Spoštovane kolegice poslanke in kolegi poslanci, gospe in gospodje! Pričenjamo nadaljevanje 33. seje Državnega zbora Republike Slovenije. Obveščen sem, da se današnje seje ne morejo udeležiti naslednje poslanke in poslanci: gospa Darja Lavtižar Bebler, Roberto Battelli, Pavel Gantar, Feri Horvat, Vasja Klavora, dr. Marko Pavliha, Milan Petek od 11.00 dalje, mag. Anton Rop, Alojz Sok, Ciril Testen, Janko Veber in poslanski kolega Milenko Ziherl. Prehajamo na 13. TOČKO DNEVNEGA REDA - OBRAVNAVA PREDLOGA ZAKONA O SPREMEMBAH IN DOPOLNITVAH ZAKONA O RAZISKOVALNI IN RAZVOJNI DEJAVNOSTI, SKRAJŠANI POSTOPEK. Seznanjam vas, da imamo za obravnavo te točke na razpolago 53 minut. Predlog zakona je v obravnavo Državnem zboru predložila Vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem dr. Dušanu Lesjaku, državnemu sekretarju na Ministrstvu za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. Izvolite, prosim.
Cenjeni in spoštovani, dober dan, lepo pozdravljeni! Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o raziskovalni in razvojni dejavnosti je predviden po programu dela Vlade Republike Slovenije za leto 2007. Gre za prenos direktive Sveta o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanov tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja v pravni red Republike Slovenije. Gre za to, da se raziskovalnim organizacijam, ki želijo gostiti raziskovalce iz tretjih držav, omogoči, da se jim vnaprej odobri minimalno za dobo pet let, kjer se omogoča, da lahko v raziskovalno-razvojni dejavnosti, ki je financirana proračunsko, sodelujejo tudi raziskovalci tretjih držav. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Predlog zakona je v okviru zakonodajnega postopka obravnaval Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj kot matično delovno telo. Podpredsednica, poslanka Eva Irgl, bo podala stališče odbora. Izvolite.
Hvala za besedo. Odbor za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj je na svoji 20. seji obravnaval Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o raziskovalni in razvojni dejavnosti. Seji odbora so prisostvovali predlagatelji zakona, Zakonodajno-pravne službe in predstavniki zainteresirane javnosti. Ministrica za visoko šolstvo, znanost in tehnološki razvoj Mojca Kucler Dolinar je v uvodni obrazložitvi predloga zakona dejala, da je razlog za sprejem zakona prenos direktive Sveta Evropske unije o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja v pravni red Republike Slovenije, in sicer v delu, ki ureja način in pogoje za odobritev raziskovalne organizacije, ki želi sklepati sporazume o gostovanju. V preostalem delu je bila direktiva namreč že implementirana. Predlog zakona tako uvaja rešitev, po kateri imajo vse raziskovalne organizacije, ki izpolnjujejo pogoje za izvajanje raziskovalne in razvojene dejavnosti, določene s tem zakonom in so zato vpisane v evidenco raziskovalnih organizacij pri Javni agenciji za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije, pooblastilo za sklepanje sporazumov o gostovanju. Ministrstvo je tudi odgovorno za nadzor nad izvajanjem sporazuma o gostovanju, ki ga lahko prenese tudi na Javno agencijo za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije. Odbor je sprejel tudi amandma poslanskih skupin: SDS, NSi, SLS in DeSUS k 3. členu. Z vključitvijo tega sprejetega amandmaja v zakonski predlog pa je odbor določil besedilo dopolnjenega predloga zakona.
Hvala lepa. Prehajamo na predstavitev stališč posameznih poslanskih skupin. Poslansko skupino Ljudske stranke obveščam, da imamo vse pod kontrolo. K besedi za predstavitev stališča njihove poslanske skupine pa vabim poslanskega kolega Marjana Drofenika. Izvolite.
Hvala, gospod podpredsednik. Predstavnik ministrstva, poslanke in poslanci. Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o raziskovalni in razvojni dejavnosti sprejemamo po skrajšanem postopku, saj vsebuje le manjšo spremembo, povezano z uskladitvijo naše ureditve z zakonodajo Evropske unije. Novela namreč implementira direktivo Sveta o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja. Cilj Evropske unije je postati najbolj konkurenčno in na znanju temelječe gospodarstvo na svetu. Za doseganje tega cilja je uvedena cela vrsta različnih ukrepov, med njimi je tudi povečanje števila raziskovalcev, ki je seveda nujni predpogoj za doseganje večje konkurenčnosti in za hitrejši razvoj Unije. Predlagano novelo zakona v Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke podpiramo, saj omogoča tudi raziskovalcem tretjih držav gostovanje na domačih raziskovalnih organizacijah v primeru sklenjenega sporazuma o gostovanju. Bistveno je, da imajo raziskovalci za delo na raziskovalnem področju ugodnejše pogoje glede bivanja v primerjavi z drugimi delavci iz tretjih držav. Gre torej za spodbujanje raziskovalcev iz tretjih držav k raziskovanju v Evropski uniji. Menimo, da zakon preko evidence raziskovalnih organizacij in jasnih sankcijah, v primeru izbrisa določene organizacije iz te evidence, preprečuje morebitne zlorabe predlagane novele. V Poslanski skupini Slovenske ljudske stranke bi radi ob obravnavi te novele opozorili še na dejstvo, da moramo poleg povečanja števila raziskovalcev iz tretjih držav, predvsem spodbujati naše državljanke in državljane, da se bodo odločali za raziskovalno dejavnost. Predvsem mora država, preko pristojnih ministrstev in drugih vladnih služb, zagotoviti ustrezne pogoje, da se prepreči odhod naših najbolj nadarjenih raziskovalcev v druge države in kontinente. Za to pa moramo seveda odpreti vrata tudi največjim strokovnjakom iz vsega sveta ter jih povabiti k sodelovanju z našimi inštituti, fakultetami in razvojno naravnanimi podjetji. Poslanci Slovenske ljudske stranke bomo predlagani zakon podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Jaz poslance med tem prosim, da se umirijo, zasedejo svoja mesta in omogočijo govorniku, da pove svoje stališče. Stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke pa bo predstavila poslanka Barbara Žgajner Tavš.
Hvala lepa za besedo. Spoštovane kolegice in kolegi, seveda tudi predstavnik Ministrstva za visoko šolstvo. Jaz se ne bom spuščala v tisto, kar zakon dejansko prinaša, ne bom ponavljala vsebine, ki je razvidna tudi iz same obrazložitve zakona. Je pa dejstvo, na katerega bi želela opozoriti. Je sicer res, da je zakon v veliki meri povezan s prehodno sprejetima zakonom o tujcih in zakonom o zaposlovanju in delu tujcev. Po drugi strani je zakon posledica zahteve po večji mobilnosti raziskovalcev, ker je potreba globalizacije gospodarstva. Šesti okvirni program Evropske unije. Tudi to smo sprejeli kot dejstvo, takrat ko smo se priključili tej veliki Evropski skupnosti. Ampak Evropski svet v Lizboni je v ta namen, se pravi, da bomo postali bolj konkurenčni na svetovnem nivoju kot Evropska skupnost, v ta namen je Evropski svet v Lizboni določil cilj, da do leta 2010 Evropska unija postane najbolj konkurenčno in dinamično na znanju temelječe gospodarstvo na svetu. To je Lizbonska strategija. In v okviru Lizbonske strategije želim opozoriti na eno dejstvo, pomembno dejstvo, ki ga je sprejela Vlada Republike Slovenije v okviru Odbora za reforme. Vse lepo in prav. Če Evropska unija zahteva, da bomo uvažali tujo delovno silo, tudi in pohvalno, za področje raziskovalnih dejavnosti, zakaj potem na nivoju naše države degradacija visoko izobraženih ljudi. Odbor za reforme je v svoj program zapisal, da visoko izobraženi ljudje v smislu pridobivanja formalnih kvalifikacij lahko izkoriščajo izsiljujejo delodajalce, naj jim zagotovijo njihovi stopnji izobrazbe primerno delovno mesto. To je zapisano v Odboru za reforme. Danes se hvalimo, ker sledimo Lizbonski strategiji, sprejemamo zakon, po katerem bomo na široko odprli vrata tuji delovni sili, visoko izobraženi. Ampak po drugi strani na nivoju naše države degradiramo te ljudi. Včeraj, predvčerajšnjim smo sprejemali oziroma mesec dni nazaj, leto dni nazaj, zakone, pa še jih bomo, ki dejansko govorijo o tem, da ni pomembno, kakšno stopnjo ima slovenski delavec oziroma celo črtali smo iz zakona neke minimalne standarde znanja. Veste, to so dvojna merila. Dvojna merila - zakaj? Zato, da bomo slovensko delovno silo plačali manj kot nekoga, ki bo prišel iz tujine, iz države tretjega sveta, ne vem, Libanona. To je dvojna morala in to je nepošteno. Je sicer res, da je ta zakon posledica evropske direktive in ker smo se zavezali Evropski uniji, jo moramo implementirati v naš pravni red. Ampak še enkrat opozarjam: ne nižati izobrazbene strukture domačih ljudi, Slovenk in Slovencev, dolgoročno je to nevarno in škodljivo.
Hvala lepa. Poslanka Maria Pozsonec bo predstavila stališče narodnih skupnosti. Izvolite.
Lep pozdrav vsem prisotnim! Evropski raziskovalni prostor je temelj za prihodnje delovanje EU na področju raziskav in razvoja. EU s sprejetim cilje Lizbonske strategije bo do leta 2010 potrebovala 700.000 raziskovalcev. Tako bi dosegla cilj z barcelonskega evropskega sveta, da se za raziskovanje nameni 3% bruto družbenega proizvoda. EU se bo zaradi tega odprla državljanom tretjih držav, ki se jim lahko dovoli vstop za namene raziskovanja. Rada bi še opozorila, da narodnost tudi potrebuje svoje raziskovalne inštitucije, kajti mogoče da samo s pomočjo teh inštitucij lahko upočasnimo, ne da bi preprečili, asimilacijo. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Poslanski kolega Ivan Jelen bo predstavil stališče Poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Predstavniki Vlade, spoštovani zbor! Dinamično in konkurenčno gospodarstvo ter jasno začrtan cilj ne samo v Lizbonski strategiji, temveč vsakega nacionalnega gospodarstva celega sveta se lahko razvije le na temelju vrhunskega znanja in raziskovanja. Le-to pa zahteva med drugim tudi večjo mobilnost raziskovalcev. Za doseg tega cilja je EU, za katero se izkazuje, da je precej nezanimiva za tuje raziskovalce, potrebno vzpostaviti in utrditi takšno raziskovalno politiko, ki bo odprla znanstvenoraziskovalni prostor tudi državljanom tretjih držav. V ta namen je bila kot eden izmed ukrepov na področju evropske znanstvene raziskovalne politike dve leti nazaj sprejeta direktiva Sveta o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja in v skladu z njo se dopolnjuje še Zakon o raziskovalni in razvojni dejavnosti, kajti delna implementacija direktive se je namreč že izvedla v Zakonu o tujcih in Zakonu o zaposlovanju in delu tujcev. V poslanski skupini predlagane dopolnitve zakona sprejemamo kot primerne, kljub temu da smo šli v nekoliko bolj liberalne variante kot druge države članice, ki imajo bodisi predpisano izvedbo posebnega postopka za odobritev sklepanja sporazumov o gostovanju raziskovalnih organizacij bodisi da morajo raziskovalne organizacije pred sklenitvijo sporazuma preizkusiti kvalifikacije raziskovalca. Naša rešitev ne vsebuje dodatnih oteževalnih postopkov, ki bi pomenili oviro tako za raziskovalce kot za raziskovalno organizacijo, pač se omogoči direktno zakonsko pooblastilo za sklepanje sporazumov vsem tistim organizacijam, ki so vpisane v evidenco o izvajalcih raziskovalne in razvojne dejavnosti, za kar je seveda potrebno izpolniti določene pogoje, ki jo vodi Javna agencija za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije. Nad izvajanjem sporazumov o gostovanju, ki jih sklenejo raziskovalne organizacije posamičnim raziskovalcem, je pristojno ministrstvo za znanost, ki pa lahko nadzor prenese na javno agencijo. Uspešen prehod v družbo znanja je ključen za prehodnost Slovenije in cele Evrope zato, da bi se lahko le-ta postavila ob bok svetovnim velesilam v znanosti in raziskavah. Zato smo v Poslanski skupini DeSUS prepričani, da je mobilnost raziskovalcev in znanstvenikov potrebno podpirati ne le v okviru Evropske unije, temveč tudi med njo in tretjimi državami. V poslanski skupini DeSUS bomo glede na navedene predlagane spremembe in dopolnitve tudi podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Jožef Jerovšek pa bo predstavil stališče Poslanske skupine SDS.
Hvala lepa, predsedujoči, spoštovane kolegice in kolegi, predstavniki ministrstva! Tudi v Poslanski skupini SDS bomo podprli Predlog zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o raziskovalni in razvojni dejavnosti, saj gre za uskladitev zakona o raziskovalni in razvojni dejavnosti s pravnim redom Evropske unije. Ker gre za takšno vsebino zakona, je težko biti izviren in bi se v glavnem verjetno ponavljal, zato bom zelo kratek in bom samo izrazil stališče, da se v Poslanski skupini SDS strinjamo s tem, da gre za spodbujanje dovolitve vstopa in mobilnosti državljanov tretjih držav pri znanstvenem raziskovanju, in da tudi Slovenija, smo veseli, sodeluje pri oblikovanju evropskega raziskovalnega prostora, ki bo omogočil konkurenčno in dinamično, na znanju temelječe gospodarstvo. Vse drugo je bilo v tej razpravi že navedeno, zato tega ne bom ponavljal. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam, kolega Jerovšek. Poslanska kolegica Breda Pečan pa bo predstavila stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Dobro jutro in iskrene čestitke k današnjemu državnemu prazniku Rudolfa Maistra. Najprej, da se vrnem k samemu zakonu. Naša poslana skupina bo zakon podprla; ne samo zato, ker nam tako marekuje evropska direktiva, ampak tudi zato, ker je s pomočjo raziskovalcev iz Evropske unije in iz tretjih držav, na katere se spremembe tega zakona nanašajo, možno še pospešiti raziskave in razvoj v naši državi in je to kvečjemu primerjalna prednost, če smo sposobni pridobiti raziskovalce iz tretjih držav. Zato bi se ponovno radi pa vendarle obrnili na dejstvo, ki se v ministrstvu, ki je predlagalo preko Vlade Republike Slovenje ta zakon, neprestano, lahko rečemo skoraj kronično pojavljajo, namreč da popolnoma vsaka sprememba zakona, ki jo to ministrstvo predlaga, vsebuje nesorazmerno velik odstotek, v tem primeru lahko celo rečemo hudih napak. Videti je, kot da pripravljavci, se pravi uradniki v ministrstvu, ki pripravljajo spremembe zakonov v Ministrstvu za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo, ne preberejo zakonov, ki so jih predhodno vlagali v Državni zbor in ki so podlaga za spremembe. Če je dejstvo, da mora naša Zakonodajno-pravna služba neprestano ugotavljati napake malomarnosti, ne morem drugače reči kot nesposobnost ljudi, ki v tