Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci, gospe in gospodje! Začenjam 95. izredno sejo Državnega zbora, ki je bila sklicana na podlagi drugega odstavka 20. člena, prvega in drugega odstavka 58. člena ter prvega odstavka 60. člena Poslovnika Državnega zbora. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: mag. Bojana Muršič, Predrag Baković, dr. Franc Trček, Samo Bevk do 14. ure, mag. Meira Hot do 11. ure, Maša Kociper, Ferenc Horváth od 11. ure dalje, Karmen Furman od 14. ure dalje, Nada Brinovšek od 14. ure dalje, Suzana Lep Šimenko od 14. ure dalje, Franc Jurša, Nik Prebil od 17. ure dalje, Jani Prednik do 12. ure. Na sejo so bili vabljeni predstavniki Vlade. Vse prisotne lepo pozdravljam! Prehajamo na določitev dnevnega reda 95. izredne seje Državnega zbora. Predlog dnevnega reda ste prejeli v petek, 11. februarja 2022, s sklicem seje. O predlogu dnevnega reda bomo odločali v skladu s prvim odstavkom 64. člena Poslovnika Državnega zbora. Predlogov za umik točke z dnevnega reda ali za širitev dnevnega reda seje nisem prejel. Državnemu zboru predlagam, da za današnjo sejo določi dnevni red, kot ste ga prejeli s sklicem seje. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverijo delovanje glasovalnih naprav. Glasujemo. Navzočih je 76 poslank in poslancev, za je glasovalo 65, proti 4. [[Za je glasovalo 65.]] [[Proti 4.]] Ugotavljam, da je dnevni red 95. izredne seje Državnega zbora določen. Prehajamo na 1. TOČKO DNEVNEGA REDA – PREDLOG SKLEPA O NEDOPUSTNOSTI RAZPISA ZAKONODAJNEGA REFERENDUMA O ZAKONU O RATIFIKACIJI SPORAZUMA MED VLADO REPUBLIKE SLOVENIJE IN ORGANIZACIJO ZA SODELOVANJE PRI SKUPINEM OBOROŽEVANJU OCCAR O UPORABLJANJU PROGRAMA BOXER S STRANI OCCAR. Predlog sklepa je na podlagi 21. člena Zakona o referendumu in ljudski iniciativi v obravnavo Državnemu zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga sklepa dajem besedo predstavniku Vlade mag. Mateju Toninu, ministru za obrambo.
Spoštovani predsednik Državnega zbora, drage poslanke in poslanci, dober dan! V teh dneh se ves svet ukvarja s tem, kaj se bo zgodilo na vzhodu Ukrajine. Ukvarjamo se s tem, ali bo prevladal razum ali emocije. Če bo prevladal razum, potem se seveda lahko vojni izognemo. Če se bodo ruski voditelji posluževali emocij, potem nas čaka neprijetna situacija, ki ne bo imela vpliva zgolj na samo Ukrajino, ampak na celotno Evropo. Zato vsi skupaj, celotno zavezništvo Nato vlaga izjemne napore v to, da izkoristimo vse diplomatske možnosti, ki obstajajo za to, da vendarle dosežemo mir. Mir je naša prva in osnovna prioriteta in temu podrejamo tudi vse aktivnosti. Oklepniki, ki jih kupuje Slovenska vojska, so potrebni zaradi varnosti slovenskih vojakov. Marsikdo se sprašuje, zakaj, čemu. Slovenija je odgovorna članica mednarodne skupnosti in kot taka je dolžna zagotavljati mir in varnost ne le v svoji domovini, ampak tudi v naši širši in bližnji okolici. Slovenija je kot odgovorna članica mednarodne skupnosti aktivna na številnih območjih, zlasti na Zahodnem Balkanu, pa tudi na Bližnjem vzhodu, v Severni Afriki, pa tudi na vzhodu Evrope. Naši vojaki so prisotni na teh območjih zato, ker s svojim znanjem želijo prispevati h krepitvi miru, h krepitvi varnosti in nenazadnje, ker na takšen način uresničujejo tudi interese Republike Slovenije. V interesu Republike Slovenije je, da je mir na Balkanu, da je mir v severni Afriki, na Bližnjem vzhodu in tudi na vzhodu Evrope, ker karkoli se zgodi na teh območjih, ima neposredne posledice tudi v Sloveniji najprej z migracijami potem pa tudi z ekonomskimi težavami. Zato je v našem interesu, da naši vojaki prispevajo k varovanju miru v širši in bližnji okolici. Seveda pa morajo biti dobro opremljeni in ustrezno usposobljeni. Kar se tiče usposobljenosti, ni problemov. Kar pa se tiče opremljenosti, pa se je v zadnjem obdobju kazal velik problem. Zato je nujno, da se proces modernizacije začne in da je ta naša slovenska domača vojska tudi ustrezno opremljena. In nakup teh 45 oklepnikov je v tem duhu in v tem smislu. Tretja alineja drugega odstavka 90. člena Ustave Republike Slovenije določa, da referenduma ni dopustno razpisati o zakonih o ratifikaciji mednarodnih pogodb. Zakon o ratifikaciji Sporazuma med Vlado Republike Slovenije in OCCAR-jem o upravljanju programa Boxer s strani OCCAR je zakon o ratifikaciji mednarodne pogodbe, in sicer med vlado in organizacijo. Upoštevajoč zgoraj navedeno pravno podlago, razpis zakonodajnega referenduma o zakonih o ratifikaciji mednarodnih pogodb ni dopusten. Zato je vlada tudi predlagala Državnemu zbor, da sprejme sklep, da referendum ni dopusten. Do tega se jasno opredelila tudi Zakonodajno-pravna služba, ki je zelo kvalitetno in dobro utemeljila razloge, zakaj referendum o ratifikaciji te mednarodne pogodbe ni dopusten. Predlagana pobuda Levice glede na navedeno je eklatantna zloraba instituta referenduma, s katerim se želi preprečiti modernizacijo slovenske vojske, in še eden od poskusov Levice, da se onemogoči nadaljnji razvoj slovenske vojske, dolgoročno pa tudi da se slovensko vojsko popolnoma shira in na koncu ukine. Ob tem je najbolj zaskrbljujoče, da se Levica na tako pomembnem področju [[znak za konec razprave]] kot je obramba države na vse mogoče poslužuje vseh mogočih instrumentov, da bi z zavlačevanjem preprečili modernizacijo, ki jo slovenska vojska nujno potrebuje. Drage poslanke in poslanci, vi lahko to preprečite s tem, da glasujete tako kot je potrebno v skladu z ustavo in omogočite modernizacijo slovenske vojske.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Dr. Matej T. Vatovec bo predstavil stališče Poslanske skupine Levica.
Najlepša hvala, predsednik. Lep pozdrav vsem. V Levici imamo vsaj ti razloge, zakaj tega sklepa ne bomo podprli. Pa bom začel tam, kjer je začel tudi minister za obrambo. Zdaj dilema o neki bližajoči se vojni je seveda resna in je stvar, na katero je potrebno pozorno gledati. Bi pa tu izpostavil eno ključno zadevo. Mislim, da kriza v Ukrajini oziroma ta bitka med tema dvema imperializmoma (tistega Natovega in tistega ruskega) govori točno o tem, zakaj je članstvo Slovenije v Nato paktu zgrešeno. Ker če nas kaj ogroža, je to ravno članstvo v Nato paktu. Zdaj vidimo dejansko posledico, kaj se lahko zgodi. Ta skrb ministra Tonina se pravi, da lahko pride do spopada, da lahko pride do neke eskalacije razmer, lahko to vplete tudi Slovenijo v te razmere. In kot je povedal minister Tonin, Slovenija kot članica Nato pakta bo z boxerji, če jih bodo kupili, pošiljala naše vojake na tuja bojišča. In tega si seveda ne želimo. Tako, da nakupovanje takšnega nesmiselnega železja, ki v osnovi ni uporabno za obrambo domovine tako kot je to opredeljeno v ustavi, ni smiselno iz nekega načelnega razloga. Drugi razlog. Živimo v času po dveh letih covidne krize, ki je močno načela ne samo zdravstveni sistem ampak tudi socialni sistem, ki je načela izobraževalni sistem, ki je praktično načela vse javne sisteme. Prejšnji teden smo lahko gledali stavko v zdravstvu in socialnem varstvu, napoveduje se stavka v izobraževanju, ljudje se soočajo z draginjo. Višajo se cene hrane, višajo se cene energentov. Kaj je naredila Vlada v teh dveh letih? Ena od prvih potez je bila ta, da sprejme zakon, kako bi porabila 780 milijonov evrov za nakup orožja. To je bil eden od prvih ukrepov v času, ko smo se šele začeli spopadat z Covid krizo in s tem seveda nadaljuje. To, čemur smo priča danes, se pravi, vprašanju, ali bomo kupili nekaj 50 oklepnikov 8x8 za cca 400 milijonov evrov in ta cena se viša in draži, je nekaj, kar je popolnoma absurdno in skregano z osnovno nalogo, ki bi jo morala opravljat država. Se pravi, ne prek vseh vprašanj skrbet v prvi vrsti za oborožitvene kapacitete države, ampak, utemeljevat nalogo države v njeni socialni in javni funkciji. Se pravi, v tem času bi morali skrbet za socialno državo, za javno zdravstvo, za javno šolstvo in predvsem za državljanke in državljane. Metanje 400 milijonov evrov v oklepnike 8x8 nikakor ne bo prispevalo k temu, da bodo ljudje lažje plačevali položnice v tem času, da si bodo lahko privoščili hrano, da bodo lahko svoje otroke dolgoročno še vedno brezplačno šolali in še vedno brezplačno prihajali do zdravnika do zdravnika. In to me pripelje do tretjega argumenta, zakaj tega sklepa, ki ga predlaga Vlada, ne smemo podpret in to je ta, da v bistvu je ta mednarodni sporazum, kot mu pravijo, daleč od tega, da bi bila to neka mednarodna organizacija. Gre za konzorcij držav, ki so se skupaj združile v neko formacijo, ki bo kupovala točno en model oklepnega vozila. Če je to mednarodna organizacija, ki bi jo lahko primerjali z, ne vem, združenimi narodi, Evropsko unijo ali pa če želite tudi Nato paktom, je to totalen absurd. Se pravi, ne gre za nek mednarodni sporazum, s katerim bi se Slovenija povezovala v neko resno mednarodno organizacijo, ampak gre v bistvu za nek konzorcij držav, ki bodo kupovale te oklepnike. Tako da to utemeljevanje, o tem, da je referendum nedopusten, zaradi tega, ker gre za mednarodno pogodbo, je iz trte zvit, govori pa o tem, na kakšen način deluje Vlada. Vlada se pač boji ljudi, to smo videli že večkrat v teh dveh letih in vlade, ki se bojijo svojega lastnega ljudstva, so slabe vlade. Tako da, v Levici zagovarjamo, da bi o tako pomembnih zadevah, [[znak za konec razprave]] kot je zapravit skoraj pol milijarde evrov denarja za nesmiselne nakupe orožja morali odločat ljudje in jim bi to priložnost tudi dali, zato bomo glasovali proti temu sklepu, da se referendum prepove.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Horvat za Poslansko skupino Nova Slovenija – krščanski demokrati.
Hvala lepa, gospod predsednik. Spoštovani gospod minister s sodelavci, dragi kolegice in kolegi! Naj uvodoma povem, da bomo poslanci Poslanske skupine Nova Slovenija krščanski demokrati, glasovali za Predlog sklepa o nedopustnosti razpisa zakonodajnega referenduma o Zakonu o ratifikaciji Sporazuma med Vlado Republike Slovenije in Organizacijo za sodelovanje pri skupnem oboroževanju (OCCAR) o upravljanju programa Boxer s strani OCCAR. Zakaj bomo glasovali za ta predlog sklepa? Zato, ker spoštujemo Ustavo Republike Slovenije ali bolj konkretno, zato ker spoštujemo 90. člen oziroma še bolj natančno, tretjo alinejo 90. člena slovenske Ustave, ki pravi, da ni zakonodajnega referenduma o zakonih o ratifikaciji mednarodnih pogodb in gre v tem primeru za šolski primer mednarodne pogodbe. Konstantni poskusi razgradnje slovenske vojske, gospe in gospodje, s strani predlagateljev referenduma, se pravi s strani Levice, praktično mejijo že na nacionalno izdajo. Nacionalna izdaja je prav tako neustavno dejanje in to je treba obsoditi in v tej hiši, v Državnem zboru, narediti vse, da do tega ne bo prišlo. Večkrat smo poslušali, da nismo ogroženi in tako naprej in tako naprej, razne floskule, seveda, ta trenutek, to uro, morda res nismo ogroženi, kaj pa čez eno uro, kaj pa čez en dan, kaj pa čez en mesec. Vsi znaki kažejo, da Rusija načrtuje obsežen napad na Ukrajino. Ukrajina je naša druga sosednja država proti vzhodu, če je prva Madžarska, Ukrajina je druga. Se pravi, na nek način na dosegu roke se pripravlja vojna. Nekateri pravijo najobsežnejša na evropskih tleh po letu 45. Bog daj, da do tega ne bi prišlo. Ne gre za dilemo dajmo za zdravstvo, pa ne za vojsko. Hvala bogu nam ta trenutek gre dobro, gospe in gospodje, in imamo dovolj proračunskih in drugih sredstev, da lahko damo seveda tudi za vojsko, ker že nekaj ali pa vsaj desetletje nismo dovolj opremljali Slovenske vojske. Gre nam dobro tudi, ker smo zagotovili rekordna sredstva za zdravstveni sistem. Zagotovili smo za naslednje desetletje skoraj dve milijardi in sto milijonov za investicije v javno slovensko zdravstvo. Zagotovili smo rekordna sredstva za investicije v vrtčevsko in osnovnošolsko infrastrukturo. Ja, zagotovili smo tudi rekordna sredstva, proračunska sredstva za slovensko kulturo. In govora je bilo o štrajkih, saj smo to pričakovali, tako kot leta 2008 tudi sedaj. Aktivisti levice štrajkajo. Štrajkajo pa, zanimivo, tisti, ki so zagovorniki nizkih plač, saj nasprotujejo zakonu o dohodnini, ki prinaša višje neto plače za vse. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Branislav Rajić bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek.
Spoštovani! V začetku meseca je bil v Državnem zboru s 44 glasovi za in 35 proti potrjen zakon o ratifikaciji sporazuma med Vlado Republike Slovenije in Organizacijo za sodelovanje pri skupnem oboroževanju v opravljanju programa BOXER. Med glasovi proti so bili tudi glasovi vseh 6 poslancev Poslanske skupine SAB. Inštitut nedopustnosti razpisa referenduma na prvi pogled sicer deluje kot poseg v referendumsko pravico, a se moramo sočasno zavedati, da vzporedno s to pravico iz 90. člena Ustave obstajajo tudi druge zelo pomembne ustavno varovane vrednote. Pri njih se mora pravica do zahteve za razpis referenduma umakniti in temu je pritrdili tudi Ustavno sodišče. Kaj si mislimo o samem nakupu 45-ih bojnih kolesnih vozil Boxer in predvsem kaj si mislimo o znesku, ki naj bi ga za ta nakup morala odšteti Slovenija smo povedali že ob obravnavi predloga, da se na to temo izvede posvetovalni referendum. Naše stališče glede navedenega nakupa tudi mesec dni ostaja nespremenjeno. Še vedno trdimo, da je pri nabavi katerekoli opreme za obrambno varnostni sistem ključno, da poteka transparentno, racionalno in učinkovito. Pri konkretni zadevi se nam porajajo dvomi o izpolnjevanju vseh treh postavk. Že na začetku nerazumno draga vozila so danes skoraj trikrat dražja in močno dvomimo, da se pri tem ni nihče okoristil ali videl možnosti, da bi se okoristil. V tej luči nas zato ne prepričajo zatrjevanja ministrstva, da celoten postopek zagotavlja izogibu morebitnih korupcijskih tveganj in tudi ni zaznati transparentnosti vse bolj zgoščujočih se meglicah postopka. Navsezadnje javnost razburja dejstvo, da v tej fazi podatki o predvideni vrednosti projekta poskakujejo le in samo navzgor. Projektu torej nikakor nismo naklonjeni. Drugo vprašanje pa je, kaj menimo o razpisu zakonodajnega referenduma. Zakoni o ratifikacijah mednarodnih pogodb sodijo med tiste o katerih ni dopustno razpisati referenduma. Na prvi pogled so torej stvari precej preproste. Pomisleki o vsebini teh pogodb in njihovi protiustavnosti se lahko uveljavijo le pred ratifikacijami in res je, da v konkretnem primeru na Ustavno sodišče ni bil vložen predlog za podajo mnenja o skladnosti te pogodbe z Ustavo. Pa vendar menimo, da v primeru sporazuma med Vlado Republike Slovenije in Organizacijo za sodelovanje pri skupnem oboroževanju ne gre za najbolj tipičen primer mednarodne pogodbe. Te so ključne za vzpostavljanje, urejanje in poglabljanje mednarodnih odnosov in težko rečemo, da ta sporazum pooseblja karkoli od tega. Pri sporazumu gre namreč za posel in to ne katerikoli, gre za največji orožarski posel v zgodovini Slovenije. Svoje mnenje o predlogu sklepa je podala tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora in pritrdila predlagateljem sklepa. Ne glede na to kakšni so naši vsebinski pomisleki o predlogu zakona se moramo zavedati omejitev, ki jih v zvezi z razpisom referendumom narekuje Ustava. Ob tehtanju enega in drugega smo v Poslanski skupini SAB sprejeli odločitev, da sklepa ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Monika Gregorčič bo predstavila stališče Poslanske skupine Konkretno.
Spoštovane kolegice in kolegi, spoštovani predstavniki Vlade! V Poslanski skupini Konkretno ne želimo, da bi bilo obrambno področje talec dnevne politike in notranjepolitičnih predvolilnih preračunavanj. Žal pa je Stranki Levica in njenim poslancem ravno obramba, ki je eden ključnih državotvornih resorje postala zelo priljubljen politični predvolilni poligon. Retorika Levice, da Slovenija ni vojaško ogrožena in da za to investicijo v oborožitev niso potrebne izhajajo iz povsem napačne predpostavke, da je varnost samoumevna. Dokaz, da temu ni tako je zadnje več mesečno stopnjevanje napetosti in poskusi spreminjanja varnostne arhitekture v Vzhodni Evropi torej v naši bližnji soseščini, zato resnično obžalujemo, da destruktivnost Levice nima meja in da za svoj politični boj ne izbirajo sredstev. Kljub izrecni ustavni prepovedi referenduma o ratifikacijah mednarodnih pogodb ta je zapisana v 90. členu Ustave je Levica vložila pobudo za vložitev zahteve za razpis zakonodajnega referenduma o Zakonu o ratifikaciji mednarodne pogodbe, ki ureja razmerja pri nakupu osem kolesnih oklepnih vozil Boxer, zato ni dvoma, da je namen stranke Levica le časovno zavlačevanje brez upanja na končni uspeh a izbrali so izjemno neprimeren varnostno strateški trenutek, ko ne le evropska temveč celotna svetovna javnost zaskrbljeno opazuje dogajanje v Ukrajini. Očitno je, da gre pri pobudnikih ali za ponovno napačno politično presojo ali pa za namerno zlorabo instituta referenduma. Spomnimo, pred dnevi so eno napako že priznali in umaknili predlog za posvetovalni referendum o noveli Zakona o dohodnini, kjer so nelogično zagovarjali zavrnitev višjih neto plač. Danes, zato obravnavamo vladni predlog sklepa o nedopustnosti zakonodajnega referenduma o Zakonu o ratifikaciji sporazuma med slovensko vlado in organizacijo OCCAR o nakupu osem kolesnih oklepnih vozil Boxer. Predlog sklepa o nedopustnosti referenduma Vlada utemeljuje na podlagi tretje alineje drugega odstavka 90. člena Ustave temu pa pritrjuje tudi Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Prepoved razpisa zakonodajnega referenduma o Zakonih o ratifikacijah mednarodnih pogodb namreč izhaja iz same narave sklepanja takšnih mednarodnih pogodb in morebitni pomisleki o vsebini takšnih pogodb in njihovi morebitni protiustavnosti se lahko uveljavljajo le pred ratifikacijam tako namreč predvideva naša Ustava. Drugi odstavek 160. člena določa, da na predlog predsednik Republike, Vlade ali tretjine poslancev Ustavno sodišče v postopku ratifikacijo mednarodne pogodbe izreče mnenje o njeni skladnosti z Ustavo, Državni zbor pa je na to mnenje Ustavnega sodišča tudi vezan. A ključno dejstvo je, da v konkretnem primeru v postopku ratifikacije te mednarodne pogodbe na Ustavno sodišče ni bil vložen predlog za podajo mnenja o skladnosti omenjene mednarodne pogodbe z Ustavo. Pobudniki v Levici se očitno niso pravočasno poslužili vseh pravnih sredstev ali pa jim je zmanjkalo pravnega znanja in obvladajo le cenjeni populizem in manipulirajo z voljo več tisoč državljanov, ki so k pobudi prispevali svoje podpise ne vedoč, da Ustava takšnega referenduma ne dovoljuje. V Poslanski skupini Konkretno bomo Predlog sklepa o nedopustnosti tega referenduma podprli saj si želimo, da Slovenija še naprej ostane pravna in varna država. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jani Ivanuša bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Lep dober dan vsem skupaj prisotnim še vam, še najbolj vam, gospod predsedujoči pa seveda minister za obrambo! V Sloveniji imamo profesionalno vojsko. Obramba države je tudi ustavna materija, ki sicer v 132. in 124. členu Ustave Republike Slovenije. Naša država je tudi članica Zveze Nato. V 90. členu Ustave je določeno, da referenduma ni dopustno razpisati o zakonih, o ratifikacijah mednarodnih pogodb. To je le nekaj nespornih dejstev, ki jih je treba upoštevati pri tovrstnem vprašanju. Vsa ostala dejstva so dejstva, ki to niso temveč gre zgolj za uresničevanje politične agende določenih političnih opcij. Leta 2013 ste spremenili Ustavo ravno v tem delu, kjer je določeno o katerih zadevah referenduma ni moč razpisati. V tistem času naše stranke, se pravi, nacionalne stranke ni bilo v parlamentu. Prav tako je tudi SNS ostro nasprotovala vstopu v Nato in je to stališče tudi zagovarjala na posvetovalnem referendumu o vstopu v Zvezo Nato. Ne vem kaj se leta 2022 pričakuje od tega leta od trenutnega sklica Državnega zbora. Kot sem že navedel, so dejstva eno, apetiti pa očitno popolnoma drugi. Dejstvo je tudi to, da je Ministrstvo za obrambo začelo intenzivnejše aktivnosti za izvedbo projekta nabave 8x8 že v letu 2017. Tudi takrat je SNS ni bilo v sestavi parlamenta. Cilj programa Boxer je silam držav udeleženk programa zagotovi ta vozila ter jim tako omogočiti opravljanje nalog, transporta, podpore, bojevanja za potrebe samih držav in delovanje v okviru zavezništva. Prav tako sprejeta resolucija na področju obrambe predvideva opremljanje Slovenske vojske z bojnimi kolesnimi vozili 8x8 kot temeljna platforma za izgradnjo srednje bataljonske bojne skupine. Žal imamo obveznosti do Zveze Nata in s to odločitvijo izpolnjujemo svoje obveznosti. Kdo bi si lani mislil, da bodo razmere na ukrajinski meji eskalirale do te točke kjer so danes. Zelo problematične so tudi razmere v Bosni in Hercegovini. Geopolitično se situacija lahko zelo hitro spremeni, v nekaj mesecih ali še prej, zato je nemogoče predvideti kakšna bo situacija v prihodnjih letih. Prav je, da imamo profesionalno vojsko, ki bo sposobna izpolnjevati svoje poslanstvo. Bolj kot oprema pa nas skrbi človeški faktor, saj menimo, da je veliko vprašanje, če imamo zaposleni toliko vojakov, ki bodo lahko opravljali vso to opremo z vso to silno tehniko. Tukaj pa je resničen problem o katerem bi se morali pogovarjati. Levo opcijo kjer argumentira, da ne bo denarja za zdravstvo, za socialo, za šolstvo, bi pa le poprosil, da preneha z neresnicami oziroma z nakladanjem. Dejstva so ta, ki sem jih navedel kakor tudi to, da se je prav na področje zdravstva, šolstva in sociale v zadnjih dveh letih nateklo največ denarja in so bili ti sektorji privilegirani. Seveda o učinkih v teh sektorjih pa bi se dalo pogovarjati. Spremenilo se pa pod levo opcijo ni nič, celo nazadovalo in le ugibam le v katerem interesu. Hvala lepa za pozornost.
Hvala lepa. Mag. Branko Grims bo predstavil stališče Poslanske skupine SDS.
Vsem prav lep pozdrav! Varnost je ena in nedeljiva in vse kadar ni varnosti, ne pomeni prav veliko. Poslušali smo o sociali, šolstvu, zdravstvu, kaj menite v državah kjer jih je zdajle razbila vojna, kjer so izpostavljeni nevarnosti in takim in drugačnim, koliko jim pomenijo te dobrine. Bore malo. Vse brez varnosti ni nič. Zato je varnost v mnogih državah predmet konsenza in želeli bi si, da je tudi v Sloveniji tako. Še posebej zato, ker je danes varnost tudi razvojna komponenta. Glejte, ljudje, najbolj produktivni deli prebivalstva, podjetja, denar, se selijo v tiste države, kjer se počutijo varno. Nikoli ne bi verjeli, pred 30. leti, da se bodo ljudje iz Švedske selili na Poljsko, ampak to se v zadnjih letih dogaja in selijo se najbogatejše družine, selijo se podjetniki, selijo se mladi, ki želijo v varnih razmerah vzgajati svoje otroke. Vse to je odraz varnosti, varnosti kot vrednote, ki je temelj vsega drugega. Žal, v Sloveniji je s strani Levice vedno znova varnost predmet takih in drugačnih podtikanj in demagogije. Saj veste, najbolj pogosta pravljica je tista o desnih orožarjih, okupatorjih in še vseh ostalih žaljivkah, ki jih poslušamo iz leta v leto. Kakšna pa je resnica, gospe in gospodje? Prvi, ki je zavezal Slovenijo k dodatnemu oboroževanju, je bil Tone Rop, vladavina SD in LDS. Potem je to zavezo ponovila naslednja Vlada, ki jo je vodil SD, na več sestankih. Pisno je znova to potrdila Alenka Bratušek kot predsednica Vlade, s posebno zavezo, izjavo, in v njenem času se je tudi začelo izbirati, na katerih področjih in s katero oborožitvijo se bo to tudi uresničilo. In že v njenem času, po dosegljivih informacijah, se je izbralo oklepnike, o katerih danes govorimo. In potem pika na i – Vlada Marjana Šarca je nastala zgolj in izključno zaradi podpore Levice, ki je potem tudi vodila vlogo tistega, ki je Vlado koordiniral in je pravzaprav tudi dejansko odločal o njeni usodi, kar se je na koncu tudi v veliki meri pokazalo. In ravno Marjan Šarec je dokončno poslal zavezo v mednarodno skupnost o tem nakupu in o dodatni oborožitvi. Se pravi, vsa ključna dejstva, vse ključne odločitve, vsi ključni projekti, vsi ključni procesi so bili izvedeni v času levih vlad, ko gre za oboroževanje Republike Slovenije. In zdaj, ko je Vlada Janeza Janše postavljena pred dejstvo, da zaradi verodostojnosti Slovenije kot mednarodnega partnerja to uresniči, se pa to ovira in sabotira na vse možne načine in se podtika tisto, kar so levičarji sami počeli in hoteli početi in bodo še počeli, če bodo kdaj imeli priliko, Vladi Janeza Janše. Na kakšen način se to dogaja, se lepo vidi s tole pobudo. Poglejte, ko se je spreminjalo ustavo glede referenduma, če bi bilo po moje, bi bil v njej napisan švicarski model referenduma, dopusten referendum o vsem, celo o sami ustavi pod strogimi pogoji, brez kakršnihkoli omejitev. Ampak na zahtevo levice, takratnih levičarjev, od prvega do zadnjega, vseh, je prišla v ustavo omejitev. In danes imamo samo potrditveni referendum in še prepoved referenduma za področje obrambe, varnosti, za mednarodne pogodbe in tako naprej. Se pravi, ko ste šli zbirat podpise, gospe in gospodje, ste se dobesedno delali norca iz ljudi, ste jih vlekli za nos za zadevo, ki ste jo sami nekoč uveljavili in zahtevali, danes pa to spet obračate na glavo. To, gospe in gospodje, je pa resnica. Resnica, ki veliko pove o vas, o vašem odnosu do ljudi, iz katerih se delate norca, ni vam mar za njihovo varnost. Nam pa je, kajti želimo, da ljudje živijo varno. In kolektivna varnost, ki jo zagovarjamo v okviru zveze Nato, omogoča, da imamo samo en del tiste oborožitve, ki bi bila sicer potrebna, ker je ceneje, ker je ugodneje, ker je varneje in, kar je najpomembnejše, je razvojno in dobro za ljudi. Zato bomo sklep podprli.
Hvala lepa. Nik Prebil bo predstavil stališča Poslanske skupine Liste Marjana Šarca.
Spoštovani predsednik, minister, poslanke in poslanci, lepo pozdravljeni! Pred nami je nov sklep Vlade o nedopustnosti referenduma. Strah pred državljani naše države je očitno pri koalicijskih strankah in njenih satelitih res že zelo močan. Da lahko pojasnim omenjeno in to, zakaj je za LMŠ ta zadeva sporna, se moram dotakniti najprej vsebine. Ta sklep danes je posledica predragih in pa tudi neustrezno načrtovanih investicij v slovenski vojski. Zadeva gre v povezavi dveh že sprejetih zakonov. Prvi, Zakon o zagotavljanju investicij v Slovenski vojski v letu 2021-2026, ki predvideva iz proračuna Slovenije sredstva v višini 780 milijonov evrov. Druga je Resolucija o splošnem dolgoročnem programu razvoja in opremljanja Slovenske vojske do 2035, kjer natančno sploh ne moremo predvideti, koliko bodo vojaške investicije stale državo. In tako kot knjige ne gre soditi po njenih platnicah tudi pravnega predpisa ne moremo soditi po njegovem naslovu. Dejstvo, da ima predpis, o katerem želite koalicija prepovedati referendum, naslov zakon o ratifikaciji, še ne pomeni, da je vsebina tega predpisa narave mednarodne pogodbe - glede teh namreč Ustava v 90. členu prepoveduje referendum. Pri tem sporazumu zagotovo ne gre za tovrstno ratifikacijo mednarodne pogodbe, zato poskus prepovedi referendumske iniciative ponovno predstavlja vašo zlorabo oblasti in zlonamerno uporabo normativne podlage. No, ta sporazum, spoštovani, ki tudi ni zakon, pa predvideva še nakup vozil boxer v vrednosti 412 milijonov evrov. In pod to vlado so v naši državi stvari dražje - in tudi ta je. Dve leti nazaj je bila v tem istem sporazumu predvidena cena 207 milijonov evrov. In spoštovani, to danes je 100 % več kot takrat. Najhuje pa je to, da na Ministrstvu za obrambo pred poslanci brez težav izjavijo, da pač končna cena še ni znana, ker še nimajo ponudbe. In jaz menim, da je temu tako seveda še danes, ko vlada jemlje ustavno pravico do referenduma. Poglejmo še eno dejstvo. V okviru organizacije pri skupnem oboroževanju so članice programa Boxer zgolj tri države Evropske unije. In na tem mestu se v LMŠ ponovno sprašujemo, zakaj bi torej morala Slovenija kot ena najmanjših, z ne prav velikim finančnim razponom, ko govorimo o finančnih investicijah v vojsko, tudi postati članica tovrstnega programa. Kaj bomo imeli od tega in kaj bodo od tega imeli ljudje? Sploh če v zakup vzamemo izkušnje iz teh treh držav, kjer so boxerji prišli prepozno, dobava se je zamikala, nato so prispeli brez naročene opreme, imeli težave in seveda so stroški poskočili. In pri teh izdatkih tudi ne smemo, spoštovani, pozabiti, da je javni dolg Republike Slovenije danes več kot 40 milijard evrov. In to je bistveno več kot dve leti nazaj, zato je pač nujen razmislek o tem, kam investiramo ta omejena finančna sredstva. In naj še enkrat za javnost in pa seveda tudi tiste, ki tukaj radi pozabljate, spomnim še na eno stvar. Slovenska vojska je bila podhranjena vrsto let. In bila je podhranjena ravno zaradi prejšnje Janševe vlade, ko je z ZUJF-om blokirala tako tehnični razvoj kot kadrovanje v vojski. In zato smo, seveda v prejšnji vladi, vladi, ki jo je vodila LMŠ, prvi po letu 2010 občutneje dvignili sredstva za slovensko vojsko in vojaške investicije. Za LMŠ je pač vojska nujni element vsake države. Nujno je, da jo spoštujemo in tudi času primerno, torej tehnološko in kadrovsko, seveda z jasnim načrtom in brez zadovoljevanja nekih partikularnih interesov tudi razvijamo. A v ospredju so žal pač vedno finance, ki so omejene. In tudi če pod to bombon-vlado, če lahko tako rečem, izgleda, da denar pada iz neba, temu ni tako. Ta denar bo nekoč treba vrniti. In danes bo šlo pri odločanju o tem sklepu za izrazito politično vprašanje. In to nikakor ni vprašanje vojske. Bomo torej dopustili [[znak za konec razprave]] možnost, da se ob skoraj pol milijardnem nakupu vojaške opreme, za katero še vedno nimamo končne cene, ljudje lahko izrečejo na referendumu ali pa bo ta pravica ponovno odvzeta. V LMŠ smo na strani ljudi in na strani tistega, kar je prav. Zato bomo glasovali proti temu vladnemu sklepu. Se pa bojimo, da bo kljub našim glasovom koalicija s svojimi zunajkoalicijskimi partnerji iz opozicije ljudem spet odvzela pravico do referenduma, pravico do [[znak za konec razprave]] izražanja volje. Bo pa 24. aprila največji referendum do sedaj, ki pa ga žal za vas in hvala bogu za vas v koaliciji ne morete prepovedati. Hvala lepa.
Hvala lepa. Mag. Marko Koprivc bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov.
Hvala lepa, predsednik. Minister, spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci! Državni zbor je na svoji 29. redni seji ratificiral sporazum med Vlado Republike Slovenije in Organizacijo za sodelovanje pri skupnem oboroževanju, tako imenovani OCCAR, o upravljanju programa Boxer s strani OCCAR. Na podlagi tega sporazuma bo Slovenija predvidoma kupila 53 oklepnih vozil Boxer za več kot 400 milijonov evrov. Socialni demokrati smo glasovali proti ratifikaciji sporazuma, čeprav je pobudo za sklenitev sporazuma pripravilo Ministrstvo za obrambo leta 2018, pod takratnih vodstvom ministrice Andreje Katič, kljub temu pa smo glasovali, kot rečeno, proti ratifikaciji sporazuma, ker so se od podane pobude iz leta 2018 do danes, ko že imamo ratificirano mednarodno pogodbo med Vlado RS in OCCAR-jem, okoliščine in pogoji nakupa Boxerjev bistveno spremenili. V pobudi za sklenitev sporazuma je bilo sprva predvideno, da bo Ministrstvo za obrambo imelo odprto možnost pogajanja, ki bi ceno nakupa oklepnikov 8x8 lahko še dodatno znižalo, sedaj pa, spoštovane in spoštovani, ta možnost v sprejetem sporazumu manjka. Še več, kar nas še bolj skrbi, pa je dejstvo, da se je predvidena cena nakupa enega oklepnega vozila iz leta 2018 pa do danes, celo zvišala iz predvidenih 4,8 milijona na 6,2 milijona evrov brez DDV. Poleg tega smo v razpravi o ratifikaciji tega sporazuma opozorili na trenutno slabo dinamiko proizvodnje oklepnikov Boxer in zamude pri njihovi dobavi, kot se je to na primer zgodilo v Litvi. Spoštovane in spoštovani, 90. člen Ustave Republike Slovenije sicer določa, da referenduma ni dopustno razpisati v zakonih o ratifikaciji mednarodnih pogodb. Vlada je sedaj predlagala, da Državni zbor sprejme sklep o nedopustnosti razpisa referenduma o ratifikaciji sporazuma z OCCAR-jem, katerega namen je nakup oklepnih vozil Boxer. Ustava pa prav tako v 3. členu določa, da ima v Sloveniji oblast ljudstvo, zato bi ljudje morali imeti možnost, da na referendumu odločajo o tako pomembnem vprašanju, kot je večji nakup orožja v skupni vrednosti več kot 400 milijonov evrov. Gre za pravico do neposrednega demokratičnega odločanja ljudi o prihodnosti, ki je v drugih demokratičnih državah povsem samoumevna. Državljanom in državljankam bi morali dati priložnost, da na referendumu sami odločijo, čemu bi dali prednost. Ali so to velikopotezni nakupi orožja ali investicije v zdravstvo, socialno varstvo, šolstvo in razvojne projekte? S predlaganim sklepom o nedopustnosti referenduma se Vlada in z njo vladajoča koalicija želi na preprost način izogniti možnosti, da ljudje povedo, kaj si dejansko mislijo o 400 milijonov evrov težkem nakupu orožja in to v tako težkem času, ko mnogi še vedno čutijo hude ekonomske in socialne posledice zaradi zdravstvene krize. Ko delavci v zdravstvu in socialnem varstvu jasno in glasno opozarjajo, da jih je premalo, da so izčrpani in utrujeni zaradi epidemije Covid-19. V času, ko mnogi potrebujejo več, kot samo 150 evrov pomoči, ker ne zmorejo plačati položnic za ogrevanje in elektriko. Spoštovani, Socialni demokrati sklepa o nedopustnosti zakonodajnega referenduma o sporazumu z nakup Boxerjev ne bomo podprli, ker menimo, da Vlada s svojim hitenjem z ratifikacijo sporazuma tik pred rednimi volitvami dobesedno izsiljuje nakup oklepnikov v popolnoma neprimernem času, ko imamo pred sabo še veliko pomembnejše prioritete, kot je nakup orožja. Vladajoča koalicija naj tako sama prevzame politično odgovornost za to, ker bo ljudem odvzela možnost, da na referendumu povedo, ali se strinjajo z nakupom orožja v vrednosti več kot 400 milijonov evrov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Sledi razprava poslank in poslancev o predlogu sklepa. Obveščam vas, da je aktualni vrstni red naslednjih petih poslank in poslancev prijavljenih k razpravi razviden na zaslonih v dvoran, celoten vrstni red prijavljenih razpravljavcev razviden na internetni strani Državnega zbora, v rubriki poimenska lista razpravljavcev. Vrstni red prijavljenih razpravljavcev se med potekom razprave lahko spreminja. Najprej ima besedo gospod minister mag. Matej Tonin.
Hvala lepa. Mislim, da bo treba v uvodu razprave na nekaj vprašanj, ki so se zelo pogosto pojavljale tudi odgovoriti. Najprej, ali je varnost ogrožena ali je Slovenija sploh ogrožena? Da. Poglejte Ukrajino, poglejte Bosno in Hercegovino. V Ukrajini se v zadnjih dneh dogajajo stvari, ki peljejo morda v smeri konflikta. Kot rečeno v zavezništvu Nato delamo vse, da ta konflikt preprečimo z diplomatskimi sredstvi, ampak dogajajo so kršitve premerja z obstreljevanjem, eksplozije, [[nerazumljivo]]ruskih sil ob meji in vse to govori v prid temu, da se lahko neki konflikt zgodi in to kljub temu, da so bila v 90. letih dana številna zagotovila Ukrajini o njeni varnosti. Ko se je Ukrajina v 90. letih odpovedala jedrskemu orožju je bila tudi Rusija tista, ki je jamčila za njeno varnost in za njeno ozemeljsko celovitost. Ni minilo niti 30 let in poglejte kje smo. Bosna in Hercegovina politiki, eksperti prvič po dolgih letih jasno govorijo o potencialni možni novi vojni. Vse te stvari imajo neposredne posledice na Slovenijo. Najprej v smislu migracij in potem tudi v smislu ekonomskih posledic, višjih cen hrane, višjih cen energije torej ali Slovenija je ogrožena, zaradi vsega dogajanja v naši bližnji in dani okolici. Da, je ogrožena. Drugo vprašanje, ali Slovenija res namenjan preveč za obrambo? Prejšnji teden smo imeli Nato obrambi ministri zasedanje v Bruslju, kjer smo pregledali tudi naše obrambne izdatke. Kljub Zakonu o investicijah in kljub vsem naporom je Slovenija po obrambnih izdatkih še vedno na 25. mestu med vsemi članicami Zveze Nato. Po investicijah je Slovenija na 26. mestu. Toliko o tem koliko neracionalno in preveč se troši za obrambo in varnost. Bile so opravičene kritike nekaterih vzhodnih članic Zavezništva Nata, ki so dejale, da države, ki so ekonomsko močnejše od njih za obrambo in varnost dajo manj kot Slovenija in da tuji davkoplačevalci plačujejo tudi za varnost v Sloveniji, da to enostavno ni pravično. Za primer nam primerljiva država Slovaška bo kupila ne 45, ampak 400 oklepnikov in kupila 14 vojnih letal F16. Da si približno znamo predstavljati razmerja v kakšni investiciji gredo druge države, v kakšne investicije pa Slovenija. Tretje vprašanje in kritika, da to delamo samo, zaradi Nata, da to kupujemo samo, zaradi potreb Nata. Odgovor je ne. Slovenija in slovenska vojska je prisotna tudi na operacijah Evropske unije, Združenih narodov in ne zgolj Nata in naši vojaki so prisotni na teh misijah, zaradi tega, da zagotavljajo varnost in mir, ker je v interesu Republike Slovenije in nenazadnje tudi ljudi, v katerih državah naši vojaki delujejo in ta vozila so potrebna, zato, da zagotovimo njihovo varnost in možnost njihovega preživetja, če gre karkoli narobe. Hvala bogu je prav oklepno vozilo Hambi rešilo življenje naših vojakov v Afganistanu, ko so bili napadeni. Zakaj ravno Boxer tudi številne kritike. Pred 10 dnevi je bil na uradnem obisku pri meni britanski obrambni minister. Je zelo odkrito povedal, da so več let razmišljali katero vozilo naj kupijo ali ameriško ali finsko ali kakršnokoli drugo na koncu so se odločili za Boxer, ker je to najboljše vozilo. Gre za vrhunsko vozilo in ker Slovenija kupuje ta vozila ne za naslednja dve, tri leta, ampak za naslednjih 20, 30 let je nujno, da kupujemo tisto najboljše, kar trenutno trg ponuja. Če je to vozilo dobro za Združeno kraljestvo, če je dobro za Nemčijo, Nizozemsko, Avstralijo pa še Litvo, potem verjamem, da je dobro tudi za Slovenijo. Cena, s katero se manipulira. Prosim vas bodite vsaj toliko pošteni, da poveste, o kakšni ceni govorite. Ali govorite o golem vozilu, ali je v to ceno vključena tudi oborožitev, ali je v to ceno vključen tudi DDV ali rezervni deli ali usposabljanja, to je pet različnih elementov, ki lahko določajo ceno. In pavšalno primerjati neko ceno, kjer se naše ministrstvo bori za celostne pakete, da je čim več stvari vključenih, in primerjati s cenami mojega predhodnika, ki je več ali manj govoril o ceni golih vozil, je enostavno nepošteno. In cena bo racionalna, zato pa kupujemo v konzorciju z drugimi državami skupaj, ker če bi naredili 45 vozil, je popolnoma drugačna cena, kot pa če jih naredimo več kot tisoč. In zato, ker se je nekaj teh držav združilo, bo tudi cena ugodnejša in nižja. Bo pa vsekakor višja, kot je bila leta 2018. Zaradi izsiljevanja Levice in ker je Vlada Marjana Šarca pristala na to izsiljevanje, bo cena višja za toliko, kot so se podražili osnovni elementi, in toliko, kot se je podražila cena delovne sile. Za ta dva elementa bo cena danes višja, kot je bila leta 2018. Posmehovanje o tem, da je cena neznana. Ali veste, kdaj je cena znana? Cena je znana, ko se podpiše pogodba. In dokler nimamo ratificirane mednarodne pogodbe v tem parlamentu, ne moremo podpisati pogodbe. In šele ko bomo pogodbo podpisali, takrat bo znana cena, do takrat pa tečejo pogajanja. In se pogajamo o tem, da dobimo seveda čim boljši paket, ki bo vključeval čim več stvari v to ceno. Zakaj je to ratifikacija. Glejte, saj vem, da so moje besede bob ob steno, ampak dajte si prebrati tole tretje poglavje Zakonodajno-pravne službe. Zelo veliko se sklicujete na njih, mislim, da so zelo dobro tokrat utemeljili, kako stvari stojijo. Dajte si prebrati njihovo mnenje in boste ugotovili, kdaj gre za ratifikacijo. Tako, če povzamem, bi rekel, da gre za ogromno mero politikantstva. Zadnji štirje premierji so obljubili – Bratuškova in Cerar -, da bomo do leta 2024 imeli 2 % obrambnih izdatkov, premier Šarec je to znižal na 1,5 %, premier Janša je to potrdil. In zdaj vse, kar peljemo v smeri, da bi to dosegli, tisti, ki ste stvari v preteklosti podpirali, temu odločano nasprotujete, imate vrsto nekih problemov, ki so za lase privlečeni, in to zgolj zaradi enega preprostega razloga – če vam ni uspelo, ne sme uspeti tudi nam. Ampak nam bo.
Hvala lepa. Besedo ima Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Ironično je, kako advokati nakupa orožja po meri in za potrebe zveze Nato storijo pred rusko invazijo na Ukrajino, kjer vemo, da so bili ravno naši prijatelji in zavezniki znotraj Nato pakta tisti, ki so poskrbeli za nasilno spremembo oblasti in so taisti, ki že 30 let premikajo svojo vzhodno mejo proti Ruski federaciji, čeravno so obljubili drugače. Ampak, seveda, aktualni Vladi nič ni sveto in prav vse ji pride prav, da si le zagotovi nakup oklepnikov za 412 milijonov evrov, tudi provizije so jim pomembnejše od demokracije. V danem slučaju tako lahko poslušamo dvojni argument. Na eni strani je umetnost strašenja pred Rusko federacijo, ki naj utemelji nakup oklepnikov, ki so v resnici za kakršnokoli obrambo domovine neprimerni, se jih pa kupuje za potrebe Natovih misij v tujini. Drugi argument, ki ga lahko poslušamo, pa je, kako gre pri Sporazumu o pristopu OCCAR, skozi katerega naj bi kupili oklepnike Boxer 8 krat 8, mednarodna pogodba in da po Ustavi Republike Slovenije o mednarodnih pogodbah ljudje v tej državi nimajo pravice glasu, torej referenduma ne more biti. Ampak, gospe in gospodje, to, kar se dogaja z oklepniki Boxer 8 krat 8, ni mednarodna pogodba, ampak skupinska nabava orožja z imenom OCCAR. In zato pravice do referenduma ljudem ne moremo kar vzeti. Ljudem ne moremo prepovedati referenduma, ne glede na to, koliko Vlada Janeza Janše zatrjuje, da gre za mednarodno pogodbo, medtem ko vsi vemo, cela država ve, da gre za običajen orožarski posel.
Hvala lepa. Besedo ima Andrej Černigoj.
Spoštovani gospod predsednik, hvala za besedo. Spoštovani minister mag. Matej Tonin, cenjeni zbor! Nova Slovenija vrača dostojanstvo Slovenski vojski. Verjamem, da upoštevajoč vse dosežke sedanje vlade in obrambnega ministra mag. Mateja Tonina tega v tej dvorani in zunaj nje ne more noben več zanikati. Na eni strani državotvornost in zavezanost vsem danim obljubam v preteklosti tudi kot članice Zveze Nato, na drugi strani želja Levice da ukine Slovensko vojsko in njihovo nasprotovanje modernizaciji Slovenske vojske zaradi lastnih partikularnih interesov za lastno prepoznavnost oziroma povečanje števila stolčkov v tem cenjenem državnem zboru. Prav njihovi današnji argumenti predlagatelja v uvodu potrjujejo prav omenjeno tezo. Njihovi argumenti kaj vse bi oni rešili oziroma naredili so se resnično pokazali, ko so bili nadkoalicijska stranka. Državljanke in državljani nismo od njihovega vodenja države dobili nič več, ampak manj. Njihovo vodenje države oziroma kar ugrabitev države kot nadkoalicijska stranka ni državljankam in državljanom prineslo nič več, nič domov za starejše občane, nič stanovanj za mlade. So bile pa na drugi strani zelo dobro poplačane nevladne organizacije, ena izmed teh tudi Rog. In to lahko od njih pričakujemo tudi v prihodnje. In tega nam tudi prav nič ne skrivajo. Samooklicani rešitelji kolegi iz Levice danes naj bi zastopali vse revne v Sloveniji, po volitvah pa le nekatere. Kako? Že videno. Na drugi strani vlada in vse koalicijska stranke gradimo domove za starejše občane, gradimo domove za mlade, gradimo šole in vrtce ter telovadnice, gradimo ceste in dajemo velike investicije v zdravstvo. Kar se pa tiče samega sporazuma, ki je bil sklenjen z menjavo pisem 9. julija 2021 in 13. novembra 2022 v Državnem zboru pa sporazum ratificiran na 29. redni seji 2. 2. 2020 takoj na tem Levica vložila pobudo za zakonodajni referendum in isti dan vlada sprejme sklep o nedopustnosti referenduma. Zato lahko vsaj v svojem imenu govorim, da o ukinitvi Slovenske vojske v času eskalacije v skoraj ponovno hladno vojno v Ukrajini med zahodom in vzhodom meji na izdajo lastne države. Nedopustno in po mojem osebnem mnenju zlonamerno. V Novi Sloveniji želimo varno in pripravljeno Slovenijo, zato potrebujemo dobro oboroženo Slovensko vojsko. Kot sem že omenil, zlonamerna izraba inštituta referenduma prihaja iz naših kolegov na zelo levi strani, se kaže v njihovi preslepitvi državljanov Republike Slovenije, pri zbiranju podpisov, ker sami vedo, da Ustava Republike Slovenije takega referenduma ne dovoljuje. Je pa priročno, da Levica državljankam in državljanom na legalen način pobere osebne podatke, ki jih bodo lahko kasneje uporabili v volilni kampanji. Sam pobude o referendumu ne bom podprl, zato bom podprl vladni sklep za prepoved referenduma. Hvala za pozornost.
Replika Miha Kordiš.
Hvala za besedo, predsedujoči. Očitno me gospod Černigoj ni prav dobro razumel, pa očitno ni razumel niti začetek in konec svojega stavka in svojega argumenta. Po eni strani lahko poslušamo kako Levica izdaja lasten narod in želi odpovedati nakupe oklepnikov zaradi tega, ker smo protidržavni. Po drugi strani pa naj bi to počeli zato, ker želimo zbirati podatke državljank in državljanov. Mislim dajte se zmeniti že med seboj kaj se sploh dogaja z nakupom tega orožja in kaj levica želi sploh doseči. Poslušamo 5 minut nazaj gospoda Grimsa iz SDS, ki pravi, da so vse orožje kupile leve vlade, po drugi strani predstavniki Nove Slovenije zatrjujejo kako je Levica izsilila vlado Marjana Šarca, da je ljudem prihranila 350 milijonov evrov in odpovedala takratni nakup oklepnikov Boxer. Mislim, še med seboj se ne znate zmeniti kaj se zares dogaja, zato ker branite nakup orožja z vsem s čimer ga lahko, tudi z lažmi. Provizije so vam pomembnejše od demokracije.
Hvala lepa. Besedo ima Lidija Divjak Mirnik.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav, minister. Kolegice, kolegi. Ja, na to temo je bilo že kar nekaj povedanega, pa mogoče v časih bi res bilo fajn, da kak poslanec premisli, pri kateri točki kaj razpravlja. Pa ne bom o tem. Zdaj, minister, vi ste o neki drugi temi sicer enkrat dejali nekako tako. Po spominu bom zdaj to povedala. Da ljudje bolje vedo, kako bodo porabili svoj denar kot država. Mislim, da je bilo takrat govora o Zakonu o dohodnini. Veste, kaj pa vam bom jaz rekla? Da naj ljudje povedo na referendumu ali želijo, da se preko 400 milijonov porabi za oklepnike, ki bodo prišli v Slovenijo, ne vem, 2026, skratka čez nekaj let. In vse to, kar ste danes vi tukaj razlagali o teh napetostih v Ukrajini in v Bosni, so seveda res, samo s temi oklepniki si danes v Ukrajini in v Bosni res ne morejo nič pomagati, ker jih enostavno še ni tukaj in jih še nekaj časa ne bo. In tudi ne vemo, če sploh bodo. V LMŠ upamo, da ne bodo. Zdaj zakaj ste skočili v luft takoj, ko se je referendum o tem nakupu orožja napovedal? Ker se očitno bojite ljudi. Ki bi vam zelo jasno, jaz sem prepričana, na tem referendumu povedali, da niso za to, da toliko, več kot 400 milijonov denarja damo za neke oklepnike. Ker preprosto gre tukaj pri vas za en orožarski biznis. Ki smo ga že videli nekoč v preteklosti. Drugič, zato ker se očitno bojite ljudi, ker toliko prepovedi referendumov kot jih je bilo pod vlado SDS-a, NSi-ja in SMC-ja in vseh tistih izgubljenih sinov v tem Državnem zboru še v zgodovini Slovenije ni bilo. Vi ste prepovedali referendum o skoraj vsakem zakonu, definitivno pa o vsakem PKP-ju. Saj vem, reševali ste življenja kao. Reševali ste življenja, zato pa imamo danes preko 6 tisoč ljudi mrtvih in zato ste kupovali tiste malo boljše golfe in zato ste kupovali tiste servetne maske. Pa ne bom se vračala na vse to. In to, kar danes tukaj počnete, ni nič drugega kot: a) zloraba oblasti, to je to, kar danes počnete, in drugič, zlonamerna uporaba zakonske norme, ki sicer dopušča prepoved referenduma, tako kot je to v 90. členu Ustave tudi zapisano. To danes počnete s tem zakonom. Zakaj? Zato ker želite speljati orožarski biznis. Simple. Konec, amen, pika. In to je pač treba povedati. Vso tisto leporečenje vaše o tem, kako se bomo združili in skupaj to kupili, pa če so ti oklepniki dobri za, ne vem, za Nemčijo in za ne vem koga vse – ja, super, fajn, za biznis gre, orožarski, vaš. Za to gre. In pa ja, ko ste prej naštevali, kaj so vse prejšnje leve vlade naredile. V programu LMŠ-ja, ki smo ga tudi zapisali, do 2026 je jasno zapisano, da se zavzemamo za investicije v novo tehnologijo, ker v današnjem svetu predstavljajo grožnjo varnosti predvsem kibernetski napadi in pa hibridne vojne. Zato imamo v LMŠ za vas predlog, da namesto, da kupujemo te oklepnike, ki bodo počeli to, kar pač bodo počeli, in bodo prišli takšni v Slovenijo kot bodo pač prišli, da zato rajši vlagamo v kibernetsko obrambo. Ne vem, v drone. Jaz nisem strokovnjak s tega področja, ne morem soditi, ampak domnevam, da tisti, ki se s kibernetsko varnostjo ukvarjajo, o tem več vedo. Razvijmo nekaj svojega. Imamo dovolj tehnoloških podjetij, imamo dovolj znanja. In tukaj bodimo prvi. Ne vem, zakaj bi morali kupovati oklepnike. In s tem bomo pa preprečili, ne vem kaj, pa še niti ne vemo kje. Pa vemo, da bodo stali čez 400 milijonov, ne vemo pa točno, kaj bo v njih, in ne vemo, če bo notri tudi vzdrževanje ali ga ne bo. Namreč takrat, ko smo imeli to debato na odboru mi na ta moja vprašanja niste odgovorili. Skratka, jaz bi vam resno predlagala, da v koaliciji in vsi tisti, ki pač podpirate to koalicijo, o tem zelo zelo razmislite. Namreč vsi vemo, da nimate tiste večine, zato smo takrat, ko se je sprejemal zakon, ne vem, če se spomnite, vi minister tega, če ste bili takrat tukaj, ampak ne glede na to, ko smo sprejemali novelo, ki zdaj dopušča prepoved referenduma, smo v LMŠ takrat opozorili, da lahko v primeru, da bo dovolj le navadna večina, pride do zlorab. Zato smo takrat v LMŠ tudi predlagali, da se prepoved referenduma sprejme z večino, isto kot zakon, ki določa referendumsko pobudo in to večjo večino smo predlagali, da ne bi prihajalo do zlorab. Zakaj? Zato, ker imamo danes viseči parlament, zato ker koalicija nima trdne večine, in zato, ker trgujete z glasovi in tako se bo zgodilo tudi danes pri tem glasovanju in tako se je zgodilo z vsem PKP in z vsemi zakoni, ki ste jih predlagali, ki smo jim v opoziciji nasprotovali, vendar ste nas vi seveda kot buldožer povozili. Zato, ker nas peljete v diktaturo in peljete nas v diktaturo že zadnji dve leti, mič po mic vsak dan. Zato, ker ste zdaj dovolili, da se odprejo nočni klubi, otroci pa še imajo zmeraj maske na obrazih, pa mi jih še imamo zmeraj tukaj in se nam ljudje norčujejo zakaj jih imamo. In potem eni vsak dan pišejo zakaj jaz tega dol ne vržem. Veste, izgubili ste kompas v tej Vladi. Zato nam pri takšnem minusu kot ste ga uspeli pridelati v tej Vladi razlagate, da nujno rabimo za preko 400 milijonov boksarjev oziroma oklepnikov. To je pa najbolj nujna investicija, ki jo rabimo. No, v LMŠ se s tem ne strinjamo, zato bomo seveda danes glasovali proti. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima minister.
Da ne bi nastajale napačne zgodbe pa vtisi. Mi ne gremo v mednarodno pogodbo zato, da bi se želeli čemurkoli izogniti. To je mednarodna pogodba za priključitev OCCAR in to so naredile tudi vse ostale države, od Združenega Kraljestva, Nizozemske in Nemčije in tukaj Slovenija ni popolnoma nič drugačna. Je pa fino, da se stvari izčiščujejo, če vemo, da v Levici so za ukinitev Slovenske vojske, vsaj poslanec Kordiš je rekel, da je za referendum, da bi vojsko razpustili in te sile priključili sistemu zaščite in reševanja, pa danes naprej vemo, da je LMŠ, da se vojska preoblikuje v žandarmerijo, ker po vaši oceni ni pravi čas za oklepnike, letalo je itak narobe stvar, skratka to bo vojska brez vsakršne resne moči. Ste pa za to, da pa vlagamo v kibernetsko varnost in drone. In naj vam povem, da točno to delamo. Mi smo začeli s preoblikovanjem sistema, da bomo centralizirali in združili vse sile, ki jih imamo znotraj Ministrstva za obrambo za kibernetsko obrambo, gradimo poseben center, zato tudi ne menjamo posebna sredstva. Delamo tudi posebne drone, ki jih dela slovensko podjetje, Darstral, jih prenavljamo, posodabljamo, celo več, štiri različna slovenske podjetja so naredila poseben dron, ki vertikalno vzleti in leti za ladjo Triglav. Reče se mu galeb. Delamo številne druge stvari. Tudi to, da smo vojsko opremili z dobro obutvijo, z oborožitvijo, da kupujemo nove pištole, da bo šlo v prenovo tudi ostalega orožja, da imajo vrezno, varno in ognjevarno opremo. Vse to delamo. Ampak na koncu to lahko delamo in počnemo in moderniziramo, je pa dobro da vemo, da je LMŠ od danes dalje za preoblikovanje Slovenske vojske v neko vrsto žandarmerijo kjer bodo imeli samo še puške in uniforme.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Marko Koprivc. Replika? Lidija Divjak Mirnik. Replika.
Gospod Tonin, jaz bi vas vljudno prosila, da tukaj ne lažete. Saj jaz vem, da NSi deluje tako kot deluje, da ste najbolj dvolična stranka, ki sploh obstaja v tem parlamentu, ampak vljudno vas prosim, da ne lažete, da si nekaj ne izmišljujete, ker jaz o neki žandarmeriji in o ne vem kakšnem preoblikovanju Slovenske vojske nisem govorila. Hvala lepa za korektnost.
To ni bila replika, spoštovani. Prosim, da se držimo Poslovnika. Besedo ima mag. Marko Koprivc.
Hvala lepa za besedo, predsednik. Spoštovani minister, kolegice in kolegi! Poglejte, zdi se mi, milo rečeno, nedostojno, res, nedostojno, da se v času največje zdravstvene krize, ki je prerastla konec koncev tudi v ekonomsko krizo, v času, ko je vlada Janeza Janše uspela pridelat 40 milijard primanjkljaja v proračunu in to ne zaradi tega, ker je sprejemala ukrepe, ki bi dejansko pomagali ljudem za prebrodit krizo, ampak zaradi tega, ker je sprejemala ukrepe, ki so predvsem pomagali in bili všečni njihovim prijateljem in s katerimi so dejansko skušali kupovat glasove. V takšnem času se vlada Janeza Janše odloči za parafiranje sporazuma za nakup orožja, dobesedno za orožarski biznis, v višini 400 milijonov evrov. Se vam zdi to dopustno? Meni se zdi absolutno nedopustno. In potem, ko opozicija zahteva, da o tem rečejo zadnjo besedo volivke in volivci na referendumu, skuša Vlada na vse mogoče načine povedat in prikazat, kako je referendum nedopusten. Ja, spoštovani, referendum je za vas absolutno nedopusten in je grožnja. To se je pokazalo. Referendum je za vlado Janeza Janše grožnja. Poleti se je pokazalo na primeru referenduma za vodo. Velika grožnja je, ker vas odnesejo ljudje, dobesedno in tako se je pokazalo na referendumu za vodo in tako bi se pokazalo na referendumu za 400 milijonov vreden orožarski biznis, v času, ko ljudje nimajo za elektriko, ko država nima za plačat medicinske sestre, ko tonemo v primanjkljaj, tak, da ga bojo še naši vnuki mogli dobesedno vračat in v tem času se vi odločate za nakup nekih Boxerjev in potem govorite neumnosti, da bomo s tem se branili pred Rusi, pa Ukrajinci. Mislim, pa ne govorite bedarij no, lepo prosim. Tako da, glejte, prosim, pamet v roke. Prosim, res, pamet v roke in dajmo si postavit kot država prioritete, sploh v teh težkih časih. Ali so res prioritete [[…]], jaz, ne bom rekel, da sem nek prijatelj ali pa zagovornik težkega oboroževanja, ampak razumem, da vsaka država potrebuje vojsko, ampak kljub temu pa je treba postavit nek vrstni red prioritet in jaz mislim, da v teh času vreči 400 milijonov za neke Boxerje, oklepnike, je absolutno nesprejemljivo. Ob tem, ko ste nam jamral, ko smo vložil zakon o izgradnji 10 tisoč novih najemnih stanovanj, da za to pa ni sredstev, da se bo to drugače rešilo, da bo to trg rešil in tako naprej. Tako da, res, na eni strani sprejemate nedopustne in nerazumne ukrepe za te težke čase, na drugi strani pa se bojite državljank in državljanov in jaz sicer mislim, da danes bo ta sklep izglasovan, kot je bil že neštetokrat pri PKP ukrepih, ampak ura, resnica prihaja, ali veste, 24. 4. se bliža in to bo glavni referendum, ki bo povedal, v katero smer državljanke in državljani Slovenije hočejo it. Ali se strinjajo s konceptom vladanja, kakršnega v zadnjih dveh letih pooseblja janšizem, se pravi oblast korupcije, »klientelizma« in kaosa ali si želijo državljanke in državljani, da se Slovenija usmeri v prihodnost, v neko normalno demokracijo, za kakršno smo konec koncev leta 1991 odločili na referendumu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Iva Dimic.
Hvala lepa. Spoštovani minister, spoštovani kolegice in kolegi! 90. člen Ustave določa referenduma ni dopustno razpisati o zakonih o ratifikaciji mednarodnih pogodb. Lahko še enkrat ponovim, kajne. Referenduma ni dopustno razpisati o zakonih o ratifikaciji mednarodnih pogodb. Se pravi, če Državni zbor dopusti ta referendum, krši Ustavo in dragi kolegi, gospe in gospodje iz koalicije KUL, lahko rečem, da so vas velikokrat polna usta slovenske Ustave. Velikokrat mahate s to slovensko Ustavo vsem, bom rekla, poslancem, ki smo del vladne koalicije, vendar danes ravno vi evidentno in neposredno nasprotujete slovenski Ustavi. Res je danes je bilo slišati to je zloraba referenduma in onemogočanje razvoja Slovenske vojske, onemogočanje razvoja Slovenske vojska. Vemo kakšne ocene kakšno je bilo stanje v Slovenski vojski preden smo mi bom rekla preden je Slovensko vojsko prevzel minister Matej Tonin in premalokrat se zavedamo, da je obramba države izjemnega pomena. Govorilo se je danes o stanju na vzhodu Ukrajine, da želimo prispevati h krepitvi miru in varnosti, ker katera kvaliteta za človeka je največja? Da živi v miru in da se počuti varnega na vseh področjih. In ne govoriti, da je Ukrajina oddaljena in da na Slovenijo ne bo imela posledic. Vsaka vojna je oddaljena in vsaka vojna ima na vsako državo posledice. Lahko rečem, da beseda, da je bilo članstvo za Nato pakt priklopljeno ali pa članstvo v Nato paktu, da je zgrešeno odločitev. Ja, za nekoga mogoče res, ampak mislim, da za tistega, ki želi svojemu narodu dobro, da vsekakor to ne moreš reči, ker še predobro se spomnim kako smo tukaj podpirali priključitev Severne Makedonija Nato paktu in tudi Evropski uniji, da se te države bivše Jugoslavije želijo se pravi vidijo priložnost za mir, za varnost svojih držav v tem, da se priklopijo, priključijo državam v Nato paktu in seveda Evropski uniji. Se pravi, da je politika Slovenske vojske, slovenske države trenutno pravilna pa ne samo Severna Makedonija. Vse nekdanje države bivše Jugoslavije si želijo to članstvo in ne razumem kako lahko nekateri bi temu nasprotovali. Bilo je rečeno, da so res konstantni poizkusi Levice tako močni, da bi razgradili Slovensko vojsko s primerjavami, da ne zagotovimo ljudem zdravstva. 2 milijardi - zgodovinsko – se namenja slovenskemu zdravstvu. Slovenskemu šolstvu, vrtcem tudi kulturi in primerjati in na način ali ni bolje, da nekdo nekaj dobi kakor izgubi ja seveda je zloraba je onemogočenje razvoja Slovenske vojske. Jaz sama želim živeti v varni, svobodni, mirni, pravični Sloveniji in mislim, da vsi državljanke in državljane in da je Slovenska vojska eden izmed temeljev tega. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima dr. Matej Tašner Vatovec.
Hvala. Varna, svobodna in pravična Slovenija ni že vsaj 2 leti od kar ste vi na oblasti, do kar ste v bistvu sesuli vse sistem. Tako, da če je kdo kaj ogrožal, ogrozil in dejansko uspel sesuti kakšne sistem, če govorimo od zdravstva do tudi medijev in tako naprej je to vaša Vlada bila super uspešna. Kar se tiče stanja Slovenske vojske. Vsi ponavljate to laž, da je Levica za ukinitev Slovenske vojske dejstvo pa je, da po drugi strani ima minister Tonin nekoliko preambiciozne poglede ali pa malo prenapihnjene, spremenjene poglede na to kakšno je dejansko stanje. Če vam parkrat pustijo napad bombe tam po poligonih, pa vas malo vozijo naokoli s tankci pa Američani s F-16, to še ne pomeni, da bo Slovenska vojska postala velesila v razmerju kot, ne vem, kakšna druga evropska vojska. Problem je v tem, da tudi če mi kupimo teh 50 boxerjev, to še vedno ne bo nekaj, kar bo služilo obrambi države. Tega se vsi dobro zavedamo, tudi vi, minister Tonin, veste, da ti oklepniki niso primerni in ustrezni za dejansko izpolnjevanje ustavne vloge Slovenske vojske, in to je obramba domovine. Tako je to pač neko nategovanje, oprostite izrazu. Pač, vi blatantno od začetka tega mandata skušate zagnati čim več denarja za nakupe nesmiselne vojaške opreme. Druga stvar, kar se tiče napetosti v Ukrajini. Glejte, zelo preprosto, gre za čisto geopolitično igro med dvema velesilama, ZDA na eni strani, Ruska federacija na drugi, ki si želijo – kaj v Ukrajini? – nadzor nad naravnimi bogastvi. Ukrajina je eno zadnjih ključnih nahajališč oziroma država, bogata s premogom, plinom, nafto itd. In tu je v bistvu bitka med tem, kdo bo nadziral Ukrajino, kdo bo imel dostop do teh naravnih virov. In vi zagovarjate to, da mora Slovenija sodelovati pri tem plenjenju. Mislim, jaz tega ne razumem. In to je problem Nato pakta, to je problem – Nato pakt ni nič drugega kot ena platforma za uveljavljanje geopolitičnih interesov zahodnih velesil in druga platforma za servisiranje orožarske industrije, in vemo, da je ameriška ena med največjimi. Tako tu res nimate nobenega resnega argumenta, ob tem ko v enačbo vnesete trenutno stanje v Republiki Sloveniji. Če govorite o varnosti, govorite o svobodi, o pravičnosti, dajmo pogledat, v kakšnih razmerah delajo medicinske sestre, negovalke, socialni delavci, v kakšnih razmerah delajo učitelji in s čim se soočajo ljudje, ko dobivajo položnice po 200, 300 evrov za plačilo elektrike, za ogrevanje itd., hrana, kruh se je za 200 % podražil in tako naprej. In v teh realnih situacijah vi še vedno uspete brez kančka slabe vesti zagovarjati to, da je treba skoraj pol milijarde evrov zagnati za 50 oklepnikov, ki jih Latvija čaka že več let po tem, ko so jih že plačali in kupili. Tudi argument o tej mednarodni pogodbi. Poglejte, ustavo je treba vsebinsko kdaj tudi brati. In tu ne gre za nobeno mednarodno organizacijo, ki bi uresničevala neke multilateralne naloge, kot sem že rekel v stališču, v primerljivosti zveze Nato ali pa kakšne druge oblike. To je enostavno pač nek način, s katerim je našel prodajalec teh boxerjev platformo, ta konzorcij več držav, ki jim bo ta vozila prodal. Saj gre izključno za samo en model vozila, ki se prodaja različnim državam. In to definitivno ni mednarodna organizacija v smislu nekega mednarodnega sodelovanja. Tako se nam zdi nesmiselno, ne samo nakup, ampak tudi prepoved referenduma. Kot rečeno, Vlada, ki se boji lastnega ljudstva, je slaba vlada in v bistvu kaže predvsem na svojo nemoč in na strah pred tem, da izgubi svojo oblast.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Branislav Rajić.
Hvala lepa, predsednik. Dober dan še s te strani! Mene moti, da je stranka, ki ji minister pripada, ves čas nasprotovala ravno izvedbi referendumov, zdaj pa ravno to hoče. Torej, daje se vtis, da hočete izpeljati posel na vsak način. Vsi vemo, da je tu veliko mleka in še več smetane, in upravičena je ta bojazen, da gre samo za neko hlastanje tudi po tem, da se nekako do te smetane pride ob pravem času. Najbolj me pa moti, da izkoriščanje neke take hudo nevralgične in zelo boleče teme, kot je Ukrajina in grožnja vojne, ki bi se lahko zgodila vsak čas, da se zdaj to izkorišča, da bi se prepričevalo ljudi, najprej poslance, nato pa ljudi, da je ravno zdaj treba iti v nakup teh boxerjev. Za to gre ogromno denarja in zaradi tega bomo v še večjem dolgu. Zato je treba povedati, ali je to res tako nujna zadeva, glede na to, da se vam mandat izteka in na negotovost, ali ga boste vnovič imeli. Torej, ali ne bi bilo bolje uporabiti ta denar za reševanje zdravstva, ki je res na psu, ali mogoče za soočanje z epidemijo, ker ne vemo, v kakšni obliki se bo pojavila naslednji teden ali naslednji mesec. Mi tudi v SAB-u želimo seveda razvoj slovenske vojske, nismo pa sigurni oziroma smo popolnoma prepričani, da nakup teh oklepnikov res ni najbolj primeren vzgib razvoja slovenske vojske. Ta vozila so primerna bolj za neka druga področja. In če si predstavljate, da drvijo te tanki od Radovljice proti Ljubljani ali ne vem kaj, mislim, samo če si umestite idejo o gibanju teh vozil skozi našo državo in kako bi v vojni delovala, meni to res ne izgleda kot neka najbolj primerna rešitev. Dopuščam pa, da nisem za to seveda strokovnjak, ampak gre za to, da imamo veliko drugih možnosti in ta res ni najboljša. Komu se pa mora poplačati nek dolg ali izpolniti obljuba, to je drugo vprašanje. Tudi mi smo iz drugih strank vedno bili v kontaktih z veleposlaniki držav iz Nata in tisti, ki so najbolj prominentni v tej organizaciji, ob nastopu vsakega novega veleposlanika je resno vprašanje, kdaj boste začeli več denarja za Nato. Torej tu je že jasen vzgib, da gre za izrazito željo, da se izpelje posel, ne pa neka iskrena težnja, da se razvije naša vojska. In če ste danes bili pozorni, minister se res trudi, da pač to utemelji. Seveda na svoj način je rekel »Uredili smo obutev slovenske vojske, zdaj pa boxerji«. Pa dobro, kaj mi nimamo nič vmes med obutvijo in med boxerji, da se ta vojska širi, razvija in izboljšuje, ampak da zdaj še od obutve moramo iti. Tako, da tu je že, se vidi, da nekaj enostavno mora biti problematičnega. Seveda, minister, jaz vas razumem, da pravite »Cena je nedorečena,« ampak ona vsakič bolj poskakuje in nagiba se že do višine ali do sofisticiranosti teh Nasinih vesoljskih plovil. In praktično boste v primežu, če se bo tako izpeljalo, da se nekaj podpiše in da se šele potem dogovarja, za kaj konkretno gre. Referendum je zato res najboljši odgovor, kaj je misel o tem najširšega števila ljudi. Zato poskus njegove preprečitve ne more biti domoljuben, ne more biti pošten in na vsak način vzame tisto osnovno demokratsko komponento temu, čemu je pač referendum namenjen. V tem smislu pa morate razumeti, da bomo v SAB-u glasovali proti. Hvala.
Besedo ima minister.
Referenduma ne prepoveduje vlada, ampak tako veleva ustava. Vas pa, spoštovani kritiki, jaz imam zelo preprosto vprašanje za vas. Dajte mi potem vi povedali, kaj pa bi vi kupili za slovensko vojsko in kdaj.
Besedo ima [[…]] Replika kdo? Kolega Rajić, imate repliko.
Hvala lepa. Kratek bom, ampak ker sem izzvan. Jaz bi kupil helikopterje recimo prej. Ker ljudje čakajo, da se [[nerazumljivo]]iz nedostopnih koncev Slovenije. To je najbolj potrebno. V Mariboru imamo občasno helikopter na voljo in je velikokrat težava s tem, da ne govorim o tem, da je veliko športnikov, veliko plezalcev, veliko ljudi, ki se jim zgodi nesreča, bolnikov, ki rabijo nujno poseg, na katerega iz Goričkega ne morejo priti do kliničnega centra v Ljubljani. Tako, da vprašanje je čisto kratko in odgovor še bolj: helikopterje za primerljivo ceno. Hvala.
Hvala lepa. Gospod minister, imate besedo. Če je še čas.
Helikopterje kupujemo in tudi [[znak za konec razprave]] 30 milijonov evrov vlagamo v obnovo obstoječih helikopterjev. Tako, da na floti helikopterjev delamo intenzivno.
Hvala lepa. Replika kolega Kordiš.
Hvala. Ker smo se očitno že večkrat narobe razumeli okoli helikopterjev. Zagotovo potrebujemo helikopterje, lahko tudi v vojaškem sestavu, z namenom uporabe za zaščito in reševanje. Helikopterje, ki jih aktualna vlada kupuje, je pa enako kot z oklepniki. Njihov namen, uporaba za potrebe Nato pakta, konkretno za specialne sile znotraj Nato pakta. In to pač niso helikopterji, ki bi bili prednostno namenjeni zaščiti in reševanju in uporabi doma.
Hvala lepa. Nimate več časa žal. Besedo ima Mojca Škrinjar.
Hvala lepa. Varnost je temeljna človekova potreba, lažna je dilema kruh ali orožje. Brez varnosti ne bo niti kruha, niti plač, niti penzij. Domovino se brani dejansko fizično, ne pa s cvetjem kot je, denimo, pred mnogimi leti ko smo bili še najstniki opevala pesem o tem kako ne bo več pekla, niti nebes, kako naj ne bo več držav, ker potem se ne bo treba za nič boriti in kako ne bo niti posesti več in da bomo vsi eno. To je morda bilo dobro za najstnike, morda smo to kot mladi verjeli, ko je slavni pevec pel to iz svoje večmilijonske vile. Pesem je pa Imagine. Kot sem pogledala, čeprav sem v tej sestavi prvič v parlamentu, kot sem pogledala tudi po podatkih in pisanju časopisov je se z nakupom Boxarjev ukvarjala že ministrica Katičeva. Imamo tudi mednarodne pogodbe, smo v Natu in dejansko smo sedajle na robu najhujšega konflikta po hladni vojni. In seveda kdor danes ne podpira naše obrambe, obrambe naše domovine, ki se kot širša začenja na robu meja EU, potem pa res živi še v najstniških letih. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima Luka Mesec.
Hvala lepa. Interes Slovenije bi moral biti predvsem, da se konflikt v Ukrajini razreši na miren način in da to ostane regionalen konflikt, ne pa da preraste v vseevropsko vojno, kakor zadnje čase strašijo različni mediji. Kdo misli drugače ne živi v najstniških letih, ampak živi v nevarnih iluzijah. In nevarna iluzija je tudi, da bomo z nakupom teh oklepnikov Slovenci in Slovenke, da bo Slovenija zaradi tega bolj varna. Nič bolj varna ne bo. Oklepnike se kupuje izključno za misije Nata v tujini in za te oklepnike bomo plačali ogromno ceno, ki se je v šestih letih odkar se je začelo o tem nakupu govoriti, podvojila. Začetna cena je bila, če spomnim, 212 milijonov evrov, sedaj se govori o 407 milijonih evrov. Se pravi, 200 milijonov evrov se vmes izgublja. Za ta denar bomo dobili celo manj vozil kot je bilo mišljeno. In tretjič, to kar pravi minister Tonin in zaradi česar imamo danes to razpravo in glasovanje je navadno zavajanje. Slovenija se ne pridružuje nikakršni mednarodni organizaciji. OCCAR ni mednarodna organizacije kot OECD, EU, Svetovna banka ali kaj podobnega. OCCAR je navaden konzorcij držav, ki bodo skupaj kupile orožje. In to je vse. Zakaj se pogovarjamo o tem, da je to mednarodna organizacija? Izključno zaradi tega, ker v 90. členu naše ustave piše, da so referendumi o pridruževanju mednarodnim organizacijam nedopustni. In zato se minister Tonin skriva za fasado mednarodne organizacije, čeprav vsi vemo, da gre zgolj in izključno za nakup orožja. Če gre v organizaciji OCCAR še za kaj drugega kot je nakup orožja bom vesel vaše razlage, gospod Tonin. Bomo pa v Levici seveda glasovali proti temu nedemokratičnemu in nesmiselnemu sklepu.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Branko Grims.
Hvala še enkrat za besedo. Danes smo pač v vlogi ko želi Vlada Republike Slovenije uresničiti zavezo, ki so jo pred mednarodno skupnostjo dale levičarske vlade Republike Slovenije. Če gremo po vrsti. Prvo zavezo je dal Tone Rop, potem je to ponovila naslednja vlada, ki jo je vodila SD, nato je Alenka Bratušek poslala izrecno izjavo o tem, da se zavezuje k povečanemu nakupu orožja, pa tudi za katere sisteme gre se je odločilo že v tistem času in na koncu je vlada v kateri je bila ključna levica, saj je omogočila njen nastanek in je bila pravzaprav tam neka nadvladna stranka, to je bila vlada Marjana Šarca poslala dokončno zavezo o nakupu tega oborožitvenega sistema v mednarodno skupnost. In danes ta ista Levica zganja pritlehno demagogijo, lažje nesmrtna duša levičarjev kot pravi krog Vatsava Havla za zgodovino in se spreneveda kot da je to bila odločitev te Vlade in da je ta Vlada se sama izmislila za to, da bi šla v nakupe oborožitvenih sistemov. To je seveda hkrati tudi dokaz kako pritlehen odnos imajo v Levici do varnosti ljudi, saj gre za uresničevanje mednarodnih pogodb. Še enkrat opozarjam, h katerim so nas zavezali levičarji vključno z Levico v času njene Vlade. In po drugi strani kako malo jim pomeni verodostojnost. Verodostojnost pa je veliko, zlasti v poslovnem svetu. Če nisi verodostojen v mednarodni skupnosti se te ljudje izogibajo in za verodostojnost v tem primeru gre. Gre pa seveda še za veliko več od vsega o čemer smo danes govorili. Vojska je steber državnosti in nekateri se pač predstavljajo, da bodo državo uničili, da uničujejo Slovenijo in volitve, ki so pred nami bodo izbira med tistimi, ki Slovenijo gradimo in med Levičarskimi rušitelji, ki jo uničujete. Tukaj se odloča o tem, da se ponovno obnovi enega od ključnih sistemov države, da se ponovno okrepi ta steber. Greba je pa vedeti, da je to samo prvi korak, kajti Slovenska vojska potrebuje vsaj še dvoje, potrebuje ustrezno nagrajevanje, tako da se bodo ljudje odločali za vojaški poklic in seveda, da bo ta, ker je morda še pomembneje ustrezno vrednotenju družbe, da bo domoljubje dejanska vrednota kateremu bodo sledili vsi, da bo domoljubje vrednota o katerem bodo otroci ustrezno poučeni v šoli, ne pa kakšne LGTB plus kulturno-marksistične, ideološke neumnosti h katerim jih nekateri poskušate posiljevati. Domoljubje je tisto na kar so se sklicevali vsi predsedniki Republike Slovenije od njenega nastanka, od samostojnosti pa do današnjega dne in gre za to, da se domoljubje ne uresničuje samo v besedah, uresničuje se v dejanjih. Danes je priložnost za to, danes gre za to, da omogočimo s tem ko sprejmemo predlagani sklep, prvi korak k temu, da se ponovno okrepi vojska kot steber državnosti in to v času ko so nas mednarodne izkušnje, tudi zgodba z ilegalnimi migracijami, masovnimi, leta 2015, 2016, jasno izučile, da se v praksi lahko v določenih primerih pač zanašamo samo sami nase. Ko pa gre za tisto splošno kolektivno varnost, pa je treba vedeti, da nam te stvari omogočajo, da mnogo prihranimo v resnici, kajti s tem samo vzdržujemo enega od sistemov h katerim se Slovenija zavezana pred mednarodno skupnostjo, ostalih mnogo dražjih kot recimo tiste države, ki igrajo na nevtralnost, pa nam ni potrebno, ni nam potrebno imeti lastnega letalstva, ni nam potrebno imeti vojnega letalstva v polnem pomenu in vsega tistega kar pa res zelo veliko stane. Zaradi tega se je treba zavedati, da je to pametna naložba, racionalna naložba, predvsem pa je to tudi naložba v razvoj, kajti danes je svet tak, da se najsposobnejši, mlade družine, podjetja, kapital, selijo tja kjer se ljudje počutijo varne. Varnost pa je tisto, da kar imamo Slovenke in Slovenci po Ustavi vso pravico, kar ima pravico vsak državljan in naša dolžnost je, da jim to tudi zagotovimo, tudi s tem, da razgalimo tako demagogijo kot sta jo počeli vi, ko ste zbirali podpise, ste dobro vedeli, da na vaš predlog, na vašo zahtevo je bilo v Ustavo zapisano določilo, da ni dopusten referendum o mednarodnih pogodbah in pa o sistemih, ki zadevajo varnost in obrambo države, ne vas osebno, vaših predhodnikov, ampak levičarji so to zahtevali, vi pa ste ljudi vlekli za nos in zbirali njihove podpise. Kar pomeni, da ne samo, da vam ne gre za varnost ljudi, do njih imate tudi, po domače rečeno, negativen odnos in se iz njih delate norca. To veliko pove o vas, žal tudi pove veliko o vašem odnosu do domovine Slovenije in v resnici, ko odločamo o teh temeljnih stvareh, bi prav zato, ker gre za Slovenijo, sam osebno želel, da bi bil to plod konsenza. Žal je za konsenz vedno tako, da se je potrebno pogovarjat racionalno. V teh zgodbah, kot smo jim bili priča v minulih tednih, v tem Državnem zboru, ko gre za levo stran, ni prav veliko posluha in pripravljenosti. Do konsenza smo še daleč, ampak jaz upam, da nekoč bo vendarle sestava drugačna in da bo tudi konsenz možen. Ko gre za zunanjo politiko, ko gre za varnost, ker bi bilo to dobro za Slovenijo, dobro za slovenske državljanke in državljane in za njih v resnici gre.
Hvala lepa. Replika ni mogoče, ker nimate več časa. Ampak, dejstvo je, da ste vsi razpravljavci, ki ste to želeli, dobili besedo in da čas, določen za razpravo še ni potekel, zato sprašujem, ali želi na podlagi 71. člena Poslovnika zbora še kdo razpravljat? [[Da.]] Ugotavljam, da ja, bom sprožil listo. Prosim, da se prijavite tisti, ki ste zainteresirani. Prijave potekajo. Ker je manj kot minuta na razpravljavca, ne bo delitve časa. Zaključujem razpravo. Prehajamo na odločanje. Poslanke in poslance prosim, da preverite delovanje glasovalnih naprav. Prehajamo na odločanje o predlogu sklepa. Glasujemo. Navzočih je 77 poslank in poslancev, za je glasovalo 43, proti 30. [[Za je glasovalo 43.]] [[Proti 30.]] Ugotavljam, da je sklep sprejet. S tem zaključujem to točko dnevnega reda. Prehajamo na 3. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O INTERVENTNIH UKREPIH ZA PODPORO TRGU DELA, v okviru nujnega postopka. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavnici Vlade, gospe Mateji Ribič, državni sekretarki na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti.
Hvala predsedujoči za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci! Predlagani predlog zakona o interventnih ukrepih za podporo trgu dela predvideva enkraten časovno omejen odstop od veljavnih določb Zakona o urejanju trga dela, glede instituta začasnega in občasnega dela upokojencev. Z zakonom se predlaga odstop od določb 27.c člena tega zakona. Hitro naraščanje okužb s Covid-19 je imelo in še vedno ima za posledico obsežne odsotnosti zaposlenih, bodisi zaradi bolniškega staleža, bodisi zaradi odrejene karantene, kar v podjetjih povzroča motnje poslovnega procesa, predstavlja pa tudi hude težave pri organizaciji delovnega procesa. Problem tako nastale odsotnosti se lahko vsaj deloma omili s povečanjem dovoljenega obsega začasnega in občasnega dela upokojencev, ki je urejeno v Zakonu o urejanju trga dela, saj gre pri upokojencih velikokrat za bivše zaposlene, ki so za delo že usposobljeni in se lahko najhitreje vključijo v delovni proces ali pa za osebe, ki so s procesom dobro seznanjene in pri podjetjih opravljajo delo preko instituta začasnega in občasnega dela upokojencev.
Spoštovani, prosim malo tišine. Res, dajte, če si morate kaj povedat šepetajte ali pa pojdite v avlo. Hvala lepa.
S Predlogom zakona o interventnih ukrepih za podporo trgu dela se torej predlaga izjemo od zakonske ureditve in sicer v obliki povečanja mesečnega in letnega dovoljenega obsega opravljenega začasnega in občasnega dela upokojencev, z veljavnostjo do konca leta 2022. Po trenutno veljavni zakonski ureditvi lahko upokojenec opravlja začasno in občasno delo v obsegu največ 60 ur na koledarski mesec, predlog interventnega zakona pa ta obseg zvišuje na 90 ur mesečno. Po veljavni ureditvi lahko upokojenec začasna in občasna dela opravlja tudi 90 ur mesečno, vendar največkrat trikrat letno. Ta maksimalna višina se s predlogom interventnega zakona spreminja na največ 120 ur. Nenazadnje Zakon o urejanju trga dela tudi določa, da se pri delodajalcu, ki zaposluje več kot 2 tisoč delavcev, lahko opravi največ 3 tisoč 750 ur začasnega in občasnega dela upokojencev. Z obravnavanim interventnim zakonom pa se predlaga uvedba nove kategorije, in sicer se pri delodajalcu, ki zaposluje več kot 4 tisoč delavcev, lahko opravi največ 7 tisoč 500 ur začasnega ali občasnega dela. Vse predlagane spremembe bi v primeru sprejema interventnega zakona veljale do 31. decembra 2022 brez predvidene možnosti podaljšanja. V primeru sprejema zakona pa bo ministrstvo novi začasni zakonski ureditvi prilagodilo tudi odredbo o višini urne postavke in višini dohodka za opravljeno začasno in občasno delo upokojencev. Višina dohodka za opravljanje tega dela v seštevku koledarskega leta se bo z odredbo v primeru sprejema zakona zvišala premo sorazmerno z zvišanjem fonda ur, ki se predlaga z interventnim zakonom. Na ta način se bo ne glede na predlagano zvišanje fonda ur ohranila višina minimalne urne postavke za opravljeno delo upokojencem. Želeli bi še izpostaviti, da predlog interventnega zakona za upokojence, ki se poslužujejo začasnega in občasnega dela, ne uvaja obveznosti. Gre namreč za svobodno odločitev upokojenca ali bo te spremembe koristil ali ne. Z interventnim zakonom se tako zgolj omogoča večje število opravljenih ur v okviru instituta začasnega in občasnega dela, nikakor pa se upokojencem ta obveznost ne nalaga. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Evi Irgl.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na 72. nujni seji kot matično delovno telo obravnaval predlog Zakona o interventnih ukrepih za podporo trgu dela, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo predložila Vlada s predlogom za obravnavo po nujnem postopku. Odboru je bilo najprej posredovano številno gradivo. Pri delu odbora pa so sodelovali predstavniki predlagatelja, Zakonodajno-pravna služba, predstavnik Državnega sveta, predstavniki Obrtno-podjetniške zbornice, Trgovinske zbornice, Konfederacije sindikatov Slovenije Pergam in Zveze svobodnih sindikatov. Predstavnica predlagatelja je predstavila predlog zakona. Predstavnik Komisije Državnega sveta za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide pa je predstavil mnenje komisije in povedal, da komisija predlog zakona podpira. Na podlagi razprave in vseh prejetih informacij je komisija sprejela tudi dodatni sklep, na podlagi katerega poziva predlagatelja, da v nadaljevano zakonodajnega postopka ali po njem preuči možnost upoštevanja pripomb Sindikata upokojencev Slovenije glede dviga urne postavke za začasno in občasno delo upokojencev na 6,17 evra, kolikor znaša urna postavka za delo študentov, ter na navedeni podlagi uskladi vsebino odredbe o višini urne postavke in višini dohodka za opravljeno začasno ali občasno delo, ob tem pa poskrbi tudi za ustrezno raven zaščite upokojencev kot posebej ranljive skupine delovno aktivnega prebivalstva. Odboru je bilo posredovano tudi mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona preučila z vidika njegove skladnosti z ustavo, pravnim sistemom in z zakonodajno-tehničnega vidika. Dala pa je pripombe k 1. in 2. členu. Odboru so bili predloženi tudi predlogi in pripombe zainteresiranih in strokovnih javnosti, ki so predloženo besedilo zakona v večini pozdravili. Konfederacija sindikatov Slovenije Pergam in Zveza svobodnih sindikatov pa sta opozorila, da bi se morali predhodno v okviru socialnega dialoga dogovoriti najprej o višini urne postavke pod spremenjenimi pogoji. V razpravi so nekatere članice in člani odbora menili, da je sama ideja o ponovni aktivaciji upokojencev v trenutnih razmerah sicer legitimen predlog predstavnikov interesov delodajalcev, opozorili pa so na možne negativne učinke. Nekateri so poudarjali, da je sprememba zakona dobrodošla, saj delovne sile dejansko manjka, drugi pa so menili, da prihaja prepozno. Državna sekretarka je povedala, da gre za prostovoljno delo Vlada pa tudi glede na pripombe, da je namen zakona dober, časovno pa prepozen. Nasprotno meni, da vsebina zakona prej ni bila mogoča saj so bili starejši med najbolj ranljivimi in jih prav, zato prej niso vključevali v trg dela. Ker k predlogu zakona na matičnem delovnem telesu niso bili sprejeti amandmaji Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide Državnemu zboru predlaga, da predlog zakona v interventnih ukrepih za podporo trgu dela sprejme v predloženem besedilu. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališče poslanskih skupin. Tadeja Šuštar Zalar bo predstavila stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati.
Hvala za besedo. Zaradi širjenja okužb s Covid-19, ki ima za posledico obsežne bolniške odsotnosti zaposlenih v podjetjih prihaja do motenj poslovnega procesa. Odsotnost zaposlenih v posameznem podjetju predstavlja hude težave pri organizaciji delovnega procesa, kar lahko privede do še večih motenj v oskrbovalnih verigah. Zaradi pomanjkanja delavcev na trgu dela še posebej delavcev v zdravstvu, socialno varstvenih zavodih, domovih za ostarele in negovalnih delavcev smo se odločili, da obseg dela, ki ga lahko upokojenec opravil v okviru začasnega in občasnega dela v enem mesecu povečamo z 60 na 90 ur mesečno. Do konca leta 2022 predlagamo, da upokojenec v koledarskem letu lahko največ 3-krat namesto 90 ur opravi 120 ur na mesec, najvišje dovoljeni seštevek ur v koledarskem letu pa se zviša na tisoč 80 ur. Upokojenec lahko delo opravlja pri več delodajalcih hkrati, vendar v seštevku ne spre preseči predpisane omejitve glede števila ur in višine dohodka. Začasno se omogoča tudi, da se lahko pri delodajalcu, ki zaposluje več kot 4 tisoč delavcev opravi največ 7 tisoč 500 ur začasnega in občasnega dela v koledarskem mesecu. Rezultati raziskave, poklicni barometer so za leto 2022 napovedali primanjkljaj za poklice iz zdravstvene oskrbe, informacijskih tehnologij, šolstva, gradbeništva, prometa, gostinstva in skupine poklicev za neindustrijski način dela. Med 177 poklici jih je kar 108 takih, kjer se predvideva primanjkljaj kadra se bodo potrebe delodajalcev presegle ponudbo na trgu dela. Delo je bilo v slovenski družbi že od nekdaj spoštovano. Z novimi tehnologijami in tehnološkim napredkom prihajajo priložnosti, da delo naredimo po meri človeka. Izhodišče iz sedanjega mandata je obetavno. Naše odločitve in ukrepi v času pandemije korona virusa danes rezultirajo precejšnji in stalni gospodarski rasti. Imamo rekordno nizko brezposelnost in rekordno visoko število zaposlenih. Ljudem smo zagotovili ustreznejše plačilo za opravljeno delo, zvišali smo minimalno plačo. Omogočamo razvoj kompetenc in veščin, ki vodijo do bolj kakovostnih in bolje plačanih delovnih mest. Glavni cilj predloga zakona je omiliti posledice pomanjkanja delovno sile, do česar prihaja, zaradi velike zaposlenosti in splošnega pomanjkanja delavcev ter, zaradi obsežnih bolniških odsotnost zaposlenih kot posledice epidemije Covid-19. V Novi Sloveniji – krščanski demokrati bomo predlog zakona podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Vojko Starović bo predstavil stališče Poslanske skupine Alenke Bratušek.
Predsednik, hvala za besedo. Spoštovani! Občasno in začasno delo namenjeno upokojencem tem omogoča delo po civilno pravni pogodbi s čimer ohranjajo možnost individualnega udejstvovanja in lahko poskrbijo tudi za dodaten zaslužek. Po trenutni zakonodaji lahko začasno in občasno delo posamezen upokojenec opravlja največ 60 ur v koledarskem mesecu in ne več kot 720 ur letno. Ne glede na to pa je dejstvo, da vedno več upokojencev razmišlja o bolj aktivni participaciji v družbi in posledično ponovnem delu oziroma vključitvi oziroma vstopu na trg dela. Število upokojencev, ki se odločijo za tovrstno obliko zaslužka, je tako naraslo, še preden je nastopila epidemija. V SAB se že ves čas zavzemamo za to, da bi upokojenci lahko delali brez omejitev. Točnih podatkov o tem, po kakšnih občasnih in začasnih delih najraje posegajo upokojenci, sicer ni na voljo, so pa podatki pri Statističnem uradu, ki kažejo, da se največ upokojencev zaposluje v zdravstvu. Predlagatelj s spremembo začasnega dela, ki je dopuščen upokojencem, omogoča, da je ta ukrep ponovno pri polni zaposlenosti aktualen in predvideva aktivacijo bivših zaposlenih pri posameznem delodajalcu, ki so za delo že usposobljeni in se zato lahko najhitreje vključijo v delovni proces oziroma za osebe, ki so že seznanjene s posameznim delovnim procesom že zdaj in opravljajo delo na podlagi predmetnega instituta. Po novem predlogu bodo lahko tako upokojenci delali največ 90 ur na mesec, seštevek letnega izkupička pa ne sme preseči 1.080 ur. Strinjamo se, da predlog zakona na tak način priznava njihov potencial doprinosa družbi, zlasti potem, ko so se v času epidemije covid-19 zaradi številnih omejitev, ki so jim bile odrejene, počutili precej odrinjene, na kar smo v SAB tudi dosledno opozarjali. Preden zaključim, naj opozorim še na izračun SUS, ki pravi, da bo zaradi doseganja višje letne kvote ur ob nespremenjeni letni omejitvi zaslužka višina postavke nižja od trenutno veljavne, ki znaša 5,5 evra. Zato se pridružujemo pozivu k razmisleku o zvišanju urne postavke tudi na zakonski ravni. V SAB predlog podpiramo. Tudi sami se zavzemamo, ne glede na okoliščine, da delo po upokojitvi ni omejeno ali prepovedano, saj to mnogim daje življenjsko energijo, spet drugim pa prepotrebna sredstva za normalno preživetje. Upokojenci so naša zakladnica izkušenj in znanj. Njihovo delo in napori pa so nam zagotovili solidne osnove za današnje delo in bodoče delo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Branko Simonovič bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije.
Hvala za besedo, predsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Namera Vlade, da posredno preko pobude Državnega sveta, da se z ukrepom povečanja obsega začasnega in občasnega dela upokojencev omili posledice izpada delovne sile zaradi obsežnih bolniških odsotnosti ter odsotnosti zaradi karanten zaposlenih zaradi epidemije covida je po mnenju poslancev Poslanske skupine Desus na mestu, zato bomo predlog interventnega zakona podprli. Upokojenci bodo na podlagi tega predloga s pomočjo instituta začasnega in občasnega dela lahko aktivni 30 ur več kot doslej. V Poslanski skupini Desus obžalujemo, da tovrsten ukrep kot ukrep pomoči gospodarstvu oziroma tudi delodajalcem na področju javnega sektorja ni bil predviden že prej, skupaj z drugimi ukrepi v protikoronskih paketih saj bi pravočasno ublažili pomanjkanje delavne sile vsaj v tistih dejavnostih, ki niso bile zaprte. Recimo na področju javnega življenja, v socialni in zdravstveni dejavnosti ter v izobraževanju. Se pa v poslanski skupini Desus zavedamo, da ta ukrep, četudi bi morebiti nekoč postal trajen, seveda ne bo odpravil širšega problema pomanjkanja delovne sile, s katerim se Slovenija sooča v zadnjem obdobju. Demografski trendi, katerih glavna značilnost je naraščanje starejšega prebivalstva glede razpoložljivosti delovne sile za potrebe trga dela, niso spodbudni. Za slovenski trg dela je značilno, da je stopnja delovne aktivnosti med osebami, starimi 55 in 64 let, ena najnižjih v Evropski uniji. Imamo 965 tisoč zavarovancev in 624 tisoč upokojencev. Število starejših od 60 let, ki so delovno aktivni, se res postopoma povečuje. Potencialnih delavcev med 15. in 29. letom starosti pa se je zmanjšalo kar že za sto tisoč. Upokojenci, ki ostanejo delovno aktivni ali se reaktivirajo po upokojitvi, so kljub danim raznolikim možnostim redki. Le okoli 1,5 % naj bi bilo takšnih, ki se poslužujejo začasnega in občasnega dela, ki ga omogoča Zakon o urejanju trga dela. Približno 2,2 % je takšnih, ki ostanejo v zaposlitvi tudi po izpolnitvi pogojev za upokojitev in prejemajo 40 % pokojnine in približno enak odstotek je takšnih, ki so delno upokojeni, delno pa še aktivni. Tudi če bi prišteli še tiste, ki delajo po drugih civilno-pravnih pogodbah, verjetno ne bi prišlo do 10 % deleža vseh upokojenih. Pomanjkanje delovne sile ni le trenutno, problem je večplasten. Tako na primer ne bo pomagal samo dvig rodnosti niti ne samo zaostrovanje upokojitvenih pogojev, saj nam delavci preprosto bežijo drugam, kjer jim je bolje, k nam pa prihajajo delavci iz držav, kjer so zaposlitveni pogoji še slabši kot pri nas. Prihodnja politična garnitura bo zato morala odločno zagristi v ta problem. Rešitve ne bodo prišle čez noč. Potreben bo resen poseg v več področij. Zagotovo pa ne bo odveč v prvi vrsti razmisliti o sistemu plač in primernejšem nagrajevanju opravljenega dela, primernejši družbeni klimi znotraj podjetij, več spoštljivosti [[znak za konec razprave]] zaposlenih ter tudi o prihodnosti izobraževalnih procesov. Hvala lepa.
Hvala lepa. Jani Ivanuša bo predstavil stališče poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke.
Hvala lepa, predsedujoči, za besedo. Lep pozdrav še enkrat vsem prisotnim. Pri vključevanju upokojenih medicinskih sester je potrebno upoštevati dejstvo, da glede na starost sodijo v skupino z večjo verjetnostjo težjega poteka bolezni covid-19, zato menimo, da je potrebno rešitve za dodaten zdravstveni kader zagotavljati zlasti v skupini študentov medicine in zdravstvene nege ter s prerazporejanjem zdravstvenih delavcev in sodelavcev med izvajalci zdravstvene dejavnosti. Te besede nam je Vlada namenila v odgovor na poslansko pobudo. Že lani novembra smo Vladi predlagali rešitev za pomanjkanje kadra, in sicer, da v delovni proces vključijo tudi upokojence. Dejstvo je, da ne samo v zdravstvu, ampak povsod primanjkuje delovne sile, in je logičen sklep, ukrep, da povabiš k delu tiste, ki že znajo delati, saj časa za uvajanje ni. V odgovoru Vlade smo bili presenečeni, saj je nekako jasno, da če primanjkuje delovne sile, se ne ukvarjaš s tem, kdo je kriv, da je prišlo do tega, ampak iščeš rešitev. Nam se je zdel ukrep vpoklic upokojencev, ki so pripravljeni svoj zaslužen počitek zamenjati za nočno težko delo in reševanje življenj zelo na mestu. Kot že omenjeno so nas podučili, da je ta skupina najbolj dovzetna za težji potek bolezni, pa bojda ni bilo ustrezne zakonske podlage. Smo pa v Slovenski nacionalni stranki zelo veseli, da upokojenci niso več skupina, ki so bolj dovzetni za težji potek in da je Vlada le našla način, da uredi tudi možnost, da se trenutno zagato rešuje tudi z upokojenim kadrom. Mogoče predlog zakona ni najboljši, ampak glede na to, da iz terena dnevno dobivamo prošnje ljudi, ki ne morejo do zdravnikov, da jim zdravniki naredijo oskrbo ali vse ostalo, ali morajo na preveze čakati tudi do 5 dni, ker ni nikogar, ki bi jim to naredil, je predlog le korak v pravo smer. Mislim, da je vsem počasi jasno, da vlado v naslednjem mandatu čaka ogromno dela. Da bo treba ogromno napak preteklosti popraviti, če želimo delati za dobro Slovencev. Zelo je nujno, zato je tudi nujno, da v teh slabih treh mesecih vsaj takrat postavimo dobre temelje, da bo novi sestavi lažje. Zaenkrat pa smo lahko le hvaležni, da obstajajo ljudje, ki so pripravljeni še delati in pomagati, da država deluje. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev bo predstavil Jurij Lep. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Državna sekretarka, kolegice in kolegi lep dober dan! S predmetno novelo zakona se povečuje kvota možnih ur opravljanja dela v okviru instituta začasnega in občasnega dela upokojencev. To obliko v naši zakonodaji poznamo že nekaj let in se do sedaj ni izkazala za problematično, prej nasprotno. Omogoča nadaljnjo delovno aktivacijo tistih upokojenk in upokojencev, ki si to želijo oziroma so tega zmožni. Veljavna ureditev seveda vsebuje nekatere omejitve oziroma varovalke, da takšen institut ne bi izkrivljal trga delovne sile. Epidemije korona virusa je močno posegla v procese, še posebej v zadnjem valu množičnih okužb, ko je zaradi odrejenih izolacij in karanten prišlo do kroničnega deficita prisotnosti zaposlenih na delovnih mestih. Zato je odločitev predlagatelja tega zakona, da se poveča obseg začasnega in občasnega dela upokojencev logična in smiselna poteza, predvsem za tiste upokojence, ki ta institut že uporabljajo in sodelujejo v delovnih procesih znotraj podjetij in za nekdanje zaposlene, ki bi se želeli ponovno aktivirati. A zakon prihaja prepozno oziroma z njim zamujamo vsaj nekaj mesecev. Bolj kot danes bi ga potrebovali ko je bilo število okužb zaradi omikrona v naglem porastu. Današnje številke oziroma epidemiološka situacija je na našo srečo optimalnejša, samo tudi v fazi rahljanja protikoronskih ukrepov. To je več kot zadosten pokazatelj, da smo glavni vlak za to, da bi dosegli začasno nadomeščanje delovne sile že zamudili. Seveda pa moramo biti pripravljeni tudi na prihodnjo jesen in zimo, saj modela razvoja novih različic virusa žal ni mogoče napovedovati. Težava, ki se kaže pred začetkom sprejetja zakona je uskladitev oziroma zvišanje urne postavke za občasno in začasno delo upokojencev, da bo ta primerljiva s sorodnimi instituti kot je na primer študentsko delo. O tem je že bila opravljena razprava na seji matičnega delovnega telesa, prav tako pa je bila v petek v parlamentarno proceduro vložena novela zakona o urejanju trga dela, ki to vprašanje naslavlja in tudi ustrezno razrešuje. Nepovezani poslanci podpiramo čimprejšnjo obravnavo te zakonske spremembe in čimprejšnje zvišanje urne postavke. Nepovezani poslanci podpiramo čimprejšnjo obravnavo te zakonske spremembe in čimprejšnje zvišanje urne postavke. Pričakujemo, da bo svoj del naloge opravila tudi vlada oziroma resorno ministrstvo. Žal se težko izognemo tudi kritiki oziroma mačehovskemu odnosu te vlade do upokojencev, ki jih je nekaj mesecev nazaj pošiljala na prisilno upokojitev, če se spomnimo, po enem izmed protikoronskih zakonov. Ustavno sodišče je to odločitev zakonodajalca do dokončne odločitve sicer zadržalo. Spomnimo se tudi, da je vladna koalicija takšno rešitev sprejela in zagovarjala v popolni odsotnosti oziroma ignoranci do socialnega dialoga. Ne glede na to v Poslanski skupini Nepovezanih poslancev ocenjujemo, da so na vsebinski ravni predlagane rešitve smiselne in potrebne in ne krnijo pravic upokojencev do dostojne pokojnine in mirnega življenja v pokoju, ampak dajejo tistim upokojencem, ki to želijo, možnost dodatne delovne aktivacije. Vsak naj se odloča v skladu s svojimi zmožnostmi in potrebami. S tem se v teh zahtevnih epidemioloških družbenih časih kaže tudi medgeneracijska solidarnost, ki jo vsi tako radi poudarjamo. Predlogu zakona seveda ne bomo nasprotovali. Hvala za pozornost.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Marijan Pojbič. Izvolite.
Spoštovani. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke bomo predlog Zakona o interventnih ukrepih za podporo trgu dela, ki ga je v parlamentarno proceduro vložila Vlada Republike Slovenije, podprli. Imamo najvišjo gospodarsko rast in hkrati najnižjo brezposelnost, na kar smo seveda lahko zelo ponosni. Prav zato je potreben še dodaten napor, da se zagotovi kontinuirano in nemoteno delovanje gospodarstva, ki je gonilna sila razvoja in blaginje. Tukaj še posebej poudarjam, da je glavni cilj predloga zakona omiliti pomanjkanje delovne sile, do katere prihaja zaradi velikega števila bolniških odsotnosti zaposlenih ter odsotnosti številnih zaposlenih zaradi karanten, ki so odrejene bodisi njim samim bodisi njihovim družinskim članom, kar je seveda posledica covida-19. Prav tako poudarjam, da gre za začasen ukrep, ki bo veljal do 31. 12. 2022. Sedaj veljavni 27. člen zakona ZUTD-ja določa, da začasno ali občasno delo lahko upokojenec opravlja v obsegu največ 60 ur v koledarskem mesecu, pri čemer neizkoriščenih ur ni mogoče prenašati v naslednji koledarski mesec. Ne glede na navedeno lahko upokojenec opravlja začasno ali občasno delo tudi največ 90 ur v koledarskem mesecu, vendar največ trikrat v koledarskem letu, pri čemer seštevek ur opravljenega začasnega in občasnega dela v koledarskem letu ne sme preseči 720 ur. V 2. členu predloga tega zakona se predlaga izjema od navedenega pravila, in sicer na način da se upokojencem dovoli, da v koledarskem mesecu opravijo največ 90 začasnega ali občasnega dela oziroma tudi največ 120 ur v koledarskem mesecu, vendar največ trikrat v koledarskem letu. Skupni fond opravljenega začasnega ali občasnega dela na letni ravni ne sme presegati 1080 ur. Na podlagi 2. člena tega zakona se predlaga, da se pri delodajalcu, ki zaposluje več kot 4 tisoč delavcev, lahko opravi največ 7 tisoč 500 ur začasnega in občasnega dela. Gre za izjemo, ki ne bo vplivala na trg dela, saj je v Sloveniji registriranih le pet takšnih gospodarskih družb, ki zaposlujejo več kot 4 tisoč oseb. Kot sem uvodoma povedal, bomo v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke predlog zakona soglasno podprli.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavila Andreja Zabret. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, predstavnica vlade, kolegice in kolegi. Pred nami je Zakon o interventnih ukrepih za podporo trgu dela. Cilj predloga zakona je omiliti posledice pomanjkanja delovne sile, do katere prihaja zaradi obsežnih bolniških odsotnosti zaposlenih ter odsotnosti zaradi odrejenih karanten tako zaposlenih kot njihovih družinskih članov, kar je posledica epidemije COVID-19. To naj bi se doseglo s povečanim obsegom občasnega in začasnega dela upokojencev. Ukrep bi veljal do konca letošnjega leta. V LMŠ se zavedamo posledic, ki jih hitro širjenje koronavirusa in povečano število odrejenih karanten oziroma izolacij pušča na trgu dela. Zaradi tega se številna podjetja soočajo s pomanjkanjem zaposlenih, kar ogroža delovanje poslovnih procesov. Menimo, da je glede tega nujno potrebno ukrepati. Vendar pa moramo na tej točki opozoriti, da je vlada z ukrepi ponovno prišla zelo pozno ali celo prepozno. S porastom okužb se srečujemo od konca minulega leta. Minister za zdravje je že 3. januarja izrazil skrb glede porasta okužb in posledično tudi odrejenih karanten, kar bi na različnih področjih lahko vodilo v izpad delovnih procesov zaradi pomanjkanja zaposlenih. Danes pa smo v situaciji, ko je vlada praktično sprostila že vse ukrepe in iz ene skrajnosti v drugo. Pa vendar, o zakonu, ki naj bi omilil posledice pomanjkanja delovne sile na trgu dela, odločamo šele 21. februarja. Prepozno. Vendar se lahko vsi strinjamo in v LMŠ smo pristojne že večkrat opozorili, da bi morala Vlada imeti vnaprej pripravljene predloge ukrepov za različne situacije, sploh pri dejstvu, da to ni prvi val epidemije. Nedopustno je, da je potrebno pristojne vedno znova in znova opozarjati in pozivati k pomoči za posamezne panoge. Nadalje je potrebno opozoriti tudi, da predlog zakona neustrezno rešuje nastalo situacijo. Obdobje, v katerem bi veljal odstop od omejitev glede začasnega in občasnega dela upokojencev, je namreč predolgo. Epidemija koronavirusa v naši državi traja že skoraj dve leti in tako v letu 2020 kot tudi v minulem letu je v poletnih mesecih število okužb upadlo, kar je glede na napovedi zelo verjetno tudi v letošnjem letu. V predlogu zakona tudi ni navedenih nobenih posebnih pogojev, ko je možno povečati število ur dela upokojencev, kar v praksi dejansko omogoča večji obseg dela upokojencev ne glede na razlog pomanjkanja delavcev. Na to so opozorili tudi v konfederaciji sindikatov Pergam, kjer so navedli, da bi se ta oblika dela lahko razširila do te mere, da bi, citiram: »začela izkrivljati trg dela in da bi ta oblika dela postala nelojalna konkurenca delu po pogodbi o zaposlitvi, ki bi jo opravljale osebe, ki naj bi imele socialno varnost zagotovljeno že iz drugega naslova in bi bile zato pripravljene opravljati delo, za katerega bi moral sicer delodajalec nekoga zaposliti po pogodbi o zaposlitvi, za bistveno nižji strošek dela.« Konec navedka. Zato smo v LMŠ in SD vložili amandma, s katerim bi trajanje ukrepa zamejili do 30. junija 2022 z možnostjo podaljšanja. Vlada je z zakonom prišla prepozno, kar pa je pomenljivo, zakon ponovno ni bil obravnavan v okviru socialnega dialoga, in to kljub temu, da se s predlogom posega na področja, ki bi se morala obravnavati ob aktivnem sodelovanju socialnih partnerjev. S takšnimi dejanji Vlade Janeza Janše in pa tudi minister Janez Cigler Kralj jasno kaže na to, da si ne želi vzpostavitve socialnega dialoga in ponovnega delovanja Ekonomsko-socialnega sveta, da želi izključiti socialne partnerje, predvsem sindikate, iz vseh oblik sodelovanja pri pripravi zakonodaje in drugih ukrepov, ki posredno ali neposredno vplivajo na družbeno življenje prebivalcev Slovenije. Socialni partnerji imajo ogromno izkušenj in praktičnega znanja, da lahko kvalitetno, strokovno in s svojimi praktičnimi izkušnjami pomagajo pri pripravi predlogov. To bi lahko storili pri obravnavi vseh protikoronskih paketov, kar bi preprečilo številne nejasnosti in vprašanja, ki so se pojavljala v praksi, kot tudi pri obravnavi današnjega predloga zakona. Socialni dialog [[znak za konec razprave]] res ni zakonska obveznost, vendar, Vlada, spoštovanje socialnega dialoga na kaže na svoj odnos do demokracije. Predlogu zakona v LMŠ sicer ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Matjaž Han. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani podpredsednik, kolegice in kolegi. Ja, glede na to, da je Vlada danes sprostila večino ukrepov, kar se tiče karantene in tako naprej, me je strah, da ta zakon v bistvu bo zgrešil cilj. Pa vendarle. Socialni demokrati se zavedamo, da imajo v tem nepredvidljivem času epidemije covid številna podjetja težave z organizacijo delovnih procesov. Mnoga podjetja se namreč soočajo z velikim številom odsotnih delavcev zaradi izolacij, karanten, bolezni. In pa seveda tudi zaradi varstva otrok. Dejansko pomanjkanje delavcev je še posebej kritično bilo in je v tem zadnjem valu epidemije, ko prevladuje omikron, ki še posebej, ki je še posebej nalezljiva različica virusa in je povzročil največje število okužb doslej. Zato menimo, da je ta interventni ukrep, ki rešuje trenutno krizo, pomanjkanje delovne sile, na nek način odgovor v pravo smer. Vendar, kot sem že rekel, na eni strani sproščamo ukrepe, na drugi strani Vlada daje zakon v obravnavo, ki v bistvu več ne bo pomagal v tej situaciji. Podjetjem bo sicer omogočil, da zaposlijo večje število upokojencev za večji obseg začasnega ali pa občasnega dela. Na ta način bodo lahko podjetja v večjem obsegu začasno zaposlila tudi svoje nekdanje delavce, ki že imajo seveda delovne izkušnje za opravljanje določenega dela in ne potrebujejo daljšega obdobja uvajanja v njihove delovne procese. Kot sem pa že rekel se socialni demokrati sprašujemo oziroma moram reči, da kar apeliramo na Vlado, da je zopet na neki način odreagirala prepozno glede na trenutno situacijo, ki je v državi, zato za nas tudi ni sprejemljivo dejstvo, da zakon, ki posega v trg dela in vpliva tudi na položaj delavcev vložen v zakonodajni postopek brez kakršnegakoli socialnega dialoga. Nobeden me ne bo prepričal, da v kriznih časih ni moč sklicati socialne partnerje za eno mizo in če smo vsi realni in če vsi ocenjujemo oceno, v katero smer gre država in kaj potrebuje, potem je po mojem z neko drobo besedo ta socialni dialog moč tudi doseči, ampak seveda ne Vlada raje dela vse sama brez socialnega dialoga. Opozarjamo, da je potrebno v zakonih, ki vplivajo na ekonomski socialno položaj delavcev voditi dejanski obseg in nič nam ne bo pomagalo ne vem kakšni jumbo plakati, če enostavno tiste osnove nimamo, da se pogovarjamo s socialnimi partnerji. Jaz moram reči, da smo z LMŠ to, kar je rekla kolegica pred menoj vložili tudi amandma na delovnem telesu, da se ta zakon omeji oziroma, da bodo lahko delavci, upokojenci delali 90 ur na mesec do 30. 6., ker to gre za interventni ukrep, vendar je bil ta naš amandma zavrnjen. Meni je žal, ampak ne glede na to se Socialni demokrati zavedamo situacije, v kašnimi smo in zakonu ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine bo predstavil Miha Kordiš. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. S pričajočo zakonom želi vladajoča koalicija podjetjem omogočiti večje koriščanje delo upokojencev kot ga lahko koristijo danes. Razlog, povod zakaj je oblast ta zakon v parlamentarno proceduro prinesla so menda težave delodajalcev, da se z vsemi okužbami in karantenami srečujejo z izpadom delovnih zmožnosti se pravi zaposlenih, ki lahko določeno delo opravijo, ampak takoj, ko pobrskamo po zakonu po bližje vidimo, da je ta obrazložitev nekoliko privlečena za lase. Za začetek zakon ne razlikuje med delodajalci, ki imajo dejanski problem z okužbami, karantenami in tako naprej in njim proizvodni procesi iz tega naslova zastajajo in za vsemi ostalimi. Kaj to pomeni je? Da čez palec in z namenom dodatne prekarizacije trga dela in vzpostavljanje nelojalne konkurence rednim pogodbam o zaposlitvi z vsemi delavskimi pravicami, ki so na te redne pogodbe vezane Vlada širi možnost dela upokojencev. Se pravi se ne pogovarjamo niti toliko na temo interventnega ukrepa povezanega z epidemijo, ampak z namero Vlade, da še dodatno obremeni upokojence. Ti pa so že sedaj v zelo nezavidljivem položaju. Po tem, ko je človek oddelal svojih 40 let si zasluži živeti in uživati v mirni starosti, ampak kot vemo je revščina med upokojenci pri nas velika, pokojnine so zelo slabe. Namesto, da bi Vlada poskrbela za varno starost, v kateri se ljudje lahko udejstvujejo kot jim poj srce in ne, da so prisiljeni delati za mezdo se Vlada ukvarja s prekariziranjem trga dela. Urna postavka za delo upokojencev je sramotno nizka je celo nižja od študentske urne postavke in znaša 4 evre neto. Natančno zato smo po obravnavi aktualnega predloga zakona na pristojnem delovnem telesu Državnega zbora v Levici vložili novelo Zakona o urejanju trga dela, s katero izenačujemo minimalno urno postavko delavcev upokojencev neto znesku s tisto urno postavko, ki jo v neto znesku prejemajo študentski delavci. To je povišica iz 4 evrov neto na 5,21 evrov neto. Upamo, želimo, da bo ta naša pobuda sprejeta. Navsezadnje so na odboru prav vsi od nekaterih predstavnikov delodajalcev do predstavnikov Vlade spregovorili v prid tej povišici oziroma izenačitvi urne postavke dela upokojencev z delom študentom. A to problematične ambicije zakona, ki ga danes obravnavamo, v resnici v ničemer ne spremeni. Ljudem bi morali omogočiti varno starost ne pa, da oblast kroji zakonodajo na način, da bo še več upokojencev prisiljenih namesto uživanja na stara leta zasluženega počitka, prisiljenih zlagati in polniti police v svojih lokalnih Mercatorjih pa lomiti svoje hrbte v proizvodnih halah. To je popolnoma zgrešeno, je zavrženo in je nepošteno do ljudi, ki so svoj prispevek družbi že dali in si zaslužijo, da jim družba varno starost omogoči. Kot lahko zasledite iz mojih besed, bomo v Levici temu predlogu zakona seveda nasprotovali. Želimo si varne starosti za ljudi, ki so v penziji in želimo si poštenega plačila za tiste, ki so delovno aktivni, ne pa, da se na račun starosti, ki na noben način ni socialno varna s širitvijo dela upokojencev sesuva še to kolikor je rednih pogodb v naši družbi danes sploh v veljavi. Hvala.
Hvala tudi vam. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. O amandmaji h končni določbi niso vloženi. Ker matično delovno telo predlogu zakona ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji h končni določbi niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili v torek, 22. 2. 2022 v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 4. TOČKO DNEVNEGA REDA – NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O NUJNIH UKREPIH ZA OMILITEV POSLEDIC ZARADI VPLIVA VISOKIH CEN ENERGENTOM V OKVIRU NUJNEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, Jerneju Vrtovcu, ministru za infrastrukturo. Izvolite.
Najlepša hvala za besedo. Spoštovane poslanke, dragi poslanci! Na Ministrstvu za infrastrukturo smo pred tem, ko smo usklajevali ta zakon, ga tudi medresorsko uskladili, usklajevali ga tudi z ostalimi deležniki, zlasti naredili temeljito analizo zakaj je do te krize s cenami energentov prišlo. V okviru tega kot predsedujoča država članica EU, smo tudi sklicali vrh energetskih ministrov v Luxembourgu in tam smo se res temeljito pogovarjali, analizirali situacijo, ki ni prizadela le Slovenije, ampak celotno Evropsko unijo. Zdaj, razlogi za krizo, za rast cen energentov so zagotovo različni, ampak poglavitni so zagotovo porast cene plina, zmanjšanje zalog plina na ozemlju Evropske unije. Nadalje, rast cen CO2 kuponov, emisijskih kuponov. Veste, emisijski kuponi so v zadnjem letu narasli iz 20 evrov na skoraj 100 evrov. ta trenutek je emisijski kupon nekaj pod 100 evrov. torej veliko je dejavnikov, zagotovo pa tudi specifični vremenski pojavi, nizka vodnatost, s tem imajo naše hidroelektrarne tudi številne težave, da ne bo pomote. In nenazadnje tudi nekatere nepremišljene poteze glede tako imenovanega zelenega prehoda, s tem se nam ob porasti cen električne energije, ob tem da imamo vedno več porabe električne energije, dogaja, da zmanjšujemo nenazadnje tudi svojo energetsko neodvisnost. V okviru tega je Vlada pripravila kratkoročne in dolgoročne ukrepe, zelo odgovorno. Vendar, ker ne moremo gledati samo na današnji trenutek, na današnji dan, je pomembno, da najprej naslovimo tudi dolgoročne ukrepe, se pravi, kaj bo z energetsko neodvisnostjo Slovenije in Evrope v naslednjih obdobjih. Zagotovo je naša podpora Evropski komisiji za odločitev o taksonomiji, v katero je vključena tudi nuklearna tehnologija, zelo na mestu in pozdravljamo to odločitev Evropske komisije. V skladu s tem smo tudi na našem ministrstvu izdali energetsko dovoljenje za drugi blok nuklearne elektrarne v Krškem. Pri kratkoročnih ukrepih smo zasledovali dva cilja. Prvi cilj, pomoč najranljivejšim skupinam, to so zagotovo prejemniki solidarnostnega dodatka v višini 150 evrov, upokojenci, ki prejemajo pokojnino pod tisoč evrov, socialno ogrožene osebe, velike družine, to so zelo obremenjene skupine ljudi, prejemniki otroških dodatkov do šestega dohodkovnega razreda, rejniki in invalidi. Vse te osebe bodo prejele 150 evrov dodatka, tako imenovanega energetskega vavčerja, ki bo izplačan do 15. aprila. Vrednost tega ukrepa je v višini 106 milijonov evrov, kar pa ne bremeni proračuna, ampak v skladu s toolboxom Evropske komisije gredo ta finančna sredstva iz Podnebnega sklada. Boste rekli, ja, ampak ta sklad je bil namenjen našemu zelenemu prehodu – da, vendar je to dovolila in izrecno priporočila v toolboxu Evropska komisija. Ker pa smo rekli, da je pomembno, da to breme razporedimo na vse državljanke in državljane in da jih razbremenimo, smo znižali za približno 35 % ceno položnic za vsa gospodinjstva. Spet ne bremenimo proračuna. Ampak na vsaki položnici, ki je razdeljena na tri dele, je v enem delu tudi prispevek za obnovljive vire energije, trošarina, in za naslednje tri mesece se črta prispevek za obnovljive vire energije in tudi trošarina. Poseben del, ki pa smo ga naslovili na vse porabnike, na vsa gospodinjstva in na vse gospodarske odjemalce, pa je omrežnina, ki se tudi črta za naslednje tri mesece. Torej, povprečna položnica bo za 35 % nižja. Razbremenjeni bodo vsi ljudje, vsa gospodinjstva. Torej, z dvema ukrepoma, in sicer z energetskim vavčerjem pomagamo najbolj obremenjenim in najbolj ranljivim in nenazadnje z znižanjem cene položnice vsem gospodinjstvom in vsem gospodarskim subjektom. Hvala.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsedniku Bojanu Podkrajšku.
Hvala, spoštovani podpredsednik Državnega zbora, za dano besedo. Cenjeni minister Jernej Vrtovec, minister za infrastrukturo, s sodelavcem, kolegice in kolegi! Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor je na 53. nujni seji, 16. 2. 2022, kot matično delovno telo obravnaval Predlog zakona o nujnih ukrepih za omilitev posledic vpliva visokih cen energentov. V imenu predlagatelja je državni sekretar Ministrstva za infrastrukturo Blaž Košorok poudaril, da je zaradi naraščanja socialnih stisk prebivalstva zaradi vpliva visokih cen energentov Vlada pripravila Predlog zakona o nujnih ukrepih, ki bodo omilili posledice in vpliv visokih cen energentov na področju energetike, socialnega varstva in pravic iz javnih sredstev, ter v nadaljevanju predstavil ključne ukrepe iz predloga zakona. V razpravi so poslanke in poslanci opozicijskih poslanskih skupin v zvezi z 2. členom izrazili mnenje, da je predvideni znesek enkratnega solidarnostnega dodatka v višini 150 evrov ne bo v zadostni meri obeležil stisk najranljivejših, saj občutno dražje položnice pomenijo [[?]] že od decembra oziroma skozi celotno zimo. Poleg tega bodo dodatek prejeli številni, ki do njega niso upravičeni. Za primer so izpostavili, da vse družine, ki so upravičenci do dodatka za velike družine, ne bodo prejele tudi dodatni, dodatek na podlagi zakona, nikakor niso v enkratnem socialnem položaju. Po drugi strani pa v naboru upravičencev ni nekaterih kriterijev, ki v nabor po njihovem mnenju mora biti zajete čim več, čim več, so izpostavili deloma aktivne prebivalce, katerih dohodek je nižji od prvega tveganja revščine ter mlade družine oziroma dijake. V zvezi s 5. členom pa so izpostavili pomisleke zbornice zaposlovanja z nepremičninami glede izenačitve položaja etažnih lastnikov. Poslanke in poslanci koalicijskih poslanskih skupin so v svojih razpravah izpostavili, da se aktualna vlada od samega začetka sooča s kritikami pri sprejemanju ukrepov za pomoč prebivalstvu. Tako je bilo pri vseh interventnih ukrepih zakonov, povezanim z bojem proti epidemiji covid-19. Podobno se dogaja tudi sedaj, ko se želi prebivalstvu pomagati pri soočanju z občutnimi podražitvami energentov. V vseh teh primerih je bila vlada s strani opozicije kritizirana, da se preveč in nepremišljeno zadolžuje. Hkrati pa je opozicija vsekakor, vsakokrat, tudi v primeru tega predloga zakona vlagala amandmaje, s katerimi je želela nabor ukrepov in upravičencev razširiti in s tem strošek ukrepov še povečati. Podajali so tudi, podajali so mednarodno analizo, s katero je pokazalo, da Slovenija sodi v sam vrh učinkovitosti in obvladovanja krize covid-19 in učinke, kritike, niso bile upravičeni. Posledično so izrazili mnenje, da je vlada tudi z ukrepi v tem interventnem zakonu ustrezno pretehtala. Po razpravi je odbor sprejel amandma k 4. členu odbora in poslanske skupine Levica k 5. členu in nato glasoval o vseh členih skupaj in sprejel zakon z 11 glasovi in nobenim proti. Hvala za vaš posluh.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališča poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, minister, kolegice poslanke in poslanci. Energetska kriza že od lanskega poletja grozi celi Evropi. Slovenija seveda pri tem ni nobena izjema. Če že, smo bili izjemni le z vidika pasivnosti in neukrepanja. Kljub izrednim podražitvam, ki so jih nekateri državljani doživeli, vlada namreč ni storila nič oziroma je predvsem obljubljala in napovedovala. Predolgo smo ostali med peščico držav Evropske unije, ki niso zmogle odziva na energetsko krizo. Opozicijske stranke smo se trudile po najboljših močeh, da bi državljanom ublažile stisko, ki jo je kriza prinesla. Vsi naši predlogi so naleteli na gluha ušesa. Prav tako smo v poslanski skupini SAB z namenom preventive in zajezitve razsežnosti krize kar štirikrat poskušali doseči razširitev možnosti uporabe tako imenovanih turističnih bonov na način, da bi bilo mogoče porabiti tudi za stroške energentov. Menili smo, da bi morali imeti upravičenci, ki svojih bonov še niso izkoristili, te pravice unovčiti tudi za namen, kar bi vsekakor ublažilo stiske ljudi. Pa nas seveda tudi niste slišali. A tudi to se vladi ni zdel dovolj učinkovit ukrep. Naposled smo zakon le dočakali in bili zelo razočarani. Zakon vsekakor ne rešuje problemov tistih, ki so jih najbolj prizadeli, ki so najbolj prizadeti. Med upravičenci do pomoči so nedvomno tudi taki, ki pomoč zaslužijo. To nas seveda veseli. Toda pomoč bodo prejeli tudi posamezniki, ki je dejansko ne potrebujejo. Mednje sodijo tisti odjemalci, ki jim dobavitelji cene energentov niso zvišali, trgovske verige, banke, skratka tudi podjetja, ki poslujejo z visokimi dobički. V Poslanski skupini SAB v tem nasploh vidimo največjo težavo zakona. Menimo, da bi moralo biti temeljno vodilo in hkrati glavni kriteriji pri določanju upravičencev prav to strmenje k dosegu tistih posameznikov, ki se jim je cena energentov dejansko dvignila in jih je kriza zares prizadela. Z Vlado se ne strinjamo niti glede zagotavljanja finančnih sredstev. Pri rekordnem zadolževanju, ki smo mu priča v zadnjih dveh letih se nam zdi nedopustno, da se sredstva za izvajanje zakona zagotavljajo iz sklada za podnebne spremembe. Sklada, ki je najbolj namenjen skrbi za zeleno prihodnost, sklada za katerega smo varčevali zelo dolgo, predvsem pa z jasnim namenom. 106 milijonov evrov tako jemljemo sončnim elektrarnam, železnicam, e-mobilnosti, javnemu prevozu, informatizaciji, jemlje se digitalizaciji, vzdrževanju in nadgradnji podhranjenega elektroenergetskega sistema. Veste koliko denarja smo sploh vzeli zeleni prihodnosti? Polovico vega kar smo privačevali v preteklih letih. Pravzaprav celo več, več kot polovico in to vse boste vzeli zeleni preobrazbi. Ko k temu prištejemo še ukrep trimesečne odprave omrežnine za vse odjemalce, gospodinjske in poslovne, je skrb za zeleno prihodnost še bolj ogrožena. Z omenjenim ukrepom bomo namreč za tri mesece v izjemno neugoden položaj postavili vsa elektrodistribucijska podjetja. V tem obdobju tako ne bo [[nerazumljivo]]niti enega evra prihodka za pokrivanje svojih osnovnih stroškov, plač za zaposlene, kaj šele za investicije, ki so osnova za doseganje zelenih ciljev in za vzdrževanje in nadgradnjo podhranjenega omrežja, ki ne dohiteva potreb uporabnikov po priklapljanju sončnih elektrarn. In dokler jih ne bo dohitevalo bo realizacija energetsko podnebnih zavez nemogoča. Izpolnjevanje in doseganje ciljev povezanih z obnovljivimi viri energije pa še naprej daleč v prihodnosti. Naš predlog je, da namesto omrežnine država začasno zniža ali ukine DDV, ki ga plačujemo vsi, ki dobimo položnico za elektriko, plin ali daljinsko ogrevanje. To so naredili v sosednji državi, na primer na Hrvaškem. Na ta način država breme energetske krize vzame nase. To bi bil edini pravi način reševanja težav. Ker v stranki SAB gledamo naprej in ker nam je mar za prihodnost smo pripravili izvedljive načrte, dajemo besedo, da bomo ustanovili tretji zeleni energetski steber in tako pospešili zeleno transformacijo naših mest. Preprosto ni pošteno, da stanovalci v večstanovanjskih stavbah pri tem aktivno ne sodelujejo, pri čemer so v številnih stanovanjskih blokih stanovalci v podporno shemo obnovljivih virov plačali tudi po sto tisoč evrov in več. Zato bomo olajšali postopke gradnje sončnih in vetrnih elektrarn. Vlada bi morala torej poseči po drugih ukrepih, še manj pa sprejemati ukrepe, ki jim najedajo zeleno transformacijo družbe, zato predloga zakona ne bomo podprli. Ker pa se že napoveduje ustavna pritožba na vaš zakon boste na svoja ramena morali prevzeti tudi to, da do ljudi ne pride niti evra pomoči, ker trmoglavo vztrajate pri rešitvi, ki ni dobra. Škoda, da nas ne slišite.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Konkretno bo predstavila Mojca Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Pred dnevi smo lahko brali objave s podatki Urada za makroekonomske analize in razvoj iz katerih je razvidno, da se je inflacija januarja ob hitri rasti cen energentov, hrane in storitev precej okrepila. Zaradi porasta cen energentov, ki je močno vplival na socialni in materialni položaj nekaterih prebivalcev, danes obravnavamo predloga zakona o nujnih ukrepih za omilitev posledic zaradi vpliva visokih cen energentov, ki ga je pripravila vlada. Kljub vsem možnim polemikam kaj vse je z zakonom narobe je treba povedati, da zakon odgovarja na trenutno situacijo in da rešuje marsikatero stisko ljudi, ki so se znašli v primežu negotovosti še posebej zdaj v drugi polovici kurilne sezone. Predlog zakona predvideva izplačilo enkratnega solidarnostnega dodatka v višini 150 evrov za upokojence, katerih prejemek za mesec december ni presegal 1000 evrov, invalide, ki prejemajo nadomestilo za invalidnost, prejemnike denarne socialne pomoči oziroma varstvenega dodatka, upravičence do otroškega dodatka do vključno 6. dohodkovnega razreda ter upravičence do dodatka za veliko družino za leto 2021. Vsi našteti upravičenci, ki so istočasno upravičeni tudi do dodatka za veliko družino za štiri ali več otrok za leto 2021, so upravičeni do dodatnega dodatka v višini 50 evrov. Do prej omenjenega dodatka v višini 150 evrov pa so upravičeni še rejniki, ki so imeli v decembru sklenjeno vsaj eno rejniško pogodbo. Dodatek bi se upravičencem izplačal najpozneje do 15. aprila letos. Nekaj polemik na odboru je povzročila rešitev, ki se nanaša na začasno oprostitev plačila prispevka za zagotavljanje podpor proizvodnji električne energije, soproizvodnji z visokim izkoristkom in iz obnovljivih virov energije za končne odjemalce, odjemne skupine na nizki napetosti brez merjenja moči in gospodinjske odjemalce električne energije. S tem se začasno uveljavlja zakonsko podlago za začasno oprostitev plačila prispevka, saj gre za enkratno odločitev, ki velja samo za določeno obdobje zaradi izrednih razmer na področju cen električne energije. Predlog zakona uvaja še dve pomembni rešitvi. Ena se nanaša na znižanje tarifnih postavk za obračunsko moč in prevzeto delovno energijo ter donosnost elektrooperaterjev, pri čemer se te tarife znižajo na nič. Druga, tudi zelo pomembna rešitev pa se nanaša na izenačitev pravic vseh gospodinjskih odjemalcev zemeljskega plina. V skladu s slednjo rešitvijo se etažnim lastnikom posameznih stanovanj v večstanovanjskih stavbah, ki svoje stanovanje ogrevajo s toploto iz skupnih kurilnic na zemeljski plin, kjer so gospodinjski odjemalci solastniki skupnih kotlovnic, omogoča, da imajo pri nakupu plina za te skupne kurilnice vse pravice v zvezi z nakupnimi pogoji zemeljskega plina kot jih imajo gospodinjski odjemalci zemeljskega plina, ki kupujejo zemeljski plin za svojo lastno rabo. Na seji delovnega telesa smo sprejeli tudi dopolnilo, v skladu s katerim bi ta ukrep lahko veljal že od 1. januarja 2022 dalje. Predlog Zakona o nujnih ukrepih za omilitev posledic zaradi vpliva visokih cen energentov bomo v Poslanski skupini Konkretno podprli. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Ivan Hršak. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani podpredsednik. Spoštovani minister s sodelavcev, spoštovane kolegice in kolegi. Zaskrbljujoči podatek, da v Sloveniji 10 % gospodinjstev, ki imajo najnižje prihodke, v povprečju porabi kar četrtino dohodka za ogrevanje in preostalo porabo energije doma. Kriza je te kazalce pognala v nebo, kar še posebej boleče občutijo upokojenke in upokojenci in seveda tudi druge ranljive skupine državljank in državljanov. Zato v Poslanski skupini DeSUS zelo dobro razumemo, da so na področju t.i. energetske revščine potrebni interventni ukrepi države, ki bodo to stisko omilili. Zaradi naraščanja socialnih stisk prebivalstva kot posledice vpliva visokih cen energentov je danes na naših klopeh predlog zakona z nujnimi ukrepi, ki predvideva izplačilo enkratnega solidarnostnega dodatka v višini 150 evrov za upokojence s pokojninami nižjimi od tisoč evrov, nadalje za upravičence do nadomestila za invalidnost, za prejemnike denarne socialne pomoči ali varstvenega dodatka, za upravičence do otroškega dodatka od 1. do vključno 6. dohodkovnega razreda ter za upravičence do dodatka za veliko družino in rejnike. Rok za izplačilo dodatka je sicer res 15. april, kar tudi v Poslanski skupini DeSUS ocenjujemo kot pozno, zato nas veseli pojasnilo predstavnika Vlade, ki je na matičnem delovnem telesu povedal, da gre pri omenjenem datumu za skrajni možni datum izplačila, ker je pred tem izplačilom potrebno preveriti opravičenost posameznih kategorij, za kar pa bodo pristojni potrebovali določen čas. Na podlagi tega pojasnila lahko opravičeno upamo, da bodo sredstva na računih čim prej. Z vidika nižjih stroškov za gospodinjstva je pomemben tudi ukrep, ki določa oprostitev plačevanja omrežnine tako s priključno moč kot porabo električne energije za vse odjemalce za tri mesece in sicer od 1. februarja do 30. aprila letos. Skupaj z nižjimi trošarinami na elektriko se bo znesek na položnicah v tem obdobju posledično znižal za okoli 30 %. To so ukrepi, ki naslavljajo vse državljanke in državljane. Predlog zakona predvideva tudi izenačitev vseh gospodinjskih odjemalcev zemeljskega plina torej tistih z individualnimi kurišči kot tudi tistih s skupnimi kotlovnicami. Na podlagi sprejetega amandmaja se te pravice zagotavljajo za nedoločen čas od 1. januarja 2022 dalje. Kot poslanska skupina, ki zagovarja pravice starejših bomo predlog zakona podprli saj ta naslavlja tudi okoli 465 tisoč upokojencev, ki imajo manj kot tisoč evrov pokojnine. Zavedamo se, da enkraten dodatek ne pomeni sistemske rešitve za odpravljanje energetske revščine epidemija pa je nadzorno pokazala na siceršnje sistemske pomanjkljivosti in za odpravo le teh bo v prihodnje potrebna velika mera aktivnosti in predvsem širšega delovanja v skupno dobro. V Poslanski skupini Desus bomo kot že rečeno predlog zakona soglasno podprli.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Dušan Šiško. Izvolite.
Hvala, podpredsednik. Spoštovani minister! Cene energentov že nekaj časa naraščajo v bistvu cene vseh storitev in izdelkov. Res je, da smo, zaradi epidemije bili na rast cen manj pozorni sedaj, ko se vse počasi umirja nas je ta rast udarila kot strela z jasnega. Dejstvo je, da bodo, zaradi podražitve cen energentov posledično vedno rastle cene storitev in izdelkov. Ne bom se veliko spuščal v to, da je pristojni minister še lani septembra razlagal, da podražitev cen energentov ne bodo vplivale na ostale cene. Prav tako ne mislim razglabljati, da je Vlada spisala zakon pred volitvami. Ljudje so na hladnem, potrebujejo pomoč in prav tako tudi podjetja in nenazadnje tudi kmetje. 150 evrov, ki jih bo država namenila ljudem ni veliko a bo marsikomu pomagalo, da bo lažje zadihal. Vsekakor se strinjam, da ga vsi prejemniki ne potrebujejo, ker zaslužijo čisto dovolj. Mi je pa sila nenavadno, da se nihče ni vpiknil v šesti odstavek 2. člena, kjer piše, da se ta prejeti dodatek ne šteje v dohodek pri uveljavljanju pravic iz javnih sredstev razen pri izredni socialni pomoči. Ne vem, če veste, ampak s pomočjo izredne socialne pomoči se je v teh težkih mesecih pomagal marsikdo pa ne govorimo o lenuhih, ki izkoriščajo socialne transferje, ampak tudi ljudje, ki imajo službe, ljudje, ki so vam zjutraj postregli kavo vam v trgovini zaračunali kupljeno blago. Namreč, na ta način so si lahko kupili drva, olje za gretje ali si plačali položnice. Pogoj za izredno socialno pomoč ni, da si prejemnik denarne socialne pomoči, ampak da je tvoj mesečni dohodek tako nizek, da ti ne omogoča normalnega življenja. V to skupino spada velik del upokojencev, delavcev, ki dela za malo več kot minimalno plačo. Torej bodo sedaj, zaradi 150 evrov ostali brez možnosti, da dobijo okoli 600 evrov izredne socialne pomoči. Menim, da je to bistvene pomembneje, kot to, da bodo solidarnostni dodatek dobili tudi nekateri ministri. 150 evrov in začasna oprostitev plačila prispevka za zagotavljanje podpore proizvodnje energije, sta le obliž na rano, ki jo je zadela epidemija, pa nanjo nismo bili pozorni. Verjemite, da je področij, kjer ljudje nujno potrebujejo pomoč, veliko. Mogoče bi že zdaj lahko začeli razmišljati o solidarnostnih prispevkih ob novem šolskem letu, kjer bodo starši še težje otrokom kupovali šolske potrebščine. Pa mogoče še kakšnega z zdravstvenega področja, kjer je v teh dveh letih bilo skoraj nemogoče priti do zdravnika ali specialista, ki bi lahko bolezen odkril pravi čas. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev bo predstavila Janja Sluga. Izvolite.
Ker se je Vlada v preteklih mesecih raje kot z blaženjem posledic dviga cen energentov, ukvarjala s kadrovskim lomastenjem po energetiki in njenim političnim okoriščanjem, je stvari v roke prevzela opozicija, ki je pripravila in v zakonodajni postopek že preteklo leto vložila Predlog zakona o začasnih ukrepih za preprečevanje energetske revščine. A koalicija seveda opozicijskega predloga ni podprla, pač pa je sedaj, pol leta prepozno, Vlada prinesla na mizo podoben predlog. Vladni predlog zakona je pripravljen na način, da je do enkratnega solidarnostnega dodatka upravičenih okrog 710 tisoč upravičencev, ne glede na to, ali jih je dvig cen energentov dejansko prizadel ali pa ne. Vlada bi za to porabila preko 106 milijonov evrov, pri čemer pa bi vsak upravičenec prejel zgolj 150 evrov. To je polovica manj, kot se je nekaterim posameznikom povečal mesečni znesek za stroške ogrevanja. Na primer, za uporabnike, ki imajo za svojega dobavitelja elektro podjetje, ki je javno povedalo, da cen ni in ne bo zvišalo vsaj še do polovice tega leta, se ni spremenilo nič. Naslednji primer so tisti, ki so ogrevajo na drva in tudi ne občutijo nikakršne razlike. Na drugi strani pa je Vlada pozabila na večino delovno aktivnega prebivalstva, ki stanuje v stanovanjskih blokih in študente v najemnih stanovanjih. Posledica deljenja bonov vsevprek, brez konkretnih kriterijev je torej ta, da bodo pomoč prejeli tudi tisti, ki je dejansko ne potrebujejo, po drugi strani pa tisti, ki jo, prejmejo nezadostno oziroma dosti manj, kot bi jo lahko, ob enaki masi sredstev. Zato smo v Poslanski skupini nepovezanih poslancev že pri obravnavi zakona na matičnem delovnem telesu, predlagali ustrezen amandma, da bi bili upravičenci do enkratnega solidarnostnega dodatka tisti, ki se jim je cena za energent dejansko povišala. Ker bi se s tem število upravičencev zmanjšalo, pa bi vsak od njih lahko prejel 300 in ne zgolj 150 evrov, kar je bistveno bližje višini povišanja. Temu smo na našem amandmaju dodali še hitrejše izplačilo, v marcu, saj je v vladnem predlogu kot datum izplačila predviden 15. april, torej tik pred volitvami in po koncu ogrevalne sezone. To, da Vlada izkorišča povišanje cen in stisko ljudi za predvolilno kampanjo, je popolnoma nesprejemljivo. Ljudje potrebujejo pomoč takoj, saj prejemajo visoke položnice za ogrevanje že 4 mesece. Problematično je tudi dejstvo, da bo Vlada denar za solidarnostni dodatek črpala iz Sklada za podnebne spremembe. Sredstva iz tega sklada so namreč namenjena za blaženje in prilagajanje posledicam podnebnih sprememb, za povečanje energetske učinkovitosti, za razogljičenje, ter za gradnjo naprav za pridobivanje obnovljivih virov energije, to pa so ravno ukrepi za energetsko neodvisnost na srednji in dolgi rok, kar je to, kar potrebujemo, če se hočemo izogniti tovrstnim vplivom cen v prihodnosti. Zato menimo, da se morajo sredstva iz sklada porabiti skladno s temi nameni, denar za energetski bon pa naj se dodeli iz proračuna. V razmerah, v katerih smo se na področju energetike znašli danes, bi bilo po našem prepričanju treba nemudoma opredeliti in čim prej sprejeti srednjeročne in dolgoročne strateške ukrepe, ki bi pripomogli k cenovno dostopni energiji za vsa gospodinjstva in podjetja ter okrepili odpornost slovenskega energetskega trga v prihodnje. Le tako bi lahko preprečili takšno skokovito rast cen energentov in posledično rast energetske revščine kot posledico globalnih tržnih nesorazmerij.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Bojan Podkrajšek.
