[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 28. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntök mindenkit, aki figyelemmel kíséri a munkánkat. Tisztelt Képviselőtársaim! 2017-ben a magyar Országgyűlés június 2-át a magyar siketsport napjává nyilvánította abból az alkalomból, hogy 1912-ben ezen a napon alakult meg a Siketnéma Sport Club. Az ország első, ma már több mint 100 éves, siket és nagyothalló sportolókat összefogó egyesületében jelenleg 12 szakosztályban sportolhatnak hallássérült honfitársaink. A siketséget a közvélemény gyakran a normálistól való eltérésként, illetve hiányként értelmezi, és annak különösen negatív következményeit látja. A Siketnémák Országos Szövetsége inkább a meglévő képességekre helyezi a hangsúlyt, és a siket közösség életrevalóságát, a siket emberek tapasztalatait és hiányosságukat áthidaló kreativitását helyezi a középpontba. A siket sportolók tevékenysége és eredményei is igazolják ezt a szemléletet. A siket sportolókra kétszeresen is büszkék lehetünk, hiszen nemcsak a sport olyan hagyományos értékeiben mutatnak példát, mint a versenyszellem, a küzdelem, a fair play, a tisztelet, hanem bebizonyítják, hogy kellő akarattal és kitartással nem létezik elérhetetlen cél. A siketlimpiák jelmondata: per ludos aequalitas játékokkal az egyenlőségért talán még a hagyományos olimpiai jelmondatnál is fontosabb üzenetet hordoz a sport mélyebb lényegéről. Sajnos elmondhatjuk, hogy méltatlanul keveset tudunk a nemzetközi sikereket is elért sportolóinkról, pedig az első, 1924-es párizsi siketlimpia óta minden nyári versenyen részt vettek, és ritka, amikor nem érmekkel tértek haza. Emlékezzünk meg arról, hogy a modern sport első magyar Európa-bajnoki aranyérmét 1895-ben a siketnéma Földváry Tibor korcsolyázó nyerte épp itt, Budapesten. Földváry ezt követően kidolgozta a műkorcsolyázás első nemzetközi szabálykönyvét is. Szeretném még kiemelni Weltner Györgyné Ivánkay Máriát, nyolcszoros siketlimpiai asztaliteniszező-bajnokunkat, aki 1957 és 1981 között összesen 17 olimpiai érmet szerzett, és akit legendás teljesítménye méltóvá tett a Nemzet Sportolója címre is. Tisztelt Országgyűlés! Most a napirend előtti hozzászólások következnek. Elsőként megadom a szót Szabó Timeának, a Párbeszéd frakcióvezetőjének.
A koronavírus-járvány első szakaszának végéhez közeledve ideje, hogy számot vessünk az elmúlt két hónap kormányzati teljesítményéről.Orbán Viktortól azt halljuk, hogy alaptalan volt azok félelme, akik attól tartottak, hogy a kormány visszaél a veszélyhelyzet adta felhatalmazással. Az aktuálisan kijelölt megmondóemberek látszatfelháborodással követelik most, hogy kérjenek bocsánatot azok, akik azt gondolták, hogy a veszélyhelyzet újabb alkalmat ad Orbán Viktornak hatalma korlát nélküli kiterjesztésére, a lopásra és az alapjogok további csorbítására. Nézzük meg egy kicsit ennek fényében, hogy mit is tett a kormány a járványhelyzet alatt, mire készül most, és kinek is kell végül is bocsánatot kérnie. A kormány a minap benyújtott egy olyan törvényt, amely állítólag megszünteti a veszélyhelyzetet, csakhogy a veszélyhelyzet megszüntetéséről szóló törvény nem szünteti meg a veszélyhelyzetet, mivel még határidőt sem ad arra, hogy a jogszabályt mikor vonják vissza. A kormány ebben a tervezetben arra kéri saját magát, hogy amikor majd ők úgy gondolják, akkor vessenek véget a rendkívüli jogrendnek. Ráadásul az ezzel egy időben benyújtott 200 oldalas salátatörvényben Orbán Viktor és kormánya nem tesz mást, mint egész egyszerűen átnevezi a veszélyhelyzetet egészségügyi válsághelyzetre, és totálisan alaptörvény-ellenesen minden kontrollt kivesz a kormányzás fölül. Egy úgynevezett egészségügyi válsághelyzetben Orbán Viktor felfüggeszthet törvényeket, korlátozhat alapjogokat, és tovább lophatja szabadon a közpénzeket, mindezt a parlament teljes kihagyásával, tehát most már a látszatra sem adnak, hogy a parlamentnek bármilyen ellenőrző szerepe lenne. Orbán Viktor veszélyhelyzet visszavonásáról szóló javaslata nem más, képviselőtársaim, mint egy olcsó szemfényvesztés. De ennél hitványabb dolgot is művel most a kormány: a veszélyhelyzet állítólagos visszavonásának örve alatt olyan alattomos intézkedéseket próbálnak eldugni a 200 oldalas törvényben, mint például a rabszolgatörvény további szigorítása. A kormány által benyújtott javaslat szerint a veszélyhelyzet után a foglalkoztatáspolitikáért felelős miniszter saját hatáskörben továbbra is engedélyeztetheti a kétéves munkaidőkeret és az ugyanilyen hosszúságú elszámolási időszak elrendelését. Ez a gyakorlatban azt jelenti, hogy önök hosszú távon engedélyezik, hogy a munkaadó csak havi egy pihenőnapot adjon a munkavállalóknak; hogy hosszú távon be lehessen vezetni a napi 12 órás munkavégzést, hogy a dolgozók egy fillér túlórapótlékot se kaphassanak. A dolgozót az intézkedés ráadásul adósrabszolgává teszi, ugyanis aki most nem végez munkát, annak negatív órái, azaz tartozása halmozódik fel, amit vissza kell fizetnie, amikor munkahelyet akar váltani vagy nyugdíjba szeretne vonulni. [[13.10]] Szégyelljék magukat, kormánypárti képviselőtársaim! Tudják pontosan, hogy a járvány után fiatalok és dolgozók tízezrei fogják újra elhagyni az országot, köztük egészségügyi dolgozók ezrei. Ezért kőkemény munkaerőhiánnyal számolnak, amire nem béremeléssel, nem jobb munkakörülményekkel, hanem a mindenkori rabszolgaság és a modern kori rabszolgaság intézményesítésével válaszolnak. Ez Orbán Viktor munkaalapú társadalma. És akkor nézzük meg a múltat, hogy mit csináltak eddig a felhatalmazási törvénnyel március közepe óta, ami Orbán Viktor szerint szorosan összefügg a járványkezeléssel! Adtak 700 milliárd forintot a sokszorosan túlárazott Budapest-Belgrád titkosított vasútvonalra. A budapestiek akaratának ellenére lebetonozzák több százezer ember kedvenc családi pihenőhelyét, a Városligetet. Keresztesháborút hirdettek az önkormányzatok ellen, einstandolták az ellenzéki vezetésű városok bevételeit. Rendőröket küldtek ártatlan emberek lakására hajnalban azért, mert le merték írni, hogy hány kórházi ágyat üríttetett ki Kásler Miklós, teljesen feleslegesen. Ezek önök szerint mind-mind elengedhetetlenek voltak a járványkezeléshez, és ugye, semmi közük nem volt a hatalommal való visszaéléshez. De ne legyünk igazságtalanok, járványkezelés címen azért költött is bőkezűen a kormány. Mészáros Lőrinc például 186 milliárd forintot kapott, munkahelyvédelmi bértámogatásra pedig 200 milliárd forintot adott a kormány. Még egyszer: Mészáros Lőrinc egy személyben 186 milliárd forintot kapott; bértámogatásra, annak a félmillió, állást vesztett embernek a támogatására pedig ugyanannyit, 200 milliárd forintot költöttek. Orbán Viktornak tehát ugyanannyit ér egy személyben Mészáros Lőrinc, mint félmillió, állását vesztett édesanya, édesapa, akik kényszerszabadságra mentek vagy csökkent a fizetésük, és két hónap alatt még egyetlen fillér támogatást sem kaptak, mert ennyi idő a regisztráció, és amíg megérkezik bármiféle munkanélküli-támogatás. Ezek után, tisztelt képviselőtársaim, itt egyvalakinek kell bocsánatot kérni a magyar emberektől, ez pedig Orbán Viktor. Köszönöm.
Megadom a szót válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak. [[Németh Szilárd István: Érdemes erre válaszolni?]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Valóban, a járvány határozta meg az elmúlt heteket, ezért először is hadd szóljak arról, hogy hogyan is állunk az ellene folytatott küzdelemben. Május 4e óta csökken az aktív fertőzöttek száma, és jó dolog arról beszámolni, hogy a járvány lecsengőben van. S az, hogy elkerültük a tömeges megbetegedések szakaszát, köszönhető a magyarok fegyelmezettségének, a kiváló egészségügyi szakembereknek és annak, hogy a kormány idejekorán hozta meg a szükséges döntéseket. A járvány ezzel együtt még nem múlt el, minden valószínűséggel érkezik majd egy második hulláma, ezért, bár az Országgyűlés ezen a héten feloldhatja a rendkívüli veszélyhelyzetet, az egészségügyi készültséget fenn kell tartani. Sajnálom, hogy ön ezt vitatja. Így folytatódik az operatív törzs működése, fennmarad a kórházak járványügyi irányítási rendszere, emellett a tiszti főorvos megerősített jogköröket kap. [[Tordai Bence és Szabó Timea folyamatosan közbeszól.]] Ugyanennyire fontosak a gazdasági vonatkozások, ezzel egyetértek, mert jól tudjuk, hogy a járvány a munkahelyeket is fenyegeti. Ezért kellett idejekorán dönteni a bértámogatásról, a munkavédő bértámogatásról és a munkahelyteremtő bértámogatásról is. Most ön erősen kritizálja ezeket az intézkedéseket, de ha a számokat nézzük, ez a két intézkedés önmagában 200 ezer munkahelyet véd meg vagy hoz létre. És nem várjuk el azt az ellenzéki pártoktól, hogy dalolva méltassák ezeket az intézkedéseket, de arra kérem önöket, hogy ne is vitassák el a jelentőségüket, már csak azért sem, mert úgy látszik, hogy működnek, ebből is látszik a kettőnk közötti különbség, a két felfogásbeli különbség; a kormány munkahelyeket szeretne teremteni és megvédeni, miközben önök a segélyezési rendszert erősítenék meg. Szeretnék külön kitérni az uniós pénzek kérdésére, mert pár hónap után Brüsszel ébredezik, és felpörgött a vita azzal kapcsolatban, hogy hogyan is nézzen ki a támogatási csomag. Itt jó pár ördög megbújhat a részletekben, ezért résen kell lennünk. Nem mindegy például, hogy a támogatásra szánt összegek mekkora része hiteljellegű. Azért nem mindegy, mert 2010 előttről nekünk azért vannak tapasztalataink arról, hogy milyen egyre nagyobb pénzügyi függésben élni még egy ok arra, hogy az újonnan induló nemzeti konzultációban ez a téma szerepeljen. Az uniós pénzek ügyében még van egy botrányos jelenség, amit szeretnék felhozni, mégpedig az, hogy egyes baloldali szereplők kampányt indítottak, illetve folytatják a kampányt annak érdekében, hogy a kormány minél kevesebb uniós pénzről dönthessen. Ez gyakorlatilag azt jelentheti, hogy az ország egésze is kevesebb pénzből gazdálkodna, ha ugyanis nem nemzeti alapokon döntenek az uniós forrásokról, akkor semmilyen garancia nincsen arra, hogy ezeket a pénzeket Magyarország megkapja. Adódik ezek után a kérdés, hogy miért csinálja ezt a baloldal, miért követel az ország számára káros dolgokat, és egyáltalán miért kötekedett az elmúlt hetekben mindvégig a járvány idején. Valószínűleg azért, és az ön felszólalása is ezt támasztja alá [[Szabó Timea: Mészáros Lőrinc…]] [[Szabó Timea: Mészáros Lőrinc…]] , mert nem tudják levenni a pártpolitikai szemellenzőt. (Szabó Timea: Mészáros Lőrinc…) Nem annak alapján döntenek valamiről, hogy az helyese vagy nem, hanem annak alapján, hogy a kormánytól érkezik-e; és hogyha igen, akkor önök dafke ellenzik. Ezért nem szavaztak meg semmit a védekezéshez, amit meg lehetett volna; ezért támadták mindvégig az egészségügyi vezetőket. Önök lejárató videókat jelentettek meg Müller Cecíliáról, nem is egyet, hanem kettőt; ezért csiholtak álhírkampányt azzal kapcsolatban, hogy nem lesz parlamenti ülés, majd utána bejöttek ide. Ezért turnéztak valótlan statisztikákkal, például azzal, hogy nálunk a legrosszabbak a halálozási statisztikák a világon ön ezt mondta, az volt a legalja. [[13.20]] De nem, egyébként nem az volt a legalja. Az volt a legalja, amikor azért kritizálták a kormányt, mert a határon túli közösségeknek is juttatott segélyszállítmányokat. Ön mindegyiknek a részese volt, úgyhogy igen, önnek van egy jó nagy lehetősége arra, hogy bocsánatot kérjen tegye meg! [[Szabó Timea: Mészáros Lőrinc, 200 milliárd forint!]] Ahol meg egyébként cselekedni kellett volna, például a városházán, ott úgy menekültek a felelősség elől, mint egyszeri szocialista politikus az újságíró elől az italboltba. Ez a helyzet. Mindent összefoglalva, az elmúlt hetekben rengeteg lehetőséget szalasztottak el arra, hogy az ország mellé álljanak, és gyakran vetik a szemünkre azt, hogy miért hivatkozunk a 2010 előtti politikájukra, mert végül is sok év telt el. Ez igaz, de az is igaz, hogy semmit, de semmit nem változtattak a politikájukon, a sokszor országellenes, de még többször kudarcos politikájukon. Amíg ezt látjuk, tisztelt képviselő asszony, addig szóvá fogjuk tenni. Mert belegondolni is rossz, hogy mi lett volna akkor, ha a mostani válság heteiben a baloldali pártok kaptak volna lehetőséget. Az ország nagy-nagy szerencséje, hogy nem így történt. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Schmuck Erzsébet képviselő asszony, az LMP részéről. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! A koronavírus-járvány megmutatta, hogy a globalizált világgazdaság és a nemzetközi piacoknak túlzottan kitett gazdaságok rendkívül sérülékenyek. A magyar gazdaság két húzóágazata, az autóipar és a turizmus bedőlt, és szakértői vélemények szerint egyhamar nem is fogják elérni a járvány előtti szintet. Sok tízezer ember veszítette el a munkahelyét és a jövedelmét. Különösen súlyos ez egy olyan országban, amelyik szociálisan érzéketlen. Az álláskeresési járadék mindössze háromhavi biztosítása elfogadhatatlan, és az is elfogadhatatlan, hogy ennek időtartamát a kormány még a járvány időszakában sem volt hajlandó meghosszabbítani. Egyértelműen bebizonyosodott, hogy a magyar gazdaság szerkezete nem válságálló, nem fenntartható. Nem folytathatjuk ott, ahol a járvány előtt abbahagytuk. Új, más gazdaságpolitikára van szükség. Elég volt az összeszerelő országból, amikor a kormány a multik miatt éveken keresztül lefelé nyomta a béreket, lebutította az oktatás és képzés színvonalát, amikor a kis- és középvállalkozások a támogatásokat illetően mindig a „futottak még” kategóriába kerültek! Sajnos azt látjuk, hogy a kormány még mindig a csődöt mondott gazdaságpolitikában gondolkodik, egyáltalán nincs elképzelése, hogy milyen irányváltásra van szükség. Ezt támasztja alá, hogy a munkahelyteremtés érdekében a kormány a százezer fős közmunkaprogramot vagy a honvédségnél létesítendő néhány ezer munkahelyet hirdette meg. Ezek a lépések pedig egyáltalán nem a fenntartható, válságálló gazdasági szerkezet irányába mutatnak. Ráadásul a közmunkaprogram révén kapott fizetések nagysága még az éhenhalásra sem elegendő, különösen mostanában, amikor az élelmiszerárak drasztikusan megemelkedtek. 60-70 ezer nettóból, tisztelt képviselőtársaim, rezsit fizetni, családot eltartani nem lehet. Persze lehet, hogy néhány kormánypárti politikus még erre a bravúrra is képes. Ehelyett olyan piaci alapú munkahelyekre van szükség, ahol a munkáért tisztes jövedelem jár, olyan fizetés, amiből a családok meg tudnak élni, tudják fedezni a költségeiket, tanítani a gyerekeiket, támogatni a szüleiket, jut belőle nyaralásra, és még egy kis tartalékot is félre tudnak tenni. Tisztelt Képviselőtársaim! Igen, lehet tudni az irányt, és azt is, hogy milyen lépéseket kell tenni a gazdaság újjáépítése és válságálló munkahelyek létrehozása érdekében. Ehhez nem kell sok milliárdból nemzeti konzultációt indítani. A konzultációra szánt pénzt a járvány miatt jövedelmüket vesztett emberek támogatására kellene fordítani, hogy a jövő hónapban is tudjanak rezsit fizetni és élelmiszert venni. Bár mi, zöldek keveselljük az Európai Unió zöld újjáépítési programját, de az mégis előrelépés a magyar kormány gazdaságpolitikájához képest. Előrelépés, mert nemcsak munkahelyeket teremt, de abba az irányba építi újjá a gazdaságot, amelyik kevésbé környezetszennyező, amelyik környezet-, természet- és klímabarát, amelyik az emberek életminőségének javítását helyezi középpontba. Sok-sok tízezer munkahelyet lehetne teremteni a megújulóenergia-termelés fejlesztésével, a kis teljesítményű naperőművek, napkollektorok gyártásával, felszerelésével, a lakóépületek energetikai korszerűsítésével, a közösségi közlekedés fejlesztésével, az élelmiszer-önellátás megerősítésével vagy a vízgazdálkodás fejlesztésével, és még sorolhatnám tovább. Egy komplex épületenergetikai program, azon túl, hogy szinte azonnal sok ezer új munkahelyet hozna létre, valódi rezsicsökkentést jelentene a családoknak, a számlájuk pedig akár a felére is csökkenhetne. Már azokat a súlyos milliárdokat is ezekre a területekre kellett volna fordítani, amelyeket a kormány az elmúlt hetekben Mészáros Lőrinc és más fideszes oligarchák luxusszálloda-kapacitásainak a bővítésére juttatott. Tisztelt Ház! Elfogadhatatlan, hogy a kormány ott folytatja, ahol a járvány előtt jártunk. Szórja az adófizetők pénzét az oligarcháinak, továbbra is a multikat támogatja, kiemelt gazdasági övezetekben gondolkodik ahelyett, hogy komolyan venné a helyi gazdaságok, a kis- és középvállalkozások támogatását, és nekifogna az új gazdaságpolitika kidolgozásának. Az új gazdaságpolitika irányait pedig itt, az Országgyűlésben kellene megvitatni és elfogadni. Köszönöm a figyelmet.
Válaszadásra Schanda Tamás államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Abban egyetértünk, és kezdjük ezzel, hogy a koronavírus okozta válság tíz év munkájára, annak az eredményeire jelent veszélyt, tíz éve ugyanis a csőd széléről kellett visszahozni ezt az országot, azóta pedig munkaalapú és családbarát Magyarországot építünk. Ne felejtsük el, tisztelt képviselő asszony, hogy az év elején soha nem látott szintet ért el a foglalkoztatás, és a rendszerváltás óta nem volt ilyen alacsony a munkanélküliség hazánkban. Mindez azelőtt természetesen, hogy a koronavírus megérkezett az országba, és elkezdett terjedni Európában. S valóban, szembe kell néznünk ma egy olyan válsággal, amely átformálja a közeljövőnket, felforgatja az eddigi életmódunkat, és nagy veszélyt jelent a magyar gazdaságra. Ezért van szükség összefogásra, határozott intézkedésekre, egymás segítésére és támogatására. Ez az, amit nem kaptunk meg többek között önöktől sem. Tisztelt Képviselő Asszony! Intő példaként áll előttünk az a módszertan is, ahogy a 2008-as válság kapcsán a baloldali döntéshozók válságba és csődbe taszították Magyarországot, és veszélybe sodorták a magyar családokat. Ebből még egyszer nem kér Magyarország. A tisztelt képviselő asszony erről a baloldali modellről beszél akkor, amikor bukott modellről beszél, hiszen a magyar kormány, a nemzeti-polgári kormány az elmúlt tíz évben megmutatta, hogy hogyan kell gazdasági növekedést, fenntartható gazdasági növekedést, munkahelyteremtést létrehozni és intézkedésekkel támogatni. Tisztelt Képviselő Asszony! Az első csatát megnyertük, a járványt megfékeztük, a második csata pedig valóban a munkahelyek megvédése és újak teremtése. Magyarország kellő időben hozott jó döntéseket a magyar emberek egészségének védelme érdekében, és utólag is azt mondhatjuk, hogy helyes és bölcs volt az az álláspont, hogy az emberi élet az első, a magyar emberek életét kell elsősorban megvédenünk. Tisztelt Képviselő Asszony! De idejekorán elkezdtünk dolgozni a gazdaság talpra állításán is. Gazdaságvédelmi akciótervet készítettünk, amelyet három ütemben hajtunk végre. Az akcióterv három szakasza a nemzeti össztermék mintegy 20 százalékát csoportosítja át. Az első ütemben többek között csökkentettük a tb-járulékot, segítséget nyújtottunk a katásoknak, és felfüggesztettük a bankhitelek törlesztését, a második ütem pedig javában zajlik. Tisztelt Képviselő Asszony! Az elmúlt tíz év bebizonyította számunkra, hogy annak a gazdaságnak erősebb az ellenálló képessége, amely önálló gazdaságpolitikát folytat, ennek pedig a sikerreceptje minden esetben a munkaalapú gazdaság. Ezért kell tehát elsősorban a munkahelyek védelmére, helyreállítására és újak teremtésére koncentrálni. Ennek kell lennie a továbbiakban is a vezérfonalunknak. Annyi munkahelyet teremtünk, amennyit a vírus tönkretesz. [[13.30]] Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy tájékoztassam itt napirend előtt is arról, hogy a munkahelyvédelmi bértámogatásra eddig 10 481 munkahely nyújtott be pályázatot 137 330 munkavállalója számára, és a kutatás-fejlesztési munkakörben dolgozók esetében pedig mintegy 40 ezer munkavállaló számára elérhető az a támogatás, amit biztosítunk. De azt látjuk, hogy az igény nagyjából ennek a harmada, 12 393 munkavállaló számára nyújtottak be pályázatot, összesen 754 vállalat. A munkahelyteremtő bértámogatási program is elindult, ennek keretében egészen eddig 2148 vállalat nyújtott már be igényt és kérelmet, amelynek keretében összesen 3280 munkahely jöhet létre. Emellett további intézkedéseket is hoztunk, azonnali, a vállalati leállásra reagáló online képzéseket indítottunk, továbbá olyan átképzéseket, amelyek felkészítik a magyar embereket a jövő munkahelyeire. Ezenfelül a diákok számára is további támogatások érhetőek el, többek között a Diákhitel Plusz, amelynek a bevezetése óta 11 339 hallgató már igényt is nyújtott be. Köszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Tóth Bertalan következik, az MSZP frakcióvezetője. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezen a héten sok szó esik majd a nemzeti összetartozásról, határainkon kívül élő nemzettársainkról, de legalább ilyen fontosnak tartom és gondolom a határainkon belüli nemzeti összetartozást is. Az egy nemzethez tartozókat nemcsak fizikai határokkal lehet elválasztani, hanem tudatos megosztó politikával is. Önök az elmúlt tíz évben nem tettek mást, mint hogy a magyar nemzetet megosztották. Amikor házelnök úr, Kövér László arról beszél, hogy a magyar nemzetnek nem része az ellenzék, akkor tulajdonképpen azt bizonyítja, amiről az elmúlt tíz év szólt, arról a gyűlöletpolitikáról, amelyet önök folytattak, és amelynek például következménye az, hogy immár sokadszorra meggyalázták a roma holokauszt emlékművet, és az egyik képviselőtársunkkal kapcsolatban is gyalázkodó feliratot írtak fel rá, és tulajdonképpen ez a gyűlöletpolitika az, amely odavezetett, hogy ma rasszista tüntetések történhetnek fővárosunkban. [[Móring József Attila: Ezt honnan veszed?]] Hogyan lehet az, képviselőtársaim, hogy békés demonstrálókat több százezer forinttal brutálisan megbüntetnek, addig nyílt, rasszista tüntetést nem oszlatnak fel, és a rendőrök tulajdonképpen végignézik annak a lebonyolítását?! A Magyar Szocialista Párt tiltakozik a rasszista megnyilvánulásokkal szemben, tiltakozik a gyalázkodó feliratokkal szemben, és tiltakozik azzal a kormánypolitikával szemben is, amely csendben, támogatóként lép fel, vagy akár szítja ezeket a rasszista felszólalásokat, rasszista megmozdulásokat. Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP kiáll képviselőtársunk mellett, és visszautasít minden ilyen rasszista megnyilvánulást. De, képviselőtársaim, ez a kirekesztő, megosztó politika az elmúlt tíz évben a gazdaságban és a társadalomban is tapasztalható volt, hiszen azt láthattuk, és most is azt látjuk, hogy a Fidesz helyzetbe hozza saját kiváltságos elitjét, miközben a társadalom többségének elengedi a kezét. 500 ezer gyermek éhezik az országban [[Közbeszólások a kormánypártok soraiból: Szégyelld magad!]] , 3 millióan élnek a létminimum alatt, több százezer nyugdíjas szegénységben él, közel 400 ezer munkahely szűnt meg, és még nem is beszéltünk arról a közel 100 ezer kisvállalkozásról, amelynek egyik napról a másikra megszűnt az árbevétele. Tisztelt Képviselőtársaim! Be kellene fejezni a nemzet megosztását. Tanuljanak a száz évvel ezelőtt történtekből! A nemzeti összetartozásnak egy útja van, az újjáépítés. [[Dr. Rétvári Bence: Csak ne a szocik építsék újjá!]] Újjá kell építeni a szociális ellátórendszert, újjá kell építeni az egészségügyi ellátórendszert, újjá kell építeni az oktatási rendszert, újjá kell építeni Magyarországot, mert egy sikeres újjáépítéssel van valódi esély, és azzal lehet valódi esélyt adni mindenkinek a jobb életre és megteremteni a valódi nemzeti összetartozást. De, képviselőtársaim, amíg propagandaminisztérium van, és egészségügyi minisztérium nincs, addig erre nincs esély. Amíg propagandára van éves szinten 100 milliárd forint, a szociális dolgozóktól ezzel szemben sajnálják az egyszeri 500 ezer forintos juttatást, addig erre nincs esély. Amíg a járvány miatti válságban munkájukat vesztett embereket nem védi meg a kormány, addig erre nincs esély. Amíg olyan kormánya van Magyarországnak, amely a bankokat támogatja, de az önkormányzatokat támadja, addig erre nincs esély. Amíg olyan kormánya van Magyarországnak, amely közpénzből a miniszterelnök családi szállodáit újíttatja fel a családi házak felújítása helyett, addig arra nincs esély. Tisztelt Képviselőtársaim! Tudják, a családi ház felújítása nem arról szól, hogy a szűk családnak felújítjuk közpénzből a szállodáit. Tisztelt Képviselőtársaim! Éppen ezért valódi befektetést akarunk a jövőbe. Nincs más út, mint hogy több pénzt kell adni az oktatásba, több pénzt kell fordítani, mert alkalmazható tudás kell mindenkinek a korszerűtlen Nemzeti alaptantervvel szemben. Értelmes, fenntartható és a növekedést segítő beruházásokra van szükség, ami értéket teremt mindannyiunk számára, ezért kezdeményezzük a Kádár-kockák szigetelési programját is. Erős, újjászőtt szociális hálóra, újjáépített egészségügyi rendszerre van szükség, amely megvéd minket, ha baj van. Közös jövőnkért, Magyarországért! Köszönöm.
