[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Szép jó napot kívánok. Tisztelt Képviselőtársaim! Szeretettel köszöntöm önöket. [[Korózs Lajos: Czeglédyvel mi van?]] Mindjárt fogom mondani, adok képviselő úrnak szót. [[Korózs Lajos: Megszületett már az ítélet?]] Képviselő úr, azt akarja, hogy a mai napra letiltsam? [[Bangóné Borbély Ildikó: Elnök úr, akkor tiltson le mindegyikünket!]] Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 37. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Hegedűs Lorántné és Gelencsér Attila jegyzők lesznek a segítségemre. [[Bangóné Borbély Ildikó: Hol vannak a fideszesek? A munkájukat nem végzik el.]] Köszöntöm kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! A Fidesz képviselőcsoportjának kezdeményezésére 15 óra 45 percig tárgyalási szünetet rendelek el, ezt követően az Országgyűlés határozathozatalokkal folytatja ülését. 15 óra 45 perckor várom önöket szeretettel. [[Szünet: 15.07 15.48Elnök: dr. Latorcai JánosJegyzők: Gelencsér Attila és Hegedűs Lorántné]]
[[A teremben lévők felállnak.]] A felállás megtisztelő volt számomra, illetve akiket képviselek, azok számára, de az üléskezdés 3 órakor megtörtént. Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! A szünet után folytatjuk az Országgyűlés ülését. Áder János köztársasági elnök úr új államtitkárok kinevezéséről szóló átiratot küldött az Országgyűlésnek. Felkérem Gelencsér Attila jegyző urat, hogy ismertesse a köztársasági elnök úr átiratát. Parancsoljon, jegyző úr!
Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére, Budapest. Tisztelt Elnök Úr! Tájékoztatom az Országgyűlést, hogy az Alaptörvény 9. cikk (4) bekezdés j) pontja, továbbá a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára 2017. június 8-ai hatállyal dr. Aszódi Attilát és dr. Becskeházi Attila Csabát a Miniszterelnökség államtitkárává kineveztem. Budapest, 2017. június 7. Üdvözlettel: Áder János. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] bekezdés j) pontja, továbbá a központi államigazgatási szervekről, valamint a kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló 2010. évi XLIII. törvény 52. § (2) bekezdése alapján a miniszterelnök javaslatára 2017. június 8-ai hatállyal dr. Aszódi Attilát és dr. Becskeházi Attila Csabát a Miniszterelnökség államtitkárává kineveztem. Budapest, 2017. június 7. Üdvözlettel: Áder János. (Taps a kormánypártok soraiban.)
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy az Országgyűlés és a magam nevében gratuláljak államtitkár uraknak és sok sikert kívánjak munkájukhoz. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy a kormány benyújtotta az őszi ülésszak törvényalkotási programját, amelyet az érdeklődők az informatikai hálózaton megismerhetnek. Most a napirend szerinti határozathozatalok következnek. Kérem, ellenőrizzék, hogy kártyájukat megfelelően elhelyezték-e a szavazógépben. Soron következik a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény módosításáról szóló T/15427. számú törvényjavaslat zárószavazása. A stabilitási törvény és a házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/15427/16. számú egységes javaslatot megküldte a Költségvetési Tanács elnökének. A Tanácsnak az előzetes hozzájárulás megadásáról szóló véleménye T/15427/18. számon a hálózaton elérhető. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15427/16. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 127 igen szavazattal, 62 nem szavazattal, tartózkodás nélkül elfogadta. Most soron következik a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló T/15381. számú törvényjavaslat zárószavazása. A stabilitási törvény és a házszabály rendelkezései alapján az Országgyűlés elnöke az előterjesztő által benyújtott T/15381/1237. számú egységes költségvetési törvényjavaslatot megküldte a Költségvetési Tanács elnökének. A Tanácsnak az előzetes hozzájárulás megadásáról szóló véleményét T/15381/1242. számon a hálózaton valamennyien elérhetik. Tisztelettel köszöntöm Kovács Árpád urat, a Költségvetési Tanács elnökét, és megkérem, hogy a házszabály 36. § (11) bekezdése alapján fáradjon az emelvényre, és a költségvetéssel kapcsolatos véleményét legyen szíves megfogalmazni. Parancsoljon, elnök úr! Elnök úr, öné a szó.
Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Miniszterelnök Úr! Miniszter Urak! Az Országgyűlés elnöke, mint ismert, június 12-én megküldte a Magyarország 2018. évi központi költségvetéséről szóló - az Országgyűlés által elfogadott módosítások átvezetését is tartalmazó - egységes költségvetésitörvény-javaslatot, kérve a Költségvetési Tanács stabilitási törvény szerinti véleményét az államadósság-szabálynak való megfelelésről, valamint az Alaptörvény szerinti előzetes hozzájárulásának megadását a költségvetésitörvény-javaslat zárószavazásához. A tanács a vizsgálata alapján a 2017. június 14-én tartott ülésén egyhangú döntéssel az alábbi határozatot hozta. [[15.50]] Megállapította, hogy a 2018. december 31-i tervezett államadósság-mutatónak a Magyarország 2018. évi központi költségvetési törvényéről szóló T/15381/1237. számú egységes költségvetésitörvény-javaslat 3. § (3) bekezdésében előírt mértéke megalapozott [[Folyamatos zaj. Az elnök csenget.]] bekezdésében előírt mértéke megalapozott (Folyamatos zaj. - Az elnök csenget.), az összhangban van a stabilitási törvény rendelkezéseivel és a törvényjavaslat alapját képező költségvetési folyamatokkal. Miután a 2018. év végére számított államadósság-mutató 69,5 százalékos mértéke alacsonyabb a 2017. év végére várt 71,4 százaléknál, így az Alaptörvény 36. cikk (5) bekezdésének követelménye is teljesül. A tanács ennek alapján adta meg az Alaptörvény 44. cikk (3) bekezdése szerinti előzetes hozzájárulását az egységes költségvetésitörvény-javaslat zárószavazásához.Tisztelt Országgyűlés! Kérem, engedjék meg, hogy a tanács megbízását teljesítve, igen röviden indokoljam annak határozatát. Önök által ismert, hogy az államadósság-szabály keretét az Alaptörvény a következők szerint fogalmazza meg: „Mindaddig, amíg az államadósság a teljes hazai össztermék felét meghaladja, az Országgyűlés csak olyan központi költségvetésről szóló törvényt fogadhat el, amely az államadósság teljes hazai össztermékhez viszonyított arányának csökkenését tartalmazza.” A stabilitási törvény is tartalmaz az adósság alakulására vonatkozó előírást. Ezt az Országgyűlés - a Költségvetési Tanács jelzéseit is figyelembe véve - 2016-tól módosította. A költségvetés tervezésekor alapul vett makrogazdasági feltételek alapján 2018-ra a következők vonatkoznak. Mivel a költségvetési évre előre jelzett infláció és a bruttó hazai termék reálnövekedési üteme közül legalább az egyik nem haladja meg a 3 százalékot, ezért az államadósság-mutatót legalább 0,1 százalékponttal kell csökkenteni. Megemlíthetem, amit a törvényjavaslat általános vitájának kezdetén elmondtam, hogy az államadósság-szabály teljesül, hiszen 2018-ban az adósságmutató az említett előíráshoz képest 1,8 százalékkal nagyobb mértékben csökken. Így megfelelő a tartalék az esetlegesen mérsékeltebb csökkenést előidéző - a nemzetgazdaság növekedésére, az államháztartás bevételeire, kiadásaira ható hazai és nemzetközi tényezők várttól eltérő alakulásából eredő - kockázatok hatásának fedezésére is. A tanács azt is rögzítette, hogy az EU-s adósságszabály is teljesül, mivel az adósságráta csökkenése nagyobb az elmúlt három év átlagos rátája 60 százalék feletti részének egy huszadánál. Tisztelt Képviselő Hölgyek és Urak! A tanács folyamatában követte a költségvetésitörvény-javaslat országgyűlési tárgyalását. Az ennek alapján készült szakértői