentlőrincen építette meg az első lőteret, lövőházat, ahol olimpiai bajnokok is felkészültek, Prokopp Sándor például sikeres olimpiai bajnoki aranyérmet ért el ennek köszönhetően, de a legfontosabb az, hogy a magyar fiatalok nevelését, szellemiségét, jellemét formálta, ő hozta be a dzsúdót Magyarországra, és a vívást is felkarolta és támogatta. Ezen keresztül tudta elérni, hogy nagyon sok fiatal egyetemista és mások felkészülhettek az élet különböző kihívásaira. Nagyon fontos, hogy ez a program, amelyet írtunk, egy vetélkedősorozattal indul el Szemere Miklós nevével. Remélem, hogy minél többen fognak erre pályázni. A magyar nemzeti értékek megismertetése a cél, a hungarikumaink megismertetése a cél, a magyar irodalom, a magyar kultúra, a történelmi személyiségek, pozitív példaképek felmutatása a cél. Ötödikes, hatodikos, hetedikes, nyolcadikos iskolások számára hirdettük meg ezt a programot. Remélem, hogy minél többen részt vesznek ebben a programban. Ezen keresztül is egy apró lépést tudunk tenni annak érdekében, hogy a gyermekeink kötődjenek a hazához, egészséges identitástudatuk legyen. Az a célunk, hogy a magyar fiatalok szeressék Magyarországot, szeressék a hazájukat. A Szemere Miklós-program erről szól. Azt szeretném kérni tisztelettel minden képviselőtársamtól, legyen bármilyen pártállású, hogy a saját környezetében hirdesse meg, segítse és támogassa a programot. Szerintem fontos, hogy a gyermekeink ebben a szellemiségben felkészüljenek, fontos, hogy olyan képességekkel rendelkezzenek, amelyekkel a globális világ különböző veszélyeivel szemben helyt tudnak állni. Mi az a legtöbb, amit a gyermekeinknek adhatunk? Ahogyan Goethe fogalmaz: gyökereket és szárnyakat. Kötődjenek a hazához, a szülőföldhöz, álljanak stabilan a viharos világ közepette is, a gyorsan változó világ közepette is, legyenek szárnyaik a nagy célok eléréséhez, és maradjanak meg magyarnak. Én ezt kívánom mindannyiunk számára. Köszönöm szépen, hogy lehetőséget kaptam a felszólalásra és meghallgattak. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Németh Szilárd államtitkár úré a szó.
[[Hangosítás nélkül.]] Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház!
Németh Szilárd államtitkár úrnak legyenek szívesek bekapcsolni a gépet. Köszönöm. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Először is szeretném önnek megköszönni azt a munkát, amit az előző ciklusban miniszterként, most pedig kormánybiztosként végez a jövő felnövekvő generációjának hazafias és honvédelmi nevelése érdekében. [[14.10]] Ennek a programnak aminek a stratégiai vázlata, mondhatom, majdnem százoldalas anyag, amiről egy nagy konferenciát is tartottak tavaly év végén nemcsak hazánk, nemcsak Magyarország a nyertese, hanem legfőképpen a Magyar Honvédség, amely arra van hivatva, hogy fegyveresen védje a hazát, a katonák fegyveresen a legkeményebb eskühöz hűen, ahol az életüket is felajánlják a haza védelmében, fegyveresen tudják szolgálni Magyarországot. A Magyar Honvédség abban az állapotban van most, hogy ezt a szerepét kiválóan tudja végezni. Ha csak a határvédelmi feladatokat nézzük, amelyekben a magyar Országgyűlés kormánypárti többsége és a kormány döntése alapján részt vehet a honvédség, akkor egyértelműen mondható, hogy az a hazafias cselekedet, amiben az ország függetlenségét, területi integritását, a magyar emberek biztonságát és szabadságát védik, az nagyon nagy elismerést arat a magyar állampolgárok körében. Mondhatjuk azt is, hogy a mundér becsülete egyre nagyobb lesz, és egyre nagyobb tisztességet érnek el a magyar katonáink. Nem volt ez mindig így. 2002-2010 között egy olyan hamis látszatot keltettek a Gyurcsány-Bajnai-kormány vezetői, hogy Magyarországnak nincs szüksége magyar katonára, nincs szüksége magyar haderőre, mert elég lesz a NATO-tagságunkból adódóan, ha valamilyen támadás éri az országot , ha majd a NATO megvéd bennünket. Mi ezzel gyökeresen szakítottunk, és azt mondtuk, hogy a Magyar Honvédség katonai és védelmi képességeit kell erősítenünk, ezért döntöttünk a „Zrínyi 2026” honvédelmi és haderő-fejlesztési programról, és ott egyértelműen világossá tettük, hogy ez nemcsak fegyverek kérdése, nemcsak katonai eszközök kérdése, nemcsak modernizálás kérdése, hanem egy új szellemű honvédséget kell létrehoznunk azért, hogy a térség legmodernebb és legütőképesebb hadserege jöhessen létre. Tehát a középpontba az embert, a katonát állítottuk. És itt van óriási szerepe a honvédelmi nevelésnek, ami egyébként 2010 előtt megint csak jó néhány kívánnivalót hagyott maga után. Ha csak azt említjük, hogy a teljes kadétprogramot fölszámolták, ha azt vesszük, hogy az összes honvédelmi középiskolát és kollégiumot megszüntették, akkor, azt gondolom, hogy ez elég egyértelmű bizonyíték arra, hogy nem volt akarat 2010 előtt arra, hogy a gyerekeket hazafias szellemben neveljük, nem volt arra akarat, hogy a gyerekeket arra biztassuk, hogy egyébként nyugodtan választhatják a honvéd, a katonai hivatást. Most pedig ön arról tájékoztat bennünket, hogy annak a stratégiának, amit önök kidolgoztak, elindult a Szemere Miklós-programja. Ezt láthatjuk egyébként az interneten, ennek külön honlapja van. A KLIK-en, a Klebelsberg Intézeten keresztül minden iskola felső tagozatos tanárai, az iskolavezetők megkapták a tájékoztatást, hogy hogyan tudnak a gyerekek ehhez a programhoz csatlakozni. Én innen mindenkit arra biztatnék, minden iskolaigazgatót, minden tanár kollégámat, hogy a gyerekeket vegyék rá, hogy csatlakozzanak ehhez a programhoz, és a hazafias honvédelmi nevelés tekintetében fontos tesztlapot, aminek most az első fordulóját hirdette meg a kormánybiztos úr, töltsék ki. Köszönöm szépen még egyszer a munkájukat. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
A mai nap utolsó napirend előtti felszólalására a Fidesz részéről kerül sor. Halász János képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Nemzetbiztonsági bizottság múlt heti ülésén tárgyalt aktuális nemzetbiztonsági kérdésekről. Tájékoztatást hallgattunk meg nemzetbiztonsági szolgálataink vezetőitől az aktuális migrációs helyzetről. Zárt ülés volt, az elhangzottak természetesen titkot képeznek, megkapták a megfelelő minősítést, ezért a részletekről nem, de általában beszélnünk kell a kérdésről. Megállapíthatjuk, hogy Magyarországra is veszélyes a Törökország felől megindult migránsáradat. A hírek szerint több tízezer migráns van a görög-török határon, és a migránsok Európa belseje felé tartanak. Egyébként a balkáni útvonalon eleve nagyon feszült a helyzet. Már enélkül is több mint százezer migráns torlódott föl, vagyis akár több százezres migránsáradat állhat össze. A hírek szerint a Soros-szervezetek is aktivizálódtak, biztatják a migránsokat. Mindnyájan emlékszünk arra, hogy mi történt 2015-ben Röszkén, amikor pár száz migráns erőszakkal támadt a magyar határt védő rendőrökre. Most még súlyosabb is lehet a helyzet. Láthatjuk a hírekben, hogy török területről a migránsok most is nap mint nap támadásokat intéznek a görög határ ellen. Szerencsére Görögország egyelőre védi és megvédi határait. Mi mindig is ezt mondtuk: Európa határait bárhol éri támadás, meg kell védeni az illegális migrációtól. Mára szép lassan [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] általános európai állásponttá vált ez a meggyőződés, amelyet Magyarország már 2015-ben is hangoztatott, amikor az első migrációs hullám elérte Európát. Tisztelt Ház! Az Európai Unió külügyminisztereinek legutóbbi tanácskozásán Zágrábban olyan dokumentumot fogadtak el a résztvevők, amely szerint meg kell védeni a külső határokat, teljes szolidaritásról kell biztosítani Görögországot, továbbá a felek nem tolerálják az illegális határátlépéseket. Ez helyes. Egyébként mi már 2015-ben is pontosan szó szerint ezt mondtuk. [[Balla György: Így van.]] Most az Európai Unió azonnali segítségről döntött Görögország számára, amit mi üdvözlünk, támogatunk. Jó lett volna, ha Magyarország is kapott volna és kapna brüsszeli segítséget határaink megvédéséhez. És fontos lenne, hogy ebben a helyzetben minden parlamenti párt támogassa Magyarország és a magyar emberek védelmét. De sajnos úgy látjuk, hogy ezzel megint egyedül maradhatunk. Gyurcsányék és a szocialisták kezdettől bírálják a magyar határvédelmet. Múlt héten éppen a szocialisták alelnöke még mindig arra utalgatott, hogy szerinte felesleges a kerítés, szerinte ez nem valódi, hanem pszichikai akadály. Elképesztő, tisztelt Ház! Elképesztő! [[Tordai Bence közbeszól.]] Mi, a Fidesz határozottan kitartunk mind a kerítés, mind a határvédelem, mind a tranzitzónák ideiglenes lezárása mellett. Meg kell védeni Magyarország határait és a magyarokat. Akármilyen migránshullám indul is el, a magyar határrendészeti szervezetek képesek a biztonságos határzár működtetésére. Tisztelt Ház! Ez a migránsáradat most nemcsak a biztonsági veszélyt, hanem a járványveszélyt is fokozhatja, hiszen halljuk a hírekből, hogy a most megindult migránsok nem a szíriai területekről jönnek, hanem ezen illegális migránsok zöme Iránból vagy Iránon keresztül érkezik ide. És Irán a koronavírus egyik gócpontja. Ezért a Fidesz-frakció álláspontja az, hogy a kormány helyes és szükséges döntést hozott a tranzitzóna lezárásáról, hiszen az esetleges fertőzést ott is meg kell akadályozni. Tisztelt Ház! Tehát Magyarországra is veszélyes a Törökország felől megindult migránsáradat. Ha még nagyobb lenne a nyomás és a migrációs hullám végigsöpörne a Nyugat-Balkánon, Magyarországnak akkor is meg kell védenie a déli határait. Senkit nem engedhetünk be illegálisan, és semmiféle nyomásgyakorlásnak nem szabad meghajolnunk. Tudjuk, a migráció ügye már jó ideje nemzetbiztonsági kérdés. Ezért a migráció elleni küzdelemmel nemcsak a kormánynak, hanem a parlament Nemzetbiztonsági bizottságának is kiemelten és rendszeresen foglalkoznia kell az elkövetkező időszakban, ezért kezdeményeztük, hogy minden bizottsági ülésen adjanak a mostanihoz hasonló részletes tájékoztatást nemzetbiztonsági szolgálataink. A Fidesz-frakció pedig teljes mértékben támogatja a kormány további határvédelmi tevékenységét. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra ismét Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. A képviselő úr felszólalásának egyetlenegy elemére szeretnék reagálni részletesebben, az pedig a koronavírus-szituáció, mégpedig annak a rendvédelmi vonatkozásai. Mert itt a Házban is érdemesnek tartom felhívnunk a figyelmet, hogy a külföldi állampolgároknak is kötelességük, hogy alávessék magukat a járványügyi intézkedéseknek, mert ha ezt nem teszik, akkor szabálysértést, súlyosabb esetben pedig bűncselekményt is elkövethetnek, attól függően, hogy a tettüknek mi lesz a következménye. Az ellenszegülő külföldi állampolgárok további magyarországi tartózkodásukat is kockáztathatják. Konkrét oka is van annak, hogy napirend előtti reakciómban ezt felhozom. A Magyarországon diagnosztizált kilenc koronavírusos fertőzött között öt iráni és egy brit állampolgárt is találunk, és az egyik fertőzött állampolgár az az egyetemi hallgató, aki az egyetem figyelmeztetése ellenére sem kerülte a közösségi rendezvényeket. [[14.20]] Az ő esete önmagában is tanulságos. Két másik külföldi állampolgár meg nem volt hajlandó eleget tenni a hivatalos járványügyi határozatnak. [[Szabó Timea közbeszól.]] Ezen túl szombat éjjel a Szent László Kórházban rendőri jelenlétet kellett biztosítani, hogy a külföldi állampolgárok ne hagyják el az intézményt, és ami súlyosabb, vagy épp ennyire súlyos, hogy ne bántalmazzák az orvosokat és az ápolókat. Na most, ami a migrációs vonatkozásokat illeti, és amint az köztudott, a déli határokhoz érkező bevándorlók túlnyomó része Iránból vagy Irán érintésével érkezik, és nem mellékes az sem, hogy a járvánnyal összefüggésben, azzal közvetlenül összefüggésben pár napja 54 ezer elítéltet engedtek ki Iránban a börtönökből. Ez már önmagában is elégséges ok lenne arra, hogy kiemelt figyelemmel kísérjük a helyzetet. A fentiek miatt döntött arról a kormány, hogy határozatlan időre nem fogad menedékkérőket a tranzitzónába. Ez szolgálja egyébként a már ott lévők érdekét is. A kormány meghosszabbította a tömeges migráció okozta válsághelyzetet is. Ez akkor is indokolt lenne, ha nem lenne járvány, hiszen, mint láttuk az elmúlt napokban, Törökország megnyitotta a határait. Ez azért is súlyos következményekkel járó döntés, mert a [[Szabó Timea: Beszéljetek a nagy Erdoğan barátotokkal! Ti hívjátok mindig ide!]] török vezetők állítása szerint három, három, tisztelt képviselő asszony, három és fél milliós embertömegről van szó. És most megindulnak Európa irányába, annak minden következményével: egészségügyi, biztonsági és gazdasági következményeivel. Még egy, szintén a biztonságot erősítő döntésről szeretnék beszámolni: a kormány felfüggesztette a vízumkiadást az irániak számára, emellett a hatósági szakemberek folyamatos szűrést végeznek az Olaszországból, Németországból és Franciaországból érkező utasok esetében, a Milánóból érkező járatokat pedig fel is függesztették. Tisztelt Ház! A koronavírus elleni küzdelemben az alapelveink változatlanok. Először is most az emberélet védelme a legfontosabb, csak azután következik a gazdasági következmények felmérése. Másodsorban: a hatékony védekezés mindenkitől követel erőfeszítéseket, nem csupán hatósági és szakorvosi feladatról van szó, mindenkinek ki kell vennie a részét. Ennek megfelelően a magyar állampolgárokat is arra kérjük, hogy folyamatosan figyeljék a hatóságok tájékoztatásait, és megértést kérünk azokra az esetekre, ahol a közös védekezés kellemetlenséggel is jár. És ami a kormányt illeti, szeretném itt a Házban is egyértelművé tenni, hogy a védekezéshez szükséges forrásokat a kormány maradéktalanul biztosítja. Ennek a küzdelemnek anyagi akadálya nem lesz, a szükséges források rendelkezésre állnak, legyen szó akár tájékoztató akciókról vagy éppen egészségügyi eszközökről. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további, napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Nyitrai Zsolt, Fidesz; Keresztes László Lóránt, LMP; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Varga-Damm Andrea, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Hajdu László, DK; Varga Zoltán, DK; Ungár Péter, LMP. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter; Mellár Tamás, Párbeszéd; Keresztes László Lóránt, LMP; Bősz Anett, DK; Mesterházy Attila, MSZP; Stummer János, Jobbik; Harrach Péter, KDNP; Selmeczi Gabriella, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett: Varga-Damm Andrea, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Keresztes László Lóránt, LMP; Ungár Péter, LMP; Szél Bernadett, független.
Tisztelt Országgyűlés! Most mandátumigazolás és képviselői eskütétel következik. Tájékoztatom a tisztelt Országgyűlést, hogy a Nemzeti Választási Bizottság a Pintér Tamás képviselő úr lemondása miatt megüresedett országgyűlési egyéni képviselői mandátumot Kálló Gergely úr részére kiadta. A mandátumvizsgáló bizottság az ülést megelőzően tanácskozott, és a választási iratok alapján Kálló Gergely úr megbízólevelének szabályszerűségét megvizsgálta. Tisztelt Ház! Megadom a szót Hargitai János úrnak, a Mentelmi bizottság elnökének.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Pintér Tamás képviselő úr október 28-án a tavalyi évben mondott le. Az azóta február 16-án megtartott időközi országgyűlési választáson Kálló Gergely képviselő úr szerzett mandátumot. Ezt a mandátumot az ottani választási bizottság a részére ki is adta, a határozat február 24-én 16 órától kezdve jogerős. Azóta február 27-én megtörtént a megbízólevél átadása is. A bizottságunk a mai ülésnap előtt ülésezett, megvizsgálta az ilyenkor szükséges benyújtandó iratokat, azokat rendben találta. Kálló Gergely képviselő úr nyilatkozott arról, hogy vele kapcsolatban összeférhetetlenségi ok nem áll fenn, ezért a Mentelmi bizottság egyhangúlag javasolja az Országgyűlésnek, hogy Kálló Gergely országgyűlési képviselő mandátumát igazolja. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm. Tisztelt Képviselőtársaim! Ahogy megszokhattuk, a mandátumot az Országgyűlés vita nélkül igazolja. Most határozathozatal következik. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy igazoljae Kálló Gergely úr mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Képviselő úr mandátumát a Ház 162 igen szavazattal, egyhangúlag igazolta. Tisztelt Ház! Most a megválasztott képviselő ünnepélyes eskütétele és az esküokmányok aláírása következik. Felkérem Kálló Gergely képviselő urat, hogy fáradjon az ülésterem közepére, és tegye le esküjét. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, a tisztelt Házat pedig kérem, hogy szokásainknak megfelelően felállva hallgassuk meg azt. [[A teremben lévők felállnak. Kálló Gergely a terem közepére lép. Hiszékeny Dezső előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Kálló Gergely fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek. Jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom. Országgyűlési képviselői tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom. Isten engem úgy segéljen!
Felkérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, és a megválasztott képviselő urat pedig, hogy kézjegyével lássa el azokat. [[Megtörténik. Az esküokmányt aláírató Móring József Attila gratulál Kálló Gergelynek, és átadja az aláírt esküokmány egyik példányát.]] Képviselő úrnak az Országgyűlés és a magam nevében megválasztásához gratulálok, és munkája ellátásához pedig sok sikert kívánok. Bejelentem, hogy az országgyűlési képviselők létszáma 199 fő. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Szabó Timea frakcióvezető asszony a szükséges számú támogató aláírás benyújtásával kezdeményezte, hogy az Országgyűlés kivételes eljárásban tárgyalja meg a klímavészhelyzet kihirdetéséről szóló T/7021. számú előterjesztést. A képviselő azt kezdeményezte, hogy a módosító javaslatok benyújtására a kivételes eljárást elrendelő döntés meghozatalát követően három órán belül legyen lehetőség. Az összevont vitára 2020. március 10-én, kedden az első napirendi pontban kerüljön sor. Az összegző módosító javaslatról való döntésre és a zárószavazásra a 2020. március 10-i ülésen kerüljön sor. [[14.30]] A házszabályi rendelkezések 62. § (1) bekezdése alapján a kivételes eljárásról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Felhívom figyelmüket, hogy a kivételes eljárás elrendeléséhez a képviselők több mint felének, azaz 100 képviselőnek az igen szavazatára van szükség. Most a döntéshozatal következik. Megkérdezem a tisztelt Házat, elfogadjae a T/7021. számú előterjesztés kivételes eljárásban történő tárgyalását az előterjesztői indítvány szerint. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 47 igen szavazattal, 117 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett a kivételes eljárásra vonatkozó indítványt nem fogadta el. Tisztelt Ház! Most az elnöki jogkörben előterjesztett napirendi javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház látható többsége a napirendet elfogadta. Házbizottsági egyetértés hiányában az elnöki jogkörben előterjesztett indítvány alapján most előterjesztések bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Kulturális bizottságot „A Magyar Tudományos Akadémia munkájáról és a magyar tudomány általános helyzetéről 2017-2018” című, B/8894. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház az indítványt 116 igen szavazattal, 53 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot „Az állam nevében tulajdonosi jogokat gyakorló szervezetek 2018. évi működéséről, az állami vagyon állományának alakulásáról, az állami vagyonnal való gazdálkodás folyamatairól” című, B/9468. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Az indítványt a tisztelt Ház 119 igen szavazattal, 51 nem ellenében, tartózkodás nélkül ugyancsak elfogadta. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Mezőgazdasági bizottságot „Az agrárgazdaság 2018. évi helyzetéről” című, B/9470. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház az indítványt 118 igen szavazattal, 52 nem ellenében, tartózkodás nélkül fogadta el. Soron következik az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 5/2018. országgyűlési határozat módosításáról történő határozathozatal. Az elnöki jogkörben előterjesztett S/9566. számú javaslatot a honlapon megismerhették. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett személyi javaslat tartalmát.
Tisztelt Országgyűlés! Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 5/2018. országgyűlési határozat 1. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés az Európai ügyek bizottságába Bana Tibor, független, korábban megüresedett alelnöki helyére Balczó Zoltánt, Jobbik, a bizottság alelnökévé megválasztja. 2. pont: az országgyűlési határozat 2. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Törvényalkotási bizottságba Stummer János, Jobbik, helyett Kálló Gergelyt, Jobbik, a bizottság tagjává megválasztja. 3. pont: az országgyűlési határozat 2. pontja a következők szerint módosul: a Törvényalkotási bizottságban Balczó Zoltán, Jobbik, bizottsági tagsága megszűnik. 4. pont: az országgyűlési határozat 3. pontja a következők szerint módosul: az Országgyűlés a Magyarországi nemzetiségek bizottságába Alexov Lyubomirt, nemzetiségi szószóló, és Kissné Köles Erikát, nemzetiségi szószóló, a bizottság alelnökévé megválasztja. 5. pont: ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba. Budapest, 2020. március 9. Kövér László házelnök.
Tisztelt Ház! Most a határozathozatal következik. Kérdezem az Országgyűlést, hogy elfogadjae az S/9566. számú személyi javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A javaslatot a Ház 168 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik a mentelmi ügy megtárgyalása és határozathozatala. Tájékoztatom a Házat, hogy Kocsis Máté országgyűlési képviselő mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló indítvány érkezett 14.Bpk.41.351/2019/5. számon a Pesti Központi Kerületi Bíróságtól magánvádas ügyben. Ezt megvizsgálásra átadtam a Mentelmi bizottságnak. A Mentelmi bizottság H/9564. számon határozati javaslatot terjesztett elő Kocsis Máté országgyűlési képviselő mentelmi jogával kapcsolatban. A határozati javaslatot a honlapon megismerhetik. A javaslatról az Országgyűlés vita nélkül határoz. Azonban előtte megadom a szót Hargitai Jánosnak, a bizottság elnökének, aki a bizottság javaslatát szóban is meg kívánja indokolni 5 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A mai mentelmi bizottsági ülésünkön az elnök úr által szóba hozott indítványt a Mentelmi bizottság tagjai megismerhették. A Mentelmi bizottság indítványomra a mai ülésén is követte azt az eddigi töretlen gyakorlatát, hogy nem tartalmilag vizsgálja az indítványozó állításait, hanem a vizsgálat arra irányul, hogy közvádról vagy egy magánindítványról vane szó. Miután a bizottság ezzel szembesült, hogy ez egy magánindítvány, ezért majdnem egyhangúlag, 5 igen szavazattal, 1 nem ellenében azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy az adott ügyben a képviselő úr mandátumát ne függessze fel. Köszönöm.
Kérdezem a képviselő urat, hogy kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy nem kíván szólni, így tehát a határozathozatal következik. Tehát a bizottság úgy foglalt állást, hogy a képviselő mentelmi jogát az Országgyűlés ne függessze fel.Felhívom figyelmüket, hogy a mentelmi jog felfüggesztéséhez a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának igen szavazatára van szükség. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felfüggesztie Kocsis Máté országgyűlési képviselő mentelmi jogát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a képviselő úr mentelmi jogát 35 igen szavazattal, 127 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett nem függesztette fel. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 38 perckor áttérünk az interpellációk tárgyalására. Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a miniszterelnök úrhoz. Az interpellációra a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Belügyminisztérium államtitkára válaszol. Képviselő úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Van egy visszatérő téma a kormányoldal és a Jobbik között, ahol bár nem értünk egyet minden vetületben teljesen, volt, amikor megegyezésre tudtunk jutni, ez a migráció kérdésköre. Szeretném emlékeztetni képviselőtársaimat arra, hogy amikor nemzetstratégiai érdek szólt amellett, hogy megegyezzünk a migráció frontján, ez azért sikerülhetett, mert például a honvédség határsávba történő vezénylése nem lett volna elképzelhető anélkül, hogy a Jobbik biztosította mindehhez a kétharmadot. Nem értünk egyet ugyanakkor mindenben, hiszen a Jobbik áll a zéró tolerancia pártján ebben a kérdésben, jóval előbb, mint 2010 óta; mi vagyunk azok, akik nem asszisztáltunk semmilyen formában a korrupciós mechanizmusokkal feltételezhetően terhelt letelepedésikötvény-bizniszhez. Ha esetleg a válaszadó ki kíván térni rá vagy ideje megengedi, továbbra is érdekelne bennünket, hogy a letelepedésikötvény-üzletág milyen formában, hogyan érte meg Magyarországnak, hiszen mi azt látjuk, hogy tízmilliárdos nagyságrendű költségvetési ráfizetés mutatkozik e tekintetben, de még egyszer mondom, ez lehetne akár mellékszál is közöttünk. A másik olyan kérdés, amely a zéró tolerancia elve kapcsán szembenállást okoz közöttünk, az idegen munkások, vendégmunkások, ha úgy tetszik, migráns munkások kérdésköre. Százezer fölötti az a tömeg, akit ideimportált munkaerőként a Fidesz-KDNP. Mi azt mondjuk, hogy inkább a szakképzés átalakításával, az inaktív magyar vidéki fiatalok adott esetben mozgásba hozásával ha ők erre nyitottak , inkább saját önerőből próbáljuk megoldani ezt a kérdéskört. S azt is el kell mondjam, amikor a határ védelméről beszélünk, még egyszer mondom, a nyitottságunkat bizonyítja az, hogy a honvédség odavezénylése kapcsán biztosítottuk a kétharmadot, minden fontos stratégiai esetben ott állunk a nemzeti érdek mellett. [[14.40]] Éppen ezért állunk értetlenül az előtt, hogy az önálló határőrség visszaállítását szolgáló javaslatunk egész egyszerűen nem talált értő fülekre, legalábbis miniszterelnök úr részéről. Egészen szakmaiatlannak és elképesztőnek tartjuk azt az indoklást, hogy a kormány egy feltételezhető migrációs vészhelyzetben a honvédség és a rendőrség összevont erőivel próbálja örökre megoldani ezt a kérdést, ami három okból nem tartható szerintünk. Az első ok nyilvánvalóan a speciális képzési igény és speciális eszközök igénye, amely a legkönnyebben áthidalható lehetne. A második ok, mely szerint egy rendőr vagy egy honvéd, egy katona életpályája kiválasztásakor feltételezhetően nem arra gondolt, hogy ő a határsávban teljesíti ezt a szolgálatot az idők végezetéig. Harmadsorban pedig azt látjuk, hogy bár a kormány ezt tagadja, amióta a rendőrség erőit elvonták, falvak, kisvárosok védelme szűnt meg részlegesen vagy teljes egészében. És azt is látjuk, hogy a honvédségre is inkább a klasszikus bevetési területen lenne szükség. Összességében tehát egyértelmű a kérdésünk: miért zárkózik el a kormány érthetetlen módon az önálló határőrség visszaállítása elől? Mert állítjuk, hogy egy migrációs krízishelyzet közepén erre [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] elemi szüksége lenne az országnak. Várom érdemi válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Kontrát Károly államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön teljes mértékben eltért az írásban beadott interpellációja szövegétől, aminek az volt a címe, hogy: „Kinek fontos valójában a határ védelme?” Én válaszolok erre a fel nem tett, de írásban benyújtott kérdésre: Magyarország Kormányának, a Fidesz-KDNP-frakciónak és a magyar embereknek egyaránt fontos. És amíg ez az összeállítás működik, és ennek érdekében tudunk dolgozni, azt gondolom, hogy nagyot nem hibázunk, hiszen az eredmények önmagukért beszélnek. Magyarország Kormánya 2015 szeptemberében azon a rendkívüli parlamenti ülésen, amelyre ön is utalt, előterjesztette a javaslatát. Létrehoztuk a hármas védelmet, a jogi védelmet, a védőerős védelmet, a honvédség részvételét a határőrizetben, valamint a kerítést kiépítettük, sőt 2017. április 28-án elkészült a magyar-szerb határnál a második kerítés is. És azt tudjuk mondani, hogy ennek a hármas védelemnek köszönhetően, valamint a rendőrség, a határvadászok és a honvédség erőinek a jelenlétében, az ő odaadó szolgálatukkal ma olyan védelmet tudunk biztosítani, hogy minden támadás ellen meg tudják védeni a magyar erők a magyar határokat, a déli határokat. És én szeretnék köszönetet mondani minden olyan országgyűlési képviselőnek, aki ezt itt a parlamentben támogatta, hiszen ez egy nemzeti ügy, ez egy nemzeti érdek. És én azt gondolom, hogy Magyarország rendőrei, határvadászai és a magyar honvédek európai szintű elismerésben részesülnek, hiszen az Európai Unió tagországai is elismerik azt a szolgálatot, amelynek eredményeképpen, azt tudjuk mondani, hogy Magyarország meg tudja védeni a déli határokat, nemcsak a magyar emberek és Magyarország szempontjából, hanem a schengeni külső határok védelmével az Európai Unió biztonságához is hozzájárulunk, hiszen aki nem jut be Magyarország területére a déli határon, az a Grabenen vagy a Mariahilfer Strassén nem tudja megtámadni a osztrák hölgyeket vagy urakat, vagy akár Németország területére nem tud eljutni. Tehát ez a tevékenység eredményes. És azzal sem értek egyet, tisztelt képviselő úr, amit mondott, hogy Magyarország egyes települései védelem nélkül maradnak, hiszen ez nem igaz. Ma minden magyar településen teljesít szolgálatot rendőr. Ma olyan eredményeket tud felmutatni a rendőrség, hogy több mint 50 százalékkal… a 2010-es adatokhoz viszonyítva, amikor az évi regisztrált bűncselekmények száma meghaladta a 430 ezret, mára, 2019 elejéig ez 230 ezer körülire esett vissza. Nem akarom elkiabálni az eredményt, de a 2019-es eredmény még ennél is jobb, még jelentősebben csökkent az ismertté vált bűncselekmények száma. Tehát a rendőrök a kettős feladatot eredményesen látják el, hiszen megvédik a déli határt a honvédekkel, határvadászokkal együtt, és a belbiztonság területén is tudunk előrelépni. Ma, tisztelt képviselő urak, a biztonság a legfontosabb közösségi érték. És Magyarország ma biztonságos országnak számít, köszönhetően ennek a sok tízezer rendőrnek, határvadásznak, honvédnek, akik Magyarország biztonságát szolgálják. Tehát azt gondolom, hogy nem szükséges a szervezeti változtatás ezen a területen, hiszen a rendszer működik, egységes irányítás alatt. Határvadász egységek is teljesítenek szolgálatot a rendőrség keretén belül, határrendészeti igazgatóságok működnek. A szükséges személyi, tárgyi és anyagi feltételeket a kormány biztosítja ezeknek az egységeknek a sikeres működése érdekében. És arra kérem tisztelt képviselő urat, hogy ha önnek nem a politikai haszonszerzés számít, ha az számít, hogy ez a rendszer eredményese, meg tudjuke védeni a magyar embereket, Magyarország biztonságát, a schengeni határokat, akkor fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Kérdezem a tisztelt képviselő urat, elfogadjae a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szakadékok választanak el bennünket államtitkár úrral. [[Dr. Rétvári Bence: Ez így van!]] Ön arra hivatkozik, hogy állítólagos bűnözési statisztikák javultak, eközben lényegében tízszeresére emelték a szabálysértési értékhatárt. Egy csomó korábbi bűncselekmény már szabálysértésnek számít, és jönnek nekünk olyan statisztikákkal, amelyek elfedik a valóságot western és vadnyugat dúl Magyarország összes járásában, régiójában.Azt látjuk, hogy az ott élő emberek problémáiról önök nem vesznek tudomást. De azt is látjuk, hogy amikor a Keleti pályaudvart a köznyelv közel-keleti pályaudvarra keresztelte, önök akkor sem voltak a helyzet magaslatán. Én mégsem a múltban akarok vájkálni. Egy jövőbeli katasztrófahelyzetre kellene felkészülni, államtitkár úr, és az a helyzet, hogy önök erre feltételezhető módon felkészületlenek. Akkor tudnám elfogadni a válaszát, ha a zéró tolerancia önökre is kivetülne, legyen szó letelepedésikötvény-üzletágról, legyen szó az idegen munkások tömeges idehozataláról, vagy akár arról, államtitkár úr, hogy meg tudná magyarázni nekem, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] az ideérkező oltalmazottakkal miért osztják meg a CSOK felvételének lehetőségeit. Na, ezért nem tudom elfogadni az ön válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból. Dr. Brenner Koloman: Így van!]]
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadjae az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 115 igen szavazattal, 48 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett a választ elfogadta. Varga László és Szabó Sándor, az MSZP képviselői, interpellációt nyújtottak be a pénzügyminiszterhez. Megadom a szót.
Köszönöm. [[A mikrofonja nem működik.]]
Szabó Sándor úr gépét legyenek szívesek bekapcsolni! [[Megtörténik.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Február 24-én Varga László képviselőtársammal az azonnali kérdések órájában arra vártuk a választ Varga Mihály pénzügyminiszter úrtól, hogy egyértelműen mondja ki, támogatjae az iparűzési adó tervezetének átalakítását, annak csökkentését. Mondja ki egyértelműen, hogy arról, amit a Nemzeti Versenyképességi Tanács ülésén javaslatként megfogalmazott, miképp vélekedik. Kétszer is megkérdeztük a miniszter urat, erre egyértelmű választ nem kaptunk.Ugyanakkor a válaszból az valamelyest kisejlett, hogy tulajdonképpen a miniszter úr már nem olyan határozott ebben a dologban, és nem is úgy gondolkozik már erről a kérdésről, ahogyan korábban a tanács ülésén nyilatkozott, hiszen további egyeztetéseket folytat majd a Megyei Jogú Városok Szövetségével, gondolom, elsősorban azért, mert két megyei jogú város, Debrecen és Székesfehérvár polgármestere a saját pártcsaládjából szintén úgy nyilatkozott, hogy az iparűzési adó átalakítását, illetve csökkentését nem támogatná. Biztatjuk is miniszter urat arra, hogy ezt az ötletét gondolja át, vesse el az iparűzési adó csökkentéséről szóló javaslatát, sőt ellenkezőleg, gondolkodjunk abban, hogy hogyan lehetne több forrást biztosítani a településeknek, hogyan lehetne több forrást biztosítani az önkormányzatoknak. Igazságtalan ugyanis az, hogy bizonyos forrásokat az állam egész egyszerűen teljes egészében beszed, és ahonnan egyébként ez a bevétel érkezik, oda viszont nem hajlandó visszaadni. Vegyük példának okáért a jövedéki adót, annak is az üzemanyagokat terhelő részét. Az idei költségvetés 750 milliárd forint bevételt vár, amit egyébként azok a közlekedők fizetnek meg, akik az önkormányzati fenntartásban álló utakat használják. Ugyanakkor az állam ebből a bevételből semmit nem nyújt vissza a települési önkormányzatoknak, semmit nem ad vissza. Az MSZP képviselőcsoportjának a múlt héten született egy olyan javaslata, amely arra vonatkozna, hogy tulajdonképpen ennek a 750 milliárd forintnak legalább az egyharmadát, tehát a kisebbik részét juttassuk vissza az önkormányzatoknak, hogy ezek az önkormányzatok ezekből utakat újítsanak fel, illetve fejlesztéseket valósítsanak meg. Erre való tekintettel kérdezem államtitkár urat, hogy az ön minisztere vagy a kormány egyértelműen támogatjae a jövőben is, vagy elutasítja az iparűzési adó átalakítására vagy csökkentésére tett javaslatot. Akkor kérném, hogy erre egyértelműen válaszoljon, államtitkár úr; illetve arra is, hogy akár az ön minisztere, akár a kormány vagy akár ön, államtitkár úr, támogatjae azt, hogy az önkormányzatok több forrással rendelkezzenek, amit útfelújításra, fejlesztésre fordíthatnának. Várom megtisztelő válaszát. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]] [[14.50]]
Tállai András államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Azt gondolom, a kormány célja teljesen egyértelmű, az elmúlt tíz évben mindig is ez volt: a foglalkoztatás növelése, a bérek növelése, a családok támogatása, a vállalkozások támogatása, a versenyképesség erősítése, az adózás terén pedig az adminisztrációs terhek csökkentése. Nem is lehet egy kormánynak más célja, hiszen ha nem ez lenne, és ezt nem tudná megvalósítani, akkor ma Magyarországról nem tudnánk azt mondani, hogy európai uniós mércével is a gazdasági növekedés kiemelkedő, az Unió egyik legjobb országának számítunk. De ha föltennék azt a kérdést maguknak önök is, hogy hogyan jutott el az ország ide, hogyan jutott el 2010-től egy csődhelyzetben lévő ország oda, hogy ma az Unió egyik legjobban növekedő országának nevezik, akkor bizony a válaszban benne kell hogy legyen, azért van ez, mert a kormány tudta a Magyarországon működő vállalkozások versenyképességét biztosítani, azokkal az erős gazdasággal rendelkező országokban működő vállalkozásokkal szemben, amelyek helyzeti előnyben vannak, mert tőkeerősek, mégis Magyarországra jönnek, és Magyarországot választják a vállalkozásuk helyéül. Hogy ez mennyire igaz: a tavalyi évben a kormány 101 nagyberuházásról tudott megállapodást kötni külföldi és magyar nagyvállalkozásokkal. Ez 1700 milliárd forint befektetést jelentett az elmúlt évben. Ehhez kell az, hogy a kormány a közterheket csökkenteni tudja, hogy olyan gazdasági közeget tudjon biztosítani az országban működő vállalkozások számára, hogy megérje Magyarországra jönni. Ennek egyik eleme a társaságiadó-kulcs 9 százalékra való csökkentése. S igen, fontos része a helyi iparűzési adó a magyar közteherviselési rendszernek, amely jelentős bevételt generál az önkormányzatok számára. Az elmúlt tíz évben mindig évente átlagosan 10 százalékkal növekedett a helyiiparűzésiadó-bevétel. S bizony a Versenyképességi Tanács megvizsgálta azt, hogy a versenyképesség további növelése érdekében mert ez egy ilyen műfaj, hogy ha bírni akarjuk a versenyt, akkor tudnunk kell a közterheket hogyan tudjuk tovább csökkenteni. Ebbe a kategóriába tartozik a helyiiparűzésiadó-bevétel is. Ezt megvizsgálta a Versenyképességi Tanács, tett egy javaslatot, azonban erről a döntés a mai napig sem kormányzati, sem egyéb szinten nem született, a tárgyalások folynak az önkormányzatokkal, a kicsi, a közepes és a nagyobb önkormányzatokkal, és mindenkinek meghallgatjuk a véleményét. Ami az önök javaslatát illeti, az eléggé értelmezhetetlen, hiszen ez egy új költségvetési politikát jelentene, ugyanis jelenleg a globális bevétel áll szemben a kiadási tervezéssel. Amit önök akarnak, hogy az egyik adónem egyik részét átadnák az önkormányzatoknak meghatározott célra, az nem is tudom mi, az biztos, hogy nem felelős költségvetési politika, hanem egy adok-veszek, húzd meg, ereszd meg, egyik kezemmel be, a másik kezemmel oda. Azt gondolom, hogy ez a teljes költségvetési szemlélet, a teljes költségvetési rendszer átalakítását kellene hogy jelentse. Egyébként pedig a kormánynak nincs szégyenkeznivalója az útfejlesztésre költött forrásokról. Az elmúlt tíz évben az EU-s forrásokkal együtt 2900 milliárd forintot költöttünk az utak fejlesztésére, javítására. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszadásra Varga László képviselő úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Két hete ennél reménytelibb volt Varga Mihály hozzászólása. Arra nem tudott államtitkár úr egyértelműen válaszolni, hogy támogatjáke ezt az önkormányzatok bevételeit csökkentő, helyi iparűzési adót érintő javaslatot, vagy nem. Hetek óta nem tudnak egyértelmű választ adni az önkormányzatoknak, hogy mivel tervezhetnek. Szakértők szerint ez akár 80 milliárdnyi kiesést is jelent az önkormányzatoknak. S azt tudom mondani ön is borsodi, államtitkár úr , hogy több mint 2 milliárdos kiesést jelentene ez Miskolcnak, Borsod megye székhelyének, úgyhogy igazán elutasíthatta volna ezt a javaslatot. A Nemzeti Versenyképességi Tanács egyébiránt egy 2016 októberében önök által létrehozott szerv, tehát az önök felelőssége e mögött egyértelmű. Az önkormányzatoknak nem kevesebb, hanem több forrásra lenne szükségük, ezért javasoltuk azt közösen több képviselőtársammal, hogy a jövedéki adóból kapjanak az önkormányzatok többletforrást útfelújításra. Nem tudom elfogadni a válaszát, államtitkár úr.
Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadjae a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 115 igen szavazattal, 43 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Varju László, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez. Megadom a szót.