Rétvári Bence államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Ön az országon belüli belső békéről beszélt, tisztelt frakcióvezető úr; ön, akiknek a kormányzásához, a Magyar Szocialista Párt kormányzásához a vipera, a sün, a kardlapozás és a gumilövedék köthető. Valahogy akkor senki nem állt ki önök közül, hogy talán nem kellene békés budapesti megemlékezőket kardlapozni, rájuk gumilövedékkel lőni, sünalakzatban őket kiemelni a tömegből, és nem kellene békés magyar megemlékezőkre viperával folyamatosan ütlegelést mérni. Akkor valahogy a belső béke nem volt fontos, akkor az volt a fontos önök számára, hogy ezek a megemlékezők, akár erőszakkal is, de el legyenek távolítva Budapest utcáiról. Ön nemzeti összetartozásról beszélt, de önök mégis mit tettek azzal a párttársukkal, aki 2004. december 5e előtt a maga arcképével és a családjával a határon túli magyarok ellen kampányolt? Az ő állampolgárságuk ellen, a velük való közjogi közösség ellen kampányolt. Mit tettek? Annyira megdicsérték, hogy ma is itt ül az önök padsoraiban. Ennyire fontos önöknek, tisztelt képviselő úr, frakcióvezető úr, a nemzeti összetartozás, hogy aki arcával utasította el, azt egyrészről a baloldal vezetője, részben Gyurcsány Ferenctől származik ez az ötlet, hogy mondjanak nemet a határon túli magyarokra, és utána, aki ehhez akár csak egy plakátarcnyi segítséget nyújtott, képviselői stallummal díjazták. Így állnak önök a nemzeti összetartozáshoz. [[Balla György: Úgy van!]] Tisztelt Képviselő Úr! Önök náciznak itt a parlamentben?! Náciztak önök tíz évvel ezelőtt is, akkor éppen a jobbikosokat nácizták le. És most mit csinálnak? Együtt indulnak a választáson a jobbikosokkal. [[Dr. Brenner Koloman: Mikor?]] Ön állt ki itt a Kossuth téren, és kiabált hangosan, hogy egy közös ellenzéki indulás, egy jelölt az egy jelölt ellen. Ön kiabálta a megafonokba a leghangosabban a Kossuth téren vörös dzsekiben, hogy össze kell fogni a barnadzsekisekkel, és utána feláll itt a parlamentben, és azt mondja, hogy nulla tolerancia a nácizmussal szemben! Hogy lehet, hogy amelyik, ilyen neonáci eszmék mentén születő politikai alakulat önök számára hasznos, azzal szövetségre lépnek, és ha valahol látnak egy jelenséget, amikor valóban egy szörnyű tragédia történik, és nyilván, ami a Deák téren történt, ott mindnyájan osztozunk a családok fájdalmában, valahogy ott önök nem nyilvánultak meg rögtön, amikor együttérző megnyilvánulást kellett volna tenni az áldozatokkal szemben? Amikor fel lehet tenni a régi lemezt, az 1990 óta mindig feltett lemezt, hogy a jobboldalt valamilyen szélsőjobboldali jelzővel lehet illetni, na, akkor önök mindig hangosak. Vannak önök között, úgy látszik, ilyen megélhetési aggódók, akiknek mindig ilyenkor jön meg a kedve ahhoz, hogy egy hangzatos nyilatkozatot tegyenek. Ami a rendőrséget illeti, tisztelt képviselő úr, önök azért 2008 környékén túl sokat tettek a rendőrség ellen, hogy így mondjam, a rendőrségbe vetett bizalomnak a rombolása érdekében. Még díszpolgárrá is avatták Gergényi Pétert Budapesten, amire azóta is büszkék, úgyhogy szerintem jobban szeretnék mind a rendőrök, mind az emberek, ha a szocialistáknak túl sok köze nem lenne a rendőrséghez a jövőben sem. [[13.40]] 2002 és 2010 között önök körülbelül félévente hirdettek mindig egy újratervezési programot. Ha összeszámlálnánk, talán 15-nél sem állna meg az a szám, hogy önök hányszor akarták újraindítani Magyarországot különböző elméletek mentén. Ezek egyike sem sikerült, hiszen Magyarországon a válság az önök kormányzásának következtében már akkor jelen volt, amikor a világgazdasági válság még el sem indult. És hogy önök hogyan kezelték azt a válságot, amikor ön azt mondja, hogy nagyobb szociális érzékenységre lenne szükség és jobban kellene segíteni azokat, akik nehéz helyzetben vannak? Hadd idézzek önöknek nem egy jobboldali politikust, nem egy konzervatív beállítódású szociológust, hanem az önök baloldali Ferge Zsuzsáját, hogy ő hogyan ítélkezett az önök szociálisválság-kezeléséről. Ő azt mondta: „2008-ban Magyarország volt szinte az egyetlen állam, válság érte állam, amely semmit, egyáltalán semmit, egy gyufaszálat nem tett keresztbe azért, hogy a válság nyilvánvaló és ismert veszteseivel valami történjen.” Ezt mondta önökről a saját házi szociológusuk. És folytatom: „Ilyen ország egyértelműen nem volt, mert mindenütt vagy a munkanélküli-ellátást, vagy a segélyezést, vagy valamit kiterjesztettek, ennek következtében nálunk különösen nagy volt a szegényeket érintő veszély.” Így kezelték önök a válságot, tisztelt képviselő úr. Félmillióval megemelkedett a munkanélküliek száma, a szociális juttatásokat csökkentették, a családok támogatásait elvonták, a szociális otthonokban növelték a térítési díjat. Azt mondta az államtitkáruk, hogy majd gondoskodjanak a szomszédok meg a barátok a nehéz szociális helyzetben levőkről. Ez volt az önök szociálpolitikája, hogy majd a szomszédok meg a barátok ellátják a nehéz helyzetben lévő embereket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Most a Jobbik részéről Jakab Péter következik.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársak! Ilyen válságkezelés, mint nálunk, szerintem, nincs még egy a világon. Komolyan mondom! [[Zaj a kormánypárti padsorokból. Dr. Rétvári Bence: A Jobbikban mindenkit kizártok?]] Európa számos országa számtalan példát mutatott arra, hogyan kell kezelni a válságot. Volt, ahol úgy döntöttek, hogy átvállalják a dolgozók bérének 80 százalékát, volt, ahol elbocsátási moratóriumot, számlafizetési moratóriumot hirdettek, megint máshol egészen konkrét pénzügyi segítséget nyújtottak a bajbajutottaknak. Önök más megoldást választottak, olyan megoldást, amivel szerintem ismét meglepjük a hanyatló Nyugatot. Önök ugyanis nem pénzügyi segítséget küldenek az embereknek, hanem levelet. A járvány alatt arra nem voltak képesek, hogy egy árva maszkot kipostázzanak a magyaroknak, most meg indítanak egy újabb nemzeti konzultációt?! Maszkot nem tudtak küldeni, levelet meg igen?! [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Szégyen!]] És megint mi a téma? Soros meg az ő újabb terve. Ez most a 2.0-s terv [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: B terv!]] vagy még mindig az 1.0-s terv? [[Dr. Rétvári Bence: Állj ki mellette!]] Orvos látta már önöket egyébként? Mert klinikai eset, amit művelnek. Képviselőtársak, ha kérdezősködni akarnak, miért nem arról kérdezik a magyar embereket, hogy mit szólnak az 54 ezres közmunkához? Vagy mit szólnak Mészáros Lőrinc pofátlan gazdagodásához, vagy a kórházkiürítésekhez? Erről nem fogják megkérdezni őket, ugye? Hát, persze, hogy nem! Ehelyett a miniszterelnök bemegy a közrádióba és azt mondja, hogy itt már minden magyar ember egyre jobban érzi magát a bőrében, egyébként meg fantasztikus év előtt állunk. Miről beszél ez az ember? Miről?! Olvasták önök a 2021-es költségvetést? Tény: van benne 2000 milliárd forint elkülönítve állami beruházásokra, ami egyébként azt jelenti, hogy Orbán Viktornak tényleg fantasztikus éve lesz, mert nagyjából ez az a pénz, amely majd Mészároson, Tiborczon, Garancsin meg a többi strómanon keresztül szépen visszamegy a miniszterelnök úr zsebébe. Lesz itt túlárazott út- meg vasútépítés dögivel! Csak eközben meg a lakosságtól még több pénzt akarnak behajtani, 300 milliárd forinttal többet úgy, hogy egyébként meg az árak az egekben vannak. Hány bőrt akarnak még lehúzni az emberekről? Hányat?! Cudar idők jönnek, képviselőtársak, önök is tudják, ezért különítettek el 100 milliárd forintot kormánypropagandára. Vagyis ennyiből fogják majd elmagyarázni a melósnak meg a nyugdíjasnak, hogy milyen jól is élnek ők valójában, ha esetleg eddig még nem tűnt volna fel. Képviselőtársak, mi lenne, ha kivételesen a nemzeti konzultálgatás meg a hazudozás helyett, mondjuk, elkezdenének kormányozni? Mi lenne, ha például abból a 2000 milliárd forintból, amit elkülönítenek állami beruházásokra, mondjuk, nem a haverokat meg a rokonokat tolnák meg, hanem a magyar kis- és középvállalkozásokat, ha már egyébként ők teremtik a munkahelyek kétharmadát? Mi lenne, ha bevezetnék a Mészáros-adót, hogy ne csak a kisemberek cipeljék ennek az országnak a terheit, de azok is, akik zsákszámra viszik haza az állami milliárdokat? Képviselőtársak, ez lenne az igazi nemzeti összefogás, nem a nemzeti konzultáció! Az igazi nemzeti összefogás ott kezdődik, hogy van igazságos közteherviselés. No, ez az, ami itt évek óta nincs. Vagy az lenne az igazságos közteherviselés, hogy a bajban a magyar dolgozó kap 50 ezres közmunkát az államtól, az önök haverjai meg százmilliárdos állami támogatásokat? Vagy az lenne az igazságos közteherviselés, hogy egy nyugdíjas, aki ledolgozta az életét ezért az országért, kap majd 3 százalék nyugdíjemelést? Három százalékot?! Hogy ebből fizesse a 30 százalékkal drágább sertéshúst, a rezsit meg a gyógyszereket? Évek óta mondjuk, képviselőtársak, hogy be kell vezetni a differenciált nyugdíjemelést úgy, hogy az ne csak az inflációt, de a béreket is kövesse. Évek óta mondjuk, hogy be kell vezetni a „Férfiak 40” programot, hogy ne csak a hölgyek, de a férfiak is 40 év munka után igenis mehessenek már nyugdíjba. Mert jelenleg a férfiak többsége még az előtt meghal, hogy nyugdíjas lehetne. Mondják már meg nekem, hogy miért sajnálnak ettől a programtól évi 160 milliárd forintot! Miért? Miközben a veszélyhelyzet hetei alatt pont ennyit adtak ki Mészáros Lőrincnek meg a haverjainak vasútépítésre és szállodafejlesztésre. Miért fontosabbak mindig a haverok, mint azok, akik egy életet ledolgoztak ezért az országért? Vagy miért fontosabbak a haverok azoknál a fiataloknál, akik most dolgoznának egy életet ezért az országért, de most még azt sem tudják, hogy hol fognak lakni? Hozzáteszem, hogy a kormánypropaganda feléből már a feléből! el lehetne indítani egy államilag támogatott bérlakásépítési programot, hogy a magyar fiataloknak ne húszéves lakáshitellel induljon az élet. Szóval, képviselőtársak, fantasztikus lesz a jövő év, önöknek, mindenki másnak meg majd akkor, ha önök végre megbuknak és a sleppjükkel együtt eltűnnek a közéletből. Mi pedig végre elkezdhetünk felépíteni egy olyan Magyarországot, ahol mindenki az érdemei szerint kap a közösből [[Dr. Rétvári Bence: Zárd ki magad!]] és nemcsak a vigyorgó-röhögő milliárdosok élhetnek jól, de talán a kisemberek is. Mi ezen dolgozunk. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Jó nevetést! [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Dömötör Csaba államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Kicsit zavarba hoz, mert most a nemzeti konzultáció ellen beszélt, és tudom, hogy le akarja tagadni a saját pártjának a múltját. Ez látszik, ezt mindenki látja, nemcsak mi látjuk itt, hanem az összes képviselő, aki ön mögött ül. Nem volt olyan rég, amikor a Jobbik maga is indított konzultációt részben azokkal a témákkal, amelyeket most ön említett, és azt mondták akkor, hogy 4,2 millió magyarországi háztartásba juttatják el. Akkor mi a probléma? [[Közbeszólás a Jobbik padsoraiból: Közpénzből? Z. Kárpát Dániel: Kinek a pénzéből? Dr. Lukács László György: Nem volt járvány, ez a különbség!]] Önök is tudják, hogy ez egy jól működő eszköze annak, hogy párbeszédet folytassunk, most meg ellene beszélnek. Tegyenek ebben rendet!Másfelől azt látom, hogy abban is csatlakoznak a baloldali pártokhoz, hogy letagadják az ország teljesítményét. Nem a mienket, azt elviselnénk [[Z. Kárpát Dániel: Azt nem lenne nehéz!]] , az ország teljesítményét. Ha abból indulnánk ki, amit önök mondanak, akkor olyan kép alakulna ki, miszerint az ország szétesőben van és remény nélküli. Ehhez képest létrejött az elmúlt években több mint 800 ezer új munkahely, az átlagkereset duplájára emelkedett, reálértéken is több mint másfélszeresére nőtt. Egyáltalán nem mondjuk, hogy ez elég. De azt mondjuk, és ezek tények, hogy emelkedtek a bérek. Ezt szeretnénk folytatni. Nem mi állítjuk, hanem az Eurostat, hogy a szegénység kockázatának kitettek száma 1 millió 300 ezerrel csökkent. Aztán nézzük a biztonság kérdését! A korábbi Jobbiknak ez még fontos volt. 63 százalékkal csökkent a regisztrált bűncselekmények száma. Aztán nézzük, mondjuk, a családokat, önök gyakran hivatkoznak rájuk: két és félszer annyit költünk most a családokra, mint az önök mostani új szövetségesei. Ez az idei évben 2200 milliárdot jelent, és a következő éves költségvetésben még több lesz erre. Ez nem reménytelenség, ahogy ön próbálja sugallni, hanem egy folyamatos építkezés, amelyet sok magyar érezhet a bőrén, és ezt a munkát szeretnénk folytatni. Halljuk azt is, hogy a mostani intézkedéseket is erősen kritizálják. Önnek is szeretném elmondani, hogy az önök által erősen lesajnált bértámogatásra 10 500 vállalkozás nyújtott be igénylést, vállalva több mint 100 ezer, egész pontosan 137 ezer munkahely megtartását. Ehhez képest a Jobbik vezette Ózdon csökkentik a béreket. Az ön városában pedig, ahonnan ön érkezik, szintén elbocsátásokról hallani. Ott miért nem ilyen bátor? Ott miért nem ilyen bátor, ott miért nem tiltakozik ugyanilyen hevességgel? Tisztelt Frakcióvezető Úr! Mindenki számára nyilvánvaló, hogy a Jobbik ezekben a hetekben végleg elvágja minden gyökerét, és bejelentkezik a baloldali paktum sokadik tagjának. Aki itt most ezen nevet, annak szeretném a figyelmébe ajánlani, hogy 26 fővel alakult meg a frakciójuk [[Z. Kárpát Dániel: Magatokról beszélj, van miért!]] és a jelenlegi állás szerint 17-en vannak. Jól mondom, 17-en? [[Közbeszólások: Igen!]] Tizenheten. Soha nem lehetünk ebben biztosak, mert ha valaki véletlenül szunyókál egy kicsit egy csendes délutánon, könnyen arra ébredhet, hogy többen kiléptek a Jobbik-frakcióból. Nem vicc! Nem vicc, mert a múlt héten is volt ilyen nap. Ennek a bomlásnak, ezt önök is nagyon jól tudják, oka van. [[13.50]] Szeretném önnek idézni egy olyan képviselőjüket, aki pár napja még a frakciójuk tagja volt. Azt mondta, hogy „Thürmer Gyula zavarban lehet, mert szerintem az ő területét akarja a Jobbik elfoglalni”. Én ehhez nem is tudok mit hozzátenni. Egyáltalán nem tudok ehhez mit hozzátenni, talán csak annyit, hogy emellé azt is felidézzük, hogy mit írtak az alapító nyilatkozatukban. Azt, hogy „elsődleges feladat a kommunista utódpárt és a vele összeforrt szélsőséges liberálisok eltávolítása a hatalomból”. [[Zaj.]] Azt is írták figyeljenek! , hogy „a Jobbik konzervatív, nemzeti, keresztény párt, és a kompromisszumkészségnek ezen értékelvűség így fogalmaztak szab határt”. Na, ezt a határt, ezt átlépték, többszörösen! Az a folyamat, amit Vona Gábor lélekkiárusításnak nevezett, ezekben a hetekben a szemünk előtt fejeződik be, és önök is jól tudják, azért hagyják el olyan sokan a frakciót. És van még egy jelenség, ami minden másnál jobban mutatja, hogy a Jobbik hogyan változtatta meg az alakját. Akik követik a tévés közvetítést, azt láthatják, hogy a jobbikos képviselők laptopjain határon túli magyar települések szerepelnek; most is láthatók egyébként. Ehhez képest ön, ön is kritizálta a kormányt akkor, amikor védőfelszereléseket juttatott el a határon túlra. Ez súlyos! [[Moraj a Jobbik soraiból. Dr. Lukács László György: Miről beszélsz? Közbeszólások a Fidesz soraiból: Szégyen! Z. Kárpát Dániel: Miről beszélsz? Most is kivonultok a megemlékezésről? Most is kivonultok? Csütörtökön kivonultok vagy itt lesztek? Balczó Zoltán: Ez nem válasz a felvetésre!]] Ez súlyos! Ha nem vállalnak közösséget velük [[Közbeszólás a Fidesz soraiból: Szégyen!]] akkor nyugodtan szedjék le ezeket a matricákat! De ne aggódjanak, mert pár napja megnyílt Gyurcsány Ferenc pártjának webshopja, onnan lehet rendelni mindenféle baloldali portékákat. Ha mindenképpen szeretnének matricákat, akkor ott szépen bevásárolhatnak [[Derültség a Fidesz soraiból.]] és ha így tesznek, akkor nyugodtan gondolkodjanak el azon, hogy hogyan jutottak ide. [[Balczó Zoltán: Ez volt a válasz a felvetésre?]] Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett Szászfalvi László képviselő úr, a KDNP részéről. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország több mint ezeréves történelmének kétségtelenül a mai napig legfájóbb eseménye 1920. június 4e, a trianoni békediktátum aláírásának napja. Az igazságtalan és szégyenletes trianoni döntés következtében hazánk elveszítette területének kétharmadát és vele együtt több mint 3 millió 300 ezer magyar testvérünket. Június 4e ezért nemzeti gyásznapunk. Ezen a napon a Kárpát-medence minden magyar templomában száz másodpercig zúgni fognak a harangok, gyászolni, emlékeztetni, de a megmaradásunkat és az összetartozásunk erejét is köszönteni. Száz évvel ezelőtt hazánkat szétszabdalták és kivéreztették, de lelkileg és szellemileg nem tudták megtörni. Magyarország, a magyar emberek egy évszázaddal ezelőtt is jelesre vizsgáztak kitartásból és küzdeni tudásból. Bármennyire is lehetetlennek tűnő feladat is volt ez akkor, de állhatatos kitartással, közös erővel újjászervezték és újjáépítették az országot. Ez a feltámadás, ez az újjászületés bizonyítja, hogy egy nemzetet nem az országának területe vagy nem is pusztán a területe, a gazdasága és a gazdagsága, hanem a nemzeti érzés, az együvé tartozás lelkiereje teheti naggyá. Tisztelt Ház! A határainkon kívül rekedt magyarság morális tartását és a nemzethez való sziklaszilárd ragaszkodását jól jelzi, hogy száz év óta elszakítva az anyaországtól, oly sok megaláztatás, kataklizma és próbatétel után, egyéni és közösségi tragédiák után, de megőrizték magyarságukat, anyanyelvüket, kultúrájukat, egyházaikat, intézményeiket, szervezeteiket. Ezért június 4-én nemcsak gyászolnunk kell a száz évvel ezelőtti eseményeket, hanem méltó módon emlékezni róla, és örülni annak, hogy itt, a Kárpát-medencében és szerte a világban élünk, megmaradtuk, és újra egy egységes magyar nemzetet alkotunk, szétszórva bár, de összetartozva, szétszakítva, de együvé tartozva, „Megfogyva bár, de törve nem,/ Él nemzet e hazán”, él nemzet, egy újra egységes nemzet e Kárpát-medencei hazán. Tisztelt Képviselőtársaim! 2010-ben a magyar választópolgároknak köszönhetően kormányunk nemzetpolitikai paradigmaváltást hajtott végre, amelynek fundamentuma, Magyarország Alaptörvénye a következőképpen fogalmaz: „Magyarország az egységes magyar nemzet eszméjétől vezérelve felelősséget visel a határon kívül élő magyarok sorsáért, elősegíti közösségeik fennmaradását és fejlődését, támogatja a magyarságuk megőrzésére irányuló törekvéseiket, előmozdítja együttműködésüket egymással és Magyarországgal.” Szabó Dezsővel szólva: „Minden magyar felelős minden magyarért.” Ennek jegyében az elmúlt tíz esztendőben nemzetpolitikánkban történelmi lépéseket tettünk. Elfogadtuk 2010-ben a nemzeti összetartozás melletti tanúságtételről szóló törvényt. Elfogadtuk a kettős állampolgárságról szóló törvényt. Újraindítottuk a Máértot. 2011-ben létrehoztuk a Magyar Diaszpóra Tanácsot. További fontos és meghatározó lépések voltak a Határtalanul! program, a Kőrösi Csoma Sándor-program, a Julianus-program, a Petőfi-program elindítása, a Bethlen Gábor Alap létrehozása, az oktatási, nevelési támogatások, a nemzeti jelentőségű intézmények működtetése és támogatása, valamint több tíz milliárd forintos keretösszegben a különböző gazdaságfejlesztési programok megindítása. Több mint megtízszereztük a száz évvel ezelőtt igazságtalanul elszakított nemzettesteink kormányzati támogatását az elmúlt tíz esztendőben. De természetesen nem pusztán a pénzügyi támogatás a fontos a nemzetegyesítés és a nemzetépítés folyamatában, hanem hogy ezt milyen belső szándékkal, milyen elkötelezettséggel tesszük, szívvel-lélekkel, az együvé tartozás őszinte érzésével és elkötelezettségével. Tisztelt Ház! Trianon századik évfordulóján az a nemzeti célunk, az a történelmi feladatunk, hogy a magyar nemzetnek a szülőföldön való boldogulását megteremtsük, hogy cselekedeteink, döntéseink mindig a megmaradást jelentsék a következő nemzedékek számára. A KDNP továbbra is határozottan ezen fog dolgozni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra Szijjártó Péter miniszter úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Mi egy olyan nemzet tagjai vagyunk, amelynek a határai nem esnek egybe az ország határaival. Ennek történelmi okai vannak. Azonban minden egyes, történelmünk során felmerült ok ellenére itt élünk a Kárpát-medencében egy egyre erősebb nemzetként, amely a történelem viharai során képes volt arra, hogy a szuverenitását és a függetlenségét megtartsa, a szuverenitásáért és a függetlenségéért folyton megharcoljon. Különösen az elmúlt tíz esztendőben ez a nemzet jelentősen megerősödött, és mára hangja van Európában, sőt hangja van a világban is.Tisztelt Képviselőtársaim! Mi a magyar nemzet valamennyi tagját egyenrangúnak kezeljük. Egyenrangúnak kezeljük azokat, akik az anyaország területén élnek és akik a határainkon túl élnek, legyen ez a Kárpát-medencében vagy a diaszpóra keretein belül a világ bármely távoli pontján. Mi is valljuk, ahogyan képviselő úr is idézte: minden magyar felelős minden magyarért. Tisztelt Képviselőtársaim! Sok százezernyi magyar él a velünk szomszédos országok területein. Az ő érdekükben is arra törekszünk, hogy a szomszédos országokkal a lehető legjobb kapcsolatokat alakítsuk ki. A helyzet ugyanis az, hogy az sokkal jobb a szomszédos országok területén élő magyaroknak, hogyha a lakóhelyükül szolgáló országgal jó kapcsolatot alakítunk ki. Emlékezhetünk azokra az esetekre több mint tíz évvel ezelőttről, amikor rendkívüli feszültségek borzolták a kedélyeket Magyarország és a szomszédos országok között. Az rossz volt. Az nagyon rossz volt a határon túl élő magyaroknak. Most a legtöbb szomszédos országunkkal kiegyensúlyozott kapcsolatot tudtunk kiépíteni, és ez sokkal jobb helyzetet eredményez a határon túl élő magyaroknak. Azt gondolom, két dolog kell ahhoz, hogy Magyarország és a szomszédos országok között jó legyen a kapcsolat. Először is a kölcsönös tisztelet, aztán pedig a közös sikerek. A kölcsönös tisztelet bizony azt is jelenti, hogy tisztelnünk kell egymás érzéseit akkor is, amikor ugyanazokhoz a történelmi eseményekhez teljesen másfajta érzelmek társulnak a határ két oldalán. Minden egyes szomszédos országnak el kell fogadnia, hogy a trianoni békediktátum a magyar történelem egyik legszomorúbb fejezete. Magyarország elveszítette területeinek kétharmadát, senki nem várhatja, hogy mi ezt ünnepeljük, senki nem várhatja el tőlünk, hogy ezt mi ne sajnáljuk, senki nem várhatja el azt, hogy ezt mi ne tekintsük a legszomorúbb pillanatnak, az egyik legszomorúbb pillanatnak Magyarország történetében. És ha ezen kérdésben is el tudunk jutni a kölcsönös tiszteletig, akkor, én azt gondolom, hogy egy óriási lépést teszünk abba az irányba, hogy a Kárpát-medencében élő valamennyi magyar ember életminőségét javítsuk. [[14.00]] Tisztelt Hölgyeim és Uraim! A történelmi tényeket tiszteletben kell tartani, a történelmet meghamisítani nem szabad, ezért mindenki pontosan tudja, hogy egy olyan állam, egy olyan ország esetében, amely több mint ezer éve létezik, bizony előfordult az, hogy változott a területének a nagysága. Ezt letagadni történelemhamisítás, és természetesen mi ezt minden esetben elfogadhatatlannak fogjuk tartani. Tisztelt Képviselőtársaim! Közös sikertörténetekre van szükség. [[Zaj a Jobbik soraiban. Az elnök csenget.]] Mi a kisebbségi nemzetiségi politikánkat nem úgy alakítjuk, hogy kitaláljuk Budapesten, hogy mi a jó a határon túli magyaroknak, aztán megkérjük őket, hogy azt fogadják el, hanem megkérdezzük őket, hogy mit gondolnak helyesnek, mit gondolnak jónak, és azt mi képviseljük, azt mi végrehajtjuk. És valóban, az egyik kérése a határon túli magyar nemzeti közösségeknek az volt, hogy gazdaságilag erősítsük meg őket, mert ha ez megtörténik, akkor az hozzájárul ahhoz, hogy egy hídszerepet tudnak betölteni az anyaország és a lakóhelyük szerinti ország között. Ezért tisztelettel tájékoztatom önöket, hogy 2016 óta 236 milliárd forintnyi beruházás és fejlesztés történt a határon túli magyarlakta területen [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] a magyar kormány támogatásának köszönhetően, és ezt a támogatást a jövőben is fenntartjuk. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
A napirend előtti felszólalások sorában utolsóként Halász Jánosnak adom meg a szót.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Magyarország sikeresen lezárta a koronavírus elleni védekezés első szakaszát. Az, hogy nem volt tömeges járvány, három dolognak köszönhető: az időben meghozott döntéseknek, az összefogásnak és a fegyelmezettségnek, valamint a kiváló szakembereknek, akiknek ezúton is köszönjük áldozatos munkájukat. Ahogy azt már megtapasztaltuk, az emberek akkor hajtanak végre egy-egy intézkedést, ha azzal egyetértenek, ha látják annak értelmét. A járvány még itt marad velünk, de most egy csendesebb szakasza várható. Ez alkalmas arra, hogy mindenki elmondja a véleményét az eddigi intézkedésekről, a járványkezelésről, a gazdaság újraindításáról. Éppen ezért Orbán Viktor miniszterelnök úr pénteken ismét nemzeti konzultációt jelentett be. Egyetértünk azzal, hogy meg kell kérdezni az embereket, hogy milyen intézkedések maradjanak érvényben, hogy milyen újakat kellene bevezetni, és hogy mit gondolnak az emberek a gazdasági válságkezelésről. Fontos kérdés az is, hogyan vélekednek a magyarok a második Soros-tervről, arról, hogy az amerikai spekuláns adósrabszolgaságot eredményező örökkötvényekkel árasztaná el Európát, amit még az unokáink is fizetnének. Ezek mind komoly kérdések, ezért arra kérjük az embereket, hogy töltsék ki és küldjék vissza a nemzeti konzultációs íveket. Egyetértési pontokra van szükség, még akkor is, ha a baloldal folyamatosan támadja ezt az intézményt. Emlékezzünk, nem volt olyan nemzeti konzultáció, amibe ne szálltak volna bele páros lábbal. Ezt tette az imént itt a Jobbik frakcióvezetője is. Egyébként támadták még a családokról szóló konzultációt is, sőt egyes képviselők odáig mentek, hogy nyíltan összetépték a konzultációs ívet, ahogy ezt a szocialista Bangóné Borbély Ildikó tette. Mások pedig nyíltan kimondták, ahogy például a Gyurcsány-párti Bauer Tamás is, hogy ők Magyarország jövőjét a migránsokban látják, és nem a magyar családok támogatásában [[Zaj az ellenzéki padsorokban.]] , a bevándorláspárti Soros-szervezetek pedig arra kérték az embereket, hogy üresen küldjék vissza a válaszborítékokat. Persze, kudarcot vallottak, de próbálkoztak. Ugyanez az ellenzék nem támogatta a veszélyhelyzet meghosszabbítását, támadta a járványügyi intézkedéseket, és a védekezésben részt vevő szakembereket is. Most sem számítunk tőlük semmi jóra. Velük szemben mi úgy gondoljuk, hogy az eddigi nyolc nemzeti konzultáció jó eszköznek bizonyult arra, hogy a magyar választókat megkérdezzük, mit gondolnak bizonyos kérdésekben. Ez segít a kormánynak és nekünk, az Országgyűlésnek is, hogy a döntéseket a magyar emberek elképzeléseihez igazítsuk. Emlékezhetünk rá, hogy már 2011 februárjában nemzeti konzultációt indítottunk egy új, szilárd alapot jelentő alkotmány megalkotásáról. Közel egymillió ember töltötte ki, küldte vissza véleményét a leendő új Alaptörvényről, sőt közülük minden második kitöltő saját megjegyzést, további véleményt is írt a konzultációs ívre. Sok százezer ember érezte már első alkalommal, hogy érdemes élnie a véleménynyilvánítás ezen új formájával, és szeretne részt venni az ország előtt álló nagy feladatok közös megoldásában. Ilyen feladat, közös nemzeti ügy volt a szocialisták által az egekbe emelt energiaárak befagyasztása, melyet a szociális nemzeti konzultáció előzött meg. Így tudtuk sikerre vinni a rezsicsökkentést is. A 2015-ben, a migrációs válság kezdetén indított, a bevándorlásról és a terrorizmusról szóló nemzeti konzultációs kérdőíveket már több mint egymillióan töltötték ki. A magyar emberek döntő többsége egyértelmű felhatalmazást adott a határkerítés megépítéséhez, a jogi határzár létrehozásához, így tudtuk megvédeni hazánkat a migrációs áradattól. ’17-ben az első Soros-tervről szóló nemzeti konzultáció szintén sikeres volt. Ezzel ismét azt üzenték a magyarok Brüsszelnek, hogy semmi formában nem kérnek a migránsok betelepítéséből. És a legutóbbi, a családok védelméről szóló konzultáció megalapozta az új családpolitikai intézkedések kidolgozását, például a babaváró hitel bevezetését is. Tisztelt Ház! A most induló nemzeti konzultációtól is azt várjuk, hogy az emberek véleményére alapozott, időtálló döntéseket tud hozni az Országgyűlés és a kormány is. Arra kérünk mindenkit, hogy töltse ki és küldje vissza a nemzeti konzultációs kérdőívet, minden magyar ember véleménye számít. A Fidesz-frakció ezért teljes erejével támogatja a kormányt a legújabb nemzeti konzultáció megindításában is. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Most ismét Szijjártó Péter külügyminiszter úrnak adom meg a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Ha végigtekintünk az elmúlt esztendőkön vagy akár évtizeden is, és feltesszük önmagunknak a kérdést, hogy mi volt az az esemény vagy eseménysorozat, amely a lehető legalapvetőbben, a lehető legnagyobb mértékben változtatta meg mindennapi életünket, akkor egyértelmű, hogy a koronavírus nyomán kirobbant világjárvány eséllyel szállhat versenybe ebben az összehasonlításban. Még mindig vita van arról, hogy vajon hogyan fog kinézni a világ a koronavírus után. Ezt a vitát itt valószínűleg nem fogjuk tudni, pláne öt percben eldönteni, az viszont többé-kevésbé konszenzust élvez, az a meglátás, hogy semmi nem lesz ugyanolyan, mint volt korábban. Igaz ez a politikai viszonyrendszerekre, és igaz ez az új világgazdasági versenyre is. Magyarország, a magyar kormány időben reagált, lezártuk a határainkat, az iskolákban digitális oktatást vezettünk be, kijárási korlátozásokról születtek döntések, leálltak a gyárak. Mind-mind olyan esemény, amelyhez fogható, nagy változást jelentő eseményeket a mi nemzedékünk az emlékezetében nem igazán tud felidézni. Az egészségügyi védekezés első szakaszát valóban sikerrel zártuk le. Kiépültek azok a kapacitások, amelyek nyomán a fertőzések számát relatíve alacsonyan tudtuk tartani, mondhatni, kontroll alatt maradt a válság egészségügyi része. [[14.10]] Ezért engedjék meg, hogy itt és most ismételten köszönetet mondjunk valamennyi magyar egészségügyi dolgozónak, orvosoknak és nővéreknek, hogy ilyen kiváló teljesítményt nyújtottak, és köszönjük meg a tanároknak is, akik egy teljesen új élethelyzetben tettek meg mindent annak érdekében, hogy a diákok még akkor is meg tudják tanulni a tananyagot, ha éppen nem kellett iskolába járni. Azonban az emberek egészségén és életén túl ez a járvány és bizony annak hatásai erőteljes támadást indítottak az emberek munkahelyei ellen is. Tehát ugyanúgy, ahogy az emberek életét és egészségét meg kellett védeni, meg kell védeni az emberek munkahelyeit is. És itt kétségtelenül elindult egy óriási vita. Egy vita, amely arról szól, hogy munkanélküliséget finanszírozzunk vagy munkahelyeket finanszírozzunk. Ez a vita itt van már velünk tíz esztendeje, és most is hallhattunk a napirend előtti felszólalások során olyan vádakat, amelyeket ellenzéki képviselőtársaink azon tisztességes magyar vállalkozókkal szemben fogalmaztak meg, akik még ebben a nehéz időszakban is elég bátrak ahhoz, hogy beruházásokat hajtsanak végre, és megvédjék azokat a munkahelyeket, amelyeket magyar emberek töltenek be. Szeretném az önök figyelmét tisztelettel felhívni arra, hogy 806 magyar vállalkozás nyújtott be támogatási igényt, összesen 377 milliárd forintnyi beruházáshoz. Tehát miközben a világgazdaság hírei csődökről, elbocsátott munkavállalókról, zavargásokról szólnak, addig Magyarországon 806 vállalat összesen 377 milliárd forintnyi beruházást jelentett be, amellyel összesen 143 618 munkahelyet védenek meg, és mindehhez a kormány 150 milliárd forintot meghaladó támogatást biztosít. És én értem, hogy önök ezeket a vállalatokat támadják, de kérdezem én, hogy azok a tisztességes napkori, mezőtúri, jászberényi, kiskunhalasi vagy miskolci vállalatok, akik vállalják a magyar munkahelyek megvédését, cserébe azért, hogy a kormány támogatást nyújt nekik a beruházásukhoz, ezeket a cégeket, ezeket a vállalkozásokat önök miért támadják? Jobb lenne, ha ezek a vállalatok elbocsátanának, leépítenének, csődbe mennének? Jobb lenne, ha magyar emberek ezrei, tízezrei, százezrei veszítenék el a munkahelyeiket? És vannak olyan nemzetközi erők, akik most is ezt akarják, például azok, akik örökkötvényt akarnak kibocsátani, azt akarják, hogy az Európai Unió tagországai a következő generációkra, nemzedékekre eladósodva évtizedeken vagy még hosszabb időn keresztül kamatokat fizessenek, olyan pénzügyi kötelezettségeket akarnak ránk róni, amelyeknek soha nem lenne vége. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezért van szükség arra, hogy a lehető legszélesebb nemzeti összefogást építsük fel, ezért van szükség a nemzeti konzultációra, hogy Magyarország [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] ezen kihívásokból is a lehető legerősebben jöjjön ki, mint ahogy kijöttünk 2010-ben is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy ismertesse a további, napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Ungár Péter, LMP; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Hajdu László, DK; Varga Zoltán, DK.A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkezett Mellár Tamás, Párbeszéd; Hohn Krisztina, LMP; Vadai Ágnes, DK; Hiller István, MSZP; Ander Balázs, Jobbik; Rétvári Bence, KDNP; Zsigmond Barna Pál, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Bencsik János, független; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Lukács László György, Jobbik; Steinmetz Ádám, Jobbik. A csütörtöki napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt, LMP; Ungár Péter, LMP; Varga-Damm Andrea, független; Fülöp Erik, független; Tordai Bence, Párbeszéd.
Tisztelt Országgyűlés! Bejelentem, hogy Sneider Tamás, az Országgyűlés alelnöke május 27-én lemondott alelnöki tisztségéről, és kilépett a Jobbik képviselőcsoportjából. [[Szórványos taps a kormánypárti oldalról.]] Varga-Damm Andrea és Farkas Gergely képviselők ugyanezen a napon arról tájékoztattak, hogy szintén kiléptek a Jobbik frakciójából. [[Szórványos taps az ellenzéki oldalról.]] Képviselő asszony és urak a továbbiakban független képviselőként folytatják munkájukat. [[Zaj, közbeszólások a kormánypárti sorokból, köztük: Erősödik a Jobbik. Ki a soros? Derültség a kormánypárti sorokban.]] Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendről, az ülés időtartamáról, a felszólalási időkeretekről az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Az MSZP képviselőcsoportja azt javasolta, hogy a napirendünk az alábbiak szerint módosuljon. A 2020. június 4-ei ülésnap első napirendi pontjaként feltüntetett, a nemzeti önazonosság védelméről szóló P/10760. számú politikai nyilatkozat összevont vitájának megkezdése során az előterjesztői felszólalást követően a képviselőcsoportok vezérszónokainak felszólalására is kerüljön sor, képviselőcsoportonként legfeljebb 15 perc terjedelemben. Aki ezzel egyetért, kézfelemeléssel jelezze! [[Szavazás. Több képviselő fölemeli, majd leteszi a kezét. Zaj, derültség.]] A megszokástól eltérő volt a reakció, illetve az mindkét oldalt meglepte [[Derültség.]] , de levonom a konzekvenciát: a Ház többsége nem támogatta a javaslatot, és a kisebbsége sem. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem tehát a tisztelt Házat, hogy elfogadjae a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Házbizottsági egyetértés hiányában most előterjesztések bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. [[Zaj.]] Ha jobban figyelnének a képviselőtársak, akkor lehet, hogy ilyen zavarokra nem kerülne sor. Köszönöm. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot az „Országgyűlési beszámoló a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő tevékenységéről 2019” címmel benyújtott B/8959. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 116 igen szavazattal, 41 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett a bizottságot fölkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkérie a kijelölt Kulturális bizottságot az „Országgyűlési beszámoló a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 2019. évi tevékenységéről” címmel benyújtott B/9165. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 117 igen szavazattal, 44 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett a bizottságot fölkérte. Kérdezem a tisztelt Házat, felkérie a kijelölt Gazdasági bizottságot a „Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal országgyűlési beszámoló 2019” címmel benyújtott B/9742. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 117 igen szavazattal, 43 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett a Gazdasági bizottságot is felkérte a határozathozatalra. Tisztelt Országgyűlés! Most, 14 óra 18 perckor áttérünk az azonnali kérdések tárgyalására. [[Zaj, több képviselő távozik az ülésteremből.]] Megkérem képviselőtársaimat, hogy aki ki szeretne menni, az nagyon gyorsan hagyja el az üléstermet, és ott kint folytassák a beszélgetést. Tisztelt Országgyűlés! Jakab Péter, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak. A miniszterelnök úr Szijjártó Péter miniszter urat bízta meg a válaszadással. Kérdezem Jakab Pétert, hogy fenntartjae a hozzászólását, vagy inkább elhalasztja a miniszterelnök úr megjelenésére.
Várakozom.
Utóbbi. Így Csányi Tamás és Lukács László György képviselők következnek, szintén a Jobbik részéről. Kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének. Megadom a szót, parancsoljon! [[14.20]]
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelettel megvárom válaszadásra miniszter urat. Köszönöm szépen.
Köszönöm. Stummer János, szintén a Jobbik képviselője, a külgazdasági és külügyminiszter úrnak kíván kérdést föltenni. Ebben az esetben a válaszadó rendelkezésére áll. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Sok a meló a Külügyminisztériumban, miniszter úr? Meghiszem azt! Látjuk, hogy alig győzik. Egyik nap egypár milliárdos hitelkeret a moldávoknak, másnap néhány tízezer maszk a macedónoknak, harmadnap a kirgizekhez kell kiugrani néhány tízmillió euróval, de Mongóliában is gründolni kell az új munkahelyeket, mármint azokat, amelyek a válság miatt tönkrementek, a maszkos bizniszükről nem is beszélve. Szóval, ember legyen a talpán, még ha a Külügyminisztériumban dolgozik is az az ember, aki győzi ezt a tempót, és nem is csoda, hogy ennél a munkatempónál azért előfordulnak apró vagy nagyobb hibák. Tudna erről beszélni az új izraeli külügyminiszter is, akinek néhány hónappal ezelőtt vagy néhány nappal ezelőtt olyan mondatokat tulajdonítottak, amiket ő soha nem mondott, legalábbis abban az interjúban biztosan nem, amelyet magával folytatott. [[Szijjártó Péter: Nem interjú volt, hanem telefonbeszélgetés.]] Telefonbeszélgetés, elnézést. Lett is belőle diplomáciai gubanc bőven. Szóval, ha dolgozik az ember, akkor néha pihenni is kell. Az ilyen elfoglalt embereknek, mint maguk, tudniuk kell időnként lazítani, a család és a barátok közt kiengedni egy kicsit, leengedni a fáradt gőzt, és a szenvedélyeknek hódolni. Egy ország látta a múlt héten, hogy a külügyminiszter ismeri ezt a szabályt, Magyarország külügyminisztere ugyanis vigyorogva jelentkezett be a saját közösségimédia-felületén egy olyan zárt kapus futballmérkőzésről, ahová halandó ember nem tehette be a lábát. Mondja csak, külügyminiszter úr, önök tényleg azt gondolják, hogy maguk mindenekfelett állnak ebben az országban?! Tényleg azt gondolják, hogy maguknak mindent lehet? Tényleg úgy gondolja, hogy Magyarország külügyminiszterének ilyen példát kell mutatnia Magyarország lakosságának? Köszönöm. [[Taps a Jobbik, szórványos taps a Párbeszéd és a DK soraiban.]]
Miniszter úr, parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Kezdhetném azzal, hogy mi a kérdés. [[Derültség a kormánypártok soraiban.]] De ha a futballmérkőzésre vonatkozik a kérdés [[Közbeszólások az ellenzéki pártok soraiban.]] ha a futballmérkőzésre vonatkozik a kérdés, akkor a következőt tudom önnek mondani. A Magyar Labdarúgó-szövetség szabályzata szerint zárt kapus mérkőzésekre a részt vevő klubok meghatározott számban vendégeket hívhatnak. [[Közbeszólások.]] A részt vevő klubok vendégeket hívhatnak. Ezért a Magyar Kupa elődöntőjén először az MTK, utána pedig a budapesti Honvéd meghívására vettem részt. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Ismét képviselő úré a szó.