elemzések és az egységes költségvetésitörvény-javaslat felülvizsgálata alapján a tanács megállapította, hogy a benyújtott törvényjavaslathoz képest az Országgyűlés által elfogadott előirányzat-változtatások egyenlegükben igen szerény összeggel növelik a központi alrendszer bevételeinek, valamint kiadásainak főösszegét. Ezáltal változatlan marad mind a pénzforgalmi hiány, mind az államadósság összege. A tanács határozatának indoklásában jelezte, hogy a kiadási növekmények forrását - a belső átcsoportosításokon túl - adó-, járulék- és illetékbevételek előirányzatainak megemelésével teremtették meg. Engedjék meg, hogy kitérjek a tanácsnak igen röviden a 2017. évi költségvetési törvény egyidejű módosításához fűzött véleményére is, amelynek indoklása foglalkozott a 2017-es és a 2018-as költségvetések összefüggésével is. A tanács ebben azt javasolta, hogy amennyiben folytatódik az idei kedvező makrogazdasági és államháztartási folyamatsorozat, akkor célszerű 2018-ról 2017-re előrehozni - a lehetőségek szerint - kiadásokat. Ezáltal kezelhetőbbnek látja azokat a 2018-as költségvetési tárgyalás kezdetén e helyről általam is jelzett kockázatokat, amelyek 2018-ban a bevételi előirányzatok teljesítésénél jelentkezhetnek a konszenzusos előrejelzésnél magasabb kormányzati prognózissal összefüggésben. Így erősödhet a 2018-as költségvetési célok teljesítésének biztonsága, az államháztartás pénzügyi stabilitása. A tanács az államháztartás stabilitásának fenntartása érdekében mindenképpen indokoltnak tartotta a kormány figyelmét felhívni mindkét törvényjavaslat esetében a fegyelmezett gazdálkodás folytatására, különösen a kiadási, valamint a tartalék-előirányzatok felhasználása tekintetében. Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a hozzászólásom végén emlékeztessek arra, mint azt a költségvetésitörvény-javaslat tervezésének véleményénél is tettem, hogy a testület most is, az egységes törvényjavaslatok kialakításával kapcsolatban a tanácsi álláspont indoklásánál - az Állami Számvevőszék és a Magyar Nemzeti Bank értékelése mellett - igen kiterjedt elemzői-szakértői háttérre építhetett. Egyben ezúttal megköszönöm a Nemzetgazdasági Minisztérium vezető munkatársainak segítő együttműködését. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. Jó szavazást és jó nyarat kívánok önöknek. [[16.00]]
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15381/1237. számú egységes költségvetésitörvény-javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes költségvetésitörvény-javaslatot 127 igen szavazattal, 62 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. [[Taps a kormánypártok soraiból.]] Soron következik a 2017. év Szent László-emlékévvé nyilvánításáról szóló H/16032. számú határozati javaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy hétfői döntésünknek megfelelően a határozati javaslatot házszabálytól eltéréssel tárgyalja az Országgyűlés. Mivel az előterjesztéshez összegző módosító javaslat nem érkezett, most a határozati javaslat benyújtott szövegéről határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a H/16032. számú határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 185 igen szavazattal, ellenszavazat nélkül, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Most soron következik az elmúlt rendszer titkosszolgálati tevékenységének feltárásáról és az Állambiztonsági Szolgálatok Történeti Levéltára létrehozásáról szóló 2003. évi III. törvény és egyes kapcsolódó törvények módosításáról szóló T/15844. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. Emlékeztetem önöket, hogy hétfői döntésünknek megfelelően a törvényjavaslatot kivételes eljárásban tárgyalja az Országgyűlés. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15844/4. számon, összegző jelentését pedig T/15844/5. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15844/4. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 132 igen szavazattal, 52 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15844. számú törvényjavaslat összegző módosító javaslattal módosított szövegét. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a módosult törvényjavaslatot 126 igen szavazattal, 57 nem ellenében és 2 tartózkodás mellett elfogadta. Soron következik az elektronikus hírközlésről szóló 2003. évi C. törvény módosításáról szóló T/15557. számú törvényjavaslathoz benyújtott összegző módosító javaslatról történő döntés és a zárószavazás. A Törvényalkotási bizottság összegző módosító javaslatát T/15557/8., összegző jelentését pedig T/15557/9. számon terjesztette elő. Most az összegző módosító javaslatról döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a Törvényalkotási bizottság T/15557/8. számú összegző módosító javaslatát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az összegző módosító javaslatot 157 igen szavazattal, 2 nem ellenében és 26 tartózkodás mellett elfogadta. Most a zárószavazás következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e a T/15557/10. számú egységes javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az egységes javaslatot 156 igen szavazattal, 27 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Most az MSZP képviselőcsoportja által az Igazságügyi bizottság 9/2014-2018. IUB számú eseti jellegű állásfoglalásának elutasítására vonatkozó, Ü/15978. számon előterjesztett kérelemről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy ennek tárgyalását kedden már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, elfogadja-e az MSZP által előterjesztett Ü/15978. számú kérelmet. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a kérelmet 61 igen szavazattal, 124 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett nem fogadta el. Tisztelt Országgyűlés! Most előterjesztések tárgysorozatba vételéről döntünk. Emlékeztetem önöket, hogy kedden ezek tárgyalását már lefolytatta az Országgyűlés. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Szakács László MSZP-s képviselőtársunk és képviselőtársai által „A Lex CEU eltörléséről” címmel, T/15761. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 60 igen szavazattal, 124 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Tóth Bertalan és Szakács László MSZP-s képviselőtársaink által „Az olaj- és gázárak világpiaci csökkenésével összefüggésben a rezsicsökkentések végrehajtásáról szóló 2013. évi LIV. törvény módosításáról” címmel T/13877. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 54 igen szavazattal, 124 nem ellenében és 5 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Tisztelt Képviselőtársaim! Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Szakács László MSZP-s képviselőtársunk és képviselőtársai által „A közszférában kialakult bérfeszültségek enyhítése érdekében szükséges egyes intézkedésekről” címmel H/14507. számon előterjesztett határozati javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a határozati javaslatot 59 igen szavazattal, 124 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Szakács László MSZP-s képviselőtársunk és képviselőtársai által „A tisztességes eljárás európai uniós követelményeknek megfelelő védelméről és a közpénzből nyújtott támogatások átláthatóságáról” címmel T/15760. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 60 igen szavazattal, 122 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Szél Bernadett és Hadházy Ákos LMP-s képviselőtársaink által „Az állambiztonsági múlt átláthatóvá tételéről, valamint az állampárti vezetők és a diktatúra állambiztonsága hivatásos állományának egyes közhivatalok viseléséből való kizárása érdekében szükséges törvénymódosításokról” címmel T/14287. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 60 igen szavazattal, 117 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. [[16.10]] Kérdezem önöket, tisztelt képviselőtársaim, tárgysorozatba veszik-e a Schmuck Erzsébet LMP-s képviselőtársunk által az „Egyes törvényeknek a nyugdíjasok helyzetének javítását célzó módosításáról” címmel, T/14725. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 60 igen szavazattal, 116 nem ellenében, tartózkodás nélkül nem vette tárgysorozatba. Kérdezem önöket, tárgysorozatba veszik-e a Vona Gábor jobbikos képviselőtársunk és képviselőtársai által a „Magyarország Alaptörvényének hetedik módosításáról” címmel, T/15422. számon előterjesztett törvényjavaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés a törvényjavaslatot 26 igen szavazattal, 118 nem ellenében és 1 tartózkodás mellett nem vette tárgysorozatba. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a határozathozatalok végére értünk. Most kétperces technikai szünetet tartunk, majd azt követően a napirend utáni felszólalásokkal folytatjuk a munkánkat. [[Rövid szünet.]] Köszönöm szépen a türelmüket. Arra kérem a képviselőtársaimat, hogy aki az ülésteremben marad, az foglaljon helyet. A napirend utáni felszólalások következnek. Napirend utáni felszólalásra jelentkezett az MSZP képviselőcsoportjából Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony: „Az ülésszak végén” címmel. Parancsoljon, képviselő asszony! [[Folyamatos zaj.]] Arra kérem a képviselőtársaimat, hogy biztosítsák a képviselő asszonynak, hogy rendben, zavartalanul elhangozzék a napirend utáni felszólalása. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársak! Egy fontos problémával szeretném zárni az ülésszakot: azzal a témával, hogy a meddőség kérdésével hogyan állunk ma Magyarországon. Bár a születések száma az elmúlt években kissé emelkedett, Magyarország népessége továbbra is évente 30-40 ezer fővel csökken. Így például 2016-ban 93 ezer élve születésre közel 127 ezer halálozás jutott. A kiemelkedően magas halálozási mutató mögött ott húzódnak az egészségügyi rendszer problémái: a szakemberhiány, a kórházi fertőzések, és nagyon sok mindent sorolhatnánk még. A legfrissebb adatok szerint öt év alatt 134 ezerrel csökkent Magyarország népessége, ez körülbelül egy magyar nagyváros lakosságának felel meg. A kormány elvileg a népesedés érdekében, valójában szavazatszerzésből - az elmúlt hetekben hallhattuk a parlamenten belül is, kívül is - fűt-fát ígér a családoknak, de nem gondol azokra, akik biztosan szeretnének gyereket, de sajnos egészségügyi okokból nincs nekik. Ma Magyarországon az ismert adatok szerint most már nem minden ötödik párt, hanem minden negyedik párt érint ez az óriási probléma. Mindez tovább rontja Magyarország egyébként is kedvezőtlen népesedési mutatóit. A kormány évek óta panaszkodik az alacsony születésszám miatt, a lombikkezelések finanszírozását mégsem emelte meg. Emlékszünk még, néhány évvel ezelőtt Zombor Gábor egykori egészségügyi államtitkár megígérte, hogy nagyon erős kormányzati akarat van az akkori költségvetésben betervezett kétmilliárd forint duplájára emelésére. Sajnos, ezt az utóbbi években nem sikerült a kormánynak megoldania. A nemrégiben bejelentett családtámogatási javaslatok között nem is szerepelt a meddőséggel kapcsolatos semmilyen javaslat. Majd azt vettük észre az utóbbi egy hétben, hogy bejelentette a kormányzat, hogy megemelik az erre szánt keretet, de hát nem úgy fogják megvalósítani, ahogy az a meddő pároknak jó lenne. Most ott tartunk, hogy be akarják zárni az egyik meddőségi központot. Sajtóhírek szerint a Debreceni Egyetemhez felülről érkezett, nyilvánvalóan minisztériumi kérés, pontosabban, utasítás miatt szűnik meg vagy szűnhet meg a Kaáli Intézet Debreceni Egyetemen