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Természetesen az a legfontosabb, hogy felkészülte az egészségügy, az ország a járvány kezelésére, ám rögtön utána következik, hogy vajon a gazdaságunk felkészülte annak következményeire. A járvány terjedésének megfékezésére életbe léptetett utazási korlátozások, karanténok gyárbezáráshoz, szolgáltatások leállításához, termeléslassuláshoz vezetnek. A járvány gócpontja éppen Kína, amely a világ GDP-jének 20 százalékát termeli meg, de ahol a feldolgozóipar teljesítménye januárban öthavi mélypontra süllyedt. Konténerek ezrei állnak kínai kikötőkben, és mivel már alig van termék, amiben ne lenne Kínában gyártott alkatrész, a gazdasági következmények a legtöbb iparágban sújtani fognak. Csökken a gyártás. A legsúlyosabb gond eddig az autóiparban érezhető, itt a járvány hatása már megjelent az alkatrészhiányban, annak következményeiben. Egyes modellek gyártásának a felfüggesztéséről kellett dönteni, de nehézségekkel küzd az Apple, az IKEA és más kínai gyártó cégek is, de hogy ne mondjam, van, hogy már Újpesten is érezhető ez. Nyilván nincs az ezer legfontosabb probléma között, de hamarosan érezhető lesz a Coca-Cola light és zero termelésében is, mert kifogyhatnak a kalóriamentes édesítőszerből, amit Kínában gyártanak. [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] De csökkent a kereslet is. A költések visszafogottabbá válnak, mert a turizmus, a vendéglátás, az utazás iránti érdeklődés óvatosság miatt megcsappant, a termelés visszaesése pedig a foglalkoztatást és ezzel a fizetőképességet csökkenti. Gondokkal küzdenek a nagyvállalatok, és perceken belül gondokkal küzdenek a hazai kisvállalatok is. De mondhatnánk, hogy az is látható, hogy a japán vasúti közlekedés 67, a légi forgalom 57 százalékkal csökkent. Az önök által a múlt évben kedvük szerint időnként mumusként előrángatott gazdasági válság itt kopogtat. A kínálat visszaszorulásával a kormányok nemigen tudnak mit kezdeni, ezért a kereslet élénkítésére vonatkozó szakértői jelzésekre kell figyelni. A terhek azonnali hatású mérséklésével, például a kiskeresetűek adójóváírásával, az áfa vagy a bérre rakódó közterhek csökkentésével kell foglalkozni. A Demokratikus Koalíció éppen ezért ezzel kapcsolatosan előterjesztést nyújtott be. Kérdezem miniszter urat, hogy milyen intézkedéseket tervez a magyar kormány a járvány következtében fenyegető visszaesés elhárítására vagy legalább a mérséklésére. Várom megtisztelő válaszát. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen. Varju képviselő úr interpellációs kérdésére Tállai András államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mi azt gondoljuk, hogy a kormány idejében felismerte a koronavírusban rejlő kockázatokat, és ennek megfelelően meg is tette az óvintézkedéseket, hiszen felállította az operatív törzset, amely napi szinten működik, meghozza a megfelelő döntéseket, és figyelemmel kíséri a nemzetközi fejleményeket. Ebben a helyzetben, tisztelt képviselő úr, az a legfontosabb, hogy megvédjük és megőrizzük a magyar emberek egészségét, biztonságát és életét. Ezért nagyon fontos az, hogy higgadtak, felelősek legyünk, ne keltsünk pánikot, ugyanakkor tudjuk, hogy pontosan mi a helyzet és mi várható. [[15.00]] A kormány mindent megtesz, hogy az emberek, a magyar emberek biztonságban legyenek. Igen, igaza van önnek, a gazdaságra is kihatással van a koronavírus, azonban fogadja el azt, hogy jelenleg a legfontosabb mégiscsak a védekezés, jelenleg a legfontosabb feladat az, hogy az országot megvédjük a járványtól, jelenleg az a legfontosabb feladat, hogy az országot megvédjük a tömeges megbetegedésektől, jelenleg mégiscsak az a legfontosabb, hogy a kórházakat, az egészségügyi dolgozókat, egyáltalán a magyar embereket felkészítsük arra, hogy hogyan védjük meg magunkat, hogyan védjük meg azt, hogy Magyarországon a koronavírusból le legyen haláleset, ne legyen olyan járvány, mint ami más európai országban van, lásd például Észak-Olaszországban. Most ez a legfontosabb feladat, és megelőzi a gazdaságélénkítő lépéseket. Mert arra, amit ön az interpellációjában leírt, és csak kis részben mondott el, hogy hogyan kell áfát csökkenteni, hogyan kell majd szociális hozzájárulási adót csökkenteni, hogyan kell a nyugdíjakat emelni, hogyan kell a családi pótlékot emelni, azt gondolom, lesz nekünk lehetőségünk akkor, amikor benyújtjuk a költségvetési törvényt; várhatóan ez év májusában, benyújtjuk az adótörvényt, és akkor meg tudjuk beszélni ezt. Úgy gondolom, hogy a koronavírus okozta nehézségek most még nem adnak lehetőséget arra, hogy ezekkel a gazdaságpolitikai vagy más ösztönző lépésekkel foglalkozzunk. Valóban, a gazdaságra hatással van, legfőképpen a turizmusban érezhető már némi visszaesés, ugyanakkor az iparialkatrész-ellátásban is az időszakos jellegű fennakadások előfordulnak. Nagyon pozitív hír ugyanakkor, hogy Kínában leginkább visszatér a rendes kerékvágásba a termelés. Ami a magyar gazdaság kihívásait illeti: a magyar gazdaság szerkezete erős, a magyar gazdaság szerkezete strukturálisan átalakult, átalakulóban van, és az elmúlt tíz évben az egyensúlyi folyamatok is jelentősen javultak. A magyar gazdaság a kihívásoknak, mint ahogy az elmúlt tíz évben is, úgy a jövőben is meg fog felelni, és azt hiszem, a kormány is ezeknek a kihívásoknak megfelelt, és le tudta győzni a nehézségeket, a problémákat. Ön is tudja, hogy a devizahitelezés és most nem vádolom önöket, mert nem illik ehhez a témához mekkora bajt okozott az országnak, a családoknak, a vállalkozásoknak, de ön is tudja, hogy azért mégiscsak el tudtuk érni a bér- és adómegállapodást, ami jelentősen javított az ország és az emberek helyzetén, és sorolhatnám, sorolhatnám. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] A lényeg az, hogy most egy európai uniós átlagot meghaladó gazdasági növekedés van…
Köszönjük szépen.
…és így a magyar gazdaság erős, és felkészült a kihívásokra. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem Varju képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Örülök annak, hogy végül is a Magyarországon nem létező egészségügyi miniszter után a saját területére, a gazdaság területére vonatkozóan is próbált legalább választ adni, de tisztelettel jelzem, hogy nem sikerült önnek ezt a problémát megoldani, mert az a gazdasági válság, ami ebből a helyzetből következhet, nem egy jövőbeni elképzelés, hanem önöknek most kellene az ehhez kapcsolódó intézkedéseket megtenni. A Magyar Nemzeti Banknak a szuperlaza monetáris politika miatt már amúgy is kevés a mozgástere, éppen ezért növelni kellene az alacsony jövedelműek vásárlóerejét, akik ezt gyorsan egyébként elköltve növelhetik a keresletet, és ezzel hozzájárulnak a keresletcsökkenés megszüntetéséhez. Az adókedvezményekre épülő támogatási rendszerük a gazdagokat segíti és egyébként pedig az embereket nem. Éppen ezért nem fogadható el az, amit ön mondott. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Varju képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae az államtitkári választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 111 igen szavazattal, 43 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Csárdi Antal, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „Milyen mértékben befolyásolja a 2021-es költségvetés tervezését a történelmi mélyponton lévő forint?” címmel. Csárdi Antal képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Varga Mihály pénzügyminiszter úr nemrégiben sajtótájékoztatón kijelentette, hogy szerinte stabil és kiszámítható forintárfolyamra van szükség. Hozzátette azt is, hogy bár az államadósságnak már csak a 20 százaléka van devizában, ennek ellenére az ilyen mértékű gyengülés, amit tapasztalhattunk az év elején, igenis fájdalmas; ezzel el is ismerte, hogy az nagyon is érezhető, és további problémákat okozhat. Ez nagymértékben befolyásolja a közeljövőben benyújtásra kerülő költségvetési törvényt is, amelyben egyáltalán nem mindegy, hogy milyen euróárfolyam mellett történik az államadósság számítása. A költségvetési törvény és annak tervezése, benyújtása minden évben az országot érintő legfontosabb törvényjavaslat, és ez generálja a leghosszabb és legnagyobb vitát, rengeteg módosító javaslat születik, és minden évben kiemelt fontossággal bír, és kiemelt fontossággal bír az is, hogy milyen euróárfolyam mellett számolja ki a pénzügyminiszter az államadósság mértékét. A gazdaság stabilitásának szempontjából sem mindegy, hogy milyen szinteken mozog az euró/forint árfolyam. A 2019-ben benyújtott 2020. évi költségvetési tervben az államadósság 320,9 eurós árfolyammal lett számítva, a 2020-as költségvetésben, és gyakorlatilag az év elején tartunk, de már a 335 és 340 közötti sávban mozog az euró. Előzetes elemzések szerint a folytatás sem lesz szebb: arra lehet számítani gazdasági szakértők szerint, hogy a gyengülés folytatódik. Matolcsy György erre azt nyilatkozta és úgy nyilatkozik rendszeresen, hogy a Nemzeti Banknak nincs árfolyamcélja, ezzel szemben az önök Pénzügyminisztériuma stabil és kiszámítható forintban gondolkodik. Nagy tisztelettel kérdem, ha ez így van, akkor a Pénzügyminisztérium szerint milyen intézkedésekkel lehet megállítani a forint további gyengülését. A Magyar Nemzeti Banknak nincs árfolyamcélja, ezzel szemben a Pénzügyminisztérium vajon milyen árfolyamsávban gondolja elfogadhatónak az euró/forint árfolyamot? Milyen mértékben befolyásolja a 2021. évi költségvetési tervezést a történelmi mélyponton lévő forint? És milyen hatásai lehetnek arra a forint esetleges további gyengülésének? Megtisztelő válaszát szeretettel várom. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, Csárdi képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azt gondolom, hogy nem a Fidesz-KDNP-kormánytól kell félteni a költségvetést, egyáltalán a magyar gazdaságot.Az elmúlt tíz év bizonyította azt, hogy a magyar kormány igenis felelősen gazdálkodik, és nehéz krízishelyzetben is képes az országot a megfelelő útra terelni mind a gazdaságpolitika terén, mind pedig a költségvetési politika terén. De emlékeztetem önt, hogy az önök politikai szövetségesei, a szocialista-liberális kormányok máshogy gondolkodtak és máshogy cselekedtek, hiszen 2002 és 2010 között bizony tönkretették az országot. Csak mondom önnek emlékeztetőül, hogy a 2002. év végére 9,7 százalékos hiány volt, 2006-ban is meghaladta a 9 százalékot, a felelőtlen gazdaságpolitika következtében az államadósság 80 százalék fölé ugrott, a devizaadósság meghaladta az 50 százalékot, és bizony 2010-ben ezt kellett kezelni a Fidesz-KDNP-kormánynak, és azt gondolom, sikerrel, hiszen 2012 óta a hiány minden évben az uniós kritérium alatt maradt, hosszú távon pedig az egyensúlyi költségvetési kormányzati célt is teljesíteni tudtuk. A polgári kormány válságkezelést, növekedést elősegítő gazdaságpolitikájának eredményeként 2013 óta a magyar gazdaság stabil és kiegyensúlyozott növekedési pályán mozog, hazánk teljesítményéhez a legtöbb ágazat pozitívan járul hozzá, és a bővülést nem az eladósodás táplálja. [[15.10]] Igen, a gazdasági növekedés 2018-ban már meghaladta az 5 százalékot, 2019-ben pedig 4,9 százalék volt. A költségvetési hiány 2012 óta stabilan a GDP 3 százaléka alatt teljesült, az államadósság pedig 2019-ben 66,4 százalékra mérséklődött. Ezek a számok bizonyítják azt, hogy a kormány tudja kezelni és jó irányba viszi a költségvetési egyensúlyt és a költségvetési politikát. Ami pedig az árfolyammal kapcsolatos kérdését illeti, a Pénzügyminisztériumnak nem áll módjában, sem szándékában a forintárfolyamra hatást gyakorolni. Ezt egyébként az MNB-törvény nem is teszi lehetővé. Az 1. § egyértelműen kimondja, hogy nem lehet a kormány részéről a Magyar Nemzeti Banknak utasításokat adni, és ezt a pénzügyminiszter tiszteletben tartja, és így is végzi tevékenységét. Egyébként a minisztériumnak sincs árfolyamcélja, hiszen Magyarországon szabadon lebegő árfolyamrendszer van, ami azt jelenti, hogy a forint árfolyamára a nemzetközi piacok is hatással vannak. És a kormánytól független jegybank figyeli ezeket a folyamatokat, és az árstabilitás megőrzése érdekében szükséges lépéseket ő felelős megtenni. Ami a költségvetés-tervezést illeti, nem fog változni, az a gyakorlat fog érvényesülni, hogy a három hónap átlagának megfelelő árfolyamot fogja a Pénzügyminisztérium figyelembe venni, semmilyen előrejelzést nem készít, hiszen ez a gyakorlat, és ez a tapasztalat jól bevált. Egyébként, ami az összköltségvetési folyamatokat illeti, ön is láthatja, hogy Magyarország megítélése akár a költségvetés terén, akár a gazdasági folyamatok terén igen pozitív, hiszen a hitelminősítők fölminősítik az országot. Azt gondolom, hogy ez igazolja az ország költségvetési politikáját is. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem Csárdi képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A válaszából számomra nem derült ki, hogy ki kormányozza ezt az országot, mondjuk, 2019-ben, és ki kormányozza ezt az országot 2020-ban. [[Nacsa Lőrinc: És 2024-ben?]] Mert azt gondolom, hogy az országgyűlési törvény felrúgása az, amit itt hallhattunk, hiszen nehezen fogadható el érdemi válasznak egy 2009-es költségvetési hozzászólásnak szánt szöveg. Szeretném megjegyezni, hogy a szövegértés, mondjuk úgy, hogy rendkívüli előnyt tud jelenteni a képviselői munka elvégzésében. [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Gyakorolj!]] A kérdést megismétlem, mert nem kaptam rá választ. Tehát a kérdés az, hogy milyen intézkedéssel állítaná meg a forint további gyengülését a Pénzügyminisztérium, tehát egy javaslatot például a Magyar Nemzeti Banknak, vagy összességében a véleményére lennék kíváncsi a Pénzügyminisztériumnak, és igenis a Pénzügyminisztérium hatáskörébe tartozik, hogy ez az árfolyam milyen módon fogja befolyásolni a 2021. évi költségvetést. Úgyhogy sajnos nem tudom elfogadni a válaszát. Köszönöm szépen. [[Folyamatos zaj. Taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae az államtitkári választ, miután vélhetően Csárdi képviselő úr [[Csárdi Antal: Kimondtam!]] utolsó mondatában ott volt, hogy nem fogadja el. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 111 igen szavazattal, 42 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, interpellációt nyújtottak be az innovációért és technológiáért felelős miniszter úrhoz: „Miért hiányzik a lakossági energiahatékonysági program a kormány klímavédelmi akciótervéből?” címmel. Kocsis-Cake Olivio képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Amennyiben a Fidesz-kormány valóban tenni szeretne valamit a klímavédelemért, és nem csak beszélne róla, ahogy ezt eddig tette, és ahogy az ellenzéket szokta ezzel vádolni, akkor azt a lakossági energiahatékonysági programmal kellene kezdeni.Nincs ma biztosabb hatású éghajlatvédelmi intézkedés idehaza, mint az otthonok hőszigetelése, a nyílászárók cseréje, a fűtési rendszerek korszerűsítése. Ezt 2010-ben, amikor utoljára adott Magyarországnak választási programot a Fidesz, tehát még a Fidesz is így gondolta 2010-ben. Szó szerint idézek a gazdaságiprogram-fejezetből. „Évente a lakásállomány 10 százalékának felújítása az országnak kevesebb mint tíz év alatt megtérülne, továbbá környezetvédelmi vállalásainkat is megoldaná.” Tisztelt Államtitkár Úr! Ha ehhez tíz éve hozzákezdtek volna, akkor ma Magyarországon elmondhatnánk, hogy valóban klímabajnokok vagyunk. De nem ezt tették. Most így leghátul kullogó uniós állam vagyunk ebben a témában. [[Balla György: Nem igaz!]] Fideszes képviselőtársaimat kérem, hogy türtőztessék magukat, mert a házszabály szerint komoly büntetés várhat az ilyen komoly Ház megsértéséért. [[Moraj a kormánypártok soraiban.]] Tehát a lakásállomány energetikai szempontból is korszerűnek minősülne, semmi problémánk nem lenne az uniós kibocsátáscsökkentési előírások betartásával, és nem kellene mentességért kuncsorognunk. Továbbá a magyar emberek is sokkal jobban élnének, hiszen komfortos lakásban lakhatnának, az energiafogyasztásuk akár a felére csökkenhetne, és az országnak is kevesebb energiára lenne szüksége, így nem lenne szükség a drága, veszélyes és az orosz függőséget okozó Paks II.-re. De önök mit tettek ahelyett, amit ígértek? A korábbi kormányok által elindított panelprogramot lefékezték, így mára csak a panellakások 30 százaléka, összességében pedig a magyar lakásállománynak legfeljebb 20 százaléka tekinthető korszerűnek. A többi kényszerűen fűti az utcát, és a bolygó klímáját rongálja. Hosszú harcok árán elérték, hogy az Európai Uniótól kifejezetten a lakossági energiahatékonysági programokra, vissza nem térítendő támogatásra kapott pénzt a magyar családok helyett az állam magára költse. Ráadásul a miniszterelnök úr frissen bejelentett klímavédelmi akciótervéből egyszerűen kihagyták az önerő és bankhitel nélkül is elérhető lakossági energiahatékonysági intézkedéseket. Tisztelt Államtitkár Úr! Kérdezem tehát, hazugság volte a 2010-es választási ígéret, vagy hajlandóak végre az ügy súlyának megfelelő, évente százmilliárdos nagyságrendű forrásokat biztosítani a lakossági energiahatékonysági programok vissza nem térítendő támogatására. Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Schanda Tamás államtitkár urat kérem, hogy válaszoljon az interpellációs kérdésre.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Felvetéseiből úgy tűnik, hogy nem követi túlzott figyelemmel a kormány munkáját, ezért engedje meg, hogy tájékoztassam arról, hogy a kormány kiemelt ügyként kezeli a teremtett világ védelmét, tisztában van az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás fontosságával és sürgősségével és az abból való magyar szerepvállalásból fakadó teendőivel. Ahogyan a miniszterelnök úr is elmondta, a klímaválság napjaink egyik komoly fenyegetése, s ezt a kormányzati álláspontot rögzítette, amikor az évértékelő beszédében bejelentette a konkrét intézkedéseket tartalmazó klíma- és természetvédelmi akciótervet. Az akcióterv rögzíti, hogy teljesítenünk kell a 2030-ra kitűzött céljainkat annak érdekében, hogy gyermekeink és unokáink számára megőrizzük Magyarországot és a Kárpát-medencét. Az akcióterv egyebek között a lakossági energiahatékonysági fejlesztések előmozdítása érdekében is segíti a magyar háztartásokat, hogy saját maguk dönthessenek az energiafogyasztásuk mértékéről és időzítéséről, ezért 2030-ig a kormány legalább egymillió okos fogyasztásmérőt telepít. Ebből is látszódik, hogy az ön által elmondottak egyszerűen nem igazak. Tisztelt Képviselő Úr! Vannak, akik politikai divatot csinálnak a klímavédelemből, és mindössze szépen hangzó, de valójában tartalom nélküli szónoklatokkal és látszatintézkedésekkel próbálják palástolni a tanácstalanságukat, és vannak, akik cselekednek a teremtett világ védelme érdekében, a magyar kormány pedig ez utóbbiakhoz tartozik. [[15.20]] Számunkra a magyar emberek érdeke a legfontosabb, és nekünk Magyarország az első, márpedig a magyar emberek tiszta vizet, tiszta levegőt és tiszta környezetet szeretnének, ezek mellett pedig valós és felelős cselekvést. Ennek az elvárásnak a kormány felelős klímapolitikája felel meg. A stratégiai dokumentumok, a dekarbonizációs, adaptációs és szemléletformálási célok eléréséhez konkrét intézkedések végrehajtásával járulnak hozzá. Egyértelműen jelzik, hogy a kormánynak határozott tervei és intézkedései vannak a lakossági energiahatékonyság javítására is, amelynek céljai között az energiafogyasztás mérséklése, így a pénzügyi kiadások csökkentése is szerepel. Intézkedéseink középpontjában a tiszta, okos és megfizethető energia áll. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány álláspontja az, hogy az adófizetők által befizetett összegből az ország működtetése szempontjából megkerülhetetlen állami feladatokat finanszírozza elsősorban. A lakossági épületenergetikai felújítások támogatása ettől függetlenül nem marad el, alapos energiapolitikai megfontolások alapján erre vonatkozóan új szabályozási rendszer kialakítása van folyamatban, a szabályozási keret módosításával és a piaci szereplők bevonásával. A tervünk az, hogy az energiahatékonysági politika két új eszközeként energiahatékonysági irányelv szerinti kötelezési rendszert vezetünk be, illetve ösztönözzük az ESCO-típusú finanszírozási megoldások használatát. A kötelezési rendszerben az energiát értékesítő vállalkozásoknak írjuk elő, hogy olyan programokat vezessenek be és olyan intézkedéseket hajtsanak végre, amelyek a végfelhasználó oldalán igazolt energiamegtakarítást eredményeznek. Az érintett társaságok feladata, hogy megtalálják ennek leginkább költséghatékony módját, így a rendszer bevezetésétől az energiahatékonysági célok közgazdaságilag optimális elérése várható. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány kiemelt célja a magyar családok lakhatásának a támogatása. A vidéki lakóingatlanok felújítását soha nem látott támogatások segítik, például falusi CSOK, a „Magyar falu” program intézkedései, a távfűtéses lakások részére pedig jelenleg is zajlik fűtés-korszerűsítési támogatási program. Kérem a válaszom elfogadását. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm a szót. Azon ritka alkalmak egyike volt, amikor kaptam választ a kérdésemre. Tehát az volt a válasz, hogy a tízéves választási programban ígérteket most készítik elő, ez volt a válasz ezt biztos, hogy nem fogom tudni elfogadni. Illetve fogyasztásmérőket ez az önök cselekvése a klímavédelem érdekében biztosítanak. Stadionok épülnek tovább, ahogy látjuk, de önök a klímavédelemért nem sokat tesznek. Egyébként a mai döntésük jól jellemzi, hogy hogyan állnak hozzá a klímavédelemhez. Tehát amikor nagyon nagy hangsúly volt a klímavédelmen, akkor tárgysorozatba vették a javaslatunkat a klímavészhelyzetről, de most nem veszik napirendre ezt. Tehát amikor cselekedni kéne, akkor önök nem cselekednek. A válaszát nem tudom elfogadni.
Köszönöm, képviselő úr. A választ tehát nem fogadta el a képviselő úr, ezért kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae az államtitkári választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 113 igen szavazattal, 44 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Salacz László, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrhoz: „Miként védhető meg a társadalom konszenzusos békéje a Soros-hálózat támadásaitól?” címmel. Salacz László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A társadalom általános igazságérzetét alaposan megrázó eseményeknek lehettünk szem- és fültanúi az elmúlt hetekben. Akár a börtönbiznisz néven futó tízmilliárdos iparágat, akár a gyöngyöspatai szegregációs ügyet ha vesszük, feketén fehéren megállapíthatjuk, hogy külföldről pénzelt szervezetek hathatós agitációja húzódik meg a magyar államot megkárosító, azt milliós összegek fizetésére kötelező perek hátterében.Nincs új a nap alatt, ugyanis a Soros-alapítvány kifizetési listáján szereplő provokátorok már korábban is tettek kísérletet arra, hogy a demokratikusan megválasztott, legitim nemzeti kormányt megbuktassák, és helyére saját szervilis bábjaikat ültessék. A Soros-hálózat aktivistái céljuk elérése érdekében sem a kisebbségi csoportok hergelésétől, sem a roma-magyar együttélés akadályozásától, sem pedig a joggal való visszaéléstől nem riadtak vissza. Az igazságszolgáltatásba vetett közbizalom romlása, valamint a magyar állam anyagi megkárosítása valamennyi hazaszerető és józan gondolkodású honfitársunknak szúrja a szemét. Éppen ezért tartom kiváló ötletnek az újabb nemzeti konzultáció indítását, amely egyfajta kommunikációs csatornaként funkcionál az állampolgárok és a kormányzat között. Ily módon pedig a magyar emberek széles tömege mondhatja el véleményét a mindennapjaikat meghatározó kérdésekről. Bízom benne, hogy a nemzeti konzultáció lehetőséget biztosít egyetértési pontok kialakítására a közbeszédet meghatározó és a társadalom igazságérzetét súlyosan sértő ügyeket illetően. Világossá kell tenni mindenki számára két dolgot: egyrészt azt, hogy hazánkban a bűnösöknek nem jutalom, hanem büntetés jár, másrészt pedig azt, hogy senkinek sincs joga a magyar emberek hétköznapi életébe beleavatkozni belső feszültségek szándékos generálásával. Az elhangzottakra tekintettel kérdezem a tisztelt államtitkár urat, hogy miként védhető meg a társadalom konszenzusos békéje a Soros-hálózat támadásaitól. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Salacz képviselő úr. Az interpellációs kérdésre Soltész Miklós államtitkár úr fog válaszolni.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban nem könnyű a válasz. [[Derültség a Párbeszéd soraiban.]] Azért nem könnyű a válasz, mert több téma kapcsolódik ahhoz, amit ön elmondott, címszavakban elmondom, mielőtt itt jól szórakoznak különböző pártba tartozó, különböző minőségű képviselők. Többmilliárdos börtönbiznisz, gyöngyöspatai roma szegregáció és kárpótlás, felmerült bírói korrupció, bűnözők feltételes szabadlábra helyezése, enyhe ítéletek, migránsok szállítása, határvédelem, kerítés, illetve jogi védelem támadása: látszólag különálló területek, látszólag különálló gondolatok, de egy összetartja, ez pedig nem más, mint Soros György úgymond civil szervezetei azok, amelyek ezekben a témákban egész országot megrázó lépéseket tesznek. Börtönbiznisz: miközben a sértettek, az áldozatok szenvednek, kártérítést nem kapnak, addig a bűnözők és ügyvédeik 12 ezer pert indítottak a magyar állam ellen, több mint 8,5 milliárd forinttal szegényítették meg az országot, és hozzáteszem, leterheltté tették a bíróságot. Gyöngyöspata: a kiindulási helyzet a következő: volt jogsértés a bíróság szerint, és ezt mi el is fogadjuk. Az a helyzet, hogy ez a jogsértés Arató Gergely és Gyurcsány Ferenc idejében indult el, tehát a DK-sok, MSZP-sek idejében, még ha akkor még MSZP-seknek is hívták őket. És miközben a gyerekek hiányoztak, lógtak az iskolából, miközben volt olyan, aki fél évig Kanadában lófrált, miközben tanárokat támadtak meg, fenyegettek, kártérítést kaptak ezek az emberek vagyis azt szeretnék, ha kapnának , addig a Gyöngyöspata 80 százalékához tartozó többségi lakosságnak a gyerekei nem helyben járnak iskolába. Illegális migráció: miközben szervezik a bevándorlást, Brüsszelben, Strasbourgban pedig Magyarország ellen uszítanak, vagy pedig bohóckodnak az ottani intézményekben, addig a védekezésre több mint 200 milliárd forintot fordított az ország, katonák, rendőrök pedig életükkel védik az országot. A Soros-szervezet a következő téma. A Soros-szervezet a bíróknak úgynevezett érzékenyítést tartott, és miközben feltehetően a bírói kar egyébként kisebbségi része felháborító ítéleteket hoz büntetőügyekben, gazdasági ügyekben, gyilkosokat engednek szabadlábra, addig a társadalom döntő többsége joggal háborodik fel. Tisztelt Képviselő Úr! A nemzeti konzultáció ezekre a témákra választ fog adni. A jogalkotásnak kötelessége, hogy a válaszokat figyelembe vegye, és eszerint hozza meg a döntéseit. Társadalmi konszenzus akkor lesz válaszolva a kérdésére , ha az áldozat kap kártérítést, és nem pedig az, aki elkövette a bűnt, a bűntettet; ha az, aki lóg az iskolából, aki fenyegeti a tanárokat, nem kap külön támogatást és külön kártérítést; ha a Soros-szervezetek nem állítják szembe a cigányságot a többségi társadalommal, mint ahogy teszik most is. [[15.30]] Egy dologban azonban nem vagyok biztos, hogy Bangóné képviselő asszony újabb dührohammal nem tépi össze a következő konzultációs ívet, abban azonban biztos vagyok, hogy ez nem fogja befolyásolni a konzultáció eredményét. Köszönöm szépen a kérdését, tisztelt képviselő úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Soltész államtitkár úr. Kérdezem Salacz képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Megítélésem szerint a nemzeti konzultációk az állampolgárok demokratikus véleménynyilvánítási jogának kiszélesítését jelentik. A kormány ily módon a tervezett intézkedéseit az állampolgárokkal folytatott konzultáció, párbeszéd során alakítja ki. Ez egyfajta visszacsatolást is jelent a választások közötti időszakokban.A korábbi nemzeti konzultációk, mint például a 2012-es gazdasági konzultáció, a 2015-ös, a bevándorlásról és a terrorizmusról szóló nemzeti konzultáció mind olyan többletinformációt hozott a kormánynak, mely a jogalkotásokban is éreztette hatását. Bízom abban, hogy a tervezett nemzeti konzultáció is olyan eredménnyel zárul, hogy ennek nyomán jogszabályi védelemben lehet részesíteni a nemzetközileg pénzelt Soros-hálózat támadásaival szemben a magyar társadalom igazságérzetét [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] és a közbizalmat az országban. Államtitkár úr, a válaszát tisztelettel elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Salacz képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mi garantálja a kultúra szabadságát?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! „A kultúra nemzeti alap” aggódó magyar polgárok ezzel a szlogennel tiltakoztak annak idején decemberben, amikor a tisztelt Ház falai között itt is vitatkoztunk arról a kulturális törvényt módosító csomagról, amelyben aztán különböző kultúrstratégiai intézmények összevonásáról, a Nemzeti Kulturális Tanácsról és egyéb módosításokról vitatkoztunk itt, e tisztelt Ház falai között.Én már akkor is kifejtettem ebben a vitában, hogy rendkívül aggályos az a fajta magatartás, amit a Fidesz ezzel kapcsolatban tanúsított, hiszen miután a Fidesz zaklatta a munkavállalókat a rabszolgatörvénnyel, majd zaklatta a tudományt az MTA kutatóintézeteinek elcsatolásával, zaklatta az egyetemeket, majd aztán ezzel elkezdte zaklatni a magyar kultúra művelőit is, és sovány vigasz, hogy az utolsó utáni pillanatban az előzetesen kiszivárgott tervezethez képest aztán a Nemzeti Kulturális Alap kikerült abból a sorból, amelyet teljesen központosított ez a törvénymódosító csomag. A Jobbik felelős nemzeti néppártként [[Felzúdulás, derültség a kormánypárti padsorokban.]] a kultúra és annak művelői pártján áll, és mindig is felhívtuk a figyelmet arra, hogy az a fajta, káosszal és kapkodással terhelt erőpolitika, amivel a fideszes kormány a magyar kulturális élethez viszonyul, sajnálatos módon tökéletes módon illeszkedik abba a tudás-, tudomány- és értelmiségellenes irányba, amiről a már említett Magyar Tudományos Akadémia kutatóhálózatának einstandolása, az egyetemek autonómiájának szűkítése és az oktatás területén is a legújabban bevezetni kívánt NAT is tanúskodik. Azt gondolom, hogy nagyon árt a magyar kultúra művelőinek a fideszes kormány központosító szemlélete. Nem vigasztal minket az, hogy többek között a Fidesz által létrehozott Magyar Művészeti Akadémia tiltakozása nyomán került ki a Nemzeti Kulturális Alap ebből a törvényből, és fel szeretném hívni ebben az interpellációban arra a figyelmet, hogy bizony nagyon komoly aggodalmak lehetnek bennünk, hogy a kollégiumok tisztújítása során, a Nemzeti Kulturális Alap kollégiumainak tisztújítása során megint nem szigorúan szakmai szempontok fogják vezetni a döntéshozókat. Azt is szeretném mondani és kérdezni, hogy mi garantálja tehát a jövőben, hogy a kultúrafinanszírozás egyik fontos elemét, mint a Nemzeti Kulturális Alap, mi védi meg a további kormányzati központosítástól, megmarade a szakmai kollégiumok autonómiája, kijelenthetőe, hogy a tisztújítás során semmilyen politikai indíttatású befolyásolás nem történik majd. Tisztelettel várom államtitkár úr válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, Brenner képviselő úr. A válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Az, hogy önnek a tisztújításról rögtön a tisztogatás jut eszébe, elsősorban azért elképzelhető, mert a Jobbik frakciójában ül, tisztelt képviselő úr, és hónapok óta önöknél a két fogalom, a tisztújítás és a tisztogatás teljes mértékben összefonódik. [[Felzúdulás, folyamatos közbeszólások a Jobbik soraiból.]] Saját párttársai vádolják egymást zsarolgatással jobbra-balra. Olyanokat mondanak, hogy „Nagyon sajnálom, hogy a Jobbik elnöksége azt a következtetést vonta le a lassan tömeges kilépési hullámból, hogy nyilvánosan kell megzsarolni képviselőtársaimat és engem. Engem nem lehet megzsarolni, ezzel a demokráciába vetett kevéske maradék hitet is elveszik az emberektől.” Nos tehát, tisztelt képviselő úr, azért, mert önöknél párton belül ilyen viszonyok uralkodnak, és aki nem hódol be Gyurcsány Ferencnek, az tiltólistára kerül, ezt nem kell kivetítse, nem kell hogy projektálja mindenre, amit maga körül lát, tisztelt képviselő úr. Az önök kultúrpolitikája elég széles ívet írt le azért az elmúlt években. A kuruc.infós kultúrkörtől egészen a teljesen liberális kulturális szemléletmódig igencsak széles spektrum az, amit magukénak tudhattak. Azt kifejezetten visszautasítom, amit ön a Tudományos Akadémiával, a Művészeti Akadémiával vagy a magyar felsőoktatással, egyetemekkel kapcsolatban mondott, hiszen az egyik legutóbbi egyetemi rangsor, a QS is nagyon szép eredményeket hozott a magyar felsőoktatással kapcsolatban. Ön azt mondta, hogy itt rombolás történt az elmúlt években, ha valóban ez történt volna, ezeken a nemzetközi rangsorokon nem érnének el ilyen szép eredményt a magyar egyetemek és főiskolák. Tisztelt Képviselő Úr! Semmifajta kulturálisintézmény-összevonásra nem került sor, amit ön említett a felsorolásában, valószínűleg valami rossz hírt olvashatott, tisztelt képviselő úr. Beszélt a múlt év végi tiltakozásokról. Tisztelt képviselő úr, ne feledjük el, ez egy olyan tiltakozás volt, amikor például az önök támogatásával kiállt Karácsony Gergely a színpadra, aki színházigazgatókról döntő politikus, és azt mondta, hogy meg kell akadályozni, hogy politikusok döntsenek színházigazgatókról. Ennél nagyobb képmutatást, ennél nagyobb kétszínűséget kevéssé lehet elképzelni. Csupán arról van szó, tisztelt képviselő úr, hogy míg a korábbiakban egy olyan színház-finanszírozási rendszer állt fenn, hogy a finanszírozás nagy részét az állam adta, de teljes mértékben, a tulajdonosi jogokat száz százalékban az önkormányzatok gyakorolták, itt most, mivel bizonyos intézményeknél közös a finanszírozás van, ahol teljesen önkormányzati, van, ahol állami, de van, ahol közös a finanszírozás , ott az a jogkör, amely korábban a tulajdonos számára biztosított jogkör volt, nem szélesedik ki, csupán nem pusztán a főpolgármester úr gyakorolja ezt, mondjuk, a főváros esetében, hanem közösen gyakorolja azzal, aki a támogatás nagy részét adja, és erről, ennek a mechanizmusáról közösen meg kell állapodni. Ez semmiben nem befolyásolja az autonómiát, tisztelt képviselő úr, hiszen nem kerülnek bővítésre a jogkörök, csupán a gyakorlása nemcsak az önkormányzat, hanem az önkormányzat és a kormány közös döntésén fog múlni. Számunkra rendkívül fontos a nemzeti kultúra megerősítése, ezt az identitásunk alapjának tartjuk. A kultúra iránti elkötelezettségét mutatja a kormánynak, hogy míg európai uniós átlagban a nemzeti össztermék 0,6 százalékát költik kultúrára, addig Magyarország két és félszer annyit, másfél százalékot. Míg 2010-ben 172 milliárd forintot fordítottak erre a célra, most már az idei évi költségvetés 578 milliárd forintot tartalmaz erre. Tehát nem 172 milliárd, hanem 578 milliárd, és nem az európai uniós átlag, az alig több mint fél százalék, hanem másfél százaléka a nemzeti összterméknek erre vonatkozik. A taotámogatás helyébe lépett kulturális többletfinanszírozási rendszer is sikeres volt az elmúlt esztendőben. Túlpályázás is volt az egyes tematikus pályázati kiírásokon, tehát kiderült, hogy valóban jó volt az az átalakítás, mind a taorendszeres átalakítás [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] , mind a tavaly decemberi törvénymódosítás, mert ez szolgálja a magyar kultúra erősödését. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem Brenner képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönettel vettem szinte szakmai elemeket is tartalmazó válaszát [[Derültség a Jobbik soraiban.]] , amelyet sajnos nem áll módomban elfogadni. [[15.40]] Az önök kultúrpolitikájának egyik szimbóluma a maga válasza, a másik pedig Demeter Szilárd, az önök kultúrpápája. Az a Demeter Szilárd, aki még mindig a helyén van, pedig egy, a németek kiirtásán viccelődő műsort finanszírozott és engedélyezett szégyenletes módon, és egy olyan kultúrkampfot vezet az önök nevében, a Fidesz nevében, amelyet nem tud megnyerni, mert ahhoz kulturális teljesítmény kéne, amelyet ő nem tud építeni, mert idegenül mozog a hazai kulturális közegben. Eddig egy 25 milliós VW-jeepre futotta neki VW-támogatással. Ez az önök kultúrpolitikája. Szégyelljék magukat! Nem fogadom el a választ! [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr a választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjae az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés 104 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett az államtitkári választ elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Szászfalvi László, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mit tesz a kormány a nevelőszülői rendszer megerősítése és továbbfejlesztése érdekében?” Szászfalvi László képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A Fidesz-KDNP-kormány szociális céljainak egyike a családközpontú gyermekvédelem kialakítása és erősítése. Valljuk, hogy a társadalom egyik alappillére a család, de sokaknak ez sajnos nem adatik meg. A család a biztonságot, a szeretetet nyújtja a gyermekeknek, ezt minél több nélkülöző számára biztosítanunk kell. A kormány 2010-ben arra vállalkozott, hogy a nevelőszülői nevelést helyezi előtérbe, így a gyermekek családban élhetnek, és modelleket látnak az anya- és apaszerepekre, kialakul bennük a családi, közösségi kötődés. A nevelőszülők száma a Központi Statisztikai Hivatal adatai szerint mintegy 5800 fő. Ők saját otthonukban nyújtanak teljes körű ellátást a náluk ideiglenesen elhelyezett gyermekeknek. Elősegítik a gyermek testi, lelki, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését, személyiségük kibontakozását, és felkészítik a gyermeket az önálló életvezetésre, alapvető személyes ügyeik intézésére. Ez a munka teljes embert kíván, így ők a legnagyobb elismerést érdemlik. A kormány az elmúlt időszakban növelte a nevelőszülői munka megbecsülését. A magyar gazdaság javuló teljesítményének is köszönhetően jelentősen növekedtek a nevelőszülőknek adható juttatások. 2014-ben foglalkoztatási jogviszony lett a nevelőszülői hivatás, díjazás, nyugellátás, táppénz, betegszabadság, családi adókedvezmény jár a nevelőszülőnek. 2020 januárjától pedig bevezettük a nevelőszülői gyedet. Tisztelt Államtitkár Úr! Jelenleg a gyermekvédelem rendszerében országosan 23 ezer gyermek van, közülük körülbelül 15-16 ezren élnek nevelőszülőknél, míg 8 ezer gyermek gyermekotthonokban lakik. Ezért is szervezte meg tavaly az Emberi Erőforrások Minisztériumának szociális államtitkársága a Befogadlak-program országjáró körútját, melynek során közel kilenc hónap alatt 19 megyében és Budapesten összesen több tízezer résztvevővel zajlottak a rendezvények. A Kereszténydemokrata Néppárt támogatja a kormány törekvését, hogy a szülő nélkül maradt gyermekeknek a lehető legjobb feltételeket biztosítsa. Fontos a nevelőszülői rendszer további erősítése, a jogszabályi környezet rugalmasabbá tétele. Mindezek alapján tisztelettel kérdezem államtitkár urat, milyen anyagi segítséget nyújtott az elmúlt években a kormány a nevelőszülői rendszer megerősítésére. Milyen programokat indított a kormány, és hogyan fejleszthető tovább a nevelőszülői rendszer? Tisztelettel várom államtitkár úr válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fülöp Attila államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, ez a műfaj, amit nevelőszülői hivatásnak hívunk, szögezzük le az elején, mindig a kisebbik rossz. Ha egy vér szerinti családban nem tud nevelkedni egy gyermek, és gondoskodni kell róla, akkor még mindig jobb, ha egy nevelőszülőnél, egy harmadik családban nevelkedik, mint ha intézményi keretek között kellene. Ezért határoztuk el, hogy 2010 óta minden segítséget és lehetőséget megadjunk, aki ezt a hivatást választja. Örömmel tudom mondani, hogy valóban tavaly 150 fővel nőtt azoknak a száma, akik ilyen foglalkoztatási jogviszonnyal rendelkeznek. Közel 6 ezren működési engedéllyel bírnak, és 5452 nevelőszülő van ma Magyarországon.Hogy miket tettünk, azok valószínűleg olyan lépések, biztos, hogy olyan lépések, amelyek hozzájárultak ehhez a növekedéshez: 2014-ben elhangzott a foglalkoztatási jogviszony bevezetése. Csak egy számadatot hadd mondjak ennek a bemutatására: előtte egy nevelőszülő 15 ezer forint juttatást kapott, ma ennek körülbelül a 3-4-5-szörösét kapja meg attól függően, hogy hány gyermeket nevel. Ez a juttatás valóban biztosítási jogviszonnyal is jár, valóban családi adókedvezményre és járulékkedvezményre is jogosítja azt, aki igénybe veszi. 2015-től bevezetésre került a nevelt gyermekek után az ingyenes tankönyvellátás és az ingyenes intézményi étkeztetés is. 2020-tól pedig egy új családtámogatási forma került bevezetésre. Ez azt jelenti, hogy a két év alatti nevelt gyermeket vállaló nevelőszülők is jogosultak a gyedre. Ez a nevelőszülői gyed intézménye. Friss adatot tudok a képviselő úrnak mondani, ez mostani, januári adat: 327 nevelőszülő volt, aki most már élt ezzel a jogosultsággal, és ők is plusztámogatást tudtak kapni. Ezenkívül tavaly bevezetésre került a Szent Anna-díj, ami egy olyan díjat jelent, amit nevelőszülők kapnak minden évben. Itt, a parlamentben került ez átadásra. Valóban elindult a „Befogadlak” nevelőszülői kampány, mert biztosak vagyunk abban, hogy ez nem csak a kormány, és nem csak a szakemberek feladata és területe. Ezt a hivatást csak akkor lehet eredményre vinni, hogyha az egész társadalomban van egy olyan befogadás és elfogadás, amely ezt a hivatást el tudja ismerni. Azok, akik nevelőszülőként magyar családokat erősítenek meg, a munkájukkal nemzetépítő felelősséget is vállalnak, pont a legrászorultabb gyermekek esetében, és nagyon nem mindegy amit a képviselő úr említett, 23 ezer gyermek , hogy a 23 ezer gyermek sorsa mi lesz. A 23 ezer gyermeknek gyermekei is lesznek, és egy ilyen középváros méretű célcsoport esetében nem mindegy, hogy az ő gyermekeik a szociális intézményrendszerre lesznek hagyatkozva, vagy pedig családalapítóként és jövedelemrendelkezőként adófizetők lesznek. Mindezeknek eredményeképpen ma azt tudom elmondani, hogy a gyermekvédelemben lévő gyerekek 68 százaléka nevelőszülőknél van. Sosem volt még ilyen magas ez a szám. A 12 év alatti gyermekek esetében ez 85 százalék, a 3 év alattiaknál pedig 86 százalék, tehát ott majdnem sikerült megvalósítani azt, hogy minden esetben, ahol csak tudjuk, nevelőszülőknél nevelkedjenek ezek a gyerekek. A múlt héten pedig bemutatásra került a Befogadottak című dokumentumfilm, amely ezeket a sorsokat próbálja meg feldolgozni. Szeretnénk minél szélesebb körbe eljuttatni. A jövőben is azon leszünk, hogy ahol csak lehet, családközpontú gyermekvédelmet alakítsunk ki, intézmények helyett családnál legyenek azok a gyermekek is, akik nem tudnak vér szerinti családban nevelkedni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, Fülöp Attila államtitkár úr. Kérdezem Szászfalvi képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, mindazok a lépések, amelyeket az elmúlt években a kormány megtett, azok az intézkedések, azok a támogatási formák, azok a programok, amelyeket elindított, mind-mind a magyar gyermekeket és leginkább pedig azokat a gyermekeket szolgálták, segítették, akik valóban rászorulnak arra, hogy egy olyan társadalmi közeget hozzunk létre, amely segíti az ő életük kiteljesedését, hogy valóban teljes emberi életet tudjanak élni. Fontos, hogy az eddigi tapasztalatok fényében, esetleg a jogi környezet bővítésével tovább tudjuk erősíteni a nevelőszülői hálózatot, közösséget, illetve azt, hogy ezek a nevelőszülők majd esetleg a későbbiek során az örökbefogadásban is több lehetőséget kapjanak. Mindezek alapján tisztelettel elfogadom államtitkár úr válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[15.50]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Székely Sándor, független képviselő, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Mennyi a medián bér ma Magyarországon?” címmel. Székely Sándor képviselő urat illeti a szó. [[Székely Sándor: Nincs hang!]] Székely Sándor képviselő úr gépét kellene bekapcsolni. [[Megtörténik.]] Most már jó?
Jó napot! Igen. Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Minden hónapban kijön egy KSH-adat, amelyben az van, hogy a bérek 10-13 százalékkal nőnek Magyarországon. A legutóbbi szerint immáron egy átlag magyar dolgozó 400 ezer forintot visz haza bruttóban. Ez azért is fontos, mert kormánypárti képviselőtársaink erre alapozzák azt a kommunikációt, hogy Magyarországon minden rendben van, dübörög a gazdaság, és az elmúlt 1100 évben sose volt jobb Magyarországon élni. Azt szeretném kérdezni kormánypárti képviselőtársaimtól, hogy komolyan elhiszike ezt az adatot, és hogy 400 ezer forintos az átlagbér. Ezt még a portfolio.hu, az önök gazdasági újságja sem erősíti egyébként meg, de engedjék meg, hogy elmondjam, hogy hogyan mennek Magyarországon a dolgok. Egy átlag dolgozó általában minimálbérre van bejelentve, jó esetben a főnökétől kap valami feketepénzt is, mert olyan nagy az adóteher, hogy nem tudják a cégek kigazdálkodni ezt, és egyébként ezenkívül még dolgozik másod-, illetve harmadállásban is. Így szerelnek villanyt a tűzoltók hétvégente, az ápolók 24 meg 48 óra után így mennek el házhoz is ápolónősködni, a tanárnők és az óvodai dolgozók így foglalkoznak gyerekekkel a hétvégén is, vagy esetleg takarítanak. Hát, így keresnek Magyarországon az átlagemberek 400 ezer forintot sehogy. Kiégnek, depressziósak, máról holnapra élnek, nem tudják, hogy mi fog történni velük a hónap végén. Persze, nem volt ez jobb a maguk kormányzása előtt se sokkal, de azért, ami az elmúlt tíz évben történik, az valóban felháborító. Állítólag ömlöttek ide az eurómilliárdok, dübörgött a külföldi gazdaság, és most ott tartunk, hogy óriási az infláció, szakad be a forint, az emberek fizetése meg a béka feneke alatt van, és az elmúlt tíz évben csak önök halmoztak föl elképesztő tartalékokat, az emberek nem, és itt dübörög egy következő világválság. Hónapok óta kérem a különböző minisztériumoktól, hogy adják ki a mediánbérre vonatkozó adatot. Mint tudjuk, ez az a számítás, amelyből valóban kiderül, hogy mennyit keresnek Magyarországon az emberek. Ezt mindenféle mondvacsinált lózunggal visszautasítják, ezért most kérdezem öntől, önöktől, mennyi ma a mediánbér Magyarországon, és miért nem tudják ezt nekem írásban is elmondani. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és az MSZP soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy az iménti felszólalását hallgattuk, azt gondolom, olyan érzésünk támadhatott, mintha bő tíz évvel ezelőtti parlamenti ülésen lettünk volna. Amilyen helyzetet ön próbált lefesteni, az valóban helytálló volt Magyarországon, viszont akkor a miniszterelnököt Gyurcsány Ferencnek hívták. Tudja, ő az az ember, akinek a segítségével ön parlamenti mandátumhoz juthatott, s nem tudom, hogy beszélte ezekről a kérdésekről vele, amikor arról tárgyalt, hogy hogyan csúszhatna be a Demokratikus Koalíció farvizén az Országgyűlésbe. Tisztelt Képviselő Úr! Ön úgy beszélt, mintha nem lenne ismert ön előtt, hogy a foglalkoztatottak száma meghaladta a 4,5 milliót. Ez a rendszerváltás óta először fordult elő. Ön figyelmen kívül hagyta azt a tényt is, hogy 2010-hez képest, vagyis amióta az ön ideológiai szövetségesei, Gyurcsány Ferenc és Bajnai Gordon befejezték a ténykedésüket, mintegy 840 ezer emberrel többen dolgoznak Magyarországon. Ezzel szemben, a Gyurcsány-Bajnai-kormányok idején a munkanélküliség folyamatosan nőtt. Tudja, mekkora volt a munkanélküliségi ráta 2010-ben? 12 százalék. Ma mennyi? Rekordalacsony, 3,3 százalék. Tisztelt Képviselő Úr! A magyar gazdaság 2019-ben majdnem 5 százalékkal nőtt, tavaly az elmúlt húsz év legjelentősebb államadósság-csökkentését sikerült elérnie a kormánynak. A reálkeresetek 83 hónapja nőnek töretlenül. 2019 első 11 hónapjában a versenyszférában 11,5 százalékkal, a közfoglalkoztatottak nélkül számolt közszférában 7,7 százalékkal nőttek a keresetek az előző év azonos időszakához képest. A reálbérek 7,6 százalékkal haladták meg az előző év azonos időszakát. Jelentős bérnövekedés volt többek között az egyéb szolgáltatások, a mezőgazdaság, az ipar és az építőipar, valamint a kereskedelem területén. 2010 óta a családi kedvezménnyel számolt nettó keresetek több mint 90 százalékkal emelkedtek, ami jól mutatja, hogy egyre jobb Magyarországon élni, a családok helyzete pedig folyamatosan javult. A minimálbér és a garantált bérminimum 8-8 százalékos emelése, a munkaerő iránti fokozott kereslet, a régiós bérverseny miatt a keresetek dinamikus növekedése pedig várhatóan 2020-ban is folytatódik. Tisztelt Képviselő Úr! Amit pedig a munkaadók terheire mondott, az több, mint valótlanság. Ez a kormány az adócsökkentések kormánya, és ha jobban belegondol, akkor ön is pontosan tudja, hogy kik az adóemelés hívei: az ön barátai és szövetségesei. Gazdaságpolitikánk egyik alapvető eleme az adócsökkentés, a kormány az elmúlt években jelentős adócsökkentéseket hajtott végre, ami pedig hozzájárult a magyar gazdaságpolitika sikeréhez. Magyarország jelenleg a legnagyobb adócsökkentő az Európai Unióban. A munkáltatói adót 2017-ben 22 százalékra, 2018-ban 19,5 százalékra, majd 2019 júliusától 17,5 százalékra csökkentettük. Ma tehát a 2010-es 27 százalék helyett 17,5 százalékos munkáltatói adóval kell számolnia a vállalkozásoknak. Rekordalacsonyra, 9 százalékosra csökkentettük a társasági adó kulcsát. Tudja, képviselő úr, hogy 2010 előtt mekkora volt egy átlagos középvállalat adóterhelése? 52 és 56 százalék között mozgott. Ma ez csupán 36 százalék. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem Székely képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Egy pillanat! [[Felcsatolja a mikrofonját.]] Az a helyzet, hogy itt az elmúlt 1 percben, 4 percben fantasztikusan sok számot hallhattam vagy hallhattunk, de egy szám nem hangzott el, hogy mennyi a mediánkereset Magyarországon, és én erre kérdeztem rá. Nemhiába nem mondják el, mert pontosan tudják, hogy borzasztóan kevés, főleg azokhoz a számokhoz képest, amiket maguk hazudnak mindennap a médiában, úgyhogy sajnos ezt a választ nem tudom elfogadni. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 108 igen szavazattal, 39 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Korózs Lajos, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor válaszolnak végre érdemben a nyugdíjasokat érintő kérdéseinkre? Mi a válaszuk a bérektől rohamosan leszakadó nyugdíjak inflációtól is elmaradó emelésére, a 12 éve változatlan nyugdíjminimumra, a rokkantsági nyugdíjasok elmaradt kárpótlására?” címmel. Korózs Lajos képviselő urat illeti a szó.
Képviselőtársaim! Tisztelt Ház! Az a helyzet, hogy az interpellációt a miniszterhez kell benyújtani, s az én interpellációm így kezdődik: Tisztelt Miniszter Úr! Hadd kezdjem egyből a lényeggel: mikor válaszolnak végre érdemben a nyugdíjasokat érintő kérdésekre? Mi a válaszuk a bérektől rohamosan leszakadó nyugdíjak inflációtól is elmaradó emelésére, a 12 éve változatlan nyugdíjminimumra, a rokkantsági nyugdíjasok elmaradt kártalanítására? Akárhányszor tettük fel ezeket a kérdéseket, akárhányszor mondtuk el az elmúlt időszakban, hogy mik a nyugdíjasok problémái, mindig félrebeszéltek. Rétvári Bence meg is örököltem a mai napig képes elmúltnyolcévezni, miközben az elmúlt tíz évben önök kormányoztak. Ez a felvezető szöveg. [[16.00]] Nos, nézzük, mi a helyzet! Nem múlt el úgy ülésszak a parlamentben, hogy ezek a kérdések ne kerültek volna föl a bizottsági ülés napirendjére vagy ide, a plenáris ülés elé, és nem múlt egyetlenegy olyan ülésszak sem, hogy valamelyik parlamenti frakció ne foglalkozott volna ezekkel a problémákkal, és nem csak én, soha senki ezekre a kérdésekre, problémákra választ az elmúlt években nem kapott. Van itt néhány olyan ügy, amelyre, azt gondolom, egy felelős kormánynak igenis reflektálnia kell. Az elmúlt években nagyon dicséretes módon jelentős nettóbér-növekedés volt, az elmúlt évben közel 12 százalék, de ha az elmúlt öt évet és nem ragadom ki ezt az egy évet vesszük figyelembe, az elmúlt öt évben olyan 9 százalék körüli nettóbér-növekedés volt. Ettől jelentősen elmaradva ebben az évben 2,8 százalékos, az elmúlt évben 2,7 százalékos nyugdíjemelésre került sor, úgy, hogy pontosan lehetett tudni már a költségvetési törvény benyújtásakor, hogy ettől magasabb lesz az infláció, hiszen a jegybank minden évben publikálja az előrejelzéseit. Ehhez képest a kormány mintha nem is hallaná ezeket a felvetéseket. Következésképpen a nyugdíjasok, ha ezt az emelést kapják meg, amit a kormány a költségvetési törvény tervezetében benyújt és elfogad, akkor ők tíz hónapon keresztül hiteleznek a kormánynak. Ez az egyik dolog. A másik: azt látjuk, hogy operálnak persze ilyen csimáskrumpli-osztogatással, meg van valami rezsiutalvány is, csak ez, kérem szépen, nem nyugdíjemelés, ez nem épül be a nyugdíjakba, következésképpen a következő évi nyugdíjemelésre semmilyen hatással nincs, sem a rezsiutalvány, se a burgonyaosztogatás. Ez az egyik ilyen kérdés. A másik: ha látjuk, hogy milyen problémák vannak, és tettek is az ellenzéki pártok javaslatot, itt volt például az inflációkövető [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] nyugdíjemeléssel szemben a vegyes indexálás [[Az elnök ismét csenget.]] , erre kellett volna választ adni…
Köszönöm szépen.
…tisztelt államtitkár úr, önöknek. Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak, azzal a megjegyzéssel, hogy tartalmilag rendben volt az interpelláció szövege.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Valóban meglepett volna, ha az ötoldalas interpelláció helyett három perc alatt fel tudja olvasni. Mindenesetre azok, akik átverik a nyugdíjasokat, tisztelt képviselő úr, azok önök. Amikor önök először kormányoztak Magyarországon, már demokratikus körülmények között, akkor a Horn-kormány alatt bevezették a Bokros-csomagot, és meg akarták adóztatni a nyugdíjakat. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Úgy van!]] Aztán, amikor jött a Gyurcsány-Bajnai-korszak, akkor megint nekifutottak a nyugdíjak megadóztatásának, elvettek egyhavi nyugdíjat minden magyar nyugdíjastól, tizenötször megemelték a rezsi árát, és minden más módon is, ahol csak lehetett, akár a gyógyszerárak megemelésével, a kórházi napidíjjal, vizitdíjjal, mindenhogy nehezebbé tették a nyugdíjasok hétköznapjait, tisztelt képviselő úr. Úgyhogy nagyon nagy a lelkiismeret-furdalásuk, gondolom, amiatt, hogy önök az egyetlenegy kormányzat az elmúlt harminc évben, 1990 óta, amely csökkentette a nyugdíjakat, és ezért próbálnak mindenféle vádaskodásokkal előállni itt a parlamentben, csakhogy az önök kormánya volt az, amely elvett egyhavi nyugdíjat a magyar emberektől, és ezután is még egy 357 milliárd forintos lyukat hagyott a nyugdíjkasszán. Tisztelt Képviselő Úr! Ha az ön által javasolt nyugdíjszámítási módot vezettük volna be a 2010-et követő években, akkor átlagosan havi értékben ötezer forinttal, éves szinten 60 ezer forinttal kevesebbet kaptak volna a nyugdíjasok; amit ön itt most kért, ha azt mi 2010-ben bevezettük volna, az évi 60 ezer mínuszt jelentett volna a nyugdíjasoknak. Arról nem is beszélve, ha önökre hallgattunk volna, akkor a „Nők 40”-et se vezettük volna be, hiszen azt is önök itt, a Parlament falai között ellenezték. Mi azt vállaltuk, hogy megvédjük a nyugdíjak értékét. Ezt a vállalásunkat be is tartottuk, 38 százalékkal emeltük a nyugdíjakat, amióta kormányzunk, és ez 10,3 százalékos vásárlóérték-emelkedést jelent a nyugdíjaknál. Olyan rendszert hoztunk létre, amelyben nem járhatnak rosszul a nyugdíjasok, hiszen ha kisebb az infláció a tervezettnél, a különbözet beépül a nyugdíjukba, ha magasabb, az állam utólag az egész összeget visszamenőlegesen pótolja, és a különbözet beépül a következő évtől kezdve a nyugdíjasok nyugdíjába. Azt, hogy kinek mekkora a nyugdíja, tisztelt képviselő úr, a saját biztosított éveiknek a száma és a keresetük mértéke, ami befolyásolja, semmi más, hanem ez a képlet az, ami érvényesül. Ön arról beszél, hogy itt filléreket osztogatott a kormány a nyugdíjasoknak. Tisztelt Képviselő Úr! Ez 273,5 milliárd forint, amit ön nagyvonalúan lekezelt, hogy fillérek a nyugdíjasoknak. Erzsébet-utalvány formájában, nyugdíjprémium formájában, egyszeri juttatás formájában, rezsiutalvány formájában és nyugdíj-kiegészítés formájában ez összesen 273 milliárd forint volt az elmúlt években. Aki tehát a nyugdíjasokat megpróbálja átverni, az ön, tisztelt képviselő úr. [[Balla György: Úgy van!]] Ha pedig arról beszélt, hogy milyen mértékű a nyugdíjasok körében a nélkülözés: a szegénységi ráta az Eurostat szerint a 65 év fölöttieknél az önök kormányzásának a végén 19 százalék volt, most 14,5. Eltűnt a negyede a 65 év feletti szegénységi rátának. Ha azt nézzük, hogy a súlyos anyagi nélkülözésben mennyien voltak, ez 16,2 százalék volt az önök kormányzásának a végén, most ez 6 százalék. Eltűnt a nélkülözőknek a kétharmada ezen kimutatás szerint. Ha megnézi ön, hogy hány országban alacsonyabb az Európai Unión belül a szegénységi ráta, mint Magyarországon ez az a szám, amit önök sokszor szoktak kritizálni , nos, megtalálnak öt ilyen országot, Szlovákiát, Franciaországot, Görögországot és Luxemburgot. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ezeknél jobb az eredmény, de amúgy Magyarországon 9,7 százalék [[Az elnök ismét csenget.]] , ami messze jobb, mint az uniós 14,5 százalék. Köszönöm szépen a türelmet.
Köszönöm, államtitkár úr. Kérdezem Korózs képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Az interpellációm elején feltett kérdések egyikére se válaszolt államtitkár úr, mindenről beszélt. Egyébként majd ilyen szociológia-módszertan órát érdemes lesz venni államtitkár úrnak is. Csak így megjegyzem önnek, hogy a nyugdíj-kiegészítést nehogy pluszjuttatásként állítsa már be, mert az eleve járt volna januártól a nyugdíjasoknak. Tehát az rögtön ott mínuszokat jelent ez az egyik. A másik, tisztázzuk: az inflációkövető nyugdíjemelési technika az évszázad átverése, itt minden nyugdíjas át van verve, aki mondjuk, az átlagnyugdíj alatt kap nyugdíjat, márpedig a nyugdíjasok kétharmada nem kapja meg az átlagot. Innentől kezdve, kedves államtitkár úr és tisztelt Ház, arról van szó, ha valaki az elmúlt évben nyomorultul kevés nyugdíjból élt, Orbán Viktor garantálja neki, hogy jövőre is nyomorultul kevés nyugdíjból fog élni, mert csak annyival emeli meg a nyugdíját a következő évben, amennyi a pénzromlás mértéke. Köszönöm szépen. Nem fogadom el a választ. [[Kunhalmi Ágnes: Bravó! Taps az ellenzék soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjáke az államtitkári választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 112 igen szavazattal, 45 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, interpellációt nyújtott be a belügyminiszter úrhoz: „Miért nem ad a kormány megfelelő információt a koronavírussal kapcsolatos kérdésekről?” címmel. Arató Gergely képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Először is, szeretném emlékeztetni, hogy nem azért hozzuk újra és újra a koronavírus elleni védekezés ügyét, mert pánikot akarunk kelteni [[Hangok a kormánypárti padsorokból: Á!]] Éppen ellenkezőleg, azért mondjuk minden alkalommal, mert a kormány dolga lenne az, hogy megfelelő információt adjon és nyújtson, és minden alkalommal azt tapasztaljuk, hogy ez az információadás elmarad, vagy ha van, akkor késedelmes. Az, hogy mostanában már napi két rendkívüli sajtótájékoztatót tartanak, ahol egyébként nem mondanak semmit, ez nem sokat jelent és nem sokat bővít [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból. Az elnök csenget.]] , hiszen ugyanazokat az információkat osztják meg, amelyek egyébként elérhetők. Mutatja az önök hozzáállását, hogy ezt a hozzászólást és ezt a témát sem képesek és hajlandók nyugodtan végighallgatni. És egyébként akkor önök beszélnek arról, hogy az ellenzék nem kellően higgadt ebben az ügyben. Szóval, hiába tartanak napi két sajtótájékoztatót, ha ezeken a sajtótájékoztatókon sem adnak pontos információkat, nem válaszolnak a kérdésekre, vagy ha válaszolnak, akkor olyan abszurd válaszokat adnak, mint amikor az oktatásért is felelős miniszter azt mondta, hogy egy napig nem tudták megmondani, hogy egy hallgató melyik felsőoktatási intézménybe jár. Azt kell önöknek mondanom merthogy lássuk a pozitívumot is , az jó hír, hogy elindult végre egy internetes tájékoztató oldal. És az is jó hír, hogy végre a kormánypropagandára szánt összegnek egy töredékét érdemi lakossági tájékoztatásra csoportosították át. [[16.10]] Ez jó hír, csak késő. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Kormány! Ha tíz napba telt egy sima honlap elindítása, mert ennyi időbe telt a bejelentés után, akkor mi fog történni, ha tényleg baj van? Egy hónapon keresztül mondtuk, hogy tájékoztatni kell az embereket. Mi telt egy hónapba, hogy önök elszánják magukat arra, hogy érdemi tájékoztatást adjanak?! Ez a tájékoztatás még mindig rendkívül korlátozott, hiszen például azt javasolják még mindig, hogy a zöldszámot keressék akár a fertőzöttek, akár az érdeklődő állampolgárok. Tisztelt Államtitkár Urak! Tisztelt Ház! Ez a zöldszám elérhetetlen. Nézzék meg, számos beszámoló van arról, hogy betegek, háziorvosok keresik, és nem veszi fel senki a telefont. Most olvastam egy beszámolót, ahol az egyébként Olaszországból visszatért, tünetekkel küzdő ember hajnali 4-kor tudta csak felhívni a zöldszámot, mert egész nap nem volt elérhető. Az tehát a kérdésem, hogy miért nem kapnak a polgárok megfelelő, hiteles és gyors tájékoztatást. Miért nem a gyors és hiteles tájékoztatásra használják fel inkább a rendelkezésre álló hatalmas kommunikációs összeget, kamu konzultációk vagy hazug óriásplakátok helyett? Köszönöm válaszát, már ha lesz. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Pintér Sándor belügyminiszter úr február 27-én a Belügyminisztériumban hétpárti tájékoztatót tartott a parlamenti frakciók képviselőinek a koronavírus elleni küzdelem aktuális helyzetéről. Azon a tájékoztatón önt is üdvözölhettük, még beszéltünk is, ha emlékszik rá, a tájékoztató előtt. Ön a tájékoztatón pozitívan nyilatkozott a kormány intézkedéseiről, és helyeselte azokat az intézkedéseket összefoglalóan azt mondhatom , amelyeket a koronavírus elleni küzdelemben a kormány eddig tett. Annak a megbeszélésnek, amelyen egyébként Harangozó Tamás képviselő úr is jelen volt, és valamennyi parlamenti párt képviselője jelen volt, az volt a kicsengése, hogy ez egy olyan nemzeti ügy, amelyben az eredményes küzdelem érdekében össze kell fogni, és szívesen veszünk mindenféle javaslatot. Ezen a tájékoztatón elhangzott az a kérés, hogy kapjanak tájékoztatást a parlamenti pártok képviselői a koronavírus elleni küzdelemről. Ezt a tájékoztatót, ezt a napi jelentést mindennap megkapják, önök is megkapták, és szívesen vesszük a javaslatot. Például Harangozó képviselő úr ma 12 óra 48 perckor juttatta el javaslatait, amelyeket egyébként érdemben meg fogunk vizsgálni. Köszönjük. Köszönjük mindenkinek, aki javaslatot tett, hiszen nagyon fontos, hogy ebben a kérdésben a magyar emberek egészsége érdekében eredményesen tudjunk tevékenykedni, eredményesen tudjunk fellépni, és az operatív törzs, az országos tiszti főorvos, a háziorvosok, a kórházak összefogva eredményesen tudjanak dolgozni. Arra is szeretném felhívni a figyelmet, tisztelt képviselő úr, hogy mostanáig az internetes tájékoztató tartalmak elérése négy és fél millió volt, azt gondolom, ez a szám önmagáért beszél. A tájékoztatót az operatív törzs mindennap megtartja, és mindennap a legfrissebb információkat hozza az emberek tudomására annak érdekében, hogy eredményesen tudjuk felvenni a küzdelmet. Azt is szeretném kijelenteni itt, a tisztelt Ház előtt, önt és a tisztelt Házat tájékoztatva, hogy együttműködünk az Egészségügyi Világszervezettel, az uniós egészségügyi szervezettel, a környező országokkal annak érdekében, hogy a koronavírus elleni küzdelem sikeres legyen. Ez egy nagyon nagy feladat, képviselő úr. Ez egy nagyon nagy feladat, és eredményesen szeretnénk fellépni, ezért mindent megteszünk, minden forrást biztosít a kormány annak érdekében, hogy a háziorvosok, a kórházak, az egészségügyi intézmények eredményesen fel tudjanak lépni. Anyagi akadálya nincs, a szükséges egészségügyi személyzet, orvosok, ápolók rendelkezésre állnak, a kórházak rendelkezésre állnak. Tisztelt képviselő úr, azt tudjuk mondani, hogy minden esélyünk megvan arra, hogy eredményesen tudjunk küzdeni a koronavírus ellen, és meg tudjuk védeni a magyar emberek egészséget. Arra kérem önöket, arra kérem a parlamenti frakciókat, hiszen ma is napirend előtt is többször elhangzott ez a kérdéskör, ez a problémakör, és vélhetően az azonnali kérdések során is el fog hangzani, hogy ne használják politikai haszonszerzésre ezt a kérdést, hanem úgy, ahogy a február 27-ei belügyminiszteri tájékoztatón ígérték, önök is segítsék elő, hogy ez a küzdelem eredményes legyen, és a magyar emberek egészsége érdekében fel tudjunk lépni. Még egyszer mondom: anyagi akadálya nincs az eredményes fellépésnek, mindent megteszünk, minden feltétel rendelkezésre áll, de a feladat nagy. Ezért kell ebben a kérdésben nemzeti összefogást létrehozni, ez pedig csak úgy megy, ha önökre is tudunk számítani. A javaslataikat ezúton is kérjük, várjuk, hiszen ez egy olyan ügy, amely valamennyiünk számára nagyon fontos. Kérem önt, hogy ha ön is így gondolja, akkor fogadja el a válaszomat. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Nos, mit szól mindehhez Arató Gergely képviselő úr? [[Derültség.]] Elfogadjae a választ?
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Szeretném megköszönni államtitkár úrnak, hogy a kérdésre válaszolt, és nem például a múltba révedt vissza 100 vagy 50, vagy 10 évet. Ugyanakkor mégsem tudom elfogadni a válaszát azért, mert államtitkár úr talán rosszul emlékszik erre a találkozóra, de én emlékszem rá, hogy ott sem kaptunk választ arra, hogy mikor kapnak a háziorvosok megfelelő védőfelszerelést, hogy mikor indul el ez a bizonyos honlap, ami aztán még egy héttel később indult el, vagy éppen hogy miért nem ellenőrzik a Magyarországra belépőket a schengeni szárazföldi határon, mondjuk, a szlovén vagy az osztrák határon.Erre nem kaptunk ott választ, államtitkár úr, és azóta sem kapunk rá választ. Ne haragudjon, de innen kezdve, azt kell mondanom, hogy az együttműködési készségünk egyoldalú. Bár az kétségtelen, hogy próbálunk segíteni önöknek kérdésekkel és javaslatokkal, én magam is küldtem önnek egy hosszabb javaslatsort pénteken, de úgy látjuk, hogy sajnos az ellenkező irányból nem kapunk korrekt tájékoztatást. Így a választ nem fogadom el. Köszönöm. [[Taps a DK padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadjae az államtitkári választ. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 109 igen szavazattal, 43 ellenében, 3 tartózkodással elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor adnak valós értékű béremelést a szociális szférában dolgozóknak?” címmel. Ungár Péter képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen a lehetőséget. [[Fülöp Attilához fordulva:]] Tisztelt államtitkár úr, nagyon szépen köszönöm, hogy ön is eljött a parlamenti ülésre és lehet öntől kérdezni. Az a helyzet, hogy a szociális szektor február 19-én béremelést kapott, amely béremelést 14 százalékkal jelentett be az EMMI, és ez mint azt az EMMI is beismerte bár tartalmaz egy 8 százalékos olyan béremelést, ami a garantált bérminimum növekedése végett következett be, további 6 százalékról beszélt. Fontos lenne a számok mögé nézni, hogy mit jelentett ez a további 6 százalék. A legfontosabb probléma ennél a 6 százaléknál az, hogy ez nem az alapbér emelésével történt meg, hanem csak egy pótlék emelése. Ezért nyugdíjalapot nem képez ez a 6 százalékos emelés. Amúgy arra szeretném kérni államtitkár urat, hogy ezt a 6 százalékos emelést a szociális dolgozók átlagbérénél ne százalékos arányban, hanem nominális alapon gondoljuk végig. Ez a legtöbb esetben nem éri el a 10 ezer forintot. Tehát az a helyzet, hogy jelenleg a szociális dolgozókat képviselő szakszervezetek sztrájkkészültségben vannak, sztrájkolni szeretnének. Nem azért van ez így, mert valamilyen külföldi összeesküvés az ármányuk köré vette őket, hanem azért, mert jelenleg elviselhetetlenül alacsony a bérszínvonal a szociális szektorban. Az a helyzet, hogy jelenleg az önök teljesen értelmezhetetlen és összevissza összeállított bértáblájának következtében egy 18 éve dolgozó, felsőfokú végzettséggel rendelkező, szociális szektorban dolgozó ember és egy frissen érettségizett kezdő sok esetben ugyanannyit keres. Azok az emberek, akiknek szakirányú végzettségük, sokszor felsőfokú végzettségük van, nincsenek megbecsülve, ezért is javasolja Hohn Krisztina képviselőtársam a garantált diplomás-bérminimum bevezetését, ami azt jelentené, hogy azok, akik külön szereztek valamilyen felsőfokú vagy szakirányú végzettséget, többet kapnának. Ez az a szektor, amely olyan embereket gondoz, olyan emberekre vigyáz, akiket más nem gondozna. Szerintem nemzeti konszenzus, és mindenki egyetért a Házban, hogy a szociális dolgozók bérét meg kell növelni. Mindenki tudja, milyen élethelyzetben lévő emberek kerülnek ide. Mégis az a helyzet, hogy önök e pótlék emelésével nem elégítették ki a dolgozókat, illetve a szakszervezeteket, pontosan tudják, hogy ez nem elegendő, csupán azért tették meg, hogy megpróbálják elkerülni a sztrájkot. [[16.20]] Nem fogják tudni a sztrájkot elkerülni, előbb-utóbb a bíróság ki fogja tudni mondani, hogy mikor és mi lesz az elégséges szolgáltatás, és akkor nem lesz elég egy felhatalmazás nélkül tárgyaló államtitkár-helyettest küldeni a szakszervezeti vezetőkkel tárgyalni. A válasza előtt még annyit szeretnék önnek jelezni, hogy 2009-ben érettségiztem, így a Gyurcsány-Bajnai-kormány jelentős részén én a középiskolában voltam. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Ungár képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Fülöp Attila államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az elején azért egy mondatot engedjen meg nekem: az interpellációt mint a parlamentáris ellenőrző eszközt azért az átlagosnál is nagyobb határozottsággal és dinamizmussal sikerült a félretájékoztatás eszközévé tenni. Egypár objektív adat azzal kapcsolatban, hogy mi hangzott el. A minisztérium nem beismerte, hanem bejelentette a béremelés tényét. Az elejétől kezdve azt mondtuk, hogy 14 százalék, és ebben a 14 százalékban benne van a bér- és a pótlékemelés együttes hatása. Magyarul, aki a szociális területen dolgozik, az kap egy alapbért, és erre van egy rendszeres pótlék. A rendszeres pótlék a képviselő úr állításával szemben járulékfizetési kötelezettséggel jár, így beleszámít a nyugdíjba is. Ahol minimálbér-emelés volt, ott a 14 százalék részét képezi, ahol pedig nem volt minimálbérből eredő béremelés, ott van olyan ember, aki mind a 14 százalékot megkapja járulék formájában. Tehát az az állítás sem igaz, hogy 6 százalék került emelésre. Mint ahogy az az állítás sem igaz, hogy pár ezer, 5-10 ezer forint azt hiszem, ez hangzott el korábban is az igazi emelés mértéke. Úgy néz ki az erről szóló határozat egyébként megjelent a Magyar Közlönyben, tehát elég egyszerűen visszakereshető , hogy a legkisebb emelés mértéke 21 ezer forint, a legmagasabb 58 ezer forint, és az átlagos emelés mértéke 30 ezer forint. Mint ahogy azt is fontosnak gondolom, hogy intézményfenntartótól függetlenül állami, önkormányzati, egyházi és civil összesen 84 ezer ember kapta meg ezt az emelést, függetlenül attól, hogy szakmai munkát végez valaki vagy technikai dolgozó. Az is elhangzott, nem most, hanem az előző heti nyilatkozatban, hogy ezzel nem csináltunk mást, mint hogy az inflációt megőriztük. Nos, az infláció 3,4 százalék, itt pedig 14 százalékról beszélünk. Tehát ez az állítás sem fogja megállni a helyét. Én értem, hogy 2009-re vonatkozóan tett egy utalást, de azért mégiscsak fontos ennek az összehasonlítása. 2010-hez képest a szociális átlagbér 137 ezer forintról 296 ezer forintra nő ebben a hónapban, ezzel az emeléssel is számolva, tehát közel 300 ezer forintra. Ez azt jelenti, hogy tíz év alatt ezek a kormányok 115 százalékkal növelték. 2002 és 2010 között, az állítólag ezen a területen igazán érzékeny baloldali-liberális kormányok 87 ezer forintról 137 ezer forintra növelték ezt az összeget, ami 58 százalékot jelent. A két év különbségért elnézést kérek, az nem kormányzati döntés, hanem a választópolgárok akarata, ezért a nyolc évet csak a tíz évvel tudom összehasonlítani, de a lényeg az, hogy 115 százalékkal nőtt az átlagbér. Azt gondolom, abban teljesen egyetértünk, hogy ez egy olyan terület, főleg ha valakinek a hozzátartozóját gondozzák, ápolják, ahol a világ minden pénzét megéri, hogy ha őt úgy gondozzák, hogy az rendben van. De azt vélhetően képviselő úr is tudja, hogy a kormányzatnak az az eszköze van, hogy lépésről lépésre segítsen. Azt gondolom, hogy az idei 14 százalék pontosan egy ilyen fontos lépést jelentett. Egyetlen kérésem maradt, miután képviselő úr kellő érzékenységgel bír a szociális terület iránt, hogy ha valóban segíteni szeretne, akkor egyet tegyen meg, hogy az ilyen típusú félretájékoztatástól legalább azokat óvja meg, akik a szociális területen dolgoznak, szerintem ezzel ki lehetne fejezni a megbecsülésüket. Kérem a válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönjük, államtitkár úr. Kérdezem Ungár képviselő urat, hogy elfogadjae az államtitkári választ.
Az a helyzet, hogy amiket elmondott, azok nagyon jól mutatnak így papíron, meg jó, amikor bemennek a televízióba, és kérdésre elmondják, de 15 ezer ember hiányzik jelenleg a szektorból. Az ott dolgozó emberek nagy része már nyugdíjközeli állapotban van. Amiről ön beszél, az lehet, hogy a propagandában meg az EMMI sajtóközleményeiben így van, de a magyar valóságban nem. Nézze meg, hogy mennyi volt a szociális szektor átlagbére és a piaci átlagbér közötti különbség 2010-ben, és mennyi most. Ez egy lényegi adat. Persze, ha nőnek a bérek, és nő a szociális szektorban a bér, az nagyon jó, de nemcsak a szektoron belül van verseny ilyenkor, hanem a magánbérek és az árak között is pontosan így van. Ezt a választ nem tudom elfogadni. De az mindegy, hogy én nem tudom elfogadni, de a szociális dolgozók sem tudják elfogadni azt, hogy ez a kormány tíz év után pótlékokat emel ahelyett, hogy végre rendesen rendezné a szociális szektorban dolgozók bérét.
Köszönöm szépen. Kérem, intsen a fejével, hogy elfogadjae a választ vagy nem. [[Jelzésre:]] Nem, köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, elfogadjáke az államtitkári választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 112 igen szavazattal, 45 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszter úrhoz: „Miért nem teszi közzé a KSH a medián béradatokat?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! Nap mint nap halljuk a diadalmas híradásokat az átlagbérek növekedéséről. Ez remek, valóban remek. Ki ne szeretne ilyen jó híreket hallani? Amikor viszont a választópolgárokkal beszélek, döbbenten hallgatják ezeket a számokat, mondván, ennyi pénzt ők még soha nem láttak a fizetési papírjukon. Hogyan is lehetséges ez? Az tény, hogy sokaknak nagyot nőtt a jövedelme. A magyarországi privát bankárok által kezelt vagyon több mint 20 százalékkal gyarapodott 2019-ben, immár közel 45 ezer ügyfélszámlán csaknem 5700 milliárd forint volt. Csakhogy, tisztelt hölgyeim és uraim, vigasztaljae ez azokat, akik a létminimum alatt élnek, akik mintegy a népesség harmadát, még egyszer mondom, harmadát jelentik? És ezt sem a KSH-tól tudjuk, hanem a Policy Agendától, hiszen a KSH jó ideje felhagyott a létminimum számításával, mivel túlságosan kínosak voltak a számok. A KSH átlagjövedelem-számítása egyébként több sebből vérzik. Ez a statisztika ugyanis 1,7 millió munkavállaló még egyszer: 1,7 millió munkavállaló keresetével egyáltalán nem foglalkozik, éppen az öt fő alatti vállalkozásoknál dolgozókkal nem foglalkozik, akikről egyébként sejthető, hogy átlag alatti a bérezésük. Korábban elhangzott egy olyan ígéret, hogy a KSH átáll az adóhatóság adatbázisára, így az adatok teljes köréből számítják majd az átlagbéreket, ez azonban a mai napig nem történt meg. Pedig az adatokból, ha részletesen megnézzük őket, egy egészen más kép rajzolódik ki. A számok világosan mutatják a döbbenetes valóságot: közel 1,3 millió embernek, a dolgozók több mint egynegyedének kisebb a fizetése a minimálbérnél. Az pedig még a KSH számaiból is kiolvasható, hogy a dolgozók háromnegyede az átlagbér alatt keres. Sőt, az egyenlőtlenség olyan méreteket öltött, hogy a legjobban kereső 10 százalék összesen annyit keres, mint amennyit a dolgozók kevesebbet kereső kétharmada összesen hazavisz. Ilyen egyenlőtlenségek mellett az átlagbér nem mutat semmit. Kérdezem tehát államtitkár urat, hogy mikor fogja a KSH az adóbevallásokból kiszámítani a különböző bérstatisztikákat. Mikor fogja közölni a ma már semmire sem használható matematikai átlag mellett vagy ahelyett a valóságot sokkal jobban tükröző medián értékeket? Tisztelettel várom válaszát. [[A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt Szabó Sándor váltja fel.]]