Külügyminiszter úr, nem tudom, hogy feltűnte önnek, de ez a járvány hónapok óta sakkban tartja Magyarországot. Sakkban tartja az egészségügyi dolgozókat, akiknek mindennap úgy kell bemenniük a munkahelyükre, hogy vajon kapnake elegendő és megfelelő minőségű védőfelszerelést ahhoz, hogy elvégezzék az életmentő munkájukat. Sakkban tartja ez a járvány az időseket, akik a világtól elzárva folyamatosan azt kell figyeljék, hogy maguk hogyan beszélnek összevissza lakossági tájékoztatás címén. Sakkban tartja a munkájukat elvesztő tízezreket, akik még a mai napig nem tudják sokan, hogy a következő hónapban miből lesz kenyér az asztalon. És erre mit csinál maga? A halandók fölé emelkedve meccsre jár, és még dicsekszik is ezzel.Ön általában profi módon végzi azt a munkáját, amit a miniszterelnök elvtárs magára szignóz. Lássuk csak, elég profie ehhez is: hajlandóe beismerni a hibáját, és bocsánatot kérni a magyar emberektől? [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Miniszter úr, amennyiben kíván élni a viszonválasszal, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Én nem pontosan tudom, hogy ön az elmúlt hónapokban hány, az egészségügyi védekezéshez szükséges eszköz maszk, lélegeztetőgép, védőruha beszerzésében vett részt, hány magyar vállalatnak nyújtott segítséget ahhoz, hogy megvédje a munkahelyeket, hány magyar családnak nyújtott segítséget abban, hogy a válság utáni időszakban erősebb pozícióból tudjon kezdeni, mint korábban, tehát szerintem az általunk az elmúlt hónapokban végzett munkát ne kezdjük el összehasonlítani, mert az elég egyoldalú lenne. Ha kíváncsi a holnap esti programomra, szeretném önnek elmondani, hogy a Magyar Labdarúgó-szövetség felkért, hogy holnap én adjam át a Magyar Kupát az MLSZ elnökével együtt, ezért ott leszek a holnapi kupadöntőn is. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szakács László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak, aki Szijjártó Péter külügyminiszter urat bízta meg a válaszadással. Kérdezem képviselő urat, hogy ennek ellenére élni kíváne a felszólalás lehetőségével. [[Dr. Szakács László: Igen.]] Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Sokat hallottunk az elmúlt időszakban arról, hogy hogyan segítette a kormány azokat a cégeket, amelyek munkahelyeket akartak megőrizni. Most is hallottunk ebből jó sok számot. Mi sokszor azt a kritikát mondtuk el, hogy ha egy dolog van, amit a cégek jobban szeretnek a kedvezményes hitelnél, az a vissza nem térítendő támogatás. Aztán kiderült persze, hogy ilyen is van, csak a csókosoknak; azoknak az embereknek van, akik indultak az úgynevezett Kisfaludy-tervben. Mészáros Lőrinc, Garancsi István, ők nyertek, méghozzá úgy nyertek, hogy előtte elbocsátottak, százakat bocsátottak el, miniszter úr. Mészáros Lőrinc elbocsátott 800 embert, és ezért ez a kormány őt kitüntető figyelmével együtt még megjutalmazta 17 milliárd forinttal. Hogyan képzelhető ez el? Hogy képzelhető ez el, miniszter úr, hogy a csókosoknak olyan pénzeket adnak, akik egyébként folyamatosan vagy kérkednek a miniszterelnök, Orbán Viktor barátságával, vagy éppen még Orbán Viktor is a barátjának tartja őket. Ezeknek az embereknek jut akkor is, ha nem őriznek meg munkahelyet, sőt ha elbocsátanak százával munkavállalókat, nekik milliárdok jutnak, mellette a magyar kisvállalkozók pedig azon panaszkodnak, hogy mindenfajta adminisztratív teherrel alig győznek elbánni azért, hogy hozzájuthassanak ahhoz, amit önök ígértek munkahelymegőrző támogatásként. Másoknak pedig egész egyszerűen odadobnak milliárdokat. Ez a program 20 milliárd forintról indult, és most már 83,5 milliárd forintról döntöttek, miniszter úr. Ki mer ilyen döntéseket hozni? Akik elbocsátanak százával embereket, azokat ez a kormány miért jutalmazza? Ez a kérdésem.
Parancsoljon, miniszter úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A kormány valóban úgy döntött, hogy nem a munkanélküliséget, hanem a beruházásokat és azon keresztül a munkahelyek megtartását és új munkahelyek létrehozását fogja finanszírozni. Ennek megfelelően, tisztelt képviselő úr, mint ahogy azt ön is tudja, elindítottuk a versenyképesség-növelő támogatási rendszerünket, ahol valóban vissza nem térítendő támogatást kapnak Magyarországon működő vállalatok abban az esetben, ha beruházást vállalnak, annak érdekében, hogy megtartsák a náluk lévő munkahelyeket. Világos feltételrendszer van: az elmúlt egy esztendőben foglalkoztatott emberek statisztikai átlaglétszámát kell megtartani a támogatás odaítélését követően. Tisztelettel tájékoztatom önt arról, hogy 806 vállalat adott be ilyen pályázatot, ők összesen 376,7 milliárd forintnyi beruházást vállalnak, ezzel 143 618 munkahelyet mentenek meg. A kormány által odaítélhető támogatás mértéke 178,6 milliárd forint, ezért az eredetileg 50 milliárdos kiinduló alapot már 150 milliárd forintra emeltük. Én abba a vitába nem szeretnék beleszállni, tisztelt képviselő úr, hogy melyik támogatott vállalat milyen párthovatartozású, mert ez engem hidegen hagy. Az általunk kiírt pályázati támogatáson, ha jól emlékszem, Kóka János cége is nyert, Leisztinger Tamás cégei is nyertek, tehát nálunk az se pró, se kontra nem esik a latba, ha egy vállalat tulajdonosáról köztudott, hogy éppen melyik politikai oldallal szimpatizál. Én itt olyan magyar vállalkozókat látok, akik a legnehezebb gazdasági időszakban is elég bátrak ahhoz, hogy beruházásokat hajtsanak végre, ehhez a kormány támogatást ad, és ennek nyomán a munkahelyeket megvédjük. Ezért én arra kérem önöket, hogy inkább pozitívan és elismeréssel beszéljenek ezekről a magyar vállalatokról. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[14.30]]
Visszaadom a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Én nem tudok Mészáros Lőrincről, aki elbocsátott 800 embert, kellő tisztelettel beszélni, főleg úgy, hogy azután kapott ő ezért 17 milliárd forintot. Amikor alakul egy cég 2019 decemberében, amelynek egy volt futballista a tulajdonosa, 3 millió forintos törzstőkével, az meg nyer 3,5 milliárdot, miniszter úr, ugyanezen a programon. Ez pofapénz, ez a csókosoknak megy azért, hogy ezt szétfröcsköljék most a gazdaságban azoknak, akik önöknek kedvesek. Kik merik elbírálni ezeket a programokat? Kik, milyen dokumentumokat kértek be? És mi alapján döntöttek úgy, hogy ezek a beruházások valaha megtérülhetnek, ha ez nem pofapénz, ha ezt nem csak azért dobálják oda önök ezeknek a vállalkozóknak, mert önöknek kedvesek? Ez nem párttámogatáson múlik, miniszter úr! Aki elbocsátott, az miért kap érte jutalmat? Ez a kérdésem.
Viszonválaszra ismét miniszter úré a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Minden egyes pályázatnak megvannak a megfelelő jogi feltételei, és azokat a jogi feltételeket mind a pályázat kiírójának, mind a pályázat benyújtójának, mind a támogatást nyújtónak, mind a támogatást kapónak tiszteletben kell tartania. Ha ön szerint valahol történt konkrét jogsértés, akkor arra kérem, hogy a konkrét jogi lépéseket tegye meg. Ha ezt nem teszi meg, akkor ez csak egy politikai vagdalkozás, amit most öntől hallhattunk.Én még egyszer arra szeretném kérni önöket, hogy ne ilyen negatív jelzőkkel illessék azokat a magyar vállalatokat, amelyek most beruháznak. Szeretném még egyszer mondani: 806 magyar vállalatról beszél ön, a 806 vállalat összesen 948 magyarországi helyszínen hajt végre beruházást, 772 esetben vidéken, és minden egyes megyéből jött legalább 11 pályázat, több mint 30 iparágból. Szerintem ennek inkább örülnünk kellene [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] mert a magyar gazdaság akkor lesz sikeres, ha a vállalatok sikeresen tudnak átlendülni a válságos időszakon. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Oláh Lajos, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszternek. Amennyiben államtitkár urat elfogadja válaszadóként, akkor megadom a szót.
Volt idő, amikor a Fidesz hitt az önkormányzatiság eszméiben, amikor fontosnak tartotta azokat, ez sajnos azonban mára már a múlt, önöknek mások lettek a prioritásaik. A járványalapba folyó, a bankok által fizettetett adóból 50 százalékot a taóra lehet fordítani; igen, a taóra, nem az egészségügyre, az oktatásra vagy esetleg az önkormányzatok támogatására. A vidéki papok jövedelmét a duplájára emelik, itt sem a háziorvosok fizetését érezték fontosnak. Külföldi sportegyesületeket, barátok szállodáit tartották támogatásra érdemesnek, ugyanakkor pénzt vonnak el az egyetemektől, semmit se adtak a nyugdíjasoknak, kevesebbet visznek haza ma az egészségügyi dolgozók, mint a járvány megkezdése előtt. Az önkormányzatoktól is pénzt vonnak el a szolidaritás jegyében, pedig a járvány sok új feladatot ad az önkormányzatoknak. Önök Erzsébet- és Terézvárosból elvontak több mint 250 millió forint gépjárműadót. Az idegenforgalmi adó kiesése a két kerületben több mint egymilliárd, és az ingyenes parkolás is több száz milliós rést ütött a költségvetésben. Emellett számtalan feladatot kaptak az önkormányzatok. Önök úgy döntöttek, hogy az önkormányzatokat nem segíteni szeretnék, hanem belökik a szakadékba. Amíg a német kormány, Angela Merkel bőségesen áldoz a bajba jutott városokra, addig Orbán Viktor megfojtani akarja a településeket. Értjük persze, hogy a tavaly októberi választások után ezek bűnös városok lettek, és a kormányt nem érdekli, hogy a kerületek és ezek a városok az elvonások miatt nehezen tudnak segíteni az idős embereken, nehezen tudnak támogatást adni a szegényeknek, nem marad pénz a fejlesztésre. A fideszes városoknak lesz pénze, de ahol vesztett a Fidesz, ott a Fidesz és az Orbán-kormány megszorít. Erzsébet- és Terézváros országgyűlési képviselőjeként tiltakozom, hogy az önkormányzat százmilliókat von el a VI. és a VII. kerülettől. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Kérdezem államtitkár urat, hogy miért büntetik az önkormányzatokat. Köszönöm. [[Taps a DK soraiban.]]
Pogácsás Tibor államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Ház! Egy példátlan, világméretű járvány az, amely Magyarországot is elérte, és azt gondolom, büszkék lehetünk arra, amilyen eredménnyel védekeztünk, büszkék lehetünk azokra az emberekre, akik ebben a védekezésben részt vettek akár az egészségügy terén, akár az élet bármely más területén, és igen, akik a közszolgáltatásban a közért dolgoznak, leginkább ők kerültek a frontvonalba. Ahhoz, hogy ez a védekezés sikeres legyen, összefogásra van szükség, összefogásra volt szükség, és ebben az összefogásban bizony anyagi terhek is megjelennek. A képviselő úr által felsorolt, illetve vádaskodás módján előadott kérdéssorozatára azt tudom válaszolni, hogy nagyon nehéz elhinni azt, hogy ön az önkormányzatokért aggódik. Az önök aggódása, akik az önkormányzati rendszert a megszűnés szélére, a pénzügyi ellehetetlenülés szélére sodorták, önök, akik többletfeladatokkal, fejlesztési források nélkül hagyták a településeket, és mintegy 1400 milliárd forintnyi adóssággal hagyták az Orbán-kormányra az önkormányzati rendszert, az önök aggódása rettentő módon hiteltelen. Az önkormányzati rendszer jól működik, az önkormányzatok jól tudják ellátni a feladatukat, és mindaz az átszervezés, illetve átalakítás, ami az önkormányzati gazdálkodásban, az önkormányzati finanszírozásban történt, jól szolgálja a települések működését. Az önkormányzatok és az állam közötti feladatmegosztás biztosítja azt, hogy a szolgáltatásokat minden településen elérhessék az ott élők, és lehetőséget teremt arra is, hogy az önkormányzatok saját forrásokból, illetve költségvetési forrásokból a fejlesztésekhez szükséges önerőt megteremtsék, előteremtsék, és ez látszik is a településeken is, hiszen folyamatosan fejlődnek. Köszönöm szépen, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
További egy percre ismét képviselő úré a szó.
Köszönöm szépen. Államtitkár Úr! Ön nem volt önkormányzatnál az elmúlt hónapokban, hiszen nem tudja, hogy miről beszél. Jöjjön el velem akár Teréz-, akár Erzsébetvárosba! Menjünk el egy gyűlésükre, kérdezzük meg, hogy mennyi pénzt vont el a kormány ebben az időszakban, és mennyi pluszfeladatot kapnak, és önök ezt nem pótolták. Önnek ez lenne a feladata, hogy harcoljon az önkormányzatokért, ne pedig a Fideszt védje. Nem a mundér becsületét kell védeni, hanem az önkormányzatoknak kell segíteni, tisztelt államtitkár úr! Ezért nagy tisztelettel arra kérem, hogy jöjjön el velem, nézzük meg, hogy milyen hatással volt a járvány. Ön szolidaritásról beszél, eközben pénzt adnak egyébként stadionépítésre külföldi sportegyesületeknek. Miért nem ők fizetnek be ebbe a szolidaritási alapba? Hol van itt a szolidaritás, államtitkár úr?! Az önkormányzatok zsebében turkálnak, a taót pedig becsempészik a különböző focicsapatok zsebébe. Ez nem szolidaritás! Míg a polgármesterek ezekben a kerületekben küzdenek, szociális bérlakásokat hoznak létre, a Kásler-minisztérium által utcára tett embereknek próbálnak segíteni [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] önök az önkormányzatoktól pénzt vonnak el. Köszönöm szépen. [[Taps a DK padsoraiban.]]
Ismét államtitkár úré a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Önnek kellett volna szétnézni 2010-ben az országban, ön helyett ezt megtették a választók egyébként, azt gondolom, elég határozott véleményt adtak arról, hogy milyen politikát folytattak önök az önkormányzatokkal, illetve egyáltalán az emberekkel szemben. Biztos vagyok abban, hogy az önkormányzati rendszer stabilan tud továbbra is működni, a szükséges források a működéshez rendelkezésre állnak. Ön összevissza beszél, hiszen egyik felszólalásában azt veti fel, hogy az önkormányzatoktól feladatokat vonunk el, most meg azt mondja, hogy az önkormányzatoknak többletfeladatokat adunk. Azt sem tudja, hogy miről beszél, azt gondolom, először ezt kéne önnek tisztázni. Köszönöm, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban. Dr. Rétvári Bence: Úgy van!]]
Keresztes László Lóránt következik, amennyiben elfogadja válaszadóként Szijjártó miniszter urat, mert egyébként a miniszterelnök úrnak kívánta volna a kérdését feltenni.
Megvárom a miniszterelnök urat.
Megvárja. Ungár Péter képviselő úr következne, aki az emberi erőforrások miniszterének kíván kérdést feltenni. [[Ungár Péter jelzésére:]] Megvárja a miniszter urat.Akkor ismét Keresztes László Lóránt frakcióvezető urat kérdezem, hogy elfogadjae Schanda Tamás államtitkár urat válaszadóként.
Elfogadom, igen.
Amennyiben igen, akkor tegye fel a kérdését. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! A kérdésem alcíme lehetne, hogy miért folytatja a kormány a balliberális elődök vasútromboló politikáját. Hosszú-hosszú vitát folytattunk itt arról, hogy önök, kormánypárti képviselők elfogadták a Budapest-Belgrád vasútvonal fejlesztését, illetve ezt a projektet tíz évre titkosították is. Egy közel 1000 milliárd forintos projektet fogadtak el, ami a megtérülés-kihasználás szempontjából semmilyen módon nem igazolt. Tehát önök garanciákat nem tettek le, a projektet titkosították, így a magyar emberek nem ismerhetik meg, hogy mire költik majd el ezt a hatalmas összeget.A másik oldalról tudjuk, hogy ezzel a hatalmas összeggel, már az idei évi költségvetésből amennyit elköltenek a projektre, önök 125 ezer új munkahely megteremtéséről mondtak le. [[14.40]] Benyújtották a jövő évi költségvetést, itt nem derül ki, hogy a jövő évben egyáltalán mennyit kívánnak erre a projektre költeni. A vita során önök képesek voltak vasútfejlesztésről beszélni, miközben a kormányuk 34 vasúti mellékvonalat gyakorlatilag halálra ítélt egy brutális járatritkítással. A kormány nemrég döntött arról, hogy 34 mellékvonal többségén napi egy vonatpár közlekedik majd, illetve vonatpótló autóbuszok fogják az utasokat szállítani. Ez teljes mértékben indokolhatatlan mind közlekedésszakmailag, mind gazdasági szempontból. Önök az ideiglenes járványügyi menetrend bevezetésére hivatkoznak. Kérdésem, államtitkár úr, és szeretném, ha ezt a kérdést itt tisztáznánk minden magyar ember és a szakmai közvélemény előtt, is, hogy ideiglenes intézkedésről vane szó, és mikor jár le ez az intézkedés. Számíthatunke arra, hogy ez a gyalázatos járványügyi menetrend itt a 34 mellékvonalon addig tart, amíg a veszélyhelyzet, tehát várhatóan június 20-án visszaállítjáke az eredeti menetrendet? Indokolja meg akkor a kormány azt, hogy miért van rá szükség, hogy két hétig gyakorlatilag a teljes regionális vasúti közlekedést leállítják! Mivel indokolja az intézkedést a kormány olyan szempontból is, hogy miért gondolják, hogy a buszközlekedés, tehát a vonatpótló buszok biztonságosabbak járványügyi szempontból, mint a lényegesen nagyobb befogadóképességű vasúti kocsik? Illetve azt is írták ebben a javaslatban, hogy majd a felszabaduló állomány a fővonalakon közlekedik. Mire gondolnak pontosan? Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Schanda Tamás államtitkár úré a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! A kormány elkötelezett a magyar közlekedési infrastruktúra, valamint a közösségi közlekedési formák folyamatos, az utazók igénye szerinti fejlesztésében. Stratégiai célokat is megfogalmaztunk ezzel kapcsolatban. Ilyen például egyébként a megyei jogú városok bekötése a gyorsforgalmi úthálózatba és az autóutak, autópályák elvezetése az országhatárokig. 2016-2024 között mintegy 3200 milliárd forintot fordítunk a magyarországi közúthálózat korszerűsítésére, ennek túlnyomó többségét egyébként hazai forrásból. Tisztelt Képviselő Úr! Ehhez hasonlóan ambiciózus céljaink és intézkedéseink vannak a közösségi közlekedési szolgáltatások területén is, ahol a kínálat összehangolt bővítésére, a járműállomány megújítására és az utasok komfortját növelő intézkedésekre helyezzük a hangsúlyt. Valóban, ahogy ön is említette, ön egy zöldpárt képviselőjeként nem szavazta meg a vasútfejlesztést, és nem szavazta meg azokat az ügyeket és azokat a fejlesztéseket, amelyek például a Budapest-Belgrád vasútvonalra vonatkoztak. Ez meglepő fordulat minden zöldpártinak mondott képviselőtől. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy arra is felhívjam a figyelmet, hogy 2021-2027-es uniós forrásokból összesen közel 750 milliárd forintot tervezünk fordítani a magyar vasút fejlesztésére. Amennyiben a tisztelt képviselő úr jobban figyelemmel követné a vasúttal kapcsolatos újdonságokat, akkor ön is pontosan tudná, hogy szó sincs semmifajta bezárásról, szó sincs semmifajta végleges megszüntetésről az ön által említett vasúti vonalakon, hanem a kormány ideiglenes, rugalmas járványügyi menetrendet léptetett életbe, amelynek során figyelembe vesszük az utazóközönség változó igényeit. Megköszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Államtitkár Úr! Ön nem válaszolt a kérdésemre. Kérem, világosan mondja el a kormány álláspontját, hogy az ideiglenes járványügyi helyzet miatt ideiglenesen bevezetett menetrend meddig érvényes, mikor lesz ennek vége. Tehát számíthatunke rá, hogy ezeken a mellékvonalakon ugye, 34 mellékvonal van, ahol gyakorlatilag szinte lenullázták a vasúti közlekedést két hét múlva visszaáll a teljes vasúti közlekedés? [[Az elnöki széket Lezsák Sándor, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Magyarázza meg, hogy miért most hozták meg ezt az intézkedést, miért nem akkor, amikor egyébként a korlátozások miatt jelentősen csökkent az utaslétszám. Magyarázza meg a kormány nevében, hogy miért akkor folytatnak a mellékvonalak tekintetében utasszámlálást, amikor a járványügyi helyzet miatt valóban csökkent az utazók száma! Mit jelent pontosan az a fajta fejlesztés a 34 mellékvonal esetén, ahol most gyakorlatilag lenullázták ezt a forgalmat? Kérem, államtitkár úr, tisztelje meg a magyar Országgyűlést, tisztelje meg a magyar adófizetőket, tisztelje meg az érintetteket és a szakmát azzal, hogy válaszol végre nyíltan a kormány nevében, hogy mikor ér véget ez a gyalázatos vasútromboló politika, és mikor áll vissza a 34 érintett mellékvonalon a járványügyi helyzet előtti közlekedés. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, frakcióvezető úr. Tisztelettel köszöntöm képviselőtársaimat, és megadom a szót Schanda államtitkár úrnak.
Nagyon szépen köszönöm, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Ha vasútrombolásról van szó, akkor kérdezze meg az ön környékén ülőket, hogyan is csinálták a vasútrombolást a baloldali politikusok a kormányzásuk alatt. Ahogyan a baloldali politikusok akkor lerombolták a vasutat, úgy önök egyébként nem támogatják a vasút fejlesztését, hiszen erről az elmúlt időszakban már sokat vitatkoztunk. Tisztelt Képviselő Úr! Engedje meg, hogy ott folytassam, ahol abbahagytam. A közlekedés alapját képező vasúthálózat prioritásosabbá válik, ebben az új ideiglenes járványügyi menetrendben a vasútnak van elsőbbsége, és ehhez igazodva növekszik az autóbuszos közlekedés ráhordó feladata és szerepe. Ezek az intézkedések jellemzően 2020. június 6-ától több regionális vasútvonalon és vonalszakaszon lépnek életbe, annak érdekében, hogy egyébként párhuzamosan közlekedő helyközi buszjáratokat lehessen igénybe venni abban az esetben, amikor ez indokolt. Megköszönöm megtisztelő figyelmét. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Csábító a lehetőség, de megvárjuk Orbán Viktort.
Jó, köszönöm szépen. A miniszterelnök úrnak a harmadik soron következő azonnali kérdések órájában kell válaszolnia. Tisztelt Országgyűlés! Szabó Timea és Tordai Bence, a Párbeszéd képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem Tordai képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Úgy látszik, a miniszter úr a kormányban pótolhatatlan, itt is az. Nem fogadjuk el.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Kocsis-Cake Olivio, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök kabinetfőnökének: „Mi folyik itt?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Elfogadja. Öné a szó, Kocsis-Cake Olivio képviselő úr.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Államtitkár Úr! Azt gondolom, hogy ahhoz, hogy Magyarország sikeres legyen, nemzetpolitikai kérdésekben konszenzusra kell törekedni, ami azt jelenti, hogy azt kell keresni, ami összeköt, és nem azt, ami szétválaszt. Ez sajnos legtöbbször nem sikerül, sajnos ettől elég messze vagyunk. Trianonnak egy ilyen kérdésnek kell lennie. Az okokban, abban, hogy hogyan jutottunk el idáig, lehet vita köztünk, sőt vita van köztünk, de mindannyian tragédiaként értékeljük a száz évvel ezelőtt történteket, ebben konszenzus van. Bizonyára hallott róla, hogy Karácsony Gergely a fővárosiakat egyperces néma megemlékezésre hívta fel Trianon százéves évfordulója kapcsán. Én ezt a javaslatot hoztam az Országgyűlés elé, és ma a Nemzeti összetartozás bizottsága egyhangúlag elfogadta, megszavazta ezt a javaslatot. De a parlament már nem tudja tárgyalni, elfogadni ezt június 4-ére. Az a kérdésem tehát, hogy a kormány, figyelembe véve azt, hogy ebben egy nemzeti konszenzus alakult ki, ami elég ritkaság manapság, saját hatáskörében hajlandóe elrendelni Budapesthez hasonlóan azt, hogy országszerte is egyperces néma csenddel emlékezzünk Trianonra. Várom válaszát. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót államtitkár úrnak a válaszadásra.
Köszönöm a szót, elnök úr. Én azt fontosnak tartom, és az ön részéről méltánylandónak, hogy azon gondolkodnak, hogy hogyan lehetne erről az eseményről megemlékezni. Említett ön egy előterjesztést, amit a szakbizottságban is tárgyaltak. Azt a tájékoztatást kaptam, hogy a javaslataikkal kicsúsztak a határidőből, illetve ön ott volt a Házbizottságon, és nem tett javaslatot ezzel kapcsolatban. Köszönöm a figyelmét. [[14.50]]
Köszönöm szépen, Dömötör államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg a képviselő urat.
Azzal kezdtem a felszólalásomat, hogy azt kell keresni, ami összeköt és nem azt, ami szétválaszt, azt kell keresni, amiben egyetértünk és nem azt, amiben nem. Ez a javaslat nyilvánvalóan egyébként a járványhelyzet kialakulása miatt valóban nem időben született meg, hogy a Ház elé kerülhessen. Azt gondolom, hogy ez egy méltányolható csúszás.Itt lehetősége lenne a kormánynak, hogy ha egy ilyen konszenzus kialakult egy ilyen fontos kérdésben, akkor kormányhatározattal, ugyanúgy, ahogy egyébként a fővárosban megtörtént, felhívja erre a fontos évfordulóra a figyelmet, és felkérjen, hogy országszerte emlékezzenek meg egy percig erről az évfordulóról. Ez azért is lenne fontos, mivel pont ebben a kérdésben lehetnek különbözők a nézetek, gondolhat sok mindenki mást erről a kérdésről, de abban az egy percben mindenki azt gondol, amit akar, és mindenki méltóképpen meg tud emlékezni. Kérem, hogy a kormány gondolja át ezt újra, és tegyen erre javaslatot, annak érdekében, hogy június 4-én közösen mindenki meg tudjon méltóképpen emlékezni erről az évfordulóról.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz megilleti Dömötör államtitkár urat is.
Köszönöm a szót, elnök úr. Magyarország szabad ország, minden önkormányzat szabadon dönthet arról, hogy hogyan emlékezik meg erről az évfordulóról. Egy dologról biztosíthatom: a kormány méltó módon fog megemlékezni, és mindenkinek meglesz a lehetősége, hogy ezeken a megemlékezéseken részt vegyen még járványügyi helyzetben is. Egy dolog az azonban a nemzetpolitikában, hogy hogyan emlékezünk meg erről az eseményről és egy másik, hogy közben a nemzetpolitikában az egyes pártok milyen politikát folytatnak. És azért ön mégiscsak egy olyan pártban ül, amelynek képviselői nem szavazták meg a kettős állampolgárságot, és időről időre fúrják a nemzetpolitikai együttműködést, még pár nappal ezelőtt is azért kritizálták a kormányt, mert védőfelszereléseket juttatott el a határon túli magyar közösségeknek. [[Közbeszólás a kormánypárti padsorokból: Úgy van!]] Úgyhogy ha ön változtatna ezen a politikán, akkor egy dolgot tudok mondani: hajrá! Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Witzmann Mihály, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Hogyan járulnak hozzá a Kormány gazdaságvédelmi intézkedései a koronavírus járvány elleni sikeres védekezéshez?” címmel. Öné a szó, Witzmann képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Országgyűlés! Mint ismeretes, a koronavírus-járvány elleni védekezés első szakaszát Magyarország sikeresen zárta. A sikerben pedig lényeges szerepe volt az összefogásnak, szinte mindenki összefogott, leszámítva a baloldali ellenzéket, amely sajnos kihúzta magát a közös védekezésből. Szomorúan tapasztaltuk, hogy az elmúlt hetekben pontosan azok a baloldali pártok beszéltek egészségügyről, illetve a járvány elleni védekezésről, amelyek kormányzásuk alatt kivéreztették az egészségügyi ellátórendszert, csődbe vitték a kórházakat, a mögöttünk hagyott nehéz időszakban pedig mindvégig akadályozták a védekezést, nem szavazták meg a koronavírus-törvényt és a gyors intézkedéseket lehetővé tevő különleges jogrendet sem. Az ellenzék a járvány kezdete óta nem tesz mást, mint a védekezés sikertelenségéért drukkol, politikai támadásokkal, álhírek gyártásával vagy éppen dudálgatós tüntetésekkel van elfoglalva, miközben mindent elkövet, hogy újra és újra hátba támadja Magyarországot Brüsszelben. [[Közbeszólások az ellenzék soraiból.]] A polgári kormány ezzel szemben hónapok óta megfeszített munkával azon dolgozik, hogy megvédje a magyar emberek egészségét, megvédje a munkahelyeket és a magyar gazdaság 2010 óta elért eredményeit. Míg a kormány folyamatos gazdaságélénkítő intézkedésekkel, bértámogatásokkal, beruházásösztönzési programmal, valamint gazdaságvédelmi akciótervvel védi meg a munkahelyeket, illetve teremt újakat, addig Soros György hatalmas hitelfelvételekkel sodorná adósságcsapdába Magyarországot. Soros tervének a lényege, hogy olyan kölcsönt akar adni Európának, amelynek a tőkerészét ugyan nem kell visszafizetni, de a kamatait lejárati idő nélkül örökre törleszteni kell. Ez az út Magyarország számára beláthatatlan adósságválságot eredményezhet, hiszen ebből a hitelből nem munkahelyek létesülnének, hanem kizárólag adósság keletkezne. Tisztelt Miniszter Úr! Az eddigi gazdaságvédelmi intézkedések eredményességét mi sem bizonyítja jobban, mint hogy már több mint egymillió dolgozó munkahelyének megmentésében, megtartásában sikerült valamilyen kormányzati segítséget nyújtani, amelyben fontos szerepe van a kormány által bevezetett gazdaságélénkítő intézkedéseknek. Az elhangzottak ismeretében tisztelettel kérdezem miniszter urat, hogyan járulnak hozzá a kormány gazdaságvédelmi intézkedései a koronavírus-járvány elleni sikeres védekezéshez. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiból. Ungár Péter tapsol.]]
Köszönöm szépen, Witzmann képviselő úr. Megadom a szót válaszadásra Szijjártó Péter külügyminiszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Országgyűlés! A koronavírus-járványnak nemcsak egészségügyi, hanem gazdasági hatásai is vannak, legalább annyira kell koncentrálni a gazdasági védekezésre, mint kell az egészségügyre. 2010-ből ismerős már ez a mostani helyzet, amikor szintén külső tényezők miatt állt szemben a magyar gazdaság komoly kihívásokkal. Szerencsére egy nagy különbség van a két gazdasági válság között, mégpedig az, hogy 2010-ben a magyar gazdaság legyengült állapotban kellett hogy szembenézzen ezekkel a problémákkal, 2020-ban pedig egy életerős gazdaság adhat válaszokat azokra a kihívásokra, amelyeket a világjárvány támaszt velünk szemben. Természetesen ilyenkor mindig kiújulnak azok a viták, hogy hogyan érdemes kezelni a gazdasági válságot. Mi úgy döntöttünk, hogy a munkahelyek megvédésére koncentrálunk. Munkahelyeket megvédeni azonban csak beruházásokkal lehet, beruházások meg most csak akkor jönnek létre, ha ahhoz valamiféle segítséget, támogatást biztosítunk. A kormány 50 milliárd forintos támogatási keretösszeggel írta ki versenyképesség-növelő támogatásról szóló pályázatát, amely arról szól, hogy ha egy cég vállalja, hogy beruház annak érdekében, hogy megvédje a munkahelyeket, akkor a beruházott érték felét, maximum 800 ezer eurót a kormány hozzátesz. 806 vállalat adott be pályázatot, összesen 377 milliárd forintnyi beruházásra kerül sor a következő hónapokban Magyarországon, amelyek 143 618 munkahelyet fognak megvédeni. A kormány megháromszorozta a támogatási keretösszeget 50-ről 150 milliárd forintra, azonban majd újra a kormányhoz fogunk fordulni a támogatási összeg növeléséért, tekintettel arra, hogy 178,5 milliárd forintnyi támogatási igény jelentkezett. Engedjék meg, hogy innen is kifejezzem a nagyrabecsülésemet és köszönetemet valamennyi magyar mérnöknek és munkásnak, akik ennél a 806 vállalatnál dolgoznak, hiszen az ő teljesítményük nélkül nyilvánvalóan ezek a cégek nem kerülhettek volna olyan helyzetbe, hogy ilyen nehéz körülmények közepette beruházásokon gondolkozhassanak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, külügyminiszter úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Witzmann képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Miniszter úr válaszát természetesen elfogadom. És az ön által elmondottakhoz csatlakozva: a múlt hét előtti héten nekem is személyes élményben lehetett részem, hiszen a választókörzetemből, a Siófok székhelyű Somogy 4-es választókörzetből két vállalkozás is sikeresen tudott pályázni, pontosan a külgazdasági és külügyminiszter úr által az imént említett versenyképesség-növelő programra. Ezáltal az egyes cégek nemcsak a támogatási szerződést vehették át, hanem az 50 százalékos támogatást is megkapva 600-600 millió forintos fejlesztést tudnak végrehajtani a somogyi térségben, nálunk, ez pedig egy óriási erény és eredmény, azt gondolom, mind a munkahelyek megtartása, mind új munkahelyek teremtése és a térség gazdaságának fejlesztése szempontjából egyaránt. Köszönöm a kormánynak ezt a támogatását. Azt gondolom, hogy a válságra adott válaszokban is eltéréseket láthatunk a 2010 előtti és a 2010 utáni, jelenlegi kormányzati intézkedések között, mi ugyanis nem a megszorításokkal, a jelenlegi kormány nem az adóemeléssel, a bércsökkentéssel és eladósodással válaszol a kihívásokra, hanem pontosan azzal, hogy partnere kíván lenni a hazai vállalatoknak. Köszönöm szépen a válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, Witzmann képviselő úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége külügyminiszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Legalább ennyire fontosnak gondolom azt is, hogy közép- és hosszú távon is a kormány a vállalatok mellett álljon, mert most valóban adunk egy egyszeri támogatást, az Eximbanknál megnyíltak a kedvezményes hitelfelvételi lehetőségek, azonban hosszú távon van szükség arra, hogy a munkát terhelő adókat csökkentsük. Ez 2010 óta bevált, 2019 végén a magyar gazdaság volt a leggyorsabban növekedő gazdaság az Európai Unióban, soha annyian nem dolgoztak még hazánkban a rendszerváltoztatás óta, mint a tavalyi esztendő végén, az idei esztendő elején. Ezért fontos, hogy a munkára rakódó adóterheket továbbra is folyamatosan csökkentsük, ezért lassan már egy hónapot sem kell várni arra, hogy július 1-jétől a szociális hozzájárulási adó mértékét további 2 százalékkal csökkentsük, 17,5-ről 15,5 százalékra, amely lehetővé teszi a magyar vállalkozások számára, hogy vagy a fizetéseket emeljék, vagy pedig újabb összegeket csoportosítanak át a beruházásokra. A munkát terhelő adók csökkentése és a beruházások támogatása ez kell maradjon a gazdaságpolitika fókuszában. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm, külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Steinmetz Ádám, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Igen vagy nem?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Szijjártó Péter külügyminiszter urat jogosította fel. Kérdezem Steinmetz képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[15.00]]
Megtisztelő, ha egy sportolónak sportoló válaszol, úgyhogy tisztelettel elfogadom.
Köszönöm szépen. Öné a szó, Steinmetz képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Miniszter Úr! Nagyon megtisztelő, hogy felmerült a nevem a teniszszövetség elnökjelöltjei között, de ennek a feladatnak az ellátásához politikai kapcsolatokra is szükség van mondta Babos Csaba, a háromszoros világbajnok Babos Tímea édesapja. De miért van szükség politikai kapcsolatokra ma Magyarországon egy szövetség szakmai vezetéséhez? Tisztelt Miniszter Úr! Az önök kormányzása alatt egyes sportágak jelentős támogatásokat kaptak köszönet ezért az adófizetőknek és önöknek. De az állami forrásokkal együtt fideszes politikusok is beáramlottak a sportszervezetek élére: Németh Szilárd, Kocsis Máté, Kubatov Gábor, Szűcs Lajos hogy csak egypár nevet említsek. De vajon miért gondolják magukról ezek az urak, hogy értenek a sporthoz? Hiszen a sport egy önálló szakma, nem elég hozzá egy párttagkönyv! Az egészséges versenyszellemmel is teljességgel ellentétes, hogy egy sportvezető politikai minőségében dönt ugyanannak a sportszervezetnek a támogatásáról vagy éppen most tessék figyelni! az ellenfelek, versenytársak nemtámogatásáról. Tisztelt Miniszter Úr! Az átkosban, ami ellen önök küzdöttek, ugyanez volt a gyakorlat. És jelzem, hogy ez nem szerethető, ma sem szerethető, ma sem támogatható, és árt a sportnak. Tisztelettel kérdezem ezért: egyetérte ön azzal, hogy képviselő, polgármester, kormánytag párthovatartozásától függetlenül ne lehessen sportszervezet vezetője? Igen vagy nem? Várjuk a megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Megadom a szót Szijjártó Péter külügyminiszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ugyan hízelgő, de mégiscsak túlzás volt az első mondata. Megtisztelő egy ilyen képviselőtársamnak választ adni, aki az élet más területén annyi dicsőséget szerzett már Magyarországnak, amiért így utólag is jár a nagyrabecsülés és a köszönet önnek. A legnagyobb tiszteletemmel együtt is azonban engedje meg, hogy nemmel válaszoljak az ön kérdésére; szívesen el is mondom, hogy miért. Engem pont úgy nem érdekel, hogy egy szövetség vagy sportklub vezetője milyen párthovatartozású, mint ahogy előbb volt szerencsém elmondani, hogy az sem érdekel, hogy egy beruházási támogatásért folyamodó vállalat vezetője éppen kihez húz. Talán a legjobb ezen a téren az, ha rábízzuk a szövetségek tagjaira, az adott sportágban működő egyesületek szavazati joggal rendelkező vezetőire az adott sportszövetségben, hogy döntsenek, és azt a személyt válasszák meg, akiről azt gondolják, hogy vezetni tudja a szövetséget. Én nem vagyok tagja egyetlenegy sportági szakszövetségnek sem, tehát nem tudom, hogy az adott sportági szakszövetségek tagjai milyen alapon, milyen megfontolásból hoztak döntést a szövetség ügyeiről, így a vezetőkről sem. Talán az a helyes, ha ezt rájuk bízzuk, és ők a saját belátásuk szerint választanak vezető tisztségviselőket, amely körből nem zárnám ki azokat, akik közügyekkel foglalkoznak, mint ahogy szerintem az sem volna helyes, ha a sportolókat vagy volt sportolókat kizárnánk a közügyekkel való foglalkozás, vagyis a politika világából. Én mindig helyesnek tartottam, ha sportolók, volt sportolók közügyekkel foglalkoznak. Ön biztosan tudja, hogy az általam vezetett minisztériumban számos korábbi sportoló dolgozik, kiváló munkatársak, remek munkát végeznek, van köztük önnek korábbi csapattársa is, és én azt gondolom, hogy helyesen döntöttem minden egyes esetben, amikor őket felvettem hozzám dolgozni, és köszönettel tartozom nekik, hogy a korábban kivívott népszerűségüket, a korábbi teljesítményüket most felhasználják hazájuk szolgálatára. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, külügyminiszter úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Steinmetz képviselő urat.