működő, államilag finanszírozott, lombikkezeléseket is végző egysége. Fontos tudni, hogy a társadalombiztosító által fizetett lombikbébi-kezeléseknek a 70 százaléka ma Magyarországon a Kaáli Intézetben, a Kaáli Intézet budapesti és vidéki központjaiban történik meg. Sajnos azt látjuk, hogy az állam nem azon dolgozik, hogy minél hatékonyabb legyen a meddő pároknak a kezelése, nem azon dolgozik, hogy felülről nyitottá tegye ennek a meddőségi kezelésnek a finanszírozását. Kaáli professzor több cikkben elmondta, hogy nem arra kell törekedni, nem az a megoldás, hogy duplájára emeljék a meddőségi kezeléseknek a támogatását, hanem a felső korlátot el kell törölni. Ha ma Magyarországon a meddőségről beszélünk, akkor ki kell mondani, hogy itt a vágyott gyermekeknek a megszületéséről mondunk véleményt. Az egyik legfontosabb beavatkozási eszköz lehetne, ha jobban odafigyelne a kormány a ma Magyarországon minden negyedik párt érintő problémára. De azt lájuk, hogy a kormány nem azon dolgozik, hogy minél több gyermek születhessen meg, hanem azon dolgozik, hogy egy intézményt hogyan tudna a piacról kiszorítani. Nem értjük, hogy hogyan fordulhat az elő, hogy egy Magyarországon több évtizede működő, nagyon jól működő intézményt most a kormány ki akar véreztetni. Nem értjük, hogy hogy akarja a kormány visszaterelni a betegeket az állami rendszerbe, amikor látjuk, hogy minden egyes betegségnél szakember-, orvoshiánnyal, nővérhiánnyal, forráshiánnyal küzdünk, és egy jól működő rendszert meg a kormány most tönkre akar tenni. Én azt gondolom, hogy ez ellen minden eszközzel fel kell lépni a megszületendő gyermekeink érdekében és azoknak a pároknak az érdekében [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] akik szeretnének vágyott gyermeket ebben az országban nevelni és szeretnének gyermeket szülni és nevelni. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Napirend utáni felszólalásra jelentkezett Szávay István képviselő úr, az Országgyűlés jegyzője a Jobbik képviselőcsoportjából: „Emlékezzünk!” címmel. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! 1868. június 18-án, 149 évvel ezelőtt született Kenderesen vitéz Nagybányai Horthy Miklós, Magyarország kormányzója. Horthy történelmi érdeme kétségkívül az, hogy a legvészterhesebb időkben, a Tanácsköztársaság csúfos bukása utáni kisantantmegszállás közepette vette át hazánk irányítását, és az előző évek mérhetetlen szenvedéseket okozó eseményei után erős kézzel és sziklaszilárd elhatározással állította ismét fejlődő pályára Magyarországot. Hatalmas teljesítmény ez akkor, ha belegondolunk, hogy 1919 közepén, az első magyarországi proletárdiktatúra legsötétebb hónapjaiban vezető nyugati körökben komolyan felmerült az, hogy a lenini eszmék továbbterjedésének megakadályozása érdekében akár még Magyarország önálló állami léte is megszüntethető. [[16.20]] A Károlyi-féle nemzetpusztító ámokfutás kezdete után fél évvel tehát ott tartottunk, hogy immár nem a történelmi Magyarország területi integritása vagy a zömében magyarlakta területek megtartása, hanem hazánk puszta léte forgott kockán. Horthy határozott fellépése ezt a veszélyt hárította el, lehetőséget teremtve hazánk újbóli megerősödésére és nemzetünk újraegyesítésére.Tisztelt Országgyűlés! Horthy e falak között történt kormányzóvá választásakor korábban soha nem látott társadalmi ellentétek, sérelmek és ellenszenvek szabdalták az első világháborús lövészárkoknál is mélyebben meggyötört nemzetünk testét. Ezért megtehette volna, hogy ezen ellentéteket végletekig kihasználja, a kétségtelenül meglévő indulatokat szabadjára engedi, és vélt vagy valós ellenségképekkel, az „oszd meg és uralkodj” elve alapján kormányoz, a hatalom mindenáron történő megtartását tekintve elsődlegesnek. Ő azonban az elgyengült és meggyötört nemzetet nem az