Köszönöm, Burány képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nagy öröm számunkra, hogy a magyar emberek teljesítményét és a kormány munkáját végre az ellenzék is méltatja, ahogyan ön is elismerte az imént. [[16.30]] Ugyanis Magyarország jobban teljesít a bérnövekedés terén is. 2010 óta a családi kedvezménnyel számolt nettó keresetek több mint 90 százalékkal emelkedtek, és ez az adat is jól mutatja azt, hogy egyre jobb Magyarországon élni, a családok anyagi helyzete folyamatosan javul. Az intézkedéseknek köszönhetően a rendszerváltás óta először haladja meg a foglalkoztatottak száma a négy és fél milliót. 2010-hez képest mintegy 840 ezer fővel többen dolgoznak, a reálbérek pedig 83 hónapja folyamatosan nőnek. A kormány foglalkoztatást segítő intézkedéseinek az eredményeit az Európai Bizottság is elismerte a legfrissebb országjelentésében. Tisztelt Képviselő Úr! Érdekes, hogy amikor önök voltak kormányon, semmifajta problémát nem tapasztaltak a független Központi Statisztikai Hivatal működésével és módszertanával kapcsolatban. Mondjuk, az akkori mutatókat valószínűleg jobbnak látták volna nem is publikálni. Mert nézzük az adatokat, tisztelt képviselő úr! 2004-ben, amikor ön volt a foglalkoztatáspolitikai és munkaügyi miniszter, a munkanélküliség szintje a jelenleginél lényegesen rosszabbul, 6 százalék körül alakult. A jóval 60 százalék alatti, 56,6 százalékos foglalkoztatási rátával pedig az Európai Unió sereghajtói közé tartozott Magyarország. Az uniós csatlakozás évében csak Bulgáriát, Máltát és Lengyelországot előztük meg a foglalkoztatás terén, szemben a napjainkban mért 70 százalék feletti, uniós átlagot meghaladó rátával. Tisztelt Képviselő Úr! 2010 óta a nettó keresetek reálértéke a családi kedvezmények figyelembevételével átlagosan közel 60 százalékkal nőtt. Újra emlékeztetném önt, hogy a balliberális kormányok idején, 2002-től 2010-ig a reálkeresetek mindössze 13,8 százalékkal növekedtek. Ez pedig egyértelműen azt mutatja, hogy a polgári kormányok alatt több mint négyszer akkora volt a reálbér-növekedés, mint az önök kormányzása alatt. Az Európai Bizottság jelentése szintén elismerte ahogy már mondtam a bérek növekedését, amelyben nagy szerepet játszott a minimálbér és a garantált bérminimum folyamatos emelkedése. Tisztelt Képviselő Úr! A kormány legfontosabb célja a foglalkoztatás és a bérek növelése. A felelős politikának köszönhetően, a gazdasági növekedés és az adócsökkentések hatására a minimálbér és a garantált bérminimum tavaly, valamint idén is 8-8 százalékkal tovább emelkedett. Ennek köszönhetően pedig a magasabb bérkategóriákban is érdemi növekedés közvetkezett be. Tisztelt Képviselő Úr! A Központi Statisztikai Hivatal keresetstatisztikai adatait évtizedek óta nemzetközileg elfogadott és kialakított módszertan szerint állítja elő. A KSH a 2009-től megújított keresetstatisztikai adatgyűjtését is több forrás alapján végzi. A havi létszám- és keresetinformációkat a NAV-tól átvett úgynevezett járulékbevallásokból, a költségvetési szervek vonatkozásában pedig a Magyar Államkincstártól átvett adatokból állítja elő és publikálja. Ezzel párhuzamosan a korábbi havi intézményi munkaügyi adatgyűjtést pedig kivezette. A fejlesztésnek köszönhetően jelentősen csökkent az adatszolgáltatói teher, másrészt az adatforrás rendkívüli információtöbblettel bír a korábbihoz képest. Olyan alapinformációk válhattak így számíthatóvá, amelyek eddig nem álltak rendelkezésre a KSH adatgyűjtésében. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, Schanda államtitkár úr. Megkérdezem Burány Sándor képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ.
Ez a válasz nem fogadható el, több okból sem. Kezdjük a személyes részével! Tudja, államtitkár úr, amikor én miniszter voltam, akkor nagy számban nem mérte bele a dolgozók közé a Központi Statisztikai Hivatal sem a külföldön dolgozókat, sem a közmunkásokat, ellentétben a mostani helyzettel. Úgyhogy erre azért olyan nagyon ne legyenek büszkék! Ez a szám ugyanannyira torz, mint az átlagbérszámítás. Pontosan elmondtam önnek az előbb világos, magyar szavakkal, hogy miért nem ér az átlagkereset-számítás egy olyan társadalomban semmit, ahol egyre nagyobbak a jövedelmi különbségek a legszegényebbek és a leggazdagabbak között. Levezetem önnek, hátha így megérti. Egy kórteremben fekszik három beteg. Átlagos testhőmérsékletük 36,6 Celsius-fok. Ön szerint valószínűleg ez rendben van, nincs mit tenni. Csak ez az átlag úgy jön ki, hogy az egyiknek 40 fokos láza van, kettő betegnek meg 35 fok a testhőmérséklete, már a kihűlés határán vannak. [[Zaj, közbeszólások a kormánypártok padsoraiból.]] Ha ön szerint itt semmi tennivaló nincs, akkor ne menjen kórház közelébe, maradjon itt a parlamentben, még mindig jobb, ha ilyen semmitmondó válaszokat ad, [[Nagy zaj. Az elnök csenget.]] , mint ha érdemi döntéseket hoz. Köszönöm szépen a figyelmet.
Köszönöm szépen. A képviselő úr a választ nem fogadta el. Kérdezem az Országgyűlést, elfogadjáke az államtitkár válaszát. Kérem, most szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 110 igen szavazattal, 40 ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A napirend keretén belül az utolsó interpellációra kerül sor. Böröcz László és Budai Gyula, a Fidesz képviselői, interpellációt nyújtottak be az igazságügyi miniszterhez: „Hogyan védhető meg az emberek igazságérzete és a helyi közélet tisztasága?” Böröcz László képviselő urat illeti a szó, és azt kérem [[Zaj. Mozgás. Az elnök csenget.]] tisztelettel azoktól, akik kimennek, menjenek ki, akik bent maradnak, legyenek egy kicsit csöndben. Tessék, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Ház! A közelmúltban a hazai sajtóban napvilágot látott hírek alapján senkit nem lepett meg, hogy a Szeviép-ügy vádlottait érintő másodfokú felmentő ítélet hatályon kívül helyezését indítványozza az illetékes Szegedi Főügyészség. Tette mindezt komoly eljárásjogi hibákra hivatkozva. Az építőipari vállalat, a Szeviép Botka László polgármester és az általa vezetett balliberális önkormányzat házi kedvenc cége volt, hiszen ők tartották el a Szeviépet komoly önkormányzati megrendeléseken keresztül. A közbeszerzési adatokból kiderül, hogy 2005 és 2010 között csaknem 34 milliárd forint közpénzt nyert el az építőipari vállalat. Összesen 21 milliárd forintos megbízás landolt a Szeviépnél, ami egyébként szegedi projektekhez köthető. A pénzből 15 milliárd forint megbízást a száz százalékban önkormányzati tulajdonú cégen keresztül a Botka vezette szegedi önkormányzattól kaptak, egy olyan konzorciumon keresztül, amelynek vezetője a Szeviép volt. Az igazán felháborító, hogy mintegy 500 vállalkozót nem fizettek ki, akik közül 300-an végül tönkre is mentek, miközben a hírekből azt látjuk, hogy a baloldali cégek vezetői, a vádlottak most is luxuskörülmények között töltik mindennapjaikat. Mindez a közélet tisztaságának súlyos megsértése mellett nagymértékben bántja az emberek igazságérzetét is. Az ügy pikantériája, hogy amikor a Szeviép már nem fizetett az alvállalkozóinak, sőt a fizetésképtelenségét is bejelentette, még mindig kapott milliárdos értékű munkákat, Botka szerint nem az önkormányzattól; valóban nem az önkormányzattól, hanem annak a százszázalékos tulajdonában álló cégtől, egészen pontosan a Liget fürdő építésére, ugyanis 2008-09-ben összesen három szerződést is kötöttek, közel 7 milliárd forint értékben. Meghökkentő, hogy a balliberális sajtó mindezt egyszerűen politikai blöffnek titulálja. Szomorú, hogy a kisvállalkozók sorsa most, hogy egy ellenzéki városvezetés is képbe került, nem fontos a máskor hangos baloldal számára. Szomorú, hogy pusztán politikai játszmaként tüntetik fel és így igyekeznek elmismásolni ezt az ügyet. Magyarországon gátat kell szabni annak, hogy a választók akaratából tisztséget betöltő személyek, mint a szegedi szocialisták, eszközként használják a lakosok bizalmát, eltiporják a helyi közélet tisztaságát, és csorbítsák az igazságszolgáltatásba vetett közbizalmat. [[Közbeszólás a Fidesz padsoraiból: Így van!]] Az elhangzottakra tekintettel kérdezném tisztelettel az államtitkár urat: ebben az ügyben hogyan védhető meg az emberek igazságérzete és a helyi közélet tisztasága? Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Völner Pál államtitkár urat kérem a válaszadásra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Emlékeztetni szeretném önöket arra, hogy a szocialistákhoz közel álló Szeviép ügye 2010 júliusában kezdődött, amikor elrendelték a cég ellen fizetésképtelenség miatt a felszámolási eljárást. Az adóhatóság 2013-ban rendelt el nyomozást az ügyben csődbűntett megalapozott gyanúja miatt. Mint ismert, a Szegedi Törvényszék az első fokkal ellentétben másodfokon, bizonyítottság hiányában felmentette a Szeviép-ügy vádlottait, mondván, kétséget kizáróan nem tudja megállapítani, hogy a cégvezetők tevékenysége okozta a Szeviép Zrt. fizetésképtelenségét, illetve észszerűtlen gazdasági döntést hoztak volna. [[16.40]] Az ismert sajtóhírek szerint a másodfokú felmentő ítéletet meghozó bírói tanács tagjai különféle gazdasági kapcsolatokkal kötődtek valóban a Botka László vezette, személyével összefonódott szegedi önkormányzathoz, ebből kifolyólag összeférhetetlenség és korrupció gyanúja merülhetett fel a Szeviép-perben felmentő ítéletet hozó bírói tanács tagjainál. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy ezzel összefüggésben az Országos Bírósági Hivatal elnöke teljes körű tényfeltáró vizsgálatot rendelt el. A Szeviép-ügyben a Kúria a Pécsi Ítélőtáblát jelölte ki harmadfokú eljárásra. Tisztelt Ház! A magyar kormány a demokratikus jogállam elengedhetetlenül fontos elemének tartja a bíróságok függetlenségét, azt, hogy a bírák csak lelkiismeretüknek és a törvényeknek alárendelten ítélkezzenek. Ugyanakkor éppen a bírói függetlenség miatt fontos az, hogy a befolyásmentesség egyértelmű legyen, a befolyásolás látszata se merüljön fel. A szegedi ügyekben azt is láthattuk, ugye a kérdés az volt, hogy az esetleges üzleti érdekeltségek nem befolyásolhatjáke a bírákat, de legalábbis a pártatlanság látszatát nem veszélyeztetik-e. A Szeviép-ügyben a kormány várja az OBH elnöke által elrendelt vizsgálat eredményének nyilvánosságra hozatalát és a kijelölt Pécsi Ítélőtábla érdemi döntését. Tisztelt Ház! Először is leszögezném, hogy a magyar jogrendszer megfelelő eszközöket biztosít a visszaélésekkel szemben, a törvények mindenkire egyformán vonatkoznak, azokat mindenkinek be kell tartania. A kormány elkötelezett a korrupció elleni küzdelemben, a kormány számos intézkedést hozott a korrupció visszaszorítására. Ma már sokkal szigorúbbak a korrupcióra vonatkozó büntetési tételek. A korábbinál jóval szigorúbb közbeszerzési törvényt fogadtunk el, felszámoltuk a 2010 előtti gyakorlatot, a mostani közbeszerzéseken csak átlátható tulajdonosi hátterű cégek indulhatnak, ellentétben a korábbi időszakkal. Ennek ellenére látszik, hogy a szocialisták több évtized alatt sem tudták meghazudtolni magukat, újabb és újabb kínos ügyekkel bizonyítják, hogy az ország megkárosítása nem számít nekik. Gondoljunk csak a Sukoró-ügyre, gondoljunk a Czeglédy-ügyre, amely kormányzatokon átnyúlva, napjainkig húzódóan mutatja a szocialista „vörös polip” működését [[Dr. Varga-Damm Andrea: Nektek egy narancsban virágzó van!]] , mind-mind azt tanúsítva, hogy nem változnak, ugyanazt folytatják, amit kormányzatuk alatt tettek. Tisztelt Képviselőtársaim! A Szeviép körüli botrányukkal a szocialisták ismételten bizonyították, hogy még a szegedi választópolgárok bizalmára sem érdemesek. Sajnos azt bizonyítani, hogy a „vörös polip” csápjai hova érnek el, mi mindent ölelnek magukhoz, és honnan, milyen erőket szívnak magukba, nehéz feladat, de remélem, erre is fény fog derülni. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Kérdezem Böröcz képviselő urat, elfogadjae az államtitkári választ. [[Dr. Varga László: Utasítsd vissza!]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Természetesen elfogadom a választ, hiszen rendkívül fontos az, hogy a közéletbe vetett bizalom és a közszolgáltatásba vetett közbizalom megerősödhessen Magyarországon. Ehhez egészen biztos, hogy nem járult hozzá ez az ügy, hiszen, ha pontosan megnézzük, hogy mi történt, a vád szerint, ha a vádból indulunk ki, akkor a Szeviép-ügyben vádlottak több száz millió vagy akár több milliárd forintot loptak ki a cégből, a csődközeli cégből, mielőtt csődbe ment volna a cég. Ezáltal több mint 300 családot, legalább 300 családot tettek tönkre. És ebből a pénzből a mai napig egyébként luxus életvitelt folytatnak.A másik része a történetnek pedig szintén az igazságszolgáltatásba vetett közbizalmat rengeti meg, amikor másodfokon kiderül az, hogy az eljáró bírók jó része nem jelenti be azt a tényt, hogy egyébként az ő családtagjai gyakorlatilag pénzügyi kapcsolatban állnak az önkormányzattal. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Az interpellációs napirend lezárult, áttérünk az azonnali kérdésekre. Jakab Péter és Potocskáné Kőrösi Anita, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről Miniszterelnök Úr?” címmel. Miniszterelnök úr a távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergelyt, a Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselőt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Köszönöm szépen, elnök úr. Megvárnám miniszterelnök urat.
Köszönjük szépen. A miniszterelnök úrnak a harmadik, soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Lukács László György és Varga-Damm Andrea, a Jobbik képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről Miniszterelnök Úr?” címmel. A miniszterelnök úr a távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, képviselő asszonyt… Kit kell kérdeznem, urat vagy asszonyt? [[Jelzésre:]] Jó, tehát Lukács László képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen…
Nagy tisztelettel elfogadom, igen.
Elfogadja?
Elfogadom, igen.
Nagyon köszönöm. Lukács László György képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Miniszter úr, helyesbítve. Az a helyzet, és a Jobbik leszögezte itt két hete, hogy partnerek vagyunk a koronavírus elleni védekezésben és az ügynek a megoldásában, és ezt az állításunkat továbbra is tartjuk. De azt is leszögeztük itt a parlamentben, hogy amikor szükséges, akkor kritikát, illetve valamilyen fajta javaslatot leteszünk az önök asztalára. Partnerek voltunk abban, amikor a kórházi eszközök felméréséről volt szó, és kértük a kormányt. Partnerek voltunk, amikor a nemzeti konzultációból elvont pénzösszegeket kértük, hogy fordítsák tájékoztatásra, önök ezt elfogadták. Partnerek voltunk akkor is, amikor javasoltuk, hogy a rendezvényeket, így március 15-ét is fontolják meg, miként lehet biztosan megtartani. Önök megfogadták ezt a tanácsot is. Vannak további tanácsok is, méghozzá olyan, hogy legyen például házi karantén azokra, akik Olaszországból visszatérnek, vagy legyen például a parlamentben egy karanténtörvény, vagy segítsük meg azokat a fuvarozókat, akik főként érintettek ebben, és a védekezésüket valamilyen módon meg kell szervezni, hiszen a dolgozóik ki vannak téve a fertőzésnek. Viszont van egy friss probléma, tisztelt miniszter úr, ebben is szeretnénk, hogy megfogadják a mi tanácsunkat. A probléma pedig Kásler Miklós miniszter úrnak a személye, saját maga. Kásler Miklós miniszter úr a pénteki sajtótájékoztatóján lényegében saját magát alulmúlva, mindenkiben kétségeket ébresztett afelől, hogy egyáltalán ő megfelelő személye arra, hogy Magyarországon azt a nyugalmat garantálja, amely a vírus elleni védekezéshez szükséges. Olyan egyszerű kérdésekre nem tudott választ adni, mint például, hogy mi volt azokkal az iráni diákokkal, akik, miután észrevették, hogy fertőzöttek, valahová elmentek. Azt mondták: élték a diákok életét. Nem tudta megmondani, hogy mely intézménybe járnak, úgy, hogy az oktatásért felelős miniszterről beszélünk. Összességében nem tudott megnyugtató véleményt adni és megnyugtató álláspontot képviselni, amely ebben a különleges időszakban egy miniszternek a legjobb tulajdonsága kéne hogy legyen. Tisztelt Miniszter Úr! Így felmerül a kérdés: mi a tervük Kásler Miklóssal, folytatjae halovány munkáját, vagy adott esetben minisztercserét várhatunk-e? [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót válaszadásra Gulyás Gergely, Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak. [[Jelzésre:]] Kérem szépen, a kijelzőn nem látjuk Gulyás Gergely nevét.
[[Hordozható mikrofont helyeznek elé.]] Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kérdésben foglalt állítással nem értek egyet. Kásler miniszter úr az operatív törzs tagjaként természetesen részt vesz a védekezés irányításában. Amúgy sem tartom szerencsésnek azt, ha az egészségügyért felelős minisztert egy járványveszély közepette támadja az ellenzék. Érdemes lenne talán a tapasztalatokat majd a járvány elmúltával és a válsághelyzet megszűntével leszűrni. Azt tudom mondani, hogy ebben a helyzetben az ellenzéki pártoknak és a kormánypártoknak is az az érdeke, hogy a lehető leghatékonyabb védekezés megvalósulhasson.Ezért erre fogunk törekedni, az operatív törzs erre törekszik. És természetesen egy miniszter is tudhatja azt, hogy a most már egyébként kilenc koronavírusos fertőzött betegből ki kivel találkozott az elmúlt napokban, de azért a legfontosabb nem az, hogy ezt egy miniszter egy sajtótájékoztatón fel tudjae sorolni, hanem hogy az operatív törzs és a hatóságok megteszike azokat az intézkedéseket, hogy ilyenkor az utolsó néhány nap vagy hét összes kontaktját feltárják. Ez minden esetben megtörténik, és a szükséges óvintézkedéseket az egészségügyi protokollnak megfelelően megteszik. Azt remélem, hogy ezek az intézkedések hozzá fognak járulni ahhoz, hogy Magyarországon a lehető legkevesebb fertőzés lesz. De ha megnézzük, hogy hogy áll ma Európa, akkor azt látjuk, hogy a koronavírus most már a kontinensen is rendkívül nagy mértékben és gyorsan terjed, ezért abban bízunk, hogy az együttműködés sikeres és eredményes lesz. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]] [[16.50]]
Köszönöm, Gulyás miniszter úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Lukács képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Miniszter Úr! Szögezzük le, hogy Kásler Miklós alkalmatlan, különösen azért, mert amikor olyat állít, hogy szűrési céllal vizsgálatot végezni nincs értelme, az különösen veszélyes a köznyugalomra. Sőt, nyugodtan mondhatjuk, hogy alkalmatlan éppen ezért nem vezetheti az egyik legfontosabb minisztériumot a védekezésben , amikor valami olyan véleményen van, hogy a tízparancsolat betartása fogja megállítani a vírust. De akkor sem alkalmas, amikor nem tud pontos, megnyugtató válaszokat adni az egyes kérdésekre nemcsak a médiának, hanem akár a saját dolgozóinak sem. Már vagy egy éve látja az ország és nemcsak a koronavírus miatt, de már egy éve látja az ország , hogy Orbán Viktor tévedett, amikor Kásler Miklóst az egészségügyért felelős miniszternek választotta. Mi azt javasoljuk és azt kérjük, Orbán Viktor váljon meg a minisztertől, és jelöljön oda olyan személyt, aki személyében képes vinni az ügyeket megfelelően, meg tudja nyugtatni az embereket, mert jelenleg erre az önök egészségügyért felelős minisztere nem alkalmas. Ez a mi álláspontunk, és mi azt kérjük, hogy Orbán Viktor váljon meg tőle.
Köszönöm. Viszonválasz megilleti a miniszter urat is.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ön olyan szavakat adott Kásler miniszter úr szájába, amiket ő ebben a szövegösszefüggésben soha egyáltalán nem használt. Még egyszer mondom, egy olyan válsághelyzetben vagyunk, amikor az ország közös feladata az, hogy a védekezésre összpontosítson, ráadásul bő két évig választások sincsenek, úgyhogy azt szeretném kérni valamennyi frakciótól, hogy azokat, akik az operatív törzsben és a védekezésben részt vesznek, ne támadja, hanem támogassa ebben a helyzetben. Kásler miniszter úr ugyanúgy, mint az operatív törzs összes többi tagja és a hatóságok mindent megtesznek annak érdekében, hogy ott, ahol a fertőzés terjedését meg lehet akadályozni, sikerrel járjunk; ott pedig, ahol ez nem lehetséges, a lehető legmagasabb színvonalon nyújtsunk orvosi kezelést egy olyan vírussal szemben, amely ellen a vakcinát még nem sikerült feltalálni. Úgyhogy ebben a helyzetben ismételten arra szeretnék mindenkit kérni, hogy az operatív törzs munkáját segítse, ne pedig olyan kritikákkal illesse, amik ráadásul abból a szempontból is alaptalanok, hogy miniszter úr ilyen szavakat nem használt, ebben az összefüggésben ezt soha nem mondta. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Harangozó Tamás és Kunhalmi Ágnes, az MSZP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről Miniszterelnök Úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm, megvárnám a miniszterelnök urat.
Megvárja. [[Kunhalmi Ágnes: Megvárom.]] Hát, akkor megvárja. A miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Kunhalmi Ágnes képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Kettős mérce?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő asszonyt, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy miniszter úrtól személyesen kéri a választ.
Elnök úr, elfogadom.
Köszönöm szépen. Kunhalmi Ágnes képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Ugyanaz a megye, ugyanaz az ügy, ugyanaz az ügyészség, mégis eltérő a megítélés? Egy 20 éves soproni egyetemistát, aki az önkormányzati választási kampányban leszedett 3, azaz három darab fideszes plakátot, most lopással gyanúsítanak büntetőeljárásban. Eközben a fideszes aktivisták az európai parlamenti választáson, pontosan május 25-én kisbusszal szállítottak el több tucat, pontosan 41 MSZP-s plakátot Győrben, de mivel arra hivatkoztak, hogy ők nem ellopták, csak a szelektívhulladék-gyűjtőbe akarták vinni az általuk letépkedett hirdetéseket, velük szemben az ügyészség nem látott törvényes indokot az eljárásra. Államtitkár úr, jelezném, hogy a fiatal, 20 éves srác is azt mondta, hogy csak a szelektívhulladék-gyűjtőbe akarta lerakni a plakátokat. Ezek után felmerül a kérdés: vajon az ügyészség miért alkalmazott kettős mércét? Miért ítéli meg ennyire eltérően a két ügyet? A választ maga a rendőrség adta meg, amikor azt kérdezték a fiútól: apukád vajon ehhez mit fog szólni? Ahogy az ifjú fiú nyilatkozta is később, a rendőrök pontosan tudták, hogy egy szocialista politikus fia. Vajon ismét egy újabb fideszes koncepciós pert látunk? A kettős mérce nem áll messze a Fidesztől, és az, hogy mennyire látványos és durva a pártszolgálata az ügyészségnek és a rendőrségnek, az ismét bebizonyosodott. Az ügy súlyosságára való tekintettel az MSZP a Legfőbb Ügyészséghez fordult múlt héten. Ezeket a kérdéseket tettük fel, de ezt önnek is feltenném, és a rendőrségről is kérdezném a véleményét. Miért alkalmaz kettős mércét az ügyészség, illetve a rendőrség? Mivel magyarázza, hogy a két eset ennyire eltérően ítéltetik meg? Helyesnek tartjae az ügyészség, illetve a rendőrség… Vagyis mi a véleménye arról, hogy akár több tucat ellenzéki plakátot leszedni törvényes, de akár már néhány kormánypárti plakát levétele Btk. által szankcionálható? Államtitkár úr, válaszom tiszteletteljes válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Válaszadásra megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Szeretném fölhívni a figyelmét az ön által elmondottakra, hiszen az azonnali kérdését az ügyészséghez címezte, és én azt szeretném önnek elmondani, hogy akkor jár el helyesen, ha úgy, ahogy mondta, az ügyészséghez fordul, hiszen ebben az ügyben, az ön által kérdezett ügyben vagy ügyekben az ügyészség illetékes. Én az ügyészség helyét nem szeretném átvenni, az ügyészség helyett nem szeretnék nyilatkozni. Egyébként Magyarország demokratikus jogállam [[Felzúdulás az ellenzéki padsorokban.]] , ahol a rendőrség ha már a rendőrséget kérdezte Magyarország valamennyi településén minden jogsértővel szemben határozottan fellép az emberek élet- és vagyonbiztonsága érdekében. Úgyhogy ebben az ügyben, ahogy ön mondta, az ügyészség illetékes, és bízom abban, hogy az ügyészségtől megkapja a válaszát. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Viszonválaszra megadom a szót Kunhalmi Ágnes képviselő asszonynak.
Államtitkár úr, nem tudom elfogadni a válaszát [[Nacsa Lőrinc: Nem is kell.]] , hiszen jeleztem, hogy szeretném tudni a véleményét arról, hogy mit gondol a rendőrségnek ezen eljárásáról, hiszen a kettős mérce világosan megmutatkozott a rendőri eljárásban is ahogy ezt ön is tudja , és az is látszik, hogy ez egy koncepciós eljárás. Én azt hiszem, hogy a Fidesznek már elég régóta vannak ilyen ügyei, nem ez az első eset, hogy ilyen esetben kettős mércét használnak. Szekszárdon is volt az őszi önkormányzati választáson, de a II. kerületben is ilyen eset, amikor eljárás nem volt, de akár a Jobbikra, ha nézek, 2017-ben az országos kampányukkal kapcsolatban sorra takarították el a plakátjaikat, amit a kormánnyal szemben indított, ott sem indult eljárás. Tehát a kettős mérce világos és egyértelmű. Közeledve március 15-éhez én azt hiszem, hogy nemcsak a törvény előtti egyenlőségért kell újra meg újra megharcolni, hanem a demokratikus jogállamért is, amit ön mondott.
Köszönöm szépen. A viszonválasz megilleti az államtitkár urat.
Köszönöm. Képviselő asszony, szeretném megnyugtatni, hogy a rendőrség, Magyarország rendőrsége az 1994. évi XXXIV. törvény, a rendőrségi törvény és Magyarország Alaptörvénye szerint látja el feladatát. A társadalom megítélése szerint egyre nagyobb a bizalom a rendőrségi tevékenység, a rendőrség munkája iránt. Itt a parlamentben is hétfőnként azt tapasztalom, hogy a képviselők akár kormánypárti, akár ellenzéki képviselők elismeréssel szólnak a rendőrség munkájáról, a határvédelemről [[Közbeszólás a Jobbik soraiban: Nem az ő munkájuk lenne, hanem a határőröké…]] a Magyarország, a magyar emberek biztonsága érdekében tett intézkedésekről, vagy akár a belbiztonság növelése érdekében tett intézkedésekről. Itt is elmondom, hogy az elmúlt tíz évvel összehasonlítva jelentősen, több mint felével csökkent az ismertté vált bűncselekmények száma, nagyobb a közbiztonság, nagyobb biztonságban érzik magukat az emberek, és a rendőrség nem alkalmaz kettős mércét. Magyarország demokratikus jogállam, itt a törvények előtt mindenki egyenlő, és aki megsérti a jogot, megsérti a törvényeket, annak viselni kell tettének következményeit. [[Közbeszólás a Jobbik soraiban: Kivéve, ha fideszes!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely és Vadai Ágnes, a DK képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mit gondol erről, Miniszterelnök Úr?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy a miniszterelnök úrtól személyesen kéri a választ.
Mivel miniszter úr egyéb kiváló tulajdonságai ellenére a gondolatolvasás képességével nem rendelkezik, nem áll módomban elfogadni. [[17.00]]
Mármint a válaszadó személyét? [[Arató Gergely bólint.]] Köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia.Tisztelt Országgyűlés! Sebián-Petrovszki László, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mit tesz a kormány a koronavírus miatt karanténba kényszerültek gondjainak enyhítésére?” A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Elfogadom.
Elfogadja. Öné a szó, Sebián-Petrovszki László képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Államtitkár úr, a koronavírus megérkezett hozzánk is. A mai nap is egyfolytában erről beszéltünk. Egyre nő a regisztrált fertőzöttek száma hazánkban, így nem ringathatjuk magunkat abban az illúzióban, hogy a fertőzés nem kezd el terjedni is az országban. Észszerű óvintézkedés, hogy a fertőzésgyanús személyeknek két hétre karanténba kell vonulniuk, ez viszont két hét távollétet jelent a munkából. Erre az időre természetesen nem jár munkabér jelen állás szerint, és nincsenek kevesen Magyarországon, akik kétheti jövedelemkiesést semmiképp nem engedhetnek meg maguknak. Munkajogi szakértők szerint ugyanakkor karantén idejére táppénz sem jár, mert a magyar jogrendszer a karantén fogalmát nem ismeri. Ez semmiképpen nem méltányos, hiszen aki karanténba kerül, az nem saját elhatározásából kerül oda, hanem hatósági intézkedés következtében, közérdekből marad távol a munkától. Akinek a jövedelmi helyzete nem teszi lehetővé a két hét kiesést, az igyekezni fog elkerülni ezt a bizonyos karantént, kijátszani az egészségügyi szabályozást, eltagadni, hogy olyan területen járt, ahol megfertőződhetett, így pedig csak elősegíti a járvány terjedését. Ugyanennek a problémának a másik oldala, hogy a karanténba zárt személynek ezalatt mindenféle fizetési kötelezettsége, például tartásdíj, lakásbérleti díj, közüzemi számlák, bankhiteltörlesztés vagy adóhivatali tartozása is keletkezhet, amelyeknek nem tud eleget tenni, hiszen éppen karanténban van. Az államnak intézkednie kell arról, hogy a közérdekből karanténba zártakat ne érje hátrány azért, mert anyagi kötelezettségeiket emiatt nem képesek teljesíteni. Kérdezem ezért államtitkár urat, milyen intézkedéseket tervez a kormány az említett problémák elhárítására. Köszönöm. [[Taps a DK és az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Ahogy ön is utalt rá, Európában most már számtalan országban megjelent az új típusú koronavírus. Magyarország is, amint a WHO kiadta a figyelmeztetést, rögtön lépett, és különböző intézkedéseket léptetett hatályba. Jelenleg, mivel a vírus már felbukkant Magyarországon, a legfőbb feladata a járványügyi ellátásnak is és mindenkinek az, hogy ezek a jelenleg még külön lévő egyedi megbetegedések ne csoportosuljanak, és ne legyenek gócpontok, amelyek utána, mint azt Észak-Olaszországban is látjuk, fokozni tudják a megbetegedéseket és a veszélyt. Ezért fontos az, hogy egyrészről azonosítsák a betegeket, elkülönítsék őket, és gondozzák őket. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.]] Szerintem mindenkinek a jól felfogott érdeke az, hogy ha a koronavírus-megbetegedés veszélye áll fenn, akkor önmaga is igyekezzen egyrészről minél hamarabb ezt orvosi vizsgálattal igazolni vagy cáfolni, tehát ő is tisztában legyen azzal, hogy a fertőzés az ő esetében pontosan fennálle vagy sem, és utána pedig szerintem mindenki belátja, hogy abban az esetben, hogyha elkülönítik, ez az ő érdekét és az egész társadalom érdekét is szolgálja, a szeretteiét is, a munkatársaiét is és minden magyar ember érdekét szolgálja, hogy ne fertőzzön tovább másokat. Tehát szerintem ebben azért konszenzus van, és mindenki elfogadja, hogy ha ilyen helyzet alakul ki, akkor a többi ember egészsége szempontjából is ez fontos. Ráadásul a Dél-pesti Kórházban mind a tárgyi, mind a személyi feltételek adottak ahhoz, hogy ott ez megvalósuljon. Ami az ön kérdésének azt a részét illeti, hogy pontosan a keresőképtelenség fennálle vagy nem, az egészségügyről szóló CLIV. törvény rendelkezéseit szükséges e tekintetben figyelembe venni. Itt az egészségbiztosítási ellátásról szóló jogszabálynak is a 44. § g) pontja definiálja, hogy mi az a keresőképtelenség. Elmondtuk, hogy itt a munkáltatóknak is fontos és itt a kormány tíz pontja közül a 7. pontban is elmondtuk, ön is emlékezhet az együttműködése; az ő érdekük is az, hogy minél inkább megelőzzük a munkavállalóik megbetegedését. Ha tud olyan beosztást adni a munkavállalójának, amit adott esetben távmunkában, otthonról vagy számítógépen keresztül tud végezni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] pontja definiálja, hogy mi az a keresőképtelenség. Elmondtuk, hogy itt a munkáltatóknak is fontos és itt a kormány tíz pontja közül a 7. pontban is elmondtuk, ön is emlékezhet az együttműködése; az ő érdekük is az, hogy minél inkább megelőzzük a munkavállalóik megbetegedését. Ha tud olyan beosztást adni a munkavállalójának, amit adott esetben távmunkában, otthonról vagy számítógépen keresztül tud végezni (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.), az is egy fontos lépés. Innen fogom folytatni az egy percben. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra van lehetősége képviselő úrnak.
Igen. Igazából államtitkár úr egyelőre nem tudott válaszolni a kérdéseimre. Felhívnám a figyelmét arra, talán elkerülte a figyelmét, hogy a Demokratikus Koalíció képviselői törvényjavaslatot nyújtottak be e gondok orvoslására. Javasoljuk, hogy törvény mondja azt ki, hogy karantén idejére mindenkinek jár a munkabér, amit a költségvetésnek kell utólag megtérítenie a munkáltató felé. Javasoljuk azt, hogy a karantén kezdetétől annak lejártát követő egy hónapig a munkavállalót a munkáltató ne rúghassa ki, tehát egyoldalú döntéssel ne bocsáthassa el. Javasoljuk, hogy a karanténba zártak intézményekkel szembeni tartozására az intézmény kötelezően biztosítson legalább 3 hónapnyi kamatmentes részletfizetési lehetőséget. És végül a magánszemélyekkel szembeni tartozást pedig a költségvetés vállalja át azzal, hogy az adós a karantén lejártát követő 3 hónap során kamatmentesen térítheti azt vissza a kincstárnak. Kérdezem államtitkár urat, hogy ezek a pontok támogathatóke, a kormány hajlandóe támogatni a DK javaslatait. Köszönöm szépen. [[Taps a DK és az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége az államtitkár úrnak is.
Köszönöm szépen. Ott folytatnám, ahol abbahagytam. Tehát a keresőképtelenség definíciója az egészségbiztosítási ellátásról szóló törvény 44. § g) pontjában található, és itt az is szerepel, hogy ha valakit közegészségügyi okból hatóságilag elkülönítenek, ilyenkor a tiszti főorvosnak kell értesítenie a keresőképtelen állományba vételre jogosult orvost, tehát sokszor, legtöbb esetben a háziorvost vagy mást, aki keresőképtelen nyilvántartásba veszi az illető személyt, és igazolja az ő keresőképtelenségét, és ekkor az általános szabályok szerinti különböző juttatásokra jogosult.Szerintem a legfontosabb mindnyájunk érdekében az, hogy mindenki tisztában legyen azzal, hogy mikor áll fenn a kockázata annak, hogy ő ebben a megbetegedésben szenvedhet, hogy mik azok a pontos szindrómák, amiket ki-ki ha magán érzékel, köhögéssel, lázzal együtt, amelyeket most már a különböző médiumokban is mindenki videóformában láthat, több tízezer vagy százezer megtekintéssel [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] pontjában található, és itt az is szerepel, hogy ha valakit közegészségügyi okból hatóságilag elkülönítenek, ilyenkor a tiszti főorvosnak kell értesítenie a keresőképtelen állományba vételre jogosult orvost, tehát sokszor, legtöbb esetben a háziorvost vagy mást, aki keresőképtelen nyilvántartásba veszi az illető személyt, és igazolja az ő keresőképtelenségét, és ekkor az általános szabályok szerinti különböző juttatásokra jogosult.Szerintem a legfontosabb mindnyájunk érdekében az, hogy mindenki tisztában legyen azzal, hogy mikor áll fenn a kockázata annak, hogy ő ebben a megbetegedésben szenvedhet, hogy mik azok a pontos szindrómák, amiket ki-ki ha magán érzékel, köhögéssel, lázzal együtt, amelyeket most már a különböző médiumokban is mindenki videóformában láthat, több tízezer vagy százezer megtekintéssel (Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.), a közösségi médiában is láthat, ha ezeket érzékeli magán, akkor minél hamarabb hívja fel a háziorvosát, aki utána a kérdéssor feltétele után….
Köszönjük szépen…
…a többi teendőt elmondja. Köszönöm szépen a türelmet, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Ki a felelős, Miniszterelnök úr?” A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, frakcióvezető urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Köszönöm, elnök úr. Megvárom miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Schmuck Erzsébet, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Valljon színt a Kormány: milyen álláspontot képvisel az EU és az USA közötti szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalásokon?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Gulyás Gergely miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen.
Elfogadja, öné a szó. Az ülés vezetését pedig átadom a mögöttem várakozó Jakab alelnök úrnak. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Általában a szabadkereskedelmi egyezmények sok sebből véreznek. Sokszor a szigorúbb környezetvédelmi, élelmiszer-biztonsági szabályok esnek áldozatául, vagyis az egészségünk és az élhető környezet. Úgy tűnt, hogy az USA-EU szabadkereskedelmi egyezmény lekerült a napirendről de lehet, hogy mégsem? Az Unió kereskedelmi biztosának legutóbbi kijelentései komoly aggodalomra adnak okot. Arra az amerikai követelésre reagált, amely szerint lazítani kellene az élelmiszerek szermaradványaira, a baromfihús vegyi anyagos kezelésére ez a klórozott csirke és a génmódosított élelmiszerekre vonatkozó európai szabályozást. Nyilván az amerikai követelés célja az, hogy szabad utat kapjon a génmódosított, szermaradványokkal terhelt amerikai élelmiszer és a klórozott baromfihús az európai piacon, cserébe az európai autóipar amerikai vámkedvezményeiért. A kereskedelmi biztos kijelentette, hogy megoldásokat keres ezen szigorúbb szabályozási korlátok feloldására. [[17.10]] Meggyőződésem szerint, amennyiben a Bizottság enged az amerikai követelésnek, akkor nem csinál mást, mint feláldozza az európai polgárok egészségét és környezetét az autóipar oltárán. Amennyiben a magyar kormány komolyan gondolja a magyar emberek egészségét és a klímavédelmi akciótervet, akkor világosan nemet kell mondania erre a szándékra. Miniszter Úr! Arra szeretnék választ kapni, hogy a magyar kormány hová áll: a szigorúbb európai élelmiszer-biztonsági és környezetvédelmi szabályok vagy az autóipar érdekei mellé. Várom válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Köszöntöm képviselőtársaimat. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Gulyás Gergely miniszter úrnak. Parancsoljon, miniszter úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Többszörösen is megnyugtató választ tudok adni a képviselő asszony kérdésére, hiszen a magyar kormány mindig is azt képviselte az Európai Bizottsággal folytatott egyeztetések során, hogy az uniós agrárérdekeket kell képviselni bármilyen amerikai vagy akár európai kereskedelmi érdekkel szemben is, Ráadásul mi a magyar Alaptörvény talaján állva a génmódosítás tilalmát kötelezőnek tekintjük. Akkor, amikor az alkotmányt elfogadtuk, az egyik fontos változtatás volt az ön által említett területen, hogy a magyar Alaptörvény világosan tiltja a génmódosítást, úgyhogy ilyen értelemben kétharmados alkotmánymódosító döntés nélkül eleve lehetetlen lenne, hogy egy nemzetközi szerződést Magyarország ratifikáljon. Végül, ami pedig a legfontosabb talán az ön kérdésével kapcsolatosan: jelenleg az Európai Unió és az Egyesült Államok között szabadkereskedelmi tárgyalások nem zajlanak. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen a miniszter úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Szeretném jelezni miniszter úrnak, hogy több mint száz európai szintű civil szervezet írt egy közös közleményt, amelyben ezen aggodalmuknak adtak hangot, hogy titkos tárgyalások folyhatnak és folynak ezzel kapcsolatban.Nagyon jól tudjuk azt, hogy általában ezeket a szabadkereskedelmi egyezményeket rendkívül titkosan, zárt ajtók mögött tartják meg. Ilyen volt a CETA is, de legutóbb az európai zöldek is tiltakoztak a Dél-Amerika és az Európai Unió közötti szabadkereskedelmi egyezmények titkos volta miatt. Örülök annak, hogy a miniszter úr ezt a választ mondta, hogy a magyar kormány továbbra is kiáll. Szeretném azt mondani, hogy én ezt most nagyon-nagyon vastag betűkkel írtam fel a papírra, és ezt számon fogjuk önöktől kérni. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg a miniszter urat. Öné a szó, miniszter úr.
Nem kívánok élni vele.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio és Szabó Timea, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt a válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól kéri a választ.
Köszönjük, hogy befáradt a miniszter úr, de megvárjuk a miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Tehát tájékoztatom a képviselő urat, hogy a miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök kabinetfőnökének: „Mi folyik itt?” címmel. [[Nacsa Lőrinc: A Duna!]] A kérdésre a miniszter úr képviseletében Dömötör Csaba államtitkár úr válaszol. Kérdezem, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Köszönöm, elfogadom.
Öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Egyre gyűlnek a bizonyítékok arról, ami már közhely vagy nyílt titok: a közszolgálati tévé és rádió a Fidesz pártmédiája. Korábban Balogh Krisztina, az MTVA volt munkatársa tárta elénk, hogy hogyan jön az utasítás az MTVA-ba, melyik aktuális propagandát kell éppen tolni, melyik ellenzéki képviselőt kell lejáratni. Majd egy riportban az arcukat és nevüket vállalni már nem merő, de több MTVA-s munkatárs ugyanezt elmondta, hogyan működik ez a rendszer. A legutóbb pedig a múlt héten a Politico hírportál birtokába került bizonyítékként a közmédia munkatársainak belső levelezése 2019 második feléből. Ebből kiderül, hogy a fideszes propaganda közvetítése mellett visszatért a Kádár-korszak a közmédiába, a rendszerváltás előtti években bevett „3T” gyakorlat: tűr, tilt és támogat. Tiltott tartalom például Greta Thunberg; tűrt tartalom például a Mi Hazánk Mozgalom, aki gyakran látogatja a közmédiát, illetve az ellenzéki pártok, amikor lehet őket támadni; támogatott tartalom meg természetesen a kormány és a Fidesz javaslatai, programja. Ezeket az e-maileket a közmédia nem cáfolta, csak a BBC-elvekről adott ki egy elég szánalmas közleményt, tehát valószínűleg ezek az e-mailek valóban léteznek. Persze, nem kell sok bizonyíték arra, hogy ez a dolog létezik, hiszen ugyanazokat a szlogeneket, ugyanazokat a szófordulatokat használják a közmédiában, amiket ön például, államtitkár úr, gyakran használ, vagy a többi államtitkár úr gyakran használ. Tisztelt Államtitkár Úr! Kitől érkeznek e-mailek, telefonok az MTVA-ba, hogy miről kell vagy miről nem kell beszélni a műsorokban? Legutóbb a miniszterelnök urat is kérdeztem erről a témáról [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] , de akkor megfutamodott a válaszadás elől. Remélem, önnek lesz elég bátorsága ahhoz, hogy erre az egyszerű kérdésre válaszoljon. Várom válaszát. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Dömötör Csaba államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Ami a Kádár-korszakot illeti: a Kádár-korszak örökségét azon képviselők képviselik, akikkel önök egy listán szerepelnek, és együtt indulnak a választásokon. Ami a kérdés témáját illeti: én nem tekintem feladatomnak, hogy egyes médiumok működését, szerkesztőségek működését itt az Országgyűlésben kommentáljam, pláne nem névtelen forrásokra hivatkozó külföldi lejárató cikkek alapján. Kérem önt, vegye tudomásul, hogy a magyar média sokszínű, és mindenki megtalálja a saját világnézetének, saját nézeteinek és saját ízlésének, saját igényeinek megfelelő médiumokat, egyébként nem volt ez mindig így. Egyébként nem lenne helyes, azt gondolom, ha politikusok kommentálnák médiumok szerkesztési gyakorlatát, vagy ha nyomást gyakorolnának, mint ahogy az önök esetében egyébként az előfordult. Lehet, hogy ön ezzel nem ért egyet [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] de mi ettől függetlenül fontos alapelvnek tartjuk. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban. Tordai Bence: A közmédiát közpénzből finanszírozzuk!]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Kedves Államtitkár Úr! Nem válaszolt arra, hogy kitől jönnek ezek az üzenetek. Ezt az MTVA munkatársai se tudják, jó lenne, ha mi is tudnánk.Kedves Államtitkár Úr! Itt a parlamentben, gondolom, nagyon zavarja önöket, hogy kritizáljuk önöket, hozzászólunk, hogy nem értünk egyet a kormánnyal, mégis valamiért fenntartják ezt a viszonyt. Megtehetnék, hogy megszüntetik, hiszen kétharmados többségük van, de elég rosszul nézne ki. Tudja, mi a különbség a közmédia és a parlament között? Semmi. A közmédiának is ugyanúgy kéne működnie, ahogy itt a parlamentnek: az ellenzéki képviselőknek is szót kéne adni, az ellenzéki képviselőket is be kéne hívni a közmédiába; ez nem történik meg, például Karácsony Gergelyt is egyetlenegyszer sikerült behívni főpolgármesterként a közmédiába. Ez nem közmédia, és önöknek a végrehajtó hatalom felelőseként biztosítaniuk kéne az egyenlő információszabadságot. Ez az, amit nem tesznek meg, sőt befolyásolják ezt. Hamarosan ki fog derülni nem csak e-mailekből, hogy milyen hatással vannak önök a közmédiára.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Nagyon furcsállom, hogy ön hozza ezt fel, hát az ön pártelnöke hirdetett bojkottot egy televízió ellen; valószínűleg azért, mert nem tetszik az, ami ott elhangzik. Bojkottot hirdetett! [[Arató Gergely: Magántévé!]] Ezek után az, hogy ön ezt a kérdést felhozza, rendkívül kétszínű politikára vall. Ha már itt vagyunk, és a köztévét hozza fel: önök voltak azok, baloldali politikusok, akik megtámadták a köztévé épületét, arra hivatkoztak, hogy képviselők, majd be akartak olvastatni egy tartalmat. Ha ezt mi tettük volna meg [[Tordai Bence: Ezt csináljátok mindennap!]] akkor már rég telesírták volna és telehisztizték volna a nemzetközi médiumokat, és tüntetést is szerveznének. [[Arató Gergely: Mondd azt, hogy te küldöd, mit kell mondani! Az elnök csenget.]] Arra is volt példa, tisztelt képviselő úr, hogy az egyik baloldali képviselő berontott egy online portál szerkesztőségébe, és ott fenyegetőzött. [[Dr. Völner Pál: Ki volt az?]] Még egyszer mondom, Karácsony Gergely az, aki bojkottot hirdet egyes médiumok ellen. Ezek után kioktatást önöktől ezen a téren nem fogadunk el, csak csendben tudomásul vesszük, hogy mást gondolunk erről a témáról. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek: „A jövőben is számíthatunke a Kormány támogatására a határvédelem területén?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt a válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól kéri a választ. [[Ágh Péter jelzésére:]] Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Államtitkár Úr! A törökországi események továbbra sem adhatnak okot megnyugvásra az egész Európát fenyegető bevándorlási hullámmal kapcsolatban. [[17.20]] Bizonyos hírek szerint minden eddiginél nagyobb mértékű illegális migrációs hullám érheti el Magyarország déli határvidékét. 2015-ben már megtapasztalhattuk, hogy milyen, amikor illegális migránsok százezrével vonulnak át a zöldhatáron, át akarják törni az államhatárt, és milyen, amikor tömegek tarolják le a földjeinket, foglalják el a közterületeinket. Kormányunk Európában elsőként tett érdemi lépéseket az illegális migráció megfékezéséért. Azóta már tudjuk, hogy többek között a gyors intézkedéssorozatnak köszönhetjük, hogy Magyarország ma a világ egyik legbiztonságosabb országa, Budapest pedig Európa egyik legbiztonságosabb fővárosa. E sikereket nem érhettük volna el, ha teret engedünk a Soros-féle elveket valló összellenzéki kórus kívánalmainak, akik Gyurcsány vezénylésével minden erejükkel azon voltak, hogy megfúrják a magyar határvédelmi rendszert. Migrációs politikánk miatt támadtak minket itthon, külföldön, és napi szinten járták az Unió intézményeit, hogy hazánkról hazugságokat terjesszenek. Nem felejthetjük, hogy az ellenzék tagjai hányszor nevezték a kormány intézkedéssorozatát feleslegesnek, álproblémának vagy éppen műbalhénak. Ha a megrögzötten Soros kottájából játszó ellenzéken múlt volna az ország jövője, akkor a multikulturalizmus jegyében mára akár keresztény értékeink és kultúránk is veszélybe került volna. Ellenzéki hazugságsorozat ide vagy oda, a kormány szemmel láthatóan eredményesen meg tudta védeni határainkat, az elmúlt időszak pedig, Nyugat-Európa számos országával ellentétben, nem a terrortámadásokról vagy éppen a keresztény kultúra lebontásáról szólt Magyarországon, hanem a fejlődésről és a biztonságról. Mindezekre figyelemmel tisztelettel kérdezem államtitkár urat, hogy ebben a kiélezett helyzetben a magyar emberek a továbbiakban is számíthatnake a kormányra a határvédelem és az ország megvédése tekintetében. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném önnek és a tisztelt Háznak elmondani, hogy ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték, és Magyarország, hála a kormány és az Országgyűlés döntéseinek, biztonságos országnak számít Európában és az egész világon.Ami az illegális migráció elleni küzdelmet jelenti, Magyarország 2015 óta világos álláspontot foglal el és világos gyakorlatot követ, hogy meg kell védeni minden uniós tagállamnak a külső határait, és Magyarország eleget tesz ennek. Több mint egymilliárd eurót fordítottunk erre a célra, és az Európai Uniótól mindössze 20 millió eurós támogatásra kaptunk ígéretet, annak egy része érkezett csak meg, a nagyobb része még meg sem érkezett. Tehát Magyarország önerőből védi a határait. Ami a legfrissebb eseményeket illeti, illetőleg még utalnék a 2019-es harmadik, illetőleg negyedik negyedévi tapasztalatokra, akkor is látszott, hogy a helyzet súlyosbodott a déli határon, növekedett az illegális migránsok száma, új módon, alagutat ástak, a folyókon próbáltak átkelni, a kerítést akarták áttörni, minden módon megpróbáltak illegálisan bejutni Magyarországra. Több mint 17 252 ilyen kísérlet volt, ami jelentős növekedés 2018-hoz képest. Ha a 2020-as első két hónap adatait nézzük, azt mondhatjuk, hogy több mint hétezer illegális kísérlet történt Magyarországra való bejutásra. Azt is szeretném elmondani, hogy a görög-török határon kialakult legújabb helyzetre is reagált a kormány, a biztonsági kabinetet miniszterelnök úr összehívta. A déli határ további megerősítéséről döntött a biztonsági kabinet, illetve a kormány, aminek alapján azt mondhatjuk, hogy Magyarország és a magyar emberek biztonságban vannak; függetlenül attól, hogy milyen migrációs nyomásnak lesznek kitéve, Magyarország rendelkezik akkora erővel, hogy meg tudja védeni az országot. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Viszonválaszra megadom a szót Ágh Péter képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm. Tisztelt Államtitkár Úr! A magyar emberek több alkalommal világosan döntöttek azzal kapcsolatban, hogy ők akarják meghatározni azt, hogy kivel akarnak együtt élni, erre pedig nagy szükség van, hogy ez a felhatalmazás a jövőben is életben maradjon, hiszen, ahogy mondtam, kiélezett helyzet van. S nemcsak a törökországi események miatt, hanem ma a Házban már többször beszéltünk a koronavírusról. Azért ne felejtsük el azt, hogy semmilyen egészségügyi kontroll nincs a migránsok között, tehát erre a veszélyhelyzetre való tekintettel is fontos az, hogy a határaink védve és őrizve legyenek. Látható az, hogy a Soros-féle migránsbarát brüsszeli politika csődöt mondott, és fel kell ismernünk azt, hogy nemcsak Magyarországon örvend tiszteletnek az a fajta hozzáállás, amit a kormány tanúsít, hanem most már egyre inkább Európában. Utalnék itt a Die Presse múlt héten megjelent cikkére. Azt gondolom, hogy arra a határozott fellépésre, amely Magyarország számára biztonságot nyújtott 2015-ben, most hatványozottan van szükség Európa tekintetében. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg államtitkár urat. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Utalnék arra, hogy Görögország óriási erőfeszítéseket tesz annak érdekében, hogy meg tudja védeni a görög-török határt, és meg tudja gátolni a Törökország felől érkező migránsok bejutását. Görögország rendelkezik az Európai Unióban egyik legnagyobb hadsereggel, közel félmilliós hadsereg áll Görögország rendelkezésére. Bízunk abban, hogy sikeres lesz a fellépésük, de nem szabad elfelejteni, hogy ettől függetlenül jelenleg is 130 ezer illegális migráns tartózkodik a balkáni útvonalon, és ebből közel 10 ezer illegális migráns van Szerbiában, akik minden módon próbálnak bejutni az Európai Unióba, és ezt Magyarországon át is megpróbálják megtenni. Engedje meg, hogy utaljak a január 28-ai áttörési kísérletre, amikor 60-70 migráns próbált átjönni, vagy a február 6-ai migránskaravánra, amikor több száz migráns próbált erődemonstrációt végrehajtani a magyar határon, és most itt van ez a legújabb fejlemény a török elnök bejelentése, amely új helyzetet teremtett. De szeretném leszögezni itt és most is, hogy Magyarország elszánt, megvédjük a határokat, de valóban, úgy, ahogy mondta, a veszély nem múlt el, a veszély megvan, de Magyarország Kormánya mindent megtesz annak érdekében, hogy a magyar emberek és Magyarország biztonsága továbbra is fennmaradjon. Köszönöm kérdését. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Dudás Róbert, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Mit kíván tenni a Kormány a Palóc Nagykereskedelmi Kft. károsultjai érdekében?” címmel. Miniszter úr a távolléte miatt válaszadásra Schanda Tamás János államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen miniszter úrtól kéri a választ. [[Jelzésre:]] Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! 2016-ban csődöt jelentett a Palóc Nagykereskedelmi Kft., ami annyit jelentett abban az időben, hogy 80 boltot volt kénytelen bezárni, és 1300 dolgozótól kellett megváljon. Még abban az évben írásban fordultunk Sneider Tamás képviselő úr részéről a kormányhoz azzal a kérdéssel, hogy mit tesz a kormány annak érdekében, hogy a csődöt jelentő Palóc Nagykereskedelmi Kft. munkatársai mielőbb megkapják elmaradt bérüket. Érkezett is rá válasz, melynek a lényegi része az volt, hogy maradéktalanul kártalanítani fogják a dolgozókat. Ezt követően, meg kell említeni, hogy a Bérgarancia Alapból kaptak, ugyanakkor viszont korántsem kielégítő és teljes kártérítést. Ezután fordultak ismét a kormányhoz, a pénzügyminiszterhez, hogy járjon el az ügyükben, ugyanakkor viszont erre a levélre már több mint 400 napja válasz nem érkezett. És akkor álljon itt egy bírósági végzés a Balassagyarmati Törvényszékről 2018-ból, amely arról rendelkezik, hogy a felszámolói díjat 63 millió forintban állapítják meg, és egyébként ezt az összeget át kell utalni. Arról is említést tesz, hogy 111 magánszemélyt tartanak nyilván, akik jogos követeléssel állnak szemben a céggel, hiszen felmondási idejük vagy végkielégítésük miatt jár nekik egyébként összességében 100 millió forint. Több mint egymilliárd forint volt az, amit a felszámolási biztos jelentett, hogy be tudtak hajtani összegként, ez viszont elment arra, hogy kifizették a NAV-ot, kifizették a bankokat és kifizették az áruházláncokat, csak pont az a baj, hogy a dolgozókat nem. A dolgozókat nem, akiket pedig először kellett volna. Arról szeretném kérdezni államtitkár urat, hogy tude a kormány segíteni az ígéretének megfelelően a károsultakon. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány célja a munkahelyteremtés és a munkahelyek megvédése és fejlesztése, ezért minden egyes munkahelyet értéknek tekintünk. A Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat széles tárházat biztosít mindazoknak a támogatásoknak és szolgáltatásoknak, amelyek az álláskeresők mielőbbi újrafoglalkoztatásának az elősegítésére irányulnak. A munkaközvetítésen túlmenően ilyen például az álláskeresők képzésének a támogatása, a munkáltató pedig bértámogatást kaphat az álláskeresők alkalmazása esetén. [[17.30]] A Nemzeti Foglalkoztatási Szolgálat minden esetben felkészült az esetleges váratlan elbocsátásokra is, és szükség esetén átképzésekkel, munkaerő-közvetítéssel, különböző munkaerőpiaci programokba való bevonással, illetve szolgáltatások biztosításával minden lehetséges módon segíti az érintett dolgozók mielőbbi újbóli elhelyezkedését. A felszámolás alatt álló vállalkozások esetén a felszámoló a Bérgarancia Alapból kérhet támogatást annak érdekében, hogy a munkabérek kifizetése folyamatosan biztosított legyen. A helyi kormányhivatalok minden esetben soron kívül bírálják el a csődbe jutott vállalat volt dolgozóinak munkabértartozás kielégítése iránti kérelmét, hogy a károsultak mielőbb hozzájuthassanak elmaradt fizetésükhöz. Tisztelt Képviselő Úr! A Palóc Kft. dolgozói esetében a Nógrád Megyei Kormányhivatal közel 1200 fő igényét rendezte az elmúlt három évben. Az utalások minden esetben a jogszabályban előírt határidőn belül megtörténtek. A kormányhivatal a kialakult helyzet megoldása érdekében folyamatosan kapcsolatot tart a vállalat vezetőségével, az érintett munkavállalók foglalkoztatási helyzetének megoldása érdekében. A leépítésre kerülő dolgozók tájékoztatást kapnak a szolgáltatási, képzési és támogatási lehetőségekről, az igények alapján személyre szabott tanácsadással, speciális tréningekkel segíti őket az álláskeresésben. A kormányhivatal járási hivatalainak foglalkoztatási osztályai is segítséget nyújtanak azon munkavállalók számára az újbóli elhelyezkedéshez, akik közös megegyezéssel távoznak a cégtől. Köszönöm a figyelmet. [[Szórványos taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr, ön nem a kérdésre válaszolt, ugyanakkor beszédes volt, amit mondott, rendkívül beszédes. Ezek az emberek közel négy éve várják a jogos juttatásukat. Huszonketten, ha felnéz, ott látja őket a karzaton, ezek az emberek azért jöttek el ma ide, hogy öntől a kormányt képviselve hallják meg azt, hogy hozzájuthatnake ahhoz az összeghez, ami jár nekik [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Négy éve!]] közel négy éve. Vannak emberek, akik csak pár százezer, vannak, akik ennél nagyobb összegű végkielégítést vagy jogos kifizetést várnak. Higgye el, államtitkár úr, ez az összeg rendkívül fontos az ő számukra, rendkívül fontos az ő családjuk számára. Nem kérnek tíz fillérrel sem többet, csak azt, ami jár, azt viszont kérik.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg az államtitkár urat. Öné a szó, államtitkár úr.
Tisztelt Képviselő Úr! A kormány intézkedéseinek következtében a foglalkoztatottak létszáma négy és fél millióra emelkedett mostanra, az újraelhelyezkedési esélyek éppen ezért soha nem látott módon kedvezőek, mivel jelenleg a nemzetgazdaság több szektorát is jelentős munkaerőhiány jellemzi. Abban bízunk, és ebben nyújtunk mindenfajta támogatást az érintetteknek, hogy az elbocsátott dolgozók jelentős része rövid időn belül újra el tud majd helyezkedni, és az is valószínűsíthető [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Négy éve várják a pénzüket!]] , hogy a munkanélkülivé váló dolgozók foglalkoztatása valamilyen formában továbbra is helyben megoldható lesz majd. Tisztelt Képviselő Úr! Ha valóban több információt szeretett volna tőlem hallani, akkor nem ma délben adja le a kérdését [[Moraj a Jobbik soraiban.]] , hogy megfelelő információkat tudjak önnek válaszként adni. Köszönöm a megtisztelő figyelmét.
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Simicskó István, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan biztosítja a kormány a tokiói olimpiára való felkészülést?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Szabó Tünde államtitkár asszonyt jelölte ki. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét, vagy személyesen a miniszter úrtól… [[Dr. Simicskó István: Igen.]] Igen. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Kedves Államtitkár Asszony! Tisztelt Képviselőtársaim! Az ókori görögök már úgy tartották, hogy a mozgás, a sport mind a testnek, mind a léleknek javára válik, az ellenkezője pedig a kárára. Wolfgang Behringer kiváló német sporttörténész úgy fogalmazta meg a sportról alkotott téziseit, hogy a sport nem más, mint kulcs a társadalom működési módjához. Ha ezt is megvizsgáljuk és megnézzük, akkor jól látható, hogy a magyar kormány sportbarát kormány, és ez nagyon helyes, szép dolog, hogy a sportot ilyen mértékben segíti és támogatja. 2020., azaz ez év július 24-én, ha minden jól megy reméljük, hogy minden jól megy , akkor olimpiára kerül sor Tokióban, Japánban. Én bízom benne, hogy nem fogja megzavarni a koronavírusnak a terjedése. Egy biztos, hogy amire most tekintettel lehetünk, az az, hogy Magyarországnak nagyon komoly sikerei és eredményei vannak, a magyar sportolóknak kiváló eredményei vannak. Ha az elmúlt időszakot végigtekintjük, gyakorlatilag az újkori olimpiák történetében, 1896 óta 28 olimpiát rendeztek, 26-on vett részt Magyarország, ’20-ban Antwerpenben és ’84-ben Los Angelesben kimaradt mindez sajnos politikai okok miatt, 177 aranyérmet szereztek eddig az újkori olimpiák történetében a télit is beleszámítva a magyar sportolók, összesen 502 érmet, nyolcadikok vagyunk a világrangsorban a sportteljesítménynek köszönhetően, óriási teljesítmény mindez. Tisztelt Államtitkár Asszony! A következő kérdésem lenne, hiszen hallhattuk a Magyar Olimpiai Bizottság részéről a várakozásokat, ez nagyon szép és örvendetes, 13 érmet vár a Magyar Olimpiai Bizottság, 24 pontszerző helyet, én bízom benne, hogy ezt sikerül, akár még fölötte is teljesíteni. Viszont milyen várakozással tekint a tokiói olimpiára a magyar kormány, és milyen módon biztosítja a magyar sportolók felkészülését, hogy minél sikeresebbek lehessünk ezen az olimpián is? Várom a megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Szabó Tünde államtitkár asszonynak. Parancsoljon, államtitkár asszony!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Mindannyian nagyon-nagyon büszkék vagyunk a sportolóinkra, eredményeikre, bajnokainkra, hiszen mindannyian példaképként állnak előttünk, és amikor felcsendül a nemzeti Himnusz, akkor valamennyien úgy érezzük, hogy egy kicsit hozzájárultunk ehhez a sikerhez, és ezeket a sikereket még tovább szeretnénk kiterjeszteni. Hiszen a sport közösségteremtő ereje egyesít, és minden magyart pártállástól és világnézettől függetlenül támogat, ahhoz a sportolóinknak mindent meg kell adni, hogy a céljaikat el tudják érni, és ehhez biztosítjuk, amit a sportolók és a sportszakemberek kérnek, hogy az olimpián és a paralimpián nagyon sikeresen tudjanak részt venni. Hangsúlyozom, hogy ez a felkészülési időszak nemcsak erről az évről szól, hanem négy évet foglal magában, azaz Riót követően elkezdődött. Csupán néhány számadatot említenék: 2018-ban 3,2 milliárd forintot fordítottunk az olimpiai felkészülés szakmai támogatására, az elmúlt évben 4,2 milliárd forintot, míg az idei esztendőben 4,6 milliárd forint kerül meghatározásra, amely a doppingellenes feladatokat is magában tartalmazza plusztámogatásként. Sportolóink már 72 kvótát szereztek, ezenfelül 29-en teljesítették az olimpiai indulás jogát, de tudjuk, hogy javában zajlanak az olimpiai kvalifikációs események. És itt megemlíteném, ha már a nemzetközi sporteseményekről volt szó, hogy a koronavírus egy új, soha nem tapasztalt helyzetet hozott a sport világában is, így nekünk az elsődleges feladatunk, hogy a sportolók egészségének védelmét a teljes fokon, a legmagasabb fokon tudjuk érvényesíteni, ehhez minden szükséges intézkedést a magyar kormány megtesz. Ahogy említettem, az előző év eredményeire tekintve, és ha a felkészülés, a jelen időszakát nézzük, akkor egy nagyon sikeres olimpiai és paralimpiai szereplés várható. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Nagyon szépen köszönöm az államtitkár asszonynak a megnyugtató válaszokat. Mi is csak bizakodni tudunk, hogy megrendezésre kerül a tokiói olimpia rendes időben, rendes helyszínen, az eredetileg eltervezett helyszínen, és természetesen abban is reménykedünk és mindannyian szurkolunk, hogy a magyar sportolók minél több sikert hozzanak, hiszen az olimpia mindig a sport ünnepe, az olimpia egyben a béke szimbóluma is. Már Coubertin báró is ezért indította útjára 1503 éves szünetet követően, és bízunk benne, hogy valóban bizonyos értelemben elcsitulnak a fegyverek a világban, és egy eredményes, sikeres, mindenki számára üdvözítő olimpiának lehetünk majd a részesei. Én bízom benne, hogy azok a várakozások, amelyeket a Magyar Olimpiai Bizottság is meg a kormány is megfogalmazott, teljesülnek, sőt minél több aranyéremmel, minél több éremmel térhetnek haza a magyar sportolók. A sport, tudjuk, az olimpia különösen arról híres, hogy a részvétel a fontos, de azért mi, magyarok mindig bízunk benne hiszen szeretnénk, ha sportoló nemzetté válnánk, valóban minél többen sportolnának, és egy olimpia mindig lökést ad a sportolói kedvnek, hajlandóságnak a megadásához, sok-sok magyar gyermek kezd el sportolni az olimpiai sikerek láttán , hogy ebben az értelemben is sikeres olimpia előtt állunk. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg az államtitkár asszonyt. Parancsoljon! [[17.40]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Ugye, mindenkinek a vágya, hogy minél sikeresebbek legyenek a sportolóink, úgyhogy ehhez minden segítséget meg kívánunk adni. Ahogy hallhattuk, a Magyar Olimpiai Bizottság 13 érmet és 14 pontszerző helyezést prognosztizált a tokiói olimpiára, ennél jóval bizakodóbbak a sportadatelemző szervezetek, ami a magyar sportolók eredményeit tekinti. Én mindig azt mondom, mint volt sportoló, hogy a sportolók céljait nézzük meg, és annak megfelelően, amit ők el szeretnének érni, nekünk bőven elég lesz, már akkor boldogok is leszünk.Úgyhogy nekünk a magyar kormány részéről minden támogatást meg kell adnunk, ehhez biztosítjuk a sportolók, illetve a sportszakemberek igényeit és kéréseit. Úgyhogy mindannyian drukkoljunk az olimpián és a paralimpián részt vevő sportolóinknak. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen államtitkár asszony válaszát. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Ki a tisztességtelen, ki állítja meg őket?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan távolléte miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat, miniszterhelyettest jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Igen, öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Körülbelül másfél hete robbant a botrány, hogy a koronavírussal kapcsolatban fertőtlenítőszerekről derült ki, hogy a NER által egyik közkedvelt cég olyan tisztítószereket szállított be közintézményekbe a szállítmányozási cégekhez, amelyek éppen csak fertőtlenítőszert nem tartalmaztak. Akkor kértük a kormányt és a hatóságokat, hogy fogyasztóvédelmi megerősítést kapjanak és vizsgálatokat indítsanak, hogy ne éljenek vissza a cégek, és főleg a kereskedelemben tapasztaltak miatt ne éljenek vissza a fogyasztókkal. Azóta mindennap kiállnak és elmondják, hogy elindították ezeket a fogyasztóvédelmi vizsgálatokat, de azt láthatjuk, államtitkár úr, hogy az elmúlt hetek felvásárlási lázának köszönhetően a kereskedelmi cégek brutális áremelést hajtottak végre Magyarországon. Néhány adatot azért mondanék, biztosan ismert államtitkár úrnak is, hogy az alma 83 százalékkal lett drágább az elmúlt hetekben, a burgonya 13 százalékkal, a liszt és a tartós tej 20 százalékkal, a csirkemell 30 százalékkal, a cukor 55 forinttal, több mint 20 százalékkal lett drágább az üzletekben, de nagyon sok terméket sorolhatnék, az alapvető élelmiszerekről beszélünk. Közben azt tapasztaljuk, hogy az elmúlt hetekben másfél hét alatt 25 forinttal esett a benzin ára, 23 forinttal a gázolajé, és a hétvégén megnyitották a lehetőséget, hogy a szállítmányozó cégek tudják szállítani a termékeiket. Amúgy pénteken 10 százalékkal esett a kőolaj világpiaci ára, és azóta most 30 százalékkal. Semmi nem indokolja Magyarországon ezt a brutális alapvetőélelmiszer-áremelést. Elindítottáke a vizsgálatot, államtitkár úr? Kik végzik ezeket a vizsgálatokat, és a kormánynak lehetősége van rá, beavatkozike, hogy ne rabolják le a magyar embereket ezek a kereskedelmi cégek? Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Tállai András miniszterhelyettes úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Országgyűlés! Mondanék önnek hat olyan dolgot, amiből egyről sem tehet a kormány, mégis a világban lezajló folyamat, és amit ön mond, ami egyébként igaz az áremelések tekintetében, arra mégis hatással van.Afrikai sertéspestis, Kínában a sertésállomány 55 millió tonnáról 35 millióra csökkent. Ez egész Európára hatással van, így a magyar sertéstermelőkre is, drágábban exportra el tudják adni, vagy itthon adják el drágábban. Ez a helyzet. Spanyol hóvihar, időjárási viszonyok, a gyümölcstermelés csökkent, a szállítás nem megy a hóvihar miatt, ez is áremelést generál. Az üzemanyagárak most mondta, igen, drága volt az üzemanyag, most lejjebb ment, most majd az lesz a hatása, hogy csökkenni fognak ugyanezen termékek árai. A kamionstopot a kormány feloldotta, tehát hétvégén is lehetett szállítani, tehát elősegítette. Vagy mondta az almát: tudja ön, hogy az elmúlt évben Magyarországon a gyümölcstermelés átlagosan 13 százalékkal csökkent? Az almatermelés 27 százalékkal csökkent. Ez az oka annak, hogy… [[Arató Gergely közbeszólására:]] Ja, hogy arról is a kormány tehet, hogy a kedvezőtlen időjárás miatt 27 százalékkal csökkent az almatermelés? Köszönöm szépen, kedves DK. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Vagy a forintgyengülés, importárukra, hiába mondják, hogy a kormány tehet a forintgyengülésről, a kormány megbeszéltük már más kérdéseknél nem tehet a forintgyengülésről. Vagy éppen a koronavírus, pontosan így van, a koronavírus miatt elindult egy fölvásárlási láz sajnos, aminek szintén árfelhajtó hatása van. Tisztelt Képviselő Asszony! Mondtam hat tényezőt, a világban nemzetközi szinten lezajló folyamatokat, amelyekről egyről sem tehet a kormány, de ha lesz még idő, én egy percben elmondom önnek, hogy ezzel szemben miről tehet a kormány, és mit tett a kormány. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, miniszterhelyettes úr. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Államtitkár úr, hadd kérdezzem már meg, hogy miért állnak ki mindennap, és a másik államtitkár bejelenti, hogy be fognak avatkozni kormányzati szinten, hogy a piaci szereplők ne használják ki ezt a helyzetet. Én nem az elmúlt egy évről beszéltem, az elmúlt két hétről, amikor ez a brutális áremelkedés volt. Tisztában vagyunk vele, hogy mi zajlott az elmúlt egy évben, de államtitkár úr, igen, abban a másfél hétben 25 forinttal lett olcsóbb a benzin, és még ez csökkenni fog, már látjuk a világpiaci árakat. Mikor avatkoznak be? Nem lesz olcsóbb egyetlenegy termék sem, saját magát hazudtolja meg, államtitkár úr!Én csak azt kérem, amit mindennap bejelentenek, hogy ki végzi el a vizsgálatot, milyen hatása van a vizsgálatoknak, szabtake ki azóta büntetést, mert mi csak azt látjuk, és egyszerű állampolgárként is, hogy bemegyünk a boltba, és a koronavírus megjelente óta brutálisan mennek fel az alapvetőélelmiszer-árak. Önök meg kiállnak, és mindennap elmondják, hogy ezt meg fogják akadályozni. A kormánynak ez a dolga, államtitkár úr. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Ne azt mondja, hogy önöknek erre nincsen ráhatása, de van, államtitkár úr, csak be kell avatkozni! Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Viszonválasz illeti meg államtitkár urat, miniszterhelyettes urat. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Asszony! Ön összekever két rendszert, most piacgazdaság van, amiről ön beszél, hogy a kormány beavatkozik, az egy másik rendszer volt. [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Szocializmus! Nosztalgia! Derültség a kormánypártok soraiban.]] Egyébként pedig elmondom önnek, hogy több mint hat éve a kiskereskedelmi forgalom növekszik, ha olyan rossz lenne Magyarországon, és az áremelés elvinné a jövedelmeket, és nem tudnának az emberek vásárolni, akkor nem nőne folyamatosan 80 hónapja a kiskereskedelmi forgalom. Tudja, miért? Mert a kormány egyről tehet, a jövedelmek változásáról, úgy, hogy csökkenti az adót, az szja-t, csökkenti az áfát, csökkenti a munkáltatók terheit, a szociális hozzájárulási adót, növeli a családi adókedvezményt, hogy több legyen a családoknak, a családtámogatási rendszerrel, a babaváró támogatással, a nyugdíjak értékének a megőrzésével, a CSOK-kal. Ezt teszi a kormány, és ezért van az, hogy vannak ilyen ciklikus dolgok, egyedi dolgok, amikor növekednek az árak, ennek ellenére a fogyasztás, hiába vágyakozik rá, így sem csökken Magyarországon. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr válaszát. Tisztelt Országgyűlés! 17 óra 47 perc van, az azonnali kérdések tárgyalásának végére értünk.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az emberkereskedelem áldozatainak kizsákmányolása elleni fellépés érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/9280. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. március 5-én tartott ülésén megtárgyalta az emberkereskedelem áldozatainak kizsákmányolása elleni fellépés érdekében szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/9280. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 33 igen szavazattal, 2 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő javaslat hatékonyabb eszközökkel kívánja a fiatalkorú személyeket megvédeni a szexuális kizsákmányolással szemben. Éppen ezért a nemzetközi gyakorlathoz, például a New York-i egyezményhez vagy az Európa Tanács egyezményéhez is igazodóan, valamint az egyéb uniós jogi előírásoknak eleget téve szükséges a hatályos magyar szabályozás módosítása. Úgy célszerű megalkotni a vonatkozó jogszabályokat, hogy azok az összes, prostitúcióban részt vevő gyermeket áldozatnak vagy az emberkereskedelem feltételezett áldozatának, ne pedig elkövetőnek tekintsék a gyermek mindenek felett álló érdekeinek védelme érdekében. [[17.50]] Az előttünk fekvő javaslat fő irányai tehát a felajánlkozás tilalmának rögzítése, az eddigi szabálysértés kizárása felajánlkozás esetén, a gyermekvédelmi intézményrendszer fejlesztése és a büntetőjogi eszközrendszer erősítése. A benyújtott módosítás generális tilalmat vezet be az említett szolgáltatásnyújtásra való felajánlkozás terén, viszont annak megszegése esetére nem helyez kilátásba szabálysértési felelősségre vonást. Új, büntethetőséget kizáró okként kerül tehát a javaslat szerint bevezetésre, ha a felajánlkozó személy a cselekmény elkövetésekor a 18. életévét még nem töltötte be. Ebben az esetben a gyermekvédelmi rendszerbe bevezetett általános védelmi intézkedést kell alkalmazni. Az állam tehát nem maradhat tétlen, ha a gyermek mindenek felett álló érdekéről van szó. Az emberkereskedelem feltételezett áldozatává vált gyermek mostantól speciális ellátási szükségletű gyermeknek fog minősülni, melyhez fontos a gyermekvédelmi intézményrendszer fejlesztése. A büntetőjogi eszközrendszer erősítése érdekében a javaslat két irányból kívánja módosítani a Btk. hatályos normaszövegét, egyrészt az emberkereskedelem törvényi tényállása kerül módosításra oly módon, hogy a kizsákmányolási folyamat lényeges elemei egyértelmű kidolgozást nyernek. A Btk.-módosítás másik vetülete pedig a gyermek szexuális tevékenységére épülő más bűncselekmények súlyosbítását irányozza elő. Ez alatt érteni kell a gyermeket érintő kerítés és prostitúció elősegítését, valamint a gyermekprostitúció kihasználását. Tisztelt Ház! A Ház asztalán fekvő javaslat szabályaival reményeink szerint biztosított, hogy a 18. életévét be nem töltött személy ne legyen kitéve további, a testi, szellemi és erkölcsi fejlődését súlyosan akadályozó szexuális kizsákmányolás veszélyének, éppen ezért mindenképp támogatható. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem Völner Pál államtitkár urat, hogy az előterjesztők képviseletében most vagy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. [[Dr. Völner Pál jelzésére:]] Államtitkár úr jelzi, hogy a vitának ebben a szakaszában nem kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. Megadom a szót Arató Gergely képviselő úrnak, Demokratikus Koalíció. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Egyetlen olyan módosító javaslatunkra szeretném felhívni a figyelmet, amit a kijelölt bizottság sajnálatos módon ugyan elutasított, de mi külön szavazást fogunk róla kérni a holnapi parlamenti ülésen. Amellett szeretnék érvelni, hogy a tisztelt Ház, a frakciók támogassák ezt a módosító javaslatot, reményeim szerint akár a kormány is. Ez pedig arra vonatkozik megismételve azt, amit az általános vitában is elmondtam , hogy a törvényjavaslat alapvető céljaival, szellemiségével, a legtöbb választott eszközzel egyetértünk. Azzal is egyetértünk, hogy az ilyen helyzetbe került gyermekek esetében, a gyermekkereskedelem, illetve prostitúció áldozatává vált gyermekek esetében ne a büntetőjogi vagy akár a szabálysértési utat kövessük, hanem abba az intézményrendszerbe kerüljenek ezek a gyerekek, tudniillik a gyermekvédelmi intézmény rendszerébe, ahol ők leginkább segítséget tudnak kapni. Még egyszer mondom, egyetértünk a törvényjavaslatnak ezzel a szemléletével. Egyetlen korrekciót javaslunk. A törvényjavaslat a speciális gyermekotthont jelöli ki mint olyan intézményt, amely ellátja ezeket a gyermekeket. A speciális gyermekotthon egy létező, különböző szempontból nehéz helyzetben lévő gyermekek gondozását ellátó intézményhálózat. Tehát ezek létező intézmények, de ide a gyerekek egyedi mérlegelés és gyermekvédelmi döntés alapján kerülnek be akkor, ha ezt a helyzetük indokolja. De ha behoz valakit az utcáról a rendőr, vagy emberkereskedelem áldozataként azonosítja a rendőr, akkor ebben az esetben még nem folyt le az a gyermekvédelmi eljárás, amit gyermekvédelmi szakembereknek kell lefolytatniuk, amely döntene arról, hogy hosszabb távon mi legyen ezeknek a gyermekeknek a sorsa, hogy milyen elhelyezés indokolt az ő esetükben. Ezért javasoljuk azt, hogy megfelelően annak, ahogy az a kormány által elfogadott 2019-es kormányhatározatban szerepelt, jöjjenek létre olyan átmeneti gyermekvédelmi intézmények, amelyek speciálisan ezeknek a gyerekeknek, fiataloknak nyújtanak segítséget. Nem tudjuk, hogy mekkora a számuk, mert a kormány erről nem adott tájékoztatást sem az előterjesztés, sem a vita során, de nem lehetnek nagyon sokan, én attól félek. Azért mondom, hogy attól félek, mert szerintem sok áldozat van, de ma keveset tud belőlük a rendőrség megtalálni. Én persze bízom benne, hogy az új jogszabályok segítenek abban, hogy többet tudjanak közülük megtalálni. Amit ezzel mondani akarok: szerintem nem jelent megoldhatatlan anyagi vagy szervezési terhet az állam számára, hogy kijelöljön ilyen átmeneti menedéket nyújtó gyermekotthonokat, s ott gondoskodjon azokról a speciális ellátásokról, amire szükségük van ezeknek a gyerekeknek, addig, amíg 60 napon belül lezajlik a gyermekvédelmi eljárás, és döntés születik a végleges elhelyezésről. Látható, hogy ez a javaslat az eredeti törvényjavaslat szellemébe illeszkedik, ezért is kérem azt, hogy ezt támogassák.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak, MSZP-frakció.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! Nagyon ritka az, amikor olyan törvénymódosításról beszélünk, ahol az ellenzék összes felszólalója támogatásáról biztosítja a kormánypártot és államtitkár urat, persze a saját kritikánkat megfogalmazva. Én is nagyon sajnálom, hogy attól függetlenül, hogy felajánlottuk az együttműködésünket, és azt mondtuk, hogy végre egy olyan törvénymódosítás, amely igaz, hogy tíz éve megkésett és már régebben meg kellett volna tenni, elmondtam a vezérszónoki felszólalásomban is, hogy pontosan azért megkésett, mert egyre rosszabb jelentéseket írnak Magyarországról. Egy módosító javaslatot mi is beadtunk, de az igazságügyi bizottsági ülésen, ahol kezdeményeztük, hogy a bántalmazottaknak megadjuk azt a lehetőséget, hogy amikor a jelzőrendszerről beszélünk, akár a gyermekotthonokról, akár a rendőrségről, akkor felülről nyitott legyen a költségvetésben ennek a problémának a megoldása, akár a szociális ellátórendszerben, erre adtunk be módosító javaslatot, de a kormánypárti képviselők ezt sajnos elutasították. Pedig nagyon fontos lenne, s nemcsak ezzel az üggyel kapcsolatban, hanem ha a rendőrségről beszélünk, a jelzőrendszerről, a gyermekvédelemről, a szociális ellátórendszerről, adósok vagyunk nagyon sok mindennel. Mi tettünk egy kísérletet, de ettől függetlenül továbbra is azt tudjuk mondani, hogy egy nagyon fontos ügyről beszélünk. Természetesen támogatni fogjuk ezt a törvénymódosítást. Csak arra kérem államtitkár urat, hogy ha legközelebb egy ilyen nagyon fontos ügyről beszélünk, amit minden párt támogat, akkor legyenek szívesek önök is valamiféle pozitív hozzáállást eszközölni mifelénk. Nem akarunk rosszat ezekkel a módosítókkal, ahogy Arató Gergő is elmondta előttem. Szerintem jobbító szándékkal adtuk be, de ettől függetlenül támogatjuk, és remélem, hogy jövőre, amikor az idei évi jelentést olvassuk, akkor már előrelépést tudunk a tavalyi évhez képest bemutatni, és nem arról beszélünk, hogy hány kiskorú esett már áldozatul, hanem arról, hogy hány kiskorút tudtunk megmenteni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kovács Zoltán képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Csak nagyon röviden. Valóban egy rendkívül fontos törvényről van szó. Örömmel vettük észre, hogy a TAB támogatta azokat a módosító javaslatokat, amelyek a büntetési tételek jelentős szigorítását irányozzák elő. A vezérszónoklatomban is kértem, hogy ebbe az irányba mozduljon el a törvényjavaslat. Ami az imént felszólaló két képviselőtársamat illeti: Arató képviselő úr speciális intézményről beszélt. Ezek az intézmények megvannak ma is. Nyilvánvaló, hogy ezek bővülése a kihasználtságot illetően továbbiakat is indukálhat, ezért valóban fontos az, amiről Bangóné Borbély Ildikó beszélt, hogy költségvetési fedezetük legyen ezeknek az új intézményeknek, ha újabbakat vonunk be a rendszerbe. [[18.00]] De véleményem szerint ezt nem ebben a törvényben kell szabályozni, hanem a költségvetési törvényben kell szabályozni, hogyha ehhez pluszfedezet szükséges. Ha pedig nem, ha ezen keretek között megoldható, akkor eszerint kell megoldani a speciális ellátást. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem önöket, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom.Megkérdezem államtitkár urat, kíváne válaszolni. [[Jelzésre:]] Igen. Államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Köszönöm szépen minden pártnak a támogatását, ami ebben a fontos ügyben megnyilvánult már a bizottsági szavazásnál. Remélem, hogy a holnapi szavazásnál is ezt tapasztalhatjuk. Az Arató képviselő úr által felvetett, illetve Bangóné Borbély Ildikó képviselőtársam által felvetett kérdésben pedig a bizottsági ülésen is elhangzott, hogy ezek a jelenlegi speciális otthonok tudják kezelni ezt a kérdést. A rendőrségi intézkedés pedig arra irányul, ha történt ilyen cselekmény; ezt most is el tudják dönteni, be tudják vinni az otthonba. Gyakorlatilag a különböző szakértői eljárások elhúzódása éppen azt eredményezné, hogy nem egy azonnali védelembe kerülnének be ezeknek az ügyeknek az áldozatai. Nagyon remélem, hogy a gyakorlat majd igazolni fogja ennek a szabályozásnak a megfelelő minőségét. Valóban, ilyen ügyekben nem lehet költségvetési kérdés, hogy megfelelő fedezet álljon ezeknek az ügyeknek a rendezésére. Köszönöm. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a közérdekű cél megvalósítását szolgáló beruházásokkal összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Kocsis Máté, Fidesz, Böröcz László, Fidesz, és Nacsa Lőrinc, KDNP, képviselők által benyújtott előterjesztés T/9283. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. március 5-én tartott ülésén megtárgyalta a közérdekű cél megvalósítását szolgáló beruházásokkal összefüggésben egyes törvények módosításáról szóló T/9283. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 12 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A törvényjavaslattal a kormánypártok azt javasolják, hogy mentesüljön a közterület-használati díj megfizetése alól a közérdekű, központi költségvetésből megvalósuló építési beruházások egy szűk köre. A törvényjavaslat benyújtását az indokolja, hogy a Baranyi Krisztina vezette ferencvárosi önkormányzat több mint 100 millió forintot szedne be a tavaly januárban leégett Ráday utcai református kollégium újjáépítése után. Az építkezés a tragédia miatt szükséges, ezért nyilvánvalóan nem egy tervezett önkormányzati bevételről van szó. Az újjáépítés kisebb-nagyobb adományokból, állami támogatásból végre elkezdődhetett. A javasolt díjmentességre még a közérdekű cél megvalósítását szolgáló beruházások esetében is csak a lehető legszűkebb, az építési munkálatok elvégzéséhez nélkülözhetetlen mértékben, időtartamban és területre korlátozottan kerülhet sor. Kérem tisztelt képviselőtársaimat, hogy az elhangzottak ismeretében támogassák a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy az előterjesztők képviseletében kíváne valaki szólni. [[Nincs jelentkező.]] [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok.Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a kormány részéről kíváne valaki felszólalni. (Nincs jelentkező.) Jelentkezőt szintén nem látok. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Azért elég furcsa trükkök kerültek itt elő ezen javaslat kapcsán. Beszéljünk ezekről egy picit! Szeretném az alapvetéseket leszögezni, amelyeket még az általános vitában megosztottam önökkel. Maximálisan támogatom azt, hogy ha leég egy kollégium, azon ne legyen haszna egy helyi önkormányzatnak. Maximálisan egyetértek vele! Ott már kevésbé tudok támogató lenni, amikor a kormányzat egy saját piramisépítő vagy cicomaberuházást foganatosít, mondjuk, a Várba költöztet valakit, vagy éppen sportcsarnokot épít fel, ott ne kérdezzük meg a helyi önkormányzatot arról, hogy vane kára ezen az eseményen. Ott én már nyitottabb vagyok, kérdezzük meg, és legyen kártalanítva az, akit egy ilyen esemény mentén kár ér, mondjuk, egy helyi boltos… [[Böröcz László felé fordulva:]] Ne vigyorogjon, mert nem olyan vicces annak a helyi boltosnak, aki adott esetben nem tud kinyitni vagy az ügyfélkörét ellátni! Ha nem érti a saját maga által benyújtott javaslatot, akkor pedig megint csak nem tudok segíteni. Még egyszer mondom, a leégett kollégium kapcsán beszélgethetünk reggelig, de képviselőtársaim, ez a javaslat nem csak erre vonatkozik, hát az egész országra vonatkozó módon benyújtottak egy javaslatot… [[Böröcz László felé fordulva:]] Képviselőtársam, ne röhögcséljen már, hogyha valódi emberek valódi problémáit hozzuk be a Házba! [[Böröcz László: Bocsánat!]] Hát ne vicceljen már! Elképesztő! Az a helyzet, hogy a Törvényalkotási bizottság elé került papiros alapján itt azért némifajta visszamenőleges hatályt is felfedezni vélünk. Ha nem így van, akkor ezt cáfolják meg, és nagy tisztelettel fogadom. Az alapfeltevésnél van közöttünk némi vita. Még egyszer mondom, egy ilyen katasztrofális esemény kapcsán én mindenféle segítséget indokoltnak tartok, és azt is, hogy ennek mentén ne keletkezzen bevétel az önkormányzat oldalán. Viszont azt is elképesztőnek tartom, hogy ha a Várba költözés kapcsán felmerülnek hasonló károk egy helyi önkormányzat szintjén, azoknak a kompenzálásáról még csak szót se lehessen ejteni, ezért egy áthidaló javaslattal szeretnék élni. Ugye, az a célunk, hogy egy önkormányzat, idézőjelben, ne nyerjen semmit, bár erről lehetne vitatkozni, hiszen egy önkormányzat joggal tarthatna számot erre a bevételre. A másik oldalról azt is látjuk, hogy a kormányzat meg akar szüntetni ezzel egy, a helyi önkormányzatok irányába folyósított transzfert. A javaslatom az, hogy válasszunk egy közcélt, amelyre úgyis központilag kellene Magyarországnak költenie, és amire ez a kormány nem költ semmit tíz éve, fogjuk meg ezt a pozitív közcélt, egyébként a bérlakások építésére gondoltam, csináljuk azt, hogy nem szedik be ezt az adót, nem teszik beszedhetővé, viszont pántlikázott módon megjelöljük ezt az összeget, és egy központi költségvetési alapból az érintett önkormányzat ezen összegkeret erejéig és terhére bérlakások építésére pályázhat, és ezt az összeget le is hívhatja. Máris fogtunk egy olyan pozitív célt, amelynek finanszírozása elől normális körülmények között, normális demokráciában ez a kormányzat nem térhetne ki, és máris fogtunk egy olyan hasznosulási pontot, amelynek értelmében ez a most még furcsa, kicsit erőből játszó, és a visszamenő hatályát tisztáznunk kell, de egyébként kicsit furcsa körülmények között létrejött javaslat nem biztos, hogy jól fogja meg a problémát. Ha ezt úgy vezetik elő, hogy leégett egy kollégium, szeretnék az eredeti állapotot a lehetőségekhez mérten helyreállítani, bár nyilván az elveszett életet nem lehet pótolni, tehát a legnagyobb tragédiával nem tud ez a parlament mit kezdeni, de ha így kezdik, hogy ennek kapcsán nem akarnak önkormányzati bevételeket látni, szerintem mindenki elfogadta volna. Ez a javaslat nem erről az esetről szól kizárólag. Országos szélességű javaslatról van szó, és az időbeli hatálya is tisztázandó. Éppen ezért javaslom azt, hogy ezen pozitív javaslattal, egy közcél megfogásával, az idézőjeles bevételek olyan irányba fordításával, ami amúgy is érdeke a központi költségvetésnek, a kormánynak és a helyi önkormányzatoknak is, hidaljuk át ezt a problémát. Ha a kivitelezés mikéntjére kíváncsiak, a Jobbik „Mi Várunk” programja, egy bérlakásépítési, otthonteremtési program kész van. Mi ezt ingyen és bérmentve átadjuk önöknek, licencdíjat sem kérünk, csak valósítsák meg. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Molnár Gyula képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon! [[18.10]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Előterjesztők! Igennel szavazni, tervező képviselőtársaim felé fordulok, valamiért úgy érzékelem itt a teremben és a TAB-döntés után, hogy nem sikerült önöket meggyőznünk nem, látom a tekintetükben. Akkor én egy picit más nyomvonalon, mint az előttem szóló jobbikos képviselőtársam, egy utolsó utáni kísérletet teszek arra, hogy megpróbáljam elmondani, hogy egy rendkívül hamis érveléssel egy kifejezetten rossz döntést kívánnak a következő napokban meghozni, ha ezt továbbviszik. Hamis az érvelés, mert hivatkoznak egy esetre, ami tényleg borzasztó, amin tényleg segíteni kell, tényleg kell vele foglalkozni, de eközben pedig meghoznak egy olyan döntést, amely ezt a dolgot már valószínűleg nem is különösebben érinti, de valójában a következő időszakban, és erről valóban szó volt itt a vitában, beláthatatlan mennyiségű cég számára teszik lehetővé azt adott esetben, hogy a bevételét növelje.Mert miről beszélünk? Egy vállalkozó, amikor egy munkát elvállal, akkor tervez költségekkel, tervez áfával, tervez a gépamortizációval, tervez azzal, hogy tb-t kell fizetni a dolgozók után, és tervez azzal, hogy közterületi díjat kell fizetni az önkormányzatoknak. Ez nem egy ajándék az önkormányzatok felé, ezt megbeszéltük múltkor is, itt közterületeket használnak, itt csomó minden olyan költség merülhet fel, amit az önkormányzatok eldöntenek, hogy mire használnak fel. Ezekkel, még egyszer mondom, az önkormányzatokat sújtják, és a vállalkozókat segítik. Nem ezt a beruházást fogják jobb helyzetbe hozni, hanem a vállalkozók zsebében hagynak több pénzt az önkormányzatok kárára. Ezt próbáltuk meg önöknek elmagyarázni, ezt próbáltuk meg ebben a vitában érzékeltetni. Én azt látom, hogy önök ezt nem így gondolják. Azt a jó hírt szeretném önöknek mondani, hogy ennek az ügynek nem lesz vége holnap a szavazásnál, mert fogjuk figyelni azt, hogy mik lesznek ezek a beruházások, amelyek a következő években olyan kiemeltek lesznek, amelyek nem fizetnek közterület-foglalást. És minden ilyen dolgot szembe fogunk állítani azzal, amit önök elmulasztanak az egészségügyben, az oktatásban és egyéb helyeken kifizetni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Az időkeret miatt kénytelen vagyok rendkívül szűkre szabni, amit mondani szeretnék. Azt gondolom, hogy egyértelműen látni kell mindenkinek és ezt Z. Kárpát Dániel képviselőtársamnak is mondom , hogy ez a törvény nem, nem és nem arról szól, hogy fel akarják újítani a leégett kollégiumot. A kollégium nem kiemelt kormányzati beruházás, semmilyen módon jelen pillanatban nem hatályos rá ez a törvény. És ha nincs igazam, akkor cáfoljon meg képviselőtársam, ahelyett, hogy belekiabál a felszólalásomba. [[Nacsa Lőrinc széttárja karjait.]] Ennek a törvénynek a célja a lejáratás. Egyetlenegy céljuk van ezzel, hogy lejárassák a IX. kerület nagy többséggel megválasztott polgármesterét, Baranyi Krisztinát. Ez az egyetlen célja van ennek a törvényjavaslatnak. [[Ungár Péter: Így van.]] Ja, igen, és az, hogy megint milliárdokat hagyjanak a beruházók zsebében. Mert ez a pénz a beruházók zsebében marad. Mert merje azt mondani bármelyik kormánypárti képviselőtársam, hogy bármelyik kormányzati beruházás nulla forint profittal fog elkészülni. Azt gondolom, hogy ezt önök sem tudják igazolni. És egyébként, hozzáteszem, ez a pénz az önkormányzatoknál azért szükséges, hogy szabályozza, hogy tényleg csak a szükséges mértékben terheljék meg az ott lakókat az építés nehézségeivel. Mondok példát: egyébként a Duna Aszfalt volt, azt hiszem, annak az előterjesztésnek a kezdvezményezettje, amely először kért és nem kapott közterület-használati engedélyt. Majd utána megismételte ugyanazt a kérelmet úgy, hogy már csak feleannyi közterület igénybevételéről szólt a kérelem. Kérem tisztelettel, ez tökéletesen igazolja azt, hogy annak a valószínűsége, hogy nem fognak itt a szükséges mértéken túl nyújtózkodni majd a kivitelezők, minimális. De igazándiból mindegy is, mert beszélhetek én erről hosszú órákat. Összefoglalva: nem tudok mást mondani, mint hogy ocsmány lejáratásra próbálják felhasználni a jogalkotás rendszerét, és egyébként, amivel érvelnek, arra még csak nem is hatályos ez a törvény, elfogadása esetén sem. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Böröcz László képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Csak néhány gyors mondatban szeretnék reagálni az elhangzottakra. Először is, minden tiszteletem Z. Kárpát Dániel képviselőtársunk iránt meg a kiváló álláspontja iránt, hogy most a Jobbik partner abban, hogy ezt a kollégiumügyet lerendezzék, de miért nem a jobbikos képviselőtársuk szólalt fel ez ellen a ferencvárosi ülésen [[Nacsa Lőrinc: Megszavazta!]] és miért szavazta meg a polgármester előterjesztését? Miért? [[Z. Kárpát Dániel: Most komolyan?]] Most persze könnyű itt kihegyezni erre az egészet. Megértem, hogy most hirtelen a jó szándéktól vezérelve szeretnék megoldani ezt a problémát, de ott kellett volna, képviselő-testületen, helyben kezelni ezt [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] , és akkor talán nem állnánk itt. A másik pedig az, hogy végül is ahhoz adta a döntését, hogy a református egyházat most 30 millióval a későbbiekben meg nyilván, ha a polgármester szavazatkérésének megfelelően szavaz, akkor további 70-80-90 millió forinttal drágítja a beruházást. Molnár Gyula képviselőtársamnak szeretném jelezni, amit már egyszer megbeszéltünk itt: amennyiben önnek igaza van ebben az ügyben, akkor az ön bevallása szerint végül is kétmilliárd forintot játszott át a külföldi beruházónak a hármas metró ügyében. [[Molnár Gyula: Elévült! Derültség az ellenzék soraiban. Nacsa Lőrinc: Négyes!]] Négyes metró ügyében. Erre inkább nem reagálok, képviselő úr! Összességében szerintem minden egyes kiemelt beruházásról elmondható, hogy amennyiben az egy város, egy település érdekét szolgálja, és akár a köznek, a kerületnek meg a városnak a területe is megújul a beruházás által, úgy egyébként az elmúlt időszakban, akár ellenzéki, akár kormánypárti városvezetés volt, minden egyes esetben igyekeztek kedvezménnyel biztosítani a beruházás létrejöttét. És az szerintem nagyon hibás logika és érvelés, hogy itt majd a vállalkozóknak fognak pluszkedvezményeket biztosítani, hiszen nyilván a beruházó, az önkormányzat előre tudja majd kalkulálni, ha ilyen döntés érkezik, és nyilván annyival olcsóbb lesz maga a beruházás. Köszönöm. [[Csárdi Antal: Nyilván! Nacsa Lőrinc: Nyilván.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anitának.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Az általános vita kereteiben már nagyon részletesen kiveséztük, hogy miről is szól ez a jogszabály, és bebizonyította az a TAB-módosító, amit önök megtettek, kormánypárti képviselők, hogy nem a Gazdasági bizottságra, a szakbizottságra hozták be azt a módosítást, hanem a Törvényalkotási bizottságon szuszakolták át. Ugyanis miről szól ez a módosítás? Arról szól, hogy visszamenőleges hatállyal is lehet majd érvényesíteni ezeket a követeléseket, kötelezettségeket, vagyis az önkormányzatok továbbra is olyan döntéskényszerben lesznek, hogy önök azt mondják, hogy ez a bevétel nem fogja őket megilletni. Hiszen most látjuk, hogy akár a Duna Aszfalt ügye, amit felhozott képviselőtársam, és ezt az általános vitában nagyon hosszasan taglaltunk, ez az első olyan lépés. De ez, ahogy elhangzott, egy trójai faló, egy biankó csekk, amit önök holnap szavazás útján ki akarnak állítani, és ezzel további önkormányzati döntéseket akadályozhatnak meg, hiszen olyan bevételkiesés lesz az elkövetkezendő időszakban az önkormányzatoknál, amit majd pótolni nagyon nehezen lehet. Hadd hívjam fel a tisztelt Ház figyelmét, hogy az iparűzési adóval kapcsolatos belengetett változások is igenis napirenden lesznek itt a tisztelt Házban, ugyanis nem hagyhatjuk azt, hogy az önkormányzatok további kivéreztetése folyjon. Erre egyébként a kecskeméti kihelyezett gazdasági bizottsági ülésen is volt egy ragyogó példa, amikor is a kormánypárti polgármester asszony is a prezentációja végén egy igen komoly igazságbeszédet mondott, amikor ő is felhívta a figyelmet, ugyanúgy, mint a székesfehérvári polgármester úr, hogy nagyon komoly problémák lesznek az iparűzési adó megnyirbálásával kapcsolatosan. És amire ő javaslatot tett ott Kecskeméten, hogy el kellene gondolkozni a kormányzatnak, hogy a személyi jövedelemadó visszajuttatott része, amit önök eltöröltek, ismételten kerüljön vissza az önkormányzatokhoz, annak legalább egy része, hiszen a fejlődésnek ez egy kulcsa, hogy legyen bevétele az önkormányzatnak. És nem elég, hogy ennek a közterület-használati díjnak az elvételével önök játszanak, további nagyon komoly intézkedéseket terveznek, amiről egyelőre hallgatnak, de tudjuk, hogy ami már egyszer felröppent, az be fog következni. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak, Miniszterelnökség. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Alapvetően azért kértem szót, mert az alkotmányosság biztosítása a kormány felelőssége, így erre a típusú ellenzéki kritikára szeretnék reagálni. De ha megengedik, ezt megelőzően egy általános megjegyzést tennék, mégpedig azt ez nyilván az ellenzéki és a kormánypárti képviselőknek sem fog meglepetést okozni , hogy a kormány támogatja az előttünk fekvő törvényjavaslatot. [[18.20]] Egy dologra hívnám fel az ellenzéki képviselők figyelmét, arra, hogy pénzügyi jogi szempontból ez a közterület-használati díj, amiről beszélünk, nem egy adó, ez nem egy átengedett központi bevétel. Ez egy díj, amely a pénzügyi jog általános szabályai szerint célhoz kötött és költséghez kötött. Tehát itt per definitionem nem lehet olyan bevétel, amelyet nem így célhoz kötötten és nem ehhez a tevékenységhez vagy az adott beruházáshoz kötötten használ fel az önkormányzat. Csak ezt többen említették, hogy az önkormányzat működése ellehetetlenül. Na most, az önkormányzat működése nem lehetetlenülhet el egy díjbevétel átstrukturálódása miatt, mert ezt a díjbevételt per definitionem nem lehet az önkormányzat működésére fordítani, hanem az adott beruházásnak a közterület-használattal összefüggő költségeit lehet emiatt tompítani. Tehát amiről önök beszélnek, az nem következhet be. Nyilván az indok az, ami miatt a kormányzati támogatás megáll e miatt a törvényjavaslat miatt, hogy vannak olyan kiemelt beruházások és ezeken belül is van kevesebb, mint egy tucat olyan kiemelten közérdekű beruházás, amelynek esetében az a cél és az az indok, ami a beruházás mögött áll, az olyan mértékben kiemelten közérdekű, hogy az önkormányzatoknak ezt a bevételszerzési logikáját az Országgyűlés vagy a kormány törvényben vagy kormányrendeletben lehet ilyen döntést meghozni felül tudja írni. Szerintünk ez elfogadható. Ráadásul az a törvényalkotási bizottsági módosítóként bekerült átmeneti szabály, amelyre a képviselő úr is utalt, szerintünk nem okoz alkotmányossági problémát, az kifejezetten a jogbiztonságot segíti. A jogalkotásról szóló törvény ugyanis, és ez az Alkotmánybíróság gyakorlatával is egyező, feketén-fehéren kimondja, hogy lehet olyan szabályozási megoldást is alkalmazni, amely a folyamatban lévő ügyekre is kiterjed, illetve lehet olyan szabályozási megoldást is alkalmazni, amely nem terjed ki a folyamatban lévő ügyekre. Ezt a jogalkotó teljesen szabadon dönti el, hogy melyik átmeneti rendelkezési konstrukciót használja. De ha a jogalkotó, úgy, ahogy ebben az esetben, úgy döntött, hogy a folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni rendeli a szabályozást, amivel összefüggésben, még egyszer mondom, alkotmányossági kérdés nem merülhet fel, akkor rendelkezni kell arról, hogy az a közterület-használati díjrész, amely már a törvény hatálybalépését megelőző időszakra az akkor hatályos jogszabályok szerint jogosan járt az önkormányzatnak, azt ez az új szabályozás ne érintse, mert az lenne a visszaható hatályú törvényhozás tilalmába ütköző. Ezért aztán ez az átmeneti rendelkezés kifejezetten úgy rendelkezik, hogy 1. folyamatban lévő beruházásokra is alkalmazandó, 2. viszont ott csak azokra a díjtételekre lehet ezt az új szabályozást alkalmazni, amelyek a törvényjavaslat hatálybalépése után következnek. Ez nem okoz jogbiztonsági vagy jogállamisági problémákat a visszaható hatályú jogalkotás révén, hanem kifejezetten egy olyan konstrukció, amely bizonytalanságot szüntet meg, tehát a normavilágosságot erősíti, és áttételeken keresztül pedig a jogbiztonságot is erősíti. Ezért aztán nemcsak az eredeti törvényjavaslatot, hanem a TAB módosító javaslatát, így az előttünk fekvő egységes javaslatot is támogatni tudjuk. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! Z. Kárpát Dániel kérdezte, hogy hogy van ez a visszamenő hatály. Orbán államtitkár úr most mondta el, de a módosítóban is az van benne, hogy a jogszabály hatálybalépésének napjától illeti meg a beruházót ez a mentesség. Tehát a visszamenő hatály azt jelenti, hogyha a jogszabály hatálybalépését megelőzően is megilletné. Mivel nem illeti meg, csak aznaptól, amikor hatályba lép, ezért nem beszélhetünk visszamenő hatályról. Mint ahogy jelenleg a IX. kerületi református kollégium bontási folyamatára megítélt harminc-egynéhány millió forintos közterület-használati díjból időarányosan fogják majd levonni a törvény hatálybalépését követő időszakot, és természetesen a már befizetett összeg az eltelt időszakra az önkormányzatnál marad, mert nincs visszamenő hatály. Ezért van benne az, hogy a hatálybalépés napjától illeti meg. Olyankor töredék összeget kell megállapítani időarányosan, ez lesz majd a gyakorlat, ezért nincs is visszamenő hatály. Az a helyzet, tisztelt hölgyeim és uraim, tisztelt képviselőtársaim, hogy itt a kiemelt közérdeket képviselő beruházásoknál él majd csak ez a mentesség. Ez nem sok. Ez egy évben alig pár darab, a kormány megállapítja, a Magyar Közlönyben vissza lehet nézni, hogy akár a nemzetgazdaságilag kiemelt vagy kiemelt közérdeket tartalmazó beruházások nem magas számot képviselnek. Tehát nem minden állami beruházásról vagy nem minden 50 százalék fölötti állami költségvetéssel rendelkező beruházásról van szó. Még egyszer elmondom, amit az általános vitában is elmondtunk, csak önök nem értették meg, hogy nem a beruházót illeti meg ez, hanem a beruházást illeti meg ez a mentesség. Tehát ennyivel olcsóbb lesz az a beruházás, hiszen ha kiemelt beruházássá van nyilvánítva a beruházás megkezdése előtt, akkor természetesen ezek a költségvetési tételek már nem fognak rá vonatkozni, így ezáltal olcsóbb lesz. Még egy nagyon fontos szempont, amit szintén felvetett jobbikos képviselőtársam is. Ez a beruházás az ott élőknek, annak az önkormányzatnak jó. Rengeteg ilyen beruházás jó az ott élőknek, megszépül a környezet, használható ingatlanépületek, fontos funkciók kerülnek oda. Egyébként egy önkormányzat lakóközösségének jók ezek a beruházások, hasznosak, az életminőséget is javító beruházásokról is szó van, hiszen olyankor mindig egy épületnek a környezete is megépül, az infrastruktúra is kiépül körülötte. Tehát itt nem arról van szó, hogy egy elefántcsonttornyot képzeljenek el, ahol csak a beruházás megvalósítójának jó ez a beruházás, hanem a közösség javát is szolgálja nyilvánvalóan. Csárdi képviselő úrnál érzek egy kis repedést az ellenzéki összeboruláson, hiszen Molnár Gyula azt mondta, hogy semmi köze a törvényjavaslatnak a református kollégium leégéséhez, majd ön azt mondta, hogy ez a törvény kizárólag arról szól, hogy a IX. kerületi önkormányzatot büntessük a református kollégium ügyében. [[Csárdi Antal: Nem ezt mondta.]] Tehát próbáljanak egyeztetni, hogy most akkor a református egyházról szól vagy nem. Elmondtuk az elején is, hogy megtörtént ez az eset, ez példátlan, felrúgta Baranyi Krisztina a társadalmi konszenzust, amit eddig élvezett ez az ügy, hogy kiemelt beruházásoknál, fontos, egyházi, oktatási, szociális célú beruházásoknál az önkormányzat, a testület, amire lehetősége volt, elengedte ezeket a díjakat. Baranyi Krisztina azonban felrúgta ezt a konszenzust, ezért volt szükség erre a törvényjavaslatra. Semmi köze a lejáratáshoz, ahhoz van köze, hogy a IX. kerületben a polgármester asszony még 10 százalék engedményt sem akart adni, és gyűlölettel kikelt ez ellen a beruházás ellen. Egyébként pedig magánadományok, a hívek adományai révén és állami beruházásként egy nagyon fontos célt valósít meg. Molnár Gyula mondta, hogy nyomon fogják követni a törvény későbbi életét, tényleg erre kérem önöket, ez nagyon fontos. Ő arra tett kísérletet, hogy a mi álláspontunkat változtassa meg, én arra teszek kísérletet, hogy ön szavazzon holnap igennel esetleg, mert a kétharmados törvényjavaslathoz mégiscsak fontos, hogy akár önök is támogassák. Ez is fontos lenne. Azt gondolom, számon lehet majd kérni ezeknek a beruházásoknak a számát. Meg kell nézni, hogy eddig hány nemzetgazdaságilag kiemelt, közérdeket képviselő beruházás volt. Jelenleg is folyamatban nincs tíz darab ilyen beruházás, jelenleg az országban. Azt gondolom, hogy a közösségnek fontos beruházásoknál, ahol sokszor az önkormányzat eddig is eltekintett ettől a díjtól, az ezután is így legyen, és ez fontos, ezért kérem önöket, hogy majd holnap is támogassák a törvényjavaslatot. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Folytatjuk a képviselői felszólalásokat. Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Az előző hozzászólások sarkalltak arra, hogy ismételten szót kérjek, ugyanis most mondták ki, hogy pluszjövedelemhez, extraprofithoz juttatják ezeket a vállalkozásokat folyamatban lévő ügyeknél. Ugyanis mit mondtak? Attól a naptól fogja megilletni őket a kedvezmény. Akkor a közbeszerzési eljárást is módosítani fogják? Ugyanis ezek a cégek bekalkulálták a költségeik közé ezt a közterület-használati díjat. Tehát ha ezzel ők kalkuláltak, és nem kell nekik attól a naptól megfizetni, ahogy ez a jogszabály életbe lép, onnantól kezdve az ott fog maradni náluk. Tehát ahogy most elhangzott, folyamatban van körülbelül tíz beruházás, ezt Nacsa Lőrinc képviselőtársam mondta. Ennél a tíz beruházásnál visszamenőlegesen, attól a naptól, amikor önök a holnapi napon el fogják fogadni ezt a jogszabályt nyilván a Jobbik képviselőcsoportja ehhez nem tudja adni a nevét , gyakorlatilag ellehetetlenítik azokat az önkormányzatokat ebben az ügyben. Ugyanis ezt az extrabevételt a közterület-használati díj elengedésével azok a cégek fogják megszerezni.Még egy fontos dolog: igen, a közterület helyreállítását is ebből finanszírozhatták volna az önkormányzatok, ez is el fog most már a jövőben maradni, ha önök ezt holnap megszavazzák. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]] [[18.30]]
Köszönöm szépen. Megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót. Államtitkár Úr! Képviselőtársaim! Böröcz Képviselőtársam! Nacsa Képviselőtársam! Legyenek szívesek, mondják be a jegyzőkönyvbe, hogy a református kollégium felújítása közérdeket tartalmazó kiemelt kormányzati beruházás. Könyörgöm, ezt az egy mondatot mondják be, hogy jelen pillanatban a kollégium építése ebbe a kategóriába esik! Ez az egy kérésem van. Kettő: azt mondja Nacsa képviselőtársam, hogy olcsóbb lesz a beruházás. Dehogy lesz olcsóbb! Dehogy lesz olcsóbb, nézzük meg! 5 milliárd forint állami forrás áll rendelkezésre a felújításra. Az 5 milliárd forintnál csak hogy értsük, hogy mekkora összegről beszélünk egy kicsivel többől építették föl a Hidegkuti Nándor Stadiont, egy 5 ezer férőhelyes fedett stadiont. Ez a helyzet! Ez a helyzet, kedves képviselőtársaim, hogy egy stadiont föl lehet építeni ebből a pénzből, nemhogy egy kollégiumot. Azt, hogy mit mondtam, érdemes majd visszahallgatni a jegyzőkönyvből, mert nem azt mondatm, hogy önök büntetni akarják a IX. kerületet, hanem azt mondtam, hogy le akarják járatni Baranyi Krisztinát, a IX. kerület polgármesterét. És ezt fenn is tartom! Egyébként pedig, ha a közterület-használati díjnak az elsődleges funkciója az, hogy helyreállítsák a közterületet, ugyan mondja már meg, tisztelt képviselőtársam vagy államtitkár úr, hogy azt a frissen felújított játszóteret, ahol egyébként ez a közterület-használati engedély elhelyezkedik miből fogja akkor felújítani a IX. kerületi önkormányzat. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Megadom a szót Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Még egy dolgot szeretnék itt felvillantani a vitában. Önök úgy nyújtották be ezt a törvényjavaslatot, hogy már az önkormányzatok nagy részének a saját költségvetése elfogadása megtörtént, amelyben kalkulált ezzel a 2020-as költségvetési bevétellel.Még egyszer mondom tehát, hogy a már megítélt, határozatban kiszabott közterület-használati díj egy részének jelen jogszabály hatálybalépését követő időszakra vonatkozó eltörlése súlyosan fogja károsítani az önkormányzatokat és akár a saját költségvetésük módosítására is szükség lehet. Tehát ismételten mondom, hogy ez a jogszabály nem teszi lehetővé, hogy ezt el tudjuk fogadni.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Kovács Zoltán képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport.
Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Néhány fogalmat azért tisztázzunk! Hogy néz ki egy önkormányzati költségvetés? Önkormányzati költségvetés normatív támogatásokból áll, saját bevételből áll, és ennek keretében költ aztán beruházásokra vagy más célokra, kulturális, jóléti célokra az önkormányzat.Ebből a saját bevételből a jelentős részét a helyiadó-bevételek adják, az egyéb ár, díj és közterület-használat nem teszi ki az 1-5 százalékát, a kicsiknél még talán ennél is kisebb. Tehát ettől nem lehetetlenül el egy önkormányzat, azért túlzásokba ne essünk! A másik, hogy miről van szó, nézzük a fogalmakat: kiemelt és közérdekű. Van egy helyi érdek, az az önkormányzaté, ez pedig közérdek, ez mindenkit érintő valamilyen formában. Az önkormányzat is nagyon sok közérdeket egyébként képvisel a különböző tevékenységei során. Azt gondolom, hogy ennek nem is beszélhetünk az összeütközéséről, hanem ennek a tulajdonképpeni közterület-használatnak a mikénti felhasználásáról van szó. Önök a beruházó oldaláról beszélnek, hogy a beruházónál marad profit, és ettől drágább lesz a beruházás. Itt pedig a beruházó vállalatról vagy cégről beszélnek. Mi pedig azt mondjuk, hogy egy beruházás ettől olcsóbb lesz a megrendelői oldalról, hiszen nem kell ezért kiadási oldalon pénzt kiadni a cég felé. Nyilvánvaló, hogy az átmenetet pedig szabályozni kell, arról Orbán Balázs elmondta a lényeges kritériumokat. Erre figyelemmel azt gondolom, hogy külön alapba ezeket a pénzeket felhasználni vagy elrendezni nem biztos, hogy alkalmas lenne egyébként bérlakásépítésre, hiszen ez egy évben nagyon kevés, nagyon kevés esetben, és a jövőben még aki költségvetést tervez, az tudja, lehet, hogy nem is teljesülnek bizonyos bevételek. Akkor módosít egy önkormányzat egyébként költségvetést, amikor erre szükség van, egy évben akár ötször is. Ez meg is történik az önkormányzatoknál. Ha nem várt bevétel jön, akkor megemeli, ha pedig nem várt kiadás jön, akkor pedig csökkenti. Ennek a felelős gazdálkodásnak a képviselő-testület a letéteményese. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Jelzésre:]] Igen, megadom a szót Csárdi Antal képviselő úrnak, LMP. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Megismételném azon kérésemet, hogy államtitkár úr nem a zárszóban, de erősítse meg, hogy a kollégium felújítása kiemelt vagy nem kiemelt beruházás. Én azt állítom, hogy nem kiemelt beruházás, de azt gondolom, hogy érdemes ebben tisztán látni, mert amennyiben nem kiemelt beruházásról beszélünk, akkor hiába minden kommunikációs panel, ez a törvény nem vonatkozhat rá. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Ismét kérdezem, kíváne valaki még szólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. [[Jelzésre:]] Igen, Csárdi Antal ismételten, parancsoljon. Van még 48 másodperce, parancsoljon!
Elnézést, csak megpróbáltam…
Képviselő úr, parancsoljon, mondja!
Köszönöm szépen. Megpróbáltam megvárni, hogy hajlandóe reagálni a kérésemre bármely kormánypárti képviselő, beleértve államtitkár urat is. De láthatóan nem kívánnak vitázni ezzel a kijelentéssel. Tehát azt gondolom, nagyon fontos, hogy legyen benne a jegyzőkönyvben, hogy a kollégium felújítása nem kiemelt kormányzati beruházás, úgyhogy azt gondolom, hogy ennek a rögzítése fontos, amikor a törvény valódi okát vizsgáljuk. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak, Miniszterelnökség. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Csak azért reagálnék, mert a legfőbb népképviseleti szerv, a magyar Országgyűlés egyik képviselője által ilyen egyértelműen számunkra intézett kérdés nekem mint a kormányzat képviselőjének parancs. [[Derültség és közbeszólások az ellenzéki padsorokban. Az elnök csenget.]] Úgyhogy ezért válaszolnék rá. A törvény konstrukciója és ezt egyébként minden cinizmus nélkül mondom , képviselő úr, alapvetően más, mint amit ön ezzel kapcsolatban állít. A törvény konstrukciója ugyanis az, hogy egy olyan törvénymódosítást tesz lehetővé, amely törvényben vagy kormányrendeletben kiemelten közérdekűvé nyilváníthat bizonyos beruházásokat. Ezeknek a beruházásoknak van egy adott száma. Attól függ, hogy hogy számoljuk, jelen pillanatban nyolc ilyen beruházáscsoportot tudunk azonosítani. De ezt követően ez a szám törvényben vagy kormányrendeletben szabadon bővíthető. Így akár más beruházások is ebbe a körbe tartozhatnak. Kétségtelen, hogy a most alapul fekvő ügy azért nem okozott eddig problémát, mert alapvetően nem kellene a beruházás nagyságára tekintettel ebbe a körbe rakni. Tehát például ilyen itt a Magyar Tudományos Akadémia székházának felújítása, a Várnegyed felújítása, a kézilabda-Európa-bajnokságra épülő csarnoknak az építése, ezek azok a beruházások, amelyeket általában a jogalkotó ilyennek szokott nyilvánítani; mert a beruházás nagysága olyan, ami ezt indokolttá teszi. Ez esetben azért kell majd kivételt tenni, mert a IX. kerületi polgármester asszony azt az íratlan szabályt, ami korábban az ilyen beruházásoknál volt, tudniillik, hogy a közterület-használatért díjat nem szednek, ezt felrúgta. És erre kell egy törvényi konstrukciót kialakítani. [[Nacsa Lőrinc: Így van!]] Végül egy utolsó gondolat ehhez kapcsolódóan, meg amit Molnár képviselő úr is mondott. Szerintem az úgy van, hogy az ellenzéki képviselőknek az lesz a feladatuk, hogy azt nézzék, hogy a jövőben milyen beruházások lesznek azok, amelyeket a kormány vagy a parlament kiemelten közérdekű beruházássá nyilvánít a nemzetgazdasági szempontból kiemelt beruházások közül, és hogy azt kell figyelniük önöknek, hogy az megfelele a törvényben meghatározott feltételrendszernek. Meg van határozva, hogy ott milyen kiemelt céloknak kell megfelelni a beruházásnak, hogy ezt a döntést meg lehessen tenni. Ha a kormány vagy a parlamenti többség ennek nem megfelelő döntést hoz, akkor az Alkotmánybíróság előtt megtámadható. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[18.40]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kilenc másodperce van Csárdi Antal képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Csak szeretném megköszönni államtitkár úrnak, hogy megerősítette, hogy a kollégiumi beruházásra nem vonatkozik jelen pillanatban ez a törvény, és megerősítette azt is, hogy a személyre szabott jogalkotás iskolapéldáját láttuk. [[Dr. Orbán Balázs: Nincs is hatályban törvény!]] Köszönöm szépen.
Köszönöm. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnake még szólni az adott napirend keretében. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem… [[Jelzésre:]] Igen, Böröcz László képviselő úr kíván szólni az előterjesztő képviseletében. Megadom a szót.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tényleg csak nagyon röviden: Baranyi Krisztinát, képviselő úr, mi nem akartuk lejáratni, mert Baranyi Krisztina polgármester asszony ezzel a lépésével már lejáratta saját magát. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Szégyelld magad!]] Az az igazság, hogy államtitkár úr sok mindent elmondott, meg képviselőtársaim sok mindenre kitértek itt a válaszokat tekintve. Természetesen, ha a kormány biztosít a református egyháznak egy kollégiumfelújításhoz egy bizonyos összeget, ezt nyilván az egyház a saját kollégiumának a felújítására fogja tudni fordítani. Ha ebből tud spórolni a közterület-használati díjjal kapcsolatban, nyilván annyival több tartalmat tud egyébként a kollégium felújítása során elvégeztetni, vagy annyival csökkentheti az árat. [[Csárdi Antal: Ötmilliárd forintot!]] És államtitkár úrnak kifejezetten igaza van abban, hogy minden ilyen beruházást, amit kiemelt közérdekű beruházássá nyilvánít a kormány a törvényjavaslatnak megfelelően, minden egyes esetben önök meg fognak tudni nézni, hogy az egyébként helyes vagy nem helyes, eldönthetik majd saját maguk. Lehet vitatkozni is ezzel, bár hozzáteszem, hogy erre a javaslatra nem lett volna szükség, ha önök a IX. kerületben, az önök koalíciós társai nem ezt teszik, és a polgármester javaslatára nem próbálják meg egyébként lehúzni a református egyházat és ezáltal a kollégium újjáépítését. Úgyhogy én arra kérném mindannyiukat, hogy megfontolva ezeket, mégiscsak holnap támogassák a törvényt, mert szerintem mindannyiunk számára előnyös lesz. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Gulyás Gergely, Fidesz; Böröcz László, Fidesz; Bajkai István, Fidesz és Nacsa Lőrinc, KDNP, képviselők által benyújtott előterjesztés T/9284. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. március 5-én tartott ülésén megtárgyalta a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló 2011. évi CLXXXIX. törvény módosításáról szóló T/9284. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 11 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! A Ház asztalán fekvő javaslat a mögöttünk hagyott esztendő tapasztalataira alapozva kívánja módosítani a Magyarország helyi önkormányzatairól szóló törvényt. Sajnálatos módon, ismétlődő esetként számtalanszor előfordult, hogy a listán mandátumot szerzett önkormányzati képviselők nem vették át a megbízólevelüket. Ezen gyakorlat viszont nagymértékben veszélyeztetheti a helyi önkormányzatok alkotmányos mérceként is előírt, zavartalan működését. Az sem elhanyagolható tény továbbá, hogy a választói akarat kifejeződése súlyos sérelmet szenved. Tisztelt Képviselőtársaim! A benyújtott javaslat rögzíti, hogy ha a megválasztott önkormányzati képviselő nem veszi át a megbízólevelét, abban az esetben megbízatása nem jön létre, viszont továbbra is jelöltként a listán marad. Ily módon pedig a lista alapján a későbbiekben képviselői megbízatást szerezhet, amennyiben a listán szereplő valamennyi jelölt valamilyen, egymástól akár független oknál fogva kiesett, és nem töltheti be elnyert mandátumát. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő javaslat törekszik az önkormányzati képviselőkre, a nem képviselő bizottsági tagokra, valamint a főállású polgármesterekre irányt adó összeférhetetlenségi szabályok pontosítására is. A módosítás következtében nem állna fenn az összeférhetetlenség akkor, amikor az állam által alapított vagy tulajdoni részesedésével működő gazdálkodó szervezet felügyelőbizottságának vagy ügyvezetésének tagjává válik a képviselő. Amennyiben a helyi önkormányzat által alapított vagy annak tulajdoni részesedésével működő gazdasági társaságról beszélünk, akkor az említett személy abban tagként és személyes közreműködőként nem vehet részt, illetve a képviselet ellátására sem lehet jogosult. Tisztelt Országgyűlés! A 3 ezer fő feletti lakosságszámú települések főállású polgármestereire vonatkozó összeférhetetlenségi szabályok alapján a javaslat nevesített kivételként a jövőben más kereső foglalkozásként a megválasztott polgármesterek számára biztosítaná az egészségügyi tevékenység végzésére irányuló jogviszony létesítését. Ezáltal senki elé nem gördítene a jogalkotó akadályt arra nézve, hogy életmentő hivatását önkéntes elhatározásból gyakorolhassa. Egy kivételt azonban tartalmaz a normaszöveg, mégpedig, hogy az egészségügyi alapellátásban végzett tevékenység nem értendő bele az előbb elhangzottakba. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő javaslatban megfogalmazottak alkalmasnak bizonyulnak a gyakorlatban felmerült nehézségek orvoslására, így a jövőre nézve az önkormányzatok zavartalan működésének veszélye mellett a választói akarat csorbulásának és a jogbiztonság sérelmének lehetősége sem állhat fenn. A benyújtott javaslat ezért támogatandó. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, az előterjesztő képviseletében kíváne valaki most szólni. Jelzést kaptam az előterjesztők részéről, hogy a vita e szakaszában nem kívánnak szólni. Megkérdezem Pogácsás Tibor államtitkár urat, a kormány nevében kíváne most szólni. [[Jelzésre:]] Államtitkár úr jelzi, hogy most nem, csak legfeljebb későbbi időpontban. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Időkeretben tárgyaljuk a napirendi pontot, ezért kétperces hozzászólásra nincs lehetőség. Elsőként megadom a szót az írásban jelentkezett képviselőnek. Felszólalásra következik Bencsik János képviselő úr, független képviselő, írásban előre jelentkezett. Képviselő úr, parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Hol vannak már azok az idők, amikor Deutsch Tamás nem lehetett ifjúsági és sportminiszter, amíg le nem tette az államvizsgáját?! Ez jutott eszembe ennek a törvénytervezetnek az olvasásakor. Ugye, tavaly év végén önök hoztak egy törvényt, amely lehetővé tette, hogy egy 22 éves joghallgató helyettes államtitkár lehessen Rácz Zsófia személyében. De hosszú hagyománya van a kormánypártoknál a személyre szabott törvényhozásnak. 2010-ben az egyik leghíresebbet, a lex Borkait is az akkori győri fideszes polgármester érdekéért alkották meg úgy, hogy a fegyveres testületeknél eltöltött öt év helyett három év is elegendő legyen. De hát érdemes felidézni azt is, hogy például Polt Péter úgy tud most asszisztálni gazdasági bűncselekmények egész sorozatához, hogy az ő esetében is eltörölték a legfőbb ügyésznek a korábbi kötelező nyugdíjkorhatárát. De említhetnénk 2010-ben azt a jogszabályt is, amely akkor megtiltotta azt, hogy villanyoszlopokra lehessen plakátokat szerelni. Akkor ezzel az volt a céljuk, hogy így lehetetlenítsék el Simicska Lajos konkurenciájának vállalkozását. Aztán, amikor Simicska Lajos kiesett a pikszisből, akkor 2015-ben eltörölték ezt a törvényt, és akkor egy új NER-oligarcha, Garancsi István számára pedig lehetővé tették, hogy újra lehessen az oszlopokon kampányolni. Tehát ebből is látszik, hogy önöknek igazából a jog uralma, a jogállamiság nem jelent túl sokat, ha saját személyes politikai érdekükről van szó. Én azt szeretném kérdezni önöktől, hogy mi jöhet még; tehát például lesze példa egy lex Simonkára, amely lehetővé teszi, hogy börtönviselt politikusbűnözők a saját elévülési idejük letöltése nélkül visszatérhessenek a politikába? [[18.50]] Vagy lesze például egy lex Mészáros, amely kimondja azt, hogy egymilliárd forint feletti állami beruházásoknál csak Mészáros Lőrinc egyenes ági rokonai nyerhetnek? [[Derültség a Jobbik soraiban.]] Vagy idézzük fel például Schmitt Pál példáját, akinek a kedvéért nyolc évvel ezelőtt önök, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, képesek voltak Alaptörvényt módosítani, hogy a volt államfő távozása után csak kétharmaddal lehessen elvenni az ő fizetését vagy juttatását. Adódik a kérdés, hogy lesze például egy lex Orbán, amely kimondja, hogy a volt kormányfő hivatali ideje letelte után stadionokat, kastélyokat, mondjuk, csak az első leánygyermek férjének az üzlettársai újíthassanak fel. Kedves Képviselőtásaim! Egyszerűbb lenne, ha létesítenének egy kormányzati zöldszámot, amit az összes fideszes politikus felhívhat, és egy telefonos rendeléssel leadhat egy kívánságlistát, hogy milyen törvényeket szeretne módosítani, és akkor nem kellene bíbelődni különböző bizottságokkal, törvényhozásokkal, sokkal egyszerűbb lenne ezt így megcsinálni. Én arra kérem önöket, hogy ezt ne vegyék komolyan, legyen inkább ez egy intő jel, és kérem szépen önöket, hogy térjenek vissza a jogalkotás talajára, és próbálják meg a személyre hozott törvények számát és mennyiségét kiiktatni, csökkenteni. Köszönöm szépen. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Most a további képviselői felszólalásokra kerül sor. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Ugyan az előterjesztők képviseletében Nacsa képviselőtársam nem akart hozzászólni [[Nacsa Lőrinc: Fogok!]] de biztos, hogy késztetni fogom szavaimmal arra, hogy megszólaljon [[Derültség a Jobbik soraiban.]] , merthogy volt közöttünk e törvény vonatkozásában egy kisebb csörte az Igazságügyi bizottságban. Két fontos kérdést tettem fel e törvényjavaslat vonatkozásában, amikor is a lex Dézsi részről volt szó, hogy azt árulja nekem el, hogy miért nem lehet, aki alapellátásban dolgozik, és miért nem lehet ugyanilyen módon a háromezer lélekszám alatti településeken ezt bevezetni. A válasza mi volt? Hogy a háromezer lélekszám fölötti településeken kötelező a főállású polgármester, és egyébként pedig az alapellátásban azért nem, merthogy az orvos nem szerződhet a saját munkáltatójával, miután az alapellátás önkormányzati hatáskör. Igen, Nacsa Lőrinc képviselőtársamból ez tényleg nagyon szimplán és egyszerűen jött ki, mert nem kezdett el, mondjuk, tovább gondolkodni azon, hogy nem minden orvos, mondjuk, a saját településén lenne az alapellátásban részt vevő, meg mondjuk, azt is elfelejtette számításba venni, hogy a háromezer lélekszám alatti települések jó részén főállású polgármesterek vannak. De aztán, amikor hazamentem és elgondolkoztam, hogy vajon ez a lex Dézsi amit szerintem ma már nem biztos, hogy beterjesztenének, mióta tudjuk, hogy Dézsi úrnak az a véleménye, mint az enyém is, hogy a foci nem élsport, tehát ebben nekem ő most nagyot nőtt [[Derültség a Jobbik soraiban.]] , lehet, hogy már azóta ez a javaslat nem menne be, de milyen ciki lenne visszavonni, mindenesetre a lényeg a következő. Ez az egyenlő elbánás elvét sérti, merthogy egyrészről sok háromezer lélekszám alatti településen bizony főállású polgármester van, kettő: bizony az egyik településen lévő körzeti orvos miért ne lehetne egy másik településen polgármester? Nem? Már csak azért is, és nem akarok senkit megsérteni, de mondjuk, például vissza tudnánk az intellektust vezetni a polgármesteri színtérre. Merthogy kiket zárunk ki ebből a tisztségből? Az orvosokat, a körzeti orvosokat, az intellektust, aki ismeri a település összes lakóját, aki egyébként az egész életét azoknak az embereknek a szolgálatába állította. Régen nem így volt. Régen lehettek. Ma már nem, miután a Fidesz érdekeit igencsak sértené, hogy a legintellektuálisabb foglalkozás tagjai esetleg elárasztanák a polgármesteri hivatalokat elsőrangú tisztviselőként. Én ezt elhiszem, de akkor még annyit szeretnék elmondani, hogy konkrétan 89 százaléka a településeknek háromezer lélekszám alatti. Ezeken a háromezer lélekszám alatti településeken él a lakosság 23 százaléka. Na most, ezen populáció egyharmadának nem tudja a kormányzat biztosítani a körzeti orvosi utánpótlást, ezért 80-85 éves orvosok dolgoznak. Hát mennyire jobb lenne, ha ezek az emberek, akik tényleg 24 órás szolgálatban vannak a hivatásuknál fogva, miért ne lehetnének… Ha már mindenáron ezt az elvet behozta a törvényalkotásba, behozta az önkormányzati rendszerbe a Fidesz ezzel a javaslattal, akkor miért ne vonatkozhatna ez mindenkire, aki orvosi hivatása mellett lehetne polgármester? Egyszerűen nem értem. Vagyis értem: mert Dézsi úrnak kell hogy a kardiológusi tevékenységét folytassa, de nem tiszteljük meg azt a 65 éves körzeti orvost, aki az életben nem mehet nyugdíjba, mert nincs utánpótlása, mert a kormány ezt elintézte. Akkor miért ne lehetne ő is polgármester, mondjuk, egy 1800 lélekszámú településen? Ha valaki, Dudás Róbert képviselőtársam tudja, hogy mi a kistelepülési polgármesterség. Tudják, mi? Egy 24 órás gondnokság. Kérdezzék meg tőle, el tudja mesélni. Na most, az orvosok is 24 órás szolgálatban vannak egy életen keresztül. Ha már Dézsi úr ezt a helyzetet az ő személyével megteremtette vagyis a Fidesz , akkor miért alázza meg a benyújtó és a kormány képviselője azokat az orvosokat, akik számtalan településen szívesen ellátnának polgármesteri tisztséget? Mert ha ez Dézsi úrnak jár, akkor járjon egy olyan ellátórendszerben, ahol állandó emberhiány van. Tehát azt elvárjuk Csajágröcsöge-alsón a körzeti orvostól, hogy a haláláig ne menjen nyugdíjba, ne hagyja abba a hivatását, mert nincs utánpótlás, azt elvárjuk, de azzal nem tiszteljük meg, hogy ha már egy kollégáját megtiszteljük azzal, hogy őrá törvényt hoznak, akkor legalább ennek az előnyét esetleg az a település is élvezhesse, ahol szívesen lenne polgármester vagy a szomszéd település körzeti orvosa, vagy éppen saját maga, ha nem az alapellátás rendszerében, hanem mondjuk, egy magánpraxisban folytatja, OEP-pel való szerződéssel; számtalan formája van. Tehát én csak azt akartam, Nacsa képviselőtársam, hogy ha már az Igazságügyi bizottságban ilyen egyszerűen lerázott, és azt gondolta, hogy lekerekítette a sztorit, akkor én most előterjesztőként kinyitom ön előtt a sztorit, és legyen szíves ezekre a kérdésekre válaszolni, hogy miért nem az Alaptörvénybe foglalt egyenlő elbánás elve érvényesül minden polgármesterre és minden orvosi hivatást gyakorlóra ezzel a javaslattal. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót Molnár Gyula képviselő úrnak, MSZP-képviselőcsoport. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Előterjesztők! Nem szeretném az általános vitában elmondott gondolatokat még egyszer visszahozni, három rövid gondolatot fogalmaznék meg. Itt is igaz az, ha figyelt államtitkár úr vagy az előterjesztők, amit az előbb mondtam nem fenyegetés, hanem inkább csak figyelemfelkeltés -: itt is fogunk figyelni, merthogy itt a képviselőtársaim hosszasan elemezték egyébként a legtriviálisabb dolgot, de azért figyeljünk oda arra is, hogy ki lesz az az első megbukott ember, aki majd állami vállalatnál bemegy felügyelőbizottságba. Nyilván ez valakire ki van megint találva. Most még nem tudjuk, de figyelni fogunk. És hadd kérjem azt, hogy ha lehet, a következő héten ne hozzák be azt a törvényt, hogy viszont az önkormányzati képviselőknek meg megtiltják, mert az igazából nem lenne nagyon korrekt, hogy most elvegyük az önkormányzati képviselőktől ezt a lehetőséget.A másik amit nem is értek, hogy mi ebben a logika -: ha a listára valaki felkerül, nem jut mandátumhoz, lemond, és akkor mégis esetleg vissza lehessen hozni; biztos volt ilyen élethelyzet önöknél, én megmondom őszintén, iksz éve vagyok a politikában, nem hallottam még ilyet. Ha valaki lemond a listáról, az elbukta, várjon egy ciklust, várjon egy szezont, és majd a következő szezonban visszajön. Ami pedig a győri polgármestert illeti: sok sikert kívánunk, egy ekkora várost azért illene főállásban vezetni, de látjuk, hogy nagy lendületben van, úgyhogy nem akarjuk eltántorítani sem a műtétektől, sem pedig a munkától. Amit még pluszban szeretnék mondani: amit Bencsik képviselő úr mondott aki itt volt, emlékszik , az általános vitánál összeszedtem én is, hogy kik voltak az elmúlt esztendőkben azok, akik kedvezményezettjei voltak a Fidesz törvényalkotási technológiájának, tehát hogyan, miképpen van ez; és aztán kaptam egy jelzést az ÁSZ elnökétől, miszerint őt méltatlanul vettem a számra, hiszen az ÁSZ-elnöknél nincs ez a kötelezettség, hogyha parlamenti képviselőből valaki egyből átmegy a legfontosabb ellenőrzési szervbe. Valóban nem fogalmaztam precízen. Domokos úrnak innen üzenem, hogy a Költségvetési Tanács tagja nem lehetett volna, aki azt megelőzően parlamenti képviselő. Ő tagja lett ezzel az ÁSZ-elnöki dologgal a Költségvetési Tanácsnak, és ehhez viszont módosították a törvényt, tehát valóban ehhez át kellett alakítani azt, hogy az előző időszakban parlamenti képviselő volt. [[19.00]] Nos, tisztelt hölgyek, urak, nyilván tudják, hogy nem fogjuk megszavazni, de azt szeretném csak mondani ennek a törvénynek a kapcsán is, hogy fogjuk figyelni, hogy megint mi is történik; nemcsak a győri polgármestert, azt már értjük, hanem a másik kettő esetben is. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Én sem szeretném ismételni az általános vitában elmondottakat, de azt viszont el tudom mondani, hogy ez a törvényjavaslat így a bizottsági vitát követően és a módosító javaslatokat követően még rosszabb lett, mint amilyen volt előtte. Tehát természetesen az LMP-frakció nemmel fog szavazni erre.Ugyanakkor lenne néhány kérdésem az előterjesztőkhöz. Nagyon örülök, hogy itt vannak, és biztos vagyok benne, hogy igen aktívan részt fognak venni a vitában. Alapvetően én erre már felhívtam a figyelmet az általános vitában is, hogy van egy nagyon erőteljes ellentmondásnak tűnő szituáció a most kialakult jogszabályban. Az önkormányzati törvény 28. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az önkormányzati képviselő megbízatása a megválasztásával jön létre. A mostani módosítás pedig beemel egy olyan (2) bekezdést, ami azt mondja, hogy ha nem veszi fel a megbízólevelét a megválasztott képviselő, akkor mégsem jön létre a megbízatása. Ez nagyon erőteljes ellentmondásnak tűnik nekem. Szeretném, ha ezt valaki feloldaná, mert nagyon világos az (1) bekezdés, hogy a megválasztáskor, gyakorlatilag a szavazás lezárultával jön létre az önkormányzati mandátum, akkor jönnek létre a jogok. Ehhez képest még döbbenetesebb az a szituáció, ami egy módosító javaslat formájában jött be, hogy a mandátumáról már lemondott képviselő is a listán marad, és később képviselői mandátumot szerezhet. Ez egészen elképesztő! Bencsik képviselő úr nagyon találóan bemutatta, hogy milyen módon alakították a törvényt, és hogy mennyire semmibe veszik a jogalkotásnak az alapvető elveit, de azt gondolom, egy percig sem nevetséges ez a szituáció, viszont egészen döbbenetes. Tehát konkrétan valaki lemondott arról, hogy mandátumát átvegye, lemondott arról, hogy a választást követően ő képviselőként dolgozzon, majd egy ilyen jogszabály-módosítással a mostani októberi választás esetére is érvényesítve azt mondják, hogy mégis képviselővé lesz választható. Ez egészen elképesztő! Arról nem is beszélve, hogy itt abszolút visszamenőleges jogalkotás történik, hiszen már lefutott egy meccs, lefutott egy mérkőzés, lefutott egy választás, és utólag módosítják a játékszabályát ennek a választásnak ez egészen elképesztő! Egyébként valóban, ezt is elmondta több képviselőtársam, hogy egészen egyértelmű lehet a motiváció e mögött, nyilván vannak ilyen helyzetek, vannak ilyen személyek, akikkel kapcsolatban ismét egy ilyen személyre szabott jogalkotással szeretnék megnyitni az utat. Ez egészen elképesztő! Konkrétan meggyalázzák az önkormányzati törvényt, meggyalázzák az önkormányzatiságot is ilyen módon, hogy éppen kényük-kedvük szerint fércelgetik, szabják összevissza az önkormányzati törvényt. A személyre szabott jogalkotás kapcsán már nagyon sok mindent elmondtak képviselőtársaim ezeket semmiképpen nem kívánom megismételni , ugyanakkor tartalmi szempontból sem elfogadható ez a jogszabály-módosítás. Itt a győri polgármester-választás előtt, ezt legalább a javukra kell írni, már előre bejelentették, hogy ezt meg fogják lépni, tehát ha Dézsi úr megnyeri a polgármester-választást, akkor ezt hozzá fogják a személyéhez igazítani. Ugyanakkor azzal együtt, hogy ezt előre elmondták, hogy ezt meg fogják tenni, nyilván ilyen módon tudtak találni egy olyan képviselőjelöltet, aki nem hoz szégyent önökre Győrben az amúgy is szégyenteljes szituációk után, és ezt a kellemetlenséget vállalni kellett, hogy hozzászabják az igényekhez a jogszabályt. De ez mégiscsak döbbenetes! Itt azt mondta Ovádi képviselő úr a bevezető gondolatokban, hogy az elmúlt évek tapasztalatai alapján kell finomhangolni a jogszabályt. Ha jól tudom, ez 2013 óta fennálló jogi helyzet, amit most, 7 év elteltével, jó előre bejelentett szándékkal hozzászabnak egy kialakult politikai helyzethez. Ez elfogadhatatlan! Akkor önök mondták ki azt, hogy egy meghatározott településkategóriában a polgármester legyen főállású, és megteremtették az összeférhetetlenséget. Most mégis egy konkrét helyzetre önök szembemennek saját magukkal és a 2013-ban kialakult helyzettel, és azt mondják, hogy ezt mégis felülírják. Én azt gondolom, hogy ez ilyen szempontból is nevetséges. Az egyéb összeférhetetlenségi szabályok tekintetében pedig már az általános vitában is elmondtuk a véleményünket, hogy ez semmiképpen nem jó irány. Úgyhogy mi azt tudjuk mondani, hogy azzal együtt, hogy ez nagyon tanulságos és szimbolikus volt, ahogy Bencsik képviselő úr bemutatta ezt a szituációt, önök is azt fogják mondani, hogy ez egyáltalán nem nevetséges, és nincs okunk a nevetésre. Egészen gyalázatos, amit önök művelnek jogalkotás címszóval. Az LMP nemmel fog szavazni a holnapi napon erre a törvényjavaslatra. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, KDNP-képviselőcsoport, mint előterjesztő.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nem szeretném én sem megismételni az általános vitában elhangzott érveket és az általános vitában, amikor ismertettük a törvényjavaslatot, akkor elhangzott különböző álláspontokat. Pár kérdésre szeretnék válaszolni, meg pár szempontot szeretnék az önök figyelmébe ajánlani. Először is, szerintem az alapellátás kapcsán azért helyes ez a törvényi rendelkezés, egyrészt azért, mert nyilvánvalóan a saját főnöke ne legyen valaki, tehát a települési önkormányzatnak is vannak alapellátásbeli kötelezettségei, amik a törvényből fakadnak. Másrészt szerintem az sem helyes, hogyha szomszéd települések vagy távoli települések társpolgármestereinél keletkezik alá-fölé rendelő viszony. Én ezt nem tartom egészséges helyzetnek, ezért is támogatom a jelenlegi formáját a törvénynek, hiszen ha valaki egyrészt nincs benne, akkor fizikai korlát, tehát Győrből, Nyíregyházáról, Szegedről, Pécsről el lehetne menni az ország másik részébe is alapellátásba tevékenykedni, de akkor nyilvánvalóan a polgármester nincs a települése közelében. Másrészt viszont, ha környező településről van szó, akkor szerintem az alapellátásban nem helyes, ha egy társ-, partnerpolgármester kapcsán, akár mondjuk, más pártállásból is, alá-fölé rendeltségi, hatalmi viszony alakul ki egy már megválasztott polgármester és egy másik megválasztott polgármester tekintetében. Ezért nem támogatjuk az alapellátásban való részvételt. Ezt szíveskedjen elfogadni válaszomként, hogy szerintem ez nem teremt egészséges szituációt megválasztott, akár egy pártban ülő, akár más pártállású polgármesterek között, és ez okozhat a települések között feszültségeket, illetve olyan hatalmi viszonyokat, amelyek a települési önkormányzatok életében nem egészségesek. A 3 ezer alatti települések kapcsán pedig nem kötelező ezt főállásban végezni. Tehát, ha valaki szeretne mellette orvosi tevékenységet végezni, akkor ő választhatja azt, hogy nem főállásban végzi a polgármesteri tevékenységét. Kizárólag 3 ezer fő fölött kötelező főállásban ellátni a polgármesteri, településvezetői feladatokat. Egyébként hosszú a lista: tudományos, oktatói, lektori, szerkesztői, művészeti, nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony, jogi oltalom alá eső szellemi tevékenység. Tehát nem ez az egyetlen kivétel, ezt már Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak mondom, hanem ezen kivételek sora bővül eggyel, és még egyszer mondom, ez azért van, mert mi nem szeretnénk az életmentés elé semmilyen akadályt gördíteni. És szerintem, ha valaki helyesen így szeretné az orvosi hivatását kistelepülési polgármesterként végezni, akkor ő választhatja azt, hogy nem főállásban végzi a polgármesteri tevékenységét. Nagy településeken, 3 ezer fölötti településeken pedig nem is választhatja a nem főállású tevékenységet mint településvezető, tehát ezért indokolt a jogszabálynak ez a passzusa. Molnár Gyula képviselő úrnak mondtam, hogy mi is figyeltünk. Az első, zsíros felügyelőbizottságba beült ember az ön korábbi vádlott-társa, Lakos Imre volt, tehát erről csak ennyit. Mi is figyeltünk. Hadd figyeljük mi is, hogy október 13. után az ön vádlott-társa volt az, aki helyből zsíros igazgatósági kinevezést kapott Karácsony Gergelytől, úgyhogy ha már ön figyeli, akkor engedtessék meg, hogy mi is hadd figyeljük… [[Molnár Gyula: Jó.]] Köszönöm szépen. Keresztes László Lóránt frakcióvezető úrnak mondanám, hogy a játékszabályok nem változtak meg, sőt! Pontosan azért van ez a törvény, hogy az egyenlő játékszabályokkal lefolytatott választási küzdelem után a választói akarat ne sérülhessen. És pontosan az ön észrevételét is figyelembe véve a TAB-módosítóban szerepel az a szórendcsere, hogy nem a megbízatása nem jön létre, hanem hogyha nem veszi át a megbízólevelét. Köszönjük szépen, hogy felhívta erre a figyelmünket, és ezzel a módosítással ezt rendeztük. És a játékszabály pontosan arról szólt, hogy megválasztanak egy testületet, megválasztanak listán képviselőket, és hogyha elfogy a lista, akkor a választói akarat nem tud érvényesülni. Pontosan arról van szó, hogy azokat a játékszabályokat, amelyek alapján a választási eredmény megszületett, tiszteletben tudjuk tartani, és csak akkor jöhet vissza az a jelölt, aki már lemondott, ha a lista teljesen kifogyott, egymástól akár teljesen különálló okok miatt teljesen elfogyott a lista. Pontosan az lenne a játékszabályok megváltoztatása, ha ott maradna képviselet nélkül az az iksz száz, iksz ezer, iksz tízezer ember, aki egyébként arra a pártlistára szavazott, és ott elfogytak a jelöltek. Pontosan arról van szó, hogy a választói akarat továbbra is tiszteletben maradhasson, és tiszteletben tartsa a választói akaratot a jogalkotó is, a jogalkalmazó is, és a maradék fennálló időben, ami abból az önkormányzati ciklusból hátravan, azoknak az embereknek a képviselete is hatékonyan el legyen látva ott; és ne az legyen, hogy egy elfogyott lista tekintetében valaki más más párt, más ideológia, más elvek alapján veszi át azokat a képviselői helyeket, hogy feltöltsék az önkormányzat képviselő-testületét. Szerintem amit önök mondanak, annak pont az ellenkezője igaz. Nem a játékszabályok változtak meg, hanem a választói akarat tiszteletben tartása és érvényesítése érdekében került sor ennek a törvénynek az ilyen irányú módosítási javaslatára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, Jobbik-képviselőcsoport. [[19.10]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Szóval, vitatkoznék Nacsa Lőrinc képviselőtársammal, amikor arról beszél, hogy akkor válassza esetleg az orvos a nem főállású polgármesterséget. Ott ugye, megint gond van, mert a formállogika szabályai szerint, amit az előbb elmondott, a szomszédos vagy picit odébb lévő településen alapellátásban dolgozó orvos, illetőleg az ottani polgármester viszonya esetében akkor megint probléma van, mert ha azt választja, hogy nem főállású, hanem mellékállású, akkor pontosan ugyanezzel a problémával kerülünk szembe, hogy egy másik polgármester alkalmazottja lesz ő, közben pedig nem főállású polgármester egy másik településen. Tehát ez a logika nem volt jó, szóval, ezzel nem sikerült meggyőznie.A másik pedig az, hogy azt mondja, választhatja a 3 ezer lélekszám alatti településen esetleg egy orvos azt, hogy ő nem főállású polgármesterként dolgozik, és akkor megoldott az, hogy az orvosi hivatását gyakorolhassa. Hát, azért elnézést kérek! Ha ön napi kétórai rendeléssel tudja pótolni azt a hiányt, ami az ön hivatásában az ottani területen akár az alap-, akár a kórházi ellátásban meg tud jelenni, akkor miért választaná azt, hogy ön nem főállású polgármester, amikor a kétórás rendelési időből nem lehet megélni? Tehát nagyon jó, nagyon egyszerű másoknak így osztani az észt, hogy csináld ezt meg csináld azt, de különösen vidéken, kistelepüléseken rengeteg olyan probléma van, hogy ha napi kétórás rendelésre tudnánk orvost találni, akkor már jobb helyzetben lennének. És miért ne lenne pont olyan élethelyzet, hogy egy orvos lehetne polgármester, és el tudná látni azt a napi kétórás rendelési időt? Miért választaná azt, hogy ő nem főállású polgármester? Tehát én szeretném ezt a gondolkodást bevinni az önök világába, és ha már egy-egy kiemelt ember érdekében törvényjavaslatokat hoznak be, akkor tiszteljék meg az azonos élethelyzetű, azonos hivatású, az országban egyébként hiányszakmában dolgozókat azzal, hogy ennek a logikának a mentén igenis ezt a javaslatot, ha már Dézsi úrnak kijár, kiterjesztik azokra az emberekre, akik bizony a mi magyar nemzetünk egynegyedének területén élnek. Ez óriási szám! Az előbb elmondtam, hogy 23 százaléknyi lakosság van hasonló helyzetben, ahol egy ilyen kedvező szabály az egészségügyi ellátórendszerben nagyon komoly segítséget tudna adni, és a polgármesteri intellektus szintjét is az ő személyükkel tudnánk növelni. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót Kovács Zoltán képviselő úrnak, Fidesz-képviselőcsoport. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Miért is került elénk ez a javaslat nem most, hanem 2013-ban, amikor megengedett volt egyébként, ha most az orvosokra hegyezzük ki ezt a mai vitát, hogy egy orvos lehetett polgármester? Volt is belőle baj, mert nem jutott az iskolára, adott esetben nem jutott a közterületre, minden pénz, főleg a kistelepüléseken, az orvosi rendelőkre ment. Ez volt az egyik indoka, hogy a 3 ezer alatti településeken ez megszűnjön. A másik, amit Varga-Damm Andrea mond, hogy mi a logikája vagy nem logikája annak, ha az egyik orvos nem azon a településen lakik. Az, hogy ma közös hivatalok vannak, közös képviselő-testületi ülések vannak, közös munkáltatóként szerepelnek az önkormányzatok, hiszen vannak 12, 16, 7, 8 településből álló közös hivatalok, és a közös testületi ülésen állapítják meg ezeknek a költségvetését, amelyben egyébként a kötelező feladatok ellátásáról is döntenek. És valóban az egy nehéz helyzet, amikor bent is van a testületben, és a saját maga munkáltatója lenne, ezért szigorítottunk jó néhány esetben az összeférhetetlenségi szabályokon. Akkor volt olyan parlamenti képviselő, illetve párt, amelyik túl szigorúnak tartotta ezt. Eltelt hét év, valaki említette, valóban a gyakorlatot érdemes időnként a törvényalkotásban igazítani. Elegánsabb megoldás lett volna szerintem is az, ha általános szabályként megengedjük, hogy lehet ezt a foglalkozást gyakorolni, és kivételeket teremtünk olyan módon, hogy aki alkalmazási viszonyban van [[Dr. Varga-Damm Andrea: Igen!]] , aki szerződéses jogviszonyban van. Ez az én jogállami felfogásomnak jobban megfelelt volna, de szerintem ez a törvényjavaslat is alkalmas ennek a helyzetnek a feloldására. Úgyhogy én azt tudom javasolni a tisztelt képviselőtársaknak, hogy minden olyan helyzetet, ami az elmúlt időszakban társadalmilag másképp alakult vagy nem vált be, érdemes felülvizsgálni, és érdemes ezeket a helyzeteket kezelni. Ez a jogszabály is erre irányul, hogy a tapasztalatokat összegyűjtve próbáljuk meg átalakítani azokat a szabályokat, amelyek esetlegesen nem váltották be a hozzá fűződő reményeket. [[Dr. Varga-Damm Andrea tapsol.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak, LMP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Egyetértek Kovács képviselő úrral, de ehhez még hozzátenném azt, hogy egy választás előtt illene módosítani ezeket a jogszabályokat, ami a választási törvényt illeti, nem egy választás után néhány hónappal. Tehát ez elegánsnak már semmiképpen nem nevezhető.Köszönöm szépen Nacsa képviselő úrnak mint előterjesztőnek, hogy reagált. Igen, én láttam azt, hogy megpróbálták egy kicsit módosítgatni ezt a két bekezdést, amire utaltam, de én úgy látom nagyon erőteljesen, hogy ezt az ellentmondást továbbra sem sikerült feloldani. Képviselő úr, nézze meg: az (1) bekezdés a törvényben úgy szól, hogy a helyi önkormányzati képviselő megbízatása, jogai és kötelezettségei a megválasztásával keletkeznek, pont. Tehát ha lezárul a választás, képviselőnek tekinthető az, aki erre felhatalmazást kapott. Majd behozzák ezt a (2) bekezdést: „…ha a listáról megválasztott önkormányzati képviselő nem veszi át a megbízólevelét.” Ez abszolút nem érinti az (1) bekezdés alapján azt, hogy létrejött az ő képviselői mandátuma, továbbra is a listán marad; ezt nem értem. Tehát az (1) bekezdés szerint ő képviselő lett, a most önök által behozott módosított (2) bekezdés szerint pedig a listán marad, és a lista alapján az önkormányzati képviselők választásáról szóló és a többi törvény alapján képviselői megbízatást szerezhet. Tehát ez tökéletes ellentmondás, mert az (1) bekezdés egyszerre rögzíti, hogy a megválasztásával ő képviselői mandátumot szerzett, pont, és a (2) bekezdés pedig különböző eseteket jelöl, hogy listán marad, és képviselői megbízatást szerezhet. Én úgy érzem, hogy ez egy súlyos jogi probléma, és ellentmondást tartalmaz továbbra is az a javaslat, amelyet látom, hogy önök megpróbáltak módosítani, de szerintem nem sikerült koherenssé tenni ezt a jogszabályt. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Megadom a szót Molnár Gyula képviselő úr, MSZP-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Súlyos fenyegetést kaptam itt az előttem ülőktől, hogy rövid legyek, úgyhogy rövid is leszek, és tényleg csak azért szólok, mert szeretnék ebből az orvosdilemmából egy kicsit kibillenni. A másik ügyben, amiben Nacsa képviselő úr most itt reagált nekem, tényleg mondjon már egy olyan példát, ahol probléma volt, hogy elfogytak a listáról a képviselők, és emiatt előrehozott választást kellett kiírni!Mi beszélgettünk itt gyakorlott önkormányzati képviselő barátaimmal, akikkel itt körben ülünk. Én azt mondom, hogy ha egy listáról elfogynak a képviselők, akkor inkább legyen ott egy előrehozott választás szerintem, mert ott valami nagyon nagy baj van a listaállítókkal vagy a listára állítottakkal. Tehát tényleg őszintén mondom, ezt annyira nem tartom életszerűnek, hogy egyszerűen nem is nagyon találok rá szavakat. Ha elfogynak a listáról az emberek, hát akkor legyen ott egy előrehozott választás. Ami a másik dolgot illeti: értem a visszavágást, amit mondott, Lakos úr nem lett képviselő sehol, semmilyen önkormányzatban, tehát ő ilyen szempontból pártpolitikusként van ott abban az igazgatóságban, ahol van. Amit én próbáltam mondani, az az, hogy látom, néhányan nem boldogok, hogy elvesztették az önkormányzati választást, kell nekik állami megbízást is adni. Az a kérésem, hogy visszafelé ezt akkor ne tiltsák meg, ez volt csak az én mondatom. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót Varga Zoltán képviselő úrnak, Demokratikus Koalíció. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Én is csatlakoznék Molnár képviselő úr szavaihoz. Én alig egy hónapja még önkormányzati képviselő voltam, élénken él még bennem a listaállítás is és október 13-a is, tehát nagyjából tudom, hogy egy lista hogyan készül, és hogyan áll fel: sokszorosan túlbiztosított listákról beszélünk. [[19.20]] Tehát valójában érdekelne, hogy amikor Nacsa képviselő úr arról beszél, hogy a választói akarat sérül ha ez a törvény nem így szól, ahogy önök gondolják , akkor mennyiben tud az sérülni, hiszen Debrecent véve példaként, és itt csatlakoznék Molnár képviselő úrhoz, ha elfogynak a listáról az emberek, az azt jelenti, hogy Debrecent atomtámadás érte. Tehát én szeretném, ha mégiscsak egy példát mondana nekem mint önkormányzati képviselőnek, akiben még élénken élnek azok az emlékek, hogy ez a lista hogy működik. Szerintem, ha egy mikrofont kap a kezébe, képviselő úr, úgy sokkal egyszerűbb lesz ez az interakció, és el tudja mondani hangosabban is, mert most nem értem, hogy miről beszél, de ha felvilágosítana minket, akik itt ülünk, szerintem örömmel vennénk. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem, hogy kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. Megadom a szót Keresztes László Lóránt képviselő úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Úgy látom, hogy Nacsa képviselő úr nem reagál. Akkor államtitkár urat szeretném kérni, nyugtasson meg, hogy nem egy inkoherens jogszabályt készülnek önök elfogadni a holnapi napon. Oldja fel azt az ellentmondást, amire az (1) és (2) bekezdés kapcsán a 28. §-ban felhívtam a figyelmet. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Mivel további felszólalásra senki nem jelentkezett, a vitát lezárom. Megkérdezem először a kormány képviseletében Pogácsás Tibor államtitkár urat, hogy kíváne válaszolni. [[Pogácsás Tibor: Nem.]] Nem. Megadom a szót Nacsa Lőrinc képviselő úrnak, aki az előterjesztők képviseletében kíván válaszolni a vitában elhangzottakra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Válaszolva a frakcióvezető úr kérdéseire is: egy listán általában több ember van, mint ahány mandátumot szerez az a pártlista. Tehát van egy vonal. De nagyon sok ember van a listán, akinek nem jön létre a képviselői megbízatása, vagy nem is kérik fel, hogy átvegye a képviselői megbízását, mert nem szerzett annyi szavazatot annak a pártnak vagy pártszövetségnek a listája, ahány képviselői hely egyébként van, tehát nincs megválasztva. Ezért van egy olyan aktus, hogy nem veszi át a megbízólevelét. Ez az önök pártjában is előfordult már, országgyűlési választáson is, hogy nem vette át bizonyos jelöltjük a megbízólevelét. Tehát bár megválasztott képviselő, de mert nem veszi át a megbízólevelét és utána nem teszi le az esküt, nem jön létre a jogviszony, ezért rajta marad a listán ez a képviselő a mostani módosítás szerint a későbbiekben is. Önnek abban teljesen igaza van, hogy a „megbízatása nem jön létre” kifejezés nem helyes, ezért ki is vettük ezt, de a megbízólevél átvevése egy olyan törvény által is szabályozott jogi aktus, amellyel így már rendezve van ez ön által is jelzett inkoherencia. Tehát teljesen helyénvaló így már a törvény. Köszönjük szépen a jelzését, mert teljesen igaza volt ebben a kérdésben. Mivel a megbízatása bár létrejön, de aztán nem veszi át a megbízólevelét, akkor ő visszakerül a lista végére, és onnantól kezdve később majd újra betöltheti ezt, ha elfogynak előtte a képviselők. Varga képviselőtársamnak mondom, hogy az ilyen jellegű probléma természetesen nem egy Debrecen méretű városnál jelentkezik. Ön ne a saját önkormányzati tapasztalatából induljon ki, ahol egyébként körzetes és listás választás is van, hanem kistelepülési körzetekből, ahol ön is ismeri az önkormányzati választási rendszert kizárólag listás szavazások vannak, és ott a listán szereplő személyek száma fogyhat el. A kistelepüléseknél akadt már ilyen probléma. Még egyszer mondom, képviselő úr, nem arról van szó, hogy egy testület lemond, hanem számtalan különálló okról. Bekövetkezhet tragédia, halál, olyan jellegű másféle megbízatás, ami összeférhetetlen az önkormányzati képviselőséggel, tehát számtalan egymástól különálló ok is fennállhat. A leginkább veszélyeztetett térség ebből a szempontból a kistelepülési kislistás választásnál lehetséges. Nyilvánvalóan nem Debrecen méretű városra gondolunk, ahol egyéni körzetek is vannak, és úgy áll össze a testület összetétele; tehát ezt ne keverjük össze. Még egyszer köszönöm szépen mindenkinek, aki a vitában elmondta a véleményét. Arra kérem önöket bár most nem hangzott el, de még a Jobbiktól is jött olyan észrevétel az általános vitában, hogy ebben a törvényben is vannak előremutató elemek, például az önkormányzati képviselőknél lévő összeférhetetlenség szigorítása és több más kérdés , ne álljanak annak az útjába, hogy valaki életmentést végezhessen, és holnap szavazzák meg ezt a törvényt. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most napirend utáni felszólalások következnek. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Nyitrai Zsolt képviselő úr, Fidesz-képviselőcsoport: „Aktuális ügyek” címmel. Megadom a szót, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Köszönöm szépen a szót és a lehetőséget. Napirend utáni felszólalásom aktualitását az adja, hogy a közelmúltban egy stratégiai együttműködési megállapodást kötött egymással a Magyar Gyógyszergyártók Országos Szövetsége és Magyarország Kormánya. A magyar gyógyszergyártás története több mint száz évre nyúlik vissza, és azt is elmondhatjuk, hogy a magyar gyógyszergyártás világszínvonalú, világszerte komoly elismerést kapott ez a hazai iparág. A hazai tulajdonú gyógyszergyártó cégek közvetlenül 22 ezer, közvetve a beszállítókkal együtt 40 ezer honfitársunknak adnak munkát, családok számára megélhetést. A Magyosz a hazai gyógyszergyártók legfontosabb érdekképviselete. A 35 tagvállalatot tömörítő Magyar Gyógyszergyártók Országos Szövetsége idén ünnepli alapításának 30. évfordulóját. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormánya közéleti munkáját a párbeszédre alapozza, és nincs ez másként a gyógyszergyártók esetében sem. A szektor 2019-es exportértékesítése meghaladta a 725 milliárd forintot, 2018-ban közel 80 milliárd forinttal járultak hozzá a magyar gyógyszergyártók az ország költségvetéséhez. Köszönet érte. Tisztelt Országgyűlés! Ilyen körülmények között született meg a stratégiai együttműködési megállapodás a Magyar Gyógyszergyártók Országos Szövetsége és Magyarország Kormánya között. Ebben a megállapodásban, amelyet Greskovits Dávid Magyosz-elnök és Szijjártó Péter miniszter úr látott el kézjegyével, Magyarország Kormánya vállalja, hogy a gyógyszergyártókkal közösen dolgozza ki a gyógyszeripari stratégiát, az együttműködő felek közösen alakítják a hazai kutatás-fejlesztési környezetet. A megállapodásnak köszönhetően a Magyosz előzetesen véleményezheti a szektort érintő jogszabályokat, és javaslatokat is tehet ezekre. Az együttműködés keretében a Magyosz fenntartja a hazai betegellátás biztonságos fennmaradását, törekszik a magyar beszállítók bekapcsolására az ellátási láncba, növelik az exporttevékenységüket, fokozzák a K+F munkájukat, fenntartják a foglalkoztatottak létszámát. Tisztelt Országgyűlés! Magyarország Kormánya tehát egy folyamatos és hosszú távú együttműködésre törekszik a magyar gyógyszergyártókkal. S azt, hogy ez a stratégiai együttműködési megállapodás nem csak egy aláírt papír, egy dokumentum, mutatja az is, hogy az aláírást megelőző szűk körű megállapodáson a minisztérium és a Magyar Gyógyszergyártók Országos Szövetsége megállapodott egy olyan közös előterjesztésben, egy jogszabály-módosításban, amely jelentős mértékben megkönnyíti majd egy lengyel példa alapján a magyarországi gyógyszergyártók tevékenységét, és amelyet hamarosan önök is megismerhetnek. Kérem, hogy ezt a törvényjavaslatot, illetve módosítást támogassák majd szavazatukkal itt, a magyar Országgyűlésben. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „A miniszterelnök valóban a keresztény Európa védelmezője-e?” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönönöm a lehetőséget. Nagyon gyorsan lezárhatnánk ezt a kérdést azzal, hogy nem, de szerintem ezt egy kicsit taglaljuk részletesebben. Egy rendkívül komoly sorskérdés, a migrációs krízis kapcsán nagyon komoly és vészjósló fejleményekkel voltunk kénytelenek szembesülni. Látható az, hogy ismét kialakult egy olyan szituáció, hogy könnyen elképzelhető, hogy migránsok százezrei fognak megindulni Európa közepe, így természetesen a magyar határ felé is. Azért alakult ki ez a szituáció, mert az az Erdoğan elnök, akit Orbán Viktor magyar miniszterelnök többször is a barátjaként aposztrofált, ismét elkezdte zsarolni Európát, de most már nemcsak zsarolja Európát, hanem úgy döntött, hogy megnyitja a határokat a migránsok előtt. Sőt, a legutolsó fejlemények alapján Görögország végre kénytelen ellátni az amúgy is kötelező feladatait, tehát megvédeni a határokat. Ugyanakkor Erdoğan elnök Görögországnak is azt javasolta, hogy ők is nyissák ki a határokat, hogy ők is mentesüljenek a probléma alól, és engedjék tovább a migránsokat Európa felé. Egy egész komoly krízis kezd kialakulni, pontosabban az a krízis, amit látunk, és nyilvánvaló, hogy ez nem egy rövid távú probléma, ez eszkalálódni fog a helyzetben. Egészen komoly probléma, hogy az a megállapodás, amit az Európai Unió hallgatólagosan kötött Erdoğan elnökkel, körülbelül ennyit ér, tehát gyakorlatilag néhány évig működött, és amikor úgy gondolta a török elnök, hogy neki politikai érdekei fűződnek ahhoz, hogy ezt felrúgja a maga módján, akkor gyakorlatilag semmisnek bizonyult. Sajnos ki kell mondani azt, hogy ez idő alatt, ebben a néhány évben Európa nem használta ki ezt az időt, és nem tett olyan lépéseket, hogy egyrészt érdemben feltárja a migrációt kiváltó okokat általánosan mondom , és érdemi cselekvést elindítson a migráció okainak a csökkentése érdekében. [[19.30]] A másik oldalról azt a kötelezettségét is elmulasztotta az európai politikai elit, az Európai Unió, hogy felkészüljön a saját határai megvédésére. S ez idő alatt láthattuk sajnos a felelőtlenséget nemcsak az európai, hanem a hazai politikában is, amit tapasztalhatunk a kormánytól és a Fidesz politikusaitól, hogy a migrációs krízist egyfajta politikai eszközként tekintik, és jól láthatóan ők érdekeltek abban, hogy ez a helyzet fennmaradjon, és ezzel ijesztgetni lehessen az embereket azzal együtt, hogy tudjuk, hogy természetesen ez egy rendkívül súlyos probléma. A másik oldalon azt is láthattuk, hogy ugyanúgy, ahogy Európában is, a politikai elitnek egy jelentős része szkeptikus a problémával kapcsolatban, és érdemi vitára még hajlandó se volt. Ezt láthattuk, főleg ugye, a magyar baloldali pártok részéről is, hogy ők is tagadták magának a problémának a súlyát, és hogy ezzel valóban szembe kell menni. De önmagában félelmetes az a helyzet, ami kialakult a miniszterelnök kapcsán. Orbán Viktor miniszterelnök és erre utal a napirend utáni felszólalásom címe is olyan politikai szerepet próbál betölteni, mintha ő a keresztény Európa védelmezője lenne. Ugyanakkor ezzel ellentétes a cselekvés, amit láthatunk tőle. Tehát olyan diktátorokkal, olyan politikusokkal köt közeli szövetséget, és olyan politikusokat, olyan diktátorokat nevez barátjának, akikről semmiképpen nem lehet elmondani azt, hogy a keresztény Európa barátai lennének. Erdoğan elnökről kiemelten elmondhatjuk ezt. Egy dolgot mindenképpen el kell mondani, hogy az Európában élő török kisebbség kapcsán azt szorgalmazza, hogy ez a hatalmas kisebbség ne integrálódjon, és képes politikai eszközként, politikai fegyverként használni az Európában élő török kisebbséget, hogy a saját politikai céljait érvényesítse, és az egybeesik az Európai Unió destabilizálásával. Láthatjuk ezt is a jelen példa alapján, hogy bármikor képes megzsarolni Európát, és bármikor képes felrúgni mindenféle megállapodást. Kifejezetten ijesztő az, ahogy Orbán Viktor magyar miniszterelnök viszonyult Erdoğan elnökhöz. Érdemes néhány idézettel visszaidézni ezt az Országgyűlés elé. 2015-ben egész egyszerűen azt mondta Orbán Viktor, hogy nekünk, európaiaknak tulajdonképpen minden héten misét kellene mondanunk Erdoğan elnöknek, függetlenül mindenféle politikai nézetektől. Most egyetlenegy fideszes képviselő vagy kormánytag sincs jelen, de megkérdezném, hogy még mindig úgy gondoljáke, hogy misét kéne mondani Erdoğan elnök kapcsán. Többször barátjának nevezte a miniszterelnök Erdoğan elnököt, és azt is mondta, hogy az ember kitart a barátai mellett, akkor is, ha egyébként az kényelmetlen. Kíváncsi lennék most, hogy hogy látja a jelenlegi helyzetet Orbán Viktor miniszterelnök, és elérkezettnek látjae az időt, hogy esetleg elpártoljon a barátától, vagy ha valódi szoros politikai szövetség és barátság fűzi Erdoğan elnökhöz, akkor érdemben fellépe annak érdekében, hogy értékelje újra a helyzetet Erdoğan elnök, és ismét zárja le Törökország határait, és ne hozza ilyen helyzetbe az Európai Uniót. Az LMP álláspontja a migráció kapcsán egyértelmű, hogy Európa külső határait meg kell tudni védeni, az illegális migrációt le kell állítani, és az is teljesen világos, hogy a bevándorláspolitikának nemzeti hatáskörben kell maradnia. Mondjuk ki, hogy a migrációs krízis megoldása, tehát a valós megoldások megtalálása sorskérdést jelent egész Európa, így sorskérdést jelent Magyarország számára is. Mi ismét be fogjuk terjeszteni ezt az átfogó határozati javaslatot, ami ezt a kérdést kezelné, és őszintén bízunk abban, hogy a most kialakult szituáció lehetőséget ad arra, hogy egy őszinte feltáró vitát folytassunk erről a kérdésről. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, MSZP-képviselőcsoport: „Nőnap után” címmel. Megadom a szót képviselő asszonynak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Nem szerettem volna nőnap alkalmából felszólalást tenni a parlamentben, de a Novák Katalin államtitkár asszonnyal történt riport mégiscsak arra késztetett, hogy mégis megteszem így, napirend után. Azt gondolom, hogy az, hogy valaki ünneplie a nőnapot, az magánügye lehetne, ha nem tölt be ilyen fontos pozíciót, mint Novák Katalin államtitkár, aki a családügyi államtitkár a kormányban. Ugyebár megjelent egy cikk az egyik újságban vagy internetes portálon, ahol elmondja, hogy ők a családjukban nem ünneplik ezt a jeles napot, nem is vár el a férjétől és fiától virágot. Úgy nyilatkozik, hogy: „Nálunk ez a nap pontosan olyan, mint bármelyik másik. Persze nem panaszkodom, ugyanis az anyák napja nagyon fontos a családban, akkor nem maradhat el a köszöntés.” Itt már látszik, hogy Novák Katalin két fontos ünnepet kever össze, de utána még folytatja: „Az, hogy nőnek születtem, egy olyan kiváltság, amelyért nagyon hálás vagyok, és minden napomra hatással van. Ennek köszönhetem, hogy háromszor is átélhettem a csodát, hogy gyermeknek adok életet.” Azt gondolom, hogy ma Magyarországon több százezerre tehető azoknak a családoknak és nőknek a száma, akiknek nem lehet gyermeke, és nem azért, mert ők nem akarnak, hanem valamilyen betegség meggátolja ebben őket. És nőnapon lenyilatkozni egy államtitkárnak, aki a családokért felelős, hogy ő élete legnagyobb csodájának tekinti, ami természetes, és én is annak tekintem, de bocsánat, ne sértsen már meg nőnapon több százezer magyar nőt. Ne üzenje nekik azt, hogy netán ők nem olyan egyenrangú felek, mint a többiek! Rájöttem, hogy én miért nem szeretem a nőnapot. Azért, mert az ilyen mondások figyelmeztettek engem tíz éven keresztül, hogy nem vagyok teljes jogú állampolgára ennek az országnak, mert nem tudom teljesíteni azt, amit gondolnak itt egyesek, mondjuk, a politikán belül, hogy én csak azért jöttem világra, hogy utána gyermeket adhassak és gyermeket szüljek. És rohadtul rosszulesik bocsánat a kifejezésért, mert csak kicsúszott a számon, elnézést, elnök úr , ha ez egy nő szájából hangzik el. Én kikérem magamnak azoknak a nőknek a nevében, akik nem tehetnek arról, hogy édesanyákká válhassanak! És Novák Katalin még egyetlenegyet felejtett el: a nőnap egy nagyon komoly vívmánya a nőknek, a nőmozgalomnak. Ez azért indult, mert annak idején nem volt szavazati joga a nőknek, nem dolgozhattak a nők, és sokkal kevesebbért állhattak munkába ez még mindig fennáll Magyarországon is , mint a férfiak. Olyan jogokról beszélünk, nem az anyaságot vitatjuk el a nőktől a nőnapon, hanem azokat a jogokat próbáljuk felidézni embertársainknak, ami nem volt természetes, mondjuk, még száz évvel ezelőtt, nem volt mindenkinek, nem kaphatta meg. És akkor még beszélhetnénk a tanuláshoz való jogról is. Ne keverjük össze az anyasággal, én ezt kérem Novák Katalintól. És azt kérem Novák Katalintól, hogy ne emlegesse fel azt azoknak a hölgyeknek egy ilyen nap alkalmából… igen, lesz majd egy nap, úgy hívják május első vasárnapját, hogy anyák napja, ami legalább annyira fájdalmas ezeknek a hölgyeknek és családoknak, ahol nem születhet gyermek. Azt gondolom, hogy amikor ilyen napokat ünnepelünk, tekintettel kell lenni azokra az emberekre is, akik nem élhetik át ezt a csodát és ezt a boldogságot. Én ezt kérem mindenkitől és főleg a kormány tagjaitól , hogy gondoljunk azokra is ilyenkor, és ne sértsünk meg olyan embereket, akiknek ez nem adatik meg. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony, Jobbik-képviselőcsoport: „Ezt üzenik Önöknek a diákok” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Szülőként, amikor van egy 10.-es és egy 12.-es nagyfiam, akkor mindig visszaemlékszem arra, amikor indultak az első osztályba, hogy mennyire vártuk, hogy végre iskolások legyenek. Aztán, ahogy teltek-múltak az évek, és megtanultam én is szülőként, hogy milyen az, amikor közoktatásban van a gyermek, akkor alig vártuk, hogy elhagyjuk az általános iskolát, és végre a középfokú oktatásba lépjünk. Meg kell mondjam, kedves képviselőtársaim, hogy most már azt várom, hogy elhagyjuk végre a közoktatást, és elhagyjuk a középiskolát is, és végre a felsőoktatásba kerüljenek a gyerekek. Ezt azért mondom, mert ők maguk is megfogalmaznak olyan gondolatokat, hogy nagyon nagy baj van az oktatási rendszerrel. Pedig ők még csak diákok.A siófoki választókerületből kaptam néhány mondatot, ahogy a diákok látják a mostani oktatási rendszert. Én megígértem nekik, hogy itt, a Parlament falai között el fogom mondani azokat az üzeneteket, amelyeket önöknek küldenek a siófoki választókerületből. „A tölteléktárgyak helyett lehetnének olyan órák, amelyek segítenek az egyetem kiválasztásában.” Szerintem ez egy jogos kérés. [[19.40]] „Alapvető elsősegély- és egészségügyi órák.” Azt gondolom én is, hogy kellene minél többet beszélni azokról a problémákról, amelyek az oktatás részéről megközelíthetők, és igenis, az egészségügyet érintik, mert ezek a diákok szeretnének még többet tudni nemcsak a biológiaóra keretei között, hanem egyéb más aspektusokból is. „Az idegen nyelvek tanítása nem hatékony, a kevés nyelvtanár nem tud tíz pluszgyereket tanítani hatékonyan, főleg a beszéd gyakorlása, ami a legfontosabb.” Egyet kell értenem ezzel a diákkal, aki ezt írta le. Ugyanis, ami a mai magyar nyelvoktatásban folyik, az nemhogy nem hatékony, hanem egyenesen néha használhatatlan. Ezt azért kell kimondanunk, mert ugyan a két tannyelvű oktatásban a beszédcentrikus oktatás a nyelvoktatásban igen, működik, de egy normál tantervű középiskolában sajnos ez nem elégséges. Ugyan próbálja a kormányzat ezeket a nyelvórákat hatékonnyá tenni, de addig, amíg ez nem beszédcentrikus, hanem még mindig az a régi rendszer van, hogy a nyelvtant verik bele a gyermekek fejébe, és ezzel egy olyan frusztrációt érnek el, ami miatt nem fognak tudni beszélni, és ezek a gyerekek akarnak idegen nyelven beszélni. Ezt kellene most már végre felfognia a kormányzatnak, és eszerint a nyelvoktatást megváltoztatni. „A tanárok hadd válasszák ki azt a könyvet, amire építik a tananyagot, ne központból mondják meg, hogy hogyan kell tanítani, mert mindenki más módon próbál tanítani.” Azt gondolom, hogy erről is beszélt már sokat az ellenzék, hogy ez a központosított tankönyvpiac, amit önök kialakítottak, szintén nem a gyermekek érdekeit, nem a diákok érdekeit szolgálja. Tehát a gyermekek is, a diákok is úgy látják, hogy ez a központosított tankönyvpiac nem a jövőt szolgálja. „Olyan dolgokat tanítanak nekünk, amiket nem tudunk majd használni az életben. Nagyobb hangsúly a nyelvoktatásra! A nyelvoktatást erősíteni, felnőtt életre való felkészítés, média, ének tantárgy helyett 11., 12. osztályban életvitel, gazdálkodás vagy bármi hasznos.” Ez a diákok valódi kérése, ugyanis ők is felismerik, hogy vannak olyan tananyagok, a tantervben olyan részek, amelyeket majd a későbbiekben nem tudnak használni, de azok az akár pénzügyi, gazdálkodási ismeretek, amelyek alapvetőek lennének, erre van szüksége a diákoknak. Van itt egy olyan pont, amelyet egyébként a Jobbik is szorgalmaz, ez pedig a nulladik órák eltörlése. A nulladik órák eltörlésére azért lenne szükség, mert a gyermekek, diákok van úgy, hogy 8-9 órát bent vannak az iskolában, fáradtak, és ha másnap egy nulladik órával kezdenek, akkor arról nemhogy azt lehet mondani, hogy nem hatékony, hanem egyenesen káros a szervezetre. Úgyhogy ezt üzenik önöknek a diákok, hogy igenis, nézzék már meg, és az ő szempontjaikat is vegyék figyelembe, mert enélkül nem tudjuk a jövőt építeni, hiszen tudjuk, hogy a gyermekeink a jövő, és nekik még több támogatásra van szükségük. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea képviselő asszony, Jobbik-képviselőcsoport: „Emlékezés a történelmi napilapra” címmel. Öné a szó, képviselő asszony.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Már megszokhatták, hogy hétről hétre valamely olyan vívmányunkra, olyan történelmi emlékünkre emlékezem, amely mindenképpen történelmünkhöz és hazánk fejlődéséhez hozzájárult.Ma 170 éve, 1850. március 9-én indult útjára a Pesti Napló napilap, amely bizony 1939 októberéig működött. A szabadságharc utáni időszak legfontosabb sajtótörténeti vívmányának tekintette azt a korszak, hiszen cenzúra nélküli, a hatalom befolyása nélküli napilap indult, amelyet olyan értelmiségiek alapítottak, akiknek fontos volt a hiteles és széles körű tájékoztatása a polgároknak. Egy Császár Ferenc nevű úr alapította, aki egyébként táblabíró volt, a Magyar Tudományos Akadémia tagja volt, és a Kisfaludy Társaság kiemelt tagja; mindannyian tudjuk, akik történelmet tanultunk, hogy abban a korban a Kisfaludy Társaságnak milyen fontos intellektuális befolyása volt hazánk értelmiségére. Deák Ferenc híres cikke, húsvéti cikke 1865. április 16-án is e lapban jelent meg, amely aztán egy széles társadalmi polémiát indított arra vonatkozóan, hogy a kiegyezés kelle, illetőleg a kiegyezés folyamatában a különböző társadalmi csoportok, illetőleg a különböző politikai oldalak bizony versengtek egymással, s majd a kiegyezés bekövetkezett. Kiadók és főszerkesztők tömege követte ezt az időszakot, a 89 év alatt megszámlálhatatlan menynyiségű főszerkesztő és tulajdonos lett, de a lényeg az volt, hogy a lap maradt. 1911-ben itt tört ki az első újságírósztrájk a világon, amely aztán eredményes is lett, mert a kiadó a fizetésemelést megadta az újságíróknak. 1919-ben, a Tanácsköztársaság idején betiltották, és ’19. szeptember 28-án jelent meg újra az első szám, amelynek első oldala üres maradt, mert a cenzúra nem engedte a cikkeket megjelenni. 1933-ban meghalt Miklós Andor, aki az 1900-as évek elején került a laphoz szerkesztőként, majd 1910-ben többedmagával elment, és 1920-ban tért vissza már tulajdonosként a laphoz, és ő vitte tovább egészen 13 éven át. Halálakor feleségére, Gombaszögi Fridára, az akkori időszak nagy színésznőjére hagyta, de bizony az 1939-es években olyan átláthatatlan gazdasági és politikai viszonyok voltak, hogy bizony az állam a nyomdát és Az Est lapot és ennek a lapnak a kiadását is elvette a tulajdonosoktól. Ezzel megszűnt a lap. Polgári napilapként az elmúlt kétszáz év során a leghosszabb ideig adták ki ezt a lapot, és a történelmi korokon átívelő hű krónikása volt hazánk, Magyarország politikai, gazdasági, kulturális és tudományos életének. Ma, amikor nap mint nap arról beszélünk, hogy a sajtószabadság milyen fontos, amikor arról beszélünk, hogy az álhírek, már a fake news, a világon mindenütt erről beszélünk, milyen komoly rombolást tudnak a társadalomban okozni, akkor nagy öröm megállni egy percre emlékezni, például egy ilyen évfordulóra, amikor is egy olyan lapra emlékezünk, amely közel 90 évig működött, ahol a hitelesség, a széles körű tájékoztatás, a megbízhatóság, a tájékoztatásnak társadalomépítő adottsága ilyen hosszú időn át fennállt, és azt tudjuk mondani, hogy Magyarország életében például ez a lap is egy olyan örökség, amely örökségre építhetnének ma azok, akik sajtónak nevezik magukat. A mai világban, a fake news világában a sajtó nem sajtó, hanem harsona. Azt javaslom mindazoknak, akik ezt ma művelik, hogy néha álljanak meg, emlékezzenek azokra a történelmi lapokra, amelyek meg tudták hosszú évtizedeken, majdnem egy évszázadon őrizni a valódi sajtójelleget, a hitelességet. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ander Balázs képviselő úr, Jobbik-képviselőcsoport: „Gördülő országút, avagy szabadítsuk fel hazánkat a tranzitforgalom terhei alól!” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Nos, ez egy olyan téma lesz, amely kapcsán világosan kiderülhet az, hogy az a zöldfordulat, amelyet a kormány most hirdet, az valóban egy eszmeileg és valójában megalapozott paradigmaváltást jelente, vagy pedig nem másról szól a történet, csupáncsak arról, hogy egy zöldre mázolt álcahálót borítanak a tevékenységükre. Magyarországot, hazánkat a földrajzi helyzete a közlekedési korridorok csomópontjává tenné, tehetné, hiszen gondoljunk csak a vasúthálózatunkra, a transzeurópai vasúti áruszállítási hálózatba illeszkedően körülbelül 3 ezer kilométernyi szakaszról beszélhetünk csak itt, Magyarországon is. Szóval, északról délre, keletről nyugatra keresztül-kasul szelnek minket ezek a nagyon fontos európai folyosók. Nyilvánvaló módon közlekedés nélkül nem működne semmi, óriási GDP-teremtő képességgel rendelkezik maga az ágazat, hiszen uniós átlagban olyan 10 százalékról beszélhetünk. Viszont azt is látni kell, hogy ennek megvan a maga nem szándékolt, úgynevezett negatív externális hatása is. [[19.50]] A kérdés csupán az, hogy ezt mennyire tudjuk csökkenteni. Véleményünk szerint egy megfelelő közlekedéspolitikával tíz- és százmilliárdokat lehetne megspórolni a magyar emberek számára. Vannak bizonyos európai uniós elvárások, amelyek azt célozzák, hogy a környezetbarát és energiakímélő szállítási módozatok felé próbáljuk átterelni a szállítmányozást, közlekedési viszonyainkat. A 2011-ben kiadott európai uniós közlekedéspolitikai fehér könyv ki is mond bizonyos célszámokat, amelyek alapján, mondjuk, 2030-ig a közúti áruszállítás 30 százalékát át kellene terelni vasútra, 2050-ig pedig még merészebb célt tűztek ki maguk elé, itt egészen fantasztikus számot céloztak meg, 50 százaléka kellene hogy átmenjen a kötöttpályás közlekedésre a közútról. A Jobbik számára, amely párt számára az emberi, a természeti és az épített környezet védelme, megóvása egy alapvető fontosságú dolog, az, hogy ezeket át tudjuk adni az utódok, a következő generációk számára, azt mondatja velünk, hogy ennek a területnek sokkal nagyobb figyelmet kellene szentelni, adott esetben majd a költségvetés tárgyalása során is. Nézzük! Azt látjuk, hogy Magyarországon az 50 milliárd árutonna-kilométernyi forgalom körülbelül 20 százaléka bonyolódik a vasúton. Ezt meg lehetne növelni, és az a helyzet, hogy mondjuk, a Levegő Munkacsoport tanulmánya által alátámasztva is azt lehet mondani, hogy százmilliárdokat lehetne megspórolni, hiszen a tanulmány szerint az Európai Unión belül mintegy 140 milliárd euróra tehető az a negatív externália, ami a balesetekben, a környezetszennyezésben és az infrastruktúra leromlásában következik be az egyenlőtlen vasúti, illetve közúti áruszállítási módozatok miatt. Ha el tudná érni a magyar kormányzat, és egyébként jelzem azt, hogy évről évre mi a költségvetésben ezt javasoljuk az önök számára, tisztelt kormánypárti képviselőtársaim, hogy jobban figyeljenek oda az intermodális, multimodális szállítmányozási lehetőségekre Magyarországon is, akkor csak hazai vonatkozásban körülbelül 3 milliárd eurót lehetne megspórolni ezekből a negatív externáliákból. 3 milliárd euró ezermilliárd forintot jelent! Ennek egyébként 40 százalékáért a rajtunk keresztül dübörgő balkáni keletről nyugatra, nyugatról keletre tartó nehézgépjármű-forgalom a felelős. 40 százalék, tehát több száz milliárd forintról beszélünk. Ha ezeket a nehézgépjárműveket megfelelő közlekedéspolitikával a vasútra lehetne terelni… 2012 egy gyászos év ebben a tekintetben, hiszen ekkor szűnt meg az úgynevezett RoLa, amely kamionokat szállított vasúti szerelvényekre pakolva keresztül Magyarországon, tehermentesítve ezzel azokat a közutakat, amelyek tehermentesítése bizony forgalombiztonsági szempontból is rettentő fontos lenne. Gondoljunk arra a 16 ezer balesetre és mintegy 600 halálos áldozatra, amely éves szinten tételeződik! De hogy egy kicsit önző is legyek, azt tudom mondani, hogy Dél-Dunántúl déli részének szempontjából gondoljunk csak a 6-os útra, amit széttaposnak a román, a horvát és a ki tudja, honnét érkező kamionok nagyon fontos lenne ennek a kérdésnek a szem előtt tartása, hiszen hovatovább, mondjuk, a Barcs és a Pécs közötti szakasz rettenetesen nehezen járható azoknak az embereknek a számára, akiknek bizony ott dolguk van. Kérem kormánypárti képviselőtársaimat, figyeljenek oda ezekre a dolgokra, és hallgassák meg majd a Jobbik javaslatait. Köszönöm. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Hajdu László képviselő úr, Demokratikus Koalíció: „A fővárosi önkormányzatok a kormány helyett is igyekeznek megvédeni polgáraikat a koronavírustól” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ma a napirend előtti hozzászólások és számos frakció hozzászólása is a koronavírus elleni védekezésről vagy az arról szóló véleményekről üzentek a nyilvánosságnak. Én is tulajdonképpen ezt választottam, noha gondolhattam volna, hogy a mai napon sokan fognak erről a témáról szólni. Mégis úgy érzem, muszáj megemlítenem, hogy mit is csinál Budapest, Magyarország fővárosa, az önkormányzatai milyen felelősséggel tudnak e védekezésben részt venni és segíteni az országot.Szeretném előrebocsátani, hogy decemberben jöttek a hírek, hogy Kínában azonosították ezt a vírust, és már január első napjaiban az áldozatokról is híreket kaptunk. Majd pedig hallhattunk karanténról és sok minden egyébről, amit eddig nem ismertünk, és hogy három tartományban szabályosan rendkívüli állapotot hirdettek ki. Volt szerencsém látni az Interparlamentáris Unió szervezésében a kínai nagykövetségnek egy videófilmjét is, hogy hogyan védekeznek. Tehát körülbelül négy hónapja ismerjük, hogy a koronavírus elindult és fertőz. Mindenki sejtette, tudta, hogy semmilyen határ nem állít ennek akadályt, és ez akár ide is eljuthat. Leginkább tudhattuk akkor, amikor már Dél-Koreában, Iránban, majd aztán ilyen közeli országban, mint Olaszország, is megjelent. Úgy érzem, hogy nagyon lassan reagáltunk, nagyon lassan reagált a kormány, különösen a kormányzat, akik ezért felelősek voltak, mindenekelőtt szakmailag és a struktúra felépítésében is. Az önkormányzat, Budapest önkormányzata, szintén felelősséget érzett ebben a tekintetben, ezért már február elején az önkormányzatok összejöttek, mindenekelőtt a polgármesterek, és megbeszélték azokat a teendőket, amelyek Budapest kerületeiben jelennek meg feladatként. A járóbeteg-ellátást illetően a kerületeké ez a feladat. Úgy gondolom, hogy előbb eszméltek Budapest kerületei, mint ahogyan eszméltek talán a kormányzat részéről, hiszen sokkal később alakult meg az országos operatív testület, nem is beszélve arról, hogy nem is a szaktárca, hanem a Belügyminisztérium fogja ezt össze, noha nincs jelentősége, hiszen az intézkedéseken van a hangsúly. Az önkormányzatok ezen a megbeszélésen természetesen mind a 23 önkormányzat invitálva volt, kevésbé a főváros, hiszen a fővárosnak nincs járóbeteg-ellátási feladata, néhány kormánypárti polgármester is megjelent a lényeget tekintve egyezségre jutottak, hogy ki milyen típusú feladatban vesz részt. Noha erre instrukció akkor még nem érkezett, legalábbis az az ígéret volt, hogy minden rendben van, mindenre fel vagyunk készülve, minden védőeszköz rendelkezésünkre áll, amikor is kiderült, hogy az az 1,2 millió szájmaszk mindössze néhány napra elegendő készlet, és ebből a háziorvosokhoz nem is fog eljutni semmi, hiszen az egészségügyi ellátásban, különösen a fekvőbeteg-ellátásban, akik majd a védekezésben részt vesznek, azok számára sem jut, nemhogy még az utca emberének, az állampolgároknak. Azt gondolom, tanulság, hogy előbb eszmél a város önkormányzata a teendőket illetően, és érez olyan látványos felelősséget, amiből intézkedés is megjelenik, hiszen a kerületi önkormányzatok honlapján végtelenített filmeken a teendőket folyamatosan lehet látni, és sokkal később jelent meg a magyar kormánynak az a honlapja, amit ma már meg lehet tekinteni. Azt hiszem, azt a hatalmas pénzt, amit különböző országimázsokra fordítottak, azt gondolom, talán más célokra is lehetne használni, idefordíthattunk volna. Szeretném megemlíteni, hogy az önkormányzatok előtt való tisztelgésként is gondoltam ezt a hozzászólásomat, mert az önkormányzatok felelőssége ebben a városban, ahol ekkora turizmus van, ekkora népesség van, előbb megmozdult, mint a saját kormányunké. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, Demokratikus Koalíció: „A vidéki magyarokat még annyira se védi a kormány a koronavírustól, mint a budapestieket” címmel. Megadom a szót képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy fél évvel ezelőtt azt sem tudtuk, hogy létezik, talán ha néhány virológus ismerte, ma már a mindennapjainkat határozza meg, itt dúl körülöttünk. Ugyan minden tömegesen bekövetkező járványos betegség nehéz helyzetet jelent egy közösség, egy ország számára, de azon nincs mit szépíteni, hogy az Orbán-kormányt, függetlenül attól, hogy hónapok óta tudja, mi folyik Ázsiában, hogy mindez nálunk is óhatatlanul be fog következni, és most már látjuk, hogy be is következett, január eleje óta eltelt már 60 nap, ami bőven elég lett volna a felkészülésre, de mégis felkészületlenül érte a koronavírus-járvány. [[20.00]] Felkészületlenül, mert az Orbán-rezsim uralkodásának egyik legsúlyosabb bűne az egészségügy tönkretétele. Ezért van most az a szürreális helyzet itt körülöttünk, hogy miközben stadionokból piszok jól állunk, alapvető higiénés eszközök hiánycikknek számítanak, nincs elég kézfertőtlenítő, de nincs elég szájmaszk sem a gyógyszertárakban. És mit is mondott Kásler miniszter úr? Kásler úr szerint 800 ágy várja a koronavírustól megbetegedőket országszerte. Jól hangzik ez a mondat, csak egy gond van vele: ez nem igaz. Nem igaz, mert a miniszter úr, úgy tűnik, már akkor sem mond igazat, ha kérdez. Mert jelen pillanatban a miniszter úr megmérettetett, és könnyűnek találtatott. A miniszter úr, olybá tűnik, nem alkalmas a feladatára, mert amit mond, nem más, mint veszélyes játék a számokkal; mert amiről beszél, az a 800 ágy az összes fertőző betegnek fenntartott ágyat jelenti, márpedig azt tudjuk nagyon jól, hogy a koronavírus-járványtól nem fog megszűnni sem a hepatitisz, sem a járványos agyvelő- és agyhártyagyulladás, de a szövődményes gyermekbetegségek, a bárányhimlő és a hasmenéses fertőzések sem. Tisztelt Ház! Látva, hogy a kormány mit művelt a magyar egészségüggyel, hiába lenne igaz bár tudjuk, hogy nem az a 800 ágy, amit Kásler úr vizionál, az ágyak ellátásához sem elég orvos, sem elég ápoló nincs. Az orvosok és az ápolók rég elmenekültek, már rég Svédországban vagy Angliában gyógyítanak. A kormány bűne az is, hogy az országban több száz háziorvos hiányzik, hogy vannak olyan 40 kilométeres sugarú körök, ahol egyáltalán nincsen háziorvosi ellátás. És ez az, ami igazán tragikussá teszi ezt a helyzetet. Tudjuk nagyon jól, hiszen a híradások erről szólnak, hogy a járvány elsősorban az idős embereket veszélyezteti, de kérdezem én önöktől, ha egy hajdú-bihari kis faluban élő idős ember, aki azt sem tudja megtenni, hogy a szívgyógyszerét felírassa, mert nincs a településén háziorvos, hogy gondolják kiszűrni majd esetlegesen, hogy nem éppen koronavírusos beteg. Azt kell hogy mondjam, szégyellje magát a kormány, miközben évi több száz millió forintot költ a miniszterelnökük mániájára, a focira és a luxusrepülőgépekre, addig banális kórházi fertőzésekben hullanak el a magyar betegek. A magyarok egészségének védelme, különösen a vidéken élők egészsége a legkevésbé sem fontos számukra, annyira nem tudjuk nagyon jól , hogy az elmúlt években komplett kórházi osztályokat zártak be számos vidéki kórházban. A Demokratikus Koalíció, látjuk, az elmúlt napokban számtalan javaslatot tett, menteni a menthetőt. Többek között azt követeljük, hogy minden kórházban, minden orvosi rendelőben tegyenek ki kézfertőtlenítőt, tegyenek ki veszélyre figyelmeztető plakátokat és táblákat a közösségi tereken, és biztosítsák a háziorvosok védettségét is. Igen, legyen elég valódi védelmet nyújtó maszk, és minden megyei kórházban különítsenek el végre részleget a fertőző betegeknek. Ha máshogy nem megy, akkor a focisták taóból fizetett sokmilliós prémiuma helyett hozzanak külföldről orvosokat és ápolókat, hogy szakszerű ellátásban részesülhessenek a vírustól fertőzöttek. Tisztelt Ház! Kerestem a tízparancsolatban a koronavírus-járványra vonatkozó passzust, elvégre Kásler úr szerint a betegségek elkerülik azokat, akik a tízparancsolatot betartják. Elképzelhető, hogy a kormánynak, a kormánypártnak NER-kompatibilis tízparancsolata van, én nem tudom, olyan, amiben szabad lopni, és ami talán véd a koronavírustól is. Lehet, hogy önöknek elég az imádkozás, de attól tartok, ez az ország lakosainak édeskevés lesz. Elég volt a hazudozásból, elég volt abból, hogy még azt sem tudják kideríteni, hogy a nálunk megtalált betegek hol jártak, kikkel találkoztak. Önökkel szemben, a kormánnyal szemben rég nincs bizalom. Önök, a kormány életveszélyesek, valójában a kormány a legnagyobb veszély, azok miatt nincsenek biztonságban a magyarok milliói. És igen, én aggódom a magyarokért, aggódom a vidéki Magyarországért és a magukra hagyott emberekért. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Tisztelt Képviselő Úr! Nem kívánok reagálni, nem tisztem, de a tízparancsolat ilyen formában történő idecitálását visszautasítom. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Ungár Péter képviselő úr, LMP-képviselőcsoport: „Szlovák választások után” címmel. Öné a szó, képviselő úr.
[[Hangosítás nélkül.]] Köszönöm a szót. [[Dr. Vinnai Győző a pulpitusról: Kártya!]]
Igen, képviselő úr, ezt jeleztük az előbb. Legyen olyan kedves behelyezni a kártyáját! [[Ungár Péter: Későre jár, legyen türelmes, kérem! Megtörténik.]]
Köszönöm szépen. Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Azért gondoltam, hogy beszélnünk kellene a szlovák választásokról, hiszen több százezer magyar ember él Szlovákiában, akikre igenis nagy hatással van, hogy ott mi történik. Ráadásul az, hogy Szlovákiában milyen kormány alakul, és hogy ennek a kormánynak vane olyan koalíciós partnere, amely magyar párt, vagy vane egyáltalán a törvényhozásban magyar párt, ez elsődleges nemzeti érdek, ez a nemzeti érdek szempontjából elsődlegesen fontos, hiszen Szlovákia akár a kereskedelmet tekintve is, akár a V4-es együttműködést tekintve is az egyik legfontosabb partnere Magyarországnak. Ugyanakkor az, hogy legyen a magyar közösségnek, a magyar kisebbségnek parlamenti képviselete, azért is fontos, mert ez tudja azokat a közösségi jogokat garantálni, amelyek amúgy az Európai Unió alapértékei szerint minden országban kötelezők kellene hogy legyenek. Az a szomorú dolog történt, szinte nemzeti tragédia, hogy Szlovákiában a magyar közösségnek nincs parlamenti képviselete. Én értelemszerűen a magyar Országgyűlésből nem fogom tudni megmondani, hogy ennek milyen konkrét okai voltak; valószínűsíthetően az, hogy magyar pártok egymással versengtek, nem segített ezen. Az, hogy ez miért történt így, azt már tényleg nem az én tisztem megítélni, ugyanakkor az biztos, az, hogy ez így alakult, az, hogy most már nemcsak az Európai Parlamentben nincs a felvidéki magyarságnak képviselete, hanem a szlovák törvényhozásban sem, nagyon súlyos a magyar nemzeti érdekérvényesítés szempontjából. Bár bekerült egy magyar képviselő az új kormánypárt listáján, az mégsem ugyanolyan, mintha lenne egy magyar érdekképviseletre szolgáló párt. Azt, hogy a parlamentből kiesett Most-Híd mennyire volt magyar érdeket képviselő párt, véleményem szerint amúgy nem a kormányoldalnak volt eddig sem dolga eldönteni, hanem a felvidéki magyaroknak. Eddig úgy döntöttek, hogy ők képviselik a felvidéki magyar közösséget, most már úgy döntöttek, hogy ez nem így lesz. Ezt a döntést tiszteletben kell tartani. Az a helyzet, hogy a magyar kormány politikája a Felvidékkel kapcsolatban nagyon kettős volt az utóbbi időben. Egyrészt támogattak egy olyan kormányt, a magyar kormány legszorosabb szövetségese egy olyan szociáldemokrata kormány volt, amely rengeteg korrupciós és maffiaközeli ügybe keveredett. Ez is okozta részben azt, hogy elvesztették a választást. Illetve ennek a kormánynak a szövetséges pártját, ahol javarészt magyar politikusok voltak, meg nem támogatták. Egy olyan magyar pártot viszont támogattak, amely a kormánnyal említett szövetséges pártot viszont maffiapártnak tartotta. Értelemszerűen nem volt könnyű kiigazodni ebben a politikai helyzetben sem a felvidéki magyarságnak, sem itt Magyarországon nem volt könnyű ebből következtetéseket levonni. Az is nagyon fontos, és talán minden szempontból sokat mond a magyar kormány tevékenységére nézve, hogy a magyar kormány nagyon sokat beszél a nemzetpolitikáról. Értelemszerűen voltak pozitív lépései; ilyen a jogi nemzetegyesítés, ilyen a gazdaságélénkítő program vagy a Bethlen Gábor Alap. Azt mégis azért be kell látnunk, hogy nem működik minden elszakított magyar területen ugyanaz a nemzetpolitikai recept; ami működik a Vajdaságban, ahol tulajdonképpen egységes a magyarság, vagy ami működik Erdélyben, ahol azután egységes lett a magyarság, miután a Fidesz segédletével létrehoztak két pártot, amely ezt meg akarta törni, de nem sikerült, ez a recept nem működik értelemszerűen a Felvidéken. Ez a recept nem működik egy olyan magyar közösségben, amely a kettős állampolgársághoz a szlovák törvények miatt másképp áll, és ez nem működik egy olyan magyar közösségben, amely másképp viszonyul az Orbán-kormányhoz, mint ahogy ezt teszik a Délvidéken vagy Erdélyben. [[20.10]] Az a helyzet, az, hogy Szlovákiában a Beneš-dekrétum még érvényben tud lenni, az minden szempontból egy tragédia, hogy ezt az Európai Unióban engedik. Ugyanakkor szintén tragédia az, hogy a kettős állampolgárságot hogy tiltják, vagy hogy milyen rettenetesen szörnyű dolgokat csináltak a nyelvtörvénnyel kapcsolatban. Az új himnusztörvényről ne is beszéljünk. Ugyanakkor a külügyminiszter többször elmondta, hogy a magyar-szlovák kapcsolatok milyen történelmi csúcsponton álltak. Ilyenkor mindig végig szoktam gondolni, hogy milyen magyar érdekérvényesítés lehetett volna, ha ez történelmi mélyponton van. Az a helyzet ugyanakkor, hogy az új kormánnyal szemben nincs meg senkinek az a bizalma, hogy komolyan fogja venni a kisebbségi ügyeket. Összességében ezt csak azért akartam elmondani, mert elmúlt a szlovák választás, magyar szempontból tragikusan végződött, és eddig nem került a Ház elé. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.