Tisztelt Miniszter Úr! Ha ön szerint ez így rendben van, akkor fel kell tennem a kérdést: mi lesz a fideszes sportvezetőkkel egy esetleges kormányváltást követően? Milyen lobbierővel fognak rendelkezni? És engedje meg, hogy a helyzet tarthatatlan voltára másképp is rávilágítsak. A helyi önkormányzatokról szóló törvény szerint a képviselő nem folytathat olyan tevékenységet, amely a feladatai ellátásához szükséges közbizalmat megingathatja. És amikor egy párttársa a hozzá nem értése folytán milliárdos adósságba veri a teniszszövetséget, na, akkor bizony meginog a közbizalom. És rendkívül rossz az üzenete annak is, hogy egy sportolói közösséget, amelyben számos különböző politikai világnézetű ember áll, szurkol és tevékenykedik, pártokhoz köthető emberek vezetnek. Úgyhogy, tisztelt miniszter úr, javaslom, a sportszakmai döntéseket bízzuk a szakemberekre, mert hosszú távon a magyar sportnak kifejezetten árt, ha azt politikusok vezetik. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm, Steinmetz képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg a külügyminiszter urat.
Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Elnök Úr! A sportági szakszövetségeknek bizonyos időközönként vannak közgyűléseik, ahol dönthetnek arról, hogy kikre bízzák az adott sportszövetség vezetését, így nyilvánvalóan a következő parlamenti választások után is lesznek majd sportági szakszövetségi gyűlések. A következő választás végeredményét nem ismerjük, ennélfogva aztán nem tudhatjuk, hogy a következő sportági szakszövetségi választáskor majd milyen szempontok szerint mérlegelhetnek a szakemberek. Mert ön szakemberekről beszél, és egyetértek önnel abban, tisztelt képviselő úr, hogy bízzuk a szakemberekre a döntéseket, de mégiscsak azok az urak, akiket ön felsorolt mint sportági szakszövetségek vezetői, ezen szakemberek szavazata és döntése alapján vezetik most azokat a szakszövetségeket. Tehát ön nekem tette fel a kérdését, én ezt tiszteletben tartom. Pontosan tudja, hogy egyetlenegy, ön által megnevezett ember kinevezése sem múlik rajtam, meg senkin, aki itt ül ebben a teremben, és nem múlik a kormányon, hanem az adott sportági szakszövetségekre tartozik, akiknek a döntéseivel kapcsolatban mi mást nem tudunk tenni, mint tiszteletben tartjuk azokat. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Simicskó István, a Kereszténydemokrata Néppárt képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszter úrnak: „Az elmúlt napokban történt ukrán-magyar egyeztetések után, hogyan értékeli a két ország közötti viszonyt?” címmel. Öné a szó, Simicskó képviselő úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Örömteli, hogy a 2017-ben elfogadott ukrán oktatási törvény különösen az abban lévő nyelvi cikkely miatt megromlott magyar-ukrán viszony rendezésére vonatkozóan a magyar kormány, a Külügyminisztérium nagyon komoly lépéseket tett az elmúlt időszakban. Dmitro Kuleba ukrán külügyminiszter úr első hivatalos útja Budapestre irányult, és több fontos kérdésben egyeztetésre került sor Szijjártó Péter külügyminiszter úrral. Ezt mindenképpen áttörésnek látjuk, lesz majd két kérdésem arra vonatkozóan, hogy hogyan látja ön, tisztelt miniszter úr, mindezt; az biztos, hogy történelmi jellegű találkozóra került sor az elmúlt három év szembenállását látva. Biztos vagyok benne, hogy rendezni kell közös dolgainkat. A koronavírus-járvány is bebizonyította, hogy Közép-Európában a szoros egymásrautaltság fontos tényező, és ebben élünk, ebben kell megtalálnunk a közös nevezőt. A XXI. század az együttműködés fontosságát kell hogy elhozza minden nemzet esetében, különösen ebben a térségben, a Kárpát-medencei régióban a szembenállás helyett. Magyarország ezt felismerte, törekszik arra, hogy a szomszédsággal, a szomszédos országokkal is nagyon jó viszonyba kerüljön, és nyilván, azt hiszem, az ukrán partner is látta azt, hogy koronavírus-járvány időszakában Magyarország, a Külügyminisztérium a szolidaritás jegyében, a barátság jegyében segítette a Nyugat-Európában rekedt ukrán állampolgárok hazajutását hozzáteszem, a román állampolgárokét is , valamint emellett még 8,5 millió tonna védőeszközt adott a kárpátaljai egészségügyi intézményeknek. A KDNP támogatja a kormány törekvéseit, hogy segítse elő a magyar kormány a határon túli magyarok életkörülményeinek javítását, anyanyelvük, kultúrájuk megőrzését, különösen fontos ez a kárpátaljai magyarok esetében, az ott élő 150 ezer kisebbségben lévő magyar esetében. Tisztelt Miniszter Úr! Két kérdésem lenne röviden: hogyan értékeli a magyar-ukrán külügyminiszteri találkozó eredményességét, valamint mikorra várható a magyar-ukrán határszakasz újranyitása? A válaszát előre is köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Simicskó képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Szijjártó Péter külügyminiszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban biztató volt az, hogy Dmitro Kuleba első külföldi útja Magyarországra vezetett. A találkozó létrejöttét már eredménynek is tekinthetnénk akár, különös tekintettel az elmúlt évek konfliktusaira. Szeretném leszögezni, hogy továbbra is jelentős viták maradtak fenn fontos kérdésekben, olyan fontos kérdésekben, amelyek a magyar nemzeti közösség joggyakorlásához kapcsolódnak. [[15.10]] Ugyanakkor kétségtelen tény, hogy a tónus és a hangulat talán valamifajta reményt ad arra nézvést, hogy a Kárpátalján élő magyarok joggyakorlása tekintetében vissza tudunk térni a korábbi helyzethez. Az ukrán külügyminiszter-kolléga egy memorandumtervezetet nyújtott át, amelyben átfogóan értékelnénk a magyar-ukrán kapcsolatokat a gazdasági, kulturális és társadalmi együttműködés területein, és ebben rögzítenénk a jövőbeni együttműködés lehetőségeit is. Abban maradtunk, hogy ezt a dokumentumot három bizottságunk fogja kitárgyalni, a gazdasági vegyes bizottság, az oktatási munkacsoport és a kisebbségi ügyekkel foglalkozó közös bizottságunk. És itt próbálunk megállapodásra jutni annak érdekében, hogy a Kárpátalján élő magyar nemzeti közösség jogai ne csorbuljanak, hogy továbbra is anyanyelvükön tudjanak tanulni, anyanyelvükön tudjanak érettségi vizsgát tenni, és az anyanyelvüket tudják használni a társadalmi érintkezések során, valamint a kulturális és vallási élet során is. A határátkelőkre vonatkozóan azt tudom mondani, hogy mi készen állunk arra, hogy ukrán és magyar állampolgárok számára lehetővé tegyük az átjárást Magyarország és Ukrajna határán. Erre az ukrán fél még nem áll készen. Egyelőre azt jelezték nekünk, hogy ehhez még időre van szükségük, továbbra is csak ukrán állampolgárok léphetnek be nemzetközi személyforgalom tekintetében Ukrajnába. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Amint az ukránok ezen a hozzáálláson vagy ezen a szándékon módosítanak, úgy mi is készen állunk az erre vonatkozó tárgyalásokra. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, külügyminiszter úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Simicskó képviselő urat.
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm szépen, tisztelt miniszter úr, a válaszát. Nagyon fontos, hogy rendezzük végre a közös dolgainkat Ukrajnával is. Nagyon pozitívnak értékelem azt a nyitottságot, amit a magyar kormány megtett, és nyilván most az ukrán kormány is gesztusokat tesz. Én bízom benne, hogy az ő érdekük is fennáll a helyzet rendezésére. Nyilván tudjuk és látjuk azt a szomorú eseménysorozatot, hiszen most már évek óta zajlik az a belső konfliktus és nyilván maga az orosz-ukrán konfliktus. Számomra ez mindig nagyon nagy tanulságot hoz, hiszen a testvérháborúkat mindig mélyen el kell ítélni. Nagyon szomorúan tekintünk arra, hogy a szláv népek egymást is támadják ilyen módon, és megosztottá válnak. Én bízom benne, hogy ez a viszony is rendeződik majd hamarosan, de nekünk a legfontosabb, hogy a kárpátaljai magyarok sorsa megnyugtató módon alakuljon, hozzá tudjanak jutni az anyanyelv megfelelő szintű elsajátításához. És nyilván azok az életlehetőségek, a magyar kormány gazdaságpolitikája, gazdaságélénkítő programja oda is hatással lesz, és minél több kárpátaljai magyar család meg fogja találni a boldogulását [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] a magyar kormány segítségének köszönhetően. Köszönöm szépen a válaszát. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválasz illeti meg a miniszter urat.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Mi abból az elvi alapállásból indulunk ki, hogy sokkal jobb jóban lenni a szomszédokkal, mint rosszban. Tehát a kárpátaljai magyarságnak is az az érdeke, hogy Ukrajnával jó kapcsolatokat építsünk fel. Ez a többi ország esetében, Szerbia vagy Szlovákia esetében, ahol régen szintén nem volt jó a kapcsolat, úgy működött, hogy közös sikertörténeteket építettünk az élet praktikus területein, energetikai, gazdasági vagy közlekedési együttműködés tekintetében. Ezért is döntöttünk úgy, hogy folytatjuk a kárpátaljai gazdaságfejlesztési programot, amelynek keretében eddig 19 milliárd forintnyi beruházás jött létre Kárpátalján. Folytatjuk a határ menti infrastruktúra fejlesztésére vonatkozó tervezést, akár a nagyhódosi új határátkelőhely megnyitásáról, akár a záhonyi Tisza-híd felújításáról, akár a Beregszászt Munkáccsal összekötő út építéséről is beszélhetünk. Ezért volt jelentősége annak, hogy aláírtuk azt a megállapodást, amelynek értelmében meghosszabbítjuk az érvényességét annak az 50 millió dolláros hitelkeretnek, amelyet Magyarország Ukrajna számára biztosít a határ menti infrastrukturális fejlesztések végrehajtására. A magunk részéről tehát mindent megtettünk, én azt gondolom. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Szél Bernadett képviselő asszony azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hány embert küldtek haza a kórházakból?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Szél Bernadett bólint.]] Jelzi, hogy igen. Szél Bernadett képviselő asszonyé a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A Kásler-terv végrehajtása körül még mindig nem látunk tisztán, márpedig ha valamiről beszélni kell, az az ágyfelszabadítás és a krónikus, nem koronavírusos betegek elhanyagolása. Egyrészt azért, mert tisztán kell látnunk, hogy pontosan mi történt, a kormánynak vállalni kell a felelősséget, másrészt pedig azért, amilyen jövőbeli kihatásai vannak ezeknek az intézkedéseknek az egyes emberek életére.Máig nem tudjuk pontosan, hogy mi történt, mert a kormány titkolódzik, és azt is látjuk, hogy a kórházakat nemes egyszerűséggel letiltották az adatközlésről. Viszont vannak nyilvános adatok, és én ezeket megvizsgáltam. A Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelő adatai szerint február és április között a felére esett vissza a kórházi ágyak kihasználtsága. A legdurvább visszaesés egyrészt a krónikus ágyakat érinti, másrészt pedig ezen belül is a rehabilitációs osztályokon volt. Itt 90 százalék közeléből 30 százalékra esett vissza az ágykihasználtság, ami iszonyatosan brutális visszaesés. A NEA pár napja új és eddig nem nyilvános adatokkal állt elő. Az ágyak napi foglaltsági adataira hivatkozva azt állították, hogy március végére már az ágyak 58 százaléka volt szabad, így csak 2 százalékot kellett felszabadítani a 60 százalékhoz. Én most megnéztem ezeket a számokat, és megint azt látom, hogy megint csúsztatnak. Az 58 százalék ugyanis egy országos arány, vagyis belefér, hogy az egyik kórházban 80 százaléka, a másikban pedig 30 százaléka üres az ágyaknak. Csakhogy ott van ez az április 7-ei utasítás, amely minden egyes kórháznak előírta a 60 százalékos ágyfelszabadítást, amit csak később, április közepén korrigáltak megyékre, de addigra már teljesíteni kellett az előírt arányt. Ezért is keresem egyébként hiába a NEA közleményében az áprilisi adatokat, azok ugyanis elárulnák azt, hogy nem 2 százaléknyi ágyat kellett felszabadítani. Tisztelt Államtitkár Úr! Minden egyes emberi sorssal el kell számolniuk. Hány beteget küldtek haza a kórházakból?
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Hogyha a koronavírussal szembeni védekezés sikerességét nézzük, többféle irányból közelíthetjük meg a kérdést. Az egyik az, hogy mennyi az 1 millió lakosra jutó halottak száma. Ön is tudja, hogy szerencsére itt Magyarország a legkedvezőbb egyharmadban van az Európai Unión belül, feleannyi nálunk ez az arányszám, az elhunytak aránya 1 millió lakosra vetítve, mint Németországban, vagy hetedannyi, mint Svédországban, vagy tizenhatodannyi, mint Belgiumban. De ha nemcsak a koronavírusos betegeket, hanem a teljes egészségügyi rendszert nézzük, tisztelt képviselő asszony, ön is összevetheti az idei év első 18 hetében az elhunytak számát az előző évek hasonló időszakaival. Idén Magyarországon az első 18 hétben 46 510 fő hunyt el, míg ha az előző öt év átlagát nézi, akkor 49 673 főt talál, átlagosan ennyien hunytak el az év első 18 hetében. Tehát az idei évben 3163-mal kevesebben hunytak el az év első 18 hetében, mint a megelőző öt év átlaga. Csak egy év van az előző öt évből, amikor az ideinél alacsonyabb ez a szám, a maradék négy esztendőben az ideinél magasabb ez a szám. Tehát az egészségügyi rendszerben is, és nyilván ezen túlmenő szempontok alapján is, de több embernek az életét sikerült megóvni, és ezért alacsonyabb az elhunytak száma is. Tisztelt Képviselő Asszony! A WHO magyarországi irodavezetője azt mondta, hogy Magyarország nagyon jól teszi, ha biztosítja a maximális kapacitást szükség esetére, de van remény arra, hogy nem lesz szükség erre a maximumkapacitásra. Ahogy ön is utalt rá, itt nem kórházanként, hanem megyénként kellett megfelelő számú kapacitást a várható koronavírusos betegek számára rendelkezésre bocsátani, mégpedig azért, mert láttuk a fényképeket és a videókat Spanyolországból, Olaszországból vagy Svédországból. Láttuk, hogy betegek a folyosókon ültek és várakoztak ellátatlanul maradva. Ezt nem kockáztathatta meg Magyarország. Ön is ismeri, hiszen egy nyilvános videókonferencián mondták el tudós szakemberek, virológusok [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] hogy mekkora kapacitásra lehetett szükség, ezért biztosította Magyarország ezt a kapacitást. Innen folytatom az egy percben. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Szél Bernadett képviselő asszonyt illeti a szó.
Államtitkár Úr! Én azt szeretném, ha most arra a kérdésre koncentrálnánk, amivel kapcsolatban nagyon sokan nem látunk tisztán ebben az országban. A Kásler-terv egy nagyon nagy arányú ágyfelszabadítást írt elő, amelyben rengeteg beteg maradt ellátatlanul. Ezek a problémák a jövőben fognak jelentkezni, és már most jelentkeznek. Szeretném önnek elmondani azt is, hogy napi szinten kapom azokat a megkereséseket, amelyekben infúziós kezelésre váró gerincműtött betegtől elkezdve 20 százalékos maradványlátással rendelkező betegig nem kapják meg most azt a kezelést, ami ahhoz kellene, hogy maradandó egészségkárosodás ne következzen be. [[15.20]] Egyrészt tisztelettel kérdezem öntől, hogy mikor fogják ezek az emberek megkapni végre ezeket a kezeléseket. Másrészt legyen kedves, értse jól, amit mondok: az 58 százalék tehát országos arány volt. Az április 7-ei utasítás minden egyes kórháznak előírta a 60 százalékos ágyfelszabadítást. Feltehetően utána önök ott a minisztériumban rájöttek, hogy valami nagyon brutális dolgot csináltak, és később, április közepén korrigálták ezt megyei szintre, viszont addigra már megtörtént ezeknek a betegeknek a hazaküldése. Ki a felelős ezért a hibáért? Hol a miniszter, tisztelt államtitkár úr? Ki felel ezért a hibáért?
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz megilleti az államtitkár urat is.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Mint említettem önnek, a WHO is egyetértett azzal a stratégiával, hogy kellő számú ágyat biztosítani kell a koronavírusos betegek ellátására. Ön is utalt rá, hogy 62 egészségügyi szakkollégium döntötte el, kik azok, akiknek sürgős beavatkozásra van szükségük, és kik azok, akiknek nem. Ők egy általános iránymutatást adtak, ami mindenki számára elolvasható, az interneten hetek, sőt hónapok óta mindenki számára látható. Ez alapján a kezelőorvosok döntötték el, hogy kinek halasztható és kinek nem halasztható a beavatkozása. Akinek nem volt halasztható a beavatkozása, mert egészségkárosodást okozott volna a beavatkozás halasztása vagy adott esetben halálos következménye lehetett volna, ott elvégezték a beavatkozásokat az előző hetekben is, hiszen erre a kellő kapacitás ott volt a kórházakban. Ugyanakkor ön is utalt rá, hogy a járvány kitörésekor az ágyaknak körülbelül a 34 százaléka volt szabad, és mind az elektív műtéteknek, tehát a tervezett és halasztható műtéteknek az elhalasztása, s mindemellett a betegek visszalépése miatt további 24 százalék önmagától szabadult föl. Tehát a védekezés feladata elsősorban a koronavírusos és nem koronavírusos részlegek elválasztása volt, és a koronavírusos részeken a lélegeztető- és egyéb kapacitások kiépítése. Elnézést kérek az időtúllépésért.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Varga László, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan tovább?” címmel. A miniszter távolléte miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat kérte fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Dr. Varga László jelzésére:]] Varga képviselő úr jelzi, hogy igen. Öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Április közepén jött a hír, hogy Kásler miniszter úr döntése alapján az összesen meglévő mintegy 60 ezer kórházi ágy 60 százalékát alkalmassá kell tenni koronavírus-fertőzöttek ellátására; ez mintegy 36 ezer ágyat érintett a gyakorlatban. A gyakorlatban ez a döntés jelentős részben, túlnyomó részben egy kiürítési folyamatot indított el az ország számtalan pontján. Ezekről nagyon sokat beszéltek képviselőtársaim, frakciótársaim a felszólalásaikban, hiszen ezreket érintő felháborító eseteket eredményezett ez a döntés. Ma már persze miniszter úr próbálná ezt tagadni. Ez különösen azért is elképesztő, hiszen az egészségügyi dolgozók áldozatos munkájának és a magyar társadalom fegyelmezettségének köszönhetően az aktív fertőzöttek száma még a járvány csúcspontján sem volt tulajdonképpen a töredéke sem a kiürített ágyak számának. Sokakban merült fel a gyanú a döntés kapcsán, szakemberekben is, hogy egy későbbi döntésük előkészítése volt ez a konkrét döntés, és az ágyak egy jelentős részét a járvány elmúlta után önök megszüntetik majd. Ezért is töltött el aggodalommal a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Kórház főigazgatója közleményének egy mondata, miszerint „tájékoztatom a lakosságot arról, hogy a Semmelweis Tagkórház járványügyi funkciója várhatóan hosszabb ideig fennmarad”. Ez az a tagkórház, amit önök az elsők között nyilvánítottak járványkórházzá. Arra kérem, tisztelt államtitkár úr, hogy válaszoljon nekem egyértelműen, és válaszoljon a miskolciaknak. Az egészségügy folyamatos újraindításának keretében a járvány elmúltával vissza fogjáke állítani a miskolci Semmelweis Tagkórház eredeti funkcióit a miskolciak és a környéken élők megfelelő egészségügyi ellátása érdekében? A második kérdésem: újraindítjáke eredeti formájában a Semmelweis Tagkórházban a szülészeti és nőgyógyászati osztályt, és a következő években is a korábbiaknak megfelelően kívánjáke ezt működtetni? Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen. Válaszadásra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Már nem emlékszem a pontos összegre, de emlékeim szerint több százmilliós, talán félmilliárd forint körüli az a különtámogatás, amelyet a „Családbarát szülészet” program keretében a miskolciak és a Borsod-Abaúj-Zemplén megyében élők és gyermeket vállalók számára a kormány biztosított, pontosan azért, hogy a szülészeti ellátások színvonalát minél magasabbra emeljük. Tehát a kormány számára fontos, hogy Borsod-Abaúj-Zemplén megyében is minél színvonalasabb és minél családbarátabb szülészetek legyenek. Ma már a járványügyi készültség fenntartása mellett az egészségügy újraindítása a fő feladat, amely most már a harmadik ütemben zajlik. A koronavírus mind Magyarországon, mind Európában, mind a világon itt van közöttünk, és a tudósok véleménye is megoszlik arról, hogy lesze második hullám vagy sem, de erre felkészülni mindenképpen kell. Ezért fontos a járványügyi készültség, az, hogy az operatív törzs továbbra is működik, a kórházak irányításának az operatív törzsön keresztüli rendszere folytatódik, és a tiszti főorvos többletjogosítványokkal rendelkezik. De mindemellett fokozatosan újraindul az egészségügy. Június 1-jétől, tehát tegnaptól kezdve újraindultak a népegészségügyi szervezett szűrővizsgálatok, az emlőszűrések, méhnyakrákszűrések, vastagbélszűrések, végbélszűrések, ezekre a Népegészségügyi Központ külön meghívóval, egyeztetett időpontban hívja be a betegeket és a vizsgálandó személyeket, illetőleg a tüdőrákszűréseknek egy speciális programja is újraindult. Már két héttel ezelőtt a korábban elhalasztott elektív műtétek, elektív beavatkozások folyamata is újraindult, a korábban a koronavírusos betegek számára fenntartott ágyak egyharmadán elindulhattak ezek a kezelések. A krónikus ellátások, a kúraszerű ellátások is fokozatosan visszavezetésre kerültek ez már két hete zajlik , a foglalkozás-egészségügyi szűrések, a munkaalkalmassági vizsgálatok, egyéb szűrések, szív- és érrendszeri, szájüregi szűrővizsgálatok is elindultak két héttel ezelőtt. Korábban pedig, már május 4-étől a háziorvosi, a házi gyermekorvosi, védőnői, fogászati, járóbeteg- és diagnosztikai fogászati ellátások is elindultak, szigorú szabályok mellett, a fokozatosság elvét figyelembe véve. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Egyperces viszonválaszra adom meg a szót a képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Meg kell állapítanom, hogy nem válaszolt. Ez különösen azért problémás számomra, hiszen a Semmelweis Kórház felújított szülészete 2010. február végén került átadásra, szocialista kormány és szocialista városvezetés idején. Az átmeneti időszakban ekkor egyébként csak tájékoztatom államtitkár urat a Vasgyári Kórházban működött a városi szülészet, lényegesen rosszabb körülmények között. 2010 februárjában egy komoly fejlesztés történt, amire azért is emlékszem, mert az idősebbik lányom még a Vasgyári Tagkórházban született, a fiatalabbik pedig a lényegesen jobb körülmények közötti Semmelweis Tagkórházban. Látom, milyen értéket jelent ez a miskolciaknak, látom, milyen értéket jelent ez az ott dolgozóknak és a környéken élőknek. Tisztelt Államtitkár Úr! Határozottan kérdezném s nem nekem tartozik válasszal, hanem ezeknek az embereknek tartozik válasszal , hogy mi lesz a szülészettel, és mi lesz a Semmelweis Tagkórházzal a járvány után. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra adom meg a szót államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Csak a szülészet az, amelyik ahogy említettem az emlékeim szerint közel félmilliárd forintos állami támogatást kapott az elmúlt két-három esztendő „Családbarát szülészetek” pályázatain. Ha a teljes kórházfejlesztést nézem, a Csillagpont központ kialakítását, akkor nemhogy milliárdos, de tízmilliárdos nagyságrendű összegről beszélhetünk, amelyet a kormányzat az egészségügyi fejlesztések terén a miskolci és Borsod-Abaúj-Zemplén megyei betegek gyógyítása érdekében a kórház fejlesztésére fordított. S ha megnézi most a kórházat és megnézte 2010 előtt, szerintem rá sem ismer, akkora a különbség a kórház működése, szervezettsége között, nem beszélve arról, hogy az idei esztendőben az ott dolgozóknak, a szakdolgozóknak is idén januárban 14 százalékos, majd az év második felében, novembertől egy 20 százalékos béremelést hajt végre Miskolcon is a kormány, pontosan azért, hogy minél magasabb szintű legyen az ellátás. Tisztelt Képviselő Úr! Önök hetek, hónapok, sőt lehet, hogy már évek óta folyamatosan politikai tőkét akarnak kovácsolni ebből a helyzetből, miközben a kormány többletforrásokat biztosított a miskolci és a megyei szülészetek javára. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Arató Gergely, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrnak: „Miért nem oszlatta fel a rendőrség a múlt hét csütörtök esti budapesti törvénytelen tüntetést?” címmel. Miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét. [[Arató Gergely jelzésére:]] Igen. Öné a szó, Arató Gergely képviselő úr. [[15.30]]
Államtitkár Úr! Budapesten egy késes támadásban életét vesztette két fiatalember. Első szavunk mindenképpen a részvété kell hogy legyen, együttérzésünk az áldozatok családjának, barátainak, és azt hiszem, hogy mindannyiunk nevében beszélek, amikor azt kívánom, hogy a tetteseket minél előbb állítsák bíróság elé, és kapják meg a törvényes, szigorú ítéletet. De bármennyire is szörnyű ez az esemény, ez nem jogosít fel másokat további törvénysértésre, márpedig az a tüntetés, amelyre a múlt csütörtökön került sor Budapesten, nyilvánvalóan jogsértő volt. Erre a demonstrációra a járványügyi szabályok miatt eleve sor sem kerülhetett volna, ráadásul a tüntetésen részt vevők egy része a felvételek tanúsága szerint rasszista jelszavakat skandált és rasszista gesztusokat tett. A felvonulás egyértelműen megfélemlítő és uszító jellegű volt. A gyülekezési törvény alapján a rendőrségnek az ilyen demonstrációt meg kell tiltania, és ha mégis sor kerül rá, akkor fel kell oszlatnia. A törvény 13. §-a szerint meg kell tiltani a gyűlést a közbiztonságot vagy a közrendet közvetlenül, szükségtelen és aránytalan mértékben veszélyeztető gyülekezés esetén a járványügyi szabályok megsértése nyilvánvalóan ilyen , és meg kell tiltani a rendezvényt akkor is, ha alkalmas a magyar nemzet, a nemzeti, etnikai, faji vagy vallási közösségek méltóságának megsértésére. Az ilyen gyűlést a 18. § szerint akkor is fel kell oszlatnia a rendőrségnek, ha a gyűlés tiltásának lett volna helye, de azt a bejelentés miatt nem tilthatta meg. A jogi helyzet tehát teljesen egyértelmű. Ehhez képest a rendőrség, bár tett néhány szabálysértési feljelentést, lényegében végigasszisztálta a tüntetést, nem oszlatta fel azt a jogszabály szerint. Az a kérdésem államtitkár úr, hogy miért. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Megadom a szót válaszadásra Kontrát Károly államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is ezúton is szeretném együttérzésemet és részvétemet kifejezni a Deák téri bűncselekményben elhunytak hozzátartozóinak, családjainak. A kormány mindig a szigorú büntetőpolitika pártján állt, de a történtek arra is felhívják a figyelmet, hogy a fiatalok droghasználata veszélyt jelent az egész társadalomra, és foglalkozni kell ezzel a súlyos kérdéssel. A kormány mindig is elítélte a szélsőségeket, a törvényeket mindenkinek be kell tartania. Magyarország demokratikus jogállam, Magyarország szabad ország, ahol érvényesül a gyülekezési jog szabadsága, a gyülekezés szabadsága, ezért a rendőrség is a szükséges jogszabályok betartásával tud intézkedni. A kérdésében említett eseménnyel kapcsolatban elmondhatom, hogy a rendőrség a Dohány utcában és a Deák téren történteket különálló eseményként ítélte meg, hiszen azok különálló események voltak. [[Z. Kárpát Dániel: Igen.]] Míg az előbbit gyűlésnek, az utóbbit megemlékezésnek tekintette, ennek megfelelően történtek a rendőrség intézkedései is. A Budapesti Rendőr-főkapitányság szerint az Országos Roma Önkormányzat épülete elé meghirdetett, de be nem jelentett rendezvény gyűlésnek minősült. A rendőrség felhívta a figyelmet arra is, hogy aki a veszélyhelyzet idején rendezvény helyszínén tartózkodik, az szabálysértést követ el. A gyűlés biztosítására a rendőrség a szükséges erőkkel kivonult, a gyülekezés időszakában és a gyűlés időtartama alatt hat főt állítottak elő, és további 34 fővel szemben éltek szabálysértési feljelentéssel. A Budapesti Rendőr-főkapitányság álláspontja szerint ugyanakkor a Deák téren a gyülekezési törvény hatálya alá tartozó esemény nem történt, a rendőrség megítélése szerint kegyeleti megemlékezés zajlott, egy közösség tagjai gyászolták a néhány nappal korábban tragikus körülmények között elhunyt társaikat. Korábban is volt példa arra, hogy az emberek egy tragikus esemény évfordulóján vagy annak bekövetkezése után rövid idővel kegyeleti megemlékezést tartottak, és ezeket a rendőrség egyszer sem akadályozta meg. A Deák téren a megemlékezés [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] erőszakmentesen zajlott, gyertyagyújtással, megemlékezéssel; egy rosszullét miatti [[Az elnök ismét csenget.]] biztonsági intézkedésen kívül intézkedés nem történt. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. A jegyző urat, Arató Gergely képviselő urat illeti a szó.
Államtitkár Úr! Ez a válasz kétségkívül sokkal cizelláltabb volt, mint az, amit a rendőrség korábban közölt, de azt kell mondanom, hogy ettől függetlenül hamis. Azok a felvételek, amelyekről én beszéltem, nem a Dohány utcában készültek, hanem a Deák téren, ezeken is látszik az, hogy az ott a rendezvényen részt vevők egy része legalábbis politikai tüntetésre használta fel ezt az eseményt, ebben az esetben pedig ez a gyülekezési törvény hatálya alá esik. El kell mondanom, hogy ezt szerdán még a rendőrség is tudta, a Budapesti Rendőr-főkapitányság közleménye szó szerint elmondta, hogy a Budapesti Rendőr-főkapitányság megítélése szerint a tervezett rendezvény a gyülekezési törvény hatálya alá tartozó gyűlésnek minősül úgy látszik, csütörtökre más másképp gondolták. Azt gyanítom, hogy az, hogy az a rendőrség, amely egyébként százezres büntetéseket szabott ki a Clark Ádám téren, amely két Facebook-poszt miatt embereket húzott ki az ágyából, és amelyik egyébként éppen a hétvégén egy, a társadalomra rendkívül nagy veszélyességű szellőzőakna-festés miatt lépett fel nagy erőkkel, az a rendőrség ebben az esetben nem lépett fel ez politikai utasításra történt. Az a kérdésem [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hogy miért adtak ilyen politikai utasítást [[Az elnök ismét csenget.]] a rendőrségnek.
Köszönöm, képviselő úr. Az államtitkár urat illeti meg a szó.
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Szeretném visszautasítani azt a megállapítását, miszerint a rendőrség politikai utasításra cselekedett. Ez a mi kormányzásunk idején nem szokás, ez az önök gyakorlata volt [[Dr. Rétvári Bence: Úgy van! Gergényi!]] amikor önök voltak kormányon. Emlékezzenek 2006 őszére, 2006. október 23-ára, amikor a politikai hatalmuk megvédése érdekében jogellenesen igénybe vették a rendőrséget, és a békés ünneplőkre, az 1956-os forradalom és szabadságharc 50 éves évfordulójára emlékezőkre támadt az önök parancsára a rendőrség.Szóval, tisztelt képviselő úr [[Arató Gergely: Felgyújtották a tévét azok a békés tüntetők!]] ha meghallgat engem, megtisztel, én is meghallgattam önt , nincs kettős mérce, a rendőrség Magyarország minden településén minden bűnözővel szemben fellép az emberek élet- és vagyonbiztonsága, a közbiztonság érdekében, biztosítja a védelemhez való jogot. Kérem, hagyják békén a rendőrséget! 2002 és ’10 között sokat ártottak a rendőrségnek, most ezt ne tegyék! Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ungár Péter, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Nyugat királynője” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter urat jogosította fel. Kérdezem Ungár képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Örömmel! [[Derültség a kormánypártok soraiban.]]
Jelzi, hogy örömmel akkor örömmel adom meg a szót. Parancsoljon! [[Derültség a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Miniszter Úr! Tisztelt Országgyűlés! Nagyon fontos, hogy most, hogy a koronavírus-járvány elleni védekezés első szakaszán túl vagyunk, azoknak az önkormányzatoknak is megköszönjük a sikeres munkát, amelyek az országban elöljáróan védekeztek a járvány ellen. Énszerintem érdemes ezt megköszönni Szombathely megyei jogú város önkormányzati vezetésének, illetve önkormányzati dolgozóinak, és azoknak az önkénteseknek, akik akár maszkosztással részt vettek ebben a védekezésben. Az a helyzet, hogy Szombathely város polgármestere, Nemény András javaslatára már februárban amikor még csak Olaszországból jöttek hírek tárgyalta a város a koronavírus-járvánnyal szembeni különböző teendőket, és ezeknek a teendőknek talán a legfontosabb része az volt, hogy a város már elég hamar elkülönített 400 millió forintot azért, hogy a munkanélkülivé válók egyszeri 100 ezer forintos támogatást tudjanak kapni, illetve hogy azok, akik egyszerűen nehéz anyagi helyzetbe kerültek, 57 ezer forintot tudjanak kapni. Ez a 400 millió elég érdekesen aránylik ahhoz, hogy az új költségvetés és rendelet kapcsán Szombathely megyei jogú város évente 285 millió forinttól elesik a gépjárműadó miatt, amit a kormány elvett tőlük, ez körülbelül 570 millió lesz, ha a teljes költségvetést nézzük, ami két szombathelyi óvoda kétévnyi üzemeltetését jelenti, tehát ennyitől esik el a város. Azt mondta a miniszterelnök korábban, hogy Ausztria egy laboratórium, és ezt az osztrák laboratóriumot másolni fogjuk. Az osztrák kormány nemrég jelentette be, hogy a települési önkormányzatoknak meghirdetett egy egymilliárd eurónyi pályázati csomagot, amelyre az önkormányzatok tudnak pályázni. Az a kérdésem, hogy ha Ausztria laboratórium, akkor a magyar kormány miért von el az önkormányzatoktól, amíg az osztrák kormány ad, illetve hogy azok az önkormányzatok, amelyek értelemszerűen a gazdasági hatások mérséklése miatt túlterjeszkedtek a költségvetésen, miért nem kapnak valami támogatást, akár hogy ezt az egyszeri 100 ezer forintot, akár az 57 ezer forintot megadják a lakosoknak. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Ungár képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Szijjártó Péter külügyminiszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Egyetértünk abban, hogy függetlenül a betöltött pozíciójától mindenkit köszönet illet, aki akár az egészségügyi, akár a gazdasági védekezésben részt vett, és ott olyan intézkedéseket hozott, amelyek nyomán a magyar emberek életének, egészségének és munkahelyeinek megvédéséhez hozzájárulhatott. [[15.40]] A magunk részéről is jó együttműködést alakítottunk ki az önkormányzatokkal. Hat önkormányzat számára több mint 200 ezer, Kínából adományként kapott maszk hazaszállításában vettünk részt. Ön a szombathelyi önkormányzatra hivatkozott, szeretném önt tisztelettel tájékoztatni arról, hogy Vas megyéből Szombathelyre lebontva nincsen statisztikám, de Vas megyéből összesen 11 vállalat nyújtott be támogatási kérelmet a kormány versenyképesség-növelő támogatási pályázatára, amelynek nyomán a Vas megyei vállalatok beruházásait 800 ezer eurós összegig, a beruházási érték feléig támogatja a kormány, ezáltal több száz, több ezer megyebeli munkahely megvédésére is lehetőség nyílik. Tisztelettel tájékoztatom önt arról, hogy a jövő évi költségvetésről szóló vita során mi magunk is mérlegelünk egy olyan lehetőséget, amelynek nyomán a költségvetésből, illetve amelynek nyomán az önkormányzatok fejlesztési terveikhez hitelfelvételi lehetőséget kapnának, nem feltétlenül azért, mert ez az osztrák példa, hanem azért, mert azt gondoljuk, hogy az átgondoltan gazdálkodó, fegyelmezetten gazdálkodó önkormányzatok számára igenis meg kell teremteni a lehetőséget a további fejlesztésekre. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, külügyminiszter úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Ungár képviselő úrnak.