Hvala, spoštovani podpredsednik, za dano besedo. Cenjeni minister za infrastrukturo, gospod Jernej Vrtovec, s sodelavcem, kolegice in kolegi ter vsi tisti, ki spremljate današnjo sejo! Zaradi naraščanja socialnih stisk prebivalstva zaradi vpliva visokih cen energentov je Vlada Republike Slovenije in Ministrstvo za infrastrukturo pripravilo Predlog zakona o nujnih ukrepih, ki bodo omilili posledice in vpliv visokih cen energentov na področju energetike, socialnega varstva in pravic iz javnih sredstev. Predlog zakona zaradi izboljšanja socialne varnosti ranljivih skupin predvideva izplačilo enkratnega solidarnostnega dodatka v višini 150 evrov, za namen odprave posledic preprečevanja cen energentov. Predvideni upravičenci do dodatka so osebe, ki so opredeljene kot upravičenci do socialnovarstvenega dodatka iz 67. člena Zakona o dodatnih ukrepih za preprečevanje širjenja, omilitev, obvladovanje, okrevanje in odpravo posledic covida-19, ki je za prejemnika za mesec december 2021 znašal tisoč evrov ali manj. Upravičenci do nadomestila za invalidnost za mesec 2021 po zakonu, ki ureja socialno ločevanje invalidov; prejemniki denarne socialne denarne pomoči ali varstvenega dodatka za mesec december 2021, upravičenci do otroškega dodatka od 1. do vključno 6. dohodninskega razreda za mesec december 2021; upravičenci do dodatka za veliko družino za leto 2021 in rejniki, ki so imeli v decembru 2021 sklenjeno vsaj eno rejniško pogodbo v skladu z določbami zakona, ki ureja izvajanje rejniške dejavnosti; upravičenci, ki so upravičeni do dodatka za veliko družino za štiri ali več otrok za leto 2021. Predlog dodatka v višini 150 evrov, upravičeni do dodatka v višini 150 evrov, vrednost ukrepa je ocenjena na 106,5 milijona evrov. Dodatek se izplača najkasneje do 15. aprila 2022, sredstva pa so zagotovljena iz sklada za podnebne spremembe. Drugi ukrepi predstavljajo začasno oprostitev plačila prispevka za zagotavljanje in podporo proizvodnji električne energije v soproizvodnji z visokim izkoristkom in obnovljivimi viri energije za gospodinjske odjemalce in za odjemalce nizkonapetnostnih omrežij brez merjenja moči. Gre za prispevek, ki ga določi Vlada s tem, da predpiše način določanja višine obračunavanja prispevka, Agencija za energijo pa zgolj izračuna njihovo višino na podlagi prispevkov, kriterijev in uredbe. Prispevek ni del omrežnine, ki jo neodvisno določa agencija, temveč agencija prispeva izvedbeni akt, ki sledi izvedbi Vlade. Posledično se začne začasen preklic plačevanja prispevka sprejme tako ta zakon, saj gre za enkratno odločitev o začasnem neplačevanju prispevka za določeno obdobje zaradi izrednih razmer na področju cen električne energije. Kot tretji predvideni ukrep je znižanje tarifne postavke za distribucijskega in prenosnega operaterja za obračunsko moč in prevzeto delovno energijo s strani agencije za vse odjemalce, odjemalske skupine na način za obdobje treh mesecev. Na povprečnem računu odjemalca se bo takšna opustitev izrazila v približno s 30 % nižjo položnico. V Poslanski skupini SDS smo prepričani, da je Vlada Republike Slovenije z ukrepi v interventnem zakonu ustrezno pretehtala. Je pa še en dokaz, ko so mednarodne analize na ravni EU pokazale, da Slovenija sodi v sam vrh po učinkovitosti in obvladovanju krize COVID-19. V Poslanski skupini SDS bomo z veliko odgovornostjo zagotovili vseh 26 glasov za sprejem tega zakona. Hvala za vašo pozornost.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine LMŠ bo predstavil Edvard Paulič. Izvolite.
Hvala predsedujoči za besedo. Pred več kot štirimi meseci je Evropska komisija sprejela nabor ukrepov s katerimi naj države članice pomagajo svojim državljanom in gospodarstvu zaradi naraščajočih cen energentov. Med drugim so zapisali, trenutni porast cen zahteva hiter in usklajen odziv, 20 držav članic je sprejelo ukrepe ali načrtuje njihovo sprejetje. Istega dne kot je bilo izdano to priporočilo Evropske komisije, je imel naš minister za infrastrukturo tiskovno konferenco kjer je pred celotno slovensko javnostjo povedal, citiram: »Nobena panika ni potrebna, razmere v Sloveniji glede trga energentov so stabilne, kar zadeva cene električne energije in plina, smo na varni strani.« Oktobra lani je torej 20 držav članic že načrtovalo ukrepe ali jih celo sprejelo, minister za infrastrukturo pa nam je prodajal zgodbo o stabilnosti. In če si je Vlada vzela pravico ukrepe pripravljati kar štiri mesece in to kljub temu, da bi državljani pomoč že zdavnaj potrebovali, bi upravičeno pričakovali, da bodo ukrepi skomunicirani s socialnimi deležniki in bodo pravično naslovili vse družbene skupine. Pa se ni zgodilo nič od tega. Dejstvo je, da podražitve energentov niso prizadele vseh enako. Zemeljski plin recimo se je podražil bistveno bolj kot električna energija. Državljani, ki gospodinjstva ogrevajo preko skupnih kotlovnic ali pa tisti, ki se ogrevajo preko sistemov daljinskega ogrevanja brez možnosti izbire dobavitelja, so bistveno bolj prizadeti kot tisti, ki se ogrevajo na drva ali pa ne elektriko, recimo preko sistema toplotne črpalke. Že na prvi pogled je torej očitno, da vladni predlog ne naslavlja vseh družbenih skupin. Vlada je zopet pozabila na mlade. Na matičnem odboru smo v LMŠ vložili amandma, ki bi upravičenost do pomoči razširil tudi na dijake in študente, ki so v skladu z zakonom o štipendiranju upravičeni do dodatka za bivanje. Koalicija je amandma žal zavrnila, ker očitno smatra, da so dijaki in študentje imuni na podražitve energentov. Za razliko od dijakov in študentov, pa bodo do pomoči upravičeni kar štirje ministri aktualne Vlade, za katere v LMŠ ocenjujemo, da niso ravno v finančni stiski. Vlada diskriminira tudi rejnike, ki so ali bodo ali bodo sklenili rejniško pogodbo v letošnjem letu. Ti do pomoči ne bodo upravičeni. Če so si nekateri ministri dodelili še poseben dodatek, ker imajo štiri ali več otrok, pa rejniki, ki imajo štiri ali več rejencev, tega dodatka ne bodo prejeli. Če se dotaknem še problematike ogrevanja preko skupnih kotlovnic. Vlada neustrezno naslavlja gospodinjske odjemalce in jim pravice do gospodinjskega odjema energentov priznava šele od 1. februarja oziroma po sprejetem amandmaju na matičnem odboru od 1. januarja letos. S tem Vlada en spoštuje sklepa sprejetega na enem od preteklih odborov, ki smo ga predlagali v opoziciji. Sklep sta takrat potrdili tako Vlada kot koalicija. Vladi je nalagal, da pripravi pravno razlago po kateri so gospodinjski odjemalci, ki se ogrevajo preko skupnih kotlovnic, upravičenih do pogojev gospodinjskega odjema že na podlagi veljavnega zakona. Vladni predlog jim daje to pravico šele od 1. januarja letos, kar se posledično tolmači na način, da do tega datuma do gospodinjskega odjema niso bili upravičeni. In če je vlada potrebovala štiri mesece, da je pripravila zakonski predlog, je nerazumljivo, da bodo državljani pomoč dobili šele dva meseca po sprejetju zakona. Seveda ta rok ni naključno določen. Vlada očitno meni, da bo pomoč ljudem prišla bolj prav teden dni pred volitvami, kot pa sedaj, ko bi jo res potrebovali. [[znak za konec razprave]] V LMŠ obžalujemo, da vladna koalicija na matičnem odboru ni potrdila naših amandmajev, s katerimi smo želeli pomagati tako dijakom in študentom kot rejniškim družinam. Predlagali smo tudi takojšnje izplačilo pomoči. Vendarle bi morala ta koalicija dati prednost reševanju stisk ljudi, ne pa nabiranju političnih točk.
Hvala lepa. Stališča poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Soniboj Knežak. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Spoštovani minister, kolegice, kolegi. Že od lanskega poletja so se pričeli nakazovati znaki ter indici, da bi lahko prišlo do podražitve energentov. Če so ob koncu lanskega leta podražitve nekaterih energentov čutili le nekateri, pa jih od začetka letošnjega leta čutimo prav vsi. Dražitve energentov se dogajajo po vsej Evropi in že sredi oktobra lani je Evropska komisija storila nekaj, česar nje običajno nismo vajeni. Izdala je namreč poseben nabor možnih ukrepov, ki jih države lahko izvedejo zaradi energetske draginje. Izrecno so izpostavili prav neposredne podpore ranljivim gospodinjstvom. Omenjena poteza Evropske komisije je bila znak, da gre za izjemne okoliščine ter da smo žrtve izjemnega povišanja cen energentov, ki ga bodo najtežje prebrodili prav najšibkejši, in da bo v ta namen treba poseči tudi po neposrednih subvencijah in drugih ukrepih, s katerim bi zavarovali potrošnike. Slovenska vlada, ki je v tem času predsedovala Evropski uniji, se na ta problem ni odzvala. Svet ministrov na to temo je sklicala šele 26. novembra, mesec in pol po tem, ko je Evropska komisija že odločila o možnih ukrepih, in skoraj dva meseca po tem, ko je bila v domačem parlamentu soočena s prvimi poslanskimi vprašanji, na katera je odgovarjala s ciničnimi nasveti o menjavi ponudnikov. V opoziciji smo na to temo sklicali več sej pristojnih odborov, da bi izvedeli kaj, če sploh kaj, namerava storiti slovenska vlada. Dobili smo samo eno konkretno obljubo, in ta je bila, da bo vlada pomagala najbolj ogroženim osebam z energetskimi vavčerji v višini 150 evrov. Zakonski predlog pa naj bi obravnavali že na eni od prihodnjih sej. Ker do meseca decembra še ni bilo zaznati nikakršnih aktivnosti s strani vlade, smo Socialni demokrati ob vse nižjih temperaturah in vse višjih cenah energentov sami pripravili ustrezen zakon, s katerim bi zagotovili pravne podlage za hitro realizacijo vsaj najosnovnejših pomoči za najbolj prizadete. Pripravili smo pravno podlago za ukrep, ki ga je napovedovala tudi vlada, 150 evrov energetskega dobropisa za najbolj ogrožena gospodinjstva, in še več, zgledovali smo se po dobrih in delujočih rešitvah, ki jih je zasnovala prav ta vlada. A žal tej vladi ne gre za ljudi, temveč zgolj za prestiž in oblast. Naš zakonski predlog in rešitve, ki smo jih predlagali, vladajoča koalicija seveda ni podprla. In zdaj je že jasno, da so se morali to zimo ljudje znajti sami. Vlada jih je preprosto pustila na cedilu. Šele po pritiskih opozicije, izrednih sejah odborov, poslanskih vprašanjih in vloženem zakonskem predlogu, je vlada pripravila zakon, ki bo pomagal najranljivejšim v naši družbi. Cilji in rešitve so podobni, kot smo jih predlagali v omenjenem zakonu, a tokrat gre za to, da je zakon, ki ga obravnavamo danes, vladni in ne opozicijski. Vse prispele pripombe, predloge amandmajev ter dinamika in razprava na sami seji matičnega odbora so dokaz, da je zakonski predlog vlade pomanjkljiv ter vprašljiv. V poslanski skupini Socialnih demokratov se sprašujemo, zakaj vlada rešitve prinaša v Državni zbor šele v drugi polovici februarja. Zakaj bodo izplačila pomoči narejena šele v spomladanskih mesecih? Na mestu je tudi vprašanje, ali ne gre ponovno za predvolilni manever vladajočih, saj če bi jim bilo resnično mar in bi ljudem resnično želeli pomagati, bi zakonske rešitve v obravnavo prinesli že v začetku zime in ne na pragu pomladi, ko se kurilna sezona počasi tudi izteka. V Poslanski skupini Socialnih demokratov ocenjujemo, da so nekatere rešitve tega zakona nujno potrebne in jih je treba sprejeti, nekatere rešitve pa še vedno ostajajo vprašljive. Kljub temu, da nekatere zakonske rešitve podpiramo, pa še vedno ostaja dvom in vprašanje, zakaj je Vlada odreagirala tako pozno oziroma, bolje rečeno, skoraj prepozno. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Levica bo predstavila Nataša Sukič.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav! Že oktobra lani je bilo jasno, da bodo hude podražitve energentov na svetovnih trgih številna gospodinjstva pahnile čez rob revščine, tista gospodinjstva, ki tam že životarijo, pa postavila pred dilemo – zmrzovati ali stradati. V Levici smo že pred štirimi meseci od Vlade zahtevali nujne ukrepe za omilitev posledic podražitve energentov. Zgodilo se ni nič. V začetku letošnjega leta smo z opozicijskimi strankami predlagali Zakon o energetskih vavčerjih za socialno najbolj ogrožene. Koalicija ga je zavrnila. Konec januarja je Vlada Državnemu zboru predlagala v sprejetje Zakon o nujnih ukrepih za omilitev posledic zaradi visokih cen energentov, na podlagi katerega bodo nekateri ravni dobili vavčer za 150 evrov, ki ga bodo poleg plačil položnic lahko zapravili za karkoli. Do dodatkov pa bodo upravičeni tudi tisti, ki niso revni, imajo pa štiri otroke. Za nameček pa se bo denar delil teden pred volitvami, ko bo zime že zdavnaj konec. Denar za še eno predvolilno bonboniero pa bo Vlada počrpala kar iz Podnebnega sklada, kjer se sicer zbirajo sredstva velikih onesnaževalcev s toplogrednimi plini in so namenjena blaženju posledic podnebnih sprememb in prilaganju nanje. Dejstvo je, da so vladajoče stranke revne pustile zmrzovati celo zimo, čeprav so, kot rečeno, cene energentov podivjale že lani septembra, oktobra. Dejstvo je, da je na zahtevo Levice in opozicijskih strank oktobra lani Odbor za infrastrukturo, okolje in prostor kar dvakrat zasedal na nujnih sejah, a je Vlada za naše pozive k takojšnjemu ukrepanju ostala gluha - minister Vrtovec je imel takrat vse pod kontrolo. Vlada je, kot smo že vajeni, tudi to krizo obrnila sebi v prid in jo zlorabila za namene predvolilne kampanje koalicijskih strank, ki jo plačujemo vsi. Revne je Vlada v trdi zimi cinično pustila pred izbiro zmrzovati ali stradati. Zdaj pa so tu nenadoma predvolilna darila, tudi za nekatere ministre. Energetski vavčerji bodo razdeljene dokaj naključno, porabili se bodo lahko za karkoli. Zaradi natalitetnih prebliskov koalicije bodo ministri s štirimi otroki praktično na istem kot upokojenci s 300 evri pokojnine. Denar bodo dobili tudi tisti, ki so med tema dvema skrajnima robovoma upravičencev. Nabor upravičencev je določen arbitrarno in lahko se zgodi, da bo gospodinjstvo z dvema upokojencema, katerih pokojnini sta višji od minimalne plače, upravičena do kar dvakrat po 150 evrov, medtem ko gospodinjstvo z dvema zaposlenima na minimalni plači ne bo dobilo niti centa. Denar seveda ne bo šel iz proračuna; tam je že vse rezervirano za nabavo Toninovih oklepnikov, letala, raket in druge vojaške galanterije. Denar bodo vzeli kar iz Podnebnega sklada, kamor se najverjetneje nikoli ne bo vrnil. Najbolj perverzno pa je to, da je skrajni rok za izplačilo 15. april, devet dni pred volitvami, ko radiatorjev in peči nihče več ne potrebuje. Kaj drugega je to kot zloraba javnih sredstev za predvolilne namene koalicije. V Levici smo z amandmaji predlagali, da se energetski vavčerji razdelijo v 15 dneh po uveljavitvi tega zakon; da se razdelijo glede na realni dohodek gospodinjstva in ne kar vse počez; da se denar vzame iz proračuna Republike Slovenije, kot se jemlje za pomoč gospodarstvu in kmetijstvu. Koalicija je te amandmaje gladko povozila. Veseli smo, da je na odboru bil sprejet vsaj naš amandma, ki bo s 1. januarjem 2022 prekvalificiral vse gospodinjske odjemalce, ki trenutno zaradi poslovnih praks dobaviteljev in upravnikov večstanovanjskih stavb plačujejo poslovni odjem energentov v gospodinjske odjemalce. A ker druga polovica kurilne sezone ni 15. april, ko bi vi ljudem vročili vaše voucherje, zakona v imenu najrevnejših, ki vsakršno pomoč za svoje preživetje še kako krvavo potrebujejo, v Levici ne bomo nasprotovali. Podprli pa vaše volilne kampanje [[znak za konec razprave]] na račun vseh nas tudi ne bomo. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Stališča Poslanske skupine Nove Slovenije – krščanskih demokratov bo predstavil Mihael Prevc. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani minister, spoštovana državna sekretarka, spoštovane kolegice in kolegi. S predlogom Zakona o nujnih ukrepih za omilitev posledic zaradi vpliva visokih cen energentov se želi prebivalcem, katerih materialno stanje je zaradi visokih cen energentov ogroženo, zagotoviti pomoč v obliki različnih začasnih ukrepov. Tako predlog zakona za najbolj ranljive skupine prebivalstva predvideva enkratni solidarnostni dodatek za odpravo energetske revščine v višini 150 evrov, ki ni predmet dohodnine in bo izplačan najkasneje do 15. 4. 2022. Upravičenci do enkratne denarne pomoči bodo upokojenci, katerih prejemek je za december 2021 znašal 1000 evrov ali manj. Prav tako bodo enkratne denarne pomoči deležni upravičenci do nadomestila za invalidnost po zakonu, ki ureja socialno vključevanje invalidov, in prejemniki denarne socialne pomoči ali varstvenega dodatka za december 2021. Enkratne denarne pomoči pa bodo deležni tudi upravičenci do otroškega dodatka, upravičenci do dodatka za veliko družino ter rejniki, ki so imeli decembra 2021 sklenjeno vsaj eno rejniško pogodbo v skladu z določbami zakona, ki ureja izvajanje rejniške dejavnosti. Tako predlog zakona iz naslova enkratne denarne pomoči predvideva izplačilo 106,5 milijona evrov za približno 710 tisoč upravičencev. Izplačilo tega zneska bo v celoti bremenilo sklad za podnebne spremembe, ki v skladu s priporočili Evropske komisije dopušča porabo sredstev, ko gre za finančne podpore, povezane z energetsko revščino. Predlog zakona predvideva tudi ukrep začasne oprostitve plačila prispevka za zagotavljanje podpor proizvodnji električne energije v soproizvodnji z visokim izkoristkom in iz obnovljivih virov energije za gospodinjske odjemalce električne energije in za odjemalce na nizki napetosti brez merjenja moči. Ukrep velja od 1. februarja do 30. aprila 2022. Mimogrede, povprečni odjemalec zdaj za obnovljive vire energije odšteje 5,7 evra mesečno. Naslednji predvideni začasni ukrep je znižanje omrežnine za obračunsko moč in prevzeto delovno energijo ter donosnost distribucijskega operaterja, ki bo veljal za vse odjemalce energije. Tako bo Agencija za energijo v obdobju med 1. 2. in 30. 4. 2022 znižala tarifne postavke za distribucijske operaterje za vse odjemne skupine na nič. To sicer pomeni, da bodo navedena distribucijska podjetja tri mesece brez prihodkov, a predlagatelj pojasnjuje, da je obseg predvidenega izpada prihodkov enak lanskoletnemu dobičku, zato z likvidnostjo teh podjetij nebi smelo biti težav. V predlogu zakona pa se izenačujejo tudi pravice v zvezi s ceno in razmerjem med gospodinjskimi odjemalci zemeljskega plina in etažnimi lastniki posamičnih stanovanj v večstanovanjskih objektih, ki svoje stanovanje ogrevajo iz skupnih kotlovnic na zemeljski plin. V Novi Sloveniji – krščanski demokrati stavimo na skupno dobro in solidarnost. Socialna varnost je eden od temeljev varovanja človekovega dostojanstva. Je pogoj za notranji mir vsakega človeka in s tem tudi podlaga za gospodarsko učinkovitost. Kdor zaradi starosti, invalidnosti, bolezni ali brezposelnosti ni več sposoben skrbeti sam zase se mora zanesti na solidarnost ostalih. Prav zato bomo poslanci Nove Slovenije – krščanski demokrati predlog zakona o nujnih ukrepih za omilitev posledic zaradi vpliva visokih cen energentov podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členu in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili skladno s prvim odstavkom 134. člena Poslovnika Državnega zbora. V razpravo dajem 4. člen ter amandma Poslanske skupine SAB. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja. Prosim za prijavo. Prva dobi besedo mag. Alenka Bratušek. Izvolite.
Najlepša hvala. Lep pozdrav spoštovani kolegice in kolegi! Marsikaj bi se dalo danes ob tem zakonu povedati. Sem vesela, da je danes z nami minister, ki ga na odboru ni bilo. Moram pa jasno povedati, da smo na odboru postavili kar nekaj vprašanj in niti na eno samo nismo dobili odgovora. Zato minister jih bom danes ponovila. Prvi, zanima me zakaj med tistimi pripravljavci zakona ste navedeni samo funkcionarji na ministrstvu. Niti ene osebe, ki bi se strokovno podpisala pod ta predlog. Ali to pomeni, da strokovnjaki na ministrstvu tega predloga ne podpirajo? In bi rada zelo jasen odgovor. Potem sem imela vprašanje, za koliko boste ošibili ali zmanjšali podnebni sklad? Seveda sem vmes uspela sama poiskati številke in povem vam, da več kot za 50 %. Več kot polovico denarja boste vzeli zeleni prihodnosti, zeleni preobrazbi. Temu, kar so nas vseh polna usta, zeleno, zeleno, zeleno. Polovico od tega, več kot polovico od tega boste vzeli za to, kar predvideva ta zakon. Da ne govorim o tem, da je pač sploh napačen naslov zakona. To, če že bi moral biti naslov reševanje socialnih težav. Deljenje predvolilnih ali pa sedaj že kar volilnih bombončkov ali pa vi ste uporabil celo besedo bombonjer. Tudi na vprašanje zakaj ne realizirate tega takoj. Mislim, da sem dva dni nazaj prebrala tvit vašega ministra, kako smo oh in sploh in ah na področju digitalizacije, informatike in tako naprej, neki 7., 6. na svetu naj bi bili, sedaj pa država dva meseca potrebuje, da spravi denar od dneva ko bo zakon sprejet do ljudi. To ne gre skupaj. In to ne more biti res. Lahko ste samo pač izbrali 15. april zato, ker so volitve in da si ljudje mogoče zapomnijo, da jih želite s tem na volitvah kupiti. Na odboru sem celo rekla, da dajte prestaviti to mogoče na 22. april, pa me je kolega spomnil, da ne, ker so predčasne volitve in je treba, se pravi pred tem ljudi spomniti, da bi ta vlada naj jim nekaj dala. Dajete jim pa denar, ki ste ga vzeli prihodnosti. Toliko dolga kot ga boste vi pustili za seboj ni pustila še nobena Vlada 40 milijard evrov. 40 milijard evrov ste naložili Slovencem na ramena vsak od nas ali pa vsak naš državljan ima na svojih ramenih več kot 20 tisoč evrov dolga in to je slika, ki jo puščate za seboj. To je čista resnica na mojo bom rekla veliko žalost, da ste to uspeli narediti ob skoraj 7 odstotni gospodarski rasti to bo zgodovina še veliko pisala o teh dveh letih. Ena od stvari, na katero ste bili opozorjeni in vam grozi celo ustavna presoja in seveda bodo, potem spet drugi krivi, da denar ne pride do ljudi jasno so povedali, da bodo, zaradi tega, ker znižujete omrežnine, ki niso samo državne so pač od podjetij, ki niso v 100 % lasti države vam napovedujejo ustavno presojo zakona začasno zadržanje in ustavno presojo. In vi, edini vi boste krivi, da ljudje v tej energetski krizi ne bodo dobili nič, ker pač ne slišite. Naš predlog, ki smo ga vložili in sem enako povedala tudi na odboru je, da namesto omrežnine, ki bo zmanjšala sredstva za prepotrebno obnovo infrastrukture danes imamo ljudi, ki želijo sami financirati v sončne elektrarne pa pač, zaradi slabe infrastrukture ne morejo in po vaše bo še naslednja leta in leta tako. Skratka, mi predlagamo, da se izognete in izognemo tudi ustavni presoji tega zakona in zadržanju, da namesto omrežnine država zniža DDV. To so naredile tudi druge države. To je naredila sosednja Hrvaška in to je to, kar naredi država odpove se svojemu lastnemu viru ne pa probleme oziroma tako kot vi pravite reševanje naložiti na ramena nekoga drugega. To je naša amandma k 4. členu. Mogoče za ljudi pomeni nekaj manj znižanja položnice, ampak pomeni pa tudi to, da bomo denar, ki je namenjen za prihodnost pustili za prihodnost in prav bi bilo tako. Ne ljudje na minimalnih plačah, ne študenti, ne dijaki, ki živijo sami od teh vaših ali pa bodo te vaše bombonjere za njih zelo zelo grenke, ker pač ne bodo dobili sredstev. Res pa je, ja, da bo več kot polovica ministrov Nove Slovenije to dobila. Sedaj ali je prav, da podpiramo velike družine vaša politika to je se jaz lahko strinjam je pa vprašanje, če je prav, da se temu reče energetski bon. Nič bolj ali pa nič manj jih ne zebe kot zebe enega samega upokojenca v stanovanju, ki mogoče tega dodatka vašega ne bo dobil. Ja, na eni strani velikim družinam letos dajete mogoče jim bo treba na drugi strani, zaradi vaše dohodninske zakonodaje z naslednjim letom ukiniti še tisti osnovni dodatek. Skratka ta zakon je zelo nepravičen. Ne rešuje problemov, ki jih naslavljate v zakonu. Jaz se zavedam, da ni bilo enostavno sestaviti tega nabora. Jaz se zavedam težavnosti situacije. Slovenija ni edina, ki se sooča s temi problemi, ampak malo bi bilo treba pogledati v svojo okolico, videti kaj so tudi druge države naredile že pred nami in to veliko pred nami pa mogoče kakšno takšno bolj bom dala v narekovaje normalno stvar zbrati, da res denar pride do tistih, ki so najbolj prizadeti. To vašo bombonjero bodo dobili ljudje, ki pravzaprav sploh niso bili prizadeti. Če jim elektriko zagotavlja podjetje, ki do junija zagotavlja stabilnost cen, in če se doma ali pa se mogoče celo kurijo na elektriko, se pravi, se njim ne pozna nič. Pa bodo dobili vseeno. Na drugi strani imamo pa v Mariboru pa na Jesenicah pa še kje daljinsko ogrevanje stanovanj, kjer se je pa za dvakrat ali pa še večkrat povišala položnica. Vi jim boste pa aprila dali za niti eno povišanje. Vmes bo pa že pet položnic petkrat višjih. Tako da, ni, ni, niso prave stvari, ne zadenejo pravih ljudi. In jaz verjamem, da vam tudi 24. aprila ali pa 19., 20. in 21. na predčasnih, če je res bil to cilj, ta vaša bombonjera, da jim prav hudo ne bo pomagala. Še enkrat pa predlagam, da naredite razmislek glede stvari, ki bo bremenila zakon in bo romal na ustavno sodišče. Seveda boste potem spet vsi kričali, kako ustavni sodniki ne odločajo tako, kot si vi želite, ampak pravočasno so vas opozorili. Pravočasno so vas opozorili, lahko bi stvari spremenili, ampak ne, tiščite glavo v pesek in gremo dalje. Še je čas, da si premislite, in še je čas, da omrežnino, ki jo znižujete, zamenjate za znižanje davka na dodano vrednost, in breme te krize prevzame državni proračun, kar je edino pravilno.
Hvala lepa. Besedo ima Nataša Sukič. Izvolite.
Ja, hvala lepa za besedo. Glejte, to je res hudo gledati, no. Tako sprenevedanje. Mislim, mi smo začeli intenzivno opozarjati, kot sem že povedala v uvodnem stališču, pa že zadnjič na odboru, intenzivno opozarjati v mesecu oktobru. Prosili smo, da vlada ukrepa. Da prepozna stisko ljudi. Da razume, da se začenja zima, ki morda ne bo glih mila, in da bodo ljudje resnično pred dilemo, tisti, ki so že takrat bili na robu revščine, in takih je ogromno v tej državi, da bodo dejanski ljudje pred dilemo, ali odpreti radiator, zakuriti peč ali preprosto stradati, si odtegovati kruh od ust, zato da bodo lahko plačevali položnice. Prosili smo vas. In vi ste brezvestno, brez kančka občutka to zavrnili. Še celo več, minister, govorili ste, da je vse pod kontrolo in tako naprej. Skratka, peljali ste dobesedno vse skupaj nas seveda kot ponavadi žejne čez vodo. Potem so se stvari zaostrile. Cene, vemo, kako so podivjale na svetovnih trgih. Vemo, kako se dražijo energenti. Vsi to občutimo. Zdaj si pa predstavljajte, kako šele občutijo tisti, ki dejansko shajajo z nekaj sto evri mesečno. Vem, da vi tega ne veste ter da si ne morete predstavljati, kar je žalostno, da taki ljudje, ki si ne morejo niti približno tega predstavljati, na koncu odločajo o usodi tistih, ki pa to živijo. No, ko se je to zgodilo, smo v opoziciji pripravili predlog zakona, ki bi nemudoma v januarju ublažil te stiske in bi bil ciljno naravnan na tiste, ki pomoč resnično potrebujejo. Seveda ne, tudi to ste gladko povozili. Brezsramno, arogantno, brez kančka vesti, brez kančka vaše krščanske milosti, minister. In potem ste sproducirali svoj zakon, ki je zdaj šele v obravnavi in kjer spet ne slišite ničesar, ko vas opozarjamo na stvari, ki bi jih bilo treba v tem zakonu popraviti, da bi bil dober, da bi resnično ljudem lahko pomagal. Recimo, to, kar smo predlagali v Levici z amandmajem, ki ste ga seveda gladko povozili kot valjar, kot to počnete, da se pač implementira zakon v 15 dneh po uveljavitvi zakona. In ne, oprostite, devet dni pred volitvami, kot vam je že kolegica pred mano povedala, zakaj devet dni pred volitvami. Zato, ker so takrat že predčasne volitve. Mislim, sramotno. Sramotno, žalostno, prozorno. Vsi to vidimo in je priskutno, kar počnete. Počnete pa seveda na račun vseh nas. Plačujete svojo predvolilno kampanjo na res najbolj bedne in zavržne načine. Za nameček jemljete, kot rečeno, iz Sklada za podnebne spremembe, Sklada za podnebne spremembe, kjer ne bi bilo nič narobe, če bi tam na sistemski sistematičen način naslovili razreševanje energetske revščine, ampak na sistemski sistematičen način. Ne pa kot socialni ukrep. Ta sklad ni namenjen socialnim ukrepom, blaženju socialnih stisk, ta sklad je namenjen zeleni prihodnosti in vi boste seveda ta sklad pošteno izropali in ne boste vzeli denarja iz proračuna, od koder ste z interventnimi ukrepi ves čas črpali sredstva, ko ste pomagali gospodarstvu in kmetijstvu. Ne, vi tokrat tega ne boste naredili. Zakaj? Ne vem. Čeprav smo vam v Levici z amandmajem tudi to predlagali. Ne, vi tega preprosto ne boste naredili, ker seveda ne, ker vaš odnos do zelene tranzicije, vemo, kakšen je. Vaš premier, ki vodi to Vlado, niti ne priznava podnebnih sprememb, kako bi se, saj je logično, da se vam zdi to kar en sklad, iz katerega se malo vzame, kajne, če nimaš, malo vzameš, ker je tam slučajno nek denar. Potem dalje, to, da se vi tu greste, v ta socialni ukrep, svoje »natalitetne« prebliske noter tlačit, o tem, da spet podpirate neke velike družine, tudi če so te družine bogate, kot so recimo družine ministrov. Mislim, to je sramota. To ni ukrep za to, da se podpira nataliteta naroda, ki naj bi bil po vaših projekcijah, tako [[?]] , tri milijonski, če poslušamo ministra Počivalška, tako, ne vem, čez 10 let verjetno, to je ukrep, ki blaži social [[…]], ki bi moral blažiti socialno stisko tistih, ki to res potrebujejo, ne tistih, ki tega ne potrebujejo ali pa kar arbitrarno malo počez in kot sem že prej povedala, s tem vašim zakonom bo cela zmešnjava, na koncu bodo dobili upokojenci, ki imajo pokojnine višje od minimalne plače, recimo, da sta to dva upokojenca, dvakrat po 150 evrov, tistim na »minimalki« pa nič, pa niti centa recimo. Pa dobili bodo ministri, pa tako naprej. Mislim, pa to je res [[…]]Jaz nimam [[…]]Enostavno več ne morem verjet, ampak pustimo še vse to, če ste tako ubogi ministri, pa dajte si še to izplačat, saj se mi smilite no, ker verjetno si morate drugače radiator zapret ali pa se vprašat, ali si boste kupili kruh ali mleko. Ampak, glejte, to, da pa ste enostavno povozili amandma, s katerim zahtevamo, da vsaj zdaj takoj date ljudem, ko še vedno malo kurimo peči in radiatorje, ker zunaj se zvečer pa ponoči še zmeraj temperatura spušča zelo nizko, ne, vi seveda ne. Aprila meseca, oprostite, večinoma več ne kurimo radiatorjev, razen če bi neka huda zmrzal za nekaj dni nastopila. Upajmo, da ne, ker potem bodo kmetijski pridelki šli po gobe. Skratka, meni je to res nepojmljivo, kar se greste in čudi me, res, sem prav presenečena, po mojem ste se zmotili, upam, da boste vseeno ostali pri tem, da ste vsaj en naš amandma takrat sprejeli, to je, da ne boste več ljudi, ubogih ljudi, ki niso poslovni odjemalci, ampak so navadni ljudje, ki živijo v svojem stanovanju, rubili za cene, ki veljajo za poslovne odjemalce za cene energentov. To, po nekem čudežu, sploh ne vem, kako bo šlo skozi, kar se vam verjetno zgodi pomotoma, ker vi že prav po »defaultu«, prav avtomatsko povozite čisto vse, kar opozicija predlaga, pa če je to še tako na mestu argumentirano, dobronamerno in v korist ljudi. Jaz ne vem, v korist koga vi pravzaprav, seveda, vi, kaj delate, vi ste si zdaj neko dodatno predvolilno transfuzijo omislili, da si boste še mal dali krvi v svoje žile pred volitvami, ker ste v smrtnem strahu, da boste to svojo oblasti izgubili po 24. aprilu. In upam, da jo boste res. Ker to, kar počnete s to državo, z javnimi financami, kako se norčujete iz ljudi, iz vsega, kako uničujete čisto vse, vse podsisteme, vse meljete in meljete in vas brigajo ljudje v resnici, to se mora nehati. In jaz upam, da je ta čas res 24. april. Hvala lepa.
Vidim, da je interes še za razpravo, zato prosim za prijavo. Izvolite. Postopek teče. Prijavljenih je osem poslank in poslancev. Boštjan Koražija dobi besedo prvi. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. Glejte. Takrat, ko se je minister Vrtovec izrazil, da je to v bistvu, da to niso samo bombončki oziroma da je to prava bombonjera za tiste, ki zmrzujejo, dejansko sramotno oziroma je poniževalno, ker dejansko govorimo o tistih najšibkejših v naši družbi in najrevnejših. In da tistim dajati bombončke, ne morete govoriti, ker bi morali že v osnovi poskrbeti, da teh revnih in tudi v času zime sploh zmrzujočih sploh starostnikov in starostnic, ki živijo po teh stanovanjih in se odločujejo med dejstvom ali za kruh ali za radiator, se dostikrat odločijo, se pravi za tisto osnovno, se pravi za kruh. In ogromno teh starejših ženic, vdov predvsem še zdaj dejansko zmrzujejo v teh stanovanjih. Če si želite to priznati ali ne, to je pač dejstvo. Glede teh podražitev, ki so se dogajale v tem času oziroma ki so bile napovedane. Ja, v Mariboru mislim, da je bilo celo 170 % na začetku možnosti povišanja ogrevanja. Tudi na Ptuju, tudi Jesenice, tudi Ljubljana, dejansko po vseh teh mestih, pa neglede na to ali je župan, ko vi zmeraj radi rečete, levi ali desni, dejansko vsepovsod je udarilo po tistih najšibkejših in najbolj revnejših v naši družbi oziroma po naših občinah. In ja, dejansko glede na to, da je bila dana oziroma podana direktiva iz EU oziroma iz Evropske unije, da se zadeva lahko tudi regulira oziroma tudi drugače rešuje, ne nepojmljivo, da vi danes pridete oziroma ste prišli prejšnjič, ko vas ni bilo tukaj, pač vaš predstavnik in nam ponujate, ne bom rekel pesek v oči v resnici. Ker če že govorimo o teh podražitvah, potem bi morali vsem tem, tistim res najšibkejšim in najrevnejšim pokriti v celoti to razliko od zneska, ki so ga prej plačevali, se pravi do te podražitve, ki se je zgodila v bistvu potem novembra in decembra. In ne razumem, zakaj do tega ni prišlo, ker smo vas na to vsi opozarjali. Tudi vašega državnega sekretarja, ki je tudi večkrat v vašem imenu oziroma pač v imenu ministrstva in tudi vlade vendar bil primoran obljubiti, da bodo zadevo rešili oziroma nekako reševali, pa do teh pravih rešitev tudi nikoli žal ni prišlo. Zdaj s temi amandmaji smo se res potrudili v opoziciji na prejšnji seji odbora in vam ponudili res, bom rekel ne samo eno roko ampak kar obe roki, da bo zadeve poskušali čim bolj vnesti oziroma jih čim boljše speljati v smislu tega, da bi se res poiskale najboljše in tudi najučinkovitejše rešitve za ublažitev te energetske krize oziroma za te energetske voucherje oziroma za ogrevanje. In tudi kar je bilo zanimivo, kar je tudi koalicija na odboru zavrnila naš predlog Levice, kjer smo z amandmajem predlagali, da bi v bistvu, da bi bil dodatek, ta solidarnostni dodatek, izplačilo vezan na dohodke gospodinjstva. Dejansko bi bilo po glavi gospodinjstva oziroma da bi dobila tista najrevnejša oziroma najšibkejša po finančni moči gospodinjstva največ in tudi dejansko po osebi na družino in bi tudi v tem primeru velike družine dobile še več tega dodatka kot ste ga vi predlagali oziroma kot predlagate. Ne bom se navezal na to glede teh ali ste upravičeni ministri ali ne. Odgovor je seveda ne. Že zaradi tega etičnega vidika, moralnega, se bi, mislim da v tem primeru lahko tudi javno in tudi izredno odpovedali tem solidarnostnim vavčerjem, ljub temu, da vam po zakonu pripadajo, ker potem res zbujate sum dvoma pri ljudeh še dodatno, kot da ste si ga v bistvu napisali sami za sebe. Kot rečeno, seveda žal ta pomoč, ki je takšna kot je, bi morala biti višja, bi morala biti učinkovitejša, bi morala biti prej, se pravi, vsaj štiri do pet mesecev prej in s tem se boste morali soočiti tudi pred volitvami in tudi med volitvami oziroma v kampanji ker ljudje na terenu zahtevajo odgovore in dostikrat jim želimo odgovore podati oziroma dati, pa jih dejansko ne moremo, saj nismo mi Vlada in vi ste kot Vlada odgovorni za vodenje te države in tudi za vse odločitve, ki ste jih sprejeli in ki jih še boste sprejeli, in če so te odločitve žal slabe oziroma, ki imajo negativne posledice za naše državljanke in državljane, potem tudi ne morete pričakovati, da vam bodo ljudje ploskali. In še enkrat opozarjam, res škod, da se ni zgodil prej, da se niso prej podale te rešitve oziroma, da že niste prej spoznali samega problema, ki se potem samo nabira kot neka snežna kepa, ki se je na koncu naredila v veliko snežno kepo in žal posledice tega nepravega oziroma tudi časovno prepočasnega ukrepanja že občutijo res tisti, ki bi morali biti prvi na vaših listah in to so tisti, ki nimajo in so najrevnejši in tudi zaradi katerih smo v osnovi tukaj, da bi jim prvim pomagali. In mislim, da tudi Vlada je za to tukaj, da v osnovi pomaga seveda vsem, ampak na prvem mestu bi morali biti zmeraj tisti, ki nimajo in ki se borijo za tisti osnovni kruh, v tem primeru pa se celo borijo za košček toplega radiatorja, če si ga lahko dnevno privoščijo. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima minister Jernej Vrtovec. Izvolite.
Najlepša hvala. Gospe in gospodje, 710 tisoč ljudi, okvirno, bo upravičencev do energetskega vavčerja. Vi pravite, ne, to ni dovolj. Znotraj te skupine ljudi so upokojenci in zagotovo spadajo upokojenci med najranljivejše in tokrat ni meja 740 evrov kot je bil prvi dodatek decembra meseca, ampak je tisoč evrov. Drugič. 67 tisoč ljudi, socialno ogroženih, o tem kar je zdaj gospod poslanec Koražija govoril, ti bodo prejeli. 67 tisoč. Vsi tisti, ki so prejemniki socialne pomoči. To so najranljivejše skupine, zagotovo. Najbolj obremenjeni pa so družine in so tisti, ki jim prejemniki otroških dodatkov do šestega dohodkovnega razreda. Na takšen način kot se danes opozicija tukaj obnaša do družin, do prejemnikov otroških doklad, jaz pričakujem kaj kmalu, da boste vložili spremembo zakona o dohodninskih olajšavah kjer imajo družine glede na število otrok, itn., določeno olajšavo. In Vlada je ocenila in tukaj zagotovo, na podlagi vseh pobud, ki smo jih prejeli, da gre v tem primeru za tiste ljudi in tiste skupine ljudi, torej velike družine, ki so upravičeni do energetskega bona. Očitek. Podnebni sklad. Gospe in gospodje, v tem parlamentu se sprejema zakonodaja in sami smo sprejeli 129. člen zakona, kjer je opredeljen podnebni sklad, deveti odstavek, finančna sredstva, ki se namenjajo (citiram): »Za ukrepe za zagotavljanje finančne podpore za obravnavo socialnih vprašanj v gospodinjstvih z nizkimi ali srednjimi prihodki.« In tu je zakonska podlaga, da se energetski vavčerji izplačajo iz Podnebnega sklada; to je prvi del. Drugi del, Evropska komisija je v svojem toolboxu, v škatli orodij, zapisala Podnebni sklad. Ampak kakorkoli, saj če bi mi rekli, ne, Podnebni sklad pa ne, pa bi dali iz proračuna, bi bil spet očitek, aha, iz proračuna, pa spet bremenite davkoplačevalce, za naslednje generacije jih bremenite, odplačevali bodo [[…]]Ej, nikoli ni prav. Dajte se raje vprašati, kaj moramo narediti, da bo prav, ker karkoli bi pripravili, ne bi bilo prav. Torej, če bi vzeli iz proračuna, bi rekli, nas zadolžujete – drži? Če pa iz Podnebnega sklada, ki se, mimogrede, polni z emisijskimi kuponi, ki so bili lansko leto v tem času 20 evrov, danes so 100 evrov, samo na račun Teša bo naslednje leto oziroma tekom tega leta prišlo za okrog 150 milijonov evrov v Podnebni sklad, samo na račun Teša. Ja, ampak treba je brati zakonodajo, ki jo sami sprejemate v parlamentu. Glede zelenega prehoda. Toliko, kot je ta Vlada naredila za zeleni prehod, v preteklosti ni naredila nobena Vlada in tudi ne namenila finančnih sredstev. V parlamentu smo v zadnjih dveh letih sprejeli dva zakona, Zakon o obnovljivih virih energije, Zakon o učinkoviti rabi energije, ki sta podstati za nadaljnje spremembe v smeri zelenega prehoda. Omenjen je bil denar za železnice. Tega denarja gre iz proračuna, pa tudi iz Podnebnega sklada res veliko, tudi za nakupe novih vlakov, za gradnjo železniških povezav po Gorenjski, zdaj na Primorskem, Brezovica- Borovnica, Borovnica in potem naprej. Se pravi, za zeleni prehod iz Podnebnega sklada gre učinkovito veliko število denarja. In še enkrat povem, samo od Teša pri teh cenah CO2 kuponov se bo v naslednjem letu oziroma v tem letu nazaj pridobilo res ogromno denarja. Nenazadnje, seveda, rast cen CO2 kuponov botruje cenam električne energije. Spet je enako pri omrežnini. Tu se vidi ta razlika, denar podjetjem ali denar ljudem. Mi smo se odločili za drugo zgodbo – da gre denar iz tega naslova ljudem. Ali veste, da je 31. 12. Agencija za energijo izdala sklep, brez vednosti ministrstva, da se dvigne omrežnina za 10 %. Nikjer po Evropi tega nobena agencija ni naredila v času te krize, samo v Sloveniji. Zakaj? Ne zaradi tega, ker bi želeli pomagati ljudem, verjetno, kajne, ampak zaradi tega, ker so želeli pomagati podjetjem, ki ustvarjajo vsako leto – Maribor, Ljubljana, Celje, Gorenjska, Primorska – 50 milijonov evrov dobička, lansko leto 52, 2019 53 milijonov, 2018 [[…]]Drži, lepi dobički, ampak kljub temu, oprostite, zlasti na primeru enega izmed teh distributerjev, je infrastruktura izjemno slaba. Jaz se raje vprašam, kam gredo ti dobički. Zagotovo o tem odloča tudi SDH. In zdaj imamo tu dve politiki – politiko visokih plač teh direktorjev, politiko, da ne vemo, kam gredo ti dobički, ali pa imamo politiko, ki jo mi zagovarjamo, da gre ta denar v tej krizi ljudem. Vendar, če bi naredili, kar predlagate, DDV, bi spet rekli, ja, ne, to pa bo premalo denarja v proračunu, spet nas zadolžujete za naslednje generacije. Še enkrat povem, karkoli naredimo, ni prav. In ta podjetja bodo zmogla. Pri takih dobičkih, kot sem povedal, v zadnjih treh letih je infrastruktura zelo slaba. Drži? Poglejte, kaj imamo v Mariboru! To drži, kar je rekla predhodnica, ne morejo delati priklopov na sonce, zaradi tega, ker je preslabo omrežje. Ampak za to ni kriva ta Vlada, za to ni kriv tale vavčer, ki ga zdaj dajemo, za to ni krivo to, da bomo zdaj mi za tri mesece omrežnino prekinili, temveč slabo poslovanje teh podjetij v preteklosti. In bodo zmogla. Glejte, to so podjetja, v večinski državni lasti, in jaz verjamem, da bo SDH, ne glede na to, katera Vlada bo, zelo odgovoren do EDP-jev. In tudi zavedanje, da potrebujemo stabilno robustno omrežje je tudi skozi to vlado je prisotno. Jaz sem razočaran zlasti nad Agencijo za energijo. Takrat ko ni bilo treba edini v Evropi dvignemo cene omrežnine. Zakaj? Zaradi tega, ker se je nagajalo tej vladi, sredi krize, pred volitvami. In če bo Ustavno sodišče presojalo, jaz ne morem govoriti kakšna bo odločitev Ustavnega sodišča ali pa vi že veste, da se bodo neke pobude na Ustavno sodišče dajale, jaz ne bom prejudiciral odločitev, ampak nedvomno lahko tudi ta institucija poseže v to, da ljudje, žal, ne bi bili deležni finančnih pomoči iz tega zakona, ampak breme te odločitev bo na Ustavnem sodišču. Nenazadnje tudi v toolboxu piše glede razbremenjevanja piše, da se lahko črtajo stroški na položnicah pa ostalih prispevki. To je to. Mi smo naredili ta paket zakonodaje po priporočilih iz škatle orodij Evropske komisije. Na začetku je en kolega poslanec dejal kot očitek, da bodo prejeli energetski vavčer oziroma nižjo položnico tudi tiste institucije, ki ustvarjajo visoke dobičke. Ja, tukaj je en problem. Tudi tiste bodo prejele zaradi tega, ker Evropske komisija je izrecno zapisala, da se uporabljajo enaki vatli. In mi smo morali narediti sistem kar se tiče, ampak to bi se moralo nanašati na drug zakon za gospodarstvo, da pač se uporabljajo enaki vatli. Vlada je pozabila na enega, na drugega, na tretjega, vlada je, še enkrat poudarjam, izpostavila najbolj ranljive, upokojence. Pomoč je bila prepozna – ne drži. Prva pomoč je prišla upokojencem že decembra. PKP-10. Upokojenci pod 740 evrov pokojnine so prejeli pomoč. Nenazadnje tudi minimalna plača se je z rastjo cen življenjskih potrebščin uskladila. Še stanovanja, Maribor, Jesenice, Domžale, dajmo si naliti čistega vina, ampak resno, kdo je tukaj naredil napako pri zakupu plina in kaj se je dogajalo v Domžalah, na Jesenicah? V Mariboru je župan reagiral, da ne bo pomote in so stvari uredili. Ampak upravniki stavb, mnogo je bilo tudi tukaj špekulacij kdaj nekdo je zakupil ta plin. Mnoga mesta niso naredila teh napak, ampak so pravočasno zakupila plin. Tukaj govorimo samo o štirih, petih mestih v državi. O drugih ne duha, ne sluha kako so to naredili. Ampak tudi v samem, mislim, da 5. členu tega zakona, smo naredili pravno podlago za izenačitev odjemalcev plina. Torej, tudi ta del smo, da se v prihodnosti ne bi več to dogajalo, naredili, ampak žal ne gre retrogradno sprejemati zakonodajo, da bi to veljalo za celo ogrevalno sezono. Ampak še enkrat naslavljam, ogromno je bilo špekulacij pri zakupu plina in na drugi strani tudi tega kdo je gospodinjski in kdo je poslovni odjemalec, zaradi tega, ker so gledali tudi to kaj je bilo cenejše v določenem časovnem obdobju in potem je šla kontinuiteta naprej in sedaj je ratalo pa to dražje. Ampak tudi to s tem zakonom karseda urejamo. Še ena pomembna stvar, ki sem jo v uvodu načel. To so kratkoročni ukrepi. Dolgoročni ukrepi zagotovo prvi del, graditi je treba energetsko neodvisnost ne le Slovenije, ampak celotne EU. S tem smo se tudi ministri pristojni za energetiko na izrednem vrhu, ki ga je sklicalo naše predsedstvo, ukvarjali. Jaz bi tukaj povabil k močni diskusiji o novih tehnologijah, ki so nam na voljo, o vlaganju v inovacije, v razvoj, v storage, v baterije. Imamo izvrstne strokovnjake, ki nam lahko tukaj pomagajo. Druga pomembna stvar je jedrska tehnologija. Mi smo izdali energetsko dovoljenje za drugi blok nuklearne elektrarne v Krškem, začeli z vsemi postopki. Če bi gledali na to, kaj se splača na volitvah, zagotovo tega ne bi izdali pred volitvami, pa smo to naredili, zaradi tega ker delamo to, kar je prav, in si ne predstavljam Slovenije, energetsko neodvisne Slovenije, brez drugega bloka nuklearne elektrarne v Krškem. Da, da, obnovljivi viri energije zagotovo, sonce je naša prihodnost, govori nekdo. Ampak ta trenutek mi iz sonca, ki je naša prihodnost, ustvarimo manj kot 2 % električne energije. Manj kot 2 %. Upoštevajoč kakšni so časi, na primer v Ljubljanski kotlini med novembrom pa aprilom, in kakšen je sončni potencial. Ampak drži, več moramo vlagati. Več moramo vlagati. In tudi ta podjetja morajo več vlagati. Torej, dolgoročni ukrepi so zagotovo obnovljivi viri energije. Več denarja v obnovljive vire energije, v [[nerazumljivo]]na primer tudi. Zagotovo. Ampak brez novih tehnologij, zlasti pa novih tehnologij tudi v okviru nuklearne tehnologije dolgoročno ne bo šlo. Zaradi tega še enkrat poudarjam. Slovenija podpira odločitev Evropske komisije glede delegiranega akta in taksonomije, zaradi tega ker je to tisto pravo za dolgoročno odgovarjanje energetskim ciljem. Zlasti pa nuklearna tehnologija je, če primerjamo zlasti tudi s plinom, je veliko bolj, ne bom rekel zelena, ampak brez, z manjšim CO2 odtisom zagotovo. Torej, če ne bomo drzni, vlagali več v inovacije, ne samo v Sloveniji, ampak tudi na ozemlju celotne Evropske unije, bomo na tem cilju in podnebnim ciljem in ciljem zelena prehoda zelo zaspali. Hkrati pa to, kar poudarja tudi ta vlada, zeleni prehod. Absolutno. Absolutno. Ampak poglejte, kaj se je dogajalo recimo poleti v Avstriji zaradi slabe vodnatosti. Se pravi, ta zeleni prehod mora biti premišljen, ne prehiter, pogledati je potrebno, kje so tisti pravi potenciali, ampak brez novih tehnologij tudi na tem delu zelenega prehoda bo pač sila težko. Zlasti v Sloveniji, ko imamo vedno problem, kje bomo kaj gradili, kje bomo postavili kakšno vetrnico. Imamo v Sloveniji samo dve. Vsaka vas, vsakdo, kjer bi bila vetrnica v bližini, je proti temu. Še enkrat povem, 2 % imamo, manj kot 2 % iz sonca. Vetrnici, dve, mučimo se s spodnjo Savo, s hidroelektrarno Mokrice. Na Muri nočemo nič. V Avstriji na Muri jih imajo 14 ali nekaj takega. Torej, se bomo morali odločiti, ali bomo radi imeli hladilnik, ki dela poleti, klimo, toplotno črpalko, se ogrevali na elektriko, imeli električni avtomobil, ampak na drugi strani bomo morali tudi kaj žrtvovati za to. Sicer bo proti vsemu biti pa hkrati vse to, kar sem naštel, imeti, je nemogoče. Najlepša hvala.
Hvala lepa. Replika Nataša Sukič.
Glejte, minister, malo ste pomešali vse živo. Rekli ste, upokojencem smo dali že decembra. Ampak te stvari niso vse namenjene istim zadevam. Mi vemo, da se poleg energentov tudi hrana blazno draži, da je inflacija, se dviga, in da je bila tista pomoč namenjena nekim drugim, da je bil to nek drug socialni ukrep. Niste pa odgovorili na vprašanje, zakaj niste že oktobra meseca poslušali, ko smo v opoziciji opozarjali, in zakaj niste ukrepali. Tega odgovora še zdajle nismo slišali. Kot nismo slišali odgovora, zakaj bo to izplačano šele 15. aprila. Takrat ko je pravzaprav zime konec, kurilne sezone konec. Nadalje. Pravite, da je v podnebnem skladu možno izplačevati na ta način denar. Ni čisto tako. V podnebnem skladu ti lahko odpravljaš energetsko revščino, seveda, ampak tukaj gre za nek sistemski, sistematični ukrep. Kar pomeni, da recimo ne vem revna gospodinjstva preidejo na neke vire, ki niso tako dragi in jim tukaj pri tem Podnebni sklad pomaga in tako dalje. Tukaj gre za popolnoma druge stvari. To ni sklad za socialno pomoč ni. Je lahko delno za odpravo energetske revščine, ampak s sistemskimi, sistematičnimi ukrepi ne za enkratno intervencijo kot imamo v tem primeru opravka. Ne zavajati. Dejstvo je, da je Podnebni sklad namenjen sofinanciranju za blaženje in prilagajanje posledicam podnebnih sprememb in izplačilo nekega solidarnostne dodatka ne more biti kar tako po domače izplačano iz tega naslova. Tudi ni razumljivo zakaj bi bilo. Navsezadnje ste parkirali mislim, da milijardo pa pol 500 milijonov sredstev v državnem proračunu za blaženje posledic epidemiološke krize in poglejte ta energetska kriza in te cene hrane, ki letijo v nebo so delno posledica tudi epidemiološke krize. To je vse povezano med seboj te stvari niso čisto ločene, zato bi bilo logično, da vzamete to iz proračuna. Res bi prosila za odgovore na dve ključni vprašanji: zakaj niste reagirali že oktobra, ko smo vas opozarjali, zakaj ste povozili predlog opozicije januarja, ki bi ga lahko skupaj izboljšali, ker ni bil optimalen in zakaj izplačila šele 15. aprila in ne prej takrat, ko ljudje to tisti, ki res rabijo seveda ministri tega ne rabite, ker imate dovolj denarja?
Vsi tisti, ki se javljate k repliki bi lepo prosil, da se držite zamejitev, ki jih Poslovnik določa za repliko sicer se javite, potem naprej k razpravi in bo za vse mnogo enostavnejše. Tako da to spraševanje zakaj ni odgovoril minister to ne pove, da niste bili narobe razumljeni. Treba se je državi, kolegica. Boštjan Koražija ima besedo. Izvolite.
Se odpovedujem.
Se odpovedujete. Alenka Bratušek ima besedo. Izvolite.
Hvala. Če bi nas minister poslušal, potem ne bi sedaj slišali predavanja o slovenski energetiki, ampak bi slišali odgovore na konkretna vprašanja. Ustavno presojo so napovedali mali delničarji na odboru. Ne kdorkoli kar tako kot minister nekaj insinuira mali delničarji. Se pravi resna grožnja je, da bo ta zakon šel na Ustavno sodišče, da bo zadržan in da ljudje ne bodo dobili nič. Zakaj? Zato, ker nočete slišati tega. Strinjam se z ministrom nepotreben dvig v tej težkih časih omrežnine strinjam se, ampak verjamem, da je minister že kdaj slišal za Zakon o kontroli cen, kjer bi lahko definiral to to to se ne sme dvigniti. Ne tukaj na tem stolu jokati kaj se mu je naredilo, ker nekdo hoče nagajati Vladi. Dajte no. To so konkretni ukrepi, ki bi jih minister lahko, da ne rečem moral sprejeti. Denar dajete ljudem, oh oh. Ljudje bodo vse to krepko plačali. 150 evrov bodo dobili in nekaterim so se položnice povečale – sam povečale – za 200 evrov na mesec. Se pravi v treh mesecih zimskih plus 600 evrov vi jim boste pa dali 150 evrov. Vi, ne vi, ljudje jim bodo dali, ker to kar je v proračunu pa tudi če je podnebni sklad ni vaše, ampak je od države oziroma ljudi. Edino podjetje, ki je napovedalo, da do junija ne bo dvignilo cene in je res ni je že štiri mesece brez uprave. Ali ne znate ali ste toliko nesposobni, da v štirih mesecih ne morete zagotoviti največjemu ali pa podjetju, ki zagotavlja v tem trenutku najcenejšo energijo Slovencem? Ne, odločili ste se, da staro vodstvo ni dobro. Okej to pravico pač imate, ampak dajte, potem novo imenovati. 4 mesece to podjetje pustiti brez, potem se pa po prsih trkate imamo še take, ki dajejo elektriko Slovencem po ceni. Ali se hecate? Norca se delate iz ljudi. In 106 milijonov, kakorkoli obrnete, ste vzeli zeleni prihodnosti. Zeleni prihodnosti. Imate 400 milijonov, 412 ali 418 milijonov za oklepnike, nimate pa iz proračuna 100 milijonov za te bombončke, ki jih želite razdeliti. In ste se odločili. Na odboru sem tudi povedala, ja, Evropska komisija je dala takšno priporočilo. »Lahko,« je rekla, »Dovolimo, da gre,« ampak Slovenija bi lahko rekla »Ne. Denar, ki se je nabral v podnebnem skladu, bo namenjen za zeleno prihodnost«. Vi ste tisti, ki ste se odločili drugače. In ne kazati s prstom na kogarkoli [[…]]
Kolegica Alenka Bratušek, vaš čas je potekel.
Na kogarkoli drugega.
Čas je potekel za repliko.
Če bi [[…]]
Čas za repliko je potekel.
Pa nobenega zvoka nisem slišala.
Ne, ne. Potekel je. Ker je že toliko časa [[…]]
Skratka tudi odgovora na vprašanje, zakaj ne pred 15. aprilom, ni. Zakaj ga ni? Zato, ker ga preprosto nimate. In smo ugotovili zakaj šele 15. aprila na žalost. In če sploh.
Hvala lepa, prosim. Tudi vas bi prosil, no, da se drugič prijavite k razpravi, ker to ni bila replika. Naslednji, ki ima besedo, je Edvard Paulič. Izvolite, imate besedo.
Hvala, predsedujoči, za besedo. Zdaj jaz se bom navezal v bistvu v tej razpravi na odgovor ministra, ki nam je na nek način očital, da v opoziciji nismo za to, da upokojenci dobijo te dodatke. In s tem na nek način zavaja celotno slovensko javnost. Dejstvo je, da v opoziciji smo za dodatke, ampak na pravičen način. In to, kar so tudi moji predhodniki opozarjali, kar nekaj, bom rekel, nelogičnost je v tem zakonu, nepravičnosti. Bom dal zdaj en primer, da bo tudi slovenski javnosti bolj jasno. Če živita dva upokojenca v skupnem gospodinjstvu, vsak ima po 900 evrov pokojnine, skupaj 1800 evrov, bosta dobila 300 evrov dodatka. Če živi en upokojenec sam v gospodinjstvu in ima pokojnine 1000 evrov, dodatka ne dobi. Če živi družina v najemu, najemajo stanovanje, ima prihodka 2 tisoč evrov mesečno, dodatka ne dobi. Mi govorimo o tem, da so ukrepi na nek način določeni nepravično. Še en tak primer, ko mi je res žal, da na odboru, ko smo v LMŠ amandmirali ta primer, da koalicija ni pač podprla. Ministri s štirimi in več otroci dobijo še en poseben dodatek. Pa pustimo ob strani to ali so upravičeni finančno ali ne, ampak dejstvo je, ministri s štirje otroci ali več dobijo dodatek, rejniki s štirimi rejenci ali več tega dodatka ne dobijo. Jaz to razumem na način, da rejniki, rejniške družine niso izenačene z družinami ministrov. Ne morem drugače tega razumeti. In mi je zelo žal kljub temu, da je tudi predstavnik vlade povedal, da je ta amandma smiseln in logičen, pač koalicija tega ni podprla. Ministra bi vprašal, zakaj niste popravili naslova v 2. členu, ki govori o solidarnostnem dodatku za odpravo posledic energetske revščine. Mislim, če je 150 evrov znesek, s katerimi bo ta minister odpravil energetsko revščino, potem ga jaz predlagam za finančnega ministra, ker dela čudeže. 150 evrov ne namenjenih za blaženje energetske revščine, pa še teh 150 evrov bo, bom rekel nepravično porazdeljeni. Minister je govoril tudi o toolboxu. Zdaj dejstvo je, 6 mesecev bo poteklo od tega, ko je bil ta toolbox sprejet na ravni Evropske komisije pa do izplačila pomoči. In jaz sem pogledal ta dokument še enkrat. Dejstvo je, da znižanje ali pa oprostitev plačila omrežnine za 3 mesece, kot predlagate, da to ni del toolboxa. In jaz se bojim, da imajo mali delničarji, ki napovedujejo ustavno presojo, tukaj kar močno, imajo kar prav. In bi bilo res škoda, da na koncu dneva zakon pade zaradi stvari, ki niso v skladu z ali pa potencialno, bom rekel, niso v skladu z evropskimi pravili. Tako da, se pridružujem kolegom iz opozicije, ki so imeli kar nekaj vprašanj za ministra. Zdaj, če jaz prav vidim, predstavnika ministrstva v moji razpravi ni bilo, tako da, upam, da je poslušal nekje v sobi za goste in da bo odgovoril na ta vprašanja. Hvala, predsedujoči, zaenkrat.
Hvala lepa. Besedo ima Boris Doblekar, izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Kar nekaj zanimivih razprav je že bilo danes na tole temo o energetskih vavčerjih in pa vseh ostalih ukrepih, ki bodo ponovno pomagali ljudem in pa gospodarstvu in seveda tudi kmetijstvu, slovenskemu, kar je seveda bistveno. Zdaj, nekako bi rad povedal tudi to, da je Vlada Republike Slovenije že predhodno, z različnimi protikoronskimi ukrepi pomagala ljudem, da je pripravila mnoge ukrepe pomoči, tako ljudem, kot gospodarstvu, da ljudje in podjetja lažje pridejo skozi, tudi zdaj, v tem trenutku, ko so šle trenutno tudi cene energentov navzgor, ampak te cene niso šle navzgor, kakor se tukaj poskuša prikazat s strani opozicije, samo v Sloveniji, ampak so šle cene navzgor po celi Evropi oziroma po celem svetu, zdaj tukaj nekako poslušam, in če potegnem iz teh razprav vem, zgleda, da bi radi nekako ljudem dopovedal, da so, da je ta energetska draginja samo v Sloveniji, ampak ni, je po celem svetu. To je globalna zadeva, globalni problem. In, lahko rečem, da se ga je malo katera država v Evropi ali pa na svetu, tako resno lotila že tudi predhodno, kot se ga je tukaj Slovenija, z toliko razdeljenimi pomočmi v različnih oblikah. Vemo, da smo dejansko na prvem mestu in tudi vse pohvale, ki prihajajo s strani Evrope, smo, je Slovenija pohvaljena, da je ustrezno učinkovito ukrepala v času epidemije in s tem tudi pomagala ljudem, da so bili tudi na to trenutno draginjo, ki seveda ni takšna, kot ste jo prikazoval ali pa jo želite prikazat, da ljudje pa gospodarstvo bolje pripravljeni. Zdaj, stalno poudarjate reveže in tako naprej. Treba je seveda povedat in tega se tudi zavedate, pa tudi ljudje se zavedajo, ljudstvo se zaveda, da ste reveže v bistvu ustvarili sami. Ravno tisti, ki so vas po navadi polna usta. Leve vlade ste ustvarjale reveže, seveda, zdaj pa je treba stalno govorit o revežih, o energetski revščini in tako naprej. Sami ste ustvarili energetsko revščino. Niste pravočasno, niti pravilno ukrepali in seveda, zdaj je kar je in zdaj tudi vidimo, ko je ta draginja prišla, isto, kot je bilo v zdravstvu, kajne, v času epidemije, bi rekel, neke vrste stresni test, kot ga delajo na bankah, stresne teste, smo doživel stresni test tako v zdravstvu, zaradi epidemije in tudi na področju energetike in pripravljenosti ljudi in gospodarstva na podražitev, smo doživel stresni test in vidimo, kakšni okostnjaki letijo iz omar, kakšna je bila situacija, kako se je skrbelo za to področje doslej in zdaj vi pričakujete in želite dopovedat ljudem, da bi mogla ta Vlada kljub epidemiji, ki se je mogla ukvarjat z epidemijo, zelo resno, vsak dan, po 24 ur na dan, da bi mogla rešit vse stvari v letu in pol ali pa v dveh letih, vse, kar je bilo zavoženo prej. Ja, to tako ne gre, kajne, kljub temu, da se je veliko stvari že popravil, spremenil, gredo na bolje, ampak v letu in pol ali pa dveh letih ne moreš vse stvari, ki ste jih zavozili, spravit v pravi tir. Žal. Pa lahko še toliko govorite o tem. In tudi rečeno je bilo, ko se je draginja pričela, da se bo pripravila celovita rešitev. In ta celovita rešitev s tem zakonom je tukaj pred nami. In seveda, če imamo kakšen čut za ljudi in gospodarstvo in kmetijstvo, bomo te ukrepe tudi podprli. Ne da bomo zdaj tukaj se šli neko politikantstvo, fantazirali in filozofirali o ne vem čem vsem. Stvari je treba čim prej spraviti pod streho in jih tudi podpreti. In tukaj poslušati te razprave, ste izropali, ministri, velike družine bodo dobile dodatke. Mislim, na kakšen nivo se spravljate. Na kakšen nivo. Mislim, sramotno do konca. Na družine se spravljate, na otroke. To je pa res poden od podna. A je kaj važno, čigav je otrok ali pa čigava je družina. Danes minister, jutri ni. Da bi se pa spravili na to, da boste poslanci tudi nekateri dobivali ali pa ste dobivali ugodnosti od vavčerjev in tako naprej in jih z veseljem koristili, o tem pa ne slišim. Niti enega, ki nakladate zdaj o tem, da bodo ministri dobili dodatek za, torej energetski vavčer, ne govorite, da ste vavčerje, turistične, vrnili oziroma da jih niste porabili. To bi rad slišal. Tako da mislim, to je res izpod vsakega nivoja. Pa o krščanski milosti pa o norčevanju pa kaj že, predvolilna transfuzija pa ne vem kaj. Mislim, to ob tako pomembnih zadevah, ko se pogovarjamo o ljudeh, ki potrebujejo pomoč, o gospodarstvu, ki potrebuje pomoč. Mi poslušamo tukaj te nebuloze. K sreči, da to ljudje tudi spremljajo in da bodo te stvari, ko bo prišel čas za to, tudi nagradili. Torej, predhodnih pomoči je bilo že veliko. Res ogromno. In tudi pokojnine in plače se dvigujejo, in to vztrajno, in to tudi zaradi dobro delujočega gospodarstva, ki je dobilo tudi znatno pomoč s strani države, ki je nikoli prej ni. Nikoli prej ne, ker veste, kam ste dajali denar. V banke. V tajkune. V razne smetarske mafije in tako naprej. odplačevanje milijonov svojim prijateljem. Zdaj gre pa denar ljudem in gospodarstvu. In se splošno stanje v Sloveniji popravlja, tako da ljudje in gospodarstvo tudi ne bodo zdaj v tem trenutku utrpeli tako velikih teh, bi rekel, posledic zaradi draginje. Zdaj, kar se tiče, kar se tiče agencije za energijo, ki je imela tako veliko pripomb kar se tiče omrežnin, da ne bodo mogli več preživeti, da bodo šli na kolena in tako naprej. Tukaj mislim, da je treba jasno povedati, v kakšnem stanju je elektro-energijski sistem na določenih področjih. Kljub temu da so bile, da so ljudje in gospodarstvo plačevali redno vse omrežnine, ki niso nizke, vse omrežnine so bile redno plačevane, in mislim, da ko pride res neka kriza, da bi pa lahko tudi energetsko podjetje reklo, no, če ste vi do zdaj vse plačevali pa ste šli nam na roke, pa mi vam nismo naredili tistega, kar bi morali, nismo vam uredili omrežja takšnega, kot bi moral biti, potem bomo šli pa zdaj tudi mi na agenciji vam, spoštovani ljudje, državljanke in državljani, malo na roke in bomo te tri mesece, ko ne bomo dobili omrežnin plačanih, malo stisnili pa bomo šli naprej. In tukaj jaz mislim, da bi lahko bilo malo več, malo več strpnosti in tudi da bi na agenciji šli malo nasproti ljudem. In tukaj bo treba tudi po moje za nazaj malo prevetriti, kam je vse šel denar. Če malo pogledamo tale omrežja, ko vidimo, kako je s fotovoltajko, kako je s sončnimi elektrarnami, ko se ljudje priklopijo, pa rečejo elektro distribucijska podjetja oziroma na agenciji pravijo. Ja, pač nimamo dovolj dobrega omrežja, da bi to priklopili. Nimamo. Hoče mlada družina tamle v Šmartnem pri Litiji graditi hišo. Ja, ne dobi soglasja, ker je transformator prešvoh. Se ga ne da dobiti, žal, dajte si naštimati malo sonca ali pa, ne vem, kupite si, kupite si torej samooskrbno, ne vem, kupite si agregat pa malo bencin, nafto, pa bo, pa bomo dobili elektriko. Ja, to ni, to ni dobro energetsko omrežje. Prosim. Imamo kmečki turizem gor na hribu brez elektrike, ki bi se radi širili in nadaljevali, v Dragoškem, nimajo elektrike. To sem stokrat tule notri že povedal, pa se ni premaknilo niti za 1 meter. To se pravi, da stvari niso takšne kot bi morale biti. Sedaj govoriti, da bodo pa propadla, zaradi omrežnin, ki jih ljudem pa gospodarstvu ne bo treba 3 mesece plačati je pa to katastrofa. Če bi znižali DDV vsem s tem ukrepom bi seveda spet pomagali predvsem sebi poslanci pa ne vem komu še takim, ki jih imate po navadi. Zakaj bi z znižanjem DDV pomagali vsem tudi takim, ki te pomoči morda v tem trenutku ne potrebujemo? Treba je še to povedati, da so podražitve zelo različne po države, različne po občinah in to zelo odvisno bilo od pripravljenosti občin oziroma njenega komunalnega na primer podjetja, kar se tiče ogrevanja, kako je bilo z zakupom energentov. Nekatere občine so se potrudile oziroma upravljavci so se potrudili in so pravočasno opravili stvari tako kot je potrebno in cene niso šle enostavno gor je pa sramotno, da so šle omrežnine gor s strani Agencije za energijo. Mislim, to je katastrofa in to v teh težkih časih še celo to so želeli in so omrežnine torej da sploh na misel pride, da greš omrežnino dvigniti brez razloga. Torej, nekatere občine so bile dobro pripravljene, nekatere pa tudi ne in tudi tukaj je mnogo različnih špekulantov lahko. Seveda bi cene fino dvignili država pa naj bi to vse pokrila. Do kam pa to lahko gre? Saj to ste v preteklosti že počeli pa pokrivali take stvari. To so špekulacije. Ne moreš cene neopravičeno dvigovati pa pričakovati sedaj od države, da bi bo kar neomejeno pokrivala tvoj neopravičen dvig cen na primer to tako ne gre. Tukaj je treba pač narediti neki res. Se je tudi lepo določilo katere skupine ljudi bodo to pomoč dobile to je veliko ljudi, ogromno in tudi jasno je z zakonom določeno komu to pripada. Tukaj delati neke selekcije sedaj mi lahko tukaj govorimo kakor je že tudi poslanec pred menoj pač je našel neke primere mi lahko tukaj vsak primer posebej gremo obravnavati. Nobeden primer ni isti. Mi tukaj sedaj lahko naštevamo različne kombinacije pokojnin, dodatkov, otroških dodatkov, socialnih pomoči, minimalne plače na primer mi to lahko kombiniramo in združujemo, ampak mi nismo tukaj neka služba ne vem center za socialno delo, da se bomo sedaj konkretno z vsakim primerom posebej ukvarjali ali pa, da bi bil zakon spisan za vsak tak poseben primer. Posebej zakon ne more biti. Treba je tukaj celovito gledati na rešitev celovito na vse skupaj in nekako poskušati zajeti dejansko vse tisti, ki so pomoči potrebni in s tem zakonom so tudi vsi zajeti. Tako kot so bili z vsemi ukrepi do sedaj zajeti lahko rečemo vsi Slovenke in Slovenci torej vsi ljudje vsa tista gospodarstva ali pa kmetijstva in tako naprej, ki so potrebovali pomoč. Tukaj govoriti, da teh pomoči ni bilo je milo rečeno malo žalostno. Še to. Če niste za to, da se pomaga ljudem revnim, socialno ogroženim, podjetjem in tako naprej, potem to jasno povejte pač nismo za to, da se jim pomaga ne pa zavijati v celofane. Jaz sem pač za to, da se jim pomaga in zato sem tudi za to, da ta zakon potrdimo in bom z velikim veseljem glasoval za ta zakon, za pomoč, za blaženje posledic energetske torej draginje. Jaz bom to podprl z velikim veseljem. Sedaj tukaj poslušati po eni strani koliko se država zadolžuje koliko denarja gre za pomoči kdo bo to vse vračal kljub temu, da se država, če se že zadolži z negativnimi obrestnimi merami, kar to v preteklosti niste počeli, ampak so bile visoke obrestne mere in to pa je problem to dejansko je problem kdo bo to vrnil, kar ste počeli, pa tiste milijarde, ki ste jih dali v banke, pa tajkunom z odpisanimi dolgovi, to pa je tisti problem, tukaj bi se pa dalo pogovarjati in spraševati in verjamem, da vas je upravičeno strah. Zato kar je pa pač ta Vlada se zadolžila za ljudi, za gospodarstvo, za kmetijstvo, za boljši položaj, za večjo blaginjo, to, s tem pa se res ni treba nikomur obremenjevati. Tako da, iz podnebnega sklada smo tudi slišali tudi problematika takoj, pa ste nam ukradli ne vem kakšno zeleno prihodnost, itn. Mislim, ne vem no. Če se poslušate včasih. Tako, da tudi zelo pomembno se mi zdi tudi to kar je tudi minister povedal, da se kar se tiče zelenega prehoda gre zelo premišljeno, postopoma in da pazimo tudi kaj delamo in vemo tudi to, da s kakšnimi prehitrimi nepremišljenimi ukrepi lahko pride tudi do tega kar je prišlo zdaj, to se pravi, tudi ta energetska draginja je tudi delna posledica tega in zato je tukaj potrebna zelo velika previdnost. In samo še to. Ko enostavno ne pridemo v Sloveniji do tega, da bi res izkoristili obnovljive vire energije, ker nas so polna usta tukajle notri, sploh s strani KUL opozicije ali koalicije ali karkoli že, da tukaj ne strnemo vrst in ne uporabljamo dovolj in vetrne energije pa vodne energije. Zdaj imate spet na Levici slišim okrog imate že razno razne posvete in pogovorne večerje o tem kako je škodljivo torej delati hidroelektrarne. Mislim, vetrnih elektrarn ne, jedrske elektrarne ne, fotovoltaiko, ko bi jo ljudje delali, je omrežje ne, dovoljuje, da bi se to uporabljalo tako kot je potrebno. Ja kako bomo pa potem uporabljali vse električne aparate pa električne avtomobile polnili pa to, če ne bomo imeli dovolj kapacitet. Tako, da jaz še enkrat na koncu res sem vesel, da je ta zakon celovit, torej celovita rešitev za pomoč, za blažitev posledic draginje, za pomoč ljudem in gospodarstvu, kmetijstvu, pripravljen, in da ga bomo tudi v Državnem zboru potrdili in šli ob vseh mnogih pomočeh ljudem in gospodarstvu še s to pomočjo naproti, da ljudje ne bodo občutili te energetske draginje, ki se je zgodila, in ki bo, upam, tudi v najkrajšem času poniknila, in da bo konec tudi s tem, tako kot z epidemijo, kot kaže, in bomo spet lahko potem normalno zaživeli in normalno tudi delali. Samo to je moja res ena taka velika želja, ta zakon pa seveda, amandmaje opozicije, te ki sem prebral, ki so predlagani, pač ne bom podprl, podprl pa bom amandma koalicije, ki je še dodatno pripravljen in seveda hkrati tudi zakon v celoti. Hvala lepa.
Hvala lepa. Imamo dve repliki. Najprej Nataša Sukič. Izvolite.
Hvala. Poslanec, toliko ste se ukvarjal z Levico, da moram seveda odreagirati. Med drugim to, da v Levici nismo v preteklosti ustvarili ne revščine ne energetske revščine, ki ste jo omenjal. To so ustvarile vse pretekle Vlade, leve in desne, ki so sprovajale svoje grobe neoliberalne politike in so seveda dopuščale, da vse več in več državljank in državljanov tone v revščino. To je en odgovor na vaše izvajanje, ko ste nas prav napadel. Potem ste rekel, kot da pričakujemo, da boste vse rešili v dveh letih. Ne, ne pričakujemo, pričakujemo pa, da boste kadar pride do take situacije, pravočasno ukrepali in zato smo vas v stranki Levica k temu pozvali oktobra meseca lani, ko je bilo jasno, da cene energentov na globalnih trgih letijo v nebo, pa niste poslušali, tako kot tudi niste nobenega dobronamernega amandmaja našega podprli. Govorite pa v isti sapi, da nam ni do tega, da oblažimo stiske revežev. Nam je še kako do tega in predvsem do tega, da to počnemo na družbeno pravičen način in da damo res tistim, ki to rabijo, ne pa tudi, oprostite ministrom in poslancem, z ne vem koliko otroki, ki tega pač ta trenutek ne rabimo, ker imamo dovolj dobre prihodke, mi je zelo žal. In ne morete enačiti naše situacije s tistimi, ki dejansko nimajo nič. Samo to sem hotela povedati, ko ste pač tukaj moraliziral in modroval. Ker je očitno dopuščeno, da razpravljamo o energetski prihodnosti, pač, poslanec se je spet spravil na Levico, poglejte, niste še prebral našega novega programa. Mogoče pa je problem, kdo pravi, da smo proti nuklearkam. Tega nismo rekli. Smo pa mogoče proti temu, da se že vnaprej ve, da to počne Westinghouse in da se ne pogleda opcij, ki so morda cenejše. Ste pomislili na to? Niste. Zato prosim, ne spotikajte se vnaprej v to kaj je Levica rekla in kaj bo rekla, ker ko boste videl program takrat se oglasite, prav? Hvala lepa.
Hvala lepa. Poglejte, že prej sem opozoril, da se pri replikah držite replik, ne razprav. Tudi [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Poglejte, res je razprava širša, ampak amandma je pa zelo konkreten. In tisti, ki ste že govorili ste o amandmaju govorili zelo malo, razen Alenke Bratušek [[…]] [[oglašanje iz klopi]] . Tudi vi, gospa, vi ste najprej govorili pa Alenka Bratušek. Tudi niste govorila o amandmaju, ampak o vsem mogočem. [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Poglejte, ne polemizirajte z mano. Ne polemizirajte! Opozoril sem vas že drugič, da govorite, če je amandma o amandmaju, sicer se prijavite k razpravi. [[…]] [[oglašanje iz klopi]] Postopkovno, Nataša Sukič.
Poglejte, predsedujoči, z vsem spoštovanjem, prosim, če ste tako dosledni, pa prav je da ste dosledni, ampak bodite dosledni do vseh. Poslanca ste dopustil, da je celo razpravljal o tem kaj si Levica predstavlja kot energetski koncept za prihodnost. Pa to nima nobene veze z današnjim zakonom, niti približno, ne s tem amandmajem, ne z ničemer [[…]], pa ste pustil. Ko pa jaz odgovorim na to pa me opominjate. Dajte prosim, no, saj jaz razumem, da želite, da se držimo teme, ampak dajte to uveljaviti za vse. Hvala lepa.
Hvala lepa. Prej sem že povedal, da se je v uvodu pustila širša razprava. In v ta del nisem posegal. Če pa replicirate, kjer je določba taka kakršna je, potem pa replicirajte. Če želite pa razpravljati se boste pa lahko tudi naprej prijavili k razpravi, ni nobenih zadržkov in ovir. Edvard Paulič ima repliko. Izvolite.
Ja, seveda imam repliko na kolega Doblekarja, ki v resnici nič ni razumel, kar se tiče moje razprave. Očital nam je, da nismo zato da se pomaga revnim in naj to naglas povemo. Resnica je ravno obratna. Mi smo za to, da se pomaga revnim, ne pa vsem kar povprek, tudi ministrom, ki bodo zoper opravičeni do novega dodatka. Skregano z vso logiko. In moja razprava je šla v smeri, da če že dobi minister dodatek, dodaten dodatek se mu reče, minister, ki ima štiri ali več otrok ali pa kdorkoli drug, zakaj tega dodatka ne dobijo rejniške družine, ki imajo enako število rejencev. Skregano z vsako logiko. In jaz sem pričakoval, da bo nekdo od koalicijskih poslancev nam to razložil, argumentiral, ampak tega se enostavno ne da argumentirati, zato pa pač poslanci razpravljajo tako kot razpravljajo. Seveda obstaja rešitev kako to narediti na boljši, bolj transparenten način. Ena zelo preprosta rešitev, ki sem jo omenil je vezati pomoč na dohodek gospodinjstva. Jaz sem prej v razpravi omenil tri različne skupine, ki so v primerljivi situaciji, nekatere bodo pomoč dobile, nekatere ne. In tega kolega Doblekar ni razumel. Ampak enostavno je potrebno najti način in štiri mesece je bilo dovolj časa, da se najde način, ki bo pošten in ki bo v največji meri reševal probleme teh, ki pomoč potrebujejo. Jaz se strinjam, da ni idealnega modela, ampak vsekakor model, kot je ta, ni optimalen.
Hvala lepa. Besedo ima Marijan Pojbič. Izvolite.
Hvala lepa, spoštovani gospod podpredsednik. Najprej se mi zdi pomembno, torej, bom povedal to, da tega amandmaja, ki je, [[nerazumljivo]]ne bom podprl, ker pa je bila malo širša razprava, bom seveda tudi v nekaj minutah poskušal na nekaj stvari opozoriti. Jaz vas, dragi poslanke in poslanci prosim, da ne zapravljamo časa s tem, ko drug drugega napadamo, temveč pomagamo ljudem v stiski – pomagajmo. In najbolj, kar me prizadene, je to, da so poslanske skupine v opoziciji, dvolične. Na eni strani govorijo, da je potrebno ljudem pomagat, po drugi strani pa povedo, da zakona ne bodo potrdili. To se mi zdi dvoličnost. Nisem omenjal nobene stranke, tako da, vsaka stranka, tista, ki je svoje stališče predstavila, ve, kaj je povedala, verjetno stoji za tistimi besedami kajne. Poleg tega, poglejte, sto in enkrat sem danes slišal od tistih, kise delate, da ste pravični, poštenjaki in tako dalje, da je to, ta zakon, deljenje teh predvolilnih bombončkov. Dragi moji prijatelji, jaz sem prej rekel, vsi se zavedamo, da ljudem je potrebno pomagati. Ne moremo mi po volitvah potem to narediti. Tako ali tako nam vseskozi mečete poleno, da smo pozni s tem zakonom in ne vem kaj še vse in sedaj, ker so pač slučajno volitve pred tem, mi ljudem ne bi smeli pomagat. Lepo vas prosim, drage opozicijske stranke, ne počenjajte tega. Ne počenjajte tega. Mi bomo s tem zakonom ljudem pomagali. Smo se odločili, ta Vlada in ta koalicija. Vse opozicijske stranke, ki boste pa ta zakon podprle, imate seveda absolutno pravico do svojih mnenj, do svojih stališč, bom zelo vesel, ker na koncu glasovanja se bo videlo, kdo je zakon podprl in kdo ni. Ljudje pa potrebujejo rešitev. In dragi kolegice in kolegi, mi bomo s tem zakonom pomagali in ta zakon naslavlja 710 tisoč ljudi. In lepo vas prosim, da ne govorite, da ne naslavlja ranljive skupine. Naslavlja praktično vse ranljive skupine, še predvsem te upokojence z zelo nizkimi pokojninami, potem invalide, te z invalidskimi pokojninami in tako dalje in tako dalje. In v poglavitnih rešitvah tega zakona, kaj piše, pod točko 1? Veste, kaj piše? S predlogom zakona se sprejemajo ukrepi, ki bodo omilili posledice in vpliv zaradi visokih cen energentov na področju energetike, socialnega varstva in pravic iz javnih sredstev. Zdaj pa naj samo nekdo izmed vas naj pove, da tega ne podpira, da tega ne podpira. Potem se začnemo pogovarjati o dvoličnosti in tisti, ki tega zakona ne boste podprli, bom jaz prvi tisti, ki bom povedal, kako ste dvolični, kako poskušate manipulirat. V resnici se izdajate za nekoga, ki bi rad pomagal ljudem, po drugi strani pa, potem, ko pa pride realna situacija na mizo, pa naenkrat, zaradi taki in drugačnih razlogov nasprotujete, rešitvam, ki pa so pomembne za ljudi. Sam sem z veliko ljudmi govoril, so mi pokazali položnice, videl sem, da je norost, kam so položnice letijo in resnično je veliko ljudi, ki tega ne zmore plačati, ker, če plača položnico, je vprašanje, če lahko preživi in mi želimo s tem zakonom pomagati. Mi smo pomagali tudi ko smo, ko je Vlada sprejela PKP 10 in vse ostale, če pogledamo nazaj, zakone, kjer smo ljudem vseskozi pomagali s takimi in drugačnimi pristopi. In s tem zakonom nič drugega ne delamo, kot to nadaljujemo, da bomo ljudem pomagali, da bodo lahko preživeli iz meseca v mesec in zato vas, drage opozicijske stranke, še enkrat pozivam, v imenu slovenskih ljudi, tistih, ki jim je težko, podprite ta zakon – podprite ta zakon – 710 tisoč ljudi naslavlja ta zakon. Prosim vas. In takrat, ko bo glasovanje, bomo videli, ali držite figo v žepu ali vam gre za ljudi. Eno so besede, od besed se ne da živeti. Ljudje potrebujejo dejanja. Dejanja pa so to. To je dejanje. Ko bodo meseca, takoj ko bo zadeva realizirana, tako daleč, dobili na svoj račun denar. To je dejanje. Od tega pa ljudje potem lahko lažje, lažje plačajo tiste položnice. Lažje plačajo tiste položnice. To je naša naloga. Naloga vseh, ki sedimo v tem parlamentu ne glede na to, na kateri politični strani smo in katere politične barve smo. In ko sem jaz danes poslušal gospod Sukič celotno njeno razpravo, uvodno razpravo. Glejte, prosim vas, tisti, ki ste jo poslušali v zadnjem njenem nagovoru, ko je zapustila parlament, ker pač ni pomembno s kakšnim razlogom, je v uvodni svoji razpravi povedala veliko, veliko stvari, ki so po moji oceni nesprejemljive. Napad na napad. Od enega do drugega. Idite si prebrat to, kar je uvodoma povedala vaša poslanska kolegica. In potem boste videli, kaj je prava resnica. In zato vas prosim, da čim manj časa porabimo za to, da drug drugega napadamo, temveč da skupaj čim prej ta zakon podpremo in da bo zakon začel čim prej veljati. In potem danes nekateri iz opozicijskih strank že žugate, da bo šel ta zakon v ustavno presojo. Se pravi, imate vse podatke, od kod, od kod vi veste več, kot pa, zakon še sprejet ni, pa že žugate s tem, da bog ne daj, da bi upokojenci, te ranljive skupine, dobili pravočasno denar. S tem žugate. Jaz mislim, pa z vami mora biti nekaj res narobe. Se pravi, vse boste naredili, da ljudje ne bodo dobili denarja. Ampak jaz vam zagotavljam, da ga bodo dobili. Vsaj ta vlada in koalicija bo svoje delo opravila dostojanstveno, odgovorno in v interesu naših ljudi. Tistih, ki so potrebni pomoči. Naša naloga pa je, kot politiki, da sprejmemo rešitve, ki bodo pisane na kožo tem ljudem. In ta zakon je eden izmed zakonov, ki, tako kot sem rekel, naslavlja 710 tisoč ljudi, ki bodo zelo veseli tega denarja, ker definitivno, ko sem se z njimi pogovarjal, so mi pokazali in sam sem ugotovil, da praktično ne morejo priti iz meseca v mesec. In še nekaj, kar se tiče omrežnin. Pa obubožanih teh elektro podjetij. Sam prihajam iz občine Šentilj, iz moje Štajerske. Bom povedal, leto pa pol, dve, sem se moral zavzemati, maksimalno, celo na Facebook objaviti, ko so drugovi viseli na žicah. Ljudje so me pozvali, Marijan, podjetje je v državni lasti, kaj se greste. In dokler nisem rešil, skrajno, tisto, pritisk, se ni premaknilo nič. In potem so v skrajni situaciji to naredili, v resnici pa, danes ste slišali, kaj je minister povedal. V resnici pa ležijo na 50 milijonih evrov dobička. Pa mislim, pa kaj je [[…]]In kdo je vodil do tega trenutka podjetja? Ta državna, večino elektro energetike. Vsi veste. Ampak jaz namena nimam danes o tem govoriti. Meni se gre za rešitev, ki je nujno potrebna in moramo pomagati ljudem. To je naša primarna naloga. In zato vas, dragi kolegi, tudi se ne bom danes več javil k besedi, pri tem zakonu, prosim vas, da stopimo skupaj, pa vsaj, glejte, takrat, ko je težko, pokažimo svoje dostojanstvo in glasujmo zato, da pomagamo ljudem, ne zato, da veliko govorimo, naredimo pa nič ali pa naredimo škodo. Jaz bom seveda ta zakon podprl, amandmaja ne bom podprl, podprl bom tudi naš amandma, ki je pripravljen, in se veselim, da bo ta zakon čim prej zaživel in da bo ta denar čim prej na računih tistih ljudi, ki ga krvavo potrebujejo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima mag. Andrej Rajh. Izvolite.
Hvala lepa, lep pozdrav. Strinjam se, ljudje potrebujejo dejanja, ne besed. In zavajati 700 tisoč državljanov 7 dni pred volitvami, da bodo dobili finančno pomoč vedoč, da so firme, ki jih to tangira, in lastniki, ki jih to tangira, najavili spore, in da nas je na neustavnost in nezakonitost postopkov opozoril tudi neodvisni regulator, je preprosto sprenevedanje. V stranki SAB smo zato namesto tega predlagali, da se namesto posegov v omrežnine za obdobje treh mesecev odpravi DDV torej da se stopanj iz 22 zniža na 0 % in to je zadeva v pristojnosti države in je skladna z evropsko zakonodajo. Želeli bi si prav tako, da bi se ti ukrepi sprejeli prej v SAB smo na to večkrat opozarjali in predlagali konkretne rešitve tudi z možnostjo izkoriščanja neporabljenih energetskih vavčerjev. Žal do tega ni prišlo. Strinjamo se tudi, da kdo da pravočasno da dvakrat. Glede na to, da Vlada s tem predlogom zavestno, da se izogiba torej temu, da bo ljudem pomagala ga seveda ne moremo podpreti. Bi pa pričakoval od Vlade, da preko SDH od obeh energetskih podjetij GEN in Holding Slovenske elektrarne pridobi informacije kdaj se jim iztečejo pogodbe z dobavitelji električne energije in v kakšni časovnici lahko začnejo slovenskim odjemalcem začnejo podajati domačo energijo po proizvodni ceni brez oderuških marž. Hvala lepa.
Hvala lepa. Besedo ima Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani predstavniki in predstavnice Vlade, drage kolegice in kolegi! Najprej državljankam in državljanom nasvet, če smem vsi smo se znašli pod velikim finančnim bremenom stroška energentov. Hvala bogu pri nas deluje socialna država deluje zelo učinkovito in državljanke in državljani, ki ste se znašli ali pa vaše družine v stiski in težko plačate stroške za energente imamo v državi vzpostavljen mehanizem sistem socialnih pomoči. Imamo vzpostavljen mehanizem sistema izrednih socialnih pomoči. V primeru nastopa iz rednih stroškov in soočamo se ravno s tem primerom kot so izredno povečani stroški, zaradi energentov, ki lahko povzročijo materialno ogroženost lahko posameznik oziroma družina na Centru za socialno delo zaprosi za izredno denarno socialno pomoč. Centri za socialno delo to celo svetujejo. Za izredno denarno socialno pomoč lahko zaprosijo ranljivi tudi tisti, ki imajo nizke prejemke in zaradi povečanih cen energentov in hrane tvegajo materialno ogroženost. Da sistem deluje dokazujejo številke. Od septembra lani do januarja letos je takšno pomoč prejelo 27 tisoč 600 gospodinjstev. 27 tisoč 600 gospodinjstev september, oktober, november, december, januar peti meseci. Kakšna pa je skupna višina te izredne denarne socialne pomoči? Odgovor je 12 milijonov evrov sistem deluje, zato vas vse tiste, ki imate te težave in vem, da vas je veliko oglasite se, vabim vas, da se oglasite na najbližjem centru za socialno delo in dobili boste pomoč. V povprečju je mesečni znesek te pomoči 370 evrov. To sem želel povedati vsem tistim, ki imajo težave kako sfinancirati ta nerazumni dvig energentov pa tudi tistim poslankam in poslancem, ki morda tega ne vedo ali nočejo vedeti. Ob tem, da bomo poslanci Nove Slovenije seveda ta Zakon o nujnih ukrepih za omilitev posledic zaradi vpliva visokih cen energentov soglasno podprli, naj spomni, da je prva tranša pomoči finančne že bila sprejeta v tem Državnem zboru v PKP10. To smo že zdaj malo pozabili. Obžalujem, da je na momente razprava šla res nizko. Kolegice in kolegi, naši politični sopotniki in nasprotniki, mi vas spoštujemo, ampak, kot rečeno, v nekaterih trenutkih razprava ni bila spoštljiva. Če napovedujete znižanje plač, ko boste prevzeli oblast, če napovedujete zvišanje davkov, ko boste prevzeli oblast, zdaj vidim, da napovedujete tudi napad na velike družine. Ja. Eksplicitno ponavljam, napovedujete napad na velike družine. In to je zaskrbljujoče. Nekaj čez 5 tisoč je velikih družin. Upam, da so to v zadnjih dneh te družine tudi slišale. Se pravi, napovedujete preganjanje velikih družin. Slišal sem tudi, da se napoveduje preganjanje. To sicer ni tema, ampak to sem slišal. To sem slišal. Tisti, ki se zdaj reži, naj prebere magnetogram ali pa posluša posnetek lastne izjave. Kako se je zadeva začela glede dviga cen energentov? Bil je 21. in 22. oktober, ko je zasedal evropski svet in je razpravljal o cenah energije. In evropski svet je pač obravnaval visok porast cen energije ter preučil posledice povišanih cen za državljane in državljanke ter podjetja, zlasti za naše ranljive državljane in državljanke ter mala in srednja podjetja, ki si skušajo opomoči od pandemije COVID-19. Nekateri si še niso opomogli, že so udarili visoki stroški energentov. Nabor orodij ali t.i. toolbox kot govori gospod minister Jernej Vrtovec, ki ga je komisija predstavila v svojem sporočilu o spopadanju z naraščajočimi cenami energije, vsebuje koristne ukrepe tako na kratki kot dolgi rok. In te rešitve, ki smo jih v koaliciji uskladili, dejansko upoštevajo elemente iz nabora ukrepov oziroma orodij za blaženje oziroma omilitev posledic zaradi vpliva visokih cen energentov. In evropski svet je torej, ja, pred štirimi meseci pozval komisijo, naj ob pomoči evropskega organa za vrednostne papirje in trge, ESMA je to, preuči delovanje trga plina in električne energije ter trga EU za trgovanje z emisijami. In tako naprej, da vsega ne navajam. Evropski svet je pozval komisijo in svet, naj čim prej razmislita o srednje- in dolgoročnih ukrepih, ki bi prispevali k energiji po dostopni ceni za gospodinjstva in podjetja, povečali odpornost energetskega sistema EU in notranjega energijskega trga, poskrbeli za zanesljivo oskrbo in podprli prehod na podnebno nevtralnost, pri čemer bi upoštevali raznolikosti in posebnosti razmer v posameznih državah članicah. In že tri oziroma štiri dni po tem je takrat predsedujoči ministrom za energijo v Evropski uniji, tukaj prisotni minister gospod Jernej Vrtovec sklical t.i. energetski vrh, kjer so še nekoliko bolj natančno določili, da orodja, ki so na razpolago za to, kar je pač dano državam članicam za ukrepanje. Praktično vse države članice na zelo podoben način po zelo podobnih konceptih pomagajo ljudem in gospodarstvu. Seveda cenim napore opozicije, ki poskušajo še z nekimi drugimi koncepti kot je recimo ta amandma k 4. členu, ki bi ukinil davek na dodano vrednost. Tukaj seveda ni izračunov kakšni bi bili finančni učinki, torej tako nekako čez palec verjetno bistveno nižji. Omrežnina. Ukinite omrežnine je bila zelo dobro sprejeta v času epidemije, ko so dejansko ljudje čutili na položnicah Konkretno nižje zneske in mi se zavedamo kaj to pomeni za elektroenergetska podjetja. Vemo tudi kakšne poslovne rezultate so imeli, vemo pa tudi kakšno je stanje elektro-energetskega sistema oziroma omrežja v državi. Prihajam iz vzhodne Slovenije kjer so državljani želeli biti samooskrbni, na ta način, da bi na svoje strehe montirali sončne elektrarne. Ne, ne, ni šans, več kot 4 tisoč vlog je čakalo na enem od elektro-distributerskih podjetij ker je enostavno omrežje očitno, tako vsaj izgleda, laično razlagam, ni dovolj usposobljeno za to. In zdaj je to kriva ta Vlada, a ne, tako to izgleda, dežurni krivec. Okej. Jaz se ne bom šel v zgodovino kdo in kdaj je vodil kakšno elektro-energetsko podjetje oziroma elektrodistribucijsko podjetje, to zdaj ni tema dneva. Predlagateljica je ob tem amandmaju seveda ne more iz svoje kože, lahko rečem, evropske kože, je takoj prešaltala tudi na to, da je ta Vlada zadolžila vsakega, za koliko, 20 tisoč evrov. Saj to je neverjetno. Kakšna fantastična demagogija javnega dolga. Popolno nepoznavanje, ni čudno, da včasih poslušamo, da smo v penzije znižali za 25 tisoč procentov. To poslušamo. Če govorimo, če smem, gospod podpredsednik, samo pol minute, kar zadeva gibanje dolga sektorja država. Dajmo tukaj biti natančni in poglejmo tabele, po metodologiji ESA 2010, samo ta metodologija in nobena druga, se lahko pogovarjamo. In ne delajmo sami tabel, ampak poglejmo, sposodimo si tabele, vse je že narejeno, Eurostat dela za nas, SURS, Evropska komisija, UMAR, itn. Leto 2021. To je lansko leto. Dolg države 77,3 % BDP. V času vladanja predlagateljice tega amandmaja, no to pa je že povedala gospa Lidija Hren, RTV Slovenija, legenda, novinarska, takrat je pa bilo leto 2014 namreč, 80,3 % BDP. Ko smo zapuščali Vlado leta 2008, minister za finance dr. Bajuk, 21,8 % BDP. To je gibanje dolga sektorja država. Naslednje leto projekcija je, da pridemo na 77 %, leto 2023, 76 %, leto 2024, pod 75 %, če bomo seveda mi na oblasti, če boste vi, bodo tabele, sem prepričan, nekoliko drugačne. In ne boste verjeli, ne boste verjeli, ne domači časopisi, ampak tuje agencije nam dajo bonitetne ocene, zelo dobre in imetniki svoje premoženje vlagajo v blagovno znamko Slovenija in nam pri tem celo plačajo. Seveda mislim na negativne obrestne mere. In še, ko govorimo toliko o trajnostnem, itd., lansko leto je Republika Slovenija prvič na trgu izdala 10-letne evrske obveznice oziroma zagotovila namensko trajnostno financiranje po kriterijih zelenih in socialnih izdatkov, proračuna v višini 1 milijarde evrov, kar prispeva h krepitvi dolgoročne potencialne rasti BDP. Torej, v redu je, da so različni koncepti pomoči ljudem. V koaliciji smo se pač uskladili za takšnega kot je na mizi in tega bomo mi seveda tudi podprli. Ne bomo pa podprli amandmaja k 4. členu. Hvala lepa, gospod podpredsednik.
Hvala lepa. Replika Alenka Bratušek. Izvolite.
Gospod Horvat, dejstvo je, da je Slovenija danes zadolžena kot še nikoli, 40 milijard. In vrniti bomo morali 40 milijard. Najdražja zadolžitev v zgodovini naše države je izvedel Janez Janša v začetku januarja 2013, najdražjo, pa je bila takrat potrebna. Jaz to ne polemiziram. Tako kot smo zadolženi danes nismo bili še nikoli. In vse to bo treba vrniti. Vrniti bo treba 40 milijard evrov. Vse to bomo vračali. Kar se tiče pa zniževanja pokojnin, dobro veste, da ste leta 2012 za 25 % znižali pokojnine 25 tisoč upokojencem, izbranim seveda. Ampak to ste naredil leta 2012. To je dejstvo, hočeš, nočeš, priznate, ne priznate. ZUJF, ki ste ga sprejeli je pač tako udaril po upokojencih. In kljub temu, da smo bili tik pred bankrotom leta 2013, ker ste pač pustili takšno razdejanje za seboj, smo tem upokojencem pokojnine vrnili, kar je edino pravilno. In bom še enkrat ponovila, da ne bo dvoma, da me bo kolega razumel oziroma dobro slišal, 25 tisoč upokojenkam in upokojencem ste znižali pokojnine za 25 %. Jaz mislim, da je to jasno in razumljivo in žalostno, da se je to sploh zgodilo. In to je edinkrat v zgodovini naše Slovenije, da se je to naredilo. Kdo je takrat sestavljal vlado nam je pa tudi jasno, tudi Desus je bil del tiste zmagovite koalicije, ki je udarila po upokojencih.
Hvala lepa. Jaz predlagam, da če se le da, vsaj tisti, ki boste ponovno kandidirali govorite v skladu s Poslovnikom. Tisti, ki ne boste vam ni treba najbrž, ampak tisti, ki boste pa kandidirali pa se prosim držite pravil Poslovnika pri razpravah in pri amandmajih. Primož Siter, izvolite, imate besedo.
Hvala lepa za besedo. Ena dobrih strani tega, da si morebiti bolj pri koncu razprave je, da lahko povzameš kakšno stvar ali pa odgovoriš na karkoli je bilo slišati do sedaj iz nasprotne strani. Jaz bi se najprej odzval na eno stvar evidentno, ki nima veze s točko dnevnega reda, ampak je bila izgovorjena in jo je treba nasloviti. Marsikaj smo že slišali iz one strani, še posebej na to stran na naslov stranke Levica o uničevanju Slovenske vojske, pa ne vem čem, o preganjanju kristjanov oziroma iztrebljanju kristjanov danes prvič slišim, no. In me je malce nasmejalo. Vidim, da je tudi kakšnega predstavnika, predstavnico vladnih vrst to nasmejalo. Ampak laž, ki jo izgovoriš parkrat hitro postane resnica, zato jaz, gospod Horvat, vam predlagam, da ste tako, z malo več hrbtenice, da vsaj laži, če že v imenu neke krščanske morale nastopate, v imenu imate krščansko vero, da vsaj teh osnovnih desetih božjih zapovedi, ki so steber krščanske tradicije tako zlahka ne kršite in ne pričate po krivem, da ne boste potem še v javnosti krunili božjega imena in istočasno, se pravi kar dve božji zapovedi prekršili, pa delali sramoto Jezusovem nauku, za katerega pa jaz sam kot nekristjan menim, da je čisto bogat in da ima človeštvo lahko resnično kaj od tega. Okej, toliko o svetem pismu. Hvala za toleranco, podpredsednik, Ne bom pridigal, potomec komunističnih revolucionarjev, Evangelija v Državnem zboru. Bi pa seveda na temo, ki je na dnevnem redu, takole spregovoril. Strinjam se z gospodom Pojbičem, ko pravi, ne zapravljamo časa, ampak dajmo stvari rešiti zdaj, takoj in čim prej. Ja, kolega Pojbič in vsi ostali. Oktobra smo s to isto mantro prišli v opoziciji v Državni zbor in predlagali rešitev, ki bi finančno razbremenila še posebej šibka gospodinjstva v času, ko se je vedelo, ker se je to na globalni ravni pripravljalo, da prihaja energetska kriza. Da se bodo energenti, da se bo ogrevanje podražilo in da bo to najbolj udarilo proporcionalno proračune finančno, materialno šibkejših družin oziroma gospodinjstev. Oktobra. Oktober, november, december, januar, februar, zdaj bo marec, in do aprila. Pol leta bodo ljudje čakali za rešitev, ki bi jo lahko dobili že sredi ali pa konec oktobra, preden je najhujši mraz sploh prišel. In zdaj, vlada seveda se ni odzvala na to, tradicionalno. Ampak je v svoji maniri, tukaj sem kritičen že dve leti, prihajala z neučinkovitimi, predvsem pa s prepoznimi ukrepi za takšno stvar. Neučinkoviti, zato ker pavšalno daje 150 evrov tistim, ki potrebujejo, tistim, ki ne potrebujejo, in pač malo čez palec, tako kot smo videli z onimi študenti pa z upokojenskimi dodatki in tako naprej. Prepozno pa očitno, pač pol leta prepozno, ni prepozno za nabiranje predvolilnih točk, ker je pač april, ampak je pa, sezonska, sezona je pa popolnoma, popolnoma zamujena in ljudje so pa na mrzlem, na mrzlem v tem trenutku. Zdaj, številke 700 tisoč ljudi, pa gospod Horvat je serviral še neke ugotovitve, kako bo, statistike, kako bo to pomagalo, okej, to vse lepo. Ampak kar bi jaz predlagal predstavnikom Vlade oziroma arhitektom teh ukrepov, je, da grejo na teren in pogledajo, kako ljudje ob povečanju, povišanju položnic živijo, torej na terenu, doma. Mesta v območnih izpostavah Rdečega križa so za prostovoljce vedno odprta. Jaz osebno sem izkoristil to priložnost in redno sodelujem v vpisovanju prosilcev v register za pomoč, pri čemer morajo torej občanke in občani prinesti, izpolniti neko vlogo, in prinesti izpisek bodisi plačilne liste ali pa ZPIZ-a, torej višine pokojnine. To, spoštovane kolegice in kolegi, ta zadnji dokument je hladen tuš. 280 evrov za upokojenca, pa 700 evrov, če, za kakšnega zaposlenega delavca ali delavko v kakšni tovarni. Zdaj pa, mi imamo pa tukaj 6 mesecev konstantno ali pa, ajde, bom prijazen, vsaj 4 mesece konstantno povečanih, povečanih položnic za 80, za 100 evrov. Na koncu sezone bodo ti ljudje opeharjeni z naslova povečanja cen energentov za tam enih 500 do 700 evrov. Veste kaj je 700 evrov v družinskem proračunu nekoga, ki živi na minimalni plači? Ena letna plača. 150 evrov, pridobljen na sumljiv način, in bom razložil zakaj, neprimeren način, tukaj ne popravi ničesar. Je samo ena, en tak obliž ali pa, kot je rekel minister, bombonjerca pred koncem, pred koncem mandata v nagovor torej naslednjih volitev. Tako da prepozno in neučinkovito. Zdaj pa podnebni sklad. Mi smo danes o tem že spregovorili in predvsem me boli, ker opazim pri mnogih poslancih tako brutalno nepoznavanje podnebne problematike, da je res škoda, da se do zdaj vsaj v štirih letih, pa smo v Levici konstantno poudarjali pomembnost podnebnih politik, niso vsaj približno izobrazili. Kakšnega, saj ne bi rabili elaborata, kakšen A4 parih alinej prebrati. Glejte, podnebni zlom, podnebna kriza, ni samo podnebna kriza. Ko govorimo o naslavljanju podnebne krize, govorimo o, ne nujno o zelenem prehodu, govorimo o pravičnem prehodu in kaj je ta termin, pravični prehod. Pravični prehod pomeni, okej, zdaj smo v družbi, ki jo poganja Co2, ki jo poganjajo okolju nevarne panoge, okolju nevarna industrija, gospodarstvo in tako naprej in zdaj moramo mi iz tega preit na nekaj, ki ne bo onesnaževalo okolja, ki bo zagotovilo prehod, ki bo zagotovilo preživetje planeta in ljudi in kako bomo to naredil, da ne bo gospodarstvo propadlo, da ne bodo ljudje osiromašeni, da ne bodo čez Kolpo hrumele množice podnebnih beguncev in jih bo tam, ne vem, Hojs, s policijskimi enotami »trajbal« nazaj na jug, kako bomo to naredil, da ne bomo kot družba osiromašeni? To je pravični prehod in to prevedeno v številke predstavlja podnebni sklad. In zdaj, če ta podnebni sklad šibimo in če ga za polovico skrčimo, potem lahko pozabimo na kakršnekoli progresivne politike, kakršnokoli razmišljanje o tem, da bomo kot družba preživeli. Potem, podnebni sklad mečemo v roke, torej ljudem, ki so finančno obubožani in jim ne ostane drugega, kot da se zatečejo k energentom, ki so cenejši, to pa so fosilna goriva. Torej, mi zdaj podnebni sklad pošiljamo v nabavo fosilnih goriv. Kje je tu logika? Katere cilje Pariškega dogovora tukaj spoštujemo? Poglabljamo socialno krizo oziroma, poglabljate Vlada, poglabljate okoljsko krizo, ampak zraven pomahate z zastavico neke družinske politike, če imate pa štiri otroke, je pa malo, je pa malo boljše, ste pa malo na boljšem. Tako da, moja kritika tukaj je glasna, arhitektom tega ukrepa. Pozdravljam, seveda, saj smo tudi sami predlagali tovrstno rešitev, ampak takole, če ima država, kot smo danes že slišal, 412 milijonov iz proračuna, da jih vrže neki ameriški vojski, to je de facto to, kar se bo zgodilo z našimi Boxer oklepniki, ne najde pa stotih milijonov, kolikor šteje ta ukrep, ki naj bi omilil socialno stisko, potem jaz mislim, da smo kot družba zavozili, potem mislim, da je ta Vlada na celi črti upravljanje [[?]] epidemije in upravljanje [[?]] družbe zavozila in se veselim »reseta« 24. aprila. Hvala lepa.
Hvala lepa. Za besedo je zaprosil minister Jernej Vrtovec. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Zelo na kratko, na zadnji očitek. Da poglabljamo okoljsko krizo in da delamo v bistvu s tem luknjo v podnebnem skladu. Še enkrat, z rastjo cen emisijskih kuponov se bolj polni tudi podnebni sklad, pa prav je, da to veste, da je bil emisijski kupon lanskega januarja okrog 20 evrov, danes je okrog 100 evrov. Samo naslednje leto bo v podnebni sklad iz TEŠ-a, samo iz TEŠ-a, prišlo okrog 150 milijonov evrov denarja. Toliko, kot je ta Vlada naredila za zeleni prehod, tudi s sprejemom zakonodaje v tem parlamentu, ni naredila nobena vlada do zdaj. In še ena pomembna stvar, ker, gospod poslanec prihaja iz premogovne regije. Tudi v tej regiji smo naredil veliko, v tem mandatu. Posebno zakon, dodatno smo sprejeli podaljšanje zakona o zapiranju Rudnika Trbovlje – Hrastnik, zaradi tega, da se bo zgradila lahko cesta do doma upokojencev, da se bo lahko še ostala degradirana območja iz tega dela popravilo. Zakaj se do zdaj tega v dvajsetih letih, odkar že zapiramo ta rudnik, ni, ne mene, kot ministra, spraševat, rešujemo pa zdajšnjo situacijo. Ta zakon ste tudi vi podprli. In zelo močno podporo pri tem zakonu je dala tudi lokalna skupnost z obema županoma. Še ena pomembna stvar. Ta vlada, ko se govori fosilna goriva, ampak pod to vlado smo mi sprejeli eno pomembno strategijo, in sicer strategija izstopa iz premoga z letnico 2033. V preteklosti, dve leti nazaj se je o tem samo govorilo. In zdaj vi nam očitate, da nismo za zeleni prehod. Ja, pa saj to je narobe obrnjeno. Zakaj pa vi tega niste naredili, ko je bila nadkoalicijska stranka tri leta nazaj? Verjamem, ker je pač v teh premogovnih regijah tudi politični bazen določene skupine volilnega telesa in je to zelo občutljivo, ampak treba je narediti tudi svari, ne samo govoriti, ki pač niso povezane s politiko. V tem primeru je ta vlada to naredila za zeleni prehod, se pravi izhod iz premoga 2033. S tem da pozor, Slovenija ima v energetskem miksu delež iz premoga 28 %, največji delež v Evropski uniji. In je to še kako ambiciozna letnica 2033. Bo pa izziv seveda, kako to nadomestiti, ta energetski miks. Zaradi tega [[nerazumljivo]]energetsko dovoljenje za drugi blok nuklearke. Torej tukaj moramo pač nasprotovati tej tezi glede fosilnih goriv, da poglabljamo okoljsko krizo. Ta vlada kontra temu dela. Tudi s to posebno strategijo za izstop iz premoga.
Hvala lepa. Najprej postopkovno Alenka Bratušek. Izvolite.
Jaz bi, gospod podpredsednik, rada podatek, kje je vlada, kje je Državni zbor zagotovil ta izstop od premoga leta 2033. Zdaj, če je to v glavi ministra, okej. Če je to, ne vem kje, okej, ampak v Državnem zboru [[…]]
Kolegica, samo trenutek. Poglejte, vsi, ki ste v dvorani, ne skakajte tistemu, ki govori v besedo. Boste dobili možnost odgovora. In drugo, kolegica Alenka Bratušek, postopkovni predlog je namenjen predsedujočemu. Ne ministru in ne komurkoli drugemu. Izvolite. Imate besedo.
Če ste me dobro poslušali, sem se obrnila na vas, da mi vi poveste, kje. Ker to, kar v Državnem zboru govorimo, naj bi držalo. Kje se je naša država zavezala, da leta 2033 prenehamo uporabljati premog?
Kolegica, predsedujoči ni oseba, ki vam bo na to odgovarjala.
No, lahko pa zagotovite [[…]]
Jaz vodim sejo v skladu s [[…]]Trudim se, da bi vodil sejo tako kot je bilo do zdaj, ne pa da bom odgovarjal na tehnična vprašanja in ostale stvari. Izvolite.
To je daleč od tehničnega vprašanja, to je zelo pomembno vprašanje za celo Slovenijo. Še posebej pa za tisti del Slovenije. Zato bom ponovila in končala: kje je ta številka oziroma letnica 2033 zapisana oziroma potrjena? Ker jaz mislim, da ni to stvar enega ministra, ampak bi to morala biti stvar širše razprave, ki bi se morala javno z več deležniki in tako naprej. Zato me je to, bom rekla zmotilo. Čeprav pa to nima veze z zakonom, ki ga danes obravnavamo, to pa tudi je treba povedati.
Hvala lepa. Glejte, opozoril sem vse, da se, če so že v razpravi široki, da se vsaj v replikah in tudi v postopkovnih predlogih omejite na tisto, kar piše v poslovniku. In treba, da zdajle zadevo širimo levo in desno. Zdaj konkretno je vložen amandma SAB-a in o tem se razpravlja. Kjer predlagate, da se določba spremeni tako, da davek na dodano vrednost za dobavo energije se za vse odjemne skupine zniža na nič. Natančno štirje stavki so bili povedani v treh urah in pol o tem. Natanko štirje stavki. Glejte, spremljam razpravo in govorite čisto o vsem drugem. In točka se je tako odprla, da se je pustila široka razprava, nisem posegel, ampak poglejte, kaj naj, potem ljudem povemo na koncu o tem DDV in o tem ukrepu, ki je predlagan kot sprememba člena. Držimo se prosim maksimalno kar se da vsebine in sicer to, kar določa Poslovnik in pa vsebina spremembe. Replika, Primož Siter. Izvolite.
Hvala. V zvezi s Podnebnim skladom oziroma odgovorom ministra. Če jaz prav razumem in to je malo smešno torej sprejmemo premiso, da iz Podnebnega sklada sedaj financiranje kurjenje fosilnih goriv, da bo kurjenje fosilnih goriv financiralo Podnebni sklad to je bil vaš odgovor in jaz tega ne morem sprejeti. Tako kot ne morem sprejeti dejstva, da sploh ta ukrep financiramo iz Podnebnega sklada in dejstvo je, da pri finančno šibkejših gospodinjstvih ta gospodinjstva prej posežejo po cenejših energentih, ki pa so okolijsko sporni, ki puščajo za seboj ogljični odtis. Tudi predlog recimo eden tak, da ne bom samo kritiziral, ampak da bom proaktiven eden predlog, ki smo v Levici mislim, da pri sprejemanju proračuna predlagali je v bistvu predlog ali pa neki prevod pobude z Inštituta Jožef Štefan. Na Institutu Jožef Štefan so prišli do ugotovitve, če bi v Sloveniji strehe vseh javnih stavb pokrili s sončnimi elektrarnami bi pridelali dvokratnik potrebne električne energije za celotno državo torej ne samo vse, kar potrebujemo in bi bili s tega naslova samozadostni, ampak bi lahko približno še enkrat toliko električne energije izvozili. Rešitve so tukaj. Pravični prehod in jaz tukaj prosim razpravljavce, da smo vsaj terminološko tukaj na pravi strani reševanja krize govorimo o pravičnem prehodu ne samo o zelenem prehodu dajmo manj CO2 pokuriti [[…]]
Gospod Siter, imejte repliko na razpravo ministra. To, kar govorite ni popolnoma nobena replika. [[medsebojno pogovarjanje]] [[nerazumljivo]]o vseh drugih stvareh.
Hvala lepa. / medsebojno pogovarjanje/
Prosim, da končate, ker to ni replika.
Na uri imam še minuto 50.
Ni replika to. Lahko se prijavite k razpravi.
Hvala, zaključujem. Zato prosim poslance, da se vsaj terminološko tukaj držimo znotraj pravilnega besednjaka. Govorimo o pravičnem prehodu, ki ni samo ekološki je tudi družbeni, gospodarski in siceršnji. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še enkrat opozarjam dajte razpravljati o tistem, kar je na dnevnem redu. Če hočete široko razpravo o energetski politiki skličite sejo. Tukaj sem vam pa prej prebral je pa razprava o spremembi 4. člena s konkretno rešitvijo. S tem, da se namesto kdo ukrepa vpelje splošna olajšava o terminsko omejeno z DDV in nič drugega. Vso ostalo flancanje kolega Siter boste kdaj drugič v kakšni drugi točki povedal. Besedo ima Janja Sluga. Izvolite.
Hvala. Hočeš nočeš je pač treba priznati, da je opozicija na ta zakon vložila celo vrsto dobrih amandmajev, ki pa jih je koalicija od prvega do zadnjega povozila. Vsi so bili takšne vrste vsebin, ki so dejansko zakon izboljševali, ki so pomagali targetirati točno tiste ljudi, ki tovrstno pomoč potrebujejo, ki so bili namenjeni temu, da to pomoč, če ravno Vlada zamuja že pol leta dobijo vsaj sedaj čim prej ne šele čez 2 meseca in tudi amandma k 4. členu, ki ga imamo sedaj na mizi pa tudi vsi opozicijski naslednji, da se razumemo naslavljajo to težavo. Mi smo že oktobra sama sem na začetku oktobra postavila prvo poslansko vprašanje na to temo ministru za gospodarski razvoj in tehnologijo, potem nadaljevala. Ves čas smo opozarjali tako v opoziciji kot tudi stroki tudi Evropa je pravočasno opozorila, ponudila neke možnosti, nek nabor ukrepov, ki pa, sedaj ugotavljamo, seveda, da se jih ta vlada ni poslužila. In ta amandma, ki je sedaj vložen, naslavlja točno to, konkreten ukrep iz nabora Evropske komisije. In to takšen, ki je zelo učinkovit. In targetira točno tiste, ki se jim je zgodila ta podražitev v nasprotju s seveda zakonom, ki ga imamo na mizah, kjer se sicer zelo lepo sliši 700 tisoč ljudi bo dobilo energetski bon. Očitki temu zakonu so večplastni. Po eni strani je seveda cilj zakona kot je opisan v teh parih stavkih v samem besedilu, torej nasloviti tiste, pomagati tistim, ki dejansko trpijo zaradi povišanja cen energentov in dobivajo višje položnice. Cilj je seveda na zakonu zelo lepo napisan, vendarle pa le vse ostalo tega cilja ne zasleduje. Dejstvo je, da so cene energije že lani septembra poskočile, da smo vedeli, da se to dogaja, da smo vedeli, da se bo to zgodilo in smo tudi vedeli, da bodo tem skokom cen sledili še drugi, da smo ves čas na to opozarjali in da vlada do danes ni reagirala, še celo več, koalicija je zavrnila zelo podoben predlog opozicije, ki pa je bil bistveno bolj v času, v času, ko se je kurilna sezona dobro začenjala. Danes pa se ji seveda bližamo koncu. To, kar opisujem je seveda zelo podobno temu kakor je ta vlada ravnala tudi v času epidemije, torej ignorirala je opozorila stroke, prepustila državljane, da se znajdejo kot vedo in znajo, seveda pa sedaj ko se bližajo volitve spoznala, da to kot vedo in znajo ne bo šlo in da bi bilo mogoče dobro še kupiti kakšen volilni glas s tem, da dobijo 15. aprila dodaten bon na bon. Zakon kot tak je nedodelan in to pričajo tudi amandmaji, ki so vloženi, ker so rešitve, ki so v njem, nekonsistentne. In če jih gledamo strogo z vsebinskega vidika v resnici ne sledijo temu, kar je navedeno kot cilj zakona. Torej, pomagati tistim, ki se soočajo s previsokimi položnicami, ampak sledijo samo temu, da se dodatno dajejo neke spodbude za tovrstno udeležbo tudi potem na volitvah. Problem je, kot rečeno, da niso naslovljeni tisti, ki ta bon dejansko potrebujejo. Da bo ta bon dobila cela vrsta ljudi za katere se v resnici ni spremenilo nič. Govorili smo že o nekaterih, ki se mogoče grejejo na elektriko pri tistih podjetjih, ki so povedala, da cen ne bodo dvignila. Potem so tisti, ki se mogoče ogrevajo na drva, kjer se tudi zaenkrat še ni nič spremenilo. Potem pa so drugi, ki presegajo cenzus kot je bil postavljen pa se jim je položnica povečala bistveno. Vsi smo videli te prispevke, kakšne položnice so pri ljudeh na Jesenicah, v Mariboru in tako naprej, ravno danes smo dobili tudi analizo cen v Celju, kjer so se položnice dvignile za 163 %. In neto zneski, ki so jih ljudje navajali so tudi 200 evrov na mesec. In zato je bil naš predlog, ki ste ga tudi seveda zavrnili, da se targetira točno tiste, ki so se jim položnice dejansko povišale in da tisti, seveda, potem dobijo več, ker summa summarum potem znese enako. In bistvena razlika je ali dobi nekdo 150 ali pa 300 evrov, ali jih dobi takoj ali jih dobi čez 2 meseca. Ker, kot rečeno, prvič je zadeva, da se kurilna sezona zaključuje, ljudje pa imajo te položnice že 4 ali 5 mesecev takšne kot jih imajo. In ne vem, kako jih bodo plačevali do 15. aprila. Druga zadeva, 15. aprila ta zadeva ne bo čudežno izginila, tudi 24. ne in se bodo zadeve nadaljevale in se bodo stiske nadaljevale. In zato je toliko bolj pomembno držati se tudi srednjeročnih in dolgoročnih ukrepov, da v prihodnosti ta država poskrbi zato, da bodo vsaj osnovne te dobrine še vedno dostopne in na razpolago vsem. In sprejeti neke ukrepe, ki bodo preprečili, da se nam v prihodnosti dogajajo takšni skoki kot se dogajajo zdaj. Izvirni greh seveda sega nazaj v leto 2016, ko se je začenjala nekako liberalizacija cen naftnih derivatov, ki je od 1. oktobra 2020 sprostila kar vse ob trdnih obljubah takrat, s figo v žepu očitno trdnih obljubah da to ne bo pomenilo višanja cen. Pa vemo, da danes na bencinskih črpalkah plačujemo enkrat višjo ceno kot pred enim letom. In to se pozna vsem. In potrebno bi bilo sprejeti ukrepe za vse. In kakršnakoli povečanja cen električne energije ob zadevah, o katerih smo govorili, so neupravičena. So neupravičena. Druga zadeva je seveda plin, kjer so strokovnjaki povedali, da gre tudi za špekulacije seveda na svetovnih trgih, potem pa se seveda zelo hitro to prelije tudi v cene na naši ravni. In kot da ljudi ni covid kriza prizadela še dovolj, je zdaj tu še energetska, v kateri vlada ravno tako ni odreagirala pa bi morala. Evropska komisija je oktobra dala na razpolago en nabor ukrepov od odlokov do vzpostavitve nekih zaščitnih ukrepov do nižanja davčnih stopenj in tako naprej, ampak to je bilo oktobra. Danes smo februarja, ko obravnavamo šele prvo vladno reakcijo na to temo po nujnem postopku, da se razumemo, z izplačilom čez 2 meseca. Ne vem, če kdo to razume. Države, evropske države so seveda takoj ugotovile, da nekega usklajenega ravnanja znotraj Evropske unije ne bo, da nekega usklajenega pristopa ne bo in vsaka članica mora sama sprejeti te ukrepe in seveda lahko posledično sprejme tiste, ki so za to državo najbolj primerni. In države so sprejemale te ukrepe že septembra – vse ostale seveda. Že septembra. tako Španija, Nemčija, Francija, celo Grčija. Celo Grčija, za katero imamo nekako v glavah, da reagira bolj počasi, celo Grčija nas je tukaj prehitela, mi pa še vedno ne. In zdaj, ko dajemo na mizo, kaj v resnici dajemo na mizo? Dajemo prepozno, ne dajemo pravnim naslovnikom, dajemo premalo in ob vsem tem praznimo še podnebni sklad, ki bi nas v prihodnosti v resnici lahko rešil točno take zagate, s katero se ukvarjamo danes. In naslednje vprašanje zakaj je ta podnebni sklad še vedno poln. Zakaj se sredstva iz tega podnebnega sklada ne trošijo za projekte, ki bi nam na dolgi rok omogočali to stabilnost? Rečeno je že bilo tudi o tem, da čakajo vloge na sončne elektrarne nerešene, ker omrežja tega ne zmorejo. Namesto, da bi vlagali sredstva dodatna še v posodobitve omrežja, bomo zdaj začasno tudi to vzeli. Ljudje si kupujejo električne avtomobile, pa si doma ne morejo priklopiti polnilnic, ker omrežje to ne prenese. Po drugi strani pa imamo ukrepe, bilo je že rečeno, sončne elektrarne, na javne stavbe sončne elektrarne, tudi na zasebne hiše. Ne vem, zamenjave kurilnih naprav. Marsikatera družina si tega ne more privoščiti, pa bi lahko država tudi pri tem pomagala. Zamenjava mogoče starejših električnih naprav, ki pokurijo bistveno več energije kot novejše in tako naprej. Ukrepi so. Ampak mi se seveda ukvarjamo s tem, kako bomo delili denar tik pred volitvami, da si bodo ljudje to zapomnili in bodo seveda na volitvah obkrožili pravo številko, pa tudi to, sem prepričana, ne bo pomagalo. Kot rečeno, amandma, ki ga imamo na mizi, sledi točno ukrepom, ki jih je predlagala Evropska komisija. Je pa ena od težav tega predloga tudi ta, da ne glede na amandma, ki je bil sprejet na matičnem delovnem telesu, mi menimo, da še vedno ni ustrezno naslovljena problematika etažnih lastnikov v večstanovanjskih stavbah, ki imajo skupne kotlovnice. In zato bi jaz, pa se potem v nadaljevanju ne bom več oglašala, tudi obrazložila naš amandma k naslednjemu členu, ki naslavlja točno ta problem. Namreč, mi menimo, da je še vedno potrebna dopolnitev besedila, ki bo nedvoumno opredelila, da imajo gospodinjski odjemalci, ki svoje stanovanje ogrevajo iz skupnih kurilnic na zemeljski plin, pri svojem obstoječem dobavitelju vse pravice, kot jih imajo tudi ostali gospodinjski odjemalci. Želimo poudariti, da je dolžnost dobaviteljev, da tudi v tem trenutku ponudijo gospodinjskim odjemalcem s skupnimi kurilnicami, tudi tistim, ki že imajo veljavno sklenjene pogodbe, enake nakupne pogoje kot posamezni gospodinjski odjemalci. Ker to zdaj ni dovolj jasno zapisano. In nekateri ponudniki to uveljavljajo, uveljavljanje pravic zavračajo. In pravijo, da je možno to tarifo uveljaviti samo za tiste odjemalce, ki šele izkazujejo interes za pridobitev ponudbe, ne pa tudi že obstoječim. In tisto, kar naš amandma naslavlja, je, da enaka pravica mora in pripada po obstoječem zakonu tudi tem, ki so že v tem trenutku v dobavnem razmerju pri določenem dobavitelju in s tem v resnici ne posegamo v njihova medsebojna razmerja, pač pa bistveno bolje opredeljujemo in pojasnjujemo to pravico, ki po našem trdnem prepričanju že sedaj obstaja. Na to nenazadnje so opozorili številni deležniki, ki so poslali svoje pripombe tudi na vsebino tega zakona in pri tem tudi posebej opozorili na to diskrepanco. Kot rečeno. Če bi bila dejansko volja rešiti zagato, stisko ljudi, ki jo imajo zaradi povišanih cen ogrevanja, potem bi ta koalicija in ta vlada sprejela amandmaje opozicije, ki so bili vloženi. Pa jih ni. Iz tega sklepam, da dejansko namen tega zakona ni reševanje stiske ljudi, pač pa podkupovanje.
Hvala lepa. Želi še kdo? Vidim, da je še interes za razpravo, da je še precej interesa. Zdaj, bom samo ponovil, kolega Branko Simonovič je sejo začel z napovedjo, da bomo razpravo opravili v skladu s 134. členom Poslovnika Državnega zbora, ki pravi, da se razprava opravi samo o členu, o katerem je vložen amandma, v tej drugi obravnavi. Tu smo zdaj. Zdaj, prebral vam bom še ta drugi oziroma ta amandma k 4. členu, in sicer pravi takole: »Podnaslov člena se spremeni tako, da se glasi oprostitev plačila DDV.« Besedilo prvega odstavka 4. člena se spremeni tako, da se glasi: »davek na dodano vrednost za dobavo energije se za vse odjemne skupine zniža na nič.« Drugi odstavek se črta, tretji odstavek postane drugi odstavek. Tako je naslovljen amandma. Zdaj, tu bi vas samo še na nek način opozoril glede na to kakšna je bila razprava, da tudi ta amandma dopušča oziroma dajte ministru z štirimi otroki olajšavo višine DDV tako, da to ni vezano samo na rešitev, ki jo predlaga Vlada, ampak tudi ta in še ena stvar sedaj, če je to tako nujno sprejeti in da ljudje rabijo ta denar, potem je ta ustavna pritožba, o katerih govorite pravzaprav taka, da bo to še zamaknilo za pol leta ali več. Uveljavitev tega denarja oziroma uveljavitev te pomoči. Skratka, to je to. Sedaj pa odpiram razpravo oziroma postopek prijave. Izvolite. Najprej dobi besedo Tina Heferle. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik. Lep pozdrav vsem. Sedaj ta vaša uvertura, spoštovani gospod podpredsednik, jaz mislim, da ni bila potrebna, ker če je minister razpravljal sedaj že več kot 2 uri o vsem na počez in naokrog ne o amandmaju si bom tudi jaz dovolila izkoristiti to pravico, ki so jo imeli ostali pred menoj in bom pokomentirala tudi nekatere razprave posameznih razpravljavcev pred menoj, ker mislim, da jih je potrebno. Iskreno me je zelo prizadela in v bistvu razžalostila razprava kolega Doblekarja, ki se je zelo vehementno spraševal retorično na kakšen nivo se mi v opoziciji spravljamo, ko govorimo, ko so drznemo celo drznemo govoriti o teh dodatkih, ki jih bodo dobile v okviru tega zakona velike družine. Očitno je to sedaj bogokletno govoriti o tem, ampak vseeno moram pojasniti. Jaz osebno in tudi v LMŠ nimamo prav nič proti velikim družinam, nimamo prav nič proti politiki, ki spodbuja rodnost, ampak ne na tak način kot se to danes greste vi, ker je iz aviona jasno, da gre za neki predvolilen bombonček vašim volivcem očitno tako ocenjujete in bi vrgla nazaj žogico. Ali vas ni prav nič spoštovana koalicije, da predlagate, sprejemate zakon, ki je potencialno neustaven, kjer se napoveduje že ustavna presoja in ali vas ni prav nič sram, da zaradi tega, ker ne želite, nočete poslušati vseh opozoril, svaril in dobronamernih predlogov, da bi ta zakon do te mere izboljšali, da ne bi bilo nobenega dvoma in nobenega razloga za takšno oceno ustavnosti. Vi greste pač svoj valjar naprej, ker ste si zadali, da boste potalali te volilne bombončke vsem velikim družinam in brez, da bi se vprašali ali vse te velike družine res potrebujejo ta finančni dodatek v obliki vašega energetskega bona ali so res vsi tako v finančni stiski vsi, ki imajo tri, štiri ali več otrok v bistvu bi vas po vašem moralo biti nas sram, ker na to opozarjamo in opozarjamo na to, da ne vem tudi ministri vaše vlade bodo prejeli ta dodatek pa ga zagotovo ne potrebujejo in sedaj vi nas sprašujete, če nas ni sram, da se na tak nivo spravljamo. Ja mi smo zato tukaj v službi, da opozarjamo na stvari, ki jih delate narobe, nepravično še huje krivično do naših državljanov in ta dodatek, ki ga dobi posameznik ste lahko vi vezali na neki socialni status oziroma na neko ekonomsko sposobnost posameznika, tisoč evrov ste dal za mejo, kajne, ja, pri velikih družinah pa ni nobenega takega pogoja, so pa kar vse velike družine v Sloveniji upravičene do tega dodatka. Pa verjemite, jih je kar nekaj, jaz osebno jih celo poznam, kar nekaj velikih družin, ki so zelo dobro situairane, ekonomsko preskrbljene in tega dodatka ne potrebujejo, pa ga bodo dobili. Medtem, ko na drugi strani nek upokojenec, ki živi sam, ki živi morda v stari veliki hiši ali pa tudi v najemniškem stanovanju, pa ima pokojnine tisoč evrov ali pa tisoč 10 evrov in pride čez vaš prag, pa ne bo dobil tega dodatka. Vas jaz vprašam, ali vas ni sram, da prinesete v našo hišo tak zakon, da si zatiskate ušesa, ko vas na vse to zelo dobronamerno opozarjamo, čisto nič drugega nočemo, kot bolj pravično ureditev. Vi ponavljate ves čas, ja, na tisoče in tisoče Slovencev bo dobilo to pomoč. Okej, saj je super, ampak, na tisoče in tisoče Slovencev bo pa tudi dobilo pomoč, ki jo v resnici ne potrebuje, ker niso v finančni stiski, ker ne izbirajo vsak dan, ali bodo šli po kilo kruha pa po liter mleka ali bodo plačal položnico za ogrevanje, pa verjemite, posamezniki pa so takšni, ki se iz dneva v dan sprašujejo, za kaj bodo porabil svoj evro, pa te pomoči vaše – vaše, naše, kajne? – pa te pomoči ne bodo dobili, pa bi bili še kako upravičeni do nje, bolj, kot pa marsikatera velika družina in ne govorit, da če na to opozarjamo, da smo pritlehni, da ne vem, da se spravljamo na nek nizek nivo. Ja, če je to za vas nizek nivo, da branimo pravice tistih, ki so najšibkejši v naši državi, potem ne vem, kakšno politiko se vi greste, vsekakor pa ni to neka vrlina, ki bi jo naši ljudje od predstavnikov ljudstva zaslužili. Zdaj, še vam lahko dam žogico, kajne. Ali vas ni sram, ko ste mirno pogledali stran, ko smo vam v opoziciji, v LMŠ-ju, pokazal, da so tudi študentje tisti, ki so v tem času zaradi dviga cen energentov zelo, zelo hudo prizadeti, se s težavo prebijajo skozi mesec, tisti, ki ne živijo doma, tisti, ki plačujejo drage najemnine za eno sobo, ali vas ni sram, da ste pogledal stran, ko ste imel možnost stisnit tipko za, ko je bil dan amandma, da se tudi takim študentom in dijakom pomaga, finančno? Ali vas ni sram? Ali pa, ali vas ni sram, ko smo opozoril, spet zelo dobronamerno, da v členu, ki govori o upravičencih, kjer so tudi rejniki, da ste zapisali, da je upravičen do pomoči rejnik, ki je imel sklenjeno vsaj eno rejniško pogodbo v mesecu decembru. Mi smo zelo dobronamerno opozorili, da je treba člen spremenit oziroma ta stavek spremenit tako, da bo do pomoči upravičen tudi rejnik, ki je bil sklenjeno rejniško pogodbo v januarju ali pa v novembru, ko je že kurilna sezona ali pa v februarju. Ali se zavedate, koliko rejniških družin izpade iz tega opisa, ki ste ga vi dal? Ali vas ni sram, da ste stran pogledal in ne podprli naš amandma? Še državni sekretar, gospod Uršič, je na odboru rekel, da podpira takšno spremembo, ker je dobra. Podprl je tudi predlog LMŠ-ja, da se zagotovi ta dodaten dodatek, ki ste ga namenil vi velikim družinam s štirimi ali več otroki, je gospod Uršič rekel, ja, podpiram tudi, da se ta dodaten dodatek izplača rejniškim družinam s štirimi ali več rejenci in še celo povedal je, zelo se je potrudil gospod, da je takih družin 33. spoštovana koalicija, ali vas ni sram, da ste tudi tukaj pogledali stran in ne podprli takega amandmaja. Pa saj to mi ne delamo zaradi nas. Briga me za, ne vem, za zasluge. Ljudje bi imeli nekaj od tega in to tisti ljudje, ki so res potrebni pomoči. Ampak, če smo čisto iskreni, če bi bili vaši nameni res pomagati samo tistim, ki to potrebujejo, ne pa tistim za katere vi ocenjujete, da bi bili vaše volilno telo, potem bi marsikateri amandma opozicije z lahkoto podprli, ker bi bilo tako prav, pravično in prav. Pa ga niste. In danes govoriti, zelo pokroviteljsko talati nasvete tistim ljudem, ki imajo finančno stisko, trenutno, in reči, in jih napotiti na center za socialno delo po izredno denarno socialno pomoč, kolega Horvat, pod nivojem. Pod nivojem, med tem, ko talate 150 evrov, 200 evrov svojim ministrom z velikim družinam. Ljudi, ki pa resnično težko preživijo iz meseca v mesec zdaj, ko je kurilna sezona in ko so se cene energentov v nebo povečale, te ljudi pa pošiljate na center za socialno delo po izredno denarno socialno pomoč. Ja, pa kje mi živimo. Pa kako imate vest na tak način razpravljati. razumem, vsak ima svoj način, tukaj smo v hiši kjer je govor edino orodje, ampak včasih bi bilo pa fino malo premisliti preden se kaj reče, ker tako kot je pa to izpadlo, je pa mene zabolelo pri srcu, kaji šele tiste ljudi, ki jim je bilo to namenjeno. Pod nivojem, in še enkrat, ali ni vas sram. Pa še tole bi pokomentirala. Tudi slišali smo tekom razprav, treba je pomoč hitro zagotoviti, treba je zaščititi in dati pomoč tistim, ki so jo zares potrebni in predlagam tale znižanje DDV, je grozno naroben in nesprejemljiv, nespodoben predlog zato, ker bi z znižanjem DDV pomagali čisto vem, tudi tistim, ki pomoči ne potrebujejo. Okej. Dajte obrniti zrcalo pa pogledati kakšne so vaše pomoči. Ali jo res dobijo samo tisti, ki jo potrebujejo ali bom še enkrat rekla, jo dobijo tisti za katere ste tudi tisti, ne samo tisti, ampak tudi tisti za katere ste vi ocenili, da so potencialno vaše volilno telo. To ogledalo mislim, da bi bilo treba si nastaviti, spoštovana koalicija, in če bi bili v svojih namerah res iskreni, bi tudi ne stran pogledali ob amandmaju, ki je določal, da se izplačilo te pomoči da prej kot ste vi to predlagali tik pred volitvami. Ampak je tako prozorno to kar delate, da v bistvu tisto kar je v resnici dobrega v tem predlogu zakona, povozite. Povozite, ker je vse ostalo toliko umazana igra z vaše strani, da z enim dejanjem podrete vse. In še enkrat, če bi bili dobronamerni, bi tudi razmislili o tem, da se tele velike družino malo drugače zapišejo in izvzamejo tiste, ki pač notri ne pašejo, na primer, ministre vaše Vlade. Tako da, še enkrat, ogledalo si nastavite sami in sami sebe vprašajte ali vas ni sram.
Hvala lepa. Samo pojasnilo. Jaz sem to prebral samo zato, na začetku in povedal, da bodo ljudje vedeli o čem bi morali govoriti, pa ne govorimo v Državnem zboru danes pri obravnavi tega člena in amandmaja. In drugo sem povedal samo še to, da tudi splošno znižanje DDV-ja za vse priključke, ne ločuje med veliko družino ministra in veliko družino bogatega človeka in veliko družino kogarkoli drugega. Ni selektiven na tak način. Sedaj pa ima besedo mag. Marko Koprivc. Repliko ima Boris Doblekar. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Ja, moram se odzvati, ker me je poslanka LMŠ-ja Heferletova, ki je zdaj seveda takoj zapustila dvorano, se zelo vtaknila v moje razprave in zdaj ne vem ali me ni dobro razumela ali me ni poslušala ali je zanalašč zavajala in govorila nekaj, kar jaz nisem govoril. Zdaj ene stokrat je ponovila, ali vas ni sram. In to podpredsednica Državnega zbora v Državnem zboru. Jaz upam, da so to ljudje poslušali. Ni se vprašala, če nje ni sram, ker ni bila sposobna, da bi pomagala svoji ekipi, da bi vlado obdržali. To se ni vprašala. Pa če je ni sram, da so bili ne samo nesposobni, ampak da so pustili ljudi na cedilu, Slovenke in Slovence in vrgli puško v koruzo. To se ni vprašala. Tudi to bi se jaz vprašal. To pa je sramota. In pa to, da stalno v njeni razpravi sem zaznal, ker se je obregnila v velike družine, da stalno dela razlike oziroma bi radi delali neke razlike med ljudmi, pa izključevali nekatere. Jaz sem lepo povedal, da je zakon spisan celovito, torej celovita rešitev, to kar je bilo bistveno in tak zakon smo rekli, bomo tudi potrdili. Torej zakon je spisan celovito in zajema veliko število let, tudi velike družine. Velike družine o katerih je bilo toliko govora in se obregati ob to ali ima kakšen minister ali pa kakšen funkcionar več otrok, da bo tudi on dobil. Povedal sem pa v razpravi tudi to, da nisem slišal, da bi kakšen poslanec, recimo tudi LMŠ-ja rekel, jaz pa ne bom koristil vavčarjev, jaz pa ne bom koristil te pomoči in tako naprej. To pa nisem slišal. Ampak obregati se v velike družine. To je pa zelo, mislim izpod vsakega nivoja. In o tem ali vas ni sram ali vas ni sram, stokrat ponoviti, to s strani neke poslanke, ki je hkrati podpredsednica Državnega zbora, to pa je res [[znak za konec razprave]] sramotno in sem zelo težko to poslušal. In očitno ni poslušala moje razprave, nisem nje niti enkrat omenil v razpravi, niti LMŠ-ja, ampak sem govoril, da dajmo spoštljivo govoriti o velikih družinah in da dajmo spoštovati velike družine in da nas ne sme biti sram, da jim pomagamo. In vsem je treba pomagati, ne delati stalno neke razlike in nekoga izključevati. In zdaj, to kar sem prej poslušal [[znak za konec razprave]] poslanko, bo ona vedela komu bomo dali to pomoč in komu ne. Zajeli smo veliko število ljudi, preko 700 tisoč in tako je tudi prav. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predno dam besedo naprej, samo v pojasnilo. Kolega Doblekar, jaz sem šla ven zato, ker sem mogla opraviti še neke nujne stvari pred vodenjem, bi pa z veseljem vašo repliko poslušala v celoti tudi tisti začeten del. In se strinjam, ja, treba je govoriti spoštljivo o vseh, ne samo o velikih družinah. Naslednji razpravljavec je mag. Marko Koprivc. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednica za besedo. Spoštovane kolegice poslanke, kolegi poslanci. Poglejte, v demokratični opoziciji smo opozarjali že vsaj štiri, pet mesecev na to, da je v Slovenijo prišla energetska revščina in da je potrebno na to odreagirati, ukrepati, pa s strani vladne koalicije ni bilo nič, razen obljube, da bo, pa še to s strani predsednika vlade. Določene besede je govoril minister za gospodarstvo, drugo minister za infrastrukturo, spet tretje in tako naprej in na koncu smo se znašli zdaj na koncu meseca februarja, tako rekoč na koncu kurilne sezone in je vlada prišla ven z nekim predlogom zakona, ki sicer na nek način bo pomagal. Težko rečemo, da ne bo. Ampak vprašanje pa je, če bo ta zakon pač naslovil prave upravičence, tiste, ki dejansko pomoč res potrebujejo. Spoštovane in spoštovani, naj povem, da smo socialni demokratično opozicijo vložili zelo konkreten predlog zakona, ki bi naslovil prave upravičence že pred časom, pa takrat opozicija našega predloga ni podprla. Postavili smo tudi številne pobude naj se odreagira, sklicali smo izredne seje in tako naprej, nič ni ste naredili. Pred nekaj urami smo razpravljali o tem, da je vlada parafirala sporazum za nakup ne vem kakšnega orožja za 400 milijonov evrov. Za to je denar, da bi se pa pomagalo dejansko ljudem, ki ne morejo plačati položnic za ogrevanje, ki so že nekaj mesecev zaradi tega lahko tudi v mrazu, to pa ne. In sedaj tik pred volitvami ste prišli pa ven z nekim zakonom, ki ga lahko komot imenujem predvolilni bombončki, zakon sprejemamo danes v državnem zboru tako rekoč ko smo na koncu zime. In kot je bilo že povedano s strani predhodnikov, zakon ne naslavlja pravih upravičencev, tistih, ki bi dejansko pomoč potrebovali. In poglejte kolega Doblekar, jaz sicer verjamem, da namenoma zavajate. Noben od nas v opoziciji nima nič proti velikim družinam. Ampak ne more biti kriterij velika družina. In ko dajemo primer ministre lahko damo tudi primer kakšnega drugega direktorja ali pa ne vem koga, ki zasluži veliko denarja in zaradi tega ne potrebuje pomoči, tudi če ima tri otroke, hkrati pa izpušča zakon, na primer, študente, ki se ne prebijejo čez mesec in ki brez pomoči ne morejo plačati položnice za ogrevanje. In to je ključen problem. Veste, vi lahko spet na ideološko polje se spravljate, pa ja ima levica nekaj proti velikim družinam in gor, dol, neumnost in neresnica. Nič nimamo proti temu. Ampak če nekdo, ki zasluži, ne vem, 3 tisoč evrov ali več pa ima tri otroke pač te pomoči ne potrebuje, samo za to gre in na to opozarjamo. Lepo prosim, nehajte z zavajanjem. Razumem pa zakaj to delate. Delate zato, ker bi radi podkupili dobesedno tiste, ki so malo bolj vaši volivci mogoče in tukaj ste ocenili, da so to očitno velike družine in zaradi tega dajete denar tem ljudem. Nekomu, ki zasluži 3 tisoč evrov ali celo oba partnerja po toliko jim boste dali sedaj še 150 ali pa celo 200 evrov, zato ker si bogi reveži ne morejo plačati elektrike. Ali samo zato, ker bi radi nagradili nekoga, ker ima tri otroke. To je ključno vprašanje. Dajte pomoč tistim, ki jo dejansko potrebujejo. Dajte pomoč tistim, ki si ne morejo plačati položnic. Minister si, pa karikiram sedaj na primeru ministra, kljub temu, da ima tri otroke in lepo, da ima tri otroke, lahko plača to povišanje za 50 evrov ali pa 10o evrov na mesec. Nekdo drug pa ne more. In namesto, da bi ta denar razporedili mogoče v večkratne rente, ne samo eno dva tedna pred volitvami, namesto, da bi to naredili ste nagradili tiste z velikimi družinami. Nedopustno in dokazujete, da vam je malo mar za reševanje energetske revščine. Da pa bi želeli, da nekaj tednov ali pa celo dni pred volitvami čisto konkretni izbranci dobijo na svoj račun denar. Če je kolegica Heferle postavila retorično vprašanje, ali vas ni sram, vam bom jaz rekel: lahko vas je sram v dno duše.
Hvala lepa. Naslednja ima besedo gospa Iva Dimic.
Hvala lepa za besedo, spoštovana podpredsednica. Kolegice in kolegi! Mene ni sram in me ni sram niti v dno duše, zato ker s tem zakonom, ki ga imamo pred seboj bomo pomagali 700 tisoč ljudem. Veste kakšna številka je to? Ali se zavedate kakšna številka je to in koliko ljudem se bo pomagalo? In prav je, da se pomaga. In razumem to, da v opoziciji nasprotujete in vlečete iz žilnih pet neke razloge, da za 700 tisoč ljudi, ki jim prinaša ta zakon rešitev, da ne bo potrebno dati svojega glasu za in iščete ljudi in skupine, katere so mogoče izpadle ali pa sploh še niso izpadli in jih tukaj imenujete in jih primerjate med seboj in govorite, da naj nas bo sram. Sram je lahko tiste, ki ta zakon danes, jutri ne bodo podprli teh je lahko sram. Kako bodo lahko stopili pred 700 tisoč ljudi in rekli ne, zaradi tega enega mogoče a priori rešitve ne boste podprli zakona, ki bo pomagal 700 tisočim ljudem in dejansko bo. Kot predvidevajo rešitve osebe, ki so opravičene do solidarnostnega dodatka iz 67. člena to so upokojenci, zaposleni ali kakorkoli katerih prejemek je za mesec december 2021 znašal tisoč evrov in manj. Upravičenci do nadomestila za invalidnost za mesec december 2021 po zakonu, ki ureja socialno vključevanje invalidov. Prejemki denarno socialne pomoči ali varstvenega dodatka za mesec december 2021. Upravičenci do otroške dodatka od prvega do vključno 6 dohodkovnega razred za mesec december 2021. Upravičenci do dodatka za veliko družino za leto 2021. Rejniki, ki so imeli v decembru 2021 sklenjeno vsaj eno rejniško pogodbo v skladu z določbami zakona, ki ureja izvajanje rejniške dejavnosti. Ja, rejniki. Tisti, ki pozna to področje ve kako je to področje urejeno. Ve, da so to rejniške pogodbe dolgotrajne, dolgoročne, da tukaj ne sekajo posamezni meseci, da rejniki, ki stopijo v ta projekt lahko rečem pomaganje otrokom, ki so zaradi ne lastne krivde primorani zapustiti svojo primarno družino in da jim pomagajo in verjetno veste koliko je takih družin bi želela mogoče odgovor koliko rejniških družin zakon ne naslavlja prepričana sem, da prav vse. Prepričana sem, da prav vse rejniške družine, ki so trenutno v Sloveniji v programu in ni me sram. Ni me sram, da minister Jernej Vrtovec, ko je pripravljal ta zakon, ki je seveda bil tudi s strani opozicije večkrat naglašen, da je pripravil dober zakon. Lahko rečem, da energetska kriza se je dotaknila praktično vsakega in da primerjanje, da se talajo predvolilni bombončki ni bilo slišati že, ko je opozicija postavljala poslanska vprašanja na to temo, da je to samo tudi odgovor na stanje, ki ni samo v Sloveniji, ki je v svetu, ki je v Evropski uniji, zato smo imeli vrh energetskih ministrov, ki ga je vodil naš minister Jernej Vrtovec. Ko sem poslušala danes te razprave lahko rečem, da so bile predvsem čustvene in tudi mogoče predvolilne, da žal ni moje kolegice Alenke Bratušek, ki je govorila, da je bilo v Sloveniji po letu 2012 razdejanje, ki ga je pustila desna vlada, da bi jo spomnila, da je bila tudi sama predsednica Vlade in ni odpravila ukrepov iz ZUJF-a pa bi jih lahko kot predsednika Vlade. To očitek, da imajo funkcionarji za veliko družino. Poglejte čisto prosto se da rešiti zakaj niste predlagali amandma, da funkcionarjem, ki imajo veliko družino dodatki ne pripadajo. Saj govorite, da si to upate pa da vidimo kdo si upa na ta način deliti narod in seveda tudi na število otrok. Še nekaj, kar je bilo res zgodovinsko v tej vladi. V tej vladi se je zgodovinsko pomagalo upokojencem. Zgodovinsko. Z vsemi dodatki, z vsemi oblikami pomoči, ki jih potrebujejo, in tudi z dvigovanjem in usklajevanjem pokojnin. V času ministra Janeza Ciglerja Kralja so upokojenci prejeli največ v času slovenske samostojnosti. Priznana jim je bila s tem tudi zasluga za vse opravljeno delo v preteklih letih, v letih, ki so jih opravljali kot aktivni državljani. In še eno novo informacijo imam, ki vas bo verjetno zbodla. Res je. Še za dodatne 4,4 odstotne točke bo v prihodnjih dneh uskladitev pokojnin. Žal, res je, lahko rečem na tem mestu, vi podpirate zniževanje neto plač, vi podpirate zniževanje neto plač vsem delovnim aktivnim Slovencem. Tukaj vas je lahko sram, a ne. Vi bi dvignili davke in s tem zaključujem, in poslabšali položaj velikim družinam. Že vse videno. Že v letu 2011. Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev, ko je mladim, mladoletnim pobral državne štipendije in polnoletnim otroški dodatek. To so leve vlade.
Hvala lepa. Repliko ima gospod, najprej mag. Koprivc. Izvolite.
Ja, hvala lepa, podpredsednica. Odzval bi se na ta del pri izvajanju gospe Dimic, ker očitno me ni dobro razumela, ko govori o tem, da želimo poslabšati položaj družinam z več otroki. Jaz ne vem, kje ste to slišali pa kdo je to govoril. Jaz sem želel samo nekaj drugega povedati, ne pa napeljevati celo na to, da mi želimo izločiti družine funkcionarjev in tako naprej. Neumnost neumnosti. Jaz sem želel samo povedati, da je potrebno to pomoč deliti glede na materialni status oziroma položaj družine in posameznikov. A ni to povsem logično? Ponavljam še enkrat. Nekdo, ki ima tri jurje plače, tega ne rabi, ne glede na to, koliko otrok ima. A veste. In samo o tem govorim. In ja, naloga države je, se strinjam, gospa Dimic, tudi glede davčne politike. Naloga države je, da prerazporeja od tistih, ki imajo premalo oziroma od tistih, ki imajo preveč, tistim, ki imajo premalo. In govori skozi o istih zadevah, pri vseh vprašanjih. Vi pa želite s svojimi ukrepi dodatno razslojevati. Ravno če povežemo skupaj novo davčno reformo pa tole, kar zdaj delate. Se pravi, z novo davčno reformo bo nekdo, ki zasluži, govorim, okvirno, ko ima minimalno plačo, bo dobil na leto nekaj 10 evrov, nekdo, ki ima tri tisoč in več, bo dobil nekaj sto ali tisoč evrov več. Energetski dodatek bodo dobili pa vsi po tem vašem predlogu. A je to pravično? Razlika med tistim z minimalno plačo in tistim, ki ima več kot tri tisoč evrov, bo še dvakrat večja, kot je bila do zdaj. In to je vaša politika in to je problem. Naloga države bi pa morala biti, da prerazporeja od tistih, ki imajo, k tistim, ki nimajo. Ne pa, da je kriterij, koliko otrok ima kdo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Še replika. Še eno repliko imamo, pa še kakšna bi bila, če bi jaz lahko replicirala, pa s tega mesta ne morem. Repliko ima gospod Paulič. Izvolite.
Ja, hvala za besedo. Zdaj, jaz se moram odzvati na izvajanje predstavnice Nove Slovenije – krščanskih demokratov. V svoji razpravi je povedala, da bodo pomoči deležni vsi. In jaz sem že prej v svoji razpravi povedal, da pomoči ne bodo deležni vsi, niti ta pomoč ne bo pravično porazdeljena. Pa vam bom, gospa Dimic, še enkrat ponovil. Rejniške družine, spraševali ste, koliko rejniških družin bo izpadlo iz upravičenosti do pomoči. Na matičnem odboru vam je vaš državni sekretar gospod Uršič povedal, da je takih družin 33, pri čemer ni upošteval presečnega datuma. Vaš predlog predvideva, da bodo do pomoči upravičene te družine, ki bodo imele decembra sklenjeno rejniško pogodbo. Moje vprašanje, gospa Dimic, je, kaj je z rejniško družino, ki bo pogodbo sklenila v mesecu januarju, februarju, marcu. Te rejniške družine bodo izpadle. In ne zavajajte, da so vse rejniške pokrite z vašim predlogom zakona, ker vam je vaš državni sekretar povedal jasno in glasno, da niso. In se je strinjal z našim amandmajem, ki so ga tudi vaši koalicijski poslanci zavrnili. Druga kategorija, mladi, dijaki in študentje, ki so upravičeni do dodatka po zakonu o štipendiranju. Tu so določeni pogoji, kdaj so ti mladi upravičeni do tega dodatka. Mi smo na odboru vložili amandma, ki bi ta problem rešil, vi ste ga zavrnili. Pa je zopet vaš državni sekretar gospod Uršič povedal, da je amandma smiseln in da ste dejansko izpustili to kategorijo iz upravičenosti do pomoči. Tako. Eno samo zavajanje. In se oproščam, če sem se majčkeno razburil, ampak enostavno s strani predstavnika krščanskim demokratov poslušati taka zavajanja me je pa res znerviralo. Pa še o predvolilnih bombončkih, gospa Dimic. [[znak za konec razprave]] Če se ne motim, je vaš minister javno razlagal, da to niso bombončki ampak bombonjere.
Hvala lepa. Zdaj samo v pojasnilo, ker se je gospod Černigoj vmes med vašo repliko razburjal, da to ni replika. Gospod Černigoj, kolega Paulič je o vseh temah, o katerih je zdaj govoril, govoril tudi prvotno v svoji prvi razpravi in jih je pač zdaj dodatno pojasnil. Tako, da toliko v pojasnilo. Glede na to, da ste ves čas replike nekaj komentirali in me naslavljali češ, da moram repliko prekiniti, sem želela to zdaj jasno pojastiti. Zdaj vam pa dajem besedo za razpravo, ker ste naslednji na vrsti. Izvolite.
Spoštovana gospa podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovani prisotni, cenjeni zbor. Glejte, jaz sem bil zelo vljuden. V tej dvorani poslušam in tudi zelo ne komentiram. Zato me je vaša opazka tudi malce prizadela, ampak jaz upam [[…]]
Ne, kolega Černigoj, tega pa si ne dovolim, da ste boste takole lagali, ker ste ves čas replike glasno protestirali proti meni. In si ne dovolim, da boste zdaj javno razlagali in predstavljal kot da tega niste počeli. Ker če tega nebi počeli, jaz tega nebi javno pojasnila. [[oglašanje iz dvorane]] Zdaj [[…]] Ja, seveda boste lahko dobili besedo naprej. Ampak si pa ne dovolim, da potvarjate in se lažete v bistvu meni v obraz, no, pa še celotni dvorani. Izvolite, nadaljujte z razpravo.
Hvala, predsedujoča, da ste mi dovolili razpravo. Jaz se po navadi sam lahko zmeraj uspem sam zagovarjati. Ampak vrnimo se k temi. Cene zemeljskega plina in električne energije so na svetovnih borzah v zadnjem letu strmo narasle. In tukaj se strinjamo. Na rast cen so vplivali in še vplivajo številni globalni dejavniki. Cene elektrike močno rastejo zaradi cen kuponov ogljikovega dioksida. Tudi gre tudi naše napačne odločitve nekaterih lobijev v preteklosti, ki so zgradili tudi TEŠ6, negotovosti na trgu zemeljskega plina, ki se tudi draži, na rasti cen premoga in še bi lahko našteval. Moje osebno mnenje, da velik vpliv dvig cen pa je po mojem mnenju napačna odločitev tudi nekaterih večjih držav v Evropski uniji, da zaprejo svoje jedrske elektrarne. Mišljenje, da jedrska energija ni obnovljiva, je v teh danih trenutkih neracionalna oziroma nemogoča, kupovanje energije drugod iz termoenergije pa je po njihovem mnenju vse v redu. Da o nemirnem okolju v Ukrajini in v Rusiji sploh ne govorimo. V Novi Sloveniji se zavedamo, da so visoke cene električne energije posledica številnih dejavnikov, na katere prebivalci niso imeli vpliva. Zaradi izboljšanja socialne varnosti ranljivih skupin podpiram izplačilo enkratnega socialnega dodatka v višini 150 evrov za namen odprave posledic povečanja cen energentov, ki ga bodo prejeli upokojenci in katerih prejemek je za mesec december 2021 znašal tisoč evrov ali manj. Seveda zakon nima direktnih posledic za državni proračun, kar so nam v preteklosti iz druščine KUL večkrat tudi očitali. Finančna sredstva za izvajanje zakona bodo bila v višini 106 milijonov in pol zagotovljena v Skladu za podnebne spremembe, saj gre za finančne podpore za obravnavo socialnih vprašanj, povezanih z energetsko revščino. Financiranje iz Sklada za podnebne spremembe je predlagala v svojem predlogu tudi Evropska komisija, da si ne bo kdo domišljal, da smo si to mogoče sami izmislili. Razpravljavci pred mano so večkrat opozarjali – ali lahko gospa predsedujoča – na dvig cen v nekaterih slovenskih mestih. Kolegi iz opozicije mešajo hruške in jabolka. Tukaj namesto vprašanja, zakaj imajo te probleme le nekatera mesta, le mogoče 4, 5 mest, kje so tukaj ti isti župani in občinski svetniki? V tej dvorani tudi nisem slišal obsodbe kolegov iz druščine KUL, da bi obsodili ravnanja Agencije za omrežnine, ki je brez opozorila – brez opozorila – dvignila omrežnino za 10 %. Kje je vaše zgražanje, dragi kolegice in kolegi, ali vas je mogoče tukaj sram? Le zakaj tak molk in po mojem mnenju celo muzanje, pri kolegih na drugi strani? Ali po tem lahko sklepamo z neko »nevidezno« sodelovanje, me sprašujejo državljanke in državljani. Jaz jim pravim, naj presodijo sami iz dejanj. Mogoče tukaj ni daleč od resnice. Potem, v nadaljevanju, razmišljanje, zelo me je tudi čudilo razmišljanje, da naj bi pomagali vsem v gospodarstvu, torej, samo tistim, ki nimajo velikih dobičkov, je po mojem mnenju diskriminatorno, zelo diskriminatorno, zrelo za Ustavno sodišče in sodišče za človekove pravice v Strasbourgu, je pa zelo blizu tezi, tako razmišljanje, da se bi pomagalo samo tistim, ki nimajo dobičkov, da boste zaplenili tista stanovanja, ki se jih ne da posesati v 15 minutah oziroma velike kmetije in podjetja, ki delajo dobro oziroma imajo dobičke, je treba podržaviti. Tako razmišljanje je temu razmišljanju zelo, zelo blizu. Tudi populizem, da bodo ministri z velikimi družinami dobili sredstva, ni, ni dostojno te dvorane in tukaj je treba jasno, jasno to poudarjati. Kot je že moja kolegica prej, Iva Dimic, izpostavila, zakaj v opoziciji niste vložili amandmaja, da se iz zakona izključijo funkcionarji? Zakaj, če jih motijo njihove velike družine? Zakaj? Ja, kolegice in kolegi, vam povem odgovor. Zato, ker vedo, da bi njihov predlog pogorel na Ustavnem sodišču, na Sodišču za človekove pravice v Strasbourgu in kakšna veselica? Kaj šele bi bilo v Evropskem parlamentu, ko bi jim KUL zvesti evropski poslanci zvijali roke, a? Zaradi tega. Lepo je, lepo je govorit, ko je treba pa kaj udejanjit, je pa praznina oziroma tišina. Sam kolege iz ekstremne levice pozivam k premišljenemu molku glede skrbi za najranljivejše. Ko podpirajo v Levici, ekstremni levici, režime, kot so socialistična Kuba, Venezuela, Severna Koreja, ki kurijo na premog in nafto, pa so tam še vedno, še večje energijske revščine, čeprav imajo svojo nafto, vozijo avtomobile, drugo nafto in tako naprej in so velika revščina in v velikem, bolj energetsko revni v bolj velikem obsegu. Historično opominjanje kolegice, da vzdrževanje [[?]] Slovenije je po mojem osebnem mnenju velik slepilni manever. Sedanja koalicija, ki se zadolžuje po negativni obrestni meri, pomaga ljudem in tukaj je treba jasno povedat, pomaga ljudem, gospodarstvu, kmetom in tudi čebelarjem. Na drugi strani vlada Alenke Bratušek, tukaj moramo bit jasni, največ zadolžila Republiko Slovenijo za najmanjši izplen. Največja zadolžitev za, na drugi strani, najmanjši izplen oziroma prekomerno pomaganje bankam in bančnikom. In tukaj moramo bit jasni, za tako dobro pomoč pa potem sam, je bila še samo nagrajena oziroma samo predlagana za evropsko komisarko in teh dejstev se ne da izbrisat. Sedanja vlada je pomagala, že sedaj pomagala veliko najranljivejšim skupinam, kot je tudi že kolega Jožef Horvat povedal, za izredno socialno pomoč lahko zaprosijo ranljivi, kot tudi tisti, ki imajo nizke prejemke in zaradi povečanih cen energentov in hrane tvegajo materialno ogroženost. Od septembra 2021 do januarja 2022 je tako pomoč prejelo 27 tisoč 600 gospodinjstev, v skupni višini 12 milijonov evrov. številka 27 tisoč 600 gospodinjstev ni majhna in to se pravi, da so v bistvu kar velik krog ljudi je to dobilo. Povprečno izplačilo te denarne socialne pomoči je bilo 370 evrov mesečno. Zdaj kar se pa tiče zakona o nujnih ukrepih za omilitev posledic zaradi vpliva visokih cen energentov naj povemo, da s tem energetskim bonom bomo pomagali približno 700 tisoč ljudem. Če se malce pošalimo in rečemo, da je v Sloveniji dva milijona 100 tisoč ljudi, eni tretjini Slovenije, prebivalkam in prebivalcem bomo s tem zakonom o nujnih ukrepih pomagali. Bi lahko še komu več, bi lahko, ampak mislim, da v številki 700 tisoč ljudem smo zajeli praktično skoraj vse tiste, ki so te pomoči potrebni. In nenazadnje v Novi Sloveniji-Krščanskih demokratih stavimo na skupno dobro in solidarnost. Ni me sram in tudi v Novi Sloveniji-Krščanskih demokratih nas ni sram, da podpiramo te vrednote. Socialna varnost je ena od temeljev varovanja človekovega dostojanstva. Je pogoj za notranji mir vsakega človeka in s tem tudi podlaga za gospodarsko učinkovitost. Kdor zaradi [[nerazumljivo]]invalidnimi bolezni ali brezposelnosti ni več sposoben skrbeti sam zase, se mora zanesti na solidarnost ostalih. Zato bom ta zakon z velikim veseljem podprl. Podprl bom pa tudi vse amandmaje koalicije. Hvala za besedo.
Hvala lepa. Imamo repliko gospod Paulič. Izvolite.
Ja, hvala predsedujoča za besedo. Zdaj kolega Černigoj, moje razprave očitno ni dobro poslušal in se je v svoji razpravi spraševal zakaj opozicija ni vložila predloga amandmaja, ki bi razrešil ta problem nepravične dodelitve teh pomoči. In naj vas kolega Černigoj spomnim, da je bil s strani opozicije vložen amandma, ki bi upravičenost do pomoči vezal na socialni status družine, pa ste ga žal zavrnili. Naj vas spomnim na amandma, ki smo ga vložili v LMŠ in ki bi rejnike, ki imajo štiri ali več rejencev izenačil z velikimi družinami. Rejniki do dodatka niso upravičeni, velike družine, med njimi tudi vaši ministri, pa so. In enostavno ne razumem in ni logične razlage, zakaj tega amandmaja niste podprli. Zakaj niste podprli amandmaja, ki bi mladim dijakom in študentom dovoljeval pravico do pomoči. Enostavno bi želel s strani koalicije v vseh teh vaših razpravah slišati neke argumentirane odgovore zakaj tega niste storili. In to kljub temu, da je celo predstavnik vlade, predstavnik ministrstva, ki spada v kvoto Nove Slovenije, te amandmaje podprl in je to jasno in glasno povedal. In potem nam danes očitate, zakaj niste vložili amandmajev. Smo jih, pa ste jih zavrnili.
Hvala lepa. Z razpravo nadaljujemo. Besedo ima Tomaž Lisec. Izvolite.
Ja, hvala spoštovana podpredsednica za dano besedo. Spoštovani predstavniki ministrstev, kolegi, kolegice, vsem skupaj lep pozdrav. Se bom skušal izogibati lažem, kot so to, da je ta vlada zadolžila državo za 40 milijard, pa o tem kako Janez Janša zanika podnebne spremembe, pa kako se danes lomijo, kopijo glede na to ali si velike družine zaslužijo ali ne zaslužijo pomoč tega zakona. In če se vrnemo na amandma, ki govori o oprostitvi plačila DDV-ja, sem sam mnenja, da če bi mi to predlagali bi vi bili proti. Ker karkoli predlagamo je narobe, vi ste proti. Če enim pomagamo, vi pravite, da moramo drugim. Če drugim pomagamo, vi pravite da moramo prvim pomagati. Če plačamo iz proračuna, rečete, najdite denar drugje. Če najdemo denar v podnebnem skladu rečete dajte denar iz proračuna. Skratka, noben predlog, noben ukrep ne bo okej, nič ne bo dovolj visoko, nič ne bo pravično, vse je narobe. Ključno pa je samo, da ste proti. Svoje ideje pa itak črpate potem, ko jih mi predstavimo in jih daste na plano. Ampak ljudje so to igro biti proti že spregledali. In ko govorimo o amandmaju oprostitev plačila DDV in ko danes govorimo o tem komu je primerno, smiselno ali pa pošteno dati, če bi mi predlagali zakon ali pa del zakona, člen da se oprosti plačila DDV, kaj bi kričali. Dajete bogatim, vi dajete bogatim, dajete vsem, zaslužijo si pa samo najbolj ranljivi. Ko mi dajemo najbolj ranljivejšim, spet kričite kako bi morali dati vsem. Primer. PKP 10, dobili so upokojenci, dobile so družine, kmetje, posebej ranljive skupine, celo novorojenci, turizem, gospodarstvo, in glej ga zlomka, glasovanje oziroma izpis glasovanja, KUL je bil proti. Spoštovani, jaz upam, da bodo ljudje spregledali vsaj do 24. aprila, da proti ni KUL ali pa obratno, kakor želite. In danes poslušamo o tem kako so problemi, visoke cene elektrike, plina, nafte. Kot da je na področju elektrike Slovenija samozadostna. Pa ni. Poglejte morda cene na mednarodnih trgih, na borzah. Kakšne so bile cene na primer junija lani in kakšne so cene letos. In kakšen vpliv bi lahko imela Vlada Janeza Janše na te cene elektrike med na primer 52 evrov za megavatno uro in pa 300 evrov za megavatno uro. Če pogledamo cene nafte. Mislim, da je bila še januarja lansko leto, dobro leto nazaj, dobri 50 dolarjev za sodček. Danes zjutraj že skoraj 95 dolarjev za sodček. Zagotovo je za ta dvig kriva Vlada Janeza Janše. Jaz mislim, celo osebno, sarkazem, da ne bo pomote, da je Janez Janša kriv za spor med Rusijo in Ukrajino, in da je Janez Janša kriv, ker bodo cene plina verjetno še šle višje v nebo kot so šle. Tako kul se pogovarjate v KUL koaliciji. Janez Janša je kriv, karkoli pa predlaga, mi smo proti. Tako enostavno je za vas, dejstva, Evropa in svet pa tečejo v drugo, na srečo v boljšo smer. In danes poslušam kdo vse je kriv. Ja, Janez Janša. Če pa kdo vpraša kakšnega župana in morda direktorja kakšnega občinskega podjetja, kaj pa oni počnejo, ali so se lani junija ali pa septembra kot vi pravite, da se je zadeva začela glede cen, ali so se kaj zmignili ali pa so sedeli na svojih stolčkih, direktorji občinskih podjetij, tudi direktorji posameznih državnih podjetij, trgovci in distributerji, enega kujete v nebo, ker ga imate raje, njega na strehi kot pa sončne elektrarne. Kakšna je njihova odgovornost? Kakšna je odgovornost novega čudežnega dečka, da sicer drži cene za fizične osebe dokaj nizko, na drugi strani pa povečuje cene za na primer bolnice. To ni KUL. Je mogoče vaša KUL politika, ni pa kul. In danes nihče ni dogovoril kakšna naj bi bila odgovornost teh ljudi? Zakaj župani iz občin, ki so ponavadi blizu KUL strankam, ne vprašajo sebe, svoje občinske svetnike, direktorje teh občinskih podjetij ali pa njihove nadzorne svete, kaj so počeli od lani od septembra. Pobirali nagrade, sejnine ali pa so skrbeli za svoje občane. Ali pa, če želite, na državni ravni. Vsi vemo katera so podjetja, ki se ukvarjajo z distribucijo in kateri so trgovci. In kdo je kriv, da na primer, če se je cena elektrike povečala za 100 %, zakaj se je pri končnih odjemalcih cena povečala za 200 %. Je kriv Janez Janša? Ne. verjetno je kakšen drug z imenom in priimkom, ki bi moral biti odgovoren. Skratka, karkoli, važno je, da ste proti pa važno, da imate krivca Janeza Janšo in pa to vlado in karkoli mi naredimo je za vas narobe. Jaz osebno sem prepričan, da če bi mi sredstva za ta zakon priskrbeli v proračunu bi ravno vi kričali: imamo podnebni sklad, vzemimo denar iz tega, ker tudi zakonodaja nam to omogoča. Ampak ker smo se mi odločili za podnebni sklad vi kričite kontra, dajmo iz proračuna, tam je za vse. Skratka, dajmo iz proračuna vzeti, da bomo dali ljudem. In ko mi najdemo drugo rešitev je problem, ker je KUL bil in je biti očitno proti. Skratka, mene ta dvoličnost zelo moti. Upam pa, da moti tudi ljudi in da bodo spoznali, da za vse svetovne tegobe na področju energetike ni kriva ta vlada, ampak da so zgodbe širše, le včasih je treba kakšen tuj časopis ali pa kakšno strokovno revijo vzeti v roke, pa pogledati kakšne primerjave, kaj se dogaja po svetu sedaj ali pa kaj se je dogajalo po svetu vsaj na področju energetike ali energentov, da bom bolj natančen morda leto nazaj, pol leta nazaj ali pa danes. In ko govorimo o tem, kako naj bi bilo oprostitev plačila DDV-ja super bi v praksi verjetno bilo ravno obratno. Ne bi zadelo najbolj ranljive skupine, ampak verjetno bi se vi iznašli primer ne KUL [[nerazumljivo]]za predsednika vlade ima, na primer, hišo s 500 kvadrati, drago plačuje elektriko in poglejte, njega bo ta oprostitev plačila DDV najmanj prizadela. Eno štiričlansko, petčlansko družino bo pa več prizadela, pa spet nebi bilo prav. Nikoli prav. Jaz trdim, da oprostitev plačila DDV v tem pogoju ne bi bila dobra rešitev, da je bolj spoznati posamezne skupine in da, ja, kljub temu, če smo kakšno skupino pozabili je bolje dati 720 tisoč ljudem kot pa nobenemu ali pa kot, na primer, eni ne samo da ne dajo nobenemu, ljudem vzamejo in vržejo svojim tajkunom in pa bankam. In ko smo danes govorili o zeleni prihodnosti, o podnebni krizi, o pravičnem prehodu, ah ja, saj lahko o energetiki kakšno nujno sejo odpremo pa povabimo prave strokovnjake, ne tiste, ki sanjajo o sončku, ko bo sonček zastonj, pa jim morda pokažemo kakšne grafe, kaj se na primer samo na dnevni bazi dogaja, če je na primer v Nemčiji dež ali pa če je sonce, kako to vpliva na cene električne energije v svetu. Ampak kaj bi mi o tem, važno, da imamo sonček v glavah, pa četudi nas morda stane trikrat ali pa petkrat več kot pač na primer cena elektrike iz nuklearke, kjer je prav tako očitno biti KUL če si proti NEK-2. Skratka, ta demagogija danes kako je biti KUL proti upam, da bo po 24. 4. izvodenela iz tega državnega zbora, zato ne bom podprl niti amandmaja, ki bi naredil še večje razlike kot pa ga dela predlog zakona in bom podprl zakon v predlagani obliki. Hvala.
Hvala lepa. Nadaljujemo z razpravo. Gospod Bojan Podkrajšek ima besedo. Izvolite.
Hvala spoštovana podpredsednica tega državnega zbora za besedo. Cenjeni minister, državna sekretarka, sekretar, predstavniki vlade, kolegice in kolegi in vsi tisti, ki spremljate današnjo sejo. Lep pozdrav tudi v mojem imenu. Smo pri zakonu o predlogu zakona o nujnih ukrepih za omilitev posledic zaradi vpliva visokih cen energentov. Ko se kovid kriza svetovna, evropska pa tudi slovenska ni pričela se verjetno nobenemu ne bo sanjalo, da se bomo ob koncu tega mandata tudi soočali z enormnimi cenami elektrike, plina in seveda tistih poglavij, ki jim v Sloveniji strokovno rečemo energenti. Jaz sem vesel ko je vlada poleg vseh ukrepov teh dveh letih se tudi pravočasno, strokovno soočila s to krizo in da imamo danes ta zakon na dnevnem redu. Jutri bomo o tem glasovali, ampak smo poslušali vse mogoče. Jaz vem, predstavniki vlade, minister, državna sekretarka, državni sekretar in seveda vsi tisti, ki so v vladi, po vseh ministrstvih, ste imeli v teh dveh letih prav gotovo veliko težje delo, kot smo ga imeli mi tukaj v Državnem zboru. To cenim ne glede, da vsak zakon ni bil verjetno brez napakice, cenim vaše delo. To delo sem seveda z veseljem potrjeval s tipko tukaj v Državnem zboru, to delo, vaše, je sadilo tudi močen plod pri ljudeh. Tako je tudi z današnjim zakonom. Sedaj, ko smo poslušali ministra, to tudi na odboru za infrastrukturo in okolje, ki ga vodim, da zajema preko 700 tisoč ljudi. Jaz mislim, da ko poslušamo, ali je katera družina upravičena, ki ima več kot tri oziroma štiri otroke, celo so našli naši poslanski kolegi iz opozicije, da ima celo eden ali dva ministra tri ali štiri otroke, jaz bom rekel, da s tem še cenim bolj tistega ministra pa to vlado, ampak v dveh letih prav gotovo se ni ta družina rodila s štirimi otroki, to je že bilo pred prihodom v to vlado in jaz iskreno želim, da bo kateri od teh ministrov, ki ima tako veliko družino, še po tem mandatu še s kakšnim otrokom Slovencem povečal to družino. Zato se mi zdi to skrajno neodgovorno od kolegov poslancev. Seveda, veliko prahu se tudi dviguje, da bojo podjetja, elektro podjetja izgubila zaradi [[nerazumljivo]]omrežnino kak milijon, ampak, spoštovane kolegice in kolegi, tisti, ki so upravičeni do te pomoči, v teh težkih časih že več kot 30 let plačujejo položnice elektro podjetjem, in seveda na vseh teh položnicah je bila tudi omrežnina. Pa vas lahko spomnim, da vseh teh 30 let ni bila na oblasti vlada Janeza Janše, ampak so tudi bila obdobja, ki se na teh vodih, ki jih danes tako omenjate, je naredilo bolj malo ali pa skoraj katero leto tudi nič. Jaz mislim, da tudi elektro gospodarstva, vsi tisti, ki seveda s tem opravljajo, da se kako zavedajo, da ljudje to pomoč rabijo in da bojo s svojim strokovnim znanjem tudi znali te finance premestiti za kak mesec oziroma tudi potem v naslednje leto. Skratka, zdi se mi tudi zelo neodgovorno, kolegice in kolegi, ta mandat smo pred štirimi leti začeli skupaj. Seveda, prvi polčas, če govorim v športnem žargonu, ste bili v koaliciji, pa smo mi bili v opoziciji. V drugem polčasu ste v opoziciji, pa smo mi v koaliciji. Ampak, ker sem že kar nekaj časa v politiki, vam moram, spoštovane kolegice in kolegi, povedati, da nekateri se niti niste znašli v koaliciji niti se ne znajdete v opoziciji. Zdaj so še vam pa dali kvazi nekega šefa nad vami, ki pač vam povejo, da morate biti bolj mirni, da bo tistemu gospodu, ki je so-, večji del slovenske države prelagal milijone levo in desno, energetiki, pa ga kujete, da bo novi predsednik Vlade Republike Slovenije. Kolegice in kolegi, jaz vas izjemno cenim, tudi zavedam se, da ste v življenju počeli kaj pozitivnega, delali na pozitivnih delovnih mestih, si ustvarjali družino, skratka, želel bi, da ne nasedate na kvazi bombončke, ker nam oporekate bombonjere, in vas pozivam, da tudi v tem zakonu, ki se dotika državljank in državljanov, se ne obmetavamo z nekimi bombončki, mi levo, vi desno, in da ta zakon sprejmemo, ki bo šel v dobrobit državljank in državljanov. Glejte, jaz mislim, da državljanke in državljane sploh ne zanima kdaj bodo volitve, ali bodo 24. aprila ali bodo kasneje ali bodo prej ali bi že bile lansko leto. Naše državljanke in državljane skrbi, da bodo živeli v varni, mirni in urejeni državi. In takrat ko rabijo pomoč, da jim tisti politiki, ki so bili od njih izvoljeni, bodo tudi pomagali. A veste, to pomoč bodo tudi dobili tisti, ko so se vsak petek vozili z biciklom. To pomoč bodo tudi dobili tisti, ki so v Državni zbor metali kocke. Ampak ste jih nekatere spodbujali k temu. To je bilo nepošteno. Dve leti smo bili v najtežji krizi v Republiki Sloveniji. Jaz iskreno upam, da se tudi s tem zakonom, ki je danes pred nami, ta kriza počasi končuje in da bomo lahko zaživeli vsi skupaj ne glede ali smo v politiki, v gospodarstvu, kmetijstvu, delamo v zdravstvu, vrtcih, šolah, skrbimo za odpadke, da bomo lahko živeli seveda brez mask in brez kriz. Da bo tem ljudem lažje, smo odgovorni vsi tukaj v Državnem zboru. Še enkrat zahvala vsem tistim v vladi, ministrstvu, ki ste trudite za te zakone, jaz pa zagotavljam, da bom ta zakon seveda jutri sprejel in tudi vse opozicijske [[…]]Koalicijske amandmaje. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Naslednji razpravljavec je gospod Janez Moškrič.
Lep pozdrav vsem prisotnim. Hvala lepa za besedo. Skladno tudi z razpravo na odboru se je tukaj danes ponovila kljub temu, da je amandma, ki je predlog, ali pa amandmaji, ki so možni za razpravo, govorijo o drugih vsebinah kot so pa govorili na samem odboru. Namreč povedano je bilo, ena glavnih pobud je, da bi zakon in pomoč temeljila na znižanju davka na dodano vrednost kar tako za vse, ki so odjemalci električne energije in verjetno tudi plina. Zakaj je ta amandma nedopusten in tak način? Je lahko tudi zato. Najbolj sami so, recimo, predlagatelji sami utemeljili. Namreč da gre tu za pomoč. Ko pa bi šli v sprejem amandmaja, pa nebi šlo za pomoč, ampak bi kar nekaj pavšalno veljalo za vse v Republiki Sloveniji, tudi tiste, ki električno energijo uporabljajo za nadstandard, se pravi razne grelce, ogrevanja in podobne zadeve za luksuz, da ne bom bolj natančen. Tako, da osnova zakona pa temelji na, temelji pa na dejstvu, da se Evropa in tudi cel svet v končni fazi ukvarja ali pa govori o t.i. energetski revščini. Ko govorimo o revščini, govorimo o tistih, ki so pomoči potrebni. Lepo je bilo povedano, da v naši Republiki Sloveniji hvala bogu tisti ljudje, ki pomoč potrebujejo, jo dobijo. In ta vlada je to vseskozi skrbela s pomočjo nas Državnega zbora, da se je to dogajalo tudi cel čas krize, zdravstvene krize covid. Poleg tega, da smo želeli na gospodarstvu stvari ohraniti, smo pomagali tudi najbolj ranljivim skupinam. To se je dogajalo za upokojence in vse ostale skupine. Zato ker imamo v naši državi shemo socialne varnosti urejeno. Se pravi, točno vemo, koliko ljudi je prejemnikov socialne pomoči, potem so varstveni dodatki, koliko upokojencev ima najnižje pokojnine in še nekaj socialnih transferov je t.i., med njimi spada tudi dodatek za veliko družino. To je bil sedaj napor in osnova za soočanje s problemom energetske revščine, ki pa v Republiki Sloveniji ne bi smel biti tak kakor se je izkazal. Ne bi sme biti, zato če bi tisti, ki so odgovorni za to področje imeli politiko tudi bomo rekli temu nesocialne, ampak ekonomske in dolgoročne stabilnosti sistema, ki ga vodijo. Za to je na začetku ministrstvo opozarjali. V Sloveniji smo na varni strani bi morali biti zakaj? Imamo določene energente proizvedene po fiksni ceni. Govorimo o jedrski govorim tudi nenazadnje o TEŠ6, ki je fiksna cena problem pa so pri TEŠ se pravi energetski kuponi. Tretji problem se ja pa zgodilo, zaradi covida, ko so energenti za nekaj časa zastali, potem pa je šlo njihovo povpraševanje v previsoke zneske, ampak še enkrat, zakon je namenjen najranljivejšim skupinam prebivalcev, ki jih v Sloveniji opredeljujemo prejemniki socialne pomoči z najnižjimi pokojninami in pa še nekaj ljudi spodbujamo se pravi nekaj skupin, med katerimi so tudi velike družine. To je ukrep, ki ga najlažje tudi izvedemo v praksi. Sam sem tudi povedal, da bi si želel, da res dobi samo tisti, ki potrebuje, ampak je neizvedljivo, ker v Sloveniji se hvala bogu ne ogrevamo pretežno na elektriko se ogrevamo na lesno biomaso, se ogrevamo na se pravi druge vire in elektrika je mislim, da med zadnjimi. Plin, ki pa je tudi predmet te zgodbe je pa problem svetovne narave ne samo slovenske pa vendar bi lahko bili bolj tudi v Sloveniji bolj na navadni strani. Ta neskončna debata danes kdo je lahko opravičen in kdo ni se je čez čas tudi odbora odvijala in je bila neproduktivna. Dajmo socialno ogroženim oziroma dajmo tistim, ki so že del socialnega transfera in tisti že danes lahko to koristijo in to so želeli nekateri razpravljavci pred menoj tudi povedati s strani koalicije in so bili, potem grobo zavrnjeni kaj govorimo traparije. Izredna socialna pomoč v Republiki Sloveniji je ena od glavnih temeljev zakaj obstaja je ravno to izredne dogodki, ki jih ima določena oseba skozi leto. Ogrevanje mogoče kakšni večji nakupi problem recimo pralnega stroja to se ne nakupuje vsako leto se zgodi enkrat pa potem vsaj 5 let hvala bogu mir in tako naprej. Vsi tisti je bilo povedana številka koliko se tega že opravičencev v Republiki Sloveniji poslužijo tega. Tako da nismo prepozni bi si pa želeli, da sploh ne bi bilo za Slovenijo potrebno tega instrumenta koristiti, če bi tisti, ki so odgovorni za nakupe, ravnanje z vsemi temi energenti pravočasno in pa gospodarno ravnali v svojem poklicu. Hvala lepa.
Hvala lepa. Izčrpali smo seznam razpravljavcev želi še kdo besedo pri tem amandmaju? Vidim, da smo eden poslanec. Gospod Boštjan Koražija, izvolite, imate besedo.
Hvala, predsedujoča, za besedo. Poglejte sedaj še enkrat več bom na koncu dal piko na i glede tega, ker nam konstantno z desne strani očitajo, da smo proti velikim družinam, kar seveda ne drži in je totalna izmišljotina. Mi smo na odboru, še enkrat ponavljam, dali tale amandma, ki bi omogočil v resnici tem večjim družinam še več možnosti do tega energetskega vavčerja oziroma dodatka, pa obenem bi tudi, glede na dohodke gospodinjstva bil predlog precej bolj solidarnosten in socialen, se pravi pravičen. In tudi to očitanje v bistvu bom rekel, saj vem da ga v celoti in redno vsi ponavljate eden za drugim, ampak glejte, mi lahko to z dejstvi dokažemo, mi smo dali amandma, mi resno mislimo in smo tudi resno želeli, da dobijo te večje družine oziroma tudi večja gospodinjstva, sploh [[znak za konec razprave]] tista, ki so ogrožena socialno oziroma na robu, da bi bila potem upravičena do več povratka oziroma dodatka glede tega energetskega solidarnostnega vavčerja oziroma dodatka. Tako, da še enkrat ponavljam, tudi jaz osebno prihajam iz večje družine in verjemite mi, da noben v Levici nima niti malo proti večjim družinam z več otroki. Hvala.
Hvala lepa. Če ni več želje po razpravi, zaključujem razpravo pri 4. členu in v razpravo dajem 5. člen ter amandma Poslanske skupine Nepovezanih poslancev, amandma Poslanske skupine LMŠ in amandma Poslanske skupine SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo besedo? Ne. zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v torek, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 2. TOČKO DNEVNEGA REDA - PREDLOG ZAKONA O UKREPIH ZA OMILITEV POSLEDIC DVIGA CEN ENERGENTOV V GOSPODARSTVU IN KMETIJSTVU.POSLEDIC DVIGA CEN ENERGENTOV V GOSPODARSTVU IN KMETIJSTVU. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada, zato za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku vlade, gospodu Simonu Zajcu, državni sekretar na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, dober dan. Predlog zakona o ukrepih za omilitev posledic dviga cen energentov v gospodarstvu in kmetijstvu, ki je danes pred vami smo pripravili kot odziv na neobičajno visoke cene energentov. Te povzročajo težave prebivalstvu, težko pa jim sledi tudi samo gospodarstvo. Po raziskavi slovenskega trga je namreč zgolj 43 % podjetij za letos opravilo zakup elektrike, zgolj 21 % podjetij je zakupilo plin, 10 % podjetij nima letos zakupljene električne energije, kar 51 % pa tudi nobene enote zemeljskega plina. Zaradi tega je naše gospodarstvo po že tako težkih dveh letih znova izpostavljeno in potrebuje pomoč države, ki pa je začasne narave. Na drugi strani se je s posledicami vpliva povečanja cen energentov in mineralnih gnojil soočajo tudi nosilci kmetijskih gospodarstev. Po podatkih SURZ so se cene energije in maziv od novembra 2020 do novembra 2021 povečale za 39 %, za kar 144 % pa cene gnojil. V predloženem zakonu za pomoč gospodarstvu in kmetijstvu zaradi tega dviga cen energentov so vključeni trije ukrepi. Pomoč pravnim in fizičnim osebam, ki opravljajo gospodarsko dejavnost in pomoč nosilcem kmetijskega gospodarstva, ter ukrep na davčnem področju, kjer gre predvsem za podaljšanje rokov za predložitve davčnih obračunov letnih poročil. Ukrep za pomoč gospodarstvu je tako namenjen pravnim in fizičnim osebam, ki opravljajo gospodarsko dejavnost in so registrirane v Republiki Sloveniji do 1. decembra 2021, ter ocenjujejo, da jim bodo stroški energije v letu 2022 v primerjavi z letom 2021 narastli za več kot 40 %. Višina pomoči ne sme presegati 60 % škode, ki je opredeljena kot povečanje stroškov energije v letu 2022, glede na leto 2021. Dodatno je pomoč omejena še s pavšalnimi zneski po posameznih kategorijah upravičencev glede na njihove prihodke od prodaje in deleža stroškov energije v poslovnih odhodkih. Iz tabele, ki smo jo v predlog besedila zakona dodali z amandmajev, lahko pomoč znaša od 30 evrov, pa vse do dveh milijonov na upravičenca. Ukrep se izvaja kot splošni ukrep in ne gre za upoštevanje pravil državnih pomoči. Postopek pridobitve pomoči pa je enostaven in je sledeč. V upravičenec predloži izjavo na FURS preko informacijskega sistema do 15. aprila 2022, v kateri poda konkretne podatke o svojem poslovanju. FURS bo izplačal pomoč v skladu s prej omenjeno tabelo v enkratnem znesku do 5. maja, letošnjega leta. Če upravičenec potem naknadno ugotovi, da je zahteval previsok znesek, o tem obvesti FURS do 31. 1. 2023 in sredstva vrne. Nadzor nad ukrepom izvaja FURS. Za ukrep je predvidenih 70 milijonov evrov za približno 40 tisoč 500 upravičencem. Ukrep za kmetijsko področje zajema finančno nadomestilo zaradi vpliva povečanja cen mineralnih gnojil in energentov za kmetijsko pridelavo. Do ukrepa so upravičeni nosilci kmetijskih gospodarstev in fizične ali pravne osebe vpisane v centralni register čebelnjakov. Upravičenci bodo morali izpolniti pogoj, da jim bodo stroške energije in stroški mineralnih gnojil v letošnjem letu glede na lansko leto narasli za več kot 40 %, finančno nadomestilo se dodeli v obliki pavšala na hektar zemljišča, določene so višine pavšala glede na dejansko rabo zemljišča. Višina pomoči tudi v tem primeru ne sme preseči 60 % škode. Ukrep bo izvedla Agencija za kmetijske trge in razvoj podeželja, ki bo poslala informativne odločbe upravičencem, ki bodo imeli možnost odgovora na odločbo. Ukrep se izvaja kot splošni ukrep in je namenjen nosilcem kmetijskih gospodarstev razen pomoči čebelarjem kjer gre za »de minimis« pomoč. dodan je pa tudi ukrep na davčnem področju, ki zajema [[nerazumljivo]]od davčne zakonodaje. Spoštovani! Z navedenimi ukrepi bomo omogočili tako gospodarstvu kot tudi kmetijstvu preživetje in zmanjšanje posledice energetske krize. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za gospodarstvo, zato za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici odbora, gospe Mojci Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo. Lepo pozdravljeni! Odbor za gospodarstvo je na 44. nujni seji, 18. februarja 2022, kot matično delovno telo obravnaval Predlog Zakona o ukrepih za omilitev posledic dviga cen energentov v gospodarstvu in kmetijstvu. Odbor je poleg predloga zakona prejel naslednja gradiva: mnenja Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance, mnenje Zakonodajno-pravne službe, pripombe podjetja Livar, pripombe Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije, predlog amandmaja Trgovinske zbornice Slovenije, stališče Zveze svobodnih sindikatov Slovenije in pripombe podjetja JMV Fajer, d. o. o.. V poslovniškem roku so amandmaje vložili skupina poslank in poslancev s prvo podpirano Nepovezano poslaniko Matejo Udovč k 9. členu, Poslanske skupine LMŠ, SD in SAB k 2. členu, poslanske skupine SDS, NSi, Konkretno in Nepovezana poslanka Mateja Udovč za novi 9.a člen, poslanske skupine SDS, NSi in Konkretno k več členom predloga zakona. Na seji so sodelovale predstavnice in predstavniki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, Ministrstva za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, Gospodarske zbornice Slovenije, Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije, Čebelarske zveze Slovenije, Državnega sveta in Zakonodajno-pravne službe. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je na seji pojasnila, da vloženi amandmaji predlagano zakonsko ureditev vsebinsko spreminjajo in dopolnjujejo. Pojasnila je, da amandmaji sicer v večji meri sledijo pripombam službe, vendar je podala tudi opozorilo glede dodajanja nove vsebine z novim poglavjem za katerega ni pojasnjeno kako je povezano z vsebino in namenom predloga zakona. Podala je tudi opozorilo glede spreminjanja in dopolnitev drugih zakonov v prehodni določbi predlaganega zakona. Predstavnik Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance je izrazil podporo predlogu zakona in obenem opozoril, da je treba razmišljati tudi o bolj trajnih ukrepih, ki bodo Sloveniji omogočali doseganje konkurenčnosti na svetovnih in energetskih trgih. Komisija Državnega sveta za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano je predlog zakona podprla. Tudi pristojni predstavniki Gospodarske zbornice Slovenije, Obrtno-podjetniške zbornice in Čebelarske zveze Slovenije so pozdravili predlagane ukrepe in izrazili podporo predlaganemu zakonu. V razpravi so razpravljavci predlagane rešitve predloga zakona na splošno podprli. Poudarili so potrebo po sprejetju ukrepov za pomoč gospodarstvu in kmetijstvu, ki sta se zaradi razmer na svetovnih trgih energije in dviga cen energentov znašla v težavah. Podporo so izrazili tudi vloženim amandmajem, vključno z amandmajem s katerimi se med upravičence finančnega nadomestila dodajo čebelarje in amandmajem za podaljšanje rokov za predložitev davčnih obračunov in letnih poročil. V razpravi je bila med drugim izpostavljena dilema glede krčenja kriterijev za dostop do finančnih sredstev. S tem se olajša dostop do financiranja mnogim gospodarskim subjektom, in sicer tudi tistim, ki imajo na bankah visoke vsote denarja in finančnih nadomestil ne potrebujejo. V razpravi je bilo izraženo tudi mnenje, da ideja predlaganega zakona dobra in širitev kroga upravičencev dobrodošla, vendar je njegovo sprejemanje pozno. Poleg tega amandmaji ne naslavljajo vseh pripomb Zakonodajno-pravne službe, zlasti glede nepreglednosti in nedoslednosti zakonodajnega besedila. Po opravljeni razpravi je odbor obravnaval in sprejel amandmaje poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno in poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno in Nepovezane poslanke Mateje Udovč. Brezpredmeten je postal amandma poslanskih skupin LMŠ, SD in SAB k 2. členu, umaknjen je bil predlog amandmaja skupine poslank in poslancev s prvopodpisano nepovezano poslanko Matko Udovč k 9. členu. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del poročila odbora. Hvala.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Še enkrat dajem besedo gospe Mojci Žnidarič, da bo predstavila stališče Poslanske skupine Konkretno. Izvolite.
Hvala še enkrat. Slovenija je močna toliko kolikor je močno njeno gospodarstvo. Tega se v Poslanski skupini Konkretno še kako zavedamo. Ena ključnih prioritet mora postati vzdržen gospodarski in družbeni razvoj, ki bo omogočal pogoje za visok standard slovenskega načina življenja. Za vse našteto pa potrebujemo močno in uspešno gospodarstvo. Močno in uspešno gospodarstvo pa bomo imeli samo takrat, če bo imelo trdno podporo in oporo države, ki bo vedela prisluhniti in pomagati v najbolj ključnih trenutkih. Eden takšnih je bila gotovo epidemija, ki je gospodarstvo ogrozila na svetovni ravni. Klecnila so tudi največja podjetja. Odločati smo se morali hitro in odgovorno. Odločitve o tem, da ne zapremo gospodarstva, ampak da mu pomagamo so bile ključne. Ponosni smo lahko na naše podjetnike, na naše gospodarstvo, ki so vztrajali in se borili in ohranili enega ključnih temeljev naše družbe. Gospodarstvo in kmetijstvo pa sta se na žalost z dvigom cen energentov znova znašla pred velikim izzivom. Na potezi je ponovno država. Ponovno je potrebno stopiti skupaj in prisluhniti tistim, ki pomoč potrebujejo. Dejstvo je, da sta se gospodarstvo in kmetijstvo zaradi razmer na svetovnih trgih z energijo in izjemnega dviga cen energentov znašla v hudih težavah in vlada poskuša z nepovratno finančno pomočjo omiliti posledice. Pomoč države je v tem primeru potrebna in nujna, saj jih le tako lahko ohranimo konkurenčne. V Poslanski skupini Konkretno menimo, da je ob slednjem izjemnega pomena dejstvo, da so slišani številni pozivi gospodarstva in kmetijstva. Nabor upravičencev do pomoči smo s predlaganimi amandmaji na odboru konkretno razširili. Konkretna pomoč je na poti. Spremembe so tako v skladu s pozivi, ki smo jih prejeli s strani gospodarstva, čebelarjev in računovodij. Do pomoči zaradi visokih cen energentov bodo v skladu s predlogoma zakona opravičene fizične in pravne osebe, ki so bile ustanovljene najkasneje 1. decembra 2021 in so se jim stroški energije v letu 2022 v primerjavi z lanskim letom povišali za 40 %. Pri tem ni več potrebno, da zaposlujejo vsaj pet zaposlenih in da imajo stroške energije vsaj v višini 10 tisoč evrov. S temi popravki je dostop do pomoči omogočen vsem poslovnim subjektom, ki so prizadeti zaradi dviga cen energentov, ukrep pa se spreminja v splošen ukrep brez elementov državnih pomoči. Vlada Republike Slovenije za ta ukrep namenja 70 milijonov evrov, po okvirnih izračunih bo do pomoči upravičenih nekaj manj kot 40 tisoč 500 fizičnih in pravnih subjektov. Če strnem. V Poslanski skupini Konkretno nas veseli, da smo našli prave rešitve. Usklajevanj je bilo zelo veliko. Z amandmaji in s tem, da smo poslušali in slišali potrebe gospodarstva in kmetijstva, smo zakon izboljšali v mnogih pogledih. Bistveno vodilo je namreč bilo, da dostop do pomoči omogočimo čim več subjektom, ki pomoč potrebujejo. Poleg gospodarstva in kmetijstva smo slišali tudi računovodske servise, ki so se znašli v izjemnih časovnih stiskah. Breme, ki ga nosijo, je veliko. Rok za oddajo letnih poročil tako podaljšujemo na 30. april. V Poslanski skupini Konkretno stojimo za predlaganimi ukrepi, saj z njimi naslavljamo najbolj pereče težave tistih, ki so zaradi višjih cen najbolj prizadeti. Pomembno je, da so zajeta mala in srednja podjetja, ki so generator delovnih mest. Sledili smo potrebam gospodarstva in kmetijstva. Prizadevanja vlade, da poskuša s pomočjo finančnih pomoči omiliti posledice dviga cen energentov v gospodarstvu in kmetijstvu, ocenjujemo kot pozitivne. Veseli nas, da je bila velika večina pripomb skozi [[znak za konec razprave]] amandmaje upoštevanih. Rešitev je tukaj, danes je čas, da vsi skupaj oddamo glas za – glas za pomoč gospodarstvu in kmetijstvu. Kot že rečeno, Slovenija močna toliko kolikor je močno njeno gospodarstvo. V Poslanski skupini Konkretno predlog Zakona o ukrepih za omilitev posledic dviga cen energentov v gospodarstvu in kmetijstvu podpiramo. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Robert Polnar. Predstavil bo stališče Poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Gospe in gospodje. Slovenska država se je odločila ukrepati ob povišanju cen energentov v gospodarstvu in kmetijstvu. Katere spremenljivke je pri tem potrebno upoštevati in tako doseči njihovo optimalno kombinacijo in uravnoteženost. Po nekaj mesecih usklajevanj so bili v prvotnem predlogu zakona določeni naslednji parametri. Datum ko je bila organizacija registrirana za opravljanje dejavnosti, število zaposlenih na dan uveljavitve zakona, do katerega datuma je imela organizacija status podjetja v težavah, odstotkovni delež stroška energije v celotnih odhodkih ali pa njihova absolutna višina omejena navzdol in prognoza povišanja stroškov energije v letošnjem letu glede na preteklo leto. Od vsega tega sta ostala samo še dva – datum registracije in porast stroškov leta 2022 glede na preteklo leto. Tako je bilo določeno z amandmajem, ki je bil sprejet na seji matičnega delovnega telesa na predlog predlagatelja zakona – vlade. Predlagatelj je na ta način kompromitiral svoje, po lastnih zagotovilih nekajmesečno delo, kar je storil z neprikritim navdušenjem nad samim seboj, pri čemer so mu stanovitno asistirali tudi nekateri članice in člani Odbora za gospodarstvo. Kaj se torej dogaja z državnimi sofinanciranji? S tem vprašanjem je tako kakor z drugimi vprašanji, kjer iščemo odgovore v tistem, kar mislimo, da vemo. V konkretnem primeru se kaže kot, da ima država preveč denarja in ga z lahkoto porablja. Načrtovanih je dodatnih 95 milijonov evrov odhodkov. Kadar izbruhne epidemija, se obseg proizvodnih in storitvenih dejavnosti zmanjšuje, saj se manj dela zavoljo izogibanja socialnim stikom med ljudmi. Običajno makro ekonomsko tolmačenje je, da se manj proizvaja, zato se tudi manj troši. Ob takem pogledu na makro ekonomska gibanja je jasno, da mora imeti gospodarska politika države en sam osnovni smoter – preprečiti pojav finančne krize. Finančne tokove mora vzdrževati na nivoju, ki bi bil dosežen, če ne bi bilo epidemije. Interveniranje slovenske države v prid njenemu gospodarstvu se je v minulih dveh letih najbolj odrazilo v ukrepih za ohranjanje delovnih mest, ki so bili vredni milijardo in 769 milijonov evrov, in v ukrepih za ohranjanje likvidnosti s 307 milijoni evrov sofinanciranj za delno povračilo fiksnih stroškov. Skupaj dve milijardi in 76 milijonov evrov. V enakem obdobju so slovenska podjetja povečala vrednost svojih depozitov pri slovenskih poslovnih bankah za dve milijardi in 240 milijonov evrov. Ukrepi države so imeli predvidljive posledice v povečanju varčevanja v investiranju v različne oblike izvedenih finančnih instrumentov in v strukturi po rabi. Davčni prihodki od davka od dohodkov pravnih oseb in dohodnine so na nekoliko višjem nivoju kot pred krizo, kar potrjuje pravilnost odločitve o ekspanzivni fiskalni politiki. Vse skupaj pa ima, kajpada, svojo ceno. Realiziran proračunski primanjkljaj, ki skupaj v dveh proračunskih letih znaša 6 milijard in 566 milijonov evrov. To bi moral biti zadostujoč povod za zadržanost pri bodočih odločitvah o novih državnih pomočeh. Tokrat smo gladko, ne brez ponosa ignorirali oba bistvena agregata. Proračunski primanjkljaj države in višino depozitov gospodarskih subjektov. Pa pri tem ni problem politični predznak, tudi ni problem ime tega ali onega ministrskega predsednika, marveč je problem sposobnost sprejemanja razumnih odločitev pri upravljanju z državo in njenim gospodarskim sistemom. Poslanci poslanske skupine Desus na koncu verjamemo, da bodo zakonski ukrepi pomagali podjetjem, ki to pomoč v resnici potrebujejo in nimajo na svojih računih milijonov ali pa desetin milijonov evrov. To se pravi tisti, ki to v resnici potrebujejo, zato bomo glasovali za predlog zakona. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Naslednji je na vrsti gospod Jani Ivanuša. Predstavil bo stališče poslanske skupine SNS. Izvolite. S-N-S, kolega. Izvolite.
Lep pozdrav vsem prisotnim, še posebej vam, gospa podpredsednica Državnega zbora. Zdaj ste še mene malo zmešali. Ja. Epidemija covid-19 traja že preveč časa, je prizadela našo državo, Evropo in celi širni svet. Tisto, kar smo imeli pred epidemijo, žal znamo ceniti šele sedaj, ko marsičesa nimamo oziroma upamo, da bomo zopet dobili nazaj. Epidemija je za sabo pustila številne krize, od zdravstvene, ekonomsko-gospodarske do energetske. Posledice bodo državljanke in državljani čutili na svojih plečih še nekaj let. Situacija ni rožnata. Ter da bo treba nekaj konkretnega narediti za omilitev vseh teh posledic dviga cen energentov, in sicer v gospodarstvu in kmetijstvu. Cene življenjskih potrebščin energije so poletele v nebo in to bega marsikaterega Slovenca, ki mora dobro premisliti, kaj si za isti denar lahko kupi. Zelo pomembna je politika naše države, da z raznimi ukrepi, omilitvami, pride na pot našim državljanom in jim po svojim pomaga po najboljših močeh, da prebrodijo sedanjo krizo. Veliko podjetij v Sloveniji je v zadnjem času dihalo na škrge, kajti spraševali so se, ali je sploh smiselno nadaljevati s proizvodnjo, če so stroški energije tako visoki. Pravzaprav so na dnu, marsikdo pred stečajem, finančnim zlomom, kar v veliko negotovost potiska tudi slovenske delavce in delavke. Slednja podjetja še kako potrebujejo finančno pomoč naše države, da si opomorejo in gredo naprej s pozitivno bilanco. Tudi naše kmetijstvo je na tankem ledu, kajti podatki Statističnega urada Republike Slovenije kažejo, da so se cene energije in maziv povečale za skoraj 40 %. Za 144 % so se povečale tudi cene gnojil in sredstva za izboljšavo tal. Povečanje cen energentov bo vplivalo na stroške kmetijske proizvodnje. Kmetje bodo primorani zmanjševati proizvodnjo, saj si ne bodo mogli privoščiti dragih gnojil na njivah, za piko na i, pa bomo potrošniki plačevali višje cene hrane. Torej, našim kmetom, ki se še kako s svojimi rokami trudijo za vsak evro, se ne obeta nič dobrega. V luči te negotovosti je dolžnost vladajočih, da sprejme »zakonje«, ki bo v prid spremenjenim družbenim razmeram in škodi, ki je nastala energetsko intenzivnim podjetjem. Na predlog zakona je bilo kar nekaj pripomb deležnikov, ki menijo, da zakon daje premalo poudarka malim in srednjim podjetjem. Drugi, kot ključni kriterij za dodelitev pomoči predlagajo, da se pomoč dodeli vsem podjetjem, ki se jim bodo stroški energentov v letu 2022 zvišali za več kot 20 %. Pomembno je, da se je problematika začela reševati, noben zakon pa seveda ne bo idealen za vse. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Naslednji ima besedo gospod Jurij Lep. Predstavil bo stališče Poslanske skupine nepovezanih poslancev. Izvolite.
Hvala za besedo, gospa podpredsednica. Državni sekretar z ekipo, kolegice in kolegi, lep dober dan! Danes obravnavamo vladni Predlog zakona o ukrepih za omilitev posledic dviga cen energentov v gospodarstvu in kmetijstvu, katerega cilj je pomagati gospodarstvu in kmetijskim subjektom pri spopadanju s posledicami energetske krize. Predlog zakona predvideva predvsem naslednje ukrepe: prvič, finančno pomoč gospodarstvu, zlasti za energetsko intenzivna podjetja, ter drugič, finančno nadomestilo zaradi vpliva povečanja cen mineralnih gnojil in energentov na kmetijsko pridelavo. Pri Predlogu zakona o nujnih ukrepih za omilitev posledic zaradi vpliva visokih cen energentov, ki je prav tako del energetskega zakonodajnega paketa, se z Vlado nismo strinjali z načinom podeljevanja energetskih vavčerjev, saj je delila denar kar vsepovprek, brez kakršnihkoli kriterijev, zaradi česar tisti, ki pomoč dejansko potrebujejo, bodo le to prejeli v precej nižjem znesku, kot bi jo sicer. A pri tokratnem obravnavanju zakonov je tudi Vlada očitno spoznala, da je vendarle potrebno določiti nekatere pogoje oziroma kriterije, ki jih morajo podjetja izpolnjevati za pridobitev sredstev. Med drugim, da jim bodo stroški energije letos v primerjavi z letom 2021 narastli za več kot 30 %. Dodatni pogoj za prejem finančne pomoči je tudi ta, da gre za podjetja, ki je imelo v strukturi poslovnih prihodkov oziroma odhodkov v letu 2019 vsaj 5 % stroškov energije in hkrati 10 tisoč evrov stroškov za ta namen. S tovrstnimi kriteriji se strinjamo, saj se bo pri njih jasno identificiralo in bolj natančno določilo tiste gospodarske subjekte, ki so zaradi energetske krize v resnici prizadeti. S tem bi se tudi zagotovilo, da se bodo sredstva, namenjena za spopad z energetsko krizo, bolj pravično porazdelila med prizadeta podjetja. FURS bo pomoč v enkratnem znesku izplačal do 20. aprila. Prav ste slišali, šele 20. aprila, torej le 4 dni pred volitvami. To je po našem prepričanju vsekakor prepozno, zato menimo, da bi bilo treba finančno pomoč izplačati že prej, najpozneje do 21. marca leta 2022, torej najkasneje do konca koledarske zime, saj podjetja potrebujejo pomoč takoj in ne [[?]] prejemajo visoke položnice za električno energijo in ogrevanje že danes, poravnati pa jih morajo čim prej. Višina pomoči za posamezno podjetje bo odvisno od prihodkov od prodaje in deleža stroška energije v poslovnih odhodkih. Ta finančna sredstva za pomoč gospodarstvu pa naj bi se po navedbah iz besedila predloga zakona zagotovila iz podnebnega sklada. To je za nas vsekakor problematično, saj vsi vemo dobro, da so sredstva iz tega sklada prvenstveno namenjeno predvsem za blaženje in prilagajanje posledicam podnebnih sprememb, za povečanje energetske učinkovitosti, za razogljičenje ter za gradnjo naprav za pridobivanje obnovljivih virov energije. S tem Vlada jemlje denar za zeleno prihodnost naše države. Zato smo nepovezani poslanci mnenja, da bi se sredstva za blažitev posledic visokih cen energentov v gospodarstvu in kmetijstvu, namesto iz podnebnega sklada morala dodeliti iz državnega proračuna. Predlagani zakon poleg pomoči gospodarstvu, ureja tudi finančno podporo na področju kmetijstva. Za ta ukrep je predvideno 25 milijonov evrov, pomoč pa naj bi prejelo približno 41 tisoč kmetijskih gospodarstev. Agencija za kmetijske trge in razvoj podeželja bo na podlagi podatkov v 30-ih dneh od uveljavitve odloka, ki ga sprejme vlada, odpremila informativno odločbo. Finančno nadomestilo se bo podelilo v obliki pavšala na hektar zemljišča glede na vrsto dejanske rabe. S tovrstno pomočjo v [[nerazumljivo]]kmetijskih gospodarstev se strinjam, saj bi brez finančne podpore zaradi povečanja cen energentov in mineralnih gnojil kratkoročno prišlo do nižjih pridelkov zaradi manjše uporabe gnojil, ter posledično do še višjih cen hrane. Dolgoročno pa tudi do opuščanja kmetovanja zaradi vse manjših dohodkov na kmetijstvu, kar bi lahko ogrozilo prehransko varnost naše države. Verjamemo, da bo ta pomoč na kratki rok pomagala prebroditi težave podjetjem in kmetijskemu gospodarstvu, dokler se cene energentov ne umirijo. Poleg omenjenih kratkoročnih ukrepov pa bi bilo po našem prepričanju potrebno opredeliti in sprejeti tudi srednjeročne in dolgoročne strateške ukrepe, ki bi pripomogli k cenovno dostopni energiji za podjetja, kmete in ostala gospodarstva. Nepovezani poslanci predlogu zakona seveda ne bomo nasprotovali. [[znak za konec razprave]] Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Naslednji ima besedo gospod Franc Breznik. Predstavil bo stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Hvala gospa podpredsednica. Spoštovani kolegice in kolegi! Razmere na energetskih trgih so v bistvu neobičajne in so posledica več dejavnikov. Oživitev gospodarstva, predvsem po pandemiji in povečano povpraševanje energiji, predvsem premogu in zemeljskemu plinu, zmanjšana dodatna oskrba Evrope s plinom zaradi predvsem tehničnih težav, nižjih naložb, manjše lastne proizvodnje, ter nerezerviranih dodatnih količin plina iz Rusije. Predvsem pa je tudi manjša proizvodnja elektrike iz obnovljivih virov, kot je običajno za ta letni čas. V skladu z načeli Evropske unije za delovanje notranjega trga z energijo je v Sloveniji oskrba z energijo tako elektrike, zemeljskega plina in goriva, tržna dejavnost. Na trgu energije se srečujeta ponudba in povpraševanje, po oskrbi z energijo. Kot ponudnik nastopa dobaviteljev energije, ki se z vsakim odjemalcev prosto dogovorijo o količini, ceni in terminu dobavljene energije. energija je v bistvu tržno blago, za katerega velja ekonomske zakonitosti trga. Glede na stanje, torej na evropskih trgih je evropska komisija v svojem sporočilu, 660 final z dne, 13. oktobra 2021, s tako znanim [[nerazumljivo]]navaja naslednje možne ukrepe za takojšnje odzive na držav članic. Prvi možni ukrep je krizna dohodkovna podpora za prizadeta gospodinjstva, torej gre za enkratni znesek ali časovno omejena pomoč na gospodinjstvo pri plačilu položnic. Evropska komisija pri tem spodbuja države članice, da naj uporabijo sklad za podnebne sprememb, ukrep torej mora biti enkraten da se na dolgi rok vseeno zadrži motivacije k zmanjšanju porabe energije. Drugič, znižanje stopnje obdavčitve in pa tretjič, državne pomoči. Torej pomoč podjetjem ali industrije je možna v primeru, da so transparentne, torej ni diskriminatorno zastavljene z jasnimi kriteriji in cilji, torej morajo biti tudi skladne z podnebno energetskimi cilji, ki so bili sprejeti z NPN-ji. Obstoječe smernice za državne pomoči že dopuščajo odpustke za industrijo, odpustki so v primerjavi z obnovljivimi viri energije, veljajo tudi torej v Sloveniji in Evropska komisija bo tudi v revidiranih smernicah to možnost obdržala. Poleg evropskega in tudi slovenskega gospodarstva so glede ne normalnih dvig cene energentov povezane torej kmetijska gospodarstva, ki imajo zaradi posledica vpliva povečanja cene energentov, predvsem pa s povečanjem cen energentov tudi mineralnih gnojil povečanja stroške v kmetijski pridelavi. Podatki statističnega urada kažejo, da so se cene energije in mazil od novembra 2020 do novembra 2021 povečale za 39 %, za kar 144 % pa so se v enakem obdobju povečale cene gnojil in sredstev za izboljšanje tal. Torej cilj zakona, ki je pred nami, torej predloga zakona je torej omiliti posledice v gospodarstvu in kmetijstvu, ki so nastale zaradi podražitve cen energentov, načela samega zakona, predvsem prava, družbenim razmeram, ki se trenutno dogajajo pa je dvig cen energentov, torej je ves svet pahnil v popolnoma novo in nepredvidljivo situacijo tako z vidika njenega trajanja ter posledic na družbo in posameznike in gospodarstvo. V luči te negotovosti zakonodajalec nima le pravice, temveč tudi dolžnost, da zakonodajo prilagaja danim družbenim razmeram in jo tudi spreminja, če to narekujejo spremenjena družbena razmerja. Načelo prilagajanja prava družbenim razmeram se v teh družbenih razmerah tudi kaže kot ključni element pravne, predvsem pa tudi socialne države. Poglavitne rešitve, ki jih predlog zakona prinaša so torej, zaradi vpliva visokih cen energentov, mineralnih gnojil na povečanje v gospodarstvu in v kmetijstvu je torej sprejeti naslednje ukrepe: finančna pomoč gospodarstvu zlasti za energetska intenzivna podjetja in torej finančno nadomestilo, zaradi vpliva povečanje cen mineralnih gnojil in energentov pa tudi na kmetijsko pridelavo. Same ocenjene posledice tega zakona torej za državni proračun so sicer 70 milijonov evrov za področje gospodarstva, cirka 14 tisoč 500 gospodarskih subjektov in približno 25 milijonov za področje kmetijstva, cirka 41 tisoč kmetijskih gospodarstev kar skupaj znese 95 milijonov evrov. Naj povem, da bomo v Slovenski demokratski stranki, ki razumemo gospodarstvo in slovenskega kmeta ta predlog zakona podprli. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Edvard Paulič predstavil bo stališče Poslanske skupine LMŠ. Izvolite.
Predsedujoča, hvala za besedo. V medijih smo lahko že lani zasledili, da so ali pa bodo podjetja, zaradi dviga cen energentov prisiljena v omejevanje proizvodnje in odpuščanja delno pa bodo višje stroške energije prenesla v ceno svojih izdelkov. To zadnje dvig cen izdelkov in storitev lahko danes vsi občutimo na lastni koži. Prav zato je Gospodarstva zbornica Slovenije že oktobra lani Vlado pozivala naj pripravi ukrepe za pomoč gospodarstvu, ki bi omilili škodljive posledice dviga cene energentov. Na posledice dviga cen energentov je opozarjala tudi Evropska komisija, ki je že lani oktobra izdala nabor dovoljenih ukrepov za pomoč gospodarstvu. Slovenska vlada si je za ukrepanje vzela čas. Po štirih mesecih je končno pripravila predlog Zakona o ukrepih za omilitev dviga cen energentov v gospodarstvu in kmetijski dejavnosti. Glede na čas, ki si ga je Vlada za pripravo zakona vzela bi v LMŠ pričakovali, da bo zakon dober zgodilo pa se je ravno nasprotno. Na zakon, ki je napisan na petih straneh smo dobili pripombe Zakonodajno-pravne službe Državnega zbora, kar na šestih straneh. Zakon je bil vsebinsko nejasen, ukrepi premalo določno definirani in diskriminatorni, obrazložitve členov pa nepopolne. V LMŠ sicer že dlje časa opozarjamo, da bi morala Vlada zakone tudi interventne pripraviti v skladu z Resolucijo o normativni dejavnosti saj je posebej pri takšnih vsebinah kot jih ureja ta zakon pomembno, da so upoštevani tudi ključni deležniki in strokovna javnost pa tega Vlada zopet ni storila. Posledica takšnega dela je bil torej slabo pripravljen zakon, ki ga je Vlada preko koalicijskih poslancev uro pred pričetkom zasedanja matičnega odbora z amandmaji obrnila na glavo. Kriteriji za dodelitev pomoči so se bistveno spremenili z obrazložitvijo, da Vlada posluša deležnike v tem primeru gospodarstvo. Tukaj je na mestu vprašanje zakaj Vlada gospodarstva ni poslušala že prej. Amandmirana različica zakona je sicer bistveno boljša od prvotne in zajema večje število opravičencev do pomoči in to v LMŠ pozdravljamo. Kljub temu nas žalosti, da niste upoštevali nekaterih naših predlogov, s katerimi bi zakon še izboljšali. Do pomoči bodo opravičeni gospodarski subjekti, ki se jim bo strošek energije v letu 2022 povišal za več kot 40 odstotkov glede na leto 2021, vendar pa je dejstvo, da se je določenim gospodarskim subjektom strošek energije bistveno povečal že v letu 2021 in ni realno pričakovati, da se jim bo v letu 2022 povišal še za dodatnih 40 odstotkov. Tukaj imam v mislih predvsem prevoznike in logistična podjetja, ki jim bistveno strošek predstavlja nakup pogonskih goriv, zato danes v LMŠ vlagamo amandmaje, ki bo to anomalijo odpravil. V oči zbode tudi določa, po kateri si Vlada ponovno pridružuje diskrecijsko pravico, da sama podrobneje predpiše metodologijo ocenjevanja škode ter pogoje in postopek dodelitve pomoči, čeprav bi morali imeti vsa ta pravila v podzakonskih aktih opredeljena že danes, ko o zakonu odločamo. V LMŠ opozarjamo, da bo takšna vladna bianco mejnica v praksi lahko povzročala zmedo in nejasnost. Posledica takšne pravne negotovosti pa bo ponovno lahko to, da se bodo nekatere prejete pomoči morale vračati. Opozarjamo še na eno vladno nedoslednost. Ko je vlada lani objavila razpis za sofinanciranje obratovalnih stroškov podjetjem v gostinstvu in turizmu, je bil eden od pogojev za upravičenost ta, da podjetje ni davčni dolžnik. V današnjem zakonu tega pogoja ni. To pomeni, da so bila nekatera podjetja v gostinstvu in turizmu lani neupravičeno diskriminirana. V LMŠ razumemo, da so določena podjetja zaradi dviga cen energentov lahko v takšni finančni stiski, da imajo tudi neporavnane [[znak za konec razprave]] obveznosti do države, pa vendar smatramo, da je potrebno postaviti določen prag dolga, katerega podjetje vendarle nebi smelo preseči. Skratka nov predlog je boljši od prvotnega, še vedno pa ga je moč izboljšati.
Hvala lepa. Mag. Meira Hot bo predstavila stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovana gospa podpredsednica. Spoštovane kolegice in kolegi. Od sredine lanskega leta je bilo pozornim opazovalcem jasno, da na globalnem predvsem pa evropskem trgu energentov prihaja do nenavadnih pojavov, ki so nakazovali, da bo v kratkem prišlo do večjih podražitev. Jeseni je to postala realnost za potrošnike in gospodarstvo. Začela so se vrstiti opozorila v javnosti in politiki, poslanke in poslanci smo pričeli postavljati vprašanja ter zahtevati predloge rešitev. Celo Evropska komisija, eden najbolj doslednih zagovornikov prostega trga, svobodne konkurence in nevmešavanja države v gospodarstvo je v tokratnih okoliščinah sredi oktobra izdalo posebno sporočilo, v katerem je opredelila obsežen paket možnih ukrepov, ki bi jih države lahko izvedle za pomoč prizadetim tako potrošnikom kot gospodarstvu. Oktobra, soočena z vprašanji je vlada najprej zanikala problem. Nato so njeni predstavniki ljudem cinično svetovali menjavo dobaviteljev in izkoriščali razmere za politično obračunavanje. Novembra, ko so temperature padle in potrošniške cene rasle, o problemu pa je razpravljal Državni zbor, so vladni predstavniki zagovarjali trg, a hkrati obljubljali, da bodo takoj naslovili vsaj problem najbolj ogroženih potrošnikov. Do decembra se ni zgodilo nič, zato smo predlog za tako pomoč pripravili Socialni demokrati in ga vložili v Državni zbor s podporo opozicije. Kljub doslednemu upoštevanju okvirjev, ki jih je predstavila vlada, je njena koalicija zakon januarja zavrnila in tako izgubila še en mesec zime, ko ni pomagala ne ljudem ne gospodarstvu. Za poslovne in gospodarske subjekte lahko trg energije predstavlja celo večje tveganje kot za potrošnika, posebej če gre za dejavnost z visoko porabo energije. Medtem ko za potrošnike cene rastejo za približno tretjino, so nekaterim poslovnim odjemalcem stroški energije zrasli za trikrat. Podjetja in poslovni odjemalci se tako že več mesecev soočajo tudi s pritiski prodajalcev energije po prekinitvi pogodb. Vladna rešitev, na katero je gospodarstvo tako dolgo čakalo, je v Državni zbor prišla v obliki, ki je izključila vse male subjekte, ki nimajo vsaj petih zaposlenih. To so morali popravljati njeni poslanci z amandmaji. Pomoč, ki je gospodarstvo prizadela na široko in na splošno, bo na voljo le podjetjem, ki so jim stroški energentov zrasli za več kot 40 %, kar je visoko postavljen prag, ki bo mnogim preprečil pridobitev pomoči. Pristojni odbor je z amandmaji bistveno predrugačil predlog zakona. Pomoč gospodarstvu zaradi energetske draginje tako obsega le shemo za delno nadomestitev škode v višini od 30 evrov do 2 milijona evrov na podjetje, pri čemer pa obseg finančnih posledic ni jasen. Kmetijski proizvajalci bodo lahko kot škodo upoštevali tudi podražitev mineralnih gnojil. Sledeč praksi, ki se je oblikovala pod njeno vladavino, je odbor sprejel tudi amandmaje, s katerimi v ta zakon dodajo nove vsebine. Pri tem ne moti toliko primernost njihove vsebine, temveč ustreznost njihove umestitve v ta zakon, predvsem pa arbitrarnost s katero so vladajoči odločali o tem, katere skupine v zakon vključiti in katere ne. Po večletnem izgovarjanju in nasprotovanju so tako vladajoči nenadoma odkrili potrebo in našli voljo prisluhniti predlogom računovodskih delavcev ter jim podaljšati roke za predložitev davčnih obračunov. Nenavadno je zgolj to, da se jim to doslej ni zdelo potrebno in so zavrnili več predlogov, da bi se to pravočasno uredilo v zakonu, ki ureja to področje. Nenadoma so ugotovili tudi, da so čebelarji še posebej ogroženi zaradi energetske draginje in v zakonski predlog dodali poseben ukrep, ki jih naslavlja. Škoda je le, da niso pomislili še na katero izmed drugih posebej prizadetih gospodarskih panog. Razen omenjene odškodninsko subvencijske sheme predlog zakona ne vsebuje drugih ukrepov, ki bi pomagali podjetjem, delodajalcem in drugim poslovnim subjektom prebroditi obdobje energetske draginje ter zadržati stabilno in predvidljivo oskrbo z energenti. Glede na arbitrarno ravnanje vladajočih pa lahko le upamo, da so v zakonsko besedilo resnično vnesli vse tisto kar gospodarstvo pričakuje od akta zakona. Socialni demokrati njegove uveljavitve ne bomo ovirali. Hvala.
Hvala lepa. Naslednji je na vrsti gospod Andrej Černigoj. Predstavil bo stališče Poslanske skupine NSi. Izvolite.
Spoštovana podpredsednica, hvala za besedo. Spoštovani vsi prisotni! Cenjeni zbor! Svet Evropske unije in z njim Republika Slovenija se še ni dobro opomogla od epidemije Covid-19, nevidnega sovražnika, s katero smo se v Sloveniji zelo dobro spoprijeli, saj so bili ukrepi sedanje koalicije korak po kraku zelo precizno targetirani. Zato ni presenetljivo, da nas vsi kazalniki uvrščajo med države zmagovalke. Še najboljši pokazatelj vidimo v zgodovinsko visoki zaposlenosti, ki jo tudi opozicija ne more zanikati. V Novi Sloveniji in v koaliciji ne bežimo pred odgovornostjo, ampak se z zakonom o ukrepih za omilitev posledic dviga energentov v gospodarstvu in kmetijstvu precizno s socialnim čutom in z upoštevanjem različnih stanovskih oziroma interesnih organizacij z isto vnemo kot pri protikoronskih ukrepih odzivamo na energetsko krizo. V koaliciji se zavedamo, da je pomoč gospodarstvu in državljanom zaradi neobičajno visokih cen energentov potrebna čim prej, zato smo podprli, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Ko smo nekateri tehtali kateri ukrepi bi najbolje odgovorili na energetsko krizo je del opozicije tekmoval z všečnoštjo in hitrostnim reševanjem težav kar se sicer ne sklada z načinom njihovega delovanja v času, ko so odgovornost nosili sami. V Novi Sloveniji smo že večkrat dokazali posluh za gospodarstvo v težkih situacijah, zato podpiramo predlog, ki je podjetjem omogočil okoli 70 milijonov evrov pomoči, upravičencev pa bo več kot 40 tisoč. To je 30 tisoč več kot je bilo predvideno ob prvotnem besedilu predloga. Posamezna podjetja bodo lahko prejela od 30 evrov do 2 milijona evrov pomoči. S koalicijskimi dopolnili, ki so bili potrjeni na odboru odpadejo nekateri prej predvideni pogoji. Prvič, da so do pomoči upravičene le pravne ali fizične osebe z najmanj petimi zaposlenimi. Drugič, da morajo stroški energije v poslovnih odhodkih znašati najmanj 5 %. In tretjič, da morajo ti stroški v letu 2019 znašati vsaj 10 tisoč evrov. Dodatno se je sicer spremenil tudi odstotek povišanja stroškov energije v letošnjem letu, če le tega primerjamo z lanskim. Ti morajo do sedaj zrasti za vsaj 40 % in ne več za 30 %, kot je bilo prvotno določeno. V Novi Sloveniji verjamemo, da smo ustrezno naslovili tudi problematiko s katero se soočajo kmetje. Ti bodo finančno nadomestilo prejeli zaradi vpliva povečanja cen mineralnih gnojil in energentov na kmetijsko pridelavo, in sicer v obliki pavšala na hektar zemljišča glede na vrsto porabe. Zavedamo se težke situacije čebelarjev, ki se po lanski katastrofalni paši niso uspeli opomoči in zato podpiramo dodatno pomoč čebelarjem. Pomembno je poudariti tudi, da je koalicija v predlog zakona vnesla določilo o podaljšanju roka za oddajo obračuna davkov od dohodka pravnih oseb. Ta rok se podaljšuje za en mesec do 30. aprila. S tem smo prisluhnili tudi stiskam številnih računovodij, kateri so se znašli v tem specifičnem času. Za konec, v Novi Slovenji – krščanski demokrati nas veseli, da so predstavniki Gospodarske zbornice Slovenije in Obrtno-podjetniške zbornice Slovenije predlagane spremembe pozdravili. Tudi poslanska skupina Nove Slovenije bo zakon o ukrepih za omilitev posledic dviga cene energentov v gospodarstvu in kmetijstvu soglasno podprla. Hvala za pozornost.
Kot zadnji bo stališče poslanske skupine SAB predstavil gospod Marko Bandelli. Izvolite.
Spoštovani, čeprav se Evropa že mesece sooča s ponorelimi cenami energentov, slovenska vlada v nasprotju z vladami v večini članic EU reševanja energetske krize ni razumela kot prioriteto. Z zapoznelo reakcijo je vlada omogočila dobaviteljem prelitje višje borzne cene energentov na račune gospodinjstev, že pred njimi pa na račune podjetij. S tem je tudi dovolila, da so se višje cene prenesle na končne izdelke, tudi hrano, na kar so opozarjali slovenski živilci. Vlada zamudo opravičuje s tem, da je kriterije usklajevala z relevantnimi deležniki in evropskimi pravili. A temu ni tako, saj se je izkazalo, da so kriteriji povsem neustrezni, diskriminatorni in v nasprotju z evropskimi pravili. Po prvotnih vladnih kriterijih bi pomoč dobilo le 3 % podjetij, in sicer tista, ki imajo najmanj pet zaposlenih, vsaj 5 % stroška za energijo v strukturi poslovnih odhodkov, najmanj 10 tisoč evrov stroška energije leta 2019, in podjetja, katerim je cena energije v primerjavi z letom 2021 narasla za 30 %. Ali je bila obljubljena pomoč, ko jo je želela uzakoniti vlada, le pesek v oči glede na to, da je kriterije izpolnjeval le simbolni delež podjetij? Ali se vlada že ob pripravi zakona ni zavedala, da slovenski pogoji niso skladni z evropskimi, ki pogoja pet zaposlenih ne zahtevajo? V opoziciji smo skupaj z vsemi relevantnimi deležniki opozarjali na neustreznost kriterijev, ki so povsem diskriminatorni do malih in srednjih podjetij, do obrtnikov in podjetnikov, ki so najranljivejši, a zaradi pogoja pet zaposlenih in visoko postavljene višine stroškov energentov do pomoči niso upravičeni. Tik pred obravnavo zakona je podaljšala vladna roka vladna koalicija, z amandmaji v celoti spremenila koncept ocenjevanja subjektov, ki so upravičeni do pomoči. Danes ima koalicija še vedno možnost spremeniti kriterije z vlaganjem dopolnil, zato bom v tej fazi poudaril le, da je zaenkrat črtana zahteva zaposlenih in da se upravičence presoja glede na dejanski delež stroškov in dvig cene energentov. Z dopolnili so se prav tako podaljšali roki za oddajo davčnih obračunov, in sicer do 30. aprila 2022. Poleg tega se z dopolnili podaljšuje možnost uporabe mehanizma [[nerazumljivo]]davčne obveznosti za prenos pravic do emisij toplogrednih plinov do 31. decembra 2025. Poleg podjetij država namenja pomoč tudi kmetijskim gospodarskim subjektom zaradi povečanja cen mineralnih goriv in energentov. Višina pomoči, ki je bodo deležni, je odvisna od tipa zemljišča in njegove velikosti. Koalicijsko dopolnilo je med prejemnike finančne pomoči vključilo tudi dejavnost čebelarstva. Zakon določa le, da bo pomoč dodeljena v višini 5 evrov na čebeljo družino, podrobnejši pogled bo predvidevala, bo predpisala praktično vlada. Zato v tem trenutku ne moremo vedeti, ali bodo čebelarji pomoč tudi dejansko dobili. In to samo zaradi nedoločenih kriterijev. Pravila o dodelitvi finančne pomoči, ki jo uveljavi v Evropski uniji, določijo limit, na kar je opomnil tudi predstavnik čebelarjev. Glede na to, da so bili čebelarji že v preteklosti upravičeni do finančne pomoči, dodatne pomoči na podlagi tega zakona sploh ne bodo deležni, če bo ugotovljeno, da je evropski limit že presežen. Finančne posledice omenjenega zakona je vlada prvotno ocenila na 95 milijonov, žal pa danes nihče med nami ne ve, kakšne bodo dejanske finančne posledice glede na dejstvo, da so bili pogoji za dodeljevanje pomoči postavljeni na glavo. V SAB socialni liberalci že mesece pozivamo k reakciji vlade in opozarjamo na dogajanja, vezana na energetsko krizo. Prav je, da prizadeti subjekti čim prej dobijo pomoč, obenem pa je tudi prav, da so poslanci tega Državnega zbora pred pritiskom na glasovalne tipke, seznanjeni s finančnimi posledicami, ki jih bo imel zakon na državni proračun. V SAB menimo, da je najmanj neodgovorno podpreti zakon brez, da bi bili seznanjeni z njegovimi dejanskimi finančnimi posledicami. Zato zakon ne bomo podprli, a tudi mu ne bomo nasprotovali. Hvala.
Hvala tudi vam. Končali smo s predstavitvijo stališč Poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in o vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili skladno s prvim odstavkom 134. člena Poslovnika Državnega zbora. V razpravo dajem drugi člen ter amandma poslanskih skupin LMŠ, SD in SAB. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja. Prosim za prijavo. Besedo ima Edvard Paulič. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Jaz bom obrazložil amandma, ki smo ga v strankah LMŠ, SD in SAB vložili k 2. členu. Nekaj o tem sem povedal že v stališču. Gre pa za to, da je pogoj za upravičenost do pomoči povišanje stroškov energenta v letu 2022 v primerjavi z letom 2021 za 40 % ali več. Morda imam tukaj vprašanje najprej za predstavnika ministrstva, zakaj se je tak prag pomoči zvišal iz 30 na 40 %, ampak ne glede. Na odboru smo lahko slišali tudi predstavnika gospodarske zbornice Slovenije, ki je ta spremenjeni koncept dodelitve pomoči sicer pozdravil, pozdravljamo ga tudi v LMŠ, absolutno je boljši kot je bil prvotni, ampak je opozoril na eno dejstvo, namreč energenti so se povišali za nekatera podjetja že v letu 2021 in pa 2020 in če se je recimo enemu špediterskemu podjetju strošek goriva v lanskem letu dvignil za ranga 40 % in več, je vseeno težko pričakovati, da se bo pogonsko gorivo v letu 2022 dvignilo še za 40 %, kar pomeni, da je to podjetje v letu 2021 bistveno prizadeto, pa treba je vedeti, da ta podjetja praktično glavnino stroška jim predstavlja strošek pogonskih goriv, se pravi, podjetje je bistveno prizadeto, pomoči pa ne bo deležno. Tako, da je naš amandma, ki gre v smeri, da se primerja, da se naredi primerjava dviga cen energentov med leti 2022 in pa 2020, in v kolikor bi bil ta amandma sprejet, bi v pomoč vključili tudi ta podjetja, ki so že utrpele te bistveno višje cene energentov. Prevozniška podjetja sem dal samo za primer, verjetno obstajajo tudi kakšna druga podjetja, ki so glavnino podražitev že utrpele. In v kratkem je to, to. Bi pa izkoristil še to priložnost še za eno vprašanje za državnega sekretarja. Namreč v 2. členu, šesti odstavek, je zapisano, da bo Vlada Republike Slovenije podrobneje predpisala metodologijo ocenjevanja škode, pogoje in pa postopek dodelitve pomoči za gospodarstvo. Zdaj, jaz bi želel, če že ni predloga podzakonskega akta, če ga nimamo danes na mizi, bi vsaj želel od državnega sekretarja slišati nekaj več podrobnosti o teh manjkajočih dokumentih. Predsedujoči, hvala.
Hvala lepa. Vidim, da je še interes. Prosim za prijavo. Tomaž Lisec ima besedo. Izvolite.
Hvala predsednik za dano besedo. Še enkrat vsem skupaj lep pozdrav! Čeprav bi morda marsikdo, ki je pogledal vsaj poročilo matičnega delovnega telesa ali pa spremljal samo sejo Odbora za gospodarstvo, rekel, da gre bolj kot ne za tehnični zakon, ki pa je dejansko zelo vsebinski. Skratka podobna zadeva kot pri PKP-jih. Veliko tehnične materije, ki pa na koncu prinese zelo pomembne rezultate in pa podatke. Tako, da že iz tega mesta poziv vsem pravnim subjektom na področju gospodarstva in nenazadnje tudi kmetijskim gospodarstvom, torej očitno več kot 50 tisoč subjektom, da ko bo zakon sprejet, da si vzamejo dobre pol ure časa in ga pogledajo in vidijo ali so morda oni tudi med tistimi, ki jih lahko teh 95 milijonov evrov tudi osebno zadane, seveda v pozitivni smeri. Glede na stališča poslanskih skupin, kakor sicer da zakon ni ravno dober, me pa preseneča eno. Poslanske skupine SDS, Nova Slovenija in Konkretno so mislim, da vložile amandmaje skoraj k vsem členom. Poslanske skupine opozicije pa samo k enemu členu tako za samo sejo matičnega delovnega telesa. Tako, da sem danes presenečen, da je še vedno kar nekaj negativne konotacije pri tem zakonu, kaj vse bi se dalo, ker ste pripravili samo en amandma k 2. členu. In jaz sem pričakoval, če bili enaki, če bi imeli enake vatle za gospodarstvo in kmetijstvo, bi verjetno morali predlagati tudi amandma k 9. členu, ki govori o začasnih ukrepih na področju kmetijstva in pa o teh odstotkih. Tako, da vsaj to sem pričakoval in potem bi se morda lahko malo bolj resno pogovarjali ali je smiselno podpreti ta amandma, ki daje po vašem mnenju boljšo podporo gospodarstvu in zakaj na drugi strani ne dati tudi boljšo podporo kmetijstvu. Sam osebno moram reči glede na to, da sem kar nekaj mandatov član Odbora za kmetijstvo, da smo tudi v naši poslanski skupini, ko smo dobili sam zakon v pregled, preden je šel na vlado in tam na sprejem, imeli kar nekaj debat in pa tudi nekaj predlogov, kako skušati pomagati kmetijstvu. Sicer nam je všeč, da so znotraj zneski tudi, ki so bili popravljeni, in celotna dikcija glede členov, ki popravljajo začasne ukrepe na področju kmetijstva. Nenazadnje nam je tudi zelo všeč, da tudi na predlog čebelarske zveze, iz tega stališča tudi njim zahvala, skušali vsaj delno urediti tudi problematiko višine pavšala, skratka da so tudi oni deležni tega ukrepa. In jaz kljub temu, saj pravim, sem malo negativno presenečen z neko negativno konotacijo posameznih poslanskih skupin, bom sam z veseljem podprl ta zakon. Saj pravim, amandma poslanskih skupin LMŠ, SD in SAB se mi zdi pa vsaj v prvi vrsti nekonsistenten, ker če bi želeli pomagati vsem, bi torej morali pomagati tako gospodarskim subjektom in pa nenazadnje tudi vsem kmetijskim gospodarstvom, ki jih upam, da zadenemo večkrat, enkrat več. Morda pa tudi tokrat še izkoristim priliko, ker poslušamo o tem, kako vlada ni reagirala glede problematike visokih cen na področju energentov. Jaz moram reči, da sem z zanimanjem pred pol ure prebral članek o tem, kako bo Energetika Ljubljana dvignila cene plina, ampak ko sem gledal, kdo vse sedi v vodstvu Energetike Ljubljana, nisem tam zasledil nobenega člana, ki bi bil verjetno blizu SDS-u, Novi Sloveniji ali pa stranki Konkretno. In jaz tudi verjamem, da vlada Janeza Janše ni imenovala župana Ljubljane, ki potem tako dela z Energetiko Ljubljana kot dela. Skratka vsi tisti kriki groze, kako je ta vlada kriva za problematiko dviga energentov, tako plina, nafte in pa elektrike, ki ima veliko večjo težo na svetovnih trgih kot pa v samih slovenskih razmerah, naj najprej vprašajo njim ljube župane in pa direktorje občinskih in si drznem reči tudi državnih podjetjih, kaj ti njihovi direktorji podjetij počnejo, da moramo potem tudi zaradi tega, ker oni se ne pripravijo pravočasno na slabše razmere, ker smo vsi približno vedeli, da bodo, ampak da jih moramo potem mi reševati, ker jih oni ne rešujejo. In še enkrat ponavljam. Kdo bo prevzel odgovornost, kdo od teh direktorjev teh distribucijskih in trgovskih podjetij, da je prevalil višjo ceno ne samo na končne ljudi ali pa na pravne ali pa fizične osebe, ampak ne samo, da je to ceno, ki je recimo na svetovnih trgih še žalitev zadnjega pol leta na področju nafte šlo za 50 % gor, zakaj je potem marsikje podražitev, kot sami velikokrat javno govorite za 100 in za 200 %. Čigavi interesi so tukaj? Vladni zagotovo ne. Ima pa verjetno kakšno podjetje in pa kakšen direktor kakšen drug interes, nenazadnje pa morda tudi rešujejo svoje propadle naložbe in pa svoje investicije na račun države. Potem pa smo tukaj mi, kot poslanci in vlada, ki moramo dati več, ker tisti, ki bi morali dati več, več vzamejo in ne dajo več ljudem. Tako, da jaz amandmaja ne bom podprl, bom pa z veseljem podprl predlog zakona in še s tega mesta zahvala predvsem predstavnikom Ministrstva za gospodarstva in pa Ministrstva za kmetijstvo, ki so skupaj z deležniki obrtno gospodarska, kmetijsko-gozdarska, čebelarska zveza pripravili takšne amandmaje, predvsem za seje matičnega delovnega telesa, da prvič upam, da pijejo vodo in pa drugič, da bodo zavzeli čim več pravnih oseb, da bodo dobili nekaj s pomočjo tega zakona. Hvala.
Hvala tudi vam. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da je interes. Prosim še za prijavo. Prijava poteka. Marko Bandelli ima besedo. Izvolite.
Hvala, predsednik za besedo. Zdaj, stavke kar smo slišali od mojega predhodnika to je sama graja, kot da mi ne znamo za kaj se gre, ne vidimo kaj je. Vidimo samo slabo. To ni res. Zdaj tukaj je treba povedati stvari tako kot so. Saj mi smo rekli, ne bomo nasprotovali zakonu. Mi ne bomo nasprotovali. Tudi za tak zakon ne moremo glasovati za, če ne vemo kakšne so finančne posledice. Saj to je jasno. In ne more biti tista fiksna posledica, ki je pisana notri v prvotnem poročilu. Ne more biti, ker vi ste ukinili, hvala bogu, vse tisto kar smo mi tudi zahtevali, če bi tako rekel, ste verjetno vas je zbistrilo, da je treba narediti neko razliko, ker vi ste predvidevali samo po vašem izračunu, kar je bilo prej, tisti kriterij, ki so bili narejeni, merila, bi dobilo pomoč 3 % podjetij, nič več. Omejili na pet zaposlenih, ki jih nima nobenih v Evropi, to se pravi, da to je bilo itak ne v skladu s tistim, kar je predvideno, vsaj 5 % stroškov za energijo, pa najmanj 10 tisoč evrov stroška z energijo. To se pravi, damo pomoč, se pokažemo, da damo pomoč, v resnici pa je nočemo dati. To je to. Zdaj ste končno razumeli, da to je tudi prav, da dobijo tudi predvsem majhna podjetja, mikro podjetja, bi lahko rekli tam in to je pohvalno, seveda da je pohvalno, delate pa zdaj spet amandma, nič drugega, kot je bilo relevantno leto 2020, ne pa 2021. Ker v 2021 letu so se že popravili energenti. Ogromno energentov se je leta 2021 že popravilo. Se pravi kako bomo dosegli tisto razliko, ki ste jo dali spet kot varovalko notri? Damo pomoč, spet damo pomoč, ampak veš kaj, verjetno vsi ne bodo dosegli tega, tako da ne bomo dali toliko denarja, kot si mi mislimo. Potem na koncu kaj naredite? S tem, da boste odbili ne vem verjetno 50 % ljudi s tistim, če ne bo sprejet ta naš amandma na leto 2020, namesto 2021, še enkrat je ponovno, ker to je šenk, to je darilo, veliko darilo čebelarjem, pa pet evrov na panj. En milijon evrov, ki so ga dobili že en milijon lansko leto za tisto, kar so utrpeli. Pa ni noben problem mi dati čebelarjem, je tudi prav, ampak ni pošteno na pram drugih kategorij. Zakaj jim je zlo biti čebelarji? Še enkrat, pomoč. Kar smo tudi videli, kakor sem vam tudi povedal, sem tudi jasno vam povedal že, da je vprašanje, če bodo sploh dobili. Ker če bodo oni presegli tisti, če bo presežna kvota pomoči, kakor je predvidena tudi po Evropi, bo limit presežen, verjetno ne bodo niti dobili. Tako, da spet pesek v oči tudi za njih. Se pravi delamo se lepi, na videz, zunanji, delamo se lepo, imamo lep ovoj, ampak vsebina gnila. Ali razumete to je to, to je bistvo tega zakona? Vedno so neke skrite varovalke vedno je nekaj v ozadju, ker potem čebelarji zakaj bi morali dobiti to subvencijo? Ponavljam nimam prav nič proti njim, če bi človek rekel jim pomagamo, ker je bilo slabo leto tako kot je bilo lani smo vsi potrdili, če bi bilo letos slabo leto in bi rekli tudi pomagamo saj pomagamo kmetijstvu na splošno take primere saj so predvidene zadeve, ampak tukaj, potem kadar mi smo dobili eno poročilo, ki je podpisano od ministra Andreja Širclja točno, ker je bilo eno vprašanje SDS je bilo tukaj poslansko vprašanje Borisa Doblekarja se je strlo koleno praktično se to reče sedaj damo mi [[…]]Ja, je tako. Mislim človek vpraša in potem dobi po glavi, ker v resnici tukaj mu je bilo točno povedano. Poglejte, fantje moji od SDS, čebelarji v tem primeru nimajo kaj dobiti odnosno ima za dobiti – vam povem točno kdo – in po tej statistiki, kar piše tukaj po tem, kar je točno opisano eden je opravičen, ki ima trošarino 117 evrov se pravi kaj pomeni, če dobi trošarino nazaj. Pomeni, da so opravičeni, ker delajo resnično pot, kjer bo energent stal več kakor tisto, kar je bilo normalno in tukaj sem jaz že na odboru takrat povedal sedaj bom samo ponovil še enkrat, ker prvo, ker imam čas in ker imam tudi voljo povedati še enkrat. Razumete v registru je vpisanih 11 tisoč 223 čebelarjev to je dejstvo, to je podatek. V letu 20 je bilo izdanih veterinarskih spričeval za premik – pazite – se pravi tisti, ki dejansko premika čebele, ki je utrpel višji strošek za gorivo dejmo reči. Je bilo opravičenih 668 čebelarjev pravzaprav ti so tisti, ki so dobili veterinarsko spričevalo za premik 668 dejansko premik 40 panog ali več je opravilo 319 čebelarjev se pravi še polovica od tega. Sedaj razumete, da 11 tisoč 223 čebelarjev bi dejansko opravljalo to 319 čebelarjev to je 2,8 % od vseh čebelarjev. Sedaj pa da vidimo do najvišjega letnega zneska vračila se pravi tisto, kar je izvračilo trošarin realno tisti, ki bi moral dobiti nazaj ali pa tisti, ki bo moral dobiti subvencijo, pomoč je 117 evrov bil opravičen eden čebelar v Sloveniji samo eden. Potem gremo naprej. Da je namen premika čebelnih družin opravilo, ki je opravil tisoč in ne vem koliko kilometrov cestne razdalje, zato je bil opravičen. Višji sedaj poslušajte dobro to morate poslušati, ker višji od 50 evrov bi prejelo samo 7 čebelarjev bi prejelo 50 evrov subvencije na letnem znesku vračila trošarine govorimo. Tisto do 10 evrov bi prejelo 481 od 668 čebelarjev. Sedaj matematika, ker matematika ni mnenje matematika je jasna se pravi 481 krat 10 je 4 tisoč 800 plus 350 plus tistih 117 dobijo vse skupaj govorimo o 5 tisoč evrov. 5 tisoč evrov bi bilo pošteno in ti zneski tukaj bi lahko bili upoštevani že v osnovni tabeli v osnovni tabeli, ki ste jo naredili, ki je dobra, ki jo podpiram, ki je napravljena z enimi merili s konkretnimi merili, če bi tako rekel to, kar je je v redu, ampak sedaj pa povejte vi meni zakaj bomo mi od 5 tisoč evrov, ki pripada dejansko bi morali dobiti ti čebelarji, ki so utrpeli strošek govora jim bomo dali 1 milijon. Tresemo te milijone ven iz rokava veste kakor da ni nič. Itak na 2 milijardi in pol primanjkljaja, ki ga imamo v proračunu letos milijon gor ali dol človek reče, da ni nič. Bežite povejte tistemu, ki ne pride do konec mesca. Tisti, ki ima plačo, ki glih toliko, da pride da plača položnice in si kupi zadnji kos kruha za zadnje tri dni. Tu povejte tistemu kaj pomeni eden milijon, kam bi lahko šel denar s pravilno pomoč, z opravičeno pomoč, ko smo videli prejšnji zakon, ki smo videli kako nepošten kriterij je na otroke bi morali dati pa na dejanski status družine pa ne razumete tega se vam splača tako napraviti in tukaj imamo isti problem. Dobro za vse, jaz se strinjam s tem, je v redu, prav in fajn, ampak trošimo, še enkrat, denar nepremišljeno. Veste, zakaj? Ker tukaj delamo uslugo. Delamo uslugo nekomu. Mi vemo, ne bom več omenjal, kateri stranki, ki ni niti stranka, parlamentarna, kar je, ki je dala ta predlog na mizo, absurdni, da se bo tolkla po prsih na račun davkoplačevalcev. Na račun naših žepov. Vseh dveh milijonov, ki jih imamo tukaj v Sloveniji, ljudi. To ni pošteno. In zato pravim, me ne briga za čebelarje, jaz bi lahko isti argument uporabljal za katerokoli drugo kategorijo. Katerokoli drugo kategorijo. Ampak tukaj se mi ne zdi prav, da je upravičenih, upravičenih je za pet tisoč in par evrov, bomo mi razdelili davkoplačevalskega denarja za en milijon. Ker vsak, ki ima panje doma, doma, ki je dobil že en milijon lansko leto, odnosno 930 tisoč evrov je bilo razdeljenih prejšnje leto za pomoč, in ki to je pošteno, je pošteno, kar so dobili, ker ni bilo pač proizvodnje take, kakor bi morala biti, zaradi pogojev. In tu se strinjam. Ampak v tem primeru zdaj ni prav. Ni prav. Ljudje imajo panje doma, jih ne premikajo nikamor, nimajo nobenega stroška. In tista elektrika je brezvezna. Ko sem dal primer, takrat imamo vsi doma pralni, pomivalni stroj, ki porabi več kot centrifuga od čebelarja. In ne meni zdaj govoriti teh reči tukaj. Če bi bil drugi problem, da jim pomagamo zaradi, ne vem, se jim pomaga, da grejo na tuja tržišča, da grejo ne vem kam, kar je treba, to me ne briga, tisto, vse se strinjam, za gospodarstvo veste, da sem za. Ampak da se volilno kampanjo dela in da se išče glasove na ta račun, to je podelsko [[?]] . To ni pošteno. Ni pošteno do drugih državljanov, ki imajo res potrebo. To je to. Ker marsikakšen drugi državljan ima bolj potrebe kakor marsikakšen čebelar, ki bo dobil pet evrov za vsak panj, ki nima prav nobenega stroška z njim v tem trenutku. Toliko z moje strani. Hvala, predsednik.
Hvala lepa. Besedo ima Edvard Paulič. Izvolite.
Ja, hvala za besedo, predsedujoči. Zdaj, jaz sem se še enkrat prijavil k razpravi, ker bom komentiral izvajanje kolega iz SDS-a. Začutil sem neke vrste užaljenost z njegove strani, češ kaj vlagamo amandmaje in pa koliko amandmajev smo vložili. Zdaj za javnost je treba povedati nekaj. Vlada je ta zakon pripravljala štiri mesece in ga vložila v Državni zbor po nujnem postopku in ga eno uro pred pričetkom obravnave na matičnem odboru obrnila na glavo. In mi smo na prvotni predlog zakona vložili en amandma. Amandma se je dotikal 2. člena, ki je ključen člen za dodelitev upravičenosti do pomoči. In treba je zelo iskreno povedati, da je bil ta člen diskriminatoren. In mi smo poskušali z amandmajem ta člen popraviti, kot sem že rekel, uro pred pričetkom odbora je vlada oziroma koalicija zakon obrnila na glavo. In zakaj, ko ste se pohvalili, da ste vložili amandma k vsakemu členu, mi pa smo k 2. členu, seveda, če vam je pa Zakonodajno-pravna služba zakon raztrgala. Zakonodajno-pravna služba je imela pripombe k vsakemu členu. Razen mislim da prehodnih določb. In seveda ste morali sanirati to nedoslednost in ste vložili pač amandmaje k vsem členom. In to je bila, moram reči, zmeda. Zdaj, omenili ste ali pa vprašali ste, zakaj ne vložimo amandmaja, istovrstnega amandmaja, kot smo ga vložili za pomoč gospodarstvu tudi za pomoč kmetijstvu. In jaz bom iskreno povedal, da ko smo pripravljali amandmaje, smo spregledali, da so pogoji za kmetijska gospodarstva spremenjeni z vašimi amandmaji, tistimi ta hitrimi, in vas javno, gospod Lisec, sprašujem, če bomo vložili amandma tudi za področje kmetijstva, da so kmetijska gospodarstva upravičena do pomoči, v kolikor jim stroški gnojil narasejo v letu 2022 v primerjavi z letom 2020 za 40 %, a boste vi ta amandma podprli. Ker če ga boste, ga rade volje vložimo. Ampak bojim pa se, glede na izkušnje iz preteklosti in nešteto amandmajev, ki smo jih vlagali, da bo to Sizifovo delo. Tako da, še enkrat vas pozivam, da se opredelite do amandmaja potencialnega amandmaja tudi za kmetijska gospodarstva in v kolikor boste glasovali za, ga rade volje spišem.
Hvala lepa. replika, gospod Lisec. Izvolite. Potem se moramo prijaviti. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Gospod Lisec, imate besedo.
Hvala. Ne bom izrabil replike, tako kot se prepogosto dogaja v Državnemu zboru. Jaz bi samo odgovoril, čeprav je bila zelo korektna razprava kolega Pavliča, da če bi želeli amandma vložiti, bi ga morali do samega začetka te točke, tako da, amandmaje več ni možno vložiti. O tem kaj bi, kaj ne bi, mi amandmaja ne bi podprli. Mi mislimo, da je naš predlog dikcije tako 2. kot 9. člena korekten, da kot je bilo že rečeno, so poslanci koalicije že na sami seji matičnega delovnega telesa zelo razširili dostopnost in pogoje za dodelitev pomoči k omilitvi posledic dviga cen energentov tako na področju gospodarstva in tudi kmetijstva, tako da mislimo, da ne bi bil nič boljši, ker vedno bi obstajala neka meja, ker potem, če bi vi ali pa če bi mi vlagali takega kot ste vi za 2020, bi morda vi rekli a ha, zakaj pa nismo za leto 2019 predlagali, ker je bilo pa morda še boljše leto, [[nerazumljivo]]so sedaj še večje cene energentov. Če samo pogledate recimo, ne vem, ceno sodčka nafta ali pa cene električne energije na borzi, kakšna je bila na primer januarja leta 2019, kakšna pa je januarja leta 2022, skratka vedno bi bile lahko debate o tem kje so meje, ali finančne ali pa časovne. Mi smo se za eno stvar odločili, na njej vztrajamo. Jaz nisem bil nikakor ne užaljen, jaz sem pač samo preverjal dejstva, imeli ste možnost vlagati amandmaje tako kot tudi koalicija ne glede na to ali je šlo za vsebinske amandmaje ali pa za amandmaje na predlog Zakonodajno-pravne službe. In ja, amandmaji so neka mešanica nekaj na podlagi Zakonodajno-pravne službe, kar je vedno tako ne glede na to katera Vlada je, nekaj pa tudi samih vsebinskih amandmajev je bilo vloženih in mi smo jih sprejeli. Jaz sem samo želel opozoriti, da ko se govori o tem kako zakon spet ni dober, imeli ste možnost poleg 2. člena odpreti še kakšen drug člen, pa ga niste in mi je zelo žal, da če ste že vložili amandma k 2. členu, bi ga vsaj korektno želeli tudi k 9. členu, spoštujem pa vašo odkritosrčnost, da ste pač pozabili in tukaj na žalost ne moremo nič storiti. Nič slabega. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče več razpravljati, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 10. člen ter amandma Poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ugotavljam, da je interes. Prosim za prijavo. Mojca Žnidarič ima besedo. Izvolite.
Hvala za besedo. Poslanske skupine koalicije smo vložile ta amandma zaradi tega, da bodo tudi čebelarji to pomoč dobili brez da bi se vlagala kakršnakoli posebna vloga. Torej, da bo tako enako kot za vse nosilce kmetijskih gospodarstev, da bo Agencija RS za kmetijske trge in razvoj podeželja posredovala vsem informativno odločbo in potem, če ne bo karkoli v redu, potem bodo kmetje in čebelarji to pregledali in lahko dali ugovor. Tako da, zelo pomembno je, da je način dajanja teh pomoči tako v gospodarstvu kot v kmetijstvu kar se da enostaven. Torej, če tudi ljudje, kot je bilo prej rečeno, ne bodo sami prebrali vseh ukrepov kaj jim pripada pa kaj ne, avtomatsko bodo dobili vsi, vsa kmetijska gospodinjstva, gospodarstva, avtomatsko to odločbo domov in šele potem bodo pregledali ali je okej, ali morajo kakšen ugovor dati ali ne. Moram pa reči, da pa prav tako tudi gospodarstvo ima precej enostaven način, ker se potem samo do 15. aprila da izjava preko FURS, torej da izjavljajo, da bodo njihovi stroški v letošnjem letu za več kot 40 % višji, kot so bili v preteklem letu in potem bo tudi FURS izvedel nakazilo. Tako da, res me veseli, da ne bojo imeli tako ne državljani, ne javni uslužbenci nekega velikega dodatnega dela, ampak da se ti ukrepi, ki so odobreni za pomoč kmetijstvu in gospodarstvu, izvajala na kar se da čim bolj enostaven in preprost način. Tako da, res, zahvala na tem mestu obema ministrstvoma, posebej Ministrstvu za gospodarstvo, ki je vodilo ta zakonodajni postopek in res široko, zelo široko, uskladilo tudi zakon, tako, kot smo slišali zadnjič na odboru, tako z Obrtno zbornico, Gospodarsko zbornico, tudi vsemi drugimi deležniki in zraven dodalo tudi tisto, kar smo vsi, mislim večina poslancev nekako že dober mesec dni iskalo rešitev, kako pomagati tudi vsem računovodskim servisom, vsem, ki morajo oddajati bilance zdaj ali do 28. 2. oziroma 31. 3. in tudi to vsebino ste bili pripravljeni in ste nam pripravili, da smo jo lahko z amandmaji vložili, čeprav je v bistvu Zakonodajno-pravna služba rekla, da vlagamo, da gremo preširoko, da smo dodali neko vsebino, ki je ne bi smeli, ampak moram pa reči, da smo pa tukaj res vsi poslanci bili enotni, da tudi če pot ni najbolj prava, ampak je pa prava rešitev in smo v bistvu tudi zelo široko podprli. Tako da, na tem mestu bi se tudi zahvalila za konstruktivno razpravo v petek na odboru in kot rečeno, sem vesela, da je ta zakon, tudi, če so nekateri rekli, da je nekoliko pozen, ampak, da je tako zelo široko usklajen, ker je bilo kar nekaj, kot smo slišali, precej no usklajevanj tudi z Evropsko komisijo in drugimi deležniki, tako da z amandmaji, ki so bili v petek že na odboru sprejeti, je res zelo izboljšan. Hvala.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljat? [[Da.]] Ugotavljam, da ja, prosim za prijavo. Andrej Černigoj ima besedo. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani prisotni, dragi kolegice in kolegi! Sam bom Zakon o ukrepih za omilitev posledic dviga cen energentov v gospodarstvu in kmetijstvu z veseljem podprl. Veseli me pravzaprav, da naslavljano [[?]] ključne probleme z dvigom cen energentov in upam, da bodo prišli, verjamem, da bodo prišle v prave roke gospodarstvu in do določenih subjektov v kmetijstvu. Sam podpiram to, tudi, da bo v bistvu posamezna podjetja, na področju gospodarstva, prejela od 30 evrov do 2 milijona evrov pomoči in verjamem, da bo upravičencev več kot 40 tisoč. To pomeni, da bom s tem predlogom ukrepov za omilitev posledic, bomo zelo široki skupini ljudi pomagali oziroma zelo široki skupini poslovnih subjektov pomagali in to me veseli. To pomeni, da bomo gospodarstvo naredili še bolj močno in da se bo v nadaljevanju, vsaj tako verjamem, tudi, številka nezaposlenih še dodatno znižala in bomo še boljše rezultate na področju nezaposlenosti dosegali v Republiki Sloveniji. Pomembno je tudi to, da nekako podaljšujemo rok za oddajo obračunov davkov od dohodka pravnih oseb. Ta rok se podaljšuje za en mesec, do 30. aprila in s tem smo prisluhnili tudi stiskam številnih računovodij, v katerih so se znašli v tem specifičnem času. Najbolj, kar sem pa vesel, jaz še zmeraj mislim, da ta zakon prihaja v pravem času, ampak na drugi strani sem vesel, tudi, da je ministrstvo, predvsem pa, po tem pa tudi poslanci, smo našli nek skupen dialog, smo nekako povezali vse predstavnike gospodarstva, Gospodarske zbornice in Obrtniško podjetniške zbornice Slovenije, ki predlagane spremembe so vsi po vrsti pozdravili. Zato lahko rečem, da je ta zakon, Zakon o ukrepih za omilitev posledic dviga cen energentov v gospodarstvu in kmetijstvu dober in bo potrkal na prava vrata, to se pravi, v gospodarstvu in kmetijstvu. Na drugi strani me pa veseli, da so tudi čebelarji po lanski katastrofalni leti, kjer skoraj ni bilo medu, se pravi nabira medu je bila zelo slaba, pa je sploh ni bilo, tudi nekako upravičeni do te pomoči. Jaz jim želim, da bi letošnja letina bila boljša, naj medi, tako pravijo čebelarji in zaradi tega bom v kočni fazi podprl Zakon o ukrepih za omilitev posledic dviga cen energentov v gospodarstvu in kmetijstvu. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ne. Ker ne želi nihče razpravljati zaključujem razpravo. V razpravo dajem 10e. člen, ter amandma Poslanske skupine LMŠ. Želi kdo razpravljati? Vidim da ja. Andreja Zabret ima besedo. Izvolite.
Hvala, predsedujoči za besedo. Ja, jaz bi zdaj rada obrazložila amandma, ki smo ga vložili v LMŠ, se pravi novi 10e. člen. Zdaj zakaj gre? Vemo, da na Odboru za gospodarstvo je bilo sprejeto novo poglavje glede podaljšanja rokov za oddajo poročil in pa davčnih obračunov za leto 2021. Zdaj, vemo da delo v računovodskih servisih, sploh v zadnjih letih je vse prej kot enostavno, saj imajo že od začetka epidemije znatno povečan obseg dela, pa ne samo to. Zakonodaja je bila neverjetno konfuzna, sprejemala se je za nazaj, administrativno zapletena, roki so bili prekratki, za kar se je tudi recimo finančni minister strinjal. Zdaj, računovodje so bili tudi sami razlagalci zakonodaje in vse prevečkrat so imeli težave tudi dobiti relevantne informacije kako naj se kakšna stvar izvaja. Tudi to je sam minister priznal, da so bili na FURS-u pravzaprav prepozno dane določene informacije. Zdaj, s temi težavami se soočajo, se pravi s povečanimi karantenami, potem z bolniškami in tako naprej so se soočale v gospodarstvu in prav tako tudi v javnem sektorju. In v LMŠ in tudi jaz osebno sem se zavzemala in že tudi 18. januarja dala pobudo vladi, da naj podaljša rok za oddajo poročil, ampak se pravi gospodarstvu in javnemu sektorju. Zdaj, ta amandma, ki je bil oziroma celotno poglavje, ki je bilo sprejeto v petek na odboru, zdaj v LMŠ nismo čisto popolnoma prepričani ali ta amandma velja tudi se pravi za osebe javnega prava ali subjekte javnega prava, kot so, se pravi celoten javni sektor. In v sled tega, da gre res za jasno opredelitev, pač smo vložili današnji amandma, ki pravi, da se pravi novi 10e. člen, da se doda novi drugi stavek, ki se glasi, da ureditev iz prejšnjega stavka velja tudi za pravne osebe javnega prava. Namreč v obrazložitvi teh amandmajev, ki so bili že sprejeti se nekako nakazuje, da velja tudi za osebe javnega prava, ampak iz člena pa to ni razvidno. In zdaj, če prvotni člen že pokrije to, bo potem super in smo dosegli tisto na kar smo tudi pozivali in vemo, da so tudi v javnih zavodih imajo izredno velike težave in so v stiski oni morajo še en mesec prej oddati javna poročila, bilance in tako naprej, kot gospodarski sektor. Tako, da če zdaj tukaj mi državni sekretar in kolegica, se opravičujem, prikimavate, da to velja to tudi za javni sektor, tako da če to velja sem pač zadovoljna in potem je ta naš amandma brezpredmeten. Če pa ni, pa je temu namenjen in bi bilo potem smiselno, da se jutri pri glasovanju tudi ta amandma podpre. Zdaj, če mi lahko nekako, če mi je dovoljeno, da se mi to obrazloži, pa pojasni bi bila vesela tudi za odgovor s strani državnega oziroma kolegice. Hvala.
Hvala lepa. Besedo ima državni sekretar Simon Zajc. Izvolite.
Hvala lepa. Danes preden sem šel na to sejo smo zaradi vašega amandmaja smo še enkrat preverili na Ministrstvu za finance, če je to kar vi predlagate z amandmajem že upoštevano. In smo dobili zagotovilo, da je, da je že v izvoru bil člen dovolj široko napisan, da vse zaobjame. Torej, da ne zgrešimo slučajno kakšne posebnosti. In ta dikcija, da so zavezanci, ki predlagajo poročilo notri zavzemal vse. Tako da to je bilo še enkrat preverjeno in amandma po tem našem preverjanju na MF ni potreben.
Hvala lepa. Želi še kdo razpravljati? Ugotavljam, da ja. Prosim za prijavo. Boštjan Koražija ima besedo. Izvolite.
Hvala za obrazložitev gospodu državnemu sekretarju za to stvar. Me pa zanima, se pravi, je potem dejansko to urejeno, da vsa ta poročila, ki so sedaj bila namenjena, da se dostavijo do 28. februarja, se bodo lahko sedaj do 30. aprila, če prav razumem? V redu, super. Hvala.
Hvala lepa. Mojca Žnidarič ima besedo.
Hvala lepa. V bistvu sem tudi jaz želela pozvati, da ne bi naredili neke krivice, ker lansko leto so potem tisti, ki so morali oddati bilance oziroma ta letna poročila do 28. 2. so izpadli, ampak res je da zato, ker smo po 28. 2. našli neko rešitev in je tistim že rok zapadel. Tako da tudi sama si želim, da res letos v tej dikciji, kot pravite so zajeti vsi, želim si, da res ne bi javni sektor izpadel, ker sem tudi ravno danes še govorila s pristojnimi, tudi z gospodom iz FURS, ki pravi, predvsem ne vem zdravstvene ustanove in vsi ti kličejo in sprašujejo, preverjajo ali tudi to podaljšanje velja za njih ali ne. Bi pa edino mogoče se dotaknila tega, kar nam je prej bilo v enem izmed stališč opozicije rečeno zakaj to smo vrnili sem v to področje, zakaj ne rešujemo v davčni zakonodaji. Rada bi želela ali pa moram povedati to, da vem, upam, da vsi poznate postopek. V Državnem zboru sedaj čaka zakon o davčnem postopku na vrstni red. Mi ga ne moremo prej obravnavati dokler ne zaključimo zakona o finančni upravi. Sedaj je v zaključni fazi zakonodajnega postopka. Ko bo ta sprejet bo naslednji na vrsti, torej ta zakon o davčnem postopku kjer je predvideno, da bi te roke tudi trajno rešili. Tako da ni potrebno neko posebno zavajanje, ampak glede na to da ne vemo kdaj bo ta zakon sprejet, lahko bo po 31. 3. ali pa da neko rešitev najdemo par dni pred iztekom roka nima smisla, zato sem tudi zelo vesela, kot sem rekla že prej, da je Ministrstvo za gospodarstvo prisluhnilo in v ta zakon to vsebino tudi vključilo, da smo lahko na ta račun rešili, da si računovodski servisi in računovodje res oddahnejo od tega nenehnega pritiska sedaj. Še ena zavajanja so bila tudi v javnosti, češ, da smo v koaliciji že zavrnili ta zakon ali karkoli je bilo, ker res je, da se je najprej kolegica Andreja že začela truditi s tem, ampak tudi sama sedaj že več kot 14 dni, tri tedne, mesec dni iščem rešitve, tudi ostali koalicijski poslanci so bili pripravljeni to podpreti. Kaj smo mi zavrnili? Zavrnili smo samo razpravo o poslanskem vprašanju. Kajti, razprava o poslanskem vprašanju na to temo, ki je bila postavljena ministru za finance bi bila na naslednji redni seji. Se pravi, da bi mi sredi marca opravljali razpravo kaj narediti nima smisla. Samo to smo mi zavrnili. Ampak v ozadju smo pa ves čas iskali z vsemi možnimi ministrstvi tudi rešitve kako, v kateri zakon čim prej najti in vključiti to rešitev, da bodo lahko res, kot rečeno, ti računovodji, računovodski delavci si oddahnili in v nekem normalnem tempu delali naprej. Ker nima smisla, da podjetjem damo neko pomoč, na drugi strani pa plačajo veliko kazen, ker ne bodo pravočasno oddali poročil. Hvala vsem, ki ste nam pomagali pri tem, da smo lahko tudi to področje rešili sedaj v tem interventnem zakonu. Hvala.
Hvala tudi vam. Želi še kdo razpravljati? Ker ne želi nihče več razpravljati zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali v torek, 22. 2. 2022, to je jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 5. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O SPODBUJANJU INVESTICIJ v okviru nujnega postopka. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku vlade Simonu Zajcu, državnemu sekretarju. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane poslanke, poslanci. Investicije so za nacionalno ekonomijo eden pomembnejših dejavnikov pri pospeševanju gospodarskega razvoja. S tem predlogom zakona, ki je pred vami, pa želimo, prvič, omogočiti čim hitrejše in lažje prilagoditve podjetij zahtevam za digitalni in zeleni prehod, kar od podjetij zahteva razvoj novih znanj in spretnosti, inovacij in trajnostne naložbe v čiste tehnologije. Potem drugič, preprečiti izgubljanje konkurenčnosti v primerjavi z drugimi državami in tretjič, omogočiti dodeljevanje spodbud za investicije v raziskave, razvoj in inovacije tako podjetjem kot različnim oblikam povezovanja podjetij med seboj in z institucijami znanja. Z omenjenim zakonom bomo lahko izkoristili vse možnosti za dodeljevanje državnih pomoči, za raziskave, za razvoj inovacije iz uredbe 651/2014/EU. Obenem pa ustvarjamo tudi pravno podlago za individualno priglasitev shem državnih pomoči, prilagojenih potrebam slovenskega gospodarstva, pri Evropski komisiji. Novi 4.a člen tako določa pogoje za dodeljevanje spodbud za raziskave in razvoj ter inovacije. Ta člen omogoča dodelitev spodbud po javnem razpisu in pa na podlagi neposredne vloge. Za javni razpis veljajo naslednji pogoji za pridobitev spodbude. Investicija mora biti v vrednosti nad pol milijona evrov, zagotoviti mora ohranjanje delovnih mest, izkazana mora biti tudi ekonomska, finančna, tehnična, prostorska in tehnološka izvedljivost investicije. Investicija mora dosegati določeno število točk iz ocenjevanja in investicija se ne sme začeti izvajati pred oddajo vloge. Za dodelitev spodbude na podlagi neposredne vloge pa veljajo naslednji pogoji. Izkazana mora biti ekonomska, finančna, tehnična, prostorska in tehnološka izvedljivost investicije, investitor tudi dosega določeno število točk iz ocenjevanja, investicija se ne sme začeti pred oddajo vloge, mora pa biti v vrednosti nad dveh milijonov evrov. Investicija se mora izvesti s skupnimi vlaganji najmanj treh investitorjev, ki so velike gospodarske družbe, in eno malo oziroma srednje veliko gospodarsko družbo ali pa organizacijo za raziskovanje in širjenje znanja. Dodana vrednost na zaposlenega v veliki gospodarski družba pa mora biti dve leti po zaključku investicije višja kot pa pred oddajo vloge. Nadalje novi 4.b člen določa pravno podlago za individualno priglasitev investicije pri Evropski komisiji, če investicija prispeva k pospešenem zmanjševanju emisij toplogrednih plinov iz proizvodnih in poslovnih procesov, potem razvoju rešitev za okoljsko čistejšo mobilnost, prehodu h krožnemu gospodarstvu, učinkovitejši rabi virov ali pospešitvi digitalne preobrazbe. Spoštovani, predlagana reforma zakona je nujna, saj bodo razširjene možnosti za dodeljevanje investicijskih spodbud pripomogle k nadaljnji krepitvi znanstvenoraziskovalnega, inovacijskega, digitalnega in zelenega ekosistema. Ta namreč spodbuja medsebojno povezovanje ter vodi v skupna vlaganja, delitev tveganj in bolj intenzivno mednarodno sodelovanje, ti pa k več tudi prebojnim inovacijam in hitrejši rasti produktivnosti. Hvala za pozornost.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za gospodarstvo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo predsednici Mojci Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav vsem! Odbor za gospodarstvo je na 44. nujni seji 18. februarja 2022 kot matično delovno telo obravnaval predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju investicij, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo in sprejetje predložila Vlada. Kolegij predsednika Državnega zbora je na 129. seji 11. februarja 2022 sklenil, da se predlog zakona obravnava po nujnem postopku. Na seji odbora so sodelovali predstavnice in predstavniki Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, Državnega sveta in Zakonodajno-pravne službe. Odboru je bilo predloženo naslednje gradivo: mnenje Zakonodajno-pravne službe z dne 15. februar 2022 in mnenje Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance. V skladu s 129. členom Poslovnika Državnega zbora so amandmaje k predlogu zakona vložile poslanske skupine SDS, NSi in Konkretno, in sicer k več členom. V uvodni dopolnilni obrazložitvi je državni sekretar na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo izpostavil glavne razloge za vložitev predloga zakona ter predstavil njegove poglavitne rešitve. Poudaril je, da so investicije eden izmed najpomembnejših dejavnikov pospeševanja gospodarskega razvoja Slovenije in tudi skladnega regionalnega razvoja. Namen predloga zakona je preprečiti izgubljanje konkurenčnosti v primerjavi z drugimi državami ter prek spodbud za investicije v raziskave in razvoj ter inovacije zagotoviti čim hitrejše in lažje prilagoditve podjetij zahtevam na zeleni prehod. V nadaljevanju je podrobno predstavil ključne rešitve, ki jih predvideva predlog zakona, predvsem razširjeno definicijo investicij ter odločitev, odločitve pogojev za dodeljevanje spodbud za raziskave in razvoj ter inovacije. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je predstavila pisno mnenje, v katerem pripombe naslavljajo zlasti potrebo po večji jasnosti, določnosti in notranji skladnosti predloga zakona. Pojasnila je, da amandmaji koalicijskih poslanskih skupin sledijo pripombam Zakonodajno-pravne službe. Predstavnik Komisije Državnega sveta za gospodarstvo, obrt, turizem in finance je predstavil mnenje komisije in razloge, zaradi katerih komisija predlagani zakon podpira. V razpravi je bila izražena podpora predlogu zakona, saj je potrebno pospešiti vlaganje v digitalizacijo, raziskave in razvoj ter inovacije, obenem pa gospodarskim subjektom s spodbudami omogočiti čim hitrejše prilagoditve na zeleni prehod. Opozorjeno je bilo, da sprejemanje zakonodaje s področja razvojnih investicij zamuja, saj je Slovenija na področju investicij pod povprečjem Evropske unije, za pripravo obsežnih investicijskih projektov pa je potreben tudi ustrezen čas. Izraženo je bilo mnenje, da obstaja neopravičena bojazen pred tujimi investitorji, katerih investicije bi lahko predstavljale dober vzvod za izkoristek neizkoriščenega gospodarskega potenciala Slovenije. Predstavljeno je bilo tudi, da vsebina predlaganega zakona predstavlja zelo majhen delež investicij, ki jih v prihodnjih letih načrtujejo gospodarske družbe v Sloveniji. Odbor je v skladu z 2. odstavkom 130. člena Poslovnika Državnega zbora obravnaval predložene amandmaje poslanskih skupin SDS, NSi in Konkretno, in sicer k 1., 4., 7., 9. in 13.členu, ter jih sprejel. Odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona in jih sprejel. Glede na sprejete amandmaje je na podlagi prvega odstavka 133. člena Poslovnika Državnega zbora pripravljeno besedilo dopolnjenega predloga zakona, v katerega so vključeni sprejeti amandmaji. Dopolnjen predlog zakona je sestavni del tega poročila. Hvala.
Hvala tudi vam. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Robert Polnar. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe in gospodje! Pred približno 2 mesecema smo na 28. redni seji Državnega zbora sprejeli Novelo Zakona o spodbujanju investicij, s katero smo izpolnili pogoj za pridobitev 88 in pol milijonov evrov nepovratnega investicijskega denarja iz Načrta za okrevanje in odpornost. investicijska politika je važen del gospodarske politike, ki pomembno vpliva na ekonomsko politične odločitve težnje in cilje. V razvitih gospodarstvih je to sestavni del državne intervencije, s katero se želi doseči potrebno stopnjo gospodarske rasti, zaposlenost prebivalstva, visok nivo življenjskega standarda in določeno mesto v svetovni delitvi dela in mednarodnih gospodarskih odnosih. Z investicijsko politiko se določajo razmerja med potrošnjo in varčevanjem, določajo se smeri gospodarskega razvoja države, dejavnosti, sektorji in projekti, ki bodo imeli prednostni pri spodbudah. Določajo se izbire olajšav in stimulacij za določene investicijskega podjeme in določa se ustvarjanje pogojev, ki omogočajo in zagotavljajo uresničevanje investicijskih odločitev. Obravnavani predlog zakona predvideva državne spodbude za investicije v raziskave in razvoj ter inovacije. Za podjetja ter različne oblike povezovanja podjetij med seboj kakor tudi za povezave med podjetji in razvojnimi in raziskovalnimi institucijami. Med cilji, ki jih zasleduje predlog novele pa so med drugim čim hitrejše in lažje prilagoditve podjetij zahtevam za zeleni prehod, kar je pogojeno z razvijanjem novih znanj in spretnosti, inovacij in trajnostnih naložb v čiste tehnologije. V državnem proračunu so za ta namen predvideni odhodki v letošnjem letu 10 milijonov in 150 tisoč evrov v prihodnjem letu pa za 12 milijonov in 300 tisoč evrov se pravi skupaj v dveh letih 22 in pol milijonov evrov. Reprezentativna organizacija slovenskega gospodarstva Gospodarske zbornice Slovenije je objavila podatek, da namerava zasebni sektor v letih 2022 in 2023 uresničiti za 2 milijardi evrov investicij od tega polovico v zeleni in digitalni prehod. Država bo s spremembami zakona, ki jih danes obravnavamo to podprla z dobim odstotkom celotne vrednosti, zato ker je proračunskih virov enostavno premalo. Obstoječa višina proračunskih prihodkov ne omogoča močnejše državne, finančne intervencije. V takšnih okoliščinah res ni potrebna pretirana stopnja imaginacije za premislek o tem kako tako stanje korespondira z aktualnimi idejami o zniževanju davčnih prihodkov državnega proračuna in kako smo vedno znova mi sami tisti, ki si povzročamo največ škode. Razvito zasebno lastniško gospodarstvo mora imeti močno temeljno infrastrukturo. Sestavljena je iz velikih projektov, ki so predhodnica trgovini in tržnemu gospodarstvu. Ceste, železnice, oskrba z vodo, projekti, zavarovanje splošnega zdravja. Investicije našega časa pa so investicije v razširitev proizvodnega potenciala v neposredni povezavi z okolje varstvenimi imperativi in zahtevami digitalizacije. Njihovo povečevanje pomeni povečanje kapitalske opremljenosti dela, od tod pa izvira pričakovana posledica povečanje proizvodnje oziroma nacionalnega dohodka. Predlog zakona predvideva dva postopka dodeljevanja spodbud na podlagi javnega razpisa, če vrednost investicije v raziskave in razvoj ter inovacije znaša najmanj 500 tisoč evrov ter ohranja najmanj povprečno število zaposlenih in za investicije v raziskave in razvoj ter inovacije, katerih vrednost znaša najmanj 2 milijona evrov in ki se štejejo, da bistveno prispevajo k razvoju slovenskega gospodarstva tukaj pa se spodbude dodelijo na podlagi neposredne vloge. Poslanci Poslanske skupine Desus bomo podprli predlog sprememb in dopolnitev Zakona o spodbujanju investicije. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Dušan Šiško. Izvolite.
Hvala, podpredsednik. Ob branju tega več kot 32 milijonov težkega zakona, človek dobi občutek, da smo zelo okoljsko napredna država. Predlog predvideva finančne ukrepe, ki naj bi pripomogli k nadaljnjemu razvoju podjetij. Spodbudna bodo visoko tehnološka opremljenost podjetij, uporaba sodobnih in zelenih tehnologij, razvoj novih znanj in tehnoloških rešitev, ter nenazadnje tudi oblikovanje novih, inovativnih produktov. Cilj predloga naj bi bil prehod v nizkoogljično krožno gospodarstvo, zmanjšanje neto izpusta toplogrednih plinov za vsaj 55 % do leta 2030 v primerjavi z letom 1990. Do leta 2050 pa je treba doseči podnebno nevtralnost. Še cel seznam tega lepo spisanega besedila je. Žal pa ne moremo mimo vprašanja o katerih slovenskih podjetjih to govorimo. Vsekakor se strinjam, da smo naravno močno načeli. Strijam se s tem, da je nujno treba nekaj narediti na področju dojemanja dela kot vrednoto. Strinjam se, da je potrebno narediti spremembe, ki bodo pripomogle k razvoju podjetij. Če te investicije pomenijo tudi dvig plač v zelo kratkem času, potem je to druga zgodba. Ljudje so nezadovoljni, predvsem s plačami in verjemite mi, da jim je malo mar za investicije. Dobra in uspešna podjetja vedo, da za svoj obstoj nujno morajo vlagati tako v ljudi, kot tudi v razvoj podjetja. Močno dvomim, da bo kakšna od teh uspešnih slovenskih podjetij imelo kaj od teh 32 milijonov. Da bomo pa spet držali štango na propad obstojenim podjetjem pod pretvezo, da je treba skrbeti za okolje, bo na koncu prineslo le nezadovoljstvo ljudi, ki bodo spet okradeni. Investicije so vsekakor potrebne, a ne brezglave, ker menda je Evropska unija začela narekovati tempo. Mogoče bi se snovalci predloga morali usesti v avto in malo popeljati po Sloveniji. Slovenija ni samo Ljubljana in verjemite, da imajo na podeželju in v tako imenovanih industrijskih krajih bistveno drugačne težave, kot mislijo uradniki v Ljubljani.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Jožef Lenart. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, podpredsednik. Spoštovani. Obravnavamo predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju investicij. Spremembe zakona o spodbujanju investicij, torej ki je danes pred nami je pomembna, saj naslavlja dodatne možnosti za dodelitve spodbud za vlaganje v investicije, ki dvigujejo produktivnost gospodarstva. V Sloveniji se vse od leta 2009 naprej soočamo [[nerazumljivo]]produktivnosti dela, ki posledično pomeni nižjo kupno moč prebivalcev glede na povprečje Evropske unije. Če želimo dvigniti produktivnost dela, moramo povečati investicijsko aktivnost, kar prvenstveno pomeni vlaganje v raziskave in razvoj, informacijsko tehnologijo, v dejavnosti z visoko dodano vrednostjo, v zeleni prehod, v vlaganje v sodobno opremo. Ključen cilj zakona, ki je pred nami je zagotovitev dolgoročne rasti produktivnosti, z doseganjem višje dodane vrednosti. Zato se daje podpora investicijam v raziskave in razvoj, kot rečeno v inovacije, zagotavljanju delovnih mest z višjo dodano vrednostjo, dvigu dodane vrednosti na zaposlenega, ter seveda ohranjanju okolja. Zakon prinaša dve dodatni izjemi. Za dodelitev spodbud za investicije v raziskave in razvoj, ter inovacije, ne glede na omejitve sedanjih določb, če investicija izpolnjuje pogoje, da je vrednost investicije nad 500 tisoč evrov in sicer v predelovalni, storitveni ali razvojno raziskovalni dejavnosti in da se ohranja najmanj število zaposlenih iz obdobja zadnjega leta pred oddajo vloge. Lahko pa se spodbude dodelijo tudi za investicije, kjer sodelujejo vsaj trije investitorji in sicer velika podjetja, vsaj eno malo ali srednje veliko podjetje ter organizacija za raziskovanje ali inovacijski grozd, vendar mora biti v tem primeru vrednost investicije več kot 2 milijona evrov, in sicer v predelovalni, storitveni ali razvojno raziskovalni dejavnosti. V letih 2022 in 2023 bo tako za spodbude namenjeno, bodo namenjena zajetna sredstva, do njih pa bodo upravičena podjetja iz celotne Slovenije. V Slovenski demokratski stranki se zavedamo pomena spodbud investicij, zato spremembe Predloga zakona o spodbujanje investicij podpiramo. Hvala.
Hvala tudi vam Stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavil Jože Lenart. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Kolegice in kolegi! Kot vem, letos program razvojnih spodbud vključuje povsem nov vir sredstev in sicer že gre za sredstva iz načrta za okrevanja in odpornost. Tako lahko podjetja pričakujejo objave razpisov, ki bodo skupno vredni več kot 400 milijonov evrov. Pogoj pa je, da morajo biti projekti, ki bodo sofinancirani s temi sredstvi iz načrta za okrevanja končani do leta 2026. Zato Vlada zdaj že drugič v kratkem obdobju spreminja Zakon o spodbujanju investicij, nazadnje smo ga namreč novelirali komaj decembra lani, vendar ne bi bilo nobene potrebe po stihijskem sprejemanju predlogov enega za drugim, če bi Vlada pravočasno pripravila in naredila, kar bi morala. Načrt za okrevanje in odpornost je bil namreč sprejet že aprila lansko leto, torej skoraj leto dni nazaj. Vlada s to novelo precej razširja pojem in investicije in to po nujnem postopku, kar pomeni, da je verjetno ugotovila, da z obstoječimi definicijami in opredelitvami investicij za namene spodbud, ne bo mogla počrpati zadostnih sredstev, ki so na voljo v načrtu. Tu verjetno tudi tiči ta razlog, da pogoje za dodelitev postavlja precej bolj ohlapno. Opredelitve pojma razširja, širi področje upravičenih stroškov za sofinanciranje in vključuje sektorje, ki so s področja upravičenosti do regionalnih pomoči sicer izključeni, kot so na primer sektor jeklarstva, premogovništva, ladjedelništva, sintetičnih vlaken, prometni sektor in povezana infrastruktura, proizvodnja in distribucija energije, energetska infrastruktura. Vendar, kaj to pomeni na drugi strani, je seveda vprašljivo. Kaj, če bodo ti ohlapni pogoji povzročili anomalije in težave na drugih področjih, denimo pri varovanju okolja, ohranjanju voda in podobno. Ne smemo spregledati spodbud za investicije v raziskave in razvoj ter inovacije, namenjene tako podjetjem, kot različnim oblikam povezovanja podjetij med seboj, kjer pa ne more biti uspešnega razvoja brez institucij znanja, tu pa je pomembno, da so razpisi pravočasni, da se na razpise lahko pravočasno pripravijo in da imajo dovolj časa za izvedbo, glede na zahtevnosti razvojnih investicij. Stihijski pristop ne more zagotavljati dobrih investicij, še posebej ne zahtevnejših, ki temeljijo na večletnem razvoju. Prav takšne investicije pa omogočajo hitrejši razvoj in konkurenčnost na zahtevnem trgu. Še nekaj bi rad izpostavil. Do zdaj je bil vedno fokus investicij za naložbe spodbujanja odpiranja novih delovnih mest, saj je to pomembno prispevalo k dvigu zaposlovanja. V zadnjem času pa se pogoji ustvarjanja novih delovnih mest odpravlja. Vemo pa, da je odpiranje novih delovnih mest najbolj varna pot za preprečevanje oziroma izhod iz revščine. Zato menimo, da bi bilo pogoj ustvarjanja novih delovnih mest pri spodbujanju investicij potrebno ohraniti, pri tem pa je seveda potrebno ločiti, ali gre za investicije, ker gre za zamenjavo zastarele opreme s tehnološko napredno, tu bomo potrebovali seveda višji strokovni kader in pa na drugi strani manj potreb po manj usposobljenem kadru. Če pa gre za razširitev dejavnosti z novimi investicijami, pa gre vsekakor za povečanje delovnih mest z višjo dodano vrednostjo. Tako pričakujemo, da bo vlada naredila vse potrebno, da bo gospodarstvo lahko brez nepotrebnih administrativnih ovir koristilo še kako potrebno razpise, namenjene za razvoj in spodbujanje gospodarstva seveda za prioritetne namene. V Poslanski skupini LMŠ predlogu zakona ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Socialnih demokratov bo predstavil Jani Prednik. Izvolite.
Spoštovani vsi, en lep dober večer. Predlagane spremembe in dopolnitve zakona o spodbujanju investicij so večinoma tehnične narave in so usmerjene v dopolnitev opredelitve investicije ter pogojev, pod katerimi je lahko upravičena do financiranja iz javnih sredstev. Omenjene prilagoditve sledijo tudi evropski usmeritvi v zelene in digitalne naložbe, na katere stavimo za okrevanje in odpornost. V ta namen se prilagajajo predvsem določbe v zvezi z razvojnimi investicijami, upravičenimi do sofinanciranja. V zakon se dodajata novi 4.a in 4.b člen, ki bosta seveda skladno s sprejeto evropsko direktivo jasno opredelila pogoje sofinanciranja vlaganj v raziskave, razvoj in inovacije. Svoje posebno mesto pa dobivajo tudi t.i. zelene naložbe za zmanjševanje izpustov toplogrednih plinov, čistejšo mobilnost, učinkovitejšo rabo virov, krožno gospodarstvo in digitalno preobrazbo poslovnih procesov. Dopolnjeni 9. člen vsebuje tudi vsaj minimalne zahteve do investitorjev glede trajnega ohranjanja delovnih mest. S tem pa se po našem mnenju dela korak v pravo smer, saj je eden od smislov dodeljevanja razvojnih subvencij prav ustvarjanje kakovostnih in trajnih delovnih mest v lokalnem okolju. Pri tem moramo pripomniti, da so bile podobne opredelitve večkrat vsebovane v naših predlogih, s katerimi smo želeli doseči, da bi bile državne pomoči vezane na ustvarjanje in ohranitev delovnih mest. Take predloge so vladajoči doslej zavračali in veseli nas, da jih kot pogoje upoštevajo vsaj, kadar tako predpišejo direktive Evropske unije. Tako je jasneje, da investicije spodbujamo zaradi ljudi in delovnih mest in ne le zaradi dobičkov lastnikov podjetja. Spoštovani! Za investicije v zeleno, trajnostno in digitalno bodo na voljo znatna javna sredstva. Pa tudi sicer zgolj usmeritev tovrstne investicije podjetjem in ljudem zagotavlja vsaj osnovno možnost konkurenčnosti v prihodnosti, zato je pomembno ne le, kaj opredelimo kot javni interes pri zasebnih investicijah, temveč tudi kako izvajamo ukrepe v njihovo podporo. Pomembno je, da se poleg jasne zakonske opredelitve skrbi tudi za izvajanje zakona tako, da ta dosega svoj namen. Izvajalci bodo morali namreč biti zelo pozorni, da bodo med presojo investicij prepoznali prave projekte in jih ločili od tistih, ki so jih v zelene in digitalne le prepleskali. Predlogi sprememb in dopolnitev zakona o spodbujanju investicij sicer sledijo sprejetim okvirjem Evropske unije za okrevanje in odpornost, zato jih v Poslanski skupini Socialnih demokratov podpiramo.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Levica bo predstavil Boštjan Koražija. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, najlepša hvala za besedo. V Levici vlaganja v inovacije in raziskovalno dejavnost seveda podpiramo. Zagotavljanje sredstev za izobraževanje, znanost in raziskovanje mora biti prioriteta vsake vlade in vsake družbe. In investicije v ta tri ključna področja morajo biti temelj družbenega razvoja. Zagotoviti je treba potrebna javna sredstva za odpravljanje razvojnega zaostanka in povrniti zaslužen in nujen ugled in avtonomijo vsem, ki sodelujejo v pedagoškem procesu, saj samo s stabilnim sistemskim financiranjem lahko omogočimo dolgoročni razvoj raziskovalnih organizacij. Potrebno je opozoriti, da se v Levici zavzemamo za razvojni model, ki novih tehnologij ne bo prepustil roki dejansko tega zasebnega kapitala in korporacij. Obdržati in razvijati moramo demokratični nadzor nad vsemi učinki novih tehnologij, ki vključujejo vprašanja zasebnosti, avtonomije in človekovega dostojanstva. Tehnološko revolucijo moramo uporabiti za izboljšanje blaginje vseh ljudi in ne smemo dopustiti, da bi jo kapital oziroma da bi si jo kapital in zasebni interesi prisvojili ter uporabili za povečanje izkoriščanje delavk in delavcev, dobičkov in neenakosti. Če želimo dejansko razvitost mora država prevzeti vajeti nad slovenskim gospodarstvom in ga tako tudi ohranjati brez korupcije z močno pravno zaščito delavcev in spodbujanje dobrih praks. In dejansko ne pa s subvencioniranjem tistih podjetij, ki pod pretvezo zelenega prehoda in brez kakršnihkoli dejanskih rešitev ali obvez po tehnološko manj onesnaženih gospodarskih in kmetijskih panogah pridejo do teh subvencij. Takšna podjetja, ki si te subvencije zaslužijo oziroma bi bile tudi upravičene bi morale biti pod demokratično upravljanje države. In če bi bila trenutna vlada dejansko zavezana obljubam, ki jih v pričujočem predlog zakona propagira bi eksponentno povečala financiranje v razvoj in tehnologijo znotraj javnih institucij. Razviti pa bi morala tudi načrt za nacionalni tehnološki razvoj z jasnimi prioritetami in cilji, katere bi slovensko gospodarstvo nato nadgradilo v ličen in kvaliteten izdelek, digitalno ali kako drugače. Znanost bi tako spet postala gradnik slovenskega gospodarskega razvoja. S tem vladnim predlogom pa znanost nima prav veliko skupnega, saj pa še naprej komercializira znanje in ustvarja kulture patentov in trženje zasebnega interesa, a tokrat s tem zakonom današnjim subvencioniranega s strani države. Že sedaj namreč Slovenija postaja vir poceni in brez [[nerazumljivo]]delovne sile za potrebe tujega kapitala in postala bo kraj kamor bodo oziroma že lahko razvitejše države selijo umazano, nevarno ali drugače nezaželeno proizvodnjo, ki onesnažuje naravno okolje in vire, recimo, fracking. Nujno moramo opozoriti tudi na številne raziskovalke in raziskovalce, ki zaradi samega sistema živijo v eksistenčni in profesionalni negotovosti, saj skoraj nikoli ne vedo ali si bodo lahko zagotovili financiranje za nekaj naslednjih let, mesecev projektov. Ne morejo se tematsko včasih niti področno specializirati, ker morajo delati pač tisto, kar pač s tem ali onim projektom dobijo. S tem se fragmentirajo njihove specializacije in kariere. Proizvaja se plitko znanje in lažne strokovne avtoritete. Posebej ogroženo je temeljno raziskovanje, ker nima kontinuitete in je stihijsko poleg tega sistem ne zagotavlja identifikacije nikakršnih oziroma tudi nikakršnih nacionalnih raziskovalnih avtoritet. Žal pa vladni zakon oziroma predlog zakona tega procesa ne zaustavlja, ampak namenja ne le ogromne vsote denarja podjetjem, brez da bi opolnomočile delavce in jim zagotovila normalne pogoje za delo in normalne plače s katerimi bi lahko dejansko razvijali lokalno gospodarsko dejavnost. Tudi gospodarska rast sama po sebi teh temeljnih težav ne bo rešila, ker potrebujemo korenite družbene spremembe. Osrednje vodilo mora biti, da sama gospodarska rast ni cilj, temveč mora gospodarstvo biti namen kot sredstvo za zagotavljanje dobrega in izpolnjenega življenja delavk in delavcev in se pravi državljank in državljanov. Hvala.
Hvala tudi vam. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavil Andrej Černigoj. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo. Spoštovani državni sekretar, cenjeni zbor! Krščanski demokrati se zavedamo, da je trenutno največji izziv slovenskega gospodarstva skoncentriran na vprašanje produktivnosti. Slovenija kljub številnim dobrim rezultatom pri drugih kazalnikih pri vprašanju produktivnosti že dolgo, za približno petino, zaostaja za povprečjem Evropske unije, na kar nas vedno znova opozarja Urad Republike Slovenije za makroekonomske analize. Višjega standarda, višjih plač ter razvitosti na ravni držav kot sta denimo Avstrija in Nemčija, ne bo mogoče doseči drugače kot s povečanjem produktivnosti. Zato pa bo potreba ustvariti okolje v katerem bo lahko gospodarstvo ustvarilo večjo dodano vrednost. Predlog zakona s širjenjem spodbud na investicijo v raziskave in razvoj ter inovacije, zasleduje cilj povečanja produktivnosti kot glavnega izziva našega gospodarstva. Za zakonom želimo podjetjem omogočiti čim hitrejše in lažje prilagoditve zahtevanj za zeleni prehod ter preprečiti izgubljanje konkurenčnosti podjetju v primerjavi z drugimi državami. Zaradi navedenega so v predlogu predvidene spodbude za investicije v raziskave in razvoj ter inovacije tako podjetjem kot različnim oblikam povezovanja podjetij med seboj in z institucijami znanja. Med ključnimi spremembami, ki jih predlog zakona prinaša, sta aktivacija vseh možnosti za dodeljevanje državnih pomoči za raziskave, razvoj in inovacije ter širite definicije investicijam. Investicije bo tako mogoče izvesti tudi v raziskave, razvoj, inovacije, zato bodo upravičeni stroški tudi osebjem, amortizacija instrumentov in opreme, amortizacija stavb in zemljišč, pogodbene raziskave, patenti in denimo režijski stroški. Državne spodbude sicer niso sicer v skladu s programom Nove Slovenije – krščanski demokrati niso ključno orodje izboljšanje našega poslovnega okolja, kljub temu pa predlog zakona na tem področju pomeni dobrodošel premik v smeri cilja večje produktivnosti. Predlog naslavlja tudi spodbujanje zelenih investicij, ki jih krščanski demokrati opredeljujemo kot investicije, ki zasledujejo cilj ohranjanja stvarstva ter odgovornega gospodarjenja z naravnimi dobrinami. Prihodnost bo na strani držav, ki bodo znale ustvarjati okolje naklonjeno investicijam in bodo znatna javna in zasebna sredstva pravilno usmerjala v raziskave in razvoj. V Novi Sloveniji zato že dolgo poudarjamo pomen vlaganja v raziskave, razvoj inovacije, pravice porabe subvencije za investicije v raziskave in razvoj ter inovacije so v višini proračunskih aktih načrtovane v višini 25 milijonov evrov za leto 2022 in 25 milijonov evrov za leto 2023. Poudarjamo pa, da moramo javna sredstva ustrezno kombinirati z zasebnimi vlaganji. Pri tem se odpira vprašanje sistemskih spodbud za institucionalne vlagatelje, kar pa je že tema kakšnega drugega zakona. Predlagani zakon o spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju investicij bo v prihodnosti bolje naslavljal vprašanje produktivnosti, ker je to pogoj tudi za višje plače in višji standard, bomo v Poslanski skupini Nove Slovenije – krščanski demokrati predlog zakona soglasno podprli. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine SAB bo predstavil Marko Bandelli. Izvolite.
Spoštovani! Decembra smo v Državnem zboru na predlog Vlade sprejeli zakon, ki omogoča možnost koriščenja sredstev iz mehanizma za okrevanje in odpornost. Sprejeti zakon je omogočal spodbujanje investicij za trajni zeleni prehod in digitalno preobrazbo. Pri tem je pa Vlada spregledala, da mora omogočiti tudi investicije za vlaganje v raziskave, razvoj in inovacije. Ravno nove tehnologije so namreč tiste, ki bodo omogočile trajni zeleni prehod brez raziskav, pa le teh ne moremo ustvariti. V predlogu besedila novele Vlada navaja, da je bilo na podlagi raziskave Gospodarske zbornice Slovenije ugotovljeno, da podjetja ne nameravajo vlagati v razvoj, raziskave, inovacije, zato je treba takšna vlaganja spodbuditi z državno finančno pomočjo. Obenem ugotavljajo, da vodilne inovatorke Evropske unije v raziskovalno, inovacijsko dejavnost vlagajo trikrat več finančnih sredstev na prebivalca v primerjavi s Slovenijo. In kako je možno, da se je slovenska Vlada s tem seznanila šele danes, in da tega ni vedela že decembra glede na dejstvo, da so bili predstavniki Vlade zaradi predsedovanja Evropski uniji deležni vseh informacij, ki so jih prejemali tudi zaradi frekventnih srečanj v tujini. Za raziskavo domačega trga, ki ga je izvedla GZS, pa so prav tako razpolagali že od marca prejšnjega leta, zato se lahko upravičeno vprašamo, ali so vladni predstavniki številne službene poti izkoristili za dobrobit Slovenije ali zgolj zato, da so na račun davkoplačevalskega denarja sestankovali in potovali med drugim tudi na eksotične destinacije. Spomnimo na EXPO v Dubaju, ki je bil namenjen ravno predstavitvi inovativnosti in razvoju, ki države pelje k dejanski izvedbi prehoda na zeleno, trajnostno in digitalno. Zapoznela vladna novela prinaša aktivacijo vseh možnih dodeljevanja državnih pomoči za raziskave, razvoj in inovacije. Ob tem širi tudi definicijo investicije, zato na upravičene stroške investicij štejejo tudi stroški osebja, amortizacije instrumentov, opreme stavb in zemljišč, pogodbene raziskave, patenti in režijski stroški. Sredstva za investicije, ki so višje od pol milijona evrov, bo raziskovala, bo razpisovala javna agencija Spirit, medtem ko bo o investicijah, ki so višje od dveh milijonov, na podlagi neposrednih vlog odločalo Ministrstvo za gospodarstvo. V stranki SAB socialnih liberalcev se zavedamo, da brez močnega in trdnega gospodarstva ni socialne države, ni višjih plač in ni višjih pokojnin. Investicije so ena od gonilnih sil in najpomembnejših dejavnikov, ko govorimo o gospodarski rasti. Dolžnost države je na vse razpoložljive načine in z vsemi možnimi mehanizmi spodbujati investicije, toda to, kakšnim investicijam v določenem trenutku dajati prednost, se s časom spreminja. Nadejamo se, da bodo investicije, ki bodo deležne denarne spodbude, na podlagi pričujočega zakona vendarle ustrezno razdeljene, da bo produktivnost slovenskega gospodarstva na tej podlagi resnično dolgoročno okrepljena. V poslanski skupini SAB predlogu zakona ne bomo nasprotovali.
Hvala lepa. Stališča poslanske skupine Konkretno bo predstavil mag. Dušan Verbič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik, lep pozdrav, državni sekretar, poslanka in poslanci, tudi vam lep pozdrav. Danes odločamo o predlogu zakona o spodbujanju investicij, s katerim se želi s finančno pomočjo države spodbuditi visoko kapitalsko intenzivne, visoko produktivne, inovativne in v zeleni prehod usmerjene investicije podjetij ter s tem dolgoročno krepiti produktivnost slovenskega gospodarstva. Cilji so čim hitrejše in čim lažje prilagoditve podjetij zahtevam za digitalni prehod ter preprečiti izgubo konkurenčnosti, kar pa od podjetij zahteva razvoj novih znanj, inovacij in trajnostne naložbe v čiste tehnologije. Ukrepi v predlogu zakona, ki vsebinsko sledijo strateškim dokumentov za dvig produktivnosti, bodo prispevali k naslednjemu: doseganju višje dodane vrednosti produktov in storitev v slovenskem izvozu ter višjemu pozicioniranju slovenskih podjetij v globalnih verigah vrednosti, doseganju konkurenčnejših usmeritev podjetij na globalne trge, zagotavljanju delovnih mest z višjo dodano vrednostjo ter povečanju kakovosti le-teh, ustvarjanju pogojev za razvoj in zaposlovanje najboljših kadrov, dvigu dodane vrednosti na zaposlenega v celotnem slovenskem gospodarstvu, umestitvi Slovenije na globalni zemljevid kot razvojno in inovativno usmerjene države, nizko ogljičnemu krožnemu gospodarstvu, trajnostni rabi naravnih virov in ohranjanju zdravega naravnega okolja. Državne investicijske spodbude podjetjem za raziskave in razvoj ter inovacije bodo pomenile predvsem pomoč izvedbi takšnih naložb podjetij, ki bodo v določenem času po izvedbi investicije sposobno ustvariti višjo dodano vrednost na zaposlenega prek večjega donosa, odgovornega ravnanja z viri, tudi ob upoštevanju načel ponovne uporabe. S predlaganimi ukrepi država daje jasen signal, da bo finančno spodbujala le trajnostno in zeleno usmerjene visoko produktivne investicije v podjetjih ter s tem spremembo poslovnih modelov in procesov v bolj ambiciozne in okoljsko odgovorne. Slovensko gospodarstvo se še nikoli ni soočalo s tako izjemnimi zahtevami po transformaciji, kot je to danes. Podjetja se usmerjajo v razvoj sistemov in komponent, ki podpirajo prihod v električno mobilnost pospešeno digitalno transformacijo proizvodnih in poslovnih procesov ter zeleno poslovanje vse to pa zahteva dodatna vlaganja. Za preboj med države, ki predstavljajo vrhunsko razvojno in proizvodno okolje, ki privablja talente in investicije moramo, zato aktivno pristopiti k vzpostavitvi celovitega sistema dodeljevanja spodbud za izvedbo investicij. Razširjene možnosti za dodeljevanje investicijskih spodbud, ki se opredeljujejo z novelo zakona bodo tako pripomogle k nadaljnji krepitvi znanstveno raziskovalnega inovacijskega digitalnega in zelenega ekosistema, ki spodbuja medsebojno povezovanje ter vodi v skupna vlaganja delitev tveganj in bolj intenzivno mednarodno sodelovanje. V Poslanski skupini Konkretno bomo Predlog zakona skladno z zavedenim spremembah in dopolnitvah Zakona o spodbujanju investicij prav gotovo podprli.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališ poslanskih skupin. Amandmaji niso vloženi. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu z časovnim potekom seje zbora opravili v torek, 22. 2. 2022, v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 6. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH ZAKONA O ZDRAVSTVENI INŠPEKCIJI V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila Vlada. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku Vlade, mag. Francu Vindišarju, državnemu sekretarju na Ministrstvu za zdravje. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovana poslanka, spoštovani poslanci. Zdravstveni inšpektorat Republike Slovenije, ki je organ v sestavi ministrstva pristojnega za zdravje vodi glavni zdravstveni inšpektor. Za glavnega zdravstvenega inšpektorja se v skladu s trenutno veljavno zakonodajo imenuje zdravnik, ki je specialist s področja preventivne zdravstvene dejavnosti bodisi higiene, epidemiologije oziroma medicine dela, ki ima najmanj 11 let delovnih izkušenj. V spremembi Zakona o zdravstveni inšpekciji se predlaga črtanje 4. člena, ki določa pogoje za imenovanje glavnega zdravstvenega inšpektorja in sicer bodo glede imenovanja glavnega zdravstvenega inšpektorja od slej veljale določbe Zakona o inšpekcijskem nadzoru. V navedenem zakonu je določeno, da inšpekcijo vodi glavni inšpektor, ki predstavlja inšpektorat organizira in koordinira delo inšpektorjev ter v okviru svojih pooblastil odgovarja za zakonitost, kakovost in učinkovitost dela. Predlog ta predstavlja poenotenje pogojev za imenovanje glavnega inšpektorja z drugimi inšpektorati, ki v Republiki Sloveniji vršijo nadzor nad zakonitim izvajanjem predpisov v skladu s svojimi pristojnostmi. Poleg poenotenja pogojev za imenovanje predlagana sprememba je primerna tudi z vidika potrebe po širšem sistemskem poznavanju delovanja inšpekcijskih organov. v času epidemije nalezljive bolezni Covid-19 je Zdravstveni inšpektorat Republike Slovenije odigral ključno vlogo pri izvajanju nadzora nad vladnimi ukrepi za zajezitev navedene nalezljive bolezni. Poleg tega je za to nalogo prevzel koordinacijo ter pripravo skupnih poročil za Vlado Republike Slovenije. Zdravstveni inšpektorat pri svojem delu sodeluje z drugimi upravnimi organi in organizaciji, zdravstvenimi zavodi drugimi strokovnimi organizacijami ter drugimi javnimi zavodi zlasti s tistimi, ki delujejo na področju varovanja ljudi. Veljavni Zakon o zdravstveni inšpekciji za poimenovanje institucij, ki zagotavljata strokovno podporo pri izvajanju inšpekcijskega nadzora, uporablja zastarela poimenovanja. Zato želimo poimenovanja uskladiti s 23. členom Zakona o zdravstveni dejavnosti. Inštitut zavarovanje zdravje Republike Slovenije in območni zavodi za zdravstveno varstvo, se tako nadomeščajo z nacionalnim inštitutom za javno zdravje in nacionalnim laboratorijem za zdravje, okolje in hrano. S predlagano spremembo zakona se višina predpisanih glob, ki jih izrekajo zdravstveni inšpektorji, usklajuje z določbami Zakona o inšpekcijskem nadzoru. Na ta način bo zagotovljeno, da se bodo istovrstni prekrški kaznovali z enako višino globe. hkrati pa se s predlagano spremembo usklajuje tudi denarna valuta, v kateri so predpisane globe in sicer iz tolarjev se valuta spreminja v evre. Ker gre v obravnavanem predlogu zakona o spremembah Zakona o zdravstveni inšpekciji za manj zahtevne spremembe in dopolnitve zakona, predlagamo, da se novela sprejme po skrajšanem postopku. Sprememba Zakona o zdravstveni inšpekciji je nujna tudi z vidika, da po že skoraj enoletnem začasnem vodenju inšpektorata zagotovimo ustrezno vodenje, ki je ključno za uspešno in učinkovito delo zdravstvenega inšpektorata. Hvala lepa.
Hvala tudi vam. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za zdravstvo. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsedniku Janiju Möderndorferju. Izvolite.
Odbor za zdravstvo je na svoji 17. seji, 17. februarja 2022, obravnaval predlog zakona o spremembah Zakona o zdravstveni inšpekciji, ki ga je Državnemu zboru Republike Slovenije v obravnavo predložila Vlada Republike Slovenije. V poslovniškem roku, do 11. februarja 2022, amandmaji niso bili vloženi. Dopolnilno obrazložitev je v imenu predlagatelja podal državni sekretar na Ministrstvu za zdravje. Poudaril je, da je zdravstveni inšpektorat Republike Slovenije organ v sestavi Ministrstva za zdravje, ki ga vodi glavni zdravstveni inšpektor. V skladu s trenutno veljavno zakonodajo se za glavnega inšpektorja imenuje zdravnik, ki je specialist s področja preventivnih zdravstvenih dejavnosti in ima najmanj 11 let delovnih izkušenj. V spremembi Zakona o zdravstveni inšpekciji se predlaga črtanje 4. člena, ki določa pogoje za imenovanje glavnega zdravstvenega inšpektorja. In sicer, da bodo glede imenovanja glavnega zdravstvenega inšpektorja odslej veljale določbe zakonov o inšpekcijskem nadzoru. Predstavnica Zakonodajno-pravne službe je poudarila, da je Zakonodajno-pravna služba v pisnem mnenju, k predlogu zakona podala pripombe glede odstopov od ustavno določenega splošnega 15-dnevnega uveljavnega roka, ki pa v predlogu zakona ni bil obrazložen. Mnenje Državnega sveta pa je, da je Komisija za socialno varstvo, delo, zdravstvo in invalide v razpravi izpostavila črtanje prav 4. člena, sedaj veljavnega zakona, ki določa pogoje za imenovanje glavnega zdravstvenega inšpektorja. V razpravi je bil v zvezi s predlagano spremembo izražena skrb glede morebitnega negativnega vpliva na zagotavljanje dovolj visoke ravni strokovnega dela, predstojnika zdravstvenega inšpektorata, saj je smiselno, da bi navedene naloge lahko ustrezno opravljala zgolj oseba z izkušnjami in dobrim poznavanjem področja katerega nadzor je v pristojnosti tako pomembnega organa. Veljavna zakonodaja določa, da je za glavnega zdravstvenega inšpektorja lahko imenovana le oseba, ki ima ustrezne izkušnje in izobrazbo, torej zdravnik specialist s področja preventivnih zdravstvenih dejavnosti in ima najmanj 11 let delovnih izkušenj. V predlogu zakona, ki je bil v obravnavi, pa se je potrebno strokovne kompetence seveda temu primerno znižujejo. Kljub pomislekom, ki so bili izpostavljeni v razpravi je komisija predlog zakona seveda temu tudi izrekla podporo. V razpravi je bilo izpostavljeno, da je vlada v lanskem letu razrešila glavnega zdravstvenega inšpektorja in imenovala novega, pri tem pa predlagala spremembe Zakona o zdravstveni inšpekciji. Postavlja se vprašanje potrebnih znanj in strokovnih kompetenc, ki naj bi jih kandidati za tako pomembno delovno mesto izpolnjevali oziroma koga želi vlada imenovati na to mesto. odbor je v skladu s 128. členom Poslovnika Državnega zbora glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj in jih tudi sprejel.
Hvala lepa. Sledi predstavitev stališč poslanskih skupin. Stališča Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke bo predstavil Dušan Šiško. Izvolite.
Spoštovani vsi prisotni. Zakon določa poenotenje pogojev za imenovanje glavnega zdravstvenega inšpektorja. Predlog je dober, saj gre za uskladitev z ureditvijo imenovanj glavnih inšpektorjev, ki v skladu z Zakonom o inšpekcijskem nadzoru že veljajo v okviru ostalih inšpekcijskih služb v državi. Torej gre za poenotenje pogojev za zasedanje primerljivih delovnih mest v javni upravi. Zakaj je področje zdravstva spet ena izjema? Gre za enoten sistem javne uprave, zato naj bo pogoj enak za vse. Zdravstvo prevečkrat opozarja nase in želi odstop od poenotenih pravil. S takšnim pristopom ustvarja konflikte med samimi javnimi uslužbenci znotraj sistema javne uprave in povzroča nezadovoljstvo drugih delov javnega sektorja. Celotni javni sektor je pomemben in ne moremo konstantno dajati prednost zdravstvenem področju. Iz razloga, ker je zdravje med ljudmi visoko postavljena vrednota, se zaradi tega zdravnikom in ostalim zdravstvenim delavcem velikokrat popušča pri njihovih zahtevah. Seveda gre za specifiko dela, ampak specifično delo je tudi delo policista, inšpektorja, gasilca, vojaka, nenazadnje, če želite, tudi rudarskega inšpektorja. Vsak je pomemben člen v verigi, da lahko naš sistem deluje nemoteno in strokovno, zato je prav, da veljajo enotna pravila. Če se dotaknem še izobraževalnega sistema, tudi tam bi bilo treba poenotiti pogoje. Na vsako smer študija se lahko vpišejo izredni študentje, razen na študij medicine ne. Spet izjema, ki velja le za bodoče zdravnike. Zakaj? Če imamo lahko izredne študente na vseh drugih smereh, zakaj je potem izjema medicinska fakulteta? Tudi to bi bilo treba urediti oziroma poenostaviti. Govorim o vpisu v dodiplomski študij ne o kasnejšem prehajanju med fakultetami. S takšnim signalom se že v samem štartu študija daje prednost določenim študentom, saj veljajo za nekaj posebnega. Vsak študij bi moral biti dostopen komurkoli bodisi redni bodisi izredni študent. Naj kasneje profesorji naredijo svojo selekcijo. To, da pa se s pravili omejuje dostop do določenega študija, to pa je po našem mnenju in ni v skladu s sistemom, za katerega smo se odločili. Tudi s takšnimi spremembami bi lahko dolgoročno popravili manko zdravnikov.
Hvala lepa. Stališča Poslanske skupine Nepovezanih poslancev bo predstavila Janja Sluga. Izvolite.
V Poslanski skupini nepovezanih poslancev in poslanke predloga zakona ne bomo podprli. Res je, da se bodo s črtanjem 4. člena, ki določa pogoje za imenovanje glavnega zdravstvenega inšpektorja, pogoji glede imenovanja glavnega zdravstvenega inšpektorja poenotili s pogoji za imenovanje glavnega inšpektorja s pogoji, določenimi z Zakonom o inšpekcijskem nadzoru. A kljub temu opozarjamo, da ni nič narobe s tem, da veljavni zakon za glavnega inšpektorja postavlja višje pogoje kot sistemski zakon. Ocenjujemo, da je smiselno, da bi zdravstveni inšpektorat vodil posameznik ali posameznica z izkušnjami in dobrim poznavanjem področja oziroma stroke. Po trenutno veljavni zakonodaji je namreč za glavnega zdravstvenega inšpektorja lahko imenovana oseba, ki je zdravnik specialist s področja preventivnih zdravstvenih dejavnosti, kot so higiena, epidemiologija oziroma medicina dela in ima najmanj 11 let delovnih izkušenj. Ocenjujemo, da je namen predlagateljev za spremembo tega zakona vsekakor nekje drugje, torej precej daleč od navedb Vlade v pričujočem besedilu. Že več kot pol leta namreč spremljamo zaplete okrog imenovanja glavne zdravstvene inšpektorice. Vlada je v lanskem letu razrešila glavno zdravstveno inšpektorico in imenovala novo oziroma postavila vršilko dolžnosti, pri tem pa predlagala spremembe Zakona o zdravstveni inšpekciji. Minister za zdravje, Janez Poklukar je glavno zdravstveno inšpektorico Evo Kompan imenovan lanskega aprila, a je bilo to imenovanje nezakonito, kar je pokazal nadzor Inšpektorata za javni sektor, po tistem, ko je prejel prijavo zaradi nepravilnosti pri njenem imenovanju. Pri nadzoru so na inšpektoratu ugotovili, da Kompanova za to mesto ni imela prave izobrazbe in da minister ni izpeljal natečajnega postopka, pač pa je Kompanovo imenoval po svojem pooblastilu. Ta ni bila zdravnica, ni imela potrebnih izkušenj in jo je minister imenoval kar na zaupanje, kar je v državni upravi svoje vrste unikum, saj minister na zaupanje lahko imenuje zgolj člane svojega kabineta, preostali javni uslužbenci pa morajo biti izbrani na javnem natečaju. Kmalu za tem, ko je morala Kompanova mesto glavne inšpektorice zapustiti, je Vlada za vršilko dolžnosti glavne zdravstvene inšpektorice imenovala zdravnico epidemiologinjo na novogoriški enoti Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Omenjena je celo sama priznala, da sploh ne pozna ustroja in dela inšpektorata, sicer pa tudi ni imela stika z zaposlenimi, saj je takoj po imenovanju na Kompanovo prenesla vsa pooblastila predstojnika. Predstavljanje inšpektorata, koordiniranje nalog, vodenje, organiziranje in usmerjanje dela vodij območnih enot, podpisovanje vseh dokumentov, tudi finančnih. V bistvu zdravstveni inšpektorat danes vodi slamnata glavna inšpektorica oziroma vršilka dolžnosti. Slednje za to Vlado sicer ni nič nenavadnega, saj je bil aktualni minister za pravosodje v preteklosti serijski slamnati direktor gospodarskih družb, ki so jih kupovali brezdomci za en evro ali pa so se znašli v finančnih preiskava zaradi utaje davka in celo v kazenskih postopkih zaradi zlorab vodstvenega položaja in ponarejanja poslovnih listin. Kot veste, lahko vršilka dolžnosti vodi organ zgolj 6 mesecev. Vlada bi torej morala novo glavno inšpektorico imenovati do 22. januarja letos. Vlada z imenovanjem zamuja že skoraj 30 dni. Zakaj? Zato, ker čaka, da bo ta zakon sprejet in da bo na to mesto imenovala Kompanovo. Kar pomeni, da danes odločamo o zakonu, ki bi mu lahko na kratko rekli lex Kompan, saj je njegov glavni namen, da se pogoji za imenovanje na točno določen položaj v državni upravi prilagodijo pogojem, ki jih izpolnjuje točno določena oseba, za katero želi minister, da ta položaj zasede. Takšno politično kadrovanje v Sloveniji ni kaznivo koruptivno dejanje, tudi ne korupcija v ožjem pomenu besede, kot jo opredeljuje Zakon o integriteti in preprečevanju korupcije. A kljub vsemu menimo, da ta zakon [[znak za konec razprave]] predstavlja dejanje politične korupcije.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke bo predstavil Jožef Lenart. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim, še posebej gostom iz ministrstva. Vlada Republike Slovenije je v Državni zbor Republike Slovenije poslala Predlog sprememb Zakona o zdravstveni inšpekciji in predlagala, da se zaradi manj zahtevnih sprememb, zakon sprejme po skrajšanem postopku. Vlada s to novelo predlaga črtanje 4. člena obstoječega zakona, ki določa pogoje za imenovanje glavnega zdravstvenega inšpektorja, kar pomeni, da bodo v prihodnje v zvezi z imenovanjem glavnega zdravstvenega inšpektorja, ki je organ v sestavi ministrstva, pristojnega za zdravje, veljale določbe Zakona o inšpekcijskem nadzoru. S tem se zasleduje cilj poenotenja pogojev za zasedanje primerljivih delovnih mest v javni upravi. Usklajujejo se tudi ureditev glede institucij, ki zagotavljata strokovno podporo pri izvajanju inšpekcijskega nadzora, to sta Nacionalni inštitut za javno zdravje in Nacionalni laboratorij za zdravje, okolje in hrano. S predlagano spremembo ZZDRI se usklajuje tudi denarna valuta, v kateri so predpisane globe, in sicer se te predpišejo v evrih, njihova višina pa v skladu z Zakonom o inšpekcijskem nadzoru. V Slovenski demokratski stranki bomo predlog novele podprli.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Liste Marjana Šarca bo predstavil Jani Möderndorfer. Izvolite.
Pred nami je v bistvu še en korak te vlade, ki pravzaprav se je odločila, da bo do konca, do zadnjega dneva, do 24. aprila, kolikor bo še možnost imela dihati, če se bo uspelo in če se bo dolgo vlada sestavljala, bo to počela še kakšen mesec dni po tej vladi, namreč to pa je, da bo nastavljala svoje ljudi. Izključno samo svoje. Vse lepo in prav, ampak človek se mora vedno vprašati, ali to ima kakšne posledice. Seveda jih ima. Še posebej na najbolj občutljivih področjih, in to je na področju zdravstva. Zdravstvene inšpekcije, nadzora, ko v bistvu nadzoruješ tisto, česar se vsi pravzaprav bojijo. Kdo gre danes k zdravniku ali kdo gre danes v zdravstveno inštitucijo se v bistvu zagovarjat in prepirat in iskat svojo pravico. Nihče. Ker se vsi bojijo. Grejo k ljudem, ki jim bodo pomagali. Ne glede na to, koliko napak naredijo ali karkoli. Zato rabimo inšpektorja. Ko je epidemija, v teh dveh letih se je lepo pokazalo, rabimo strokovne ljudi, ki bodo obvladali, ki bodo znali. In kljub znanju je seveda prihajalo do različnih in napačnih interpretacij. Vlada si je to predstavljala po svoje, inšpekcija je videla nekaj drugega, da ne govorim o vseh ostalih akterjih. In zdaj ta vlada tega inšpektorja, ki bo vodil inšpektorat, ki je moral imeti 11 let delovnih izkušenj z različnih področij, zelo širokih področij, in ta pravila igre si ni izmislila politika, ampak jih je določila ta ista stroka, ki danes predlaga, da se preprosto poenoti in zmanjša na tiste roke, kot jih imajo ostali inšpektorji. Oprostite, delo inšpektorjev, vseh, pač ni enako. Ampak saj ne gre za stroko. Saj ne gre niti za, bom rekel, uveljavljanje standardov. Niti ne gre za to, da bojo popravljali tolarje v evre. Niti ne gre za to, da bojo urejali še ostale nazore, kar se tiče nacionalnega laboratorija in NIJZ-ja, gre samo izključno samo zaradi ene stvari. To je, da postavijo svojega človeka. Toliko brezsramni in toliko in pravzaprav niti ni jim več nerodno, da to počnejo. Seveda, če boste vprašalni vlado, tega ne bo odgovorila nikoli. Oni pač preberejo tisti tekst, ki jim ga napišejo, in pač potrpijo tistih pet, deset minut in gremo, in tako imenovana demokracija bo naredila svoje. Če bi to počela politika, bi še razumel, ampak da to počne stroka, v imenu stroke, no, to pa je mene strah. Ker tukaj ni več ovir. Ker potem se lahko zgodi karkoli. Zato v poslanski skupini LMŠ tako brezsramnega predloga ob vseh akcijah nezakonitega imenovanja glavne inšpektorice, ki se je zgodil, in samo dva tedna pred vložitvijo tega istega zakona se je razkrila afera, kako je bilo to imenovanje narejeno, in to od stroke, ne politike, ki pa sedi v politični obleki. Zato tega predloga tega zakona seveda v poslanski skupini LMŠ nikakor ne bomo sprejeli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine SD bo predstavil mag. Dejan Židan. Izvolite.
gospod podpredsednik, spoštovana poslanka, spoštovani poslanci, gospod državni sekretar s sodelavcem, vsi lepo pozdravljeni! Socialni demokrati zakona, ki je na kratko rečeno sumljiv, seveda ne moremo podpreti. Mi ne moremo podpreti zakona, ki skuša na nek način legalizirati stanje za nazaj, ko je bil pomemben organ, ki bi moral opraviti pomembno delo pri boljšemu obvladovanju COVID-19, na nek način obglavljen. Ne samo, da lansko leto so pristojni vladni inšpekcijski organi ugotovili, da je imenovanje neke bivše direktorice tega inšpektorat bilo nezakonito. A veste kaj so napisali? Bila je brez izkušenj in bila je brez formalno primerne izobrazbe. In kako je na to Vlada odreagirala? Imenovala je vršilko dolžnosti, ki pa je bila slamnata. Vršilka dolžnosti že naslednji dan podelila vsa pooblastila osebi, ki jo je inšpekcijski organ iste Vlade imenoval za neprimerno, neprimerna izobrazba, neprimerne izkušnje. In potem se čudite, zakaj ste tako neuspešni pri obvladovanju epidemije. Če ne bi bilo tega ozadja, bi bilo enostavno vprašanje. Kaj so tisti strokovni razlogi, da se kriteriji, ki jih je nekoč stroka določila za primerne, da vodi nekdo ta inšpekcijski organ, kaj so strokovni razlogi, da oseba jih več ne potrebuje izpolniti? Glede na ozadja, aferaška ozadja, pa tudi tega vprašanja več ni. Gre samo za plehki poizkus nečesa, da se uredi preden bo te Vlade konec, ampak tudi na ta način je umazanijo nemogoče oprati. Zato seveda SD tovrstnih aktivnosti ne podpiramo. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Na vrsti je Poslanska skupina Levica, vendar vidim, da ni nobenega v dvorani. Stališče poslanske skupine Nove Slovenije – krščanski demokrati bo predstavila Iva Dimic. Izvolite.
Spoštovani predsedujoči, podpredsednik, spoštovani državni sekretar, kolegice in kolegi! V Novi Sloveniji bomo Zakon o spremembah Zakona o zdravstveni inšpekciji, ki odpravlja posebno ureditev, ki je veljala za imenovanje glavnega zdravstvenega inšpektorja in sicer pogoj specializacije s področja preventivnih zdravstvenih dejavnosti in najmanj enajst let delovnih izkušenj podprli. Odslej bo veljala splošna ureditev kot je določena z Zakonom o inšpekcijskem nadzoru in velja za druge podobne organe. Dosedanjo ureditev se tako nadomešča s pogoji določenimi v točki B2 pod prilogo 2, kot ste si lahko vsi pogledali, in to je uradniški položaj uredbe o notranji organizaciji, sistematizaciji delovnih mest in nazivih v organih javne uprave in v pravosodnih organih. Ti določajo, da lahko delo na položaju predstojnik organa v sestavi iz več kot 50 delovnimi mesti opravlja kdor ima drugo stopnjo naziva, pogoj za to je univerzitetna ali visoka strokovna izobrazba s specializacijo oziroma magisterijem druge stopnje ter sedem let delovnih izkušenj. Ureditev glede institucij, ki zagotavljata strokovno podporo pri izvajanju inšpekcijskega nadzora se usklajuje torej z Zakonom o zdravstveni dejavnosti, zato se Inštitut za varovanje zdravja Republike Slovenije in območni zavodi za zdravstveno varstvo nadomeščajo z nacionalnimi inštitutom za javno zdravje in Nacionalnim laboratorijem za zdravje, okolje in hrano. Danes omenjene globe se namesto v tolarjih, kljub že več kot 20 let skoraj imamo evre, določajo v evrih, njihova višina pa se usklajuje z zakonom o inšpekcijskem nadzoru tako da se istovrstni prekrški kaznujejo z enako višino globe. Poslanci Nove Slovenije bomo predlog zakona podprli.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Vojko Starović. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem prisotnim! Zakon o inšpekcijskem nadzoru določa pogoje za imenovanje na mesto inšpektorja, pri čemer se sklicuje na pogoje določene v zakonu, ki ureja sistem javnih uslužbencev in predpise, ki urejajo notranjo organizacijo in sistemizacijo v organih državne uprave. Veljavni zakon o zdravstveni inšpekciji pa določa še posebne pogoje za imenovanje glavnega zdravstvenega inšpektorja, ki mora biti zdravnik. S predlagano spremembo Vlada želi črtati določilo zakona o zdravstveni inšpekciji, po katerem se na mesto glavnega zdravstvenega inšpektorja imenuje zdravnik specialist v preventivni zdravstveni dejavnosti, ki ima vsaj 11 let delovnih izkušenj. Kako je do te ideje sploh prišlo? Minister za zdravje Janez Poklukar je sredni preteklega leta za glavno inšpektorico na Zdravstvenem inšpektoratu postavil osebo, a je bilo imenovanje zaradi neizpolnjevanja omenjenih pogojev nezakonito. Nato je na to mesto kot v.d. glavne inšpektorica prišla druga oseba, a ima prva oseba po poročanju medijev še vedno vsa vodstvena pooblastila. Predstavnik sindikata državnih organov je povedal, da ta oseba de facto opravlja naloge kakor da vodi zdravstveni inšpektorat, saj tudi hodi po območnih enotah, ugotavlja, kritizira, ukazuje. Vlada se torej zopet raje kot s težavami v zdravstvu ukvarja s kadrovanjem naših prav na vsa področja, na vsa mesta. V SAB smo ob imenovanju ministra Poklukarja izrazili velike upe, upe, da bo naše zdravstvo popeljal na pot dostopnosti, kakovosti in zdravstvene blaginje. A trenutna situacija v zdravstvu je še slabša, zlasti v dostopnosti do zdravstvenih storitev, ki je ena od kritičnih točk našega zdravstvenega sistema. Od ministra smo pričakovali bistveno več kot pa le sledenje nepotističnim praksam te vlade in prilagajanje zakonodaje z namenom, da bi upravičili nezakonito imenovanje kadrov, tudi glavne zdravstvene inšpektorice. Spremljanje kakovosti zdravstvene obravnave je izrednega pomena in ob vseh pritiskih nadaljevanje zdravstvenega sistema si enostavno ne moremo dovoliti, da nadzor nad tem prevzame oseba brez izkušenj v zdravstvu brez ustrezne izobrazbe. Politizacija zdravstva, zlasti na račun kakovosti je nedopustna. Zdravje vsakega posameznika je za SAB na prvem mestu, zato moramo stremeti k učinkovitim rešitvam, ki bodo zdravnikom in zdravstvenim delavcem prinesle ustrezno organizacijsko, kadrovsko in plačno politiko. Državljankam in državljanom pa učinkovito javno zdravstvo dostopno vsem pod enakimi pogoji, brez dolgih čakalnih dob. Vašega predloga poslanci SAB nikakor ne bomo podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Branko Simonovič. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav vsem prisotnim! Predlog zakona o spremembah Zakona o zdravstveni inšpekciji se danes obravnava po skrajšanem postopku, saj uvaja zgolj manjše spremembe in sicer se iz veljavnega besedila črta 4. člen. Ta člen sedaj določa pogoje za imenovanje glavnega zdravstvenega inšpektorja. Po črtanju tega določila bodo v prihodnje v zvezi z imenovanjem glavnega zdravstvenega inšpektorja aktualne določbe Zakona o inšpekcijskem nadzoru, ki velja tudi za druge podobne organe. V skladu z Zakonom o inšpekcijskem nadzoru, inšpekcijo vodi glavna inšpektorica oziroma glavni inšpektor, ki predstavlja inšpektorat. Organizira in koordinira delo inšpektorjev, ter v okviru svojih pooblastil odgovarja za zakonitost, kakovost in učinkovitost dela inšpekcije. Zdravstveni inšpektorat pri svojem delu sodeluje z drugimi upravnimi organi in organizacijami, zdravstvenimi zavodi, drugimi strokovnimi organizacijami in drugimi javnimi zavodi, zlasti s tistimi, ki delujejo na področju varovanja zdravja ljudi. Z namenom uskladitve poimenovanja institucij, ki zdravstvenemu inšpektoratu zagotavlja strokovno podporo pri izvajanju inšpekcijskega nadzora, s poimenovanji iz 23. člena Zakona o zdravstveni dejavnosti, predlog zakona uvaja spremembo dosedanje uvedbe inštituta zavarovanje zdravja Republike Slovenije, v navedbo Nacionalni inštitut za javnost zdravje. Navedba območnih zavodov za zdravstveno varstvo pa se nadomesti z navedbo nacionalni laboratorij za zdravje, okolje in hrano. Predlaga se še popravek denarne valute, s katero so predpisane globe. Te bodo po novem navedene v evrih, do sedaj so bile namreč še vedno navedene v tolarjih, saj je bila zadnja novela zakona sprejeta v letu 2006, torej tik pred uvedbo nove valute v Sloveniji. V Poslanski skupini DeSUS se s predlaganimi rešitvami strinjamo in bomo zakon podprli. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker matično delovno telo k predlogu zakona ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji h končni določbi niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 7. TOČKO DNEVNEGA REDA – DRUGA OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O POKOJNINSKEM IN INVALIDSKEM ZAVAROVANJU V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila skupina 38 poslank in poslancev, s prvo podpisanim Jožefom Horvatom. Za dopolnilno obrazložitev predloga zakona dajem besedo predstavniku predlagatelja, Jožefu Horvatu. Izvolite.
Spoštovani gospod, podpredsednik Državnega zbora, najlepša hvala. Spoštovana državna sekretarka, gospa Mateja Ribic s sodelavcem, drage kolegice in kolegi. Pred nami je najbrž zadnja novela Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, v tem sklicu Državnega zbora. Novelo smo pripravili v Poslanski skupini Nova Slovenija-Krščanski demokrati, v skladu s koalicijskim protokolom, potem uskladili besedilo še s poslanci SDS in Konkretno, prisluhnili pa smo tudi poslancem Poslanske skupine DeSUS. Kakšne so poglavitne rešitve? Predlog prinaša rešitve za kar šest skupin prejemnikov pokojnin in nadomestil iz invalidskega zavarovanja. Prvič, očetje, ki želijo uveljaviti dodatni odmerni odstotek zaradi skrbi za otroke. Starši oziroma eden od staršev, ki je v času aktivne dobe skrbel za enega ali več rojenih oziroma posvojenih otrok in zato prejemal nadomestila iz naslova starševstva, lahko ob upokojitvi uveljavi dodatni odmerni odstotek. V praksi se pojavljajo primeri, ko ženska ne izpolnjuje pogojev za pridobitev pravice do predčasne starostne ali invalidske pokojnine, moški pa te pravice po veljavnem zakonu ne more uveljaviti, ker ni prejemal nadomestila iz naslova starševstva, saj je za otroka skrbela mati. Rešitev, kakšna je rešitev? Predlog omogoča moškemu, da ob izpolnitvi pogojev za pridobitev predčasne starostne ali invalidske pokojnine uveljavi dodatni odmerni odstotek zaradi skrbi za otroke, če ženska ne izpolnjuje pogojev za pridobitev predčasne starostne ali invalidske pokojnine in s tem soglaša, poudarjam soglaša, kar razumemo kot posebno varovalko. Druga skupina, prejemnikih vdovskih in družinskih pokojnin, ki so pravico pridobili po umrlem kmečkem zavarovancu za ožji obseg pravic pred 1.1. 2021. Kakšna je rešitev? Predlog omogoča novo odmero vdovskih, dela vdovskih in družinskih pokojnin uživalcem, ki jim je bila pred 1. 1. 2021 odmerjena pravica do pokojnine po kmečkem zavarovancu za ožji obseg pravic, ki bi bil v skladu z ZPIZ-2h upravičen do višje pokojnine, če nebi umrl. Uživalci morajo sami vložiti vlogo za novo odmero pri Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Če to storijo v šestih mesecih od začetka uporabe tega zakona, jim nova odmera pripada od začetka uporabe tega zakona sicer pa od prvega dne naslednjega meseca po vložitvi zahteve. Tretja skupina, prejemniki vdovskih in družinskih pokojnin ter nadomestil iz invalidskega zavarovanja, ki so te pravice pridobili pred 1. majem 2021. Rešitev? Po predlogu se zato po uradni dolžnosti na novo odmerijo vdovske in družinske pokojnine ter nadomestila iz invalidskega zavarovanja ob upoštevanju višjih zneskov, nižje predčasne starostne in invalidske pokojnine iz ZPIZ-2i. Četrta skupina, kmečki zavarovanci, pretežno zavarovani za ožji obseg pravic, ki so dosegli polno pokojninsko dobo. Rešitev? S predlogom se določa nova višina najnižje pokojnine za kmečke zavarovance za ožji obseg pravic s polno pokojninsko dobo, in sicer v enaki višini kot je določena najnižja invalidska pokojnina (41 % najnižje pokojninske osnove, trenutno 388 evrov), ki se bo pozneje usklajevala na enak način kot pokojnine. Uživalci morajo sami vložiti vlogo za novo odmero pri Zavodu za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Če to storijo v šestih mesecih od začetka uporabe zakona, jim nova odmera pripada od začetka uporabe tega zakona, sicer pa od prvega dne naslednjega meseca po vložitvi zahteve. Peta skupina, prejemniki invalidnin. Uvedba rednega usklajevanja. Invalidnine so zelo nizke, saj se ne usklajujejo redno tako kot se na primer pokojnina in drugi prejemki. Od leta 2013 so se samo enkrat izredno uskladile, in sicer [[znak za konec razprave]] v letu 2019. Šesta skupina, uživalci pokojnin in prejemniki nadomestil iz invalidskega zavarovanja, sofinanciranje rekreativnih, športnih in kulturnih dejavnosti v okviru organizacij. Vzpostavlja se zakonska pravna podlaga za sofinanciranje promocije in izvedbe rekreativnih in športnih in kulturnih dejavnosti uživalcev pokojnin in nadomestil iz [[znak za konec razprave]] invalidskega zavarovanja v okviru invalidskih in upokojenskih organizacij. Kolegice in kolegi, finančni učinki tega zakona so približno 20 milijonov evrov, se pravi vsako leto 20 milijonov evrov. To je v bistvu znesek, s katerim na nek način želimo popraviti krivice. Nismo pa enostavno zmožni, da bi vse krivice, ki so se dogajale skozi daljše obdobje, popravili. Priporočam se za podporo in zahvaljujem vsem, ki so zakon na odboru podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide. Za predstavitev poročila odbora dajem besedo podpredsednici Tadeji Šuštar Zalar. Izvolite.
Hvala za besedo. Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide je na 72. nujni seji obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki ga je Državnemu zboru v obravnavo po skrajšanem postopku predložila skupina poslank in poslancev, s prvopodpisanim Jožefom Horvatom. Kolegij predsednika Državnega zbora je postopek potrdil. Odboru je bilo posredovano gradivo, objavljeno na spletnih straneh Državnega zbora. Pri delu odbora so sodelovali predstavnik predlagatelja Jožef Horvat, državna sekretarka na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Mateja Ribič, predstavnica Zakonodajno-pravne službe, predstavnik Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje in Kmetijsko-gozdarske zbornice Slovenije. Predstavnik predlagatelja je predstavil predlog zakona, predstavnica Vlade pa mnenje Vlade. Odboru je bilo posredovano mnenje Zakonodajno-pravne službe, ki je predlog zakona proučila z vidika njegove skladnosti z Ustavo, pravnim sistemom iz zakonodajno tehničnega vidika. Njena predstavnica je v uvodu med drugim opozorila, da želijo predlagatelji s predlogom zakona novelirati ZPIZ-2 s šestimi samostojnimi, medsebojno nepovezanimi sklopi, ki vsebujejo različno materijo. Zaradi tega vzpostavljen sistem pokojninskega in invalidskega zavarovanja postaja nejasen, nerazumljiv in nepregleden, s čimer se krni načelo pravne predvidljivosti in pravne varnosti. Opozorila je, da predlagane rešitve niso skladne z osnovnimi koncepti ZPIZ-2, kar prav tako pomeni poseg v načelo pravne države ter pojasnila, da nekatere predlagane rešitve, predvsem poglavje prehodnih odločb, odpirajo vprašanje skladnosti s splošnim načelom enakosti pred zakonom. V nadaljevanju je podala še pripombe k posameznim členom predloga zakona in k vloženim amandmajem, kjer je opozorila, da mnenju ZPS sledijo le v manjši meri, pa še to se v njih upoštevajo le pripombe redakcijske narave. Posebno pozornost je namenila amandmaju za nov 3.a člen, pri katerem je opozorila, da ni vložen v skladu s Poslovnikom Državnega zbora, pri čemer je njegov peti odstavek tudi retroaktiven ter na amandma k 6. členu, kjer je opozorila na neenakost med kmeti, saj so ti že v veljavnem sistemu v privilegiranem položaju. V razpravi so nekateri članice in člani odbora menili, da so pokojnine v Sloveniji prenizke, tako da se z marsikatero ne da preživeti. Pojasnili so, da je [[?]] OECD začel opozarjati Slovenijo, kako nujna je reforma, da bo pokojninska blagajna vzdržna tudi na dolgi rok. Med seznamom poročil so predlagali tudi, naj se poenostavijo pravila, saj je sistem prezapleten, da bi ga lahko ljudje razumeli. Pozdravili so tudi dvig višine zagotovljene pokojnine za osebe, ki so pretežni del svoje zavarovalne dobe, dopolnilne [[?]] v ožjem obsegu, s čimer se ohranja razmerja med prejemniki pokojnin, glede na obseg njihovega ter ureditev pravice do dodatnega odmernega odstotka za moškega, v kolikor ženska ne izpolnjuje pogojev za pridobitev pravice do predčasne starostne ali invalidske pokojnine, ob pogoju soglasja ženske. Razprava je potekala tudi o 3. členu predloga zakona, ki vzpostavlja podlago za izvedbo javnega razpisa za sofinanciranje sredstev za rekreativne in kulturne dejavnosti, ki jih organizirajo reprezentativne invalidske organizacije za delovne invalide ter zveze in organizacije, organizirane na ravni države, ki zastopajo interese upokojencev in uživalcev pokojnin. V zvezi s tem je generalni direktor Zavoda za invalidsko in pokojninsko zavarovanje pojasnil, da je financiranje odvisno od finančnega načrta ZPIZ-a, ki pa ga [[znak za konec razprave]] Državni zbor ne sprejema. Svoje stališče je predstavil tudi predsednik Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije, ki predlog zakona podira. Odbor je sprejel amandmaje Poslanskih skupin koalicije in vse člene, na podlagi tega je pripravljen dopolnjen predlog. Na podlagi drugega odstavka 153. člena Poslovnika Državnega zbora, je odbor sprejel še naslednji sklep: »Odbor za delo, družino, socialne zadeve in invalide [[znak za konec razprave]] predlaga Državnemu zboru, da Zakonodajno-pravna služba pripravi uradno prečiščeno besedilo Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju.« Hvala.
Hvala lepa. Obrazložitev mnenja vlade bo predstavila državna sekretarka Mateja Ribič. Izvolite.
Predsedujoči, hvala za besedo. Spoštovane poslanke in poslanci. Pred vami je predlog zakona, ki vzpostavlja rešitve za več skupin zavarovancev oziroma upravičencev do pokojnine ter ureja zakonsko podlago za namenjanje sredstev za rekreativne, športne, kulturne dejavnosti uživalcev pokojnin in delovnih invalidov. Vlada Republike Slovenije predlogu zakona ne nasprotuje, saj zagovarja zasledovanje pravičnosti pri obravnavi vseh deležnikov sistema pokojninskega in invalidskega zavarovanja. Med predlaganimi rešitvami se ureja pravica do dodatnega odmernega odstotka za moškega, v kolikor ženska ni uveljavila pravice do predčasne, starostne ali invalidske pokojnine ob pogoju soglasja ženske. Vlada Republike Slovenije meni, da je takšna rešitev smotrna in sledi navedbam v obrazložitvi ter tako dopušča možnost uveljavljanja dodatnega odmernega odstotka za moškega, ko ženska ne izpolnjuje pogojev, niti ko še ni uveljavila pravice do predčasne, starostne ali invalidske pokojnine. S tem se v praksi vzpostavlja osnovni namen pravice, da se z dodatnim odmernim odstotkom kompenzira pomanjkanje možnosti za povišanje pokojnine v času aktivne dobe enemu od staršev ter možnost koriščenja variant pri obeh starših, ki bo dopustila najugodnejšo rešitev. Glede predloga vzpostavitve enakosti pravic za uživalce vdovskih in družinskih pokojnin v razmerju do starostnih, predčasnih, demnih [[?]] in invalidskih pokojnin Vlada Republike Slovenije ugotavlja, da je tudi vdovsko oziroma družinsko pokojnino, ki je bila odmerjena od pokojnine, na katero je vplival ožji obseg zavarovanja po 11. členu ZPIZ 83 v luči zagotavljanja pravičnejše odmere potrebno obravnavati enako, kljub temu da gre za izvedeno pravico. S tem se priznanje do nove odmere pokojnine zagotavlja tudi upravičencu do vdovske oziroma družinske pokojnine, izvedene po pokojnini umrlega. Vlada Republike Slovenije se tudi strinja, da je mogoče zagotoviti ustrezno enakost s predlogom o zagotovitvi izvedbe nove odmere vdovskih in družinskih pokojnin ter nadomestil iz invalidskega zavarovanja, ki je za upravičence do predčasne, starostne ali invalidske pokojnine zagotovljena na podlagi 39. člena ZPIZ 2. Na podlagi določb predloga zakona se bo lahko posameznikom, ki so opravljali kmetijsko dejavnost in so dopolnili pokojninsko dobo v enaki višini, kot je predpisana višina pokojninske dobe brez dokupa za pridobitev pravice do starostne pokojnine pri nižji starosti, pretežni del zavarovalne dobe pa so bili zavarovani za ožji obseg pravic, pokojnina odmerila na novo in se izplačevala najmanj v znesku, ki je enak znesku najnižje invalidske pokojnine. Od tega zneska se bo določila tudi podlaga za novo odmero vdovskih in družinskih pokojnin, izvedenih iz pokojnin posameznikov. Gre za ukrep, ki bo omogočil izboljšanje socialnega položaja posameznikov tudi v razmerju do pravic iz naslova socialnega varstva. Z vzpostavitvijo zakonske pravne podlage za sofinanciranje, promocije in izvedbe rekreativnih, športnih in kulturnih dejavnosti uživalcev pokojnin in delovnih invalidov se zagotavlja ustrezna pravna podlaga za izplačevanje sredstev, na osnovi katere bo javni razpis za dodelitev sredstev ponovno lahko izvajal Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje, in sicer v skladu s finančnim načrtom in splošnimi akti. Predlog zakona je bil dne 17. 2. 2022 obravnavan na pristojnem odboru v Državnem zboru, na katerem so bili sprejeti vsi vloženi amandmaji koalicijskih poslancev v prvotnem besedilu. Z njimi se med drugim ureja način rednega usklajevanja invalidnin, ki se niso usklajevale že vse od decembra 2012 z izjemo edine izredne uskladitve iz januarja 2019 ter način odmere sorazmernega dela invalidnine, črtata pa se tudi dva člena prvotnega predloga, ki sta s sprejemom ZPIZ-2K v septembru 2021 postala brezpredmetna. Naj na koncu poudarim, da Vlada Republike Slovenije tudi amandmajem ne nasprotuje [[znak za konec razprave]] , saj se z njimi zagotavlja višja socialna varnost izpostavljenim kategorijam. Hvala.
Hvala lepa. Hvala lepa. Na vrsti je predstavitev stališč poslanskih skupin. Jurij Lep bo predstavil stališče Poslanske skupine Nepovezanih poslancev. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Državna sekretarka z ekipo, kolegice in kolegi, lep dober večer! Pred desetimi leti je bila sprejeta zadnja temeljitejša reforma pokojninskega sistema v naši državi. Od takrat naprej smo bili deležni sicer številnih a parcialnih dopolnjevanj in sprememb obstoječega sistema, a največkrat brez resnejšega premisleka o tem, da je vzdržnost in stabilnost pokojninske blagajne tek na dolge proge, ter nepremišljeni in lahko ti posegi lahko to vzdržnost razrahljajo, če ne celo ogrozijo. Tako smo bili v zadnjih desetih letih v temeljni pokojninski zakon vnašali predvsem socialne korektive za najbolj ogrožene skupine upokojencev. Nekatere od teh sprememb, predvsem dvig najnižjih pokojnin so bile nujne in prav je, da je do njih prišlo. A vsi skupaj moramo za našo skupno prihodnost premisliti kako se bomo lotevali prihodnjih sprememb, saj prevladuje občutek, da si trenutna politična garnitura ne upa resneje poseči v sistem, ki je v vse večjih težavah. Zato bo morala naslednja Vlada nujno reaktivirati vsaj srednjeročno stabilnost pokojninskega sistema. V Poslanski skupini Nepovezanih poslancev spremembam in dopolnitvah, ki so danes pred nami, ne bomo nasprotovali, jih bomo podprli, odgovorno pa je, da opozorimo na nekaj objektivnih dejstev povezanih s pokojninskim sistemom, ki bodo bremenili našo prihodnost in predvsem prihodnost bodočih upokojenk in upokojencev. Pogled bo prav kmalu moral seči dlje kot le do naslednjih volitev. Številne mednarodne in tudi domače organizacije kot so OECD in UMAR, nas v svojih ugotovitvah opozarjajo, da je materialni položaj starejših pri nas v primerjavi z zaposlenimi slabši kot v povprečju EU. Ob upokojitvi se dohodkovni položaj posameznika poslabša in zato so bile nekatere socialne korekcije pokojninskega sistema v zadnjih letih potrebne, ključno z novelo, ki jo sprejemamo danes. UMAR istočasno ugotavlja, da so najnižje pokojnine predvsem posledica krajše pokojninske dobe. Naslednja ugotovitev je, da se pokojninska doba mlajših zavarovancev od 50 let krajša, zaradi česar bodo imeli posamezniki ob izpolnitvi starostnega pogoja krajšo pokojninsko dobo in posledično nižjo pokojnino. Za Slovenijo je pomembno, da bi zaradi zagotavljanja dolgoročne finančne vzdržnosti čim prej začela izvajati celovitejšo pokojninsko reformo. In dejstvo je, da parcialni posegi v pokojninsko zakonodajo niso vključili parametne vzdržnosti. Prej ko bo država pripravljena na celovitejšo prilagojeni demografski sliki, bolj bo ta reforma postopna in manj bo boleča. Predvsem pa imamo izgleda kar velik problem, če ne bo temeljitejšega posega v sistem, se bodo v projekcije OECD javni izdatki za pokojnine zaradi hitrega staranja in nizke upokojitvene starosti v prihodnjih desetletjih skokovito povečali. Ljudi moramo spodbuditi, da bodo delali dlje in pripraviti takšno reformo, da bo sistem prinašal vzdržen in bo hkrati omogočal dostojni življenjski standard. Komur je mar do dostojne pokojnine, mu je mar tudi za stabilnost in vzdržnost pokojninskega sistema. In že danes moramo govoriti o tem kakšno naj bo razmerje med ekonomsko in solidarnostno funkcijo pokojnin. Zato smo v poslanski skupini Nepovezanih poslancev skromni s trkanjem po prsih komu vse z današnjimi predhodnimi opravki pokojninskega zakona izboljšujemo položaj, ker nas pravo delo v prihodnje še čaka, in ker odgovorna in vizionarska oblast misli tudi na prihodnje generacije upokojencev, dejstvo je namreč znano, kdor se bo upokojeval čez 20 let, bo iz sedanje blagajne ob nespremenjenem stanju oziroma z zgolj parcialnimi socialnimi korektivi dobil premalo za preživetje, če ne bodo uvedene bistvene spremembe. Zato je pomembno, da se lotimo dela čim prej. Hvala lepa.
Hvala lepa. Marijan Pojbič bo predstavil stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite.
Spoštovani! V Poslanski skupini SDS se vse skozi zavzemamo za najbolj ranljive skupine v naši družbi. Še posebej za skupino upokojencev z zelo nizkimi pokojninami in tistimi, ki so jim bile v preteklosti na tak ali drugačen način kratene pravice do prejemanja pokojnine v znesku, ki mu omogoča dostojno preživetje. Kljub sem prizadevanjem za izboljšanje statusa prav vseh skupin upokojencev, se je treba zavedati, da je kar nekaj pokojnin ob izpolnjenih 40. letih delovne dobe in izpolnjenih vseh ostalih upokojitvenih pogojih še vedno prenizkih. V tej Vladi in v koaliciji se resno zelo trudimo, da bi pokojninski sistem in s tem položaj teh ljudi, kar se da izboljšali. Dodatno še kot socialna država s socialnimi kolektivi pomagamo tistim z najnižjimi pokojninami, vendar pri tem ne smemo pozabiti, da pokojnina ni socialni prejemek temveč denar, ki so ga upokojenci sami zaslužili s svojim minulim delom v različnih oblikah, zato si vse te skupine upokojencev zaslužijo, da je njihovo minulo delo ustrezno priznano in tudi ustrezno ovrednoteno. Ta Vlada nenehno dela na izboljšavah statusa upokojencev, kjerkoli se v pokojninskem sistem pokažejo neenakosti in anomalije. S tem namenom smo v Slovenski demokratski stranki sopodpisniki Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju [[nerazumljivo]], s katerim nagovarjamo oziroma izboljšujemo status in popravljamo krivice naslednjim ranljivim skupinam. Prvič. Ureditev položaja zavarovancem, ki so bili prostovoljno vključeni v obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje že po predhodni veljavni zakonodaji in so s tem nadaljevali tudi po sprejetju ZPIZ-2 do prve prekinitve zavarovanja in pod pogojem, da so bili plačani prispevki. Drugič. Ureditev pravice do dodatnega odmernega odstotka za moškega, če ženska ne izpolnjuje pogojev za pridobitev pravice do predčasne starostne ali invalidske pokojnine pod pogojem soglasja ženske. Tretjič. Izenačitev pravic za prejemnike vdovskih in družinskih pokojnin. Četrtič. Nova odmera vdovskih in družinskih pokojnin ter nadomestilo iz invalidskega zavarovanja. Petič. Nova odmera najnižjih pokojnin za zavarovance, ki so opravljali kmetijsko dejavnost in so dopolnili polno pokojninsko dobo. Šestič. Vzpostavitev zakonske pravne podlage za sofinanciranje promocije in izvedbe rekreativnih, športnih in kulturnih dejavnosti upokojencem in uživalcem pokojnin. V Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke smo prepričani, da prelagani zakon naslavlja aktualne probleme zgoraj navedenih skupin in jih tudi ustrezno rešuje. Posebej se zavedamo, da so besede premalo, da ljudje od tega ne morejo živeti in da ni dovolj, da njihovim težavam samo prisluhnemo temveč jih je potrebno reševati. Ta Vlada in koalicija delata prav to in tudi s tem zakonom dokazujeta kako je potrebno reševati stiske in storjene krivice prej nekaterih posameznikov pa naj gre za kmečke pokojnine, vdovske ali invalidske pokojnine oziroma starostne upokojitve na sploh. Opozoriti je treba, da z zakonom rešujemo tudi krivice, ki so bile storjene kmečkim upokojencem. Ta zakonski predlog podpira tudi Kmetijsko gozdarska zbornica Slovenije, ki si že vrsto let prizadeva za primerno ureditev višine najnižjih pokojnin oseb, ki so bile pretežni del svoje zavarovane dobe zavarovane za ožji obseg in so dopolnile pokojninsko dobo v enaki višini kot je predpisana pokojninska doba brez dokupa za pridobitev pravice do starostne pokojnine pri najnižji starosti. V Kmetijsko gozdarski zbornico menijo, da je predlagana rešitev ustrezna in hkrati pravična, saj ohranja razmerje med prejemniki pokojnin glede na obseg njihovega zavarovanja. Glede na vse navedeno želim ponovno poudariti, da v Poslanski skupini Slovenske demokratske stranke ta predlog zakona z veseljem tudi podprli.
Hvala lepa. Andreja Zabret bo predstavila stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca. Izvolite.
Hvala, predsedujoči. Predstavnika Vlade, kolegice in kolegi. Danes bomo odločali o Noveli Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, s katero bi popravili določene anomalije v pokojninskem sistemu in izboljšali položaj za nekatere skupine že upokojenih ali bodočih upokojencev. Gre za trinajsti predlog sprememb pokojninskega zakona v tem mandatu izmed katerih so bile samo v zadnjem letu sprejete štiri novele omenjenega zakona. Kot je v svojem mnenju opozorila Zakonodajno-pravna služba Državnega zbora. Navajam: »Pogoste spremembe predpisov negativno vplivajo na stabilnost prava in s tem ogrožajo pravno varnost ter zaupanje v pravo, njegovo določenost in predvidljivost. V zvezi s tem izstopajo primeri, ko po noveli nekega zakona že po zelo kratkem času sledi nova novela. Zaradi pogostega spreminjanja predpisov nastaja tveganje, da ne samo, da državljani veljavnega prava ne poznajo dovolj, saj se nimajo niti časa z njim seznaniti, temveč ga ne poznajo dovolj niti organi, ki ga morajo neposredno izvajati, kar ogroža pravno varnost.« Konec navedka. Danes imamo pred seboj predlog novele zakona, ki med drugim dopolnjuje dve pred kratkim sprejeti noveli zakona. S tem se ponovno s parcialnimi ukrepi v pokojninski sistem vnašajo popravki nedavno sprejetih zakonov. Vse to kaže na to, da je treba pokojninsko zavarovanje spreminjati postopoma, premišljeno, saj lahko drugače nehote ustvarimo nove krivice. V LMŠ si že od začetka našega delovanja prizadevamo za izboljšanje položaja vseh skupin prebivalstva, še posebej najranljivejših. V času naše vlade smo se ukrepov in sprememb na pokojninskem področju lotevali premišljeno in jih uvajali postopoma, v okviru socialnega dialoga, pri tem pa pazili, da med ljudmi ne povzročamo neutemeljene neenakosti. Na to smo tudi nenehno opozarjali. Menimo, da bo v bodoče namesto parcialnih posegov potrebna priprava celovite pokojninske reforme na podlagi ustreznih izračunov in analiz, trendov ter v sodelovanju z vsemi relevantnimi družbenimi skupinami. K temu smo se zavezali tudi v našem programu. Za dobro delovanje pokojninskega sistema so ključni nenehno spremljanje, analiziranje in dodelava sistema, da lahko preživi generacije, ki jim je namenjen in tiste, ki pridejo za njimi. Pomembno namreč ni le preživetje sistema, kar je povezano s finančno vzdržnostjo, temveč predvsem to, da ljudem, ki jim je sistem namenjen, zagotavlja dostojno življenje. V LMŠ smo zagovorniki celovite pokojninske reforme, ki bi zagotovila stabilnost in dolgotrajno vzdržnost pokojninskega sistema, ter s tem dostojne pokojnine. Hvala.
Hvala lepa. Mag. Dejan Židan bo predstavil stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, gospa državna sekretarka s sodelavcem, lepo pozdravljeni. Socialni demokrati bomo novelo zakona, ki je pred nami podprli, saj se s tem zakonom izboljšuje položaj štirim kategorijam ljudi, ki jim je težko. Da takoj povem za tiste, ki nas poslušajo, gledajo, to niso zneski, ki bi omogočali lagodno življenje, to niso zneski, ki so primerljivi z nekaterimi drugimi zneski, ki se sprejemajo v tem Državnem zboru, vendar je izboljšanje. Zato je zakon vreden podpore. Ob tem bi pa rad poudaril, da enostavno ni prav, da ljudi strašimo s pokojninskim sistemom, kar bo v prihodnje, ampak je treba dosti pošteno povedati. Čim višje bodo plače v tej državi, tem bolj varen bo pokojninski sistem. Zaradi sistema prispevkov, ki jih imamo, tako da največ za pokojnine bi naredili, če bi zviševali plače tako, da bi tudi ljudje, ki so v delovni dobi lahko lažje in bolje živeli. In kot drugo, tudi tukaj moram povedati, naše obžalovanje s strani Socialnih demokratov, da Državni zbor ni zmogel take soglasnosti, kakor jo bo dosegel danes, ko smo naš predlog obravnavali, torej predlog, da pomagamo tistim, ki imajo poklicno invalidsko pokojnino. Teh je 25 tisoč in vsako leto iz sistema, ker sistem ne deluje, odleti 500 do 800 ljudi. 500 do 800 ljudi, ki bi jim pomagali, če bi sprejeli spremembo ZPIZ-a, ki bi ljudi napeljevala, ki bi sistemu ponovno omogočala priznavanje poklicnih invalidskih bolezni. Ni nam bilo všeč stališče takrat, da zakon ni pravi, da naj gremo delati v drugi zakon, zato ker je takšno stališče bilo v nasprotju s stališčem ministra za zdravje, ki pa nas je napotil na spremembo ZPIZ-a. Vendar mi se bližamo volitvam, zato je vlagati kakršnekoli nove zakone v resnici neprimerno, tudi ni možno opraviti neke temeljite razprave, tako da na tem mestu dajemo Socialni demokrati zavezo, da ena od prvih stvari, ki jih želimo in bomo vztrajali, da se uredijo v naslednjem mandatu je, da se uredijo tudi poklicne invalidske bolezni zato, da bo 25 tisoč ljudem, ki jim je pravica bila odvzeta ta pravica vrnjena in tudi zato, da vsako leto ne bo oškodovanih dodatnih 500 do 800 ljudi. Naj pa še enkrat poudarim, zakon, ki je pred nami bomo podprli, saj pomaga štirim kategorijam ljudi in prav je, da jim pomaga. Hvala za pozornost.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavila Tadeja Šuštar Zalar. Izvolite.
Hvala še enkrat za besedo. Nova Slovenija – krščanski demokrati smo pred poletjem lansko leto skupaj s koalicijskimi partnerji v Državni zbor vložili predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Spremembe se nanašajo na šest skupin upravičencev do pokojnine. Prvič, očetje, ki želijo uveljaviti dodatni odmerni odstotek zaradi skrbi za otroke. Po veljavni zakonodaji lahko eden od staršev, ki je v času aktivne dobe skrbel za enega ali več otrok ter za to prejemal nadomestilo ob upokojitvi uveljavlja čas skrbništva za otroke. V večini primerov so skrb za otroke prevzele matere, ki so tudi prejemale starševsko nadomestilo. Zato so večinoma matere upravičene do bonitet pri upokojevanju zaradi skrbi za otroke. Lahko se upokojijo prej ali pa uveljavljajo dodaten odmerni odstotek. Vendar pa nekatere matere nikoli ali mnogo pozneje dosežejo pogoje za upokojitev kot njihovi možje, ker so veliko večino aktivne dobe skrbele za otroke in se niso vključile na trg dela ali samo za krajši čas. Zato predlagamo, da se lahko uveljavljanje dodatnega odmernega odstotka zaradi skrbi za otroke prenese na očeta, če mati s tem soglaša. V takih primerih je namreč moževa pokojnina lahko edini prejemek s katerim se preživljata oba starša. Drugič, prejemnike vdovskih in družinskih pokojnin, ki prejemajo pokojnino po kmečkem zavarovancu za ožji obseg pravic. Vdovam in otrokom pokojnih kmečkih zavarovancev bomo omogočili novo odmero vdovske oziroma družinske pokojnine. Ker bi se namreč pokojnina nekaterih kmečkih zavarovancev za ožji obseg povečala v skladu s spremembo ZPIZ-2H, ki se je začela uporabljati 1. januarja 2021, se torej skladno s tem dvignejo tudi vdovske in družinske pokojnine, ki izhajajo iz njih. Tretjič, prejemnike vdovskih in družinskih pokojnin ter nadomestil iz invalidskega zavarovanja, ki so se upokojili pred 1. majem 2021. S spremembo ZPIZ-2I so se dvignili zneski najnižje predčasne starostne in invalidske pokojnine. Vendar pa se v skladu s temi zneski niso na novo odmerila tudi nadomestila iz invalidskega zavarovanja ter družinske in vdovske pokojnine, ki so bile odmerjene pred 1. majem 2021. Po uradni dolžnosti se bodo tako v skladu z višjimi zneski pokojnin na novo odmerile tudi vdovske in družinske pokojnine ter nadomestila iz invalidskega zavarovanja, saj so bile odmerjene po prejšnjih različicah zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju. Četrtič, kmečke zavarovance z najnižjimi pokojninami, ki imajo 40 let delovne dobe. Predlagamo, da se kmečkim zavarovancem, ki so bili zavarovani za ožji obseg pravic in so dosegli polno pokojninsko dobo poveča pokojnina iz trenutnih 279,56 evrov na 388,54 evrov, kar je za skoraj 110 evrov več kot so prejemali sedaj. Te najnižje kmečke pokojnine se bodo od sedaj naprej usklajevale na enak način kot pokojnine. Petič, prejemnike invalidskih nadomestil. Invalidska nadomestila so zelo nizka in se ne usklajujejo redno, zato predlagamo, da se od 1. januarja 2022 naprej invalidnine redno usklajujejo, in sicer na enak način kot se usklajuje dodatek za pomoč in postrežbo v skladu z zakonom o usklajevanju transferjem posameznikom in gospodinjstvom. Šestič, vse uživalce pokojnin in prejemniki nadomestil invalidskega zavarovanja. Vzpostavljamo zakonsko pravno podlago za sofinanciranje promocije in izvedbe rekreativnih, športnih in kulturnih dejavnosti za uživalce pokojnin in nadomestil iz invalidskega zavarovanja v okviru invalidskih in upokojenskih organizacij. Pravičnost med generacijami se ureja z medgeneracijsko pogodbo in pokojnino. [[znak za konec razprave]] Potrebno je ustvariti ravnovesje med pokojnino iz pokojninskega zavarovanja, upokojitveno starostjo in zagotovljeno pokojnino. Pokojnina mora biti poštena in zadostna. Kdor je vse življenje delal, mora v jeseni življenja živeti dostojno in neodvisno. Kdor je v pokojninsko blagajno plačal več, ima višjo pokojnino, saj imamo različne višine prispevkov za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Kdor je vzgojil otroke, mora imeti zaradi tega [[znak za konec razprave]] višjo pokojnino. Prejemniki iz invalidskega zavarovanja morajo zagotavljati dostojno življenje. V Novi Sloveniji – krščanskih demokratih verjamemo, da bomo s temi spremembami pripomogli k bolj pravični družbi in bomo izboljšali položaj tistih z najnižjimi pokojninami, zato bomo predlog zakona soglasno podprli. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek bo predstavil Vojko Starović. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Spoštovani. Neizpodbitno drži, da so upokojenci krizo, od katere je minilo že skoraj 10 let, drago plačali z varčevalnimi ukrepi, ki so jih morali prevzeti na svoja pleča tudi v obliki neustavnih posegov v višino posameznih pokojnin. Zakon o uravnoteženju javnih financ in pokojninska reforma s spremembami lestvice odmernih odstotkov sta konec leta 2012 dodobra posegla v socialni status upokojencev. Če temu prištejemo še nekajletno (od leta 2015 do 2010) prekinitev usklajevanja pokojnin, nam je kristalno jasno, zakaj je mnogo upokojencev zdrsnilo pod prag revščine, iz katerega do danes ni izhoda. Od finančne krize v letih 2012 in 2013 je minilo skoraj 10 let. Tisti časi niso bili lahki. Zaznamovani so bili s težkimi odločitvami in nevzdržno finančno situacijo, ki bi nas v vsakem trenutku lahko pahnila v bankrot. Vendar nam je za tem uspelo stabilizirati finančni sistem in ustvariti pogoje za vnovični zagon slovenskega gospodarstva ter posledično izboljšati tudi gmotni položaj upokojencev. A pot do ohranjanja presežka in zmanjševanja javnega dolga nam je prekrižala sedanja kriza. Ta upokojence resda ni udarila po žepih, kljub temu pa je prav, da krivice, ki so bile upokojencem storjene v preteklosti, v največji možni meri popravimo. Tudi v SAB smo se za ukinitev varčevanja na upokojencih vedno zavzemali. Naj spomnim, da so se pokojnine v času naše vlade kljub najhujši krizi izredno uskladile. Tudi v zadnjih letih smo v SAB uspeli s posameznimi predlogi za izboljšanje položaja upokojencev od zvišanja odstotka za odmero pokojnine do zagotovitve brezplačnega medkrajevnega prevoza z avtobusi in vlaki po celi Sloveniji. Varna in brezplačna mobilnost starejših mora v Sloveniji postati standard brezskrbne starosti. Tudi novela Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju, ki je danes pred nami, pomeni izboljšanje gmotnega položaja starejših, zlasti prejemnikov vdovskih in družinskih pokojnin ter nadomestil iz naslova invalidskega zavarovanja. Dejstvo pa je, da pri nas največje tveganje revščine predstavljajo prav te vdovske pokojnine pri ženskah, ki živijo same v svojem gospodinjstvu in njihove pokojnine ne dosegajo niti višine denarne socialne pomoči. Zato v SAB podpiramo te rešitve, ki skušajo olajšati življenje. Predlog novele kljub tehtnim pomislekom, ki so bili izraženi ob obravnavi na matičnem delovnem telesu, podpiramo. Pri tem pa je potrebno opozoriti na široko sliko pokojninskega sistema, ki se je moramo vsi, ki imamo možnost spreminjati zakonodajo, dobro zavedati. Dejstvo je, da so demografske spremembe tu, in temu je treba prilagoditi tudi obstoječe sisteme. Ustvariti moramo možnosti in priložnosti za kakovostno življenje vseh generacij in dostojno staranje. Ob spreminjanju starostne strukture prebivalstva ter naraščanju izdatkov za pokojnine in zdravje ob istočasnem naraščanju negotovih oblik zaposlitve, kar posledično pomeni okrnjene prilive, bomo, brez ustrezne [[?]] spremembe sistema ne bo več mogoče vzdrževati financiranja in sistema. [[znak za konec razprave]] Pokojninski sistem, ki je v osnovi zavarovalniški sistem, pridobiva vedno bolj močni socialni [[nerazumljivo]], na kar jasno kažejo novele v zadnjih nekaj letih. Parcialni posegi v tako kompleksno zakonodajo, kot je pokojninska, pa pomenijo njeno šibitev. Zato je nova strategija, ki bo vodila v celostno obnovo pokojninskega sistema in k njegovi vzdržnosti, neizogibna. Pred nami so namreč časi, ko je potrebno [[znak za konec razprave]] premišljeno vlaganje v zelene investicije zdravstva [[?]] , hkrati pa varčevati, da bomo lahko vračali orjaški dodaten dolg, ki ga je pridelala sedanja vlada. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Konkretno bo predstavila Mojca Žnidarič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim. Pred leti, ko se je sprejemala nova pokojninska zakonodaja, smo pričakovali, da je v najboljši meri in pravično naslovila vse kategorije upravičencev po zakonu, ki ureja pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Nekje vmes med eno in drugo spremembo pa se je očitno pozabilo na sam pomen pokojnine. To je redni mesečni prejemek, ki temelji na pokojninskem in invalidskem zavarovanju in uživalcu zagotavlja materialno in socialno varnost za primer smrti, invalidnosti ali smrti zavarovanca. Cilj je torej upokojencem v starosti zagotoviti materialno in socialno varnost. Ravno zaradi tega je današnja obravnava novele zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju nujna, saj odpravlja nekaj anomalij, ki so nekaterim starostnikom onemogočale brezskrbno starost. Osebam, ki so zaradi invalidnosti ali izgube svojca bile materialno ogrožene, pa s to novelo prav tako izboljšujemo položaj. Ena od rešitev, o kateri se je večkrat razpravljalo, je ureditev položaja zavarovancev, ki so bili prostovoljno vključeni v obvezno pokojninsko in invalidsko zavarovanje po predhodni zakonodaji in je ta vključitev trajala po 1. 1. 2013. To materijo smo želeli urediti tudi v tej noveli, vendar se je v času od vložitve obravnavane novele do danes ta rešitev že uredila v noveli ZPIZ-2K, zato je iz te obravnavane novele črtana. S to novelo se rešuje tudi ena od situacij v primeru skrbi za otroke. Moškim se namreč omogoča, da pri izračunu pokojninske osnove lahko uveljavijo dodatni odmerni odstotek za otroke, če mati ne izpolnjuje pogojev za predčasno, starostno ali invalidsko upokojitev in če s tem mati soglaša. Ena zelo dolgo pričakovanih rešitev se nanaša tudi na izenačitev izvedenih pravic drugih oziroma individualnih kmetov z združenimi kmeti, če so plačevali prispevke za pokojninsko in invalidsko zavarovanje od osnove, ki se je štela za širši obseg pravic. S 1. 1. 2021 se je namreč vzpostavila pravna podlaga za novo odmero pokojnin za uživalce starostnih, predčasnih, delnih in invalidskih pokojnin, pozabilo pa se je na primere, ko je zavarovanec, ki bi mu sicer pripadala nova odmera, umrl. Zato omogočamo novo odmero pokojnin za tiste uživalce vdovskih in dela vdovskih ter družinskih pokojnin, ki jim je bila pred 1. 1. 2021 odmerjena pravica do pokojnine po zavarovancu, ki bi mu sicer pripadala višja pokojnina, v kolikor bi še živel. Nadalje, ker obstoječa ureditev zneska zagotovljene pokojnine ne upošteva pri določanju osnove za odmero vdovske oziroma družinske pokojnine ter pri odmeri nadomestil iz invalidskega zavarovanja, se s predlogom novele urejajo situacije, v kateri bi se pokojniku ob predpostavki, da bi bil še živ, zagotavljali zneski najnižje predčasne starostne in invalidske ali zagotovljene pokojnine na način, da se prejemniku [[?]] vdovske ali družinske pokojnine po njih omogoča izboljšanje položaja in nova odmera pokojnine. In še ena zelo pomembna izboljšava. Kmečkim zavarovancem, ki se jim bo pokojnina odmerila z upoštevanjem pretežnosti zavarovanja za ožji obseg in so dopolnili 40 let pokojninske dobe, se bo pokojnina odmerila brez upoštevanja določb o najnižji pokojninski osnovi. Izplačilo takšne pokojnine bo vezano na višino najnižje invalidske pokojnine, ki trenutno znaša [[znak za konec razprave]] dobrih 400 evrov in ki se bo nato usklajevala na enak način, kot pokojnine. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju bomo v Poslanski skupini Konkretno podprli, saj smo bili tudi sopodpisniki oziroma sovlagatelji predloga teh sprememb. Hvala.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije bo predstavil Branko Simonovič. Izvolite.
Hvala za besedo, podpredsednik. Lep pozdrav vsem prisotnim! Pokojninski sistem v Republiki Sloveniji ima zelo dolgo tradicijo in je trdno umeščen v celotni sistem socialne varnosti kot eden ključnih podsistemov, ki zagotavlja varno starost. V Poslanski skupini Desus menimo, da je pokojninski sistem v Sloveniji v preteklosti ponudil uspešne odgovore na širše družbene spremembe. Štirinajsta zaporedna novela pokojninskega zakona, označen torej že s točko N, pomeni še en odmik od tega, kar je bilo z reformo v letu 2012 sprejeto, z namenom zagotavljanja vzdržnosti pokojninske blagajne. Tekom sprememb takrat sprejete reforme, se je z večino dosedanjih sprejetih novel že precej odstopilo od prvotno začrtanih načel, rešitev in ciljev reforme. Odgovor na to, kaj to pomeni za vsebino bližajoče se nove reforme, je ob vlaganju množice predlogov novel žal postalo postranskega pomena, saj se je pokojninski zakon odpiralo z namenom poprave tisoč in ene krivice, ki naj bi se zgodilo zavarovancem oziroma upokojencem. Ampak, ali je temu res tako? Bržkone bi lahko posplošili, da se z vsako spremembo zakona ne le pokojninskega, kateri od družbenih skupin nasproti druge naredi krivica. Najbolj se seveda to občuti v polju socialne države, saj smo ljudje prav na to najbolj občutljivi. Ta zadnja novela, ki jo imam priložnost obravnavati v parlamentu še v tej sestavi, bo popravila še nekatere anomalije, ki so posledica prejšnjih posegov, s ciljem izboljšanja položaja še nekaj skupinam že upokojenih, kakor tudi tistim, ki se še bodo upokojili. Tako se je omogočilo uveljavljanje dodatnega odmernega odstotka zaradi skrbi za otroke očetu, torej moškemu zavarovancu, če mati ne izpolnjuje pogojev za predčasno starostno ali invalidsko upokojitev in če soglaša s tako rešitvijo. Naslednja skupina, ki je predlog zadeva so prejemniki vdovskih in družinskih pokojnin, pri katerih je na višino te pokojnine vplivalo zavarovanje za ožji obseg pravic iz časa veljavnosti prejšnje zakonodaje. V vseh tistih primerih, ko je zavarovanec pred bi mu pripadala nova višja odmera v skladu z izenačitvijo zavarovancem za širši obseg pravic že preminil. Vsem kmečkim zavarovancem zavarovanim za ožji obseg pravic, ki so dosegli polno pokojninsko dobo bo po predlogu odločena nova višina najnižje pokojnine v višini 41 odstotkov najnižje pokojninske osnove, ki bi se kasneje usklajevala enako kot pokojnine. Na boljšem bodo tudi prejemniki invalidskih nadomestil ter družinske in vdovske pokojnine, ki so pravice do teh prejemnikov pridobili pred uveljavitvijo pokojninske novele, ki je začela veljati 1. maja lani, ko je bilo vezano na nov višji znesek zagotovljene in najnižje pokojnine. Zelo pomembna rešitev, ki je bila s strani Zveze društev upokojencev Slovenije dolgo pričakovana je povezana s sofinanciranjem športnih rekreativnih in kulturnih dejavnosti, ki jih organizirajo za svoje člane Društvo upokojencev in Invalidska društva. Seveda bodo tako s strani Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ponovno namenjena v skupno dobro družbe saj so tovrstni projekti, ki so se sicer v preteklosti že financirali in izvajani namenjeni aktivnemu staranju spodbujanju socialnih stikov in ohranjanju zdravja generacije seniorje. Poslanci Poslanske skupine Desus bomo to novelo ZPIZ-a soglasno podprli. Hvala za posluh.
Hvala lepa. Dušan Šiško bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Lep pozdrav vsem prisotnim. Težko bi našli koga, ki si ne bi želel na stara leta uživati ustrezno pokojnino. V preteklih letih smo bili priča kar nekaj različnim načinom kako so si ljudje želeli zagotoviti, da bodo na stara leta priskrbljeni. Zaradi kar nekaj zakonov v preteklosti se je ta njihova želja porušila. Obravnavani predlog zakona tako predlaga rešitev za 5 skupin zavarovancev pohvalno pa je, da se končno ureja pravice do dodatnega odmernega odstotka za moškega v kolikor ženska ne izpolnjuje pogojev za pridobitev pravice do predčasne starostne ali invalidske pokojnine. Da se na novo določijo najnižje pokojnine za zavarovance, ki so opravljali kmetijsko dejavnost in so dopolnili polno pokojninsko dobo. Naslednje. V preteklosti se je pogosto pozabljalo tako so na koncu bile kmečke žene obsojanje na životarjenje in dobroto drugih. Celo življenje so pridno delale na kmetiji, skrbele za družino in po smrti mož imele le nekaj sto evrov pokojnine. Verjemite, da te žene niso nikoli pomislile, da bi jamrale ali prosile za pomoč. Prav je, da se končno vsaj malo uredi nekaj, na kar se je leta in leta opozarjalo. Menim, da bi morali začeti resno razmišljati tudi o dnevnih centrih za upokojencev. Ne mislim medgeneracijske centre, ki ponujajo različno izobraževanje in delavnice, ampak centre, kjer bi se upokojenci lahko podružili kakšno rekli in spili kakšen kozarec. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo o členih in vloženih amandmajih, ki jo bomo opravili skladno s prvim odstavkom 134. člena Poslovnika Državnega zbora. Prosim, da to določbo tudi upoštevate. Zdaj, pa najprej dobi besedo predlagatelj, Jožef Horvat. Izvolite.
Hvala lepa še enkrat, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi, vsem prav lepa hvala, ki ste eksplicitno izrazili podporo temu zakonu. Vesel sem, da ste razumeli kakšen je bil naš namen. Hvala vsem, ki ste tudi sooblikovali ta zakon, koalicijskima partnerjema SDS, Konkretno, tudi kot sem že povedal kolegom iz Poslanske skupine DeSUS in seveda Zakonodajno-pravni službi, Zavod za pokojninsko in invalidko zavarovanje in seveda Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve. Hvala vsem. Kar se tiče amandmajev. Večinoma so nomotehnične narave, 7. člen pa se črta, ker po mnenju Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje ni potreben. Za uveljavljanje invalidske pokojnine namreč ni potrebna pokojninska doba brez dokupa, temveč samo pokojninska doba. To pomeni, da na odmero invalidske pokojnine novela ZPIZ-2k, ne more imeti vpliva in njeno dopolnjevanje v tej noveli ni potrebno. Morda na tej točki čisto na kratko, če dovolite, gospod podpredsednik, nekaj zanimivih podatkov. Veliko smo v teh dveh letih naredili za upokojence. Vsi skupaj. Od decembra 2020 do februarja, do tega meseca, to se pravi 14 mesecev približno, se je pokojnine upokojencem dvigujejo za 10,3 % do 13 %, odvisno seveda od leta upokojitve. Zagotovljena pokojnina pa se bo v istem obdobju dvignila kar za 17,63 %. Zdaj pa gremo na tri skupine. Prvič. tistim, ki so se upokojili do 31. decembra 2010 imamo naslednje odstotke usklajevanja. 2 % izredno, 2,5 % redno, 3,5 % dodatno in 4,4 % redno v tem mesecu. Druga skupina so tisti, ki so se upokojili od 1. januarja do 31. decembra 2011. 2 % izredno usklajevanje, 2,5 % redno, 1,7 % dodatno, 4,4 % redno, torej skupaj 11 %. In še tretja skupina so tisti, ki so se upokojili od 1. januarja 2012 naprej. Pri tej skupini imamo 2 % izredno uskladitev, 2,5 % redno, 1,1, % dodatno in 4,4 % redno uskladitev, kar znese skupaj 10,3 %. Zagotovljena pokojnina pred izredno uskladitvijo, 2 % v decembru 2020 je znašala 555,76 evra, z izredno uskladitvijo v decembru za 2 % je znašala 566,88 evra, z uskladitvijo januarja za 2,5 % pa je bila 581 evrov. Zdaj ZPIZ-2i se je dvignila iz 581 evrov na 620 evrov, se pravi dvig za 6,7 %. Upoštevati pa je 1 % po ZPIZ-2l na 626,2 evra ter uskladitev za 4,4 % na 653,75 evra. Skupaj se je zagotovljena pokojnina v navedenem obdobju dvignila kot že rečeno za 17,63 %. Zanimive so te številke in kot rečeno, mi smo hvaležni vsem vam kolegice in kolegi, ki ste k temu prispevali svoj, ja, svoj glas, ker glas šteje. Hvala lepa.
Hvala lepa. V razpravo dajem 2. člen, ter amandma poslanskih skupin NSi, SDS in Konkretno. Želi kdo besedo? Še kdo? Miha Kordiš izvolite, imate besedo.
Hvala za besedo, predsedujoči. Silno sem zadovoljen kaj nam je kljub vsem oviram vendarle uspelo doseči v temu mandatu, še posebej v zadnjih dveh letih. V prvi vrsti bi izpostavil iz področja upokojencev dvig zajamčene pokojnine iz takratnih 530 na takratnih 620 evrov, kar se danes usklajuje na 653 evrov. To je bila ena velika krivica do upokojencev popravljena, ne bom rekel odpravljena. Revščina med upokojenci je še vedno zelo huda. Bila pa je popravljena in nekoliko naslovljena ta revščina z danim dvigom. Žal v istem paketu nismo uspeli z dvigom tistih najnižjih pokojnin, ki jih ljudje prejemajo v tej državi. Po novem najnižja pokojnina po vseh zadnjih uskladitvah še vedno ne dosega niti 300 evrov. Naloga, ki čaka ta Državni zbor magari po volitvah v aprilu je, da vzpostavi višino najnižje pokojnine vsaj na raven minimalnih življenjskih stroškov. Ti so bili izračunani nekaj let nazaj, niso usklajeni, takrat je bila številka 442 evrov, če bi jih na novi izračunali, če bi jih popravili za inflacijo, bi dobili bistveno višjo številko in to bi moralo biti tisto pokojninsko dno, skupaj bi morali strmeti k cilju, da nobenega upokojenca na njegova stara leta ne pustimo v revščini. Zakaj sem se pa prijavil k besedi in razpravo k temu amandmaju, pa je še en drug uspeh, še ena krivica, ki smo jo uspeli odpraviti in je povezana z današnjo novelacijo, to je reševanje položaja samoplačnikov v pokojninsko blagajno po letu 2013, ko se je spremenil Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju pod taktirko takratne Vlade Janeza Janše, po katerem njihova vplačila v pokojninsko blagajno iz žepa niso več veljala. To so bili ljudje, ki so plačali za svojo penzijo oziroma za svojo pokojninsko dobo, čeravno so se znašli v položaju brez zaposlitve, ampak ker jih država zanje niti ministrstvo niti pokojninska blagajna niti kdorkoli drug ni obvestil, da ta inštitut samoplačništva po katerem oni dajejo denar za svojo varno starost ne obstaja več, so plačevali še naprej. Naprej pa naprej pa naprej. Ampak ta denar, ki so ga namenili pokojninski blagajni za svoja stara leta, ni veljal za nič in ni štel nikamor. To je ena krivica, ki smo jo uspeli odpraviti in se je zaradi tega posega v pokojninsko zakonodajo nekaj tisoč ljudem položaj bistveno popravil. Nekateri so dobili notri leta po katerih lahko uveljavljajo pravico do zajamčene pokojnine za polno delovno dobo o kateri sem govoril, spet drugi so lahko sploh normalno odšli v penzion. Žal pa se je po naknadnem pregledu izkazalo, da prejemniki invalidske pokojnine morda zaradi neke specifične zakonske dikcije ostajajo zunaj te spremembe, čeravno smo želeli pomagati tudi njim, zato smo se obrnili na Novo Slovenijo kot predlagatelja tega zakona, se dogovorili, da ga popravek vključijo v svoj paket amandmajev in so bili naklonjeni, smo se vse zmenili, ampak se je na delovnem telesu Državnega zbora po pričevanju gospoda Papeža, ki vodi pokojninsko blagajno izkazalo, da je ta invalidska pokojnina veza na termin pokojninske dobe same po sebi ne pa pokojninske dobe brez dokupa zaradi katerega bi bilo potrebno naknadno še urejati člena zakona, tako da potem ta popravek niti ni bil potreben, podpiramo pa amandmaje in tudi načeloma vsebino tega zakona. Vedno se bomo postavili na stran socialnih pravic in varne starosti, to pa menda veste.
Hvala lepa. Želi še kdo besedo? Mojca Žnidarič, izvolite.
Hvala za besedo. Ja, lahko se strijam, da smo v tem mandatu že odpravili številne anomalije s tako za tistimi, ki so si leta dokupovali oziroma tisti, ki so si prostovoljno plačevali prispevke. Osebno sem zelo vesela tudi, da smo v enem izmed teh zakonov, torej Zpizovih uredili tudi izenačitev višine invalidskih nadomestil in tudi invalidskih pokojnin za invalide, torej tako za zaposlene kot za brezposelne invalide. ZPIZ-ova zakonodaja je namreč več kot 20 let razlikovala med ljudmi, ki so bili na dan invalidske komisije zaposleni ali pa brezposelni. In brezposelni so imeli za 20 % nižja nadomestila invalidska in pa tudi potem seveda kasneje invalidske pokojnine, pač odvisno od kategorije, ki so jo dobili. Tudi to mi je uspelo prepričati takrat Ministrstvo za delo, da smo tudi to v enem izmed amandmajev popravili. Ena zadeva je ostala odprta, kar je mene ves čas motilo in upam in želim, da pač ostaja za naslednji mandat, to pa je del vdovskih pokojnin. Le-te so pred leti že bile 25 % vdovske pokojnine, potem pa jih je, mislim da ZUJF znižal na 15 % vdovske pokojnine. Tako da ti zneski so res res izjemno nizki in pač ostajajo kot odprta zadeva za naslednji mandat, ker pač vsega v tem mandatu ne moremo urediti. Sedaj pa samo na kratko, da še povem tri stvari iz te novele, več jih rešujemo. Nekatere stvari so manjše spremembe, ampak za upokojence res veliko prinašajo. Zelo pomembno je, pri nas na podeželju je še vseeno zelo veliko žensk, ki so bile doma gospodinje, ki nikoli ne bodo imele pokojnine, nimajo pogojev za pokojnino, da bodo lahko očetje sedaj uveljavljali te dodatne procente za svoje otroke, dali torej novo vlogo in imeli nov izračun teh dodatnih procentov za otroke. To se do sedaj, v sedanji zakonodaji ni bilo možno, ker pač piše, tako da tisti, ki je uveljavljal starševsko nadomestilo oziroma v prvem letu skrbel za otroka. Ta izboljšava, ki je v tej noveli, ki jo obravnavano danes je zelo pomembna. Potem seveda za vse vdove, vdovce, katerih torej zavarovanci so imeli oziroma katerih žene so imele to zajamčeno pokojnino, samo njim pa potem kasneje ni bila izračunana vdovska pokojnina od te višine, torej 620 evrov zajamčene pokojnine, ampak od dejanske pokojninske osnove zavarovanca, kar je pač običajno bilo nižje, tako da tudi te stvari se popravljajo. In pa tretja zadeva – kmetje. Jaz sem tudi zelo vesela, da se rešuje ta zadeva, torej da bodo kmetje, ki so 40 let plačevali, pa čeprav pač za ožji obseg, v tem primeru so si plačevali torej samo pokojninsko dobo, niso imeli drugih pravic, bolniške in tega, tako da če so si 40 let plačevali ne bodo imeli, kot bi danes po današnjih izračunih, do uveljavitve te novele imajo šele res dobrih manj kot 300 evrov pokojnine, ampak da bodo izenačeni z najnižjo invalidsko pokojnino, ki danes znaša nekaj več kot 400 evrov. Seveda se zavedamo vsi, da je pokojninska blagajna v prvi vrsti zavarovalna blagajna. Smo pa že vsi s svojimi prispevki vključili precejšnji del solidarnostnega dela, mora biti vzdržna, kar je zagotovo, prav je tudi, da, ne vem, da ni pokojnina od tistega, ki je delal 15 let enak pokojnini tistega, ki se je trudil 40 let. Tako da neka razmerja obstajajo. Ampak kot rečeno, ponosna sem, da smo v tem mandatu vsi skupaj s skupnimi močmi s poslanskimi zakoni ali vladnimi zakoni res naredili nekatere, po mojem mnenju, zelo pravične izboljšave. Tako da hvala vsem za sodelovanje.
Hvala lepa. Želi še kdo? Iva Dimic, izvolite.
Hvala lepa za besedo. Ko se dotikamo pokojnin zagotovo vse zanima kaj smo naredili v tem mandatu oziroma tudi nenazadnje kaj še želimo narediti. Moram reči, da eno tako področje pri pokojninah so meni zelo pomembne so vdovske pokojnine. Zelo težko je zagotovo ko dva živita celo življenje skupaj in potem eden ostane sam in z nižjo pokojnino, ki dejansko na podeželju onemogoča neko normalno življenje. Veliko smo imeli telefonskih klicev, že v preteklosti. Sama sem sklicala eno tematsko sejo, mislim da dve leti nazaj, tri, na temo vdovskih pokojnin. Ko dejansko ostanejo sami s pokojnino 600, 700 evri, ko plačujejo najemnino in jim praktično za neko preživetje ostane zgolj sto, dvesto evrov, ker pač ko si starejši, moraš tudi doplačevati tudi kakšna zdravila, ki niso ravno na tej listi. Tako da moram reči, da tudi iz tega stališča tudi ministrstvo in tudi vi, poslanski kolegi iz SDS in iz Konkretnega, pa tudi Desusa, ste razumeli potrebo, da je potrebno pogledati na področje vdovskih pokojnin, a ne. Tako da prejemnike vdovskih in družinskih pokojnin, ki prejemajo pokojnino tudi po kmečkem zavarovancu za ožji obseg pravic, se vdovam in otrokom pokojnin kmečkih zavarovancev omogoči na novo odmero vdovske oziroma družinske pokojnine. Ker bi se namreč pokojnina nekaterih kmečkih zavarovancev za ožji obseg povečala v skladu s spremembo ZPIZ-2H, ki je začel se uporabljati 1. januarja 2021, se torej skladno s tem dvignejo tudi vdovske in družinske pokojnine, ki izhajajo iz njih. Zagotovo niso to neke visoke pokojnine, tudi ne družinske pokojnine, pa vendarle, izjemno pomembne za tiste, ki živijo od tega, tudi kar se tiče družinske pokojnine, kar se tiče otrok, mogoče še mladoletnih, šolajočih. Se mi zdi, da je ta čutečnost, čuječnost do vdov prava pot za vse nas. Ali vdovcev. Da je potrebno njim najbolj skoraj prisluhniti. Ker so enostavno s to izgubo že tako postavljeni na neko stisko, na nek drug rang, s katero se morajo že sami osebnostno srečevati, a ne, in je zagotovo tukaj ta vdovska pokojnina tista, ki mogoče na nek način bo delno rešila, čeprav človeka nihče ne more nazaj priklicati. Skratka, pozdravljam, da smo se odločili, da na tem področju naredimo korak naprej, in prepričana sem in tudi sama bom šla za tem, da to ni zadnji korak, na vdovskih pokojninah je še veliko za postoriti. Še veliko, veliko za postoriti, da bomo lahko govorili, da imamo vdovske pokojnine primerljive s kakšnim drugim sistemom v Evropski uniji. Zato se že nekaj let prizadevam in ta boj ostaja. Očitno gremo korak po koraku, ampak smer pa je prava. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zdaj, če bi še kdo želel, predlagam, da se usmeri na amandma, ne na, bi rekel, globalno ureditev. Želi kdo besedo še? Ne želi, zato zaključujem razpravo k 2. členu. V razpravo dajem 3. člen ter amandma poslanskih skupin NSi, SDS in Konkretno. Želi kdo besedo? Ne želi, zato zaključujem razpravo. V razpravo dajem 3.a člen ter amandma poslanskih skupin NSi, SDS in Konkretno. Želi kdo tu besedo? Ne želi, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 4. člen ter amandma poslanskih skupin NSi, SDS in Konkretno. Želi kdo besedo? Tudi ne. zaključujem razpravo. V razpravo dajem 5. člen ter amandma poslanskih skupin NSi, SDS in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ne želi, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 6. člen ter amandma poslanskih skupin NSi, SDS in Konkretno. Želi kdo razpravljati? Ne želi, zaključujem razpravo. V razpravo dajem 7. člen ter amandma poslanskih skupin NSi, SDS in Konkretno. Želi kdo tu besedo? Ne želi. Zaključujem razpravo. O amandmajih bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora odločali jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 8. TOČKO DNEVNEGA REDA, TO JE NA DRUGO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O DOPOLNITVI ZAKONA O NADZORU DRŽAVNE MEJE V OKVIRU SKRAJŠANEGA POSTOPKA. Predlog zakona je v obravnavo zboru predložila vlada. Za dopolnilno obrazložitev dajem besedi dr. Božu Predaliču, državnemu sekretarju. Izvolite.
Hvala za besedo. Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci. Nezakoniti prehodi državne meje so dejstvo. In le dobremu in predanemu delu policije in vojske gre zahvala, da te nezakoniti prehodi se zmanjšujejo iz leta v leto. Vendar pa je varnostna situacija v Evropi in na njenem obrobju negotova, zato je pričakovati, da se lahko te pritiski na državno mejo pričnejo v bodoče tudi povečevati. Slovenija ima pri tem še posebno odgovornost, kajti ne brani, ne čuva le slovenske meje ampak meje Evropske unije, schengensko mejo. In seveda če hočemo biti uspešni, potem so bolj obremenjene lokalne ceste, lokalne poti in ostala infrastruktura. Občinam se je dogajala škoda, ki so jo v velikem delu tudi same morale poravnati. In novela zakona, ki je danes pred vami, o katerem boste odločali, prinaša pravno podlago za delno povračilo stroškov občinam zaradi povečanega nadzora državne meje. In sicer v 9.a členu predstavlja podlago za stroške obnove investicijskega vzdrževanja občinskih cest in javnih poti, stroški osvetlitve občinskih cest in javnih poti in vsi ostali stroški, ki se občinam dogajajo zaradi teh intenzivnejših patruljiranj, obhodov in varovanja. Pri izračunu povračila dela stroškov se upošteva dolžina državne meje na področju posamezne občine, faktor obremenitve občine, za izračun katerega se upoštevajo število prebivalcev občine, število nezakonitih prehodov v občini, število mejnih prehodov na državnih cestah v posamezni občini in morebitne druge kategorije, ki vplivajo na faktor obremenitve, in seveda vse ostale okoliščine, ki doprinašajo k temu, da je infrastruktura bistveno bolj obremenjena. 9.b člen pa je predviden za nepredvidene dogodke, za delno povračilo stroškov nepredvidenih dogodkov kot na primer, da bi se dogajalo nekaj podobnega kot je bilo leta 2015, ko so bili veliki pritiski na meje, ko je bilo treba postavljati migracijske centre in podobne zadeve, no, te zadeve pa rešuje ta člen. Ker so bile občine precej obremenjene, smo pripravili ta zakon. In apeliram na poslance, da ga podprejo tako, da pomagamo občinam, ki niso krive, da so mejne občine, ki niso krive, da se nezakoniti prehodi državne meje dogajajo. Seveda pa tudi s tem prinesemo k boljšemu in kvalitetnejšemu življenju občanov v teh občinah. Hvala.
Hvala lepa. Predlog zakona je kot matično delovno telo obravnaval Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo. Predstavitev poročila odbora bo predstavil oziroma opravil mag. Branko Grims. Izvolite.
Hvala za besedo. Vsem prav lep pozdrav. Odbor za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo je na svoji 64. nujni seji na valentinovo 15. 2. letošnjega leta kot matično delovno telo obravnaval predlog Zakona o dopolnitvi Zakona o nadzoru državne meje, ki ga je Državnemu zboru predložila vlada. Predstavnik predlagatelja je v uvodu obrazložil, da gre za odškodnino, ki nastane zaradi dodatnih nalog, ki se opravljajo, predvsem za urejanje cest in pa razsvetljave in še nekatere druge stroške, ki so s tem posredno in pa neposredno povezani in da je pač, tukaj gre za pošteno odškodnino, ki tudi ni v povsem celoti zajeta v tem zakonu. Večina razpravljavcev je predlog podprla, ravno tako tudi Državni svet, glede Zakonodajno-pravne službe je predstavnica seznanila, da nimajo posebnih pripomb in da so ustrezne rešitve v zakonu zajete. Na koncu je predlagatelj še opozoril glede datuma, saj je bilo to edino, kjer je bilo nekoliko več razprave. Gre namreč za datum 15. november, da je bil zato izbran, ker gre pač za ministrstvo vezano na proračunsko leto in da je tako še omogočena realizacija v tekočem proračunskem letu. Na koncu je odbor glasoval o vseh členih predloga zakona skupaj, saj amandmajev ni bilo in jih z 12 glasovi za in 4 glasovi proti sprejel. Glede na to, da ni bilo sprejetih nobenih amandmajev, odbor predlaga Državnemu zboru, da sprejme predlagani zakon v predloženem besedilu.
Hvala lepa. Na vrsti je predstavitev stališč poslanskih skupin. Mag. Branko Grims bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske demokratske stranke. Izvolite.
Še enkrat, hvala za besedo. Zakon predstavlja pošteno odškodnino za tiste občine, ki imajo dodatne stroške zaradi pritiska migracij. Glede na dogajanja v naši neposredni in pa nekoliko bolj oddaljeni okolici je realno pričakovati, da se bodo postopno pritiski znova povečevali, prav tako k temu sklepu navaja tudi praktičen konec pandemije, ki je v veliki meri ovirala bolj masovne migracije v zadnjih dveh letih. Vse to seveda pomeni, da se je potrebno na te izzive dodatno pripraviti in tistim, ki zaradi dodatnih nalog, ki zaradi dodatnih stroškov, ki nastanejo, zaradi zaščite in pa vseh ukrepov, ki so potrebni za nadzor državne meje utrpijo neko škodo, da sem jim torej to škodo v največji možni meri tudi povrne. Predlog zakona je iz tega vidika ustrezen in ga vsekakor podpiramo. Lahko samo rečem, da je bilo tudi izredno lepo poslušati prvič razpravo v zvezi z ilegalnimi migracijami na odboru, ki ga vodim, kajti spomnim se pet let nazaj, ko sem sam tako razpravljal sem bil vse, samo človek ne. Danes je to stališče, ki ga praktično zagovarjajo vsi prisotni, je stališče vlade, gre za to, da je potrebno meje zaščititi, da je potrebno meje varovati in da je potrebno storiti vse, da vsi tisti, ki so kakorkoli izpostavljeni v teh postopkih, ne utrpijo nobene dodatne škode. Ti izzivi bodo ostali, bodo zelo verjetno prisotni še dolgo časa, zato je zakon iz tega vidika pravočasen, ustrezen in ga v SDS enotno podpiramo.
Hvala lepa. Rudi Medved bo predstavil stališče Poslanske skupine Liste Marjana Šarca. Izvolite.
Hvala lepa, podpredsednik za besedo. Gospod državni sekretar, kolegica, kolegi. V LMŠ smo na stališču, da je probleme ljudi ob južni meji vsekakor treba jemati zelo resno. Migrantska kriza leta 2015 je tam pustila posledice, navzočnost policije in vojska ob meji, pa kljub temu, da je to potrebno, še vedno zelo vpliva na vsakdanje življenje ljudi. Tudi tako, da sta cestna in druga infrastruktura bolj obremenjeni in ju obmejne občine same težko vzdržujejo in obnavljajo. Obveznost države, da jim pri tem pomaga je tako nesporna. Je pa res neverjetno naključje, da takšni zakoni, kot je tudi tale, prihajajo neposredno pred volitvami, čeprav luknja v asfaltu in razrite poljske poti niso od včeraj. A saj tudi draginja pri ogrevanju elektrike, plinov, ni od včeraj in ljudje morajo visoke račune plačevati sproti, pomoč države pa bo prišla tik pred volilnim molkom. Opozarjamo pa, da vlada še vedno miži vsaj na eno, če ne na obe očesi, ko gre za probleme, zaradi postavljenih ograj ob meji. Tamkajšnji prebivalci še naprej opozarjajo na podrte dele ograje zaraščena območja okoli njih. Notranje ministrstvo kolikor mi je znano objavlja v razpise in išče izvajalce razmere kakšne pa je Vlada na terenu slikovito opisuje župan Občine Kostel ravno te dni je poslal pismo tudi v Državni zbor obmejnega z vso žično ograjo pravi nihče ne čisti. Kolpe so v poletnih mesecih ni več moč videti, ker je podrast prerastla brežino z notranje strani pa njene ograje, kamor, zaradi obmejnega pasu ni dostopa. Obmejnih pas je neprehoden pravi župan prehod morebitnih migrantov se niti ne da videti in tukaj se je moč strinjati z županov. Če bi imele občine same možnost čistiti ta območja se to zanesljivo ne bi dogajalo, ker imajo interes tako, zaradi svojih ljudi ob meji kot tudi, zaradi turizma, ki je za te kraje življenjskega pomena. Seveda občine zato pričakujejo tudi pomoč države v primeru, da bi do tega tudi prišlo. Enako je bilo v preteklosti s smetmi, ki so se kopičile na migrantskih poti pa jih nihče ni hotel pobirati. Komunalna podjetja so se opozorila, ker jim teh stroškov nihče ne bi plačal, zato je prejšnja Vlada pod vodstvom Marjana Šarca naložila ministru za okolje naj stroške pobiranja teh smeti komunalam pokrije država. Takrat se je to tudi zgodilo ali sedanja Vlada še zasleduje to prakso tega v tem trenutku ne vem vsekakor pa je to edini način. Lokalne skupnosti znajo najbolje poskrbeti za življenje ljudi v njihovih okoljih država pa mora tam, kjer je to nujno in pričakovano pomagati, zato v LMŠ državnemu sofinanciranju urejanja infrastrukture na obmejnih območjih seveda ne bomo nasprotovali. Opozarjam pa na širšo sliko neurejenih razmer v krajih ob južni meji.
Hvala lepa. Mag. Meira Hot bo predstavila stališče Poslanske skupine Socialnih demokratov. Izvolite.
Hvala za besedo, spoštovani gospod podpredsednik. Spoštovane kolegice in kolegi! Zakon o nadzoru državne meje je bil v zadnjih 5, 6 letih podvržen večkratnim spremembam in dopolnitvam. Razlogi in posledice teh sprememb pa so predvsem v preteklih letih povečano število nelegalnih prehodov državne meje, zaradi česar se je na državni meji povečeval tudi nadzor. Nelegalnih prehodov je vsaj po statističnih podatkih v zadnjih dveh letih manj, kar lahko pripisujemo tudi virusi Sars-CoV-2 in tako so ljudje, ki so zaradi različnih okoliščin nameravali podati na dolgo in nevarno pot v boljši svet obstali bodisi v svojih državah ali nekje na poti v raznih begunskih taboriščih. Z novelami Zakona o nadzoru državne meje smo do sedaj urejali kako policija sme postaviti, namestiti in uporabiti tehnična ali druga sredstva za opravljanje nadzora meje državne meje ali preprečevanje nedovoljenega prehajanja državne meje poenostavitve vodenja postopkov ustanovitve služnosti v javno korist in določitve višine odškodnine ter obdobje obremenitve zemljišča vzpostavljali pravno podlago za vpis služnosti v zemljiško knjigo tudi na nepremičninah, katerih so lastnice Republika Slovenija ter se posledično izplača odškodnino upravičencu in vknjiženo služnosti v javno korist na podlagi sklenjene Pogodbe o ustanovitvi služnosti v javno korist, zaradi postavljenih začasnih tehničnih ovir ne glede na že vknjiženo prepoved odtujitve ali obremenitve na posameznem zemljišču in tako dalje. Navedenemu sledi, da se z današnjo obravnavamo novelo Zakona o državni meji ureja še pravna podlaga za delno povrnitev stroškov občinam ob državni meji nastalih, zaradi povečanega nadzora državne meje. Slovenska policija je skupaj s pripadniki Slovenske vojske povečala izvajanje aktivnosti za odkrivanje nezakonitih prehodov državne veje, kar pa za občine ob državni meji pomeni tudi nastalih dodatnih stroškov, zaradi potrebnih sanacij na občinskih cestah in javnih potek, ki se [[nerazumljivo]]ob državni meji. Župani teh občin so večkrat opozorili, da je za nadzor državne meje odgovorna država in ker je, zaradi povečane prisotnosti policije in Slovenske vojske na tem delu države na infrastrukturi povzročena tudi škoda oziroma imajo lokalne skupnosti zaradi tega dodatne stroške, je država dolžna zagotoviti sredstva za povrnitev stroškov sanacije in obnove infrastrukture. Predlagateljica novele je v zakonskem gradivu navedla, da so upoštevali pripombe Združenja občin Slovenije. Le te pa so se nanašala na dodatna merila za povrnitev dela stroškov in razširitev opisov upravičenih stroškov tudi na ukrepe za umiranje hitrosti prometa in druge stroške, ki nastajajo občinam, z namenom povečati varnost občanov. Poslanki in poslanci Socialnih demokratov bomo predlagano novelo Zakona o nadzoru državne meje podprli, vendar bi na tem mestu opozorila, da bi si morali pristojni v državi pogosteje ogledati obmejni pas, v kakšnem stanju je in ali so ograje in objemni pas zaraščeni, nepregledni, neurejeni. Ker so razmere v zvezi s tem slabe in obmejni pasovi pogosto neurejeni, bi veljalo razmisliti tudi o prenosu. Vzdrževanje tega pasu na lokalne skupnosti, seveda ob ustreznem nadomestilu oziroma povrnitvi stroškov, ki jih bodo občine imele v zvezi s tem. Hvala.
Hvala lepa. Nataša Sukič bo predstavila stališče Poslanske skupine Levica. Izvolite.
Hvala za besedo, predsedujoči. Lep pozdrav! Predlog novele zakona je samo darilo obmejnim občinam, da si na novo asfaltirajo ceste iz državnega proračuna. Vlada že cel mandat deli finančna sredstva občinam z namenom, da bi okrepila svojo priljubljenost na posameznih lokalnih območjih in predvsem priljubljenost največje koalicijske stranke SDS. V obrazložitvi je navedeno, v katerih primerih bo lahko občina dobila povrnjena finančna sredstva. Citiram: »Med upravičene stroške sodijo stroški zaradi obnove in investicijskega vzdrževanja občinskih cest in javnih poti, ki so dodatno obremenjene zaradi povečanega nadzora državne meje, stroški osvetlitve občinskih cest in javnih poti ter drugi stroški, ki nastanejo občinam z namenom povečati varnost občanom in so posledica povečanega nadzora državne meje. Stroškom obnove in investicijskega vzdrževanja na primer štejejo stroške asfaltiranja in gramoziranja cest in javnih poti, ureditev bankin, jaškov in podobno. Stroški osvetlitve so stroški nove postavitve, zamenjave in popravila osvetlitve na občinskih cestah in javnih potek, pri čemer je pomembno, da je omenjena osvetlitev povezana z nadzorom nad migracijami.« (Konec navedka.) Pred enim mesecem je Vlada spremembo Zakona o financiranju občin, občinam omogočila, da se prej namenska sredstva za izboljšanje položaja romske skupnosti po novem spremenijo v nenamenska, kar pomeni, da jih bo lahko občina porabila za karkoli, recimo za gradnjo rondoja v občini in ne nujno za gradnjo prepotrebne infrastrukture v romskih naseljih. Zdaj pa Vlada daje dodatna sredstva obmejnim občinam, zaradi bojda povečanih migracij. Zelo draga kampanja SDS in koalicije, ki za voljo pridobivanja podpore zlorablja državni proračun. To zavržno mešetarjenje pa plačujemo vsi. Če že pustimo ob strani proti begunsko agendo te Vlade, ni logično, zakaj bi občina dobila sredstva za popravilo cest in za javno razsvetljavo zaradi beguncev, ki plavajo čez Kolpo, ne pa na primer zaradi množičnega prehoda meje poleti, zaradi turistov, ki gredo na dopust na Hrvaško. Rekli boste, turisti se vendar vozijo po državnih cestah. No, turisti se v občini tudi ustavijo, torej, obremenjujejo tudi občinsko infrastrukturo. Kakorkoli se sprenevedate, Vlada želi s tem predlogom ubiti dve muhi na en mah. Ustvarja prostor za širjenje svoje proti begunske histerije in na drugi strani podkupuje občine, sicer pa, kaj sploh takšna določba dela v tem zakonu. Če Vlada meni, da je to stvar, ki jo je potrebno urediti, bi jo morala urediti v Zakonu o financiranju občin, zakonu, ki smo ga obravnavali pred mesecem dni. Zakaj tega niste uredili tam, če menite, da je to tako zelo potrebno? Ampak ja, verjetno vas skrbi kratkoročnost spomina volivcev, zato dozirate malo tu in malo tam. Še to, število ilegalnih prehodov meje se je v zadnjem letu zmanjšalo za 31,2 %. Številke so torej kar za tretjino nižje, vi pa se še vedno obnašate, kot da je to glavni problem v državi in da je treba zato občinam urgentno pomagati. Problem je represivna politika države do beguncev in tujcev, pretirano nadzorovanje meje in obdajanje z rezilno žico, da o porazni socialni stiski v državi raje ne bi. Če resnično menite, da je kaj narobe s financiranjem na občine [[?]] , uredite to sistemsko. V Levici bomo ob še eni ksenofobno volilni zlorabi ob tej predvolilni cukrarni odločno glasovali proti. Hvala.
Hvala lepa. Stališče poslanske skupine Nova Slovenija – krščanski demokrati bo predstavil Andrej Černigoj. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik, hvala za besedo, spoštovani državni sekretar, cenjeni zbor. Migracije so dodobra spremenile potek življenja ljudi, posebej tistih, ki živimo neposredno ob državni meji. Naš delovni vsakdan je sovpadal s trumami beguncev, ki so bežali iz vojnih območij proti zahodu in severu Evrope v iskanju boljših pogojev za življenje. Beguncem so kmalu sledile še skupine ilegalnih migrantov, ki še vedno poskušajo prečkati mejo na nelegalen način in tam, kjer državljani Republike Slovenije in ostali državljani Evrope tega ne počno. Strah občank in občanov ob meji se je iz dneva v dan povečeval. Neprijetna srečanja mame z otroki ali starejšimi občani, vlamljanje v hiše ali vikende ter nenazadnje smetiščenje slovenskih gozdov, ki je le v Ilirski Bistrici v dveh letih presegel 21 ton pobranih lahkih odpadkov, je postal velik problem mejnih prebivalcev Republike Slovenije. Na žalost prejšnja vladna garnitura ni želela videti problema, kaj šele pristopiti k reševanju le-tega. Zato ste delno ukrepali šele po eskalaciji problema in odločitvi občank in občanov ob meji, da tej vladni zaslepljenosti naredijo konec. Tam, kjer so včasih varovale mejo divje živali in mladi zaljubljeni pari, je nadzor prevzela vojska in policija. Da je varnost občank in občanov ob meji manj pomembna kot politični prestiž, nagajanja, je del opozicije dokazal z nepodporo aktivacije 37.a člena. Zakon o spremembah in dopolnitvah zakona o nadzoru državne meje je določil, da policija sme postaviti, namestiti in uporabljati tehnična sredstva za opravljanje nadzora državne meje, za uspešno izvedbo tega, teh nalog, policisti lahko uporabljajo zemljišča in vodne površine, ne glede na lastništvo, lastniki pa morajo policiji omogočiti prosto dostop in gibanje za nemoteno opravljanje nalog nadzora meje. V skladu s tem so tako prebivalci obmejnih krajev med drugim sprejeli postavitev začasnih tehničnih ovir. Povečan nadzor meje, ki je posledica nedovoljenih prehodov meje, ki žal ne kaznuje, ne nakazuje na skorajšnji upad nelegalnih prehodov meje, pomeni za te obmejne občine dodaten strošek. Občine morajo tako pogosteje sanirati občinske ceste in javne poti ob državni meji. Temu pritrjujejo tudi številni župani, ki opozarjajo na povečano rabo infrastrukture, predvsem povečanje stroškov za sanacijo ter vzdrževanje poti in cest ob državni meji. S sprejetjem zakona o dopolnitvi zakona o nadzoru državne meje se bo vzpostavila pravna podlaga za delno povrnitev stroškov občinam ob državni meji, ki so nastali zaradi povečanega nadzora državne meje ali so posledica izrednih dogodkov, nastalih z nadzorom državne meje. S predlaganim novim 9.a členom povečan nadzor državne meje na predlog Ministrstva za notranje zadeve s sklepom ugotovi vlada do konca meseca februarja tekočega leta. Vlada tudi odloči o višini sredstev, ki pripada posamezni občini, pri čemer je omejena z višino zagotovljenih sredstev v proračunu. Med stroške za povrnitev občinam bodo spadali stroški zaradi obnove in investicijskega vzdrževanja občinskih cest in javnih poti, stroški osvetlitve teh cest in poti. Sem spadajo tudi stroški asfaltiranja in gramoziranja cest in javnih poti, ureditev bankin in jaškov. Novi 9.b člen pa določa dodatno povračilo dela stroškov občinam ob državni meji zaradi izrednih dogodkov, nastalih z nadzorom državne meje. Eden takih dogodkov je bilo leto 2015, ko je dnevno več tisoč migrantov vstopalo v Slovenijo in od vseh organov zahtevalo še intenzivnejše in množičnejše izvajanje aktivnosti za varovanje državne meje. V Novi Sloveniji podpiramo zakon o dopolnitvi Zakona o nadzoru državne meje. Na tem mestu se zahvaljujemo policiji, vojski, civilni zaščiti in vsem ostalim, ki skrbijo za varnost naših meja, čeprav bi del opozicije [[znak za konec razprave]] najraje razpustil delovanje slovenske vojske. Verjetno pa bi v nadaljevanju isti opus operandi za policijo, ki po njihovem mnenju izvaja represijo nad ilegalnimi migranti. S temi izkazanimi sredstvi bomo lahko prebivalcem obmejnih občin vsaj delno povrnili za vso potrpežljivost, ki jo izkazujejo ob dnevnem spremljanju nelegalnih prehodov meja. Po letih zanikanja problema prejšnje vlade bodo prebivalci ob meji in obmejne občine dobile simbolno priznanje in [[znak za konec razprave]] sredstva v višini 2 in pol milijona evrov.
Hvala lepa. Mag. Andrej Rajh bo predstavil stališče Poslanske skupine Stranke Alenke Bratušek. Izvolite.
Spoštovani podpredsednik. Spoštovani predstavnik vlade, kolegice poslanke in poslanci. Osnovni namen predlaganih sprememb je uzakonitev pravne podlage, v skladu s katero bodo občine deležne delne povrnitve stroškov, ki nastanejo zaradi povečanega nadzora državne meje. V SAB se zavedamo, da migracije pomenijo določen pritisk predvsem na območju občin ob južni slovenski meji. Na eni strani jim nastajajo stroški zaradi vzdrževanja cest in občinskih poti, ki so v povečanem nadzoru državne meje še dodatno obremenjene, po drugi strani pa se soočajo tudi z izpadi dohodka, denimo iz naslova turizma. Problemi pa se kažejo tudi pri vzdrževanju stanja tehničnih ovir. Tamkajšnji prebivalci pričajo o razraščanju ograje, kar škoduje živali, vpliva pa tudi na velik porast invazivnih vrst. Na ta vidik opozarjajo tudi občine, ki so tudi predlagale, da se čiščenje ograj in obmejnega pasu prenese v pristojnost občin. Trenutna ureditev očitno ni učinkovita, saj se po njihovih poročanjih obmejni pas ne čisti že več let. V SAB se zavedamo, da je bilo pred nekaj leti stanje predvsem na južni slovenski meji nevzdržno. Je pa dejstvo, da število ilegalnih migracij zadnja tri leta močno upada, zato se nam upravičeno pojavljajo ugibanja, zakaj vlada teh težav ni prepoznala že prej ampak slučajno ravno v času, ko smo že stopili v predvolilni čas. Finančne posledice zakona so ocenjene na okrog 2,5 milijona evrov, kar za državo ne predstavlja bistvenega bremena. Verjamemo, da so občine zadovoljne, saj imajo zaradi povečanega nadzora meja dejansko več škode in posledično več stroškov. Skrbijo pa nas pripombe, ki jih je na predlog podala Zakonodajno-pravna služba. Opozorili so, da je mogoče upravičeno dvomiti, da bodo občine lahko uveljavljale vse upravičene stroške, ki so jim nastali zaradi povečanega nadzora v tekočem koledarskem letu. Pri tem so posebej opozorili, da je predlog notranje neskladen, saj jim na eni strani priznava pravico do povrnitve dela upravičenih stroškov, na drugi strani pa jim z določitvijo [[nerazumljivo]]roka za predložitev zahtevka to onemogoča. V Poslanski skupini SAB predlogu zakona ne bomo nasprotovali. Nas pa skrbi način komunikacije, ki smo ga bili deležni v tem Državnem zboru. Zato se bomo še nadalje borili za strpno, svobodomiselno in tolerantno Slovenijo, ki ne gradi na delitvah, ki temeljijo na strahu na podlagi rase, narodnosti, vere, kakor tudi na uspehu posameznika. Hvala lepa.
Hvala lepa. Stališče Poslanske skupine Konkretno bo predstavila Mojca Žnidarič. Izvolite.
Lep pozdrav še enkrat prav vsem. Danes odločamo o predlogu zakona o dopolnitvi Zakona o nadzoru državne meje, katerega cilj je vzpostaviti pravno podlago za delno povrnitev stroškov občinam ob državni meji, ki so nastali zaradi povečanega nadzora državne meje ali pa so posledica izrednih dogodkov, nastali z nadzorom državne meje. Migracije so vse od leta 2015 postale stalnica, kar od policije zahteva učinkovito odzivanje. Policija se v sodelovanju s Slovensko vojsko s svojim načinom delovanja, prisotnostjo in ukrepi prilagaja situaciji na državni meji, ter nadzoruje migracijske razmere v državi. Povečan nadzor državne meje pa za občine v državni meji pomeni nastanek dodatnih stroškov zaradi potrebnih sanacij na občinskih cestah in javnih poteh ob državni meji. Povečana prisotnost policije in Slovenske vojske pomeni povečano rabo infrastrukture v teh občinah, kar posledično pomeni stroške za obnovo infrastrukture, predvsem stroške za sanacijo, ter vzdrževanje poti in cest ob državni meji. Zakon, ki je danes pred nami je omenjeno problematiko naslavlja za dvema vsebinskima členoma. S predlaganim novim 9a. členom zakona se, kot rečeno uvaja pravna podlaga za delno povrnitev stroškov občinam, ki mejijo z državno mejo zaradi nastalih povečanega nadzora državne meje. Povečan nadzor državne meje pomeni intenzivnejšo izvajanje dejavnosti in ukrepov na podlagi Zakona o nadzoru državnem meje in zakonikov o Schengenskih mejah, kar ima za posledico povečano prisotnost policije na območju občin ob državni meji. Med upravičene stroške sodijo stroški zaradi obnove investicijskega vzdrževanja občinskih cest in javnih poti, ki so dodatno obremenjene zaradi povečanega nadzora državne meje, stroške osvetlitve občinskih cest in javnih poti, ter drugi stroški, ki nastanejo občinam, z namenom povečati varnost občanom in so posledica povečanega nadzora državne meje. 9b. člen pa določa dodatno povračilo dela stroškov občinam, ob državni meji zaradi izrednih dogodkov nastalih z nadzorom državne meje. Gre za dogodke, ki zaradi svoje narave narekujejo še intenzivnejše in množičnejše izvajanje aktivnosti, zavarovanje državne meje in presegajo aktivnosti določene v prej omenjenem 9a. členu, posledično pa pomenijo tudi bistveno večjo prisotnost policije in tudi drugih organov na območju občinskih, občin ob državni meji. Dejstvo je, da so občinske ceste zaradi povečanega tranzita izredno obremenjene, posledično pa to pomeni več škode in vsakoletna vlaganja v sanacijo, obnovo ali rekonstrukcijo cest in prav je, da so občine za to tudi ustrezno kompenzirane. Zato bomo v Poslanski skupini Konkretno predlog zakona o dopolnitvi Zakona o nadzoru državne meje podprli. Hvala.
Hvala lepa. Robert Polnar bo predstavil stališče Poslanske skupine Demokratične stranke upokojencev Slovenije. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Gospe in gospodje. Zakon o nadzoru državne meje je bil že večkrat noveliran, nazadnje septembra prejšnje leto. Takrat je bila vzpostavljena pravna podlaga za vpis služnosti v zemljiško knjigo, tudi na nepremičninah, katerih solastnica je Republika Slovenija. Izplačilo odškodnine upravičencu in vknjižba služnosti v javno korist na podlagi sklenjene pogodbe zaradi postavljenih začasnih tehničnih ovir, ne glede na že vknjiženo prepoved odtujitve ali obremenitve na posameznem zemljišču, sta tako postali pravno izvedljivi. Tokratna dopolnitev zakona ima cilj vzpostaviti pravne podlage za delno povrnitev stroškov občinam ob državni meji. Stroškov, ki so nastali zaradi povečanega nadzora državne meje in dodatnih obremenitev lokalne infrastrukture ali pa kot posledica izrednih dogodkov, nastalih z omenjenim nadzorom. Povečan nadzor državne meje pomeni intenzivnejše izvajanje dejavnosti in ukrepov na podlagi veljavne zakonodaje. Posledica je povečana prisotnost policije na območjih ob državni meji. Predvideno je, da bo postopek povrnitve stroškov občinam potekal tako, da bo obstoj povečanega nadzora na predlog Ministrstva za notranje zadeve s sklepom ugotovila Vlada. Prav tako bo Vlada določila tudi o višini sredstev, ki pripadajo posamezni občini, pri čemer pa bo omejena z višino zagotovljenih sredstev v državnem proračunu za leto 2022 je predvideno 2 milijona in 500 tisoč evrov. Občina ima naloge, ki so njene izvirne pristojnosti in so določene z zakonom. Te naloge oziroma storitve lokalne javne oblasti so vse občine dolžne opravljati oziroma so jih prebivalci na svojem območju dolžne zagotavljati. Med temi nalogami so tudi gradnja, vzdrževanje in urejanje lokalnih javni cest, javnih poti in drugih javnih površin. Odhodki občinskih proračunov za financiranje projektov na lokalnem cestnem omrežju so po svoji velikosti v vrhu celotne odhodkovne strukture občinskih proračunov. V večjih slovenski občini lahko v enem letu presežejo 2 in pol milijona evrov. V eni sami občini predvideno državno sofinanciranje pa je namenjeno celemu nizu občin, ki ležijo ob vzhodni ali pa južni meji, zato je na dlani, da bodo občine tako kot do sedaj same financirane investicijska vzdrževanja in sanacije pri čemer bo državni delež samo dobrodošla delna finančna razbremenitev potrebno pa je poudariti, da gre za gesto države, ki kaže na zavedanje pomena lokalne samouprave v sistemu državne oblasti. To je pomembno saj gre za spreminjanje do sedaj uveljavljenih praks na bolje. Višino nastalih stroškov, zaradi povečanega nadzora državne meje bo občina morala izkazati z ustreznimi listinami in utemeljitvijo namenske porabe. Preverjalo se bo ali gre za povečanje stroške občine, zaradi povečanega nadzora državne meje oziroma so z njim neposredno povezani. Občinam bo tudi dodatno povrnjene del stroškov povzročenih z izrednimi dogodki nastalimi z nadzorom državne meje. Gre za dogodke, ki zaradi svoje narave narekujejo intenzivnejše in množičnejše izvajanje aktivnosti zavarovanja državne meje ter s tem povzročijo tudi bistveno večjo prisotnost policije in drugih organov na območju obmejnih občin. V Poslanski skupini Desus menimo, da sta zakonski dopolnili primerni in potrebni, zato bomo predlog zakona oziroma dopolnitve Zakona o nadzoru državne meje soglasno podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa. Dušan Šiško bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvolite.
Spoštovani! Cilj zakona je, da se občinam, ki so ob državni meji zagotovi delno povrnitev stroškov, ki so nastali, zaradi povečanega nadzora državne meje. Ocenjena vrednost je 2 milijona 500 tisoč evrov. Prav je, da občine dobijo ta denar, saj je bila infrastruktura nepotrebno dodatno obremenjena, kar je povzročila le-te. Res, da gre za majhen znesek, vendar kljub temu tovrstni poostreni nadzor se izvaja izključno, zaradi nezakonitega vstopa tujcev na naše ozemlje. Menimo, da bi bilo te stroške in vse druge stroške, ki jih je imela Slovenija s tujci potrebno v bilateralnih pogovorih zahtevati nazaj od držav izvora tujcev. za večino njih je se namreč ugotovilo, iz katerih državah prihajajo. Na mednarodnem nivoju bi se tako lahko vzpostavila podlaga, da bi tovrstne stroške naša država dobila povrnjene. Gre za normalno razmišljanje, če nekdo pride k temi nenapovedan in ti povzroči škodo prav je, da ti škodo tudi povrne. Potrebno pa je poudariti, da tukaj govorimo le o premoženjski škodi nastali na infrastrukturi. Ne smemo pozabiti na vse občane teh občin, ki so bili zaradi migracijske krize daljše časovno obdobje izpostavljeni strahu. Strahu, kaj se bo zgodilo, oziroma so si postavljali vprašanje, ali so sploh varni v okolju, kjer živijo že več generacij. O tej vrsti škode, torej o nepremoženjski škodi, ki so jo povzročili tujci z nezakonitim vstopom v naše ozemlje, pa sploh ne govorimo. Torej, skrbimo za infrastrukturo, pozabljamo pa na ljudi. Prepričani smo, da je marsikateremu občanu na tem območju bilo neprijetno. Bilo ga je strah in je pri določenih izmed njih strah prisoten še danes. Gre za popolnoma normalen odziv ljudi, saj je prišlo do situacije, s katero so se soočili prvič, upajmo, da tudi zadnjič. Povečana prisotnost policije in Slovenske vojske je potrebna oziroma nujna za varnost vseh nas. Po drugi strani pa tovrstne aktivnosti in prisotnosti teh organov v obmejnih občinah niso prijetne za tamkajšnje občane. Uniforma kot takšna poudarja določeno avtoriteto in ločuje med običajnimi državljani in osebami, ki izvajajo določena pooblastila. Daljša prisotnost uniformiranih oseb na območju z nizko stopnjo kriminalitete zagotovo povzroči nelagodje pri občanih. Vse to so okoliščine, ki zagotovo vplivajo na ljudi, ki živijo v obmejnih občinah. Na vse to nelagodje in strah naših državljanov pa ne bi smela pozabiti nobena oblast, zato bi bilo prav, da se razmišlja tudi v smeri, kako pravično sanirati tovrstno stanje. Lahko noč in ostanimo zdravi.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker matično delovno telo k predlogu zakona ni sprejelo nobenega amandmaja in ker amandmaji k prehodnima in končni določbi niso bili vloženi, zaključujem drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom zbora opravili jutri v okviru glasovanj. S tem prekinjam to točko dnevnega reda in tudi sejo, ki jo bomo nadaljevali jutri ob 9. uri s prvo obravnavo predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o rudarstvu. Lep pozdrav, prijetno in varno pot vam želim. Domov, se razume.