uralma alá hajtani, hanem újra felemelni akarta, elsődlegesnek ugyanis nem a saját érdekét, hanem a nemzet gyarapodását tartotta - nézek most a miniszterelnök széke felé.Ezért történhetett meg, hogy Ferenc József egykori szárnysegédjeként megakadályozta IV. Károly királyunk visszatérését a trónra, vagy ahogyan később kereste a kilépés lehetőségét a második világháború világokat elemésztő poklából. A Horthy-rendszer Magyarországot a trianoni országcsonkítás után alig néhány évvel, külpolitikai elszigeteltség és rendkívül nehéz gazdasági viszonyok közepette újra Európa-szerte elismert állammá tette, amely így képes volt kihasználni a világtörténelem változása következtében megnyíló lehetőségeket az etnikai alapú terület-visszacsatolásokra és ezzel milliónyi magyar testvérünk visszatérésére.Bírálói közül sokan Horthy szemére vetik, hogy többet is tehetett volna a társadalmi egyenlőtlenségek felszámolásáért, a parasztság, az uradalmi cselédség felemeléséért vagy a munkásság életszínvonalának emeléséért. Ők azonban rendre elfeledkeznek arról, hogy a húszas évek végi fellendülést néhány év után derékba törte a nagy gazdasági világválság, amelyből csak a ’30-as évek végére, az új világháború előestéjére sikerült hazánknak valamennyire kikecmeregnie. Ennek ellenére a Horthy-korszakban számos olyan intézkedés történt, amely a lakosság életszínvonalának emelését szolgálta, kezdve az ONCSA-programtól a nyolcosztályos általános iskola bevezetéséig. Ebben pedig olyan kiváló miniszterelnökök voltak a segítői, mint Bethlen István, Gömbös Gyula vagy Teleki Pál. Tisztelt Országgyűlés! A kormányzó iránti elfogultsággal egyáltalán nem vádolható Antall József volt miniszterelnök mondta: ,,Horthy Miklóst magyar hazafinak tartom, akit a nemzet tudatában is tisztességgel el kell helyezni." Emlékezetét azonban máig nem sikerült megtisztítani a magyarországi kommunisták, majd balliberális utódaik által ráhányt igaztalan szennytől. Erre teremthet kiváló lehetőséget az, hogy jövőre lesz a kormányzó születésének 150. évfordulója. Fontosnak tartjuk, hogy 2018-ban végre méltó módon emlékezhessünk meg erről, akár egy emlékév keretében is, ezzel pedig segítsük a hatalmas és változatos életmű körüli vitás kérdések elfogultságoktól mentes, szakmai alapú átbeszélését és a nemzeti köztudatban az őt megillető helyre történő visszahelyezését. Gazdag történelmünk bővelkedik nagy formátumú és jeles személyekben, ám egyikőjüket sem szabad elveszítenünk hamis ideológiai okokból.Tisztelt Képviselőtársaim! Nemrég azzal kapcsolatban szólaltam fel, hogy a kiegyezés idei, 150. évfordulóját a kormány semmilyen módon nem ünnepelte, miközben, egyébként nagyon helyesen, más ügyekben megfelelő érzékenységet mutat emléknapok, emlékévek tekintetében.Persze, egy olyan kormánynak, amelynek hatalomtechnikai alfája és ómegája, ezáltal pedig lételeme minden vélt vagy valós ellenséggel szemben folytatott permanens harc, nehezen értelmezhető egy olyan évforduló, amely a megegyezésről, a kompromisszumról, a nemzeti érdek egyéni sértettségek és ellentétek fölé helyezéséről szól. Csak remélni tudom, hogy Horthy Miklós esetében a kormány más álláspontra helyezkedik majd, és lehetőséget teremt egykori kormányzónk történelmi szerepének újjáértékelésére és a személyéről való méltó emlékezésre. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, jegyző úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a napirend utáni felszólalások végére értünk. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés következő ülésére várhatóan 2017 szeptemberében kerül sor. Megköszönöm mostani munkájukat, és megköszönöm az egész tavaszi félévben folytatott munkájukat. Az ülést bezárom. Mindenkinek jó pihenést kívánok! Isten éltessen, Isten áldjon mindenkit! [[Az ülés 16 óra 25 perckor ért véget.]]