Köszönöm a szót. Nagyon megnyugtató volt az, hogy mind Vas megyei munkahelyek fognak létrejönni, mind pedig, hogy a hitelfelvétel lehetősége fel fog merülni akár Szombathely esetében is. Nagyon örülök, hogy ez teljesen más hangvétel, mint amilyet Szombathely térség országgyűlési képviselője, Hende Csaba mondott, amikor országgyűlési képviselőként egy újságírói kérdésre annyit tudott válaszolni, hogy ez az összeg, amit a kormányzat elvesz az önkormányzattól, csupán mogyoró. Nagyon örülök, hogy a kormányzat részéről nem ez a gondolat: önök nem csupán mogyorónak tartják ezt az 570 millió forintot, ami két szombathelyi óvoda kétévnyi fenntartását jelenti. És örülök, hogy Hende Csaba ebben is, mint mindig, egyedül maradt a Fideszben. Köszönöm.
Köszönöm, Ungár képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége külügyminiszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A világjárvány nyilvánvalóan mindenkinek a részéről szükségessé tette a terhek viselését a védekezés során. Így voltak ezzel, így vannak ezzel a politikai pártok is, akik költségvetésének egy része a járványügyi alapba került bele. Ugyanígy az önkormányzatoknak is viselni kell a terhek egy részét, mint ahogy viseli a gazdasági szféra is természetesen. Nem akarnám minősíteni a hozzájárulás mértékét, lényeg az, hogy együtt, közösen kell leküzdenünk a koronavírus jelentette kihívásokat, és nyilvánvalóan minél sikeresebben védekeznek az önkormányzatok, annál sikeresebben védekezik az ország. Szerintem nincsen külön önkormányzati, vállalati, állami meg egyéb védekezés, Magyarországot, a magyar embereket kell megvédeni, és örültünk volna annak, örülnénk annak, ha ehhez az ellenzék támogatását is megkaptuk volna vagy megkapnánk itt az Országgyűlésben. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mi folyik itt?” címmel. A miniszterelnök úr távolléte miatt válaszadásra Szijjártó Péter külügyminiszter urat jogosította fel. Kérdezem Tordai képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Jelzi, hogy igen. Tordai Bence képviselő urat illeti a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Miniszter Úr! A világjárvány és a nyomában járó gazdasági válság rávilágított, hogy két teljesen eltérő politikai filozófia, politikai irány van jelen most az országok kormányzásában. Az egyik a tisztességes, jóravaló humanistáknak az útja [[Dr. Rétvári Bence: Soros! Z. Kárpát Dániel: Mondd neki, hogy Soros!]] ahol a társadalompolitikát a csökkenő egyenlőtlenségek célja, az igazságos közteherviselés, a tisztességes bérek és nyugdíjak, illetve ideális esetben a létbiztonságot garantáló alapjövedelem bevezetése jelenti, ez jellemző; mint ahogy Spanyolország most a hétvégén döntött arról, hogy bevezeti az alapjövedelmet, amelyre 2,3 millió ember válik jogosulttá június közepétől. Ennek az útnak a társadalompolitikáját a béke, az összetartó társadalom és az egyenlő méltóság szavaival lehet leírni. A másik út viszont a korrupt, autoriter populisták útja, ahol a gazdaságpolitika a megszorításból és a lopásból áll, a társadalompolitika pedig a megosztás, a kirekesztés és a gyűlöletkeltés eszközeivel operál, és sajnos azt kell látnunk, hogy Magyarországon a Fidesz-kormány ezt az irányt választotta. [[Dr. Rétvári Bence: Kiváló CEU-s előadás lenne!]] A költségvetésből látszik, hogy minden fontos területről, az oktatásból, az egészségügyből, a szociális ellátásból kivonja a pénzt a Fidesz, míg Mészáros Lőrinc és Orbán Viktor egyéb pénztárosai száz- és ezermilliárdokat szakítanak a közös vagyonból. Ugyanígy, ahelyett, hogy megbékélésre törekednének, a megosztásra, kirekesztésre játszanak, és olyan gyűlöletpolitikát folytatnak, amelynek a következményei itt élnek velünk a hétköznapokban. Miniszter úr, a kérdés röviden az, hogy letére végre a kormány erről a korrupt, autoriter, populisták által járt útról, felhagye a megszorítás és a lopás, a megosztás, a kirekesztés és a gyűlöletkeltés politikájával. Remélhetjüke azt, hogy végre olyan irányba fordítják Magyarország szekerét, ahol boldogabb élet várja a magyar embereket? Kíváncsian várom válaszát. [[Dr. Rétvári Bence: Még, még, ne hagyd abba! Tapsvihar! Minden demokrata tapsol.]]
Köszönöm, Tordai képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Szijjártó külügyminiszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Ön ugyan két gazdaságfilozófiai megközelítésről beszélt, szerintem van legalább három. Az első, amiről beszélt és nem tisztem, és nem is szeretném pláne ebből a pozícióból bírálni más országok gazdaságpolitikáját, de az első, amiről ön beszélt , láthatja, hogy egyes dél-európai országok az eladósodottságnak, a költségvetési hiánynak milyen mértékétől szenvednek, hogyan zárják be magukat egy nagyon szűk mezsgyére a gazdaságpolitika szempontjából, ahol a döntések szabadságfoka azért, azt gondolom, hogy elég erőteljesen visszafogott. Az eladósodás általában kiszolgáltatottsághoz és szűk mozgástérhez vezet. Aztán ön említett egy második típusú gazdaságpolitikát, és erre volt példa Magyarországon, tíz évvel ezelőtt ez lezárult. A 2010-et megelőző nyolc esztendőre nagyjából illik az a leírás, amit ön elmondott. És van egy harmadikfajta megközelítés is. Ez egy hazafias, patrióta gazdaságpolitika, ahol a nemzeti érdek a domináns, ahol a döntések a nemzetgazdaság és a nemzetstratégia érdekei szerint történnek. Egyetértek önnel abban, hogy az ilyen típusú politikáknak az összefogáson kell alapulniuk. Ám én nehezen tudok elképzelni annál magasztosabb célt, főleg most, összefogás szempontjából, mint azt, hogy az embereknek legyen munkájuk, hogy a veszélybe került munkahelyeket megvédjük, és új munkahelyeket hozzunk létre. Nézze, vitázhatunk itt természetesen filozófiákról, de mégiscsak az a helyzet, hogy 2014 óta minden évben a magyar gazdaságban a Magyarországra irányuló beruházások éppen fennálló nemzetgazdasági rekordját megdöntöttük, és az idei esztendőben is mindent megteszünk annak érdekében, hogy Magyarország továbbra is a legvonzóbb közép-európai beruházási helyszín legyen. Mert szerintem ez a legfontosabb cél, amiért össze kell fognunk: az embereknek legyen munkája, és a meglévő munkahelyet pedig védjük meg. Én ebben a patrióta gazdaságpolitikában hiszek, tiszteletben tartva azt, hogy ön egy másik utat preferálna. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, külügyminiszter úr. Viszonválaszra van lehetősége Tordai képviselő úrnak.
Miniszter úr, az a rossz hírem [[Dr. Rétvári Bence: Még több demagógiát, még többet!]] , hogy Mészáros Lőrinc korrupt módon való közpénzekkel kitömése, az nem patrióta gazdaságpolitika, és ha problémája van az eladósodottság és a szuverenitás feladásának témakörével, akkor talán vizsgálják felül az oroszoknak való eladósodottságot és kiszolgáltatottságot eredményező Paks II.-t, illetve a kínaiaknak való eladósodottságot és kiszolgáltatottságot eredményező Belgrád-Budapest vasútvonal titkos beruházásait, projektjeit. De nemcsak gazdaságpolitikáról, hanem társadalompolitikáról is szóltam, és azok a tragédiák, amik az elmúlt hetekben súlyosbították a híreket, azok sajnos annak az egyenes következményei, hogy tíz éve a Fidesz a gyűlöletpolitikáját folytatja. Rasszista, antiszemita, idegenellenes, nőellenes kirohanások, az LMBTQ-emberek elleni törvényhozás jellemezte önöket az elmúlt tíz évben, és a legsúlyosabb bűntényeket pedig kiszervezik a Mi Hazánk nevű neonáci fiókpártjuknak, illetve a Kubatov-Bede Zsolt-tengelyen mozgó fociultráknak. Szerintem ez szégyen, gyalázat, és erről az úrtól nagyon gyorsan le kell térni. [[Z. Kárpát Dániel: Azok nem fociultrák! Dr. Rétvári Bence: Most is sokan tapsolnak!]] [[15.50]]
Köszönöm, Tordai képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége a külügyminiszter úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! A magyar társadalom egy viszonylag széles frontja ellen intézett támadást, én mindenkit nem tudok megvédeni az elkövetkezendő 49 másodpercben, azt viszont el tudom mondani önnek, hogy az idei esztendő elején elmondhattuk azt, hogy soha annyi ember Magyarországon nem dolgozott a rendszerváltoztatás óta, mint most. Ezt szerintem egy nagy közös sikernek tekinthetjük. Nem adósítottuk el az országot, mert nagy beruházásokat finanszírozunk, olyan beruházásokat, amelyek Magyarország erejét, az energiabiztonságát és a logisztikai központi szerepét növelik. Semmi nem történik titokban, az Országgyűlés szavazott a paksi szerződésekről, arról nem is beszélve, hogy az egy nagy nemzetközi együttműködésben létrejövő projekt, hiszen az orosz fővállalkozó mellett amerikai, német és francia alvállalkozók építik a Paksi Atomerőművet. A rasszista és egyéb vádakat pedig a lehető leghatározottabban vissza kell utasítanom. Méltatlan a dolog. Nyolc másodpercben nem lehet erre a kérdésre válaszolni. Azonban azt, hogy Magyarország Kormánya bármilyen módon pártolná a rasszizmust vagy az antiszemitizmust, a lehető leghatározottabban vissza kell utasítanom.
Köszönöm, külügyminiszter úr. Tisztelt Országgyűlés! Nagy Csaba, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszter úrnak: „Hogy áll most a koronavírus elleni védekezés?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Orbán Balázs államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Nagy Csaba: Igen, elfogadom. Köszönöm szépen, elnök úr.]] Köszönöm. Öné a szó, Nagy Csaba képviselő úr.
Tisztelt Államtitkár Úr! Bátran mondhatjuk, hogy Magyarország sikeresen túl van a járvány elleni védekezés első szakaszán. Köszönhető ez egyrészt annak, hogy hazánk szigorú intézkedéseket hozott még időben, amelynek eredményeként azon kevés országok közé tartozik, ahol a tömeges megbetegedések időszaka nem következett be, másrészt pedig annak, hogy a kiváló egészségügyi szakembereink és a frontvonalban harcolók becsülettel végezték áldozatos munkájukat.Elszomorító azonban, hogy a balliberális pártokra nem számíthattunk. Ők vészterhes időben nem támogatták az eredményes védekezés feltételeit megteremtő törvényt, sőt mi több, nem a védekezésben vettek részt, hanem megállás nélkül támadták a kormányt és a védekezésben közreműködő szakembereket. Nincs új a nap alatt, amikor azt olvashatjuk a sajtóban, hogy az ellenzéki vezetésű önkormányzatok elbocsátanak, miközben a helyi adókat megemelnék, a havi fizetéseket csökkentik, és képmutató módon a haverokkal jó fizetésű szerződéseket köttetnek. [[Dr. Gyüre Csaba: A fideszes önkormányzatok nem?]] Felháborító, hogy [[Dr. Gyüre Csaba: Arról miért nem beszélsz?]] a szociálliberálisok ismét azokhoz a válságkezelő módszerekhez nyúlnak, amelyekkel már egyszer növelték a munkanélküliséget és mélyítették a szegénységet. Ezek mind fájó nyomot hagytak a társadalomban. A magyar emberek számára viszont az jelent megoldást, amit a kormány tesz, azaz támogatja a munkahelyek megőrzését, újakat teremt, adót csökkent és bértámogatást ad. Aggasztó, hogy éppen a baloldal kritizálja az egészségügyi ellátórendszer felkészültségét, az operatív törzs munkáját, akiknek a kormányzása idején minden nyolcadik működő ágyat megszüntettek a kórházakban, 650 milliárd forintot vettek el az egészségügytől, valamint több ezer orvost és egészségügyi dolgozót bocsátottak el. A szociálliberálisok 2,4 millió nyugdíjastól vették el a 13. havi nyugdíjat. 2006 és ’10 között mintegy 4 százalékkal esett vissza a nyugdíjak reálértéke. A Gyurcsány-, Bajnai-kormányok a nyugdíjrendszert az összeomlás szélére sodorták, most mégis ők becsmérlik azt az intézkedést, mely szerint a kormány visszavezetheti a 13. havi nyugdíjat, hogy segítsen idős honfitársainknak. Az elhangzottakra tekintettek kérdezem tisztelt államtitkár urat, hogy áll most a koronavírus elleni védekezés. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Nagy Csaba képviselő úr. Megadom a szót Orbán Balázs államtitkár úrnak.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Arról tudom tájékoztatni, hogy 2020. június 2-án a koronavírussal aktívan fertőzöttek száma 1229 fő, 2160-an gyógyultak meg, a járványban sajnálatos módon 532 személy hunyt el eddig, az elvégzett koronavírustesztek száma pedig a 190 ezer környékén van.Ezekből az adatokból egyértelműen látszik, hogy a koronavírus-járvány mérséklődik, május 4-én csökkenésnek indult az aktív fertőzöttek száma. Ma már azt is tudjuk, hogy az enyhítések után sem nőtt meg, hála istennek, számottevően a fertőzések száma. Ha nemzetközi összehasonlításban vizsgáljuk ezeket az adatokat, akkor pedig teljesen egyértelmű, hogy hazánk jól vizsgázott, sikerült elkerülnünk az egyéni és a csoportos megbetegedéseket követően a tömeges megbetegedések időszakát. Azt hiszem, ez annak a nemzeti összefogásnak köszönhető, amelyből mindenki kivette a részét, kivették a részüket az egészségügyben dolgozók, a szociális ágazatban dolgozók, kivették a részüket a rendvédelmi szervek, illetve mindenki, akinek az életét, a munkáját a koronavírus-járvány okozta új helyzet megnehezítette. Ezért hálásak vagyunk és köszönettel tartozunk mindenkinek. Annyit szeretnénk kérni, hogy továbbra is fontos a felelősségteljes magatartás és a hatályos védelmi intézkedések betartása. Kétségtelenül igaz az, amit a képviselő úr mondott. Sajnálatos módon ebben a nemzeti összefogásban az ellenzéki pártok nem vettek részt, nem támogatták azt a koronavírus elleni védekezésről szóló törvényt, amely eminens módon szükséges volt ahhoz, hogy kellő időben, kellő gyorsasággal meg tudjuk hozni azokat a döntéseket, amelyekkel emberi életet, emberi egészséget és munkahelyeket tudtunk megvédeni. Szomorú, de ez a valóság. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, Orbán Balázs államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra van lehetősége Nagy Csaba képviselő úrnak.
Köszönöm szépen. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Országgyűlés! Azt gondolom, nagyon fontos döntéseket hozott a kormány. Azt is nagyon fontosnak tartom, hogy az én választókerületemben, Baranyában három olyan kórház van, a szigetvári, a harkányi és a siklósi, ahol a dolgozók meg fogják kapni az 500 ezer forintos egyszeri juttatást. Azt is gondolom, hogy nemcsak Budapesten, hanem a vidéki Magyarországon is az egészségügyi dolgozók mindent megtettek annak érdekében, hogy ez a járványos helyzet az egészségügy szempontjából a lehető legjobban legyen kezelve.Nagyon örülök annak, hogy a versenyképesség-növelő beruházások vonatkozásában a vidéki cégek is tudtak pályázni. Talán még egy záró gondolat, amit szeretnék önnek is elmondani. Annak is örülök, hogy ezenfelül a kormányzat döntött olyan beruházások támogatásáról is, amelyek a hétköznapi életünk meghosszabbítását, illetve fejlesztését érintik. Az én választókerületemben Siklóson a Kanizsai Dorottya Általános Iskola, a Batthyány Kázmér Iskola, illetve Sellyén a Kiss Géza Általános Iskola kapott ebben a járványos időszakban plusz 200 millió forintos beruházástámogatást. Köszönjük a kormányzatnak az eddigi támogatását. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Orbán Balázs államtitkár úr!
Köszönöm szépen a felvetéseit, képviselő úr. Egy dolgot szeretnék még én is elmondani. Azt gondoljuk, hogy a járvány elleni védekezés nem zárult le. Fel kell készülnünk arra, hogy a járványnak esetlegesen második és harmadik hullámával is küzdenünk kell. Ennek megfelelően zajlik a kormányzás és a jogalkotás menete is. Ha csak a 2021-es költségvetésre gondolunk, ezért hoztuk létre az egészségbiztosítási és járvány elleni védekezési alapot körülbelül 3000 milliárd forinttal és a gazdaságvédelmi alapot több mint 2200 milliárd forinttal. Hangsúlyozni szeretném azt is, hogy a ’21-es költségvetésben éppen ezért az egészségügy támogatása 156 milliárd forinttal emelkedik a tervek szerint.Van még dolga a parlamentnek is, amellett, hogy a kormánytól visszaveszi a koronavírus elleni védekezéshez adott felhatalmazást, a járványügyi készültségre vonatkozó szabályokat kell elfogadnia. Ebben szeretném kérni minden képviselő támogatását, és reméljük, hogy ezúttal azokat a méltatlan politikai támadásokat és vádaskodásokat el tudjuk kerülni, amelyekkel még március legelején az ellenzéki pártok részéről találkoztunk. Legyen így! Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm, Orbán Balázs államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Miért szabotálja el a fiatalok lakhatási programját a kormány?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem a képviselő urat, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Z. Kárpát Dániel: Igen.]] Jelzi, hogy igen. Z. Kárpát Dániel képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A következő év költségvetési tervezetét szemlélve látunk egy óriási hiányosságot, egy állami hátterű bérlakásépítési programra vonatkozót, és bár látjuk, hogy a CSOK kapcsán volt nagyon sok vita kormánypártiak és közöttünk, azt mégis el kell mondani, hogy a CSOK-ot szerencsés módon igénybe vevők jellemzően a felső középosztályból vagy annál gazdagabb honfitársaink köréből kerülnek ki. Egy tipikus élethelyzetben lévő magyar fiatal 150-180-200 ezer forintos fizetéssel vélhetően nem lesz a CSOK igénylője és nem tud új építésű lakóparki lakást vásárolni. Viszont az elképesztő albérleti viszonyok közepette brutális árakat kell hogy megfizessen havi szinten. A Deloitte szakértőinek egyébként, ha most államtitkár úr kinyitja a Hírkeresőt frissen publikált mérése szerint egész Európában a harmadik legrosszabb helyzetet Magyarország tudja felmutatni ezen a téren. [[16.00]] Azt látjuk, hogy a bérlők mintegy fele jövedelmének több mint 40 százalékát kénytelen elkölteni pusztán a lakhatási költségekre, és jellemzően nem a saját ingatlantulajdon támogatására, megszerzésére, hanem a bérlemények fizetésére. Ezt fejeli egy rekorder 27 százalékos áfa, ezt fejeli az elképesztő lakhatási kataklizma és a lakáscélú előtakarékosság állami lába támogatásának megszüntetése. Adódik tehát a kérdés, államtitkár úr, miközben a Társaság a Lakásépítésekért Egyesület felmérte a magyar fiatalok, a 18-35 év közöttiek körében, budapesti és nagyvárosi fiatalok körében, hogy lennee igény egy állami hátterű bérlakásprogramra, 96 százalék mondta azt, hogy igen, a kormánynak foglalkoznia kellene ezzel a kérdéssel. Államtitkár úr, itt egy kétharmad: a magyar fiatalok 67 százaléka, több mint kétharmada mondta azt, hogy igénylőként nagyon szívesen részt venne egy kedvezményes bérleti díjakkal ellátott, állami hátterű bérlakásrendszerben. Lesze a kormányban végre nyitottság erre, vagy újabb esztendő telik el a magyar jövő elárulásával? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Válaszadásra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Először is arról szeretnék beszélni, hogy az elmúlt tíz évben milyen körülmények hatottak arra, hogy a kormány elő tudjon állni egy valós, igazi otthonteremtési programmal. Az első dolog, amit meg kellett oldani, az a devizahitel-válság kérdése volt. Több millió magyar ember, több millió, több mint egymillió magyar család volt a devizahitelek miatt komoly fizetési nehézségben. Ennek a rendezésében egyébként részben önök is egyetértettek. Amikor ez rendeződött, csak ezt követően lehetett, amikor biztos pénzügyi alapokon álltak a magyar családok, akkor lehetett elkezdeni a kormánynak a valós otthonteremtési programját. Ez meg is indult 2015-ben. Itt szeretnék elmondani egy elvi különbséget a két gondolat között, amit ön, illetve önök, a jobbikosok képviselnek valószínűleg, bár mindig ön szólal fel ebben az ügyben kizárólag, és amit a kormány képvisel. A kormány azt mondja, hogy a magyar ember belső szokása, gyakorlata úgy alakult ki, hogy azt szeretné, hogy saját lakása legyen, ezért a kormány is az otthonteremtési programját ehhez a gondolathoz, ehhez az igazi magyar gondolathoz igazítja, hogy nem szeret más tulajdonában lakni, élni. Ehhez igazodik az az otthonteremtési program, amit bevezettünk elsőként 2015. július 1-jétől, a családi otthonteremtési kedvezményt, amivel 435 milliárd forintot adtunk a családoknak. A 2019. július 1-jén elindított családvédelmi programmal minden korábbinál nagyobb mértékben támogatja a kormány a magyar fiatalok önálló életkezdését, egzisztenciateremtését és a gyermekvállalási terveinek előmozdítását is. Nagyon fontos az is, hogy az új lakások építéséhez a kormány bevezette a csökkentett, 5 százalékos áfát. Igenis komoly lépéseket tett a magyar kormány annak érdekében, hogy a magyar családok saját tulajdonú lakáshoz jussanak. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Viszonválaszra van lehetősége képviselő úrnak.
Államtitkár Úr! A felkészülés komolyságát jellemzi, hogy azt, amire most hivatkozni tetszik kedvezményes lakásáfa formájában, most tetszenek kivezetni a magyar piacról. A szakma szerint ez további 20-25 százalékkal csökkenti az új építésű lakások mennyiségét és átadását. Kérem, készüljön fel jobban, ha egy szakmai válasszal készül.Amire azt mondja, hogy igazi magyar gondolat, miszerint a magyar fiatalok jobban szeretnének saját tulajdonú lakást, mint albérletet, államtitkár úr, jöjjenek már vissza a csillagkapun túlról! Hát, mindenki jobban szeretne saját tulajdonú lakást, mindenki kastélyt szeretne, de van, aki nem úgy indult, mint önök, nem ösztöndíjjal és nem nemzetközi támogatással, hanem adott esetben albérletbe kényszerülve. Hát, önöknek nincsen üzenetük több százezer magyar ember számára! Hát, nem tudnak semmit mondani azon albérletben élő magyar fiatalok, családosok számára, akik nem olyan szerencsések, hogy CSOK-kal új építésű lakást vásároljanak! Hát, önök vegytiszta neoliberális módon lemondanak komplett társadalmi csoportokról! Ez szégyen és gyalázat, államtitkár úr! Ha komolyan veszik ezt a kérdést, mérhető, érdemi üzenettel álljanak elő, ne csak felső középosztálytól felfelé, hanem minden magyar fiatal számára, mert ez magyar létérdek. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm, képviselő úr. Viszonválaszra van lehetősége államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Én az ön felkészültségét nem minősítem, egy viszont tény: Magyarországon több tízezer lakás épült csökkentett, 5 százalékos áfával. Hogy most az megszűnik, az egy másik kérdés. Ahelyett viszont a kormány azon gondolkodik, hogy a városi barnamezős övezetekben fogja ugyanezt az áfakedvezményt megadni az önkormányzatokkal való egyeztetést követően. Erre egyébként vissza fogunk térni. Ha megengedi, még a félperces hátralévő időmben szeretném elmondani önnek, hogy a babaváró támogatási konstrukciót, amit eddig már 71 ezren vettek igénybe, a felmérések alapján szintén lakásra fordítják. Ennek 10 millió forint a keretösszege. Tehát ez is egy komoly segítség. Aztán a kistelepüléseken a használt lakás vásárlására és bővítésére a 10 millió forint, plusz 5 millió forint a bővítésre, ez az úgynevezett falusi CSOK. És sorolhatnám sorban-sorban, hogy a kormánynak milyen döntéseivel hány családhoz jutott el, és hány családnak segített ahhoz még egyszer mondom , hogy saját lakása, otthona legyen. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Földi László, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az agrárminiszter úrnak: „Hogyan támogatja a kormány a helyi termelőket?” A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Farkas Sándor államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő urat, hogy elfogadjae a válaszadó személyét.
Igen, elfogadom.
Jelzi, hogy igen. Öné a szó, Földi László jegyző úr, képviselő úr.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A koronavírus-járvány negatív gazdasági hatásai hazánkat sem kerülik el, azonban a járvány elleni védekezés felgyorsíthat olyan pozitív folyamatokat is, amelyek megvalósítására már régóta lehetőség lett volna a mostani világméretű járványtól függetlenül. Az oktatásban a koronavírus-járvány miatti kényszer hatására bevezetésre került a digitális tanrend, és bátran állítható, hogy a kezdeti nehézségek ellenére sikeresnek mondható az átállás. A vészhelyzet idejére rengeteg cég váltott például távmunkára, és a tapasztalatok ott is nagyon pozitívak. A magyar agráriumot a koronavírusból adódó nehézségeken kívül idén a fagykárok és a márciusi, áprilisi szárazság is sújtotta. Frakciónk két hete kérdezte miniszter urat a koronavírussal összefüggésben nyújtott kormányzati intézkedésekről, támogatásokról, és örömmel hallottuk, hogy a kormány a válság leküzdésére 25 milliárd forint többletforrást biztosít az agrárvállalkozásoknak. Az is örömteli, hogy a járvány idején is kiemelt fontosságú az élelmiszer-termelésünk, és hogy egyértelműen és kifogástalanul tudunk elegendő élelmiszert, biztonságos élelmiszer-alapanyagot biztosítani mindenki számára határon belül és azon kívül is. Tisztelt Államtitkár Úr! A helyi termékek mindig a helyi gazdaságot erősítik, és sok-sok család megélhetését is jelenthetik. Ezért a KDNP üdvözli az autós termelői piac megnyitását a Pest megyei Bagon, amely a járványügyi előírásokat maximálisan betartva a hazai kis- és őstermelőknek is az általuk termelt, a hazai gazdaságokból származó agrár- és élelmiszeripari termékek értékesítését teszi lehetővé, ezáltal az egészséges magyar áru az előírt higiéniás követelmények maximális betartása mellett a legrövidebb úton belül is eljut közvetlenül a fogyasztókhoz. A KDNP támogat minden ilyen helyi kezdeményezést a magyar termelők és termékek iránt. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Kérdezem államtitkár urat, hogyan támogatja továbbra is a kormány a helyi termelőket. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, elnézést kérek, hogy nem vettem észre, hogy nagyon túlszaladt az idővel. Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Azt gondolhatjuk mindannyian, hogy a koronavírus-járvány kirobbanásának a pillanatában talán a különböző piacok szerepe nem is volt fontos, de az élet mást mutatott. A vidéki és akár a városi piacok életében egy olyan biztonságos helyszínként aposztrofálhatjuk ezeket a piacokat, ahol valóban a kis-, illetve őstermelők és a vásárlók úgymond közös platformra, ha fogalmazhatok így, kerültek. [[16.10]] Mégpedig azért, mert a kis- és őstermelők jelentős része ezeken a piacokon tudta és tudja értékesíteni a termékeit, és ebben az Agrárminisztérium az első pillanattól kezdve azon volt, hogy ezek a piacok nyitva maradjanak, ezeken a piacokon megfelelő árucsere, áruadásvétel történhessék, s nem utolsósorban azért, mert a termelőknek egy jelentős része így jövedelemhez jutott, a fogyasztók pedig biztonságos élelmiszerhez jutottak. Ugyanakkor azt is el kell mondani, hogy ezeknek a piacoknak a nyitvatartása számos településen nehézséget okozott a helyi önkormányzati rendeletek alapján. A minisztérium mindig kérte ezen szereplőket, hogy rugalmasan, az óvintézkedések betartásával, maximális betartásával, akár időkorlátok vonatkozásában is segítse elő ezeknek a termékpályáknak, ezeknek a piacoknak a nyitvatartását. Úgy gondolom, hogy az elmúlt napok, hetek sikere is mutatja azt, hogy ez az intézkedés jól működött, jól működik a mai napig is. És talán azt is elmondhatjuk, hogy egy új platform, egy internetes világ is megnyílt ezen a területen, amelybe eddig 238 kistermelő regisztrált, és a felületen az oldalak megtekintése mintegy 13 ezernél is több kattintás volt, ami azt jelenti, hogy az internetes világban szintén ezen piacok [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] hatása tovább növekedett. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Viszonválaszra adom meg a szót egy percben képviselő úrnak.
Köszönöm a szót, elnök úr. Köszönöm a választ, tisztelt államtitkár úr. Vidéki emberként vidéki településen élek, tíz település van a választókerületben, és minden ilyen településen van termelői piac. Én rendszeresen járok piacra, és láttam most például az eperszezon kapcsán, hogy milyen módon tudtak csakugyan fiatalabbak, idősebbek ezeken a piacokon például az eprüktől megválni. Ez most nem pejoratív természetesen. De a korai zöldségfélék is így voltak, és így lesz ez, remélem, a jövőben is.Nagyon bízom abban, hogy ezek a piacok azt tapasztaltam, hogy az önkormányzatok nagyon jól vették azokat az utasításokat, amelyeket mind az operatív törzs, mind pedig a kormány tett ennek érdekében, hogy ezek a piacok valóban megfelelően tudjanak nyitva tartani, megfelelően tudjanak működni. Bízom benne, hogy ez a jövőben is így lesz. Még egyszer köszönöm válaszát, államtitkár úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Államtitkár úr viszonválasza.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársam! Ön az előző két percben a kormány gazdaságvédelmi akciótervéről is szólt, amit szintén szeretnék megerősíteni, hogy 25 milliárd forinttal segíti a mezőgazdasági és élelmiszeripari vállalkozásokat, emellett természetesen a jelenlegi helyzet enyhítése érdekében további kedvezmények biztosításával is rendelkezésre áll, és próbál segíteni a termelői körön. Itt jelentős részben a dísznövénykertészekre, kertészekre, állattenyésztőkre és különböző piaci zavart előidéző okokra való reagálásra gondolok, és nem utolsósorban állategészségügyi kérdésekben is tud ez a program nagy segítséget adni.Ugyanakkor még a piacokra visszatérve el kell mondanunk, hogy ezek a piacok jelentős állami támogatással különböző programok keretében épültek, és csaknem megháromszorozódott 2012 óta ezen piacok üzemeltetése, létrehozása, és kívánjuk azt is, hogy ez továbbra is hasonló ütemben növekedjék. Mivel ez több mint piac, helyi közösségi tér is egyben minden piac egy kistelepülés életében. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Farkas Sándor államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Az utolsó azonnali kérdésre kerül sor. Bangóné Borbély Ildikó, az MSZP képviselő asszonya, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszter úrnak: „Mi az igazság?” címmel. A miniszter úr távolléte miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jogosította fel. Kérdezem képviselő asszonyt, elfogadjae a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Jelzi, hogy igen. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyt illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Az elmúlt hónapokban sok minden sújtotta a magyar családokat. Én egy dologra szeretnék kitérni, amit már márciusban is feszegettem, és államtitkár úr válaszolt akkor is a feltett kérdésemre, hogy milyen mértékben szabadultak el Magyarországon az élelmiszerek árai, de beszélhetnénk akár az elmúlt hónapokban a tisztítószerek árának a növekedéséről.De nézzük most, hogy a KSH adatai szerint 12 hónap alatt, az elmúlt egy év alatt, 2019 áprilisához viszonyítva hogyan alakultak az élelmiszerárak Magyarországon. Az élelmiszerek ára 8,7 százalékkal nőtt, ezen belül a sertéshúsé 28,9 százalékkal, a párizsié, a kolbászé 22,3 százalékkal, az idényáras élelmiszereké burgonya, friss zöldség, gyümölcs 15,1 százalékkal, a cukoré 14,1 százalékkal, a szalámié, szárazkolbászé és a sonkáé 12,5 százalékkal. Engedje meg, államtitkár úr, hogy számokban is hadd mondjam el, hogy mit jelent ez egy magyar családnak. 2019 januárjában 1600 forintba került egy kiló karaj, míg most áprilisban 1900 forintba. A sonka 2340 forint volt, most 2750 forint. A párizsi 1580 forint volt egy évvel ezelőtt, 1940 forint most. Az étolaj 489 forint volt, most 504 forint egy liter. A liszt 158 forintról 171 forintra ment feljebb. A kenyér 308 forintról 345 forintra. Államtitkár úr azt mondta nekem III. hó 9-én, hogy az üzemanyagárak csökkenése mert azt is megkérdeztem államtitkár úrtól, drasztikusan ment lefelé az elmúlt hónapokban majd jelentkezni fog ezeknek a termékeknek az árában. Államtitkár úr, ez nem következett be. Semmi nem következett be. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] És még egy kérdést engedjen meg, elnök úr, hogy a tisztességtelen piaci szereplők miatt hány vizsgálatot indítottak, és mi lett ennek az eredménye, államtitkár úr. Várom megtisztelő válaszát.
Köszönöm, képviselő asszony. Megadom a szót válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Ez utóbbi kérdésére nem tudok válaszolni, mert nem a tárcánk feladata és felelőssége.Ami az árak változását illeti, április hónapban 2,4 százalék volt az infláció, mindazok ellenére, amit ön elmondott. Igaz, az azt megelőző hónapban 3,9 százalék, tehát másfél százalékkal csökkent egy hónap alatt az infláció mértéke Magyarországon. Igaz, az inflációszámítás egy bonyolult, összetett dolog. Ön most kiemelt egy árucsoportot, egy termékcsoportot, az élelmiszert, és azoknak az áremelkedését mondta el. Én melléteszem ugyanebben az időszakban az üzemanyagok árának a változását, ami viszont jelentősen csökkent, és üzemanyagot is fogyasztottak az emberek. Üzemanyagért kevesebbet fizettek, való igaz, az élelmiszerért többet. És abban is igaza van, bár ön nem mondta, hogy a nyugdíjas-infláció is meghaladja az átlagos inflációs mértéket, mert a nyugdíjas-infláció ebben az időben 3,3 százalék volt, mert egyszerűen az ő termékcsoportjukban, amit elfogyasztanak, nyilván abban több volt az élelmiszer, és kevesebb volt egyébként az üzemanyag. Azt gondolom, hogy ön nyilván a felszólalásában egyféle kormányzati számonkérést, nyomást akart gyakorolni, hogy avatkozzon közbe, vagy nem tudom, mit csináljon az élelmiszerárakkal. Az élelmiszerárak nem hatósági árak, azokat a piaci viszonyok alakítják, azok a piaci viszonyok, amelyeket például sertéshús tekintetében a pestis alakít, a gyümölcsök tekintetében a logisztikai nehézségek, a koronavírus okozta nehézségek alakítanak, egyébként a forintárfolyam-változás is hatással van. Azt gondolom, hogy [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] az árak változása ciklikus, azt kell nézni mindig, hogy összességében ez hogyan hat a magyar társadalomra. Köszönöm. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak egyperces viszonválaszra van lehetősége.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár úr, azért élelmiszerárakat soroltam fel, mert ez a legtöbb, amire költünk egy hónapban, az élelmiszerre, ez határozza meg legjobban, hogy mire marad még a családokban, miután a rezsit kifizetik.Államtitkár úr mondta, hogy piacgazdaság van. Akkor hadd hívjam fel a figyelmét, hogy 2017-ben ön avatkozott be, amikor a mezőkövesdi lakosok arra kérték, hogy magas a benzin ára, és érdekes módon csak Mezőkövesden ön akkor kormányzati szinten beavatkozott, és 11 forinttal csökkentették a benzin árát és öt forinttal a dízelét, akkor be tudott avatkozni mezőkövesdi lakosok kérésére. [[16.20]] Államtitkár úr, arra szerettük volna felhívni a figyelmet, hogy semmi nem indokolta ezt a fajta áremelkedést, és ráadásul tisztességtelen piaci szereplők is voltak, akik kihasználva a járványhelyzetet brutális módon emelték ebben az időszakban a termékeik árát. Államtitkár úr, sajnos azt meg külön nem tudom elfogadni [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy azt mondja, nem tudja, hogy mennyi vizsgálatot indítottak. Többször kérdeztük írásban is, és ezt szerintem államtitkárként, kormányzati szereplőként önnek tudnia kellene [[Az elnök ismét csenget.]] , hogy hányan vettek részt a piaci szereplők közül, akik tisztességtelenül jártak el ebben az időszakban. Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr.
Köszönöm, képviselő asszony. Államtitkár úr egyperces viszonválasza következik.
Tisztelt képviselő asszony, én semmibe nem avatkoztam be, elvégeztem a képviselői munkámat. Mezőkövesden az üzemanyag ára 50 forinttal volt drágább, mint mondjuk, a szomszédos Egerben, és egyszerűen jeleztük a MOL-nak, hogy mi ennek az oka, és maga a MOL döntött úgy ennek hatására, hogy igaz, és változtatott. Tehát semmi beavatkozás nem történt, nem is lehetett egyébként. [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] [[Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.]] Ne haragudjon, ön a Pénzügyminisztériumot ostromolja mindig az élelmiszerárakkal. A Pénzügyminisztérium egyet tehet: csökkenti az adókat, csökkenti az áfát, és ezáltal csökkenti az árakat. (Bangóné Borbély Ildikó közbeszól.) Most újra el kell hogy mondjam önnek, hogy 2015-ben arról szavazott a parlament a Pénzügyminisztérium javaslatára, hogy a sertéshús áfáját 27 százalékról 5-re csökkentsük. Ön megszavazta? Nem. És sorolhatom szépen sorban a baromfihús áfájának csökkentését, a friss tej, a tojás áfájának a csökkentését, a halhús áfájának a csökkentését. Ön itt panaszkodik, hogy drága, drága, drága, de egyébként, mikor meg kell nyomni egy igen gombot, akkor pedig csak azért, mert a Fidesz terjesztette elő, nem nyomja meg, majd számonkéri a kormány munkáját. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tekintettel arra, hogy egyetlen frakció sem kért elhangzásra interpellációt és kérdést, ezen napirendi pontok tárgyalására nem kerül sor. Most bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslatok vitáival folytatjuk munkánkat. Felkérem képviselőtársaimat, hogy akik ezeken nem kívánnak részt venni, a korábban kiadott főigazgatói tájékoztatóban foglaltak szerinti rendben hagyják el az üléstermet. Felkérem a vitában részt vevő képviselőket, hogy mindannyiunk egészségének megőrzése érdekében lehetőség szerint csak a vitában felszólaló és az azt követő két felszólalásra jelentkező képviselő tartózkodjon a teremben. Ennek elősegítése érdekében, ha szükséges, az ülésvezető elnök ezekről tájékoztatást ad. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény, valamint a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10217. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben dr. Vinnai Győző váltja fel.]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. május 28-án tartott ülésén megtárgyalta a Magyar Export-Import Bank Részvénytársaságról és a Magyar Exporthitel Biztosító Részvénytársaságról szóló 1994. évi XLII. törvény, valamint a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény módosításáról szóló T/10217. irományszámú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 6 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta. [[Hiszékeny Dezsőt a jegyzői székben Szabó Sándor váltja fel.]] Tisztelt Országgyűlés! A Magyar Export-Import Bank Zártkörűen Működő Részvénytársaság és a Magyar Exporthitel Biztosító Zártkörűen Működő Részvénytársaság célja, hogy a magyar exportőrök számára hatékony finanszírozási és biztosítási konstrukciót szolgáltasson. Az Eximbank és a Mehib küldetése, hogy gazdaságpolitikai ösztönző eszközként támogassa a hazai exportáló vállalkozásokat, elősegítve a munkahelyek megőrzését, a foglalkoztatás növekedését és a magyar exportkapacitások bővülését. A törvényjavaslat célja, hogy az Eximbank bel- és külföldi kockázati- és magántőkealap mellett ingatlanalap alapításához vagy ahhoz történő csatlakozáshoz kapcsolódóan is jegyezhet befektetési jegyet. Az Eximbank ingatlanalapokba történő tőkebefektetéssel finanszírozni tudja a hazai ingatlanfejlesztéssel foglalkozó társaságokat azáltal, hogy azok ezen alapok tőkéjéből akár a határainkon kívüli területeken vásárolt ipari, idegenforgalmi, irodai ingatlanok fejlesztésében, üzemeltetésében kapjanak szerepet, összhangban a kifektetési politikában meghatározott célokkal. A külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló 2016. évi LXXIII. törvény módosítása technikai jellegű, a társadalombiztosítás ellátásaira jogosultakról, valamint ezen ellátások fedezetéről szóló törvény, valamint a kormányzati igazgatásról szóló törvény 2020 januárjában végbement módosításai teszik szükségessé a változtatásokat. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat előremutató rendelkezéseket tartalmaz, hiszen a nemzeti exportstratégia célkitűzései között szerepel, hogy 2030-ra közép-európai viszonylatban a leggyorsabb és leginkább piaci igényekre szabott exportfinanszírozási rendszer jöjjön létre Magyarországon. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott javaslat támogatandó. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr jelzi, hogy szólni kíván most az előterjesztők nevében. Jelzem miniszter úrnak, hogy a zárszóval együtt 15 perces időkerete van.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A magyar gazdaság a világ tíz legnyitottabb gazdasága közé tartozik. Az exportunk és a GDP-nk aránya a 86,5 százalékot is meghaladta. A külső tényezők nagymértékben determinálják a magyar nemzetgazdaság teljesítményét. Az elmúlt öt évben rendre nemzetgazdasági rekordot döntöttünk az export tekintetében, és bár csak a 92. legnagyobb lakossággal rendelkezünk, mégis a 34. legnagyobb exportteljesítmény a mienk a világon, és azon 35 ország közé tartozunk, amelyek 100 milliárd euró fölött tudnak exportálni évente. Ebben a tekintetben azonban nem szabad a saját babérjainkon ülni. A nemzetközi piacokon folyamatosan versenynek vannak kitéve a magyar áruk és szolgáltatásokat, ezért folyamatosan újabb és újabb érvek, folyamatosan újabb és újabb támogatások szükségesek ahhoz, hogy a magyar áruk és szolgáltatások nemzetközi versenyképességét folyamatosan növekedő szinten tartsuk. Létrejött hazánkban Közép-Európa leggyorsabb és leghatékonyabb, leginkább a piaci igényekre szabott exporttámogatási rendszere, azonban az Exim-törvény további módosításával mind a vállalkozások, mind pedig az Eximbank adminisztrációs terheit tovább kívánjuk csökkenteni annak érdekében, hogy az exportőr vállalatok minél gyorsabban és minél könnyebben juthassanak finanszírozási forrásokhoz. Szeretném elmondani önöknek, hogy az Eximbank eddig csak bel- és külföldi kockázati- és magántőkealapok esetében jegyezhetett befektetési jegyet, most azonban ezzel a módosítással megteremtenénk a lehetőségét annak, hogy ingatlanalap alapításához is ezt megtegyék. [[16.30]] Így gyakorlatilag finanszírozni tudnánk azokat a hazai ingatlangazdálkodással, ingatlanfejlesztéssel foglalkozó vállalatokat, akiknek így lehetősége nyílna külföldön ipari, idegenforgalmi vagy irodai ingatlanok fejlesztésében, üzemeltetésében részt vállalni, ott a Magyarországon kidolgozott technológiákat, szolgáltatásokat értékesíteni és az innovatív magyar építőipari megoldásokat is piacra bocsátani. Ezek alapvetően alacsony kockázatú befektetéseknek minősülnek, tekintettel az összetett portfólióra és azok jól strukturált mivoltára. Itt tisztelettel tájékoztatom önöket arról is, hogy törvényjavaslatunk célja az is, hogy az Eximbank mind garanciát, mind kezességet nyújthasson a nemzetközi gyakorlattal összhangban a külön jogszabályban meghatározott feltételek teljesülése esetén, állami készfizető kezesség mellett, ami szintén az adminisztratív terhek csökkentésével járna a magyarországi vállalkozások számára. Tájékoztatom önöket arról is, hogy számos kereskedelmi bank elérte jelen helyzetben azt a limitet, amely fölött már nem hitelezhet. Ha a hitelezésnek nem tudunk újabb lendületet adni, akkor fontos gazdaságfejlesztési források esnek ki a vállalatok látóköréből, ezért számunkra kiemelt jelentőségű, hogy az eximbanki programokban társfinanszírozóként a kereskedelmi bankok részt vehessenek. Ezt teszi szintén lehetővé ez a törvényjavaslat, tehát a kereskedelmi bankok a jelenlegi limitükön felül is adhatnak ki hiteltermékeket. Ugyanakkor a külszolgálati törvényt is módosítani kívánjuk. Tekintettel arra, hogy a tartós külszolgálatot töltő kollégáink egyszerre két törvény hatálya alá is esnek a munkavégzésük során, mégpedig a kormányzati igazgatásról, valamint a külképviseletekről és a tartós külszolgálatról szóló törvények hatálya alá, ilyen esetekben előállnak koherenciazavarok, amelyeket nyilvánvalóan fel kell oldani. Ehhez most szükség van egy technikai módosításra, hiszen korábban a kormányzati igazgatásról szóló törvény az 50. életévüket betöltött tisztviselők számára évente három pluszszabadnapot tett lehetővé, ez azonban nem került átvezetésre azok esetében, akik külszolgálatot teljesítenek. Most ezt a kérdést is rendezni tudjuk, mint ahogy a társadalombiztosításról és nyugellátásról szóló törvénybe bekerült egy örökbefogadói díj, amelyet szintén át kell vezetnünk azok számára, akik jelenleg külszolgálatban érintettek, azt hajtják végre. Ezért tisztelettel arra kérem az Országgyűlést, hogy részben a magyar exportteljesítmény növelése, részben az ingatlangazdálkodásban és ingatlanüzemeltetésben részt vevő magyar vállalatok további finanszírozhatósága, valamint a külszolgálatot teljesítők számára az egyenlő elbírálás garantálása érdekében támogassák ezt a törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Vargha Tamás államtitkár kollégám pedig a vita további részében áll az önök rendelkezésére, és akkor az általam meghagyott mintegy tíz percben, a zárszóban választ fog adni a képviselői kérdésekre és felvetésekre. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Szijjártó miniszter úr. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót.Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretekben. A vita során kétperces hozzászólásra nincsen lehetőség. Elsőként megadom a szót Z. Kárpát Dániel képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Ritka az, amikor egy részletes vitát, ha csak az elejét is, egy miniszter megtisztel jelenlétével. Mivel alapvetően korrekt kérdésekre korrekt válaszokat kaptunk, igyekszem én is kellő visszafogottsággal, inkább a politikai jelzőket háttérbe tolva és inkább a szakmai érveket előtérbe helyezve, nem azt mondom, hogy vitatni azt, ami az iméntiekben elhangzott, de egy kicsit talán más megvilágításba helyezni. Józan és normális magyar közszereplő, ha az exportteljesítmény lehetséges növeléséről van szó, akkor csak támogatólag tud fellépni, hozzászólni, ez teljesen egyértelmű. Ami az iméntiekben elhangzott ugyanakkor, főleg az ingatlanfejlesztés és az ingatlanportfólió bővítése, vélhetően nem tartozik az Eximbank alaptevékenységi körének a legszűkebben vett és megszokott formái közé, éppen ezért látjuk azt, hogy bár egyetértünk bizonyos kijelentésekben ilyen például az, hogy a világ tíz leginkább, a miniszter úr szerint nyitott, szerintem kitett vagy kiszolgáltatott gazdasága közé tartozik a magyar , azt látom, hogy egy elképesztően harcias belső retorika mellett, aminek egyébként bizonyos elemeit még támogatni is tudja egy jóérzésű magyar ember, azért kifelé egészen más ennek a kormánynak a viselkedése. És itt kezdődik az, amit fájlalhatunk, hiszen ezt a kitett gazdaságot elképesztően kiszolgáltatták olyan multicégeknek, akiket a közteherviselés hatálya alá nem vontak be, nem húztak be, és amikor arról beszéltünk, hogy a határainkon túl a gazdasági tevékenység révén hogyan tudott terjeszkedni akár magyar cégek hálózata, átütő sikerekről sajnos itt sem tudtunk beszámolni. A trianoni gyalázat évfordulója kapcsán meg kell említenem azt is, hogy vannak azért lokális, akár már multicégnek nevezhető magyar társaságok, de a MOL vagy az OTP egységeiben sem általános elvárás, és nem is jelenik meg minden esetben az, hogy a határon túli területeken végzett tevékenységük után, mondjuk, az iparűzési adót egy leánycégük után a magyar többségű és magyarlakta településre célozzák, irányítsák, és ne, mondjuk, Bukarestbe. Tehát azt látjuk, hogy még alapvetések tekintetében is vannak azért problémák ebben a rendszerben, és még nagyobb problémák vannak akkor, ha ingatlanfejlesztési területekre tévedünk. Hogy Magyarországon és az utóbbi tíz évben mit jelent az ingatlanfejlesztések rendszere, ezt a devizakárosultak széles tömege már megtapasztalta a saját kárán, és nem szeretnénk, ha továbbiak tapasztalnák meg. De azt látjuk, hogy ebben a percben és ebben a történelmi pillanatban, amikor egy járványügyi veszélyhelyzet közepén vagyunk, nem biztos és nem feltétlenül az ingatlanfejlesztések támogatására, bővítésére, portfóliójának szélesítésére kellene súlyos milliárdokat elkölteni. Mindig támogatom, ha értelmes és értékteremtő gazdasági tevékenységből felpörög az export, további bevételek keletkeznek, tehát isten őrizz, hogy a gazdaságellenesség látszata ragadjon itt bármely képviselőre, aki ehhez a vitához hozzászól, de azért priorizálni tudni kell, képviselőtársam. Ha az ingatlanportfólió bővítése azt jelenti, hogy tisztességes magyar nagyvállalkozók egy elérhetővé tett banki hitelkeret által, mondjuk, szomszédos országokban tudnak épeszű termelő beruházásokban fogni, és ennek a profitja egyébként nemcsak céges szinten érkezik haza, hanem a magyar nemzetgazdaság is profitál belőle, akkor azt mondom, hogy ez egy legitim vita. Ha arról van szó, hogy a Magyarországon megismert oligarchák, akik, mondjuk, a változási tilalom ellenére lakóparkokat építenek, akik az ingatlanberuházások jó nagy szeletét kisajátítják maguknak, most ahhoz kapnak bónusztámogatást, hogy más országokban is terjeszkedjenek, illetve könnyebben terjeszkedjenek Magyarországon, akkor nem biztos, hogy a támogatásom ennyire adott tud lenni. És értem én a harcias retorikát, ugyanakkor csodálkozom egy kicsit, hiszen ezen kitett gazdaság időközben Oroszország felé elköteleződik egy igen erős megahitellel Paks tekintetében, most ez a kormány Kína felé is elköteleződött a Budapest-Belgrád beruházás kapcsán egy brutális megahitel által, és bár nagyon-nagyon szerencsés, hogy nem akarnak örökkötvényt vásárolni és örökre eladósodni, de azért, képviselőtársaim, ez a harcias, és tudom, hogy ez furcsa lesz tőlem, a saját magát a saját hajánál fogva a bajból kihúzó kormány egész egyszerűen most az Európai Uniótól is fel fog venni azért egy megahitelt itt a következő időszakban. Hogy most a SURE mikor kerül tető alá, és mikor írják alá az erről szóló papírokat, az részletkérdés, de egy százmilliárdos nagyságrendű hitelt ebből a harmadik irányból is fel fognak venni. Megint azt mondom, hogy ez mind vitaképes, mert ha arról szól, hogy magyar munkahelyek tömegét megmenti, akkor szólnak mellette érvek bőven, viszont nem nagyon tudom összerakni a harcias retorikát azzal, hogy 1500-féle világtáj felé adósodik el lassan Magyarország. Van, ahol látom a rációt, és mondjuk, a munkahelyek megvédése kapcsán tudunk vitát folytatni, de van, ahol nem tudunk, hiszen a Budapest-Belgrád vasútvonal egy olyan beruházás, ami nehezen magyarázható és a gazdasági racionalitása is. Ezen kitett gazdaság miniszter úr megfogalmazása szerint tehát nem biztos, hogy arra szorulna rá jelen pillanatban, hogy ingatlanfejlesztő oligarchák kapjanak további támogatásokat benne. De még egyszer mondom: ha meg tudnának bennünket győzni arról, hogy értelmes, az ingatlanpiacon foganatosított beruházásokra kerül sor, akkor talán engedékenyebb lehetne az ellenzék is. Ezen meggyőzési szándék eddig nem következett be, nem hallottunk olyan érveket, amelyek meg tudták volna ingatni az általunk elmondottakat, de ebből a részletes vitából még pozitív esetben akár háromnegyed óra is lehet hátra, és a reményeinket ne adjuk fel, ne hagyjuk őket szertefoszlani. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiban.]] [[16.40]]
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, hogy a fennmaradt időkeretekben kíváne még valaki a felszólalás lehetőségével élni. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok.Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megkérdezem az előterjesztő nevében itt ülő Vargha Tamás államtitkár urat, kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Öné a szó, államtitkár úr.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Z. Kárpát Dániel képviselő úrral ezt a vitát már elkezdtük, azt gondolhatom, hogy talán le is folytattuk. Valóban arról van szó, amit itt képviselő úr összefoglalt, hogy arról van szó, hogy ezzel a törvénymódosítással azt segítsük, hogy ingatlanbefektetéseket az Eximbank a határon túl is meg tudjon valósítani, ingatlanbefektetési portfóliókhoz csatlakozhasson. A képviselő úr egyéb felvetései, azt gondolom, mint ahogy az előző vitában is, most sem egészen ide, ebbe a vitába illenek. Ne menjünk az események elébe, hogy mi történik majd az Európai Unió, az Európai Bizottság által tervezett hitelfelvétellel, az hogyan alakul. A fukar országok is mást képviselnek, nekünk is van egy álláspontunk, ne előlegezzük meg előre, hogy mi lesz ennek a vége! A Budapest-Belgrád és Paks beruházásai kapcsán pedig sokszor elmondtuk, hogy milyen előnyökkel és haszonnal járnak majd hosszú távon Magyarországra nézve. Köszönöm szépen az eddigi támogatást. Kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a szavazáskor támogassa majd ezt a törvénytervezetet. Köszönöm szépen.
Köszönöm, Vargha Tamás államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Most soron következik az egyes törvényeknek a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzésére vonatkozó európai uniós jogi szabályozás módosításával összefüggő jogharmonizációs célú módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10310. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést uniós napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. május 28-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzésére vonatkozó európai uniós jogi szabályozás módosításával összefüggő jogharmonizációs célú módosításáról szóló T/10310. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 26 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül és 6 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A tárgyalt törvényjavaslat célja a fegyverek megszerzésének és tartásának ellenőrzéséről szóló 1991. június 1-jei 91/477/EKG tanácsi irányelv módosításából adódó jogharmonizációs kötelezettségnek való megfelelés. Ennek érdekében a javaslat alapvető változtatásokat vezet be a lőfegyverekről és a lőszerekről szóló 2004. évi XXIV. törvényben, és ezekkel összhangban módosítja a szabálysértési törvényt és a Btk.-t is. Az uniós követelményeknek megfelelően a tűzfegyverek körébe bekerülnek a hatástalanított lőfegyverek is, így rájuk szigorúbb szabályok vonatkoznak majd a megszerzés, tartás, tárolás szempontjából. 2023. január 1-jétől csak szigorúbb technikai kritériumoknak megfelelő gáz- és riasztófegyvereket lehet majd szabadon forgalomba hozni, így a gumilövedék kilövésére is alkalmas önvédelmi fegyvereket már nem. Szintén szigorodnak a fegyvertartási engedélyek kiadási és felülvizsgálati szabályai, illetve a fegyverszerzési szabályok az engedélyezett maximális tárkapacitás, továbbá az életkor vonatkozásában. A kereskedelem biztonságának növelése érdekében az új szabályok szerint a kereskedőknek hatósági jelentési kötelezettsége keletkezik, ha jellegüknél vagy nagyságrendjüknél fogva gyanús fegyvertranzakciókat észlelnek, illetve konkrét érintettség esetén egyoldalúan visszautasíthatják az ilyennek ítélhető ügyletek teljesítését. Nem sorolom tovább a tervezett változtatásokat. A javaslat egészét tekintve látható, hogy az előterjesztő az uniós irányelveknek csak azokat a részleteit ülteti át a hazai jogrendbe, amit a szabályozás a tagállamoktól feltétlenül megkövetel. Látszik az igyekezet abban az irányban, hogy a kötelezettségeknek mértéktartóan és a lehetőségekhez mérten a jelenlegi szabályokat minél csekélyebb mértékben módosítva tegyünk eleget, hiszen a jelenlegi szabályozási keretek megfelelőek, kifejezetten jól szolgálják a lakosság biztonságát, hiszen kellő egyensúlyt teremtenek a fegyvertartás iránti különféle igények és a közbiztonság megkívánta korlátozások viszonyrendszerében. Az EU által megkívánt szigorítások mértéktartó bevezetése mindenképpen növelni fogja az illegális átalakításokkal az emberi élet kioltására alkalmassá tett fegyverekkel szembeni védelmünket és a legális fegyverkereskedelem biztonságát, anélkül, hogy túlzottan leszűkítené a fegyverbirtoklás és -használat lehetőségeit az önvédelem, a sportlövészet vagy akár a színház- és filmművészet területein. Tisztelt Ház! Az elhangzott érvekre tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm, hogy meghallgattak.
Köszönöm, Törő Gábor képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem az előterjesztőt, kíváne felszólalni. [[Kontrát Károly jelzésére:]] Majd a végén. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnének, ha lenne jelentkező, de jelentkező nincsen. Újra kérdezem, vane, aki hozzá kíván szólni. [[Senki sem jelentkezik.]] Nincs. Tisztelt Országgyűlés! A vitának ezt a részét lezárom. Megadom a szót Kontrát Károly államtitkár úrnak, aki az előterjesztők nevében kíván szólni.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Legelőször is szeretném megköszönni a képviselőtársaimnak a vita első szakaszában nyújtott támogatást a törvényjavaslathoz. Egy uniós jogharmonizációs kötelezettség teljesítését szolgálja ez a törvény. Természetesen emellett szolgálja a terrorizmus elleni küzdelmet, és a közbiztonságra nézve veszélyt jelentő esetleges visszaélésekkel szembeni hatósági fellépés eredményességét is elősegíti. Arra kérem a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a zárószavazáskor is igen szavazatukkal támogassák ezt a fontos törvényjavaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm, Kontrát Károly államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A Magyarországi nemzetiségek bizottsága által benyújtott előterjesztés T/10303. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Bejelentem, hogy az előterjesztést nemzetiségi napirendi pontként tárgyalja az Országgyűlés. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Héjj Dávid képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. május 28-án tartott ülésén megtárgyalta a nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról szóló T/10303. számú törvényjavaslatot. [[16.50]] Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 30 igen szavazattal, nem szavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A törvény definíciója szerint nemzetiség minden olyan, Magyarország területén legalább egy évszázada honos népcsoport, amely az állam lakossága körében számszerű kisebbségben van, a lakosság többi részétől saját nyelve, kultúrája és hagyományai különböztetik meg, egyben olyan összetartozás-tudatról tesz bizonyságot, amely mindezek megőrzésére, történelmileg kialakult közösségeik érdekeinek kifejezésére és védelmére irányul. Magyarország Alaptörvénye XXIX. cikkében kinyilvánítja továbbá, hogy a hazánkban élő nemzetiségek államalkotó tényezők, minden, valamely nemzetiséghez tartozó magyar állampolgárnak joga van önazonossága szabad vállalásához és megőrzéséhez. A Magyarországon élő nemzetiségeknek joguk van az anyanyelvhasználathoz, a saját nyelven való egyéni és közösségi névhasználathoz, saját kultúrájuk ápolásához és anyanyelvű oktatáshoz. Alkotmányos szinten került rögzítésre továbbá, hogy a Magyarországon élő nemzetiségek helyi és országos önkormányzatokat hozhatnak létre; mi több, szintén példaértékű, hogy hazánk nemzetiségeinek jelenléte 2014 óta sarkalatos törvényben foglaltak szerint biztosított kell legyen az Országgyűlésben. Engedjék meg, képviselőtársaim, hogy idézzem néhai kultuszminiszterünk, báró Eötvös József gondolatát: „Akár az ország általános, akár az egyes nemzetiségek külön érdekeiből induljunk ki, higgadtan meggondolva a dolgot, csak egy meggyőződéshez juthatunk s ez az: hogy a történelmi s politikai nemzet érdekeit csak ugy biztosithatjuk, ha minden egyes nyelvbeli nemzetiség igényei kielégitettnek; s hogy ellenben a különböző nyelvbeli nemzetiségek igényei csak ugy elégittethetnek ki, ha az ország egysége s állami léte biztosittatott.” Úgy vélem, e gondolat jó például szolgál arra, hogy az alapvető nemzeti érdekek érvényesítése, valamint az ország sorsát meghatározó döntések során a mindenkori kormánynak honos nemzetiségeinkkel szoros együttműködést kialakítva szükséges eljárnia. Tisztelt Ház! Visszatérve az előttünk fekvő módosítási javaslatra, hangsúlyozandó azon rendelkezése, melynek értelmében a köznevelési intézmény feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyont a feladatátvételt követően haladéktalanul, de legkésőbb a tanév kezdetéig ingyenesen a fenntartó nemzetiségi önkormányzat tulajdonába kell adni. A javaslat értelmében a nemzetiségi önkormányzati képviselők 2024. évi általános választásától kezdődően a települési nemzetiségi önkormányzati képviselők választását akkor kell kitűzni, ha az országos nemzetiségi önkormányzat szükségesnek tartja az adott település nemzetiségi közösségének önigazgatását. A döntést pedig két tényezőt alapul véve tudja meghozni: egyrészt a településen az adott nemzetiség önszerveződési fokának, másrészt pedig a településen való honosság időtartamának vizsgálatával. Az előbbi esetben indokolt figyelembe venni, hogy az adott településen működike szabályszerűen nemzetiségi alapítvány vagy nemzetiségi egyesület, az utóbbinál viszont az országos nemzetiségi önkormányzat köteles kikérni a Magyar Tudományos Akadémia elnökének állásfoglalását is. Az ismertetett feltételektől eltérően a települési nemzetiségi önkormányzati képviselők választását akkor is ki kell tűzni, ha a településen az adott nemzetiséghez tartozó személyek száma a 25 főt eléri, és a településen adott nemzetiségi önkormányzat működik. Tisztelt Országgyűlés! Üdvözlendő, hogy az országos nemzetiségi önkormányzatok önként vállalt közfeladatai a jövőben kiegészülnek a szociális intézmény alapításával és fenntartásával, ezzel ugyanis nemzetiségi identitásukat idős, gondozásra szoruló korukban is megélhetik nemzetiségi honfitársaink. Tisztelt Ház! Magyarország Kormánya 2010-ben úgy döntött, hogy hazánk érdekeinek érvényesítésében és közös céljaink elérésében szoros kapcsolatot kíván fenntartani államalkotó nemzetiségeinkkel, akik kultúrájukkal és hagyományaikkal egyaránt gyarapították a magyar nemzet közös kulturális örökségét. Meglátásom szerint a Ház asztalán fekvő javaslat a jövőben még magasabb szinten garantálja a hazai nemzetiségek identitásának védelmét és jogaik érvényesülését. Az elhangzottakra tekintettel a benyújtott törvényjavaslat támogatandó. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok és a nemzetiségi szószólók soraiból.]]
Köszönöm, Héjj Dávid képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem a Magyarországi nemzetiségek bizottsága képviselőjét, hogy most vagy a zárszóban… [[Jelzésre:]] Mindkét alkalommal fel kíván szólalni. Öné a szó, Ritter Imre képviselő úr.
Köszönöm szépen. Sehr geehrter Herr Vorsitzender! Sehr geehrtes Parlament! Bitte erlauben Sie mir, dass ich Sie, im Namen des Ausschusses der in Ungarn lebenden Nationalitäten, als Unterbreiter der Gesetzesmodifizierung Nr. T/10303. des von 2011 über die Rechte der Nationalitäten Gesetztes CLXXIX begrüße. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A Magyarországi nemzetiségek bizottsága nevében mint a T/10303. számú, a 2011. évi CLXXIX., a nemzetiségek jogairól szóló törvény módosításáról szóló törvényjavaslat előterjesztője tisztelettel köszöntöm önöket. Ezúton tájékoztatom önöket, hogy az előterjesztésben már elhangzottak szerint az Igazságügyi bizottság és a Törvényalkotási bizottság által benyújtott módosítók alapján a Magyarországi nemzetiségek bizottsága mint a törvényjavaslat előterjesztője az egységes javaslattervezethez új, illetve újraszerkesztett indokolást készített. Az új dokumentumot 13 igen szavazattal a mai napon a nemzetiségi bizottság egyhangúlag elfogadta. Az indokolást a határozati házszabály 137/A. § (1) bekezdésének megfelelően az ülést követően haladéktalanul házelnök úrnak megküldtem. Az egységes javaslattervezethez készített előterjesztői indokolás elérhető a parlament információs rendszerében. A törvényjavaslat részleteiről nem kívánok most a bevezetőben beszélni, de fontosnak tartom tájékoztatni önöket, hogy időközben 2020. május 26-án, múlt kedden benyújtásra került a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény módosításáról szóló T/10742. számú törvényjavaslat is a parlamenthez. Ez azért fontos, mert így nincs akadálya a továbbiakban annak, hogy a nemzetiségi szabályozás szempontjából egymással szoros összefüggésben lévő két törvény módosító törvényjavaslata egyaránt elfogadásra kerülhessen, ahogy azt a kezdetektől terveztük. Mindezeket követően, tisztelt elnök úr, tisztelt Ház, várom az önök törvényjavaslattal kapcsolatos esetleges észrevételeit, véleményét, melyekre akár menet közben, illetve a zárszóban készséggel válaszolok. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen az előterjesztő felszólalását. Tájékoztatom, hogy a vitában történő további hozzászólására és a zárszó elmondására 12 percnél több ideje van, 12 perc 10 másodperc, ha jól néztem. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem, a kormány részéről kíváne valaki hozzászólni. [[Jelzésre:]] Igen. Soltész államtitkár úr!
Tisztelt nemzetiségi Képviselők! Tisztelt nemzetiségi Szószóló Hölgyem és Urak! Tisztelt Országgyűlés! Bár a nemzetiségi törvény módosításának általános vitája nem volt mentes az aktuálpolitikai élektől, melyekre természetesen reagáltam is, a lényeg mégiscsak az, hogy az ellenzéki vezérszónokok is támogatásukról biztosították a törvényjavaslatot, sőt volt, aki példás előkészítésű törvényjavaslatnak nevezte. Valóban példás előkészítettségről beszélhetünk, hiszen a törvénymódosítást a témában leginkább érintett Magyarországi nemzetiségek bizottsága nyújtotta be. Ez a gyakorlat, ez a lehetőség egyáltalán nem általános más országokban, Európában, büszkék vagyunk erre, hogy nálunk ez így történik. A kormány végig kiemelt segítséget nyújtott emellett, hiszen a törvénymódosítás kidolgozása érdekében a Miniszterelnökség már 2019 nyarán jogszabály-előkészítő munkacsoportot hívott össze. A javaslatok az érintettek, a nemzetiségi önkormányzati vezetők, nemzetiségi intézményvezetők és a nemzetiségi civil szervezetek jelzései, tapasztalatai alapján jöttek. Az általános vitán igyekeztem átfogó képet adni Magyarország nemzetiségpolitikájáról. Elmondtam, hogy meggyőződésünk szerint Európa akkor lehet erős és csak akkor maradhat meg, ha az egyes nemzetállamok és az ott élő nemzetiségek is erősek. [[17.00]] Ehhez szükséges, hogy az őshonos nemzetiségek meg tudják őrizni és tovább tudják adni nemzetiségi identitásukat, nyelvüket és kultúrájukat. Hazánk elismeri, tiszteli és kiemelkedő módon támogatja a velünk élő őshonos nemzetiségeket. Magyarország nemzetiségi politikája éppen ezért európai szinten is példaértékű. Bár minden állam és minden kormány úgy támogatná az országában élő nemzetiségeket, ahogy ezt mi tesszük! Csupán címszavakban idézem vissza a főbb eredményeket. 2010 óta ötszörösére nőtt a nemzetiségek költségvetési támogatása. A nemzetiségi önkormányzatok által fenntartott intézmények, főleg az iskolák száma mintegy hétszeresére nőtt, 2000-ben még 12 volt, a ’19/20-as tanévben már 91-re nőtt, és ezekben 15 ezer gyereket nevelnek, diákot tanítanak. A nemzetiségek országgyűlési képviseletének érdekében bevezettük a nemzetiségi szószólói intézményt, hozzáteszem: 2018-tól pedig önálló képviselővel is rendelkeznek. Jelentősen emeltük a nemzetiségi pályázatok keretösszegét, segítséget adva ezzel a nemzetiségi civil szervezeteknek is. A nemzetiségi oktatást-nevelést végző pedagógusokat pontosan a megmaradás érdekében nemzetiségi pótlékkal, 2020-ban már 40 százalékkal támogattuk. Nemzetiségióvodapedagógus-ösztöndíj programot vezettünk be, majd később kibővítettük azt. A most benyújtott törvényjavaslat részletes méltatását az általános vitában már többen megtették, most néhány fontos, előremutató részre még újra szeretném felhívni a figyelmet. Az egyik az úgynevezett etnobiznisz további visszaszorítása, hiszen a nemzetiségi önkormányzati képviselők 2024. évi általános választásától kezdődően a települési nemzetiségi önkormányzati képviselők választását akkor kell kitűzni, ha a településen az adott nemzetiség önszerveződése fokának és a településen való honosságának vizsgálata alapján az országos nemzetiségi önkormányzat szükségesnek tartja a település nemzetiségi közösségének önigazgatását. A másik, ami fontos és kiemelendő, hogy a fenntartói jog átadásával együtt a köznevelési intézmény feladatainak ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyont a feladatátvételt követően haladéktalanul, de legkésőbb a nevelési, illetve a tanév kezdetéig ingyenesen a fenntartó nemzetiségi önkormányzat tulajdonába kell adni. Ez az életszerű változtatás jelentősen segíti a nemzetiségek által fenntartott köznevelési intézmények működtetését. Végül kiemelném, hogy Európában egyedülálló módon a magyarországi nemzetiségek szociális intézményeket is tarthatnak fenn ezentúl, értelemszerűen leginkább idősotthonokat. Tisztelt Országgyűlés! Két nap múlva, június 4-én emlékezünk a trianoni békediktátum századik évfordulójára. Trianon századik évfordulóján Magyarország Kormánya azt üzeni a velünk élő őshonos nemzetiségeknek és mindenkinek, hogy mi nem csupán elviseljük, hanem kifejezetten támogatjuk és nagyvonalúan segítjük a velünk élő őshonos nemzetiségek identitásának megőrzését és továbbadását. Így alakul át a százéves gyász, a százéves fájdalom igazi nemzeti összetartozássá. Ennek a tiszteletnek, elfogadásnak és segítésnek a szellemében a jövőben is folytatni kívánjuk az európai szinten is kiemelkedő és elismert nemzetiségi politikánkat, amely jelentős és sokrétű támogatást, a megmaradásukhoz érdemi segítséget biztosít a velünk élő nemzetiségeknek, akik hazánk megbecsült polgárai. Magyarországon az őshonos nemzetiségek továbbra is minden segítséget megkapnak nyelvük és kultúrájuk megőrzéséhez és továbbadásához, iskoláik és más intézményeik fejlesztéséhez, hitük megtartásához. [[Az elnöki széket Jakab István, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] Isten áldja a Magyarországon élő bolgárokat, görögöket, horvátokat, lengyeleket, németeket, örményeket, romákat és románokat, ruszinokat és szerbeket, szlovákokat, szlovéneket és ukránokat! Kívánjuk, hogy a következő években a Kárpát-medence minden országában váljon természetessé az őshonos nemzetiségek védelme és támogatása, hogy Európa keresztény nemzetei a következő száz évben is megmaradhassanak, és megvalósulhasson a nemzetek közötti összetartozás is. A kormány támogatja ezt a törvényjavaslatot, és erre kéri az Országgyűlés minden frakcióját és minden képviselőjét. Elnök úr, köszönöm szépen a szót és a lehetőséget. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr szavait. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom az államtitkár urat, hogy a vita későbbi szakaszában 8 perc időkeret áll majd még rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Megadom a szót Szolga József úrnak, a nemzetiségeket képviselő bizottság által felkért nemzetiségi szószólónak, 5 perces időkeretben.
Köszönöm a szót, tisztelt elnök úr. Poštovani Gospodine Predsjedniče! Tisztelt Ház! Poštovani Dome! Tisztelt Államtitkár Úr! A nemzetiségek jogairól szóló 2011. évi CLXXIX. törvény módosításáról szóló T/10303. számú törvényjavaslat a mögöttünk álló ötéves önkormányzati ciklusra tekint vissza, egyrészt jogalkalmazási tapasztalatait önti formába, másrészt új eljárási és anyagi szabályokat kodifikál.A nemzetiségi önigazgatáshoz és a kulturális autonómiához való jogosultságot a javaslat egyértelműen a legutóbbi népszámlálás adataihoz köti. Köztudott, hogy 2021-ben lesz a következő országos népszámlálás, így a nemzetiségi közösségeknek elegendő idő áll rendelkezésre a felkészülésre. Fontos leszögezni, hogy nem kerül sor az államalkotó tényezőként elismert népcsoportok további kibővítésére. Az elmúlt évtizedek igazolták, hogy a 13 őshonos nemzetiség valódi, nyelvükben és kultúrájukban azonos társadalmi csoportokat alkot. Megjegyzem, hogy az utóbbi időszakban a magyarországi horvátságot s annak horvát etnikai alcsoportját, a bácskai bunyevácságot több durva, gyűlöletkeltésre is alkalmas támadás érte. Az internetes felületek számos, a történelmi tényeket elferdítő, valótlan állítást tartalmaznak a bunyevác népcsoport eredetéről, történelméről és a horvátságon belüli helyzetéről. A tudományos kutatás mára egyértelműen tisztázta, hogy a magyarországi bunyevácok őshazája a történelmi Horvátország területén található. Legközelebbi rokonaik ma is Horvátországban, valamint Bosznia-Hercegovina horvát többségű területein élnek, és ugyanazt a nyelvjárást beszélik. A hazai bunyevácság kiemelkedő szellemi képviselői meggyőződéssel vallották, hogy a bunyevác történelmi örökség az egyetemes horvát kultúra szerves részét alkotja, és így is mutatták be a magyar közvéleménynek. Az Országgyűlés megalapozottan és törvényesen már két alkalommal nem támogatta önálló nemzetiségként való elismerésüket. Az Országos Horvát Önkormányzattal egyetértésben a jövőben visszautasítunk minden megosztó kezdeményezést. A Magyarországon magát bunyevácnak, rácnak, sokácnak valló polgárok etnikai alcsoportjai a történelmi, kulturális, nyelvi, valamint identitási azonosságok miatt a hazai horvátság elválaszthatatlan részét alkotják, amelyet a népszámlálás összesítésekor figyelembe kell venni. Tisztelt Ház! A továbbiakban néhány fontos módosított jogi rendelkezésre hívnám fel a figyelmet. A javaslat 14. §-a fundamentumként rögzíti a népszámlálás adataira épülő létszámot a nemzetiségi közösség önigazgatásának biztosítása érdekében. A 25 fő deklarálása figyelembe veszi a természetes fogyásból és az urbanizációból eredő hátrányok csökkentését a történelmileg nemzetiségek lakta településeken. A ténylegesen létező közösségek támogatása érdekében az új nemzetiségi önkormányzat alakításához feltételként rendeli a közösség szervezettségének fokát és a településen való honosság időtartamát. A tervezet 19. §-a végre helyére teszi a települési önkormányzat, a helyi hivatal és a jegyző viszonyát, szerepét az önigazgatás feltételeinek biztosításában, amikor is konkrét tartalmi elemekkel tölti meg a megkötendő közigazgatási szerződést. A 20. §-ban megfogalmazott javaslat egyetértési joggal kapcsolatos garanciális részletszabályokat állapít meg, illetve egyértelművé válnak a különböző nemzetiségi intézmények vezetői megbízásával kapcsolatos kérdéskörök. A 26. § rendelkezéseivel tisztázódik a több évtizedes polémia a közmeghallgatás megtartásáról és annak önkormányzati ülésként való kezeléséről. Fontos rendelkezések épülnek be a törvénybe a köznevelési önigazgatás szélesítése és garanciáinak erősítése érdekében, így különösen szabályozásra kerül a nemzetiségi nevelésben-oktatásban részt vevő köznevelési intézmény fogalma; deklarálódik, hogy a köznevelési intézményekben tanulók számára térítésmentesen kell biztosítani a nemzetiségi tankönyveket. [[17.10]] A köznevelési feladat ellátására szolgáló ingó és ingatlan vagyont a nemzetiségi önkormányzat tulajdonába kell adni. Előremutatónak mondhatjuk, hogy a kulturális feladat ellátásával a feladat ellátását szolgáló ingó és ingatlan vagyon legalább vagyonkezelésbe kerül a nemzetiségi önkormányzathoz, amit a jövőben szerintem a köznevelési intézmények mintájára javasolnánk megoldani. Tisztelt országgyűlési Képviselő Hölgyek és Urak! Az Országgyűlés előtt fekvő törvényjavaslat az eddig elvégzett munka összegzésének első mérföldkövét tartalmazza. Természetesen a Magyarországi nemzetiségek bizottsága folytatja az egyeztetéseket a kormányzati szervekkel és az önkormányzati parterekkel a nemzetiségek jogait biztosító rendelkezések erősítése és az önigazgatás szélesítése érdekében. Kérem, hogy szavazataikkal támogassák a törvényjavaslat elfogadását. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Hvala na pozornosti.
Köszönöm szépen, szószóló úr. Tisztelt Országgyűlés! Most képviselői felszólalások következnek. Kérdezem, kíváne valaki élni ezzel a lehetőséggel. [[Nincs ilyen jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megkérdezem, a kormány nevében államtitkár úr kíváne szólni. [[Dr. Soltész Miklós jelzésére:]] Államtitkár úr jelzi, hogy nem kíván. Megkérdezem elnök urat, hogy mint előterjesztő, kíváne szólni. [[Jelzésre:]] Igen. Öné a szó, elnök úr.
Köszönöm szépen. Az általános vita során kaptam olyan kritikát, hogy talán több időt kellett volna hagynom a zárszóra, és kevesebbet a törvény részleteire. Most ezt megtettem. Mindenesetre nagyon örülök neki, mert a házbizottsági ülésen, amikor láttam, hogy „Egyes törvényeknek a fegyverek megszerzésének és tartásának…” és a többi lesz az előző napirend, bíztam benne, hogy ez a mi napirendi pontunkra semmilyen kihatással nem lesz. Én köszönöm államtitkár úrnak az elismerést és az általános vitában több frakció részéről is az előkészítésre vonatkozó dicséretet, de ezt én szeretném részben továbbítani a munkában részt vevő szószólótársaimnak, másrészt pedig a bal oldalon helyet foglaló államtitkárság munkatársainak, mert a nagyon sok résztvevővel végzett másfél, közel kétéves munka hatékonysága szempontjából nagyon fontos volt az államtitkárság segítsége, irányítása ahhoz, hogy ez a törvényjavaslat így összeálljon. Amit mindenképpen szeretnék kihangsúlyozni mellette, hogy természetesen ezzel nem zárult le sem a köznevelési törvénnyel, sem a nemzetiségek jogairól szóló törvénnyel kapcsolatos további munka. Már a mostani törvényjavaslatba is bele tudtunk tenni jó néhány olyan témát, amit már a 2017-esbe is szerettünk volna beletenni, de vagy azért, mert az előkészítésben nem tudtuk olyan hatékonyan megvalósítani az egyeztetéseket, vagy azért, mert akkor egyszerűen vagy szakmai, vagy politikai szándék még nem volt ennek az elfogadására, ’17-ben nem tudtuk elérni, hogy belekerüljön a törvénymódosító csomagba, most pedig a szakma és a politika részéről is egyhangúlag támogatást nyert, és most is van jó néhány olyan téma, ami nem került még bele. Bízom benne, hogy a következő időszakban, másfél-két év múlva, még ezen ciklus zárása előtt, megint lesz jó néhány olyan téma, ami megérik arra minden szempontból, hogy a következő törvénymódosítójavaslat-csomagba be tudjon kerülni. Úgyhogy mi a magunk részéről szeretnénk megköszönni mindenkinek még egyszer a segítséget, és kérem valamennyi frakciónak és a parlamentnek a támogatását ahhoz, hogy a szavazásnál bízom benne, hogy ahogy az előzőekben a hat év során minden alkalommal egyhangúlag elfogadásra kerülhessen. Köszönöm, hogy meghallgattak. Danke für Ihre Aufmerksamkeit.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra későbbi ülésünkön kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10316. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Törő Gábor képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Elnök Úr! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság a 2020. május 28-án tartott ülésén megtárgyalta az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény módosításáról szóló T/10316. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 4 nem ellenében, 5 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslattal kapcsolatban szeretném önöknek elmondani, hogy a polgármesteri összeférhetetlenség vonatkozásában a „Magyar falu” program egy olyan társadalompolitikai, nemzetpolitikai, fejlesztéspolitikai és demográfiai célokat meghatározó intézkedéscsomag, amely minden alapprogramjában teljes egészében kifejezi, hogy a kormány elhivatott a magyar települések fejlődése, jelen esetben különösen a kistelepülések fejlesztése iránt. A „Magyar falu” program példa nélküli, mert a rendszerváltozás óta az első olyan lényeges, a vidéki Magyarország és a kistelepülések felemeléséért indított program, ami teljes egészében magyar forrásból valósul meg. Az eddigi tapasztalatok alapján elmondható, hogy a kistelepülések által felvetett problémákra folyamatosan reagálnak a kiírások, és a kormányzat is igyekszik úgy kialakítani a jogi környezetet, hogy a „Magyar falu” program által a kistelepülések még ütemesebben fejlődhessenek azért, hogy a vidéki élet ne életminőség közötti, hanem életstílus közötti választás legyen. A Nemzeti Együttműködési Alap keretében kiírt, a civil szervezetek hatókörét, tevékenységét, bevételét, adománygyűjtő tevékenységét is figyelembe vevő pályázatok száma évről évre növekszik. A kollégiumok által kiírt pályázatok kiemelt figyelmet fordítanak az értékteremtő és a valódi társadalmi beágyazottsággal rendelkező egyesületek és alapítványok működésének és szakmai tevékenységének támogatására. A jelenlegi módosító rendelkezés az 5 ezer fő és az az alatti lakosságszámú településeken működő civil szervezetek számára teremti meg a támogatási lehetőséget abban az esetben, ha a szervezet vezető tisztségviselője egyben polgármester is. A helyi hatókörű, jellemzően a települések jövőjéért, hagyományai megőrzéséért, a helyi családok megsegítésért, a szabadidő hasznos eltöltéséért tevékenykedő civil szervezetek a szervezetek bejegyzéséhez, kötelezettségeinek teljesítéséhez sok esetben a helyi önkormányzatok segítségét kérték, a helyi sajátosságokról legteljesebb információval rendelkező polgármesterek pedig vezető szerepet vállaltak ezen szervezetekben. Ez is lehet az oka annak, hogy a polgármesterekkel közvetlenebb kapcsolatba kerülnek a civil szervezetek is, sőt sokszor a polgármesterek maguk civil szervezeti vezetők, így aktív részesei a civil életnek is. Mindezek alapján indokolt, hogy a helyi sajátosságok miatt kialakult civil szervezeti felépítés ne jelentsen hátrányt az 5 ezer fő és az az alatti lakosságszámú településeken működő civil szervezetek számára a Nemzeti Együttműködési Alap támogatásai esetében. Tisztelt Ház! Az előttünk fekvő javaslat támogatandó, hiszen az nagymértékben segíti a vidéki kistelepüléseken élő polgárok önszerveződéseinek, azaz a civil szervezeteknek az erősödését. Kérem, támogassák a törvényjavaslatot. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár úr jelezte, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni az előterjesztő képviseletében. Tisztelt Országgyűlés! Most tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Igazságügyi bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek, a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, független. Parancsoljon, képviselő asszony! [[17.20]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Első függetlenkénti felszólalásomat teszem most meg, és hogy őszinte legyek, kifejezett öröm számomra, hogy a magyar falut érintő javaslatról beszélhetek. Amikor az általános vita volt, jó pár képviselőtársam az ellenzéki térfélen bizonyos kétségének adott hangot, hogy ez a javaslat nem arról szóle inkább, hogy a 2022-es választásra való felkészülés jegyében azok a kistelepülések is részesülhessenek a „Magyar falu” program célzott támogatási rendszerében, ahol a polgármester esetleg a civil szervezet vezetője, s miután eddig ők kimaradtak a juttatások lehetőségéből, most ezzel tegyék ezt számukra lehetővé. Én is elmondtam, nem vezérszónoklatomban, hanem felszólalásomban az általános vita alkalmával, hogy nincs az a pénz, amit ne kellene a magyar falura költeni, és nincs az a pénz, aminek ne azt kellene szolgálnia, hogy a magyar kistelepüléseket ahol kihalóban, kifogyóban van a népesség, és ahol elhagyott ingatlanok tömege található a jövőben próbáljuk visszanépesíteni. Ha ennek a programnak ez a célja, és ezzel az új módosítással azt akarják elérni, hogy minden 5 ezer lélekszám alatti kistelepülésnek ez a lehetősége meglegyen, akkor mi erre természetesen az áldásunkat adjuk, és én is úgy gondolom, hogy ezt támogatni kell. De az a szkeptikus hang, ami már az általános vitában is elhangzott, semmi másról nem szól, mint az elmúlt tíz év tapasztalatairól. Ha 2011-ben tárgyalnánk ezt a javaslatot, akkor szerintem ebben a Házban senkiben fel nem merült volna, hogy ez a szándék nem őszinte, és nem valamifajta más lobbierőt leplez vagy másfajta befolyás érdekében való pénzjuttatást tartalmaz. Én mégis igyekszem optimista lenni, és azt kérem képviselőtársaimtól, hogy támogassuk most ezt a javaslatot, pont azért, mert azok az emberek, akik ezeken a településeken élnek, csak annyit látnak, hogy a törvény betűje akként változik, hogy akkor is kapnak támogatást, ha a civil szervezet vezetője a polgármester. Ne tegyük meg azt semmiképpen ellenzéki oldalon, hogy valamikor is azt mondhassák ránk, hogy csak ez az egy mondat volt abban a törvényben, és önök ellene mondtak ennek, hiszen ma még nem tudjuk, hogy a végrehajtás milyen lesz. Nem tudjuk, hogy a célok tényleg tisztességeseke, nem tudjuk, hogy akik ebben a munkában részt vesznek, azokat a becsület vagy a politikai befolyás irányítja. De azt gondolom, hogy legyünk bizalommal, és próbáljuk azt érzékeltetni a kistelepülési társadalommal, hogy bármi olyan szabályozás jön a Ház elé, ami akár apró részében is az ő boldogabb jövőjüket szolgálja, akkor tegyük mellé mi is a voksunkat, és aztán majd meglátjuk, hogy miként működik ez, és majd kiderül, hogy a bizalmunk megalapozott volte vagy nem. De nekünk ebben a Házban elemi kötelességünk, hogy a kistelepüléseken élők érdekében minden pozitív döntést, pozitív javaslatot támogassunk, és azért dolgozzunk, hogy az ő boldogulásuk legalább olyan minőségű legyen, mint esetleg egy nagyvárosban élő honfitársunknak, s maradjanak helyben, ne menjenek be a városba, és azt a minőségi szép életformát éljék, amit egy kistelepülés az embereknek megad. Köszönöm a figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselőtársaimat, hogy kíváne még valaki szólni az adott napirend keretében. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom.Megadom a szót Soltész Miklós államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! A civil szervezetek létének egyik legfőbb jellemzője, hogy nem önmagukért vannak, hanem valós közösségi igények hívják létre, amelyek túlmutatnak a létrehozó személyek és szervezetek egyéni lehetőségein, a létrehozásuk mögött mindig valamilyen közösségi szándék van. Ez a szándék lehet egy vagy több közösség szolgálata, a közösség akaratának, összetartozásának és tenni akarásának a kifejezése is. Magyarország Kormánya számára rendkívül fontosak azok a valódi tartalommal bíró egyesületek és alapítványok, amelyek tevékenyen részt vállalnak az értékeket képviselő közösségépítésben, a közösségi célok elérésében. Magyarországon a civil szervezetek túlnyomó része csendben teszi a dolgát, végzi azt a tevékenységet, amiért létrejött. Ezek a szervezetek a legtöbb esetben helyi beágyazottsággal rendelkeznek, az ott élők ismerik őket. Számos civil szervezet munkáját önkéntesek is segítik hazánkban, körülbelül félmillió civil önkéntesről tudunk. Tehát olyan civil szervezetekről, olyan közösségekről van szó, ahová jó és érdemes tartozni. Ezek a szervezetek a munkájukkal jól kiegészítik az állami vagy önkormányzati feladatokat, tevékenységeket, létükből fakadó sajátos pluszt adva hozzá egy település vagy tevékenységi kör életéhez. A helyben elkötelezett civil szervezetek sok esetben komoly segítséget tudnak nyújtani, legyen szó családi, családügyi, szociális, egészségügyi, szabadidős, ifjúsági, sport- vagy bármilyen más hasznos, értéket teremtő és értéket továbbadó tevékenységről. A nagycsaládosokat összefogó egyesületektől a cserkészeken át a helyi kulturális egyesületekig hosszan lehetne sorolni a sort a vállalásaikért. A valódi civilek érdemben segítik, komfortosabbá, élhetőbbé teszik nemcsak a részt vevő tagok, hanem a szűkebb-tágabb környezetük életét is. Hozzáadott értékük, társadalmi hasznosságuk vitathatatlan. A velük való együttműködés igazi nemzeti ügy, ezért Magyarország Kormánya kiemelten támogatja a civil szektort, még akkor is, ha a hivatásos hangulatkeltők, hisztizők és műbalhézók minden nemzetközi színtéren éppen az ellenkezőjét hirdetik, civilellenességgel vádolva a kormányt. A tények azonban makacs dolgok, a tettek és a számok önmagukért beszélnek. A civil szektor elmúlt évtizedeinek eredményei éppen azt mutatják, hogy Magyarországon él és virul a civil élet. A 2010 előtti időszakhoz képest folyamatosan nő a civil szervezetek gazdasági ereje, így nőnek a lehetőségeik is. Ezt a folyamatot a kormány a növekvő állami támogatásokkal is igyekszik megerősíteni, mert meg vagyunk róla győződve, hogy a valódi civil szervezetek fontos építőkövei nemzetünknek. A 2011-ben elfogadott civiltörvény hatálybalépése óta a civil szervezetek támogatási környezetében olyan pozitív változások történtek, amelyek nemcsak a támogatási keretek többmilliárdos növekedésében fejezhetők ki, hanem a civil szervezetek elvárásait figyelembe vevő, pályázóbarát, bürokráciacsökkentést biztosító eljárások megteremtésében is. Ezek a mostani javaslatok is mind-mind ezt a célt szolgálják. Ennek köszönhetően Magyarországon mintegy 61 ezer civil és nonprofit szervezet van bejegyezve, s ezek jelentős része aktív. Az előzőekben megfogalmazott ismérvek többsége elmondható róluk. Azonban amikor civilekről beszélünk, fontos, hogy senkit ne riasszon el az a pár tucat hangos és jelentős médiahátszéllel bíró szervezet, amelyek gyakorlatilag politikai tevékenységet végeznek, valójában megcsúfolva a valódi civilség eszményét. Ezek az álcivil szervezetek nem rendelkeznek valódi társadalmi támogatottsággal és beágyazottsággal, és főleg nem közösséget építenek, helyette főként külföldről kapott pénzből, idegen politikai és gazdasági érdekeket képviselnek. A civilség mögé bújva Magyarországot támadják, folyamatosan megkérdőjelezve az értékeinket és elért eredményeinket. Ők azok, akik szerint itt minden rossz, akik még a társadalom által leginkább támogatott kormányzati döntésekről is megpróbálják bebizonyítani, hogy az bizony nagyon rossz. Ők nem erős Magyarországban, hanem valami egész másban érdekeltek. Mondanom sem kell, hogy ezek az álcivil szervezetek, ez az álcivil politikaiaktivista-hálózat nem számíthat Magyarország támogatására; van nekik mentoruk, a világ első számú oligarchája, aki maffiaszerű hálózatot működtet a világban. Hogy az úgynevezett elnyomott civil világról is mennyire hamis képet mutatnak, azt cáfolják a tények. Itt az egyik oldalról 61 ezer szervezetről beszélünk, ott alig százról. 2010 óta a civil és nonprofit szervezeteknek nyújtott állami támogatások összege 144 milliárd forintról a 2018. évre vonatkozó KSH-adatok alapján több mint a két és félszeresére, azaz 370 milliárd forintra nőtt. Ennyit a civilellenességről. [[17.30]] A Nemzeti Együttműködési Alap amely kifejezetten a civil szervezetek működését és szakmai tevékenységét támogató finanszírozási alap kerete a 2019. évi 5,9 milliárdról idénre már 7,7 milliárd forintra nőtt, és ez a keretösszeg 2021-re tovább növekszik, hiszen 9,3 milliárd forint a várható támogatás, és várhatóan a következő évben is tovább bővül, azaz 10 milliárd forintra nő csak a NEA keretösszege. A NEA keretösszegének folyamatos bővülése megteremti a lehetőségét annak is, hogy évről évre értékes programok valósulhassanak meg a magyarországi és a külhoni magyar egyesületek és alapítványok részéről. Ugyanígy mind a nemzetiségi, mind az egyházi civil szereplők támogatása is nagymértékben nőtt meg az elmúlt évek során. A civil szervezetek támogatási környezete mellett a működési környezetüket és szabályozásukat is érdemes folyamatosan felülvizsgálni. Az elmúlt években számos olyan döntést terjesztett elő a kormány, majd fogadott el az Országgyűlés, amelynek eredményeként megvalósult a civil szervezetek bejegyzési, illetve változásbejegyzési eljárásának az egyszerűsítése, az eljárások racionalizálása, ami egy nagy segítség a civilek számára. Szomorú, hogy ezeket a civileket támogató döntéseket az Országgyűlés eddig legalábbis nem egyhangúlag hozta meg. A most beterjesztett törvényjavaslat intézkedései mind-mind a civil szervezeteket segítik, tovább javítják, sőt kibővítik a támogatási és működési környezetüket, ugyanakkor egyszerűsítést és további bürokráciacsökkentést is eredményeznek. Ezenkívül szeretném felhívni az Országgyűlés figyelmét arra, hogy a 2020. évi „Magyar falu” program is új alapprogramra támaszkodik, a Falusi Civil Alapra. [[Dr. Varga-Damm Andreának:]] Köszönöm szépen független képviselő asszonynak a hozzászólását, támogatását; kár, hogy ha mindezt a Jobbik képviselőjeként mondta volna el, még korábban zárták volna ki a pártból. [[Dr. Varga-Damm Andrea: Onnan még nem zártak ki! Derültség a kormánypártok soraiban. Dr. Lukács László György közbeszól.]] Ez a helyi, 5 ezer fős és az az alatti kistelepüléseken működő civil közösségek tevékenységének és működési feltételeinek támogatását célozza 5 milliárd forint keretösszegben. Mintegy 15 ezer olyan civil szervezet van ma Magyarországon, amelynek a székhelye 5 ezer fős és az alatti településen van bejegyezve. Bocsánat, zárójelben: nem a pártból zárták ki, hanem a frakciót hagyta ott a képviselő asszony különböző kritikák következtében, csak azért, mert egyszer a kormánnyal együtt mert szavazni. Visszatérve a törvényjavaslatra: fontos, hogy mintegy 2500 olyan kistelepülése van Magyarországnak, amelynek lélekszáma 5 ezer fős vagy az alatti. Ezek a települések sokszor hátrányos helyzetű régiókban helyezkednek el, ezért is fontos, hogy a Falusi Civil Alap és a Nemzeti Együttműködési Alap pályázatain valamennyi, azaz mind a 15 ezer civil szervezet indulhasson, pályázhasson. A keretek megteremtésén túl szükséges a megfelelő pályázati formák kialakítása, hogy a sokszínű civil szféra különféle tevékenységi körű, eltérő nagyságú és bevételű civil szervezetei megtalálhassák a különböző pályázati formákat. Ilyen pályázati lehetőség a civil szervezetek társadalmi felelősségvállalásának előmozdítására, az adományszerző tevékenységük ösztönzésére: az adományok összege után járó 10 százalék kiegészítő támogatás teljes elnyerhető összege a javaslat alapján 2020-ban 500 ezer forintról 750 ezer forintra növekszik. Az egyszerűsített támogatás, amely a helyi, jellemzően kistelepüléseken működő civil szervezetek számára biztosít jogosultsági alapú, a szervezetek alapcél szerinti tevékenységéhez kapcsolódó támogatást, a tervezet szerint 2021-ben 200 ezer forintról 300 ezer forintra növekszik. Az ezekhez az intézkedésekhez kapcsolódó rendelkezéseket a NEA eljárásait szabályozó miniszteri rendelet fogja tartalmazni. Évente a normatív támogatás egyébként mintegy 700 civil szervezet számára nyújt 150-200 millió forint összegben lehetőséget, az egyszerűsített támogatás pedig mintegy 3-4 ezer szervezet számára 500-600 millió forint összegben nyújt kiegészítő támogatást. A civil szervezetek által választható megfelelő számú pályázati lehetőség mellett fontos szerepe van a pályázati feltételek folyamatos felülvizsgálatának, a pályázóbarát megoldások, például az egységes pályázati eljárás bevezetésének is. A pályázati feltételek módosítása az 5 ezer fő és az az alatti lakosságszámú településeken működő civilek számára teremti meg a támogatási lehetőséget abban az esetben is, ha a szervezet vezető tisztségviselője egyben polgármester is. Tisztelt Országgyűlés! A bürokráciacsökkentést szolgálja a civil szervezetek vezető tisztségviselői számára előírt vagyonnyilatkozat-tételi kötelezettség kivezetése is. Ezt indokolja, hogy a bevezetés óta eltelt több mint öt év alatt egyszer sem történt olyan bejelentés, amely alapján ellenőrzési eljárás lefolytatására került volna sor. Tisztelt Országgyűlés! A javaslatban, illetve az előterjesztésben még egy nagyobb változás történik: a civil információs centrumok elnevezésének módosítása civil közösségi szolgáltató központokra, és ez egyben azt is fogja hangsúlyozni, hogy ezek a központok az országos civil szervezeti hálózat részeként térítésmentes szolgáltatásokkal, akár jogi, közhasznúsági tanácsokkal, pályázati és könyvelési tanácsokkal, valamint különböző képzésekkel kell hogy segítsék a hozzájuk forduló civil társaságokat. Tisztelt Ház! Tisztelt Országgyűlés! A civil szervezetek létrehozásának gondolata Magyarországon majd kétszáz évvel ezelőtt született meg, gróf Széchenyi István 1827-ben vetette fel a Nemzeti Casino mint egy olyan egyesület ötletét, amelyet közhasznú eszmecsere, a társadalmi-gazdasági kérdések megvitatása és legfőképpen a magyarság összetartozásának erősítése céljából kívánt létrehozni. Közel kétszáz évvel később a magyar civil világ mutatja ennek a törekvésnek a jogosságát. Kérem szépen az Országgyűlést, hogy ezt a törvénymódosító javaslatot támogassa. Köszönöm szépen a szót és a lehetőséget, elnök úr. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen az államtitkár úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes törvényeknek a felnőttképzési tevékenység ösztönzésével összefüggő módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10313. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Köszönöm szépen a szót. Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. május 28-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes törvényeknek a felnőttképzési tevékenység ösztönzésével összefüggő módosításáról szóló T/10313. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 3 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Képviselőtársaim! Az előttünk fekvő törvényjavaslat a felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény olyan tartalmú módosítására irányul, amely lehetőséget teremt a felnőttképzés területén meghatározott további fejlesztési célok elérésére a jelenlegi törvényi szabályozás finomhangolásán keresztül. A javaslat alapján a felnőttképzési rendszer megújításának fontos célja a felnőttképzés munkaerőpiaci relevanciájának javítása, vagyis a munkaerőpiaci igények és azok változásainak pontosabb megismerése, megjelenítése és az igényekhez igazodó tartalomszabályozás és támogatástervezés. Ennek megvalósításához rendel fontos eszközt a tervezet a munkaerőpiaci előrejelző rendszer létrehozásával. Bevezetésre kerül a nemzetgazdaságilag kiemelt jelentőségű képzések köre, amelyeket a később kiadandó kormányrendeletben meghatározott feltételek alapján a felnőttképzésért felelős miniszter határoz majd meg. A tervezet elfogadásával a képzési hitel mellett megjelenik a felnőttképzésben fizethető ösztöndíj intézménye is, amelyet engedélyezett képzések esetében a felnőttképző fizethet. [[17.40]] A szabályozás finomhangolása során folyamatos cél az adminisztratív terhek további csökkentése. A jelenlegi módosítás eredményeként több olyan adatkör kerül kivezetésre, amely a többi megadott adatból egyszerűen meghatározható. Az önök előtt lévő tervezet a működéséhez és az adatszolgáltatáshoz kapcsolódó egyes dokumentációs terhek megszüntetésével tovább csökkenti az adminisztratív terheket. További könnyítéseket tartalmaz az adatszolgáltatási kötelezettségek racionalizálásával és az automatizált adatszolgáltatás, illetve az adatfogadás lehetőségének megteremtésével is. Az adatszolgáltatás hatékonyságának növelésére a már kiépített szigorú szankciórendszer mellé az előterjesztés pénzügyi ösztönzőt is rendel. A módosítással olyan képzések válnak költségként leírhatóvá a társaságiadó-alap számításánál, amelyekre a képző adatot szolgáltat a felnőttképzés adatszolgáltatási rendszerébe. Tisztelt Képviselőtársaim! Jelen tervezet támogatható, mert a tervezetben meghatározott intézkedések célja, hogy a felnőttképzés rendszere naprakész és a munkaerőpiaci igényekkel adekvát, versenyképes, modern tudást biztosítson a képzésben részt vevők minél szélesebb köre számára, mindezt pedig kevesebb bürokratikus teher és felesleges adatszolgáltatás mellett. A törvényjavaslat biztos alapot nyújt a magyar gazdaság erősödéséhez, Magyarország versenyképességének megőrzéséhez. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megadom a szót György László államtitkár úrnak mint előterjesztőnek, 15 perces időkeretben. Egyben tájékoztatom államtitkár urat, hogy a zárszó ismertetésére ezen időkeretből kell tartalékolnia majd a rendelkezésre álló időt. Köszönöm szépen.
Elnök úr, köszönöm szépen. Én tartalékolnék a zárszóra, ha lehetséges. Ovádi Péter képviselő úr olyan jól bemutatta a törvényt, hogy azt gondolom, hogy majd a zárszót mondanám el.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Akkor 15 perces időkeret áll majd rendelkezésére. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Kulturális bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek a napirend szerinti időkeretben. Megadom a szót Gyüre Csaba képviselő úrnak, Jobbik-képviselőcsoport.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A Jobbik Magyarországért Mozgalom nagyon fontosnak tartja azt, hogy Magyarországon kitűnő felnőttképzés legyen. Az oktatási rendszer önmagában is alapja annak, hogy a magyar társadalom megfelelő szinten működjön, illetve példát kell venni a nagy elődeinktől, így a XX. század első felének a miniszterétől, Klebelsberg Kunótól, aki azt tartotta, hogy a legfontosabb az, hogy a magyar emberek minél inkább képzettek legyenek, és ez ma még inkább időszerű és még inkább nagyon fontos.Azt látjuk, hogy a munkaerőpiacon csak az lehet versenyképes, aki megfelelő végzettséggel, szakmai végzettséggel rendelkezik, és azt is látjuk folyamatosan, különösen az elmúlt 10-20 esztendőben, hogy változnak azok az igények, hogy ki milyen végzettséggel, hogyan tud elhelyezkedni Magyarországon. Hiszen új területek jönnek létre, új szakmák jönnek létre, amelyekre igény van, nagy számban van igény, amit esetleg húsz évvel ezelőtt nem is tanítottak, nem is léteztek, tehát nagyon fontos az, hogy időszerű legyen, csak akkor leszünk versenyképesek ebben. És ezért fontos az sajnos, ma sokak számára sajnos akik nagyon szeretnek tanulni, azoknak nem sajnos az, hogy ma már akkor tudunk jól elhelyezkedni a munkaerőpiacon, ha gyakorlatilag élethosszig tanulunk, még talán a nyugdíj után is érdemes tanulni. Tehát az élethosszig tartó tanulás egy nagyon fontos folyamat. És azért ne felejtsünk el még egy nagyon fontos szempontot, amit szeretnék kiemelni ezen a területen, ez pedig az integrációban betöltött szerepe a tanulásnak, és itt van hatalmas nagy szerepe annak, hogy a felnőttoktatásba mennyiben tudjuk bevonni Magyarországon a rendkívül sok esetben alulképzett cigány lakosságot, akik nem szereznek diplomát, nem szereznek ipari iskolai végzettséget, érettségit, és bizony a nyolc általános iskolai végzettséggel nagyon beszűkül az a terület, ahol ők el tudnak helyezkedni, és a munkaerőpiaci elhelyezkedésük lehetőségei bizony rendkívüli mértékben szűkösek. És ezért is nagyon fontos az, hogy számukra is minél jobb lehetőséget teremtsünk arra, hogy a felnőttoktatásba be tudjanak szállni. Nagyon fontos alapkérdés ebben az esetben, hogy a felnőttképzés milyen gyorsan tud reagálni a munkaerőpiaci változásokra. Azt gondolom, hogy, hogy ezért van nagy jelentősége annak, hogy létrejön egy munkaerőpiaci előrejelző rendszer, amely aztán majd begyűjti a tapasztalatokat, és ezt közzé fogja tenni a saját honlapján, amely mindenki számára nyitott lesz, és tudjuk figyelni, hogy melyik az a munkaterület, melyik az a végzettség, amelyet majd legjobb megszerezni, amivel a legjobban el tudunk helyezkedni, amivel a legjobb fizetéseket tudjuk elérni, ami esetleg nyilván közel esik az érdeklődési körünkhöz is. Tehát ez mindenképpen üdvözlendő, hogy egy ilyen rendszer jön létre. Nagyon fontos a hatékonyság is, hogy ez a felnőttképzés hatékonyan működjön, hiszen ha nem elég hatékony, akkor a végzettséget ugyan a tanulók megkapják, de sajnos nem biztos, hogy el fognak tudni helyezkedni a munkaerőpiacon, ha nem fog olyan hatékonyságú végzettséget adni, amire a piaci igények megvannak. Még egy pozitív dolgot szeretnék kiemelni, ez az ösztöndíj és a képzési hitel lehetősége, hiszen azt látjuk, hogy például ma is, ha egy OKJ-s tanfolyamot akar valaki elvégezni, és ott szeretne amire már nem sokáig van lehetősége nyilván, de ott szeretne valamilyen végzettséget szerezni, látjuk azt, hogy azért körülbelül negyedmillió forinttal rendelkeznie kell az illető hallgatójelöltnek, aki tanulni szeretne. És azt is láthatjuk, hogy ma sajnos, aki például közmunkából él, és ötven-egynéhány ezer forint fizetése van csak havonta, illetve ebből még neki gyermekeket is el kell tartania, akkor bizony ezt a 250 ezer forintot igen nehezen tudja kispórolni, vagyis gyakorlatilag lehetetlen számára a tanulás, csak ha valami olyan programban tud részt venni, ahol ingyenesen tudja a képzést igénybe venni, abban az esetben van lehetősége tanulni. Márpedig a tanulást egy gondoskodó államnak mindenféleképpen biztosítani kell az állampolgárok számára, és ezért nagyon jó az, ha a felnőttképzés területén is van ösztöndíjrendszer, illetve van hitellehetőség, képzésihitel-lehetőség. Azt gondolom, hogy aki felelősen gondolkodik, az előbb-utóbb ahhoz, hogy mondjuk, ki tudjon törni abból, hogy közmunkásként 50 ezer forint körüli jövedelemmel rendelkezik, ahhoz, ha igénybe vesz egy hitelt, adott esetben pályázik egy ösztöndíjra, akkor át tud lépni, ki tud lépni az elsődleges munkaerőpiacra, és ezzel saját maga számára, a családja számára egy sokkal jobb megélhetést tud majd biztosítani. Ezért is nagyon fontos az, hogy maga a felnőttképzés megfelelő legyen Magyarországon, és minden olyanfajta előrelépést, amelyet itt beterjesztenek, természetesen a Jobbik Magyarországért Mozgalom a jövőben is támogatni fogja. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Megkérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót György László államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. A műfajt még tanulnom kell. Ez már a zárszó, vagy…
Igen, ez a zárszó, államtitkár úr, tehát minden olyat, amire reagálni kíván, és amit el szeretne mondani, azt örömmel hallgatjuk. Parancsoljon!
Igazából, amire reagálnom lehetne, azok a méltató szavak. Köszönöm szépen képviselő uraknak a felnőttképzési törvény módosításának a méltatását. Minden igyekezetünk benne van. Köszönöm a kollégáimnak is a munkájukat, és most jön majd igazán a java, amikor ezt a felnőttképzési törvényt megvalósíthatjuk, az ebben foglaltakat megvalósíthatjuk. [[17.50]] Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt lévő törvényjavaslat általános vitája során részletesen bemutattuk a szabályozás lényegét, a részletes vita során pedig áttekintettük a javasolt szabályozás előnyeit és hatását. A javaslat célja a felnőttképzés rendszerének újszerű, innovatív fejlesztése a kormány által meghatározott célok még hatékonyabb elérése érdekében. A törvényjavaslat elfogadásával a felnőttképzési rendszer megújításának második állomásához érkezünk, amikor a felnőttképzés további fejlődésére, fejlesztésére nyílik lehetőség. A felnőttképzési rendszer eredményessége a gazdaság versenyképessége szempontjából meghatározó és a technológiai fejlődés során egyre inkább felértékelődik. Napjainkban elengedhetetlen egyrészt a nem dolgozók visszavezetése a munkaerőpiacra, másrészt a munkavállalók készségeinek és ismereteinek folyamatos fejlesztése is annak érdekében, hogy növekedjen a hazai kis- és középvállalatok által előállított hozzáadott érték. Mindkét gazdaságstratégiai cél megvalósításának eszköze a hatékony felnőttképzési rendszer működtetése. Tisztelt Ház! A felnőttképzési rendszer minőségi átalakításának célja a hatékonyabb és eredményesebb működtetés biztosítása. Ennek egyik legfontosabb eleme volt a felnőttképzés mérhetőségének kialakítása, a felnőttképzési tevékenység monitorozásához és irányításához szükséges adatok biztosítása a teljes felnőttképzés vonatkozásában, amelyhez kapcsolódóan 2020. január 1-jétől fokozatosan alakul ki a felnőttképzés adatszolgáltatási rendszere. Fontos célja a rendszer megújításának a felnőttképzés munkaerőpiaci relevanciájának javítása, vagyis a munkaerőpiaci igények és azok változásainak pontosabb megismerése, megjelenítése, az igényekhez igazodó tartalomszabályozás és támogatásszervezés. E cél megvalósításához rendel fontos eszközt a tervezet a munkaerőpiaci előrejelző rendszer létrehozásával. Egy olyan előrejelző és elemző platform jön létre, amely rövid, közép- és hosszú távon, valamint regionális szinten is képes megbízható módon előre jelezni a munkaerőpiaci igényeket. A rendszer segítségével a felnőttképzés szakmai irányítása sokkal pontosabb elemzéseket végezhet, és ezek alapján célzott beavatkozásokkal erősítheti a felnőttképzés piacorientált működését. Az igényeken alapuló támogatástervezéshez kapcsolódóan bevezetjük a nemzetgazdaságilag kiemelt jelentőségű képzések körét. Többnyire olyan képzésekről van szó, amelyek országos vagy helyi kierjedésűek, és kiemelt jelentőségű munkaerőpiaci cél megvalósítása miatt szervezik meg. A nemzetgazdaságilag kiemelt jelentőségű képzések célja, hogy a gazdaságstratégiailag kiemelt fontosságú, évekkel előre nem tervezhető helyzetek kezeléséhez szükséges hiányzó szakemberek képzése a lehető legrövidebb időn belül biztosított és támogatható legyen. Tisztelt Országgyűlés! A felnőttképzésben való részvétel szempontjából alapkérdés, hogy a képzésben részt vevő személyek számára a képzéshez, valamint a képzés során a megélhetéshez a finanszírozás biztosított legyen. Ennek érdekében az önök előtt lévő törvényjavaslat a már 2020. január 1-jén bevezetett képzési hitel mellett megteremti a felnőttképző által a képzésben részt vevő személy számára fizethető ösztöndíj lehetőségét. A tervezet tovább csökkenti az adminisztratív terheket, emellett további könnyítéseket tartalmaz az adatszolgáltatási kötelezettségek konszolidációjával, racionalizálásával és az automatizált adatszolgáltatás, illetve adatfogadás lehetőségének megteremtésével is. Az adatszolgáltatás hatékonyságának növelésére pedig a már kiépített szigorú szankciórendszer mellé pénzügyi ösztönzőt is rendel. A módosítással az olyan oktatások és képzések válnak költségként leírhatóvá a társaságiadó-alap számításánál, amelyekről a képzés szervezője adatszolgáltatási kötelezettségét teljesítette. Tisztelt Ház! A módosító indítványok révén a törvényjavaslat jelen formájában még jobban segíti, hogy a felnőttképzés megújított rendszere folyamatos és megfelelő válaszokat tudjon adni a folyton változó gazdasági környezet kihívásaira. A törvényjavaslatban megfogalmazott intézkedések célja tehát, hogy a felnőttképzés rendszere modern technológiával, korszerű képzési környezetben, a képzésben részt vevők minél szélesebb köre számára biztosítson naprakész és a munkaerőpiaci igényekre reagáló versenyképes tudást. A törvényjavaslat biztos alapot nyújt a magyar gazdaság további erősödéséhez, a teljes foglalkoztatottság eléréséhez, Magyarország versenyképességének növeléséhez. Ezért kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a törvényjavaslatot a zárószavazáskor is támogatni szíveskedjen. Köszönöm szépen a törvényjavaslatot méltató hozzászólásokat, és elnök úrnak az időt. Bőven belefértem a 15 percbe, reményeim szerint; ahogyan a főnököm beszél, igyekeztem én is gyorsítani a tempómon. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes jogállási tárgyú és egyéb honvédelmi kérdésekkel foglalkozó törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10311. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. május 28-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes jogállási tárgyú és egyéb honvédelmi kérdésekkel foglalkozó törvények módosításáról szóló T/10311. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és az összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 23 igen szavazattal, 8 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egy átfogó csomag, mely főként a Magyar Honvédség személyi állományát érintő és néhány egyéb honvédelmi tárgykörű kérdést tárgyal. A javaslat összesen 9 törvényt módosít. A legjelentősebb módosítások között a következőket említhetjük. A honvéd alkalmazottak árvái számára kiegészítő támogatás kerül bevezetésre. A módosítás a támogatás adómentességének megteremtését is biztosítja. Több egyszerűsítő jellegű módosítás igyekszik könnyíteni a civil életből a hivatásos állományba történő felvételt. Erre leginkább a honvédség növekvő, speciális szakterületeken mutatkozó állománybővítési igényei miatt van szükség. Lehetővé válik az első rendfokozat állományba vétellel egy időben történő meghatározása és megszerzése, illetve egyszerűsödnek a kezdő rendfokozat megállapításának szabályai. Megszűnik az előmeneteli rend maximális várakozási ideje, csak a kötelező várakozási idő marad meg. Pontosabbá válnak az illetménymegállapítás szabályai például a kettős rendfokozat esetén. A javaslat átszervezéssel összefüggő szabályokat is megállapít, ezzel párhuzamosan pedig a szolgálatteljesítési időkeretben való foglalkoztatás lehetőségét is megteremti. A módosítások nyomán az éves túlszolgálat maximális időkerete évi 300-ról 400 órára emelkedik. Ezek a változtatások a honvédelem hatékonyságának növelését hivatottak előmozdítani, csakúgy, mint az egyes adatkezelési szabályok pontosításához szükséges kisebb módosítások, a bürokráciacsökkentést célzó változtatások, vagy a gyakorlati tapasztalatokon alapuló, a jogszabályok alkalmazását egyszerűsítő módosítások. A tervezett módosítások nagyban hozzájárulnak a honvédelem területét érintő új kihívásokra történő felkészülés sikerességéhez, a hadsereg rugalmasabb és gyorsabb reagálását teszik lehetővé. Tisztelt Ház! Nyilvánvaló, hogy ez a cél jelen körülmények között nem a szolgálatteljesítés idejének csökkentésével vagy a bürokrácia növelésével érhető el. Szem előtt tartva azt, hogy a Magyar Honvédség alkalmazkodóképességét növelni szükséges, ezek a javaslatok észszerűek és támogathatók. Köszönöm szépen megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár úr jelezte, hogy a vita későbbi szakaszában kíván élni a felszólalás lehetőségével. Tájékoztatom államtitkár urat, hogy 15 perces időkeret áll majd rendelkezésére összességében.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Honvédelmi és rendészeti bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalások következnek. Megadom a szót Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak, független. Parancsoljon, képviselő asszony! [[18.00]]
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Amikor e javaslat általános vitáját tárgyaltuk, elmondtam a minisztérium képviselőjének, Németh Szilárd államtitkár úrnak azokat a problémákat, amelyek miatt nagy valószínűséggel nem tudom támogatni ezt a javaslatot. Érdekes időszakon vagyunk túl, mert az ember tud nemet is mondani, de azt nem mindig veszik figyelembe. Nagyon reménykedtem abban, hogy azokat a felvetéseimet, amelyeket az általános vitán előterjesztettem, majd a bizottság képviselői megfontolják, és valamilyen másfajta rendelkezéseket vagy másfajta szabályozást alkalmaznak, vagy marad az eddigi régi. Mik voltak ezek a legfőbb problémák a javaslattal? Az első az, hogy amikor a polgári életből beöltözik akár egy komoly szakértelemmel bíró ember, akkor ő akár megkaphatja azt a rendfokozatot is, amelyet több évtizedes szolgálat után nyernek el az élethivatás-szerűen a honvédségben szolgáló polgártársaink. A másik komoly problémám volt a rendelkezési állomány gyakorlatilag korlátlan elrendelési lehetősége mindenféle indok nélkül, ami már eddig is nagyon komoly feszültséget teremtett a szervezetben, és ennek az intézkedésnek a lehetőségével nagyon sok katona úgy él, olyan függelmi viszonyban él a feljebbvalóival, hogy ő ne kerülhessen egy-egy politikai változás vagy valamifajta belső hatalmi harc eredményeként ebbe a helyzetbe. A harmadik komoly problémám volt és gyakorlatilag a javaslattal ez a legnagyobb probléma a 400 órás túlmunka. Én annyira reméltem, most újra végignéztem, hogy a módosításokban esetleg ez benne vane, hogy kiveszik, hiszen a katonák már eddig is lévén alapvetően egy 24 órás szolgálatot ellátó szervezeti rendszerről beszélünk eleve nagyon sokat vannak szolgálatban, ügyeletben, és így még ezt a 400 óra pluszmunkát rájuk oktrojálni, ez azt jelenti, hogy akár az év kétharmadában nem tudnak egyáltalán egy darab pihenőnapot sem megkapni, ha ezt a lehetőséget a Magyar Honvédség vezetői kihasználják, és valóban erre kényszerítik a katonákat. Az is tény, hogy ma azért békeidőben vagyunk, és nincsenek olyan komoly krízisek, amelyek akár indokolhatnák ezt a fajta túlmunkaelrendelést, mégis azt gondolom, hogy békeidőben ezt semmiképpen nem volt indokolt ide elénk hozni. Bármifajta háborús konfliktus esetén pedig úgyis készen kell állnia nemcsak a katonáknak, hanem az ország egész lakosságának, akik képesek a harcokban részt venni, illetve azoknak, akik munkájuk okán, mindennapi feladataik okán kell hogy szolgálják ilyenkor a hazát. Ez volt az a három fontos neuralgikus kérdés, amiről azt gondoltam, hogy a Honvédelmi bizottság kormánypárti képviselői meghallják a hangomat, és esetlegesen másképp szabályozzák ezeket a kérdéseket, de nem talált meghallgatásra, úgyhogy azt tudom mondani államtitkár úrnak és képviselőtársaimnak is, hogy jó szívvel egy országgyűlési képviselő erre a javaslatra csak nemmel szavazhat. Ténykérdés, hogy ebben számtalan egyéb rendelkezés van, az árvák támogatásától kezdve nagyon sok olyan jóléti és indokolt rendelkezés, amit esetlegesen jogszabályi koherenciazavar miatt kellett megtenni, vagy eddigi hiányos szabályozás miatt, de sajnos ezek a nagyon súlyos kérdések kényszerűen elhalványítják azoknak a komoly kérdéseknek a jelentőségét is, mert sajnos egy salátatörvényben van itt mindez, és arról csak együtt tudunk szavazni, így azt tudom mondani, hogy ez a javaslat nem támogatható. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne még valaki élni a felszólalás lehetőségével. Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót Németh Szilárd István államtitkár úrnak, aki válaszolni kíván a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Most sem tudok mást mondani, mint a két héttel ezelőtti vita során, hogy ennek a törvényjavaslatnak, törvénycsomagnak, amelyik kilenc törvényben kezdeményez módosítást, az a célja, amit Ovádi képviselő úr a Törvényalkotási bizottság többségi álláspontjaként elmondott: a Magyar Honvédség fejlesztése. Hogy ez mennyire aktuális, azt holnapután biztos mindenki el fogja mondani, aki részt vesz a különböző trianoni megemlékezéseken; akár egy olyan szempontból, hogy magát a történelmi tényt a magyar történelemnek az egyik leggyászosabb, sőt talán mondhatjuk, a leggyászosabb időpontjaként értékeli, vagy a 2010-ben lehetőséget kapott másik értékelés, hogy ebből a mélypontból egy nemzeti összefogással tudunk kijönni, akkor is el fogják azt mondani, hogy Trianon bekövetkeztének az egyik oka az akkori hadsereg teljes leszerelése és ellehetetlenítése volt. Aztán idecitálhatnánk Szurmay Sándornak, gyalogsági tábornoknak képviselő asszony kiment, nem érdekes, amit mondok , honvédelmi miniszternek az 1940-ben a naplójában leírt figyelmeztetését, hogy ne gondoljuk azt, hogy mi már a béke emberei vagyunk, nekünk már csak a békére kell gondolnunk, mert bármikor leselkedhet ránk bármilyen veszély. Képviselő asszony békeidőről beszélt akkor, amikor még mindig veszélyhelyzet van Magyarországon kihirdetve az amerikai elnök azt mondta, hogy a legalattomosabb láthatatlan ellenséggel harcol az amerikai nemzet , akkor, amikor azt látjuk, hogy a Magyar Honvédség a legfontosabb feladatokat és a legnélkülözhetetlenebb feladatokat végezte el a járvány, a koronavírus-járvány első szakaszában, hogy egyáltalán meg tudjuk fékezni ezt a járványt, és ne járjunk úgy, mint a nyugat-európaiak. Tehát abban a sikerben, amit a magyarok összefogásával, az egészségügyi szakemberekkel, illetve az időben meghozott rendelkezésekkel szoktunk körbeírni, abban a sikerben kiemelkedő és nélkülözhetetlen szerepe volt a Magyar Honvédségnek. Mi az elődeinkkel ellentétben, a baloldali kormánnyal, a Gyurcsány-Bajnai-kormánnyal, Vadai Ágnes államtitkársága idejével ellentétben valóban komolyan gondoljuk a Magyar Honvédség fejlesztését, és ez a törvényjavaslat ennek a humánpolitikai lábát teremti meg, ami a legfontosabb, mert a legfontosabb a katona. Lehetnek nagyon korszerű, modern, jó fegyverek, de azok katonák nélkül, jól képzett, hazafias szellemű, egészséges lelkű, egészséges fizikumú katonák nélkül nem működtethetők. Tehát mi azt szeretnénk, ha Magyarországon megvalósíthatnánk azt a célt, amit, ha számokban beszélünk, úgy tűztünk ki, hogy 30 ezer hivatásos és 20 ezer tartalékos katonát kell elérnünk, hogy a térség legerősebb, legütőképesebb, legmodernebb hadseregévé tudjunk válni, és ez az előttünk fekvő törvényjavaslat ezt a célt szolgálja. Még egy dolgot engedjenek meg, mert elhangzik itt mindig mindenféle, de aztán nem látom ezt a törvényjavaslat módosításaiban. Az előttünk fekvő módosító javaslat a kormánypárti képviselők módosító javaslata, amit a Törvényalkotási bizottság mint összegző módosító javaslatot terjesztett be. Erről fogunk holnap szavazni, illetve magáról a törvényről. Nincs ellenzéki javaslat semmi, csak beszéd van, semmi cselekvés. Tehát nagyon sok mindent elbír a parlamenti patkó, de azt gondolom, hogy ha komolyan gondolta volna a képviselő asszony, akkor ezt megfogalmazta volna a törvényjavaslat módosításaiban, de ez nem látható. Én arra kérek mindenkit, hogy fontoljuk meg, a haza védelme hazafias kötelezettség, alkotmányos, alaptörvényi kötelezettségünk, és ez egy nemzeti ügy, és attól függetlenül, hogy melyik párt képviselői vagyunk, melyik pártot képviseljük itt bent a parlamentben, milyen frakcióban ülünk, vagy nem ülünk éppen bent, attól függetlenül azokat a jogszabályokat mindenkinek kötelessége támogatni, amely a Magyar Honvédséget, a haza függetlenségét és a magyarok biztonságának a biztosítását tudja a lehető legmagasabb színvonalon úgy, ahogy egyébként itt a koronavírus-járvány esetén is ezt megmutatta teljesíteni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen államtitkár úr válaszait. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az egyes adózási tárgyú törvényeknek a koronavírus-járvány gazdasági hatásainak mérséklése érdekében szükséges módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10314. számon elérhető. [[18.10]] A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. május 28-án tartott ülésén megtárgyalta az egyes adózási tárgyú törvényeknek a koronavírus-járvány gazdasági hatásainak mérséklése érdekében szükséges módosításáról szóló T/10314. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 24 igen szavazattal, 1 nem ellenében és 9 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Országgyűlés! Az önök előtt fekvő törvényjavaslat főbb elemei a szociális hozzájárulási adó mértékének csökkentése és az azzal összefüggő törvények módosítása, a beruházások társasági adózási korlátjának enyhítése, valamint a hitelintézetek különadója. A szociális hozzájárulási adó mértékének csökkentése fokozatosan történt, hiszen az elmúlt években már több lépcsőben sor került ilyen adócsökkentésre. Ha visszaemlékezünk, 2016-ban még 27 százalék volt ennek az adófajtának a mértéke, a mostani törvényjavaslat elfogadásával pedig már 15,5 százalék lehet 2020. július 1-jétől, mely 11,5 százalékos csökkentést jelent. Az adó mértékének következő csökkenésére 2020 októberében került volna sor, de a kormány a kialakult járványügyi helyzetre tekintettel a gazdaságvédelmi akcióterv keretében kezdeményezi a szociális hozzájárulási adó csökkentése következő ütemének 2020. július 1-jétől történő megvalósítását, ezzel 2020. július 1-jétől 17,5 százalékról 15,5 százalékra csökken az adó mértéke. A javaslat tartalmazza továbbá a szociális hozzájárulási adó kulcsának csökkentésével összefüggésben a kisvállalati adó kulcsának csökkentését, illetve a személyi jövedelemadó, a kisadózó vállalkozások tételes adója, valamint az egyszerűsített közteherviselési hozzájárulás szabályainak pontosítását is. Tisztelt Ház! A koronavírus-járvánnyal kapcsolatban számos gazdasági intézkedés született, melyek nagymértékben hozzájárulnak a koronavírus-járvány elleni védekezés hatékonyságához, valamint a járvány okozta gazdasági visszaesés mérsékléséhez. A kormány a koronavírus-járvány elleni védekezés költségvetési fedezetének megteremtése érdekében létrehozta a járvány elleni védekezési alapot. A járvány elleni védekezési alap bevételeinek, forrásainak biztosítása kiemelt érdek a járványügyi helyzettel kapcsolatos védekezés érdekében. Ahogy az előttünk fekvő törvényjavaslat címében olvasható, a javaslat elfogadása a koronavírus-járvány gazdasági hatásainak mérséklése érdekében szükséges, éppen ezért támogatandó. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tájékoztatom, összesen 15 perc időkeret áll rendelkezésére.Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót, most a képviselői felszólalások következnek. Kérdezem, kíváne valaki élni képviselőtársaim közül ezzel a lehetőséggel. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok, a vitát lezárom. Megadom a szót államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Ebben az esetben nem élnék vissza a parlament türelmével, és megköszönöm képviselő úrnak az összefoglalóját, amely nagyon szabatosan és részletesen bemutatta az előterjesztés tartalmát. Úgyhogy köszönöm szépen a bemutatást, nem élnék akkor a felszólalás további lehetőségével, és kérem a képviselőket, támogassák a holnapi napon a javaslat megszavazását. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a kiskereskedelmi adóról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10315. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. Tisztelt Országgyűlés! A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. május 28-án tartott ülésén megtárgyalta a kiskereskedelmi adóról szóló T/10315. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. országgyűlési határozat 46. §-a alapján 25 igen szavazattal, 5 nem ellenében, 4 tartózkodás mellett elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! A kormány rendelete által a veszélyhelyzet alatt bevezetett kiskereskedelmi adóból származó bevétel a koronavírus-járvány okozta gazdasági károk enyhítése miatt szükséges a jövőben is. A törvényjavaslat ezen adónem veszélyhelyzetet követő fenntartását célozza, állandó részévé téve azt a magyar adórendszernek. Az adóteher-eloszlás azonban csakis az adóalanyok teherbíró képességének alaptörvényi követelménye mellett mehet végbe, éppen ezért a törvényjavaslat szerint az adót kizárólag a jelentős teherviselési képességű kiskereskedelmi tevékenységet végzőknek kell fizetni. Nem terhelné tehát az adó a kisboltot üzemeltetőket sem, mert 500 millió forint éves árbevételig nulla százalék lenne az adó mértéke, vagyis az adó mértéke nem fűnyíróelvszerűen került megállapításra. A javaslat rögzíti, hogy az adó alapja az adóköteles tevékenységből származó nettó árbevétel, melynek fogalmát a törvényjavaslat értelmező rendelkezése határozza meg az adóalanyok adóköteles tevékenységének adójogi, számviteli keretei szerint. Fontosnak tartom megemlíteni, hogy az adókikerülés megelőzése érdekében a kapcsolt vállalkozási viszonyban álló adóalanyoknak összegezniük kell az adóköteles nettó árbevételüket, majd ezen összegre kell vetíteni a progresszív adómértékeket az adó kiszámítása érdekében. Az így kiszámított adót az adóköteles árbevétel arányában kell viselniük. Tisztelt Képviselőtársak! Az előttünk fekvő törvényjavaslat egy régi-új adónemet kíván újra az adórendszer részévé tenni, amely kiállta az Európai Unió próbáját, jelentősen hozzájárul a gazdaság újraindításához, és mindemellett védi a hazai kis- és középvállalkozások piaci helyzetét. Az elhangzottakra tekintettel a javaslatot, kérem, támogassák. Köszönöm megtisztelő figyelmüket.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Most képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kívánnake élni ezzel. [[Nincs jelzés.]] Jelentkezőt nem látok. Tájékoztatom önöket, hogy a kijelölt Gazdasági bizottság nem állított előadót. Tisztelt Országgyűlés! A vitát lezárom. Megadom a szót Izer Norbert államtitkár úrnak, amennyiben kíván esetleg bármilyen információt megosztani az Országgyűléssel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Ezúttal is csak köszönetet szeretnék kifejezni a Törvényalkotási bizottságnak, illetve a Gazdasági bizottságnak, akik tárgyalták a javaslatot, és támogató módosításokkal segítették annak a javulását, illetve képviselő úrnak, hogy szintén nagyon szabatosan és részletesen bemutatta a javaslatot. Köszönöm szépen még egyszer a lehetőséget, és kérem, támogassák a javaslatot a holnapi napon. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapunkon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik az agráriumban létrehozandó krízisbiztosítási rendszer működéséhez szükséges egyes törvények módosításáról szóló előterjesztéshez benyújtott bizottsági jelentések és az összegző módosító javaslat vitája. A kormány-előterjesztés T/10308. számon a parlamenti informatikai hálózaton elérhető. A vitában elsőként a Törvényalkotási bizottság álláspontjának ismertetésére kerül sor. Megadom a szót Ovádi Péter képviselő úrnak, a bizottság előadójának. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tájékoztatom önöket, hogy a Törvényalkotási bizottság 2020. május 28-án tartott ülésén megtárgyalta az agráriumban létrehozandó krízisbiztosítási rendszer működéséhez szükséges egyes törvények módosításáról szóló T/10308. számú törvényjavaslatot. Az összegző módosító javaslatot és összegző jelentést a bizottság a házszabály 46. §-a alapján 28 igen szavazattal, 4 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta.Tisztelt Képviselőtársaim! A Ház előtt fekvő törvényjavaslat a hazánkban 2012 óta működő mezőgazdasági kockázatkezelési rendszer eszköztárának bővítésére tesz javaslatot. [[18.20]] Ez egy negyedik pillér megteremtése a mezőgazdasági krízisbiztosítási rendszer bevezetésére, amely az időjárási kockázatok kezelésén túl az állattenyésztés és a növénytermesztés számára is hathatós segítséget lesz képes nyújtani. Felmerülő esetek lehetnek például az állat- és növénybetegségekből, a piaci árak csökkenéséből, piacvesztésből, árfolyamváltozásokból keletkező anyagi károk vagy akár a termelés során felmerülő költségek növekedéséből adódó többletkiadások. Fontos megjegyezni, hogy a termelők a rendszerhez önkéntesen csatlakozhatnak, tehát senki számára nem lesz kötelező. Abban az évben lehet majd igényt tartani krízisbiztosítási kompenzációra, amelyben a termelő mezőgazdasági jövedelme 30 százalékot meghaladó mértékben visszaesik az előző három év átlagos jövedelméhez, a referenciajövedelemhez képest; a krízisbiztosítási kompenzáció összege pedig a termelőnél kimutatott jövedelemcsökkenés legfeljebb 69,9 százaléka lehet. Tisztelt Ház! Az új rendszer bevezetése ösztönzi a termelők öngondoskodását, ezen túlmenően pedig segíti a mezőgazdaság jövedelemtermelő képességének megőrzését és növelését, ezzel pedig a vidéki térségeink gazdaságának erősödését. Az elmondottakra való tekintettel kérem szíves támogatásukat a törvényjavaslat elfogadásához. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Államtitkár úr jelzi, hogy a vita későbbi szakaszában kíván szólni. Tisztelt Országgyűlés! A kijelölt Mezőgazdasági bizottság nem állított előadót. Most a képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kíváne élni valaki ezzel. [[Senki sem jelentkezik.]] Jelentkezőt nem látok. A vitát lezárom. Megadom a szót Farkas Sándor miniszterhelyettes úrnak, aki szólni kíván.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Valóban, ez a törvény rendkívül fontos az ágazat stabilitása érdekében, és a krízishelyzetekre, netalántán piaci zavarokra nyújt megfelelő kiegyensúlyozott lehetőséget a gazdálkodók számára. Erről az általános vitában, úgy gondolom, a frakciók rendkívül kimerítően elmondták véleményüket, majd pedig a bizottsági ülésen, a Mezőgazdasági bizottság ülésén éltek a módosítás lehetőségével, illetve bizottsági módosítókkal, és később a Törvényalkotási bizottság által benyújtott módosító javaslattal vált egésszé és teljessé ez a törvény. Így kérem a tisztelt képviselőházat, hogy a holnapi nap során a korábbi ígéreteknek megfelelően; ezt szeretném hozzátenni támogassák a törvényjavaslatot igen szavazatukkal. Köszönöm figyelmüket.
Köszönöm szépen miniszterhelyettes úr szavait. Tisztelt Országgyűlés! A határozathozatalokra a holnapi ülésnapon kerül sor.Tisztelt Országgyűlés! A mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. Megadom a szót Hajdu László képviselő úrnak, DK-képviselőcsoport: „Önkormányzatiság Magyarországon élt 30 évet” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Elnök úr, köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Napirend után azért kértem szót, mert valóban, 30 évvel ezt megelőzően terjesztették ide a Ház elé annak idején a tanácsrendszert felváltó önkormányzati törvényt, az akkori szakzsargonban Ötv.-t. Ennek a törvénynek a nagyon lényeges és fontos eleme volt, hogy a tanácsi rendszerhez képest az önkormányzati rendszernek az volt a filozófiája és az élő gyakorlata, hogy ott helyben a helyi választópolgárok, a helyi lakosok dönthettek saját ügyeikben, hozhatott az általuk megválasztott önkormányzati képviselő-testület helyi rendeletet, és mindehhez a törvény biztosított feltételeket is.Vagyonátadással a vagyonátadási törvény is elfogadásra került megkapták az állami tulajdonban lévő korábbi intézmények épületeit, az intézményi feladatokat. Megkapták az állami tulajdonban lévő lakásokat, a nem lakáscélú helyiségeket és mindazokat az infrastruktúrákat, amelyek egy-egy településen működtek, tehát a vízellátást, ahol csatornaellátás volt, az utakat és járdákat, gondjaival és működéseivel együtt. Tehát gazdái voltak és lehettek saját településeiknek. Ezt egyébként akkor a parlamentben kormányzó párt úgy gondolta, hogy a hatalommegosztásnak és a hatalom helyi gyakorlásának nagyon fontos eszköze, a demokratikus működés alapelve kell hogy legyen a magas fokú önkormányzatiság, tartalommal, feladattal, felelősséggel és jogosítványokkal. Ez volt a kezdet. 21 évet élt ez az önkormányzati törvény, és 2011-ben ezt a törvényt fölváltotta az Mötv. néven zsargonizált magyar önkormányzati törvény, amely viszont már egészen más feladatokat szab az önkormányzatoknak, illetve amíg megszületésekor csak érezni lehetett, hogy ez egy visszalépés ahhoz a hatalommegosztáshoz, a hatalom helyi gyakorlásához, a helyi autonómia teljes körű kifejezéséhez, ami korábban kezdett kialakulni; egy alapvető visszalépés történt. Ennek a gyakorlatban megjelenő részei mind a mai napig tartanak, idáig is el szeretnék jutni a 30. évforduló kapcsán, ez pedig az, hogy rövid időn belül a kórházakat, a fekvőbeteg-ellátó intézményeket állami kezelésbe vették a vagyonukkal és feladatukkal együtt az önkormányzatoktól. Mondhatni azt, hogy valóban, ott voltak működtetésiköltség-problémák, de hozzá kell tegyem, hogy a mai napig mindezek nem szűntek meg attól, hogy államosítva lettek. Ugyanez történt aztán a közoktatás közneveléssé történő megváltoztatásával, az épületeinek állami kezelésbe vonásával és az önkormányzatokból e feladatnak az elvételével. Tehát egy olyan jelentős jogszabályi visszalépés volt, míg korábban az állam a jogszabályokon keresztül ellenőrizte az önkormányzatokat, és volt mód bírósághoz fordulni, ez megszűnt menet közben. Az önkormányzat számára, mondjuk, az Állami Számvevőszék, a Kincstár határozatai megfellebbezhetetlenné és bíróságon megtámadhatatlanná váltak. Tehát alapvető változás állt be az önkormányzatiságban. És természetesen a korábban átadott vagyon jelentős része visszakerült az államhoz, amely az önkormányzatok bevételeit erőteljesen megcsorbította. Azt gondolom, hogy a 30. évfordulón azt kell elmondanunk, hogy tartunk szép ütemesen, folyamatosan ahhoz a tanácsi rendszerhez vissza, ahol egy egypártrendszer akarata érvényesült, és ahol az egypártrendszer akarata szerint központilag megmondják, hogy miben döntsél, miben hozhatsz határozatot, mihez adok pénzt, és a szabad gazdálkodás, a vagyonával való szabad rendelkezés joga szűnik meg. Remélhetőleg odáig nem jutunk el, hogy „kedves elvtársak”, de a többi már tanácsrendszer. Köszönöm szépen.
Köszönöm, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Szintén napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga Zoltán képviselő úr, Demokratikus Koalíció: „Szégyen, amit az önkormányzatokkal tesznek!” címmel. Megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Szegény nagyapám mondta jó pár évvel ezelőtt még, hogy nehéz időket élünk, fiam, és az az igazság, hogy ha a nagyapám élne, akkor most azt mondanám neki, hogy igaza van. Már csak azért is, mert azt látjuk az elmúlt tíz évben, hogy a kormány és a kormányt vezető miniszterelnök ma már nemcsak a démonaival, Brüsszellel, Sorossal, az EU-val küzd, de a néhány diktátor haverja kivételével lassan válogatás nélkül az egész világ ellen folytat valami őrült Don Quijoteként szélmalomharcot. Sajnos mára olyan mértékűvé vált ez a szélmalomharc, hogy nemcsak külső ellenséget keres magának, hanem az önkormányzatokkal szemben is folytatja ezt a küzdelmet. [[18.30]] Míg a pandémia apropóján bevezetett, minden alapot nélkülöző úgynevezett felhatalmazási törvény győztesei egyértelműen a kedves család, a rokonok, a falubeli gázszerelő és más kormányzati oligarchák lettek, addig a veszteséglistát bizony-bizony az önkormányzatok vezetik. Egyrészt tudjuk azt nagyon jól, hogy a járvány elleni védekezés szociális és gazdasági terhei szinte kizárólag az önkormányzatok vállát nyomják. Ez Debrecen esetében is engedjenek meg itt egy példát csak az elmúlt két hónap tekintetében, még a fideszes polgármester óvatos becslése szerint is bőven meghaladja a 3,6 milliárd forintot. Másrészt a kormányzat az önkormányzati szektort, szintén a járványra való hivatkozással, soha nem látott forráselvonással sújtja. És téved, aki úgy gondolta, hogy a demokrácia utolsó megmaradt, mára rogyadozó bástyái, a helyi közösségek, önkormányzatok elleni orbáni szőnyegbombázás az egészségügyi veszélyhelyzet csökkenésével talán megszűnik. Mint ahogy azok a fideszes polgármesterek is csalódhatnak, akik úgy hitték, hogy az önkormányzatokkal szembeni nyílt kormányzati háború, gazdasági ellehetetlenítés és sortűz rájuk nem, kizárólag csak a demokrata vezetésű önkormányzatokra, településekre irányulnak majd. Ma már a 2021-es költségvetés sarokszámait ismerve nyugodtan kijelenthetjük, hogy nem egyszerűen a megszokott beteges orbáni bosszú áldozatai az önkormányzatok. A benyújtott költségvetési javaslat alapján egyértelmű, hogy a járvány és a járvány nyomán kialakuló gazdasági és társadalmi válságot kihasználva a kormány új hatalmi struktúrát épít ki, amelynek, úgy hírlik, rég dédelgetett része az önkormányzati szektor totális tönkretétele is. Emlékezzünk, hogy a felhatalmazási törvény leple alatt bevezetett gépjárműadó-átcsoportosítást, azt, hogy az eddig az önkormányzatoknál maradó adóbevételek maradék 40 százalékát is elvonta a kormány, még a napokban is sokan csak átmenetinek tekintették. De ma már nyugodtan kijelenthetjük, hogy a költségvetési tervezetet ismerve, szó sincs átmeneti intézkedésről, hiszen az elvonások ebben a tervezetben is benne vannak. De az önkormányzatokat terhelő, a kormány által szolidaritási hozzájárulásnak nevezett konstrukció, ami valójában nem is hozzájárulás, hanem súlyos milliókat, milliárdokat jelentő adó, szintén akár a jelenlegi elvonások négyszeresét is meghaladó mértékben emelkedhet 2021-től kezdve. S ne feledjük, a kormány az amúgy is szinte megoldhatatlan helyzetben lévő önkormányzatokra mér megrendítő csapást akkor, amikor például a közösségi közlekedés volumene és itt most engedjék meg, hogy megint Debrecennel példálózzak 80 százalékos mértékben zuhant be. Történik mindez akkor, amikor a járvány elleni védekezéshez kapcsolódó szociális és egészségügyi kiadások a települések erőforrásainak nagy részét lekötik. Mint ahogy arról sem szabad megfeledkeznünk, hogy az úgynevezett különleges gazdasági övezetek kialakításának lehetősége, különösen a nagyobb települések esetében, az érintett önkormányzatoknak talán az utolsó bevételi forrásait és lehetőségeit is megvonja. Mondjuk ki: tönkreteszik, szétverik, kivéreztetik, különadókkal, forráselvonással büntetik az önkormányzatokat, miközben 2020 első négy hónapjában és itt emlékeztetném, hogy ennek jelentős részében már a koronavírus-járvány hatása határozta meg az ország működését a közbeszerzéseken tapasztalható korrupciós kockázat olyan szintre emelkedett, mint az elmúlt 15 évben még soha. A kormányfőhöz és baráti köréhez, családjához köthető cégek, a Mészáros-, Garancsi-, Tiborcz-féle kielégíthetetlenek éhsége, kapzsisága miatt rövidesen önkormányzatok fognak tönkremenni. Azt kell mondjam, hogy szégyen, amit az önkormányzatokkal tesznek, és szégyen, ami ebben az országban történik. Köszönöm szépen, hogy meghallgattak. [[Hajdu László tapsol.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm munkájukat. Az Országgyűlés reggel 9 órakor folytatja ülését. Az ülésnapot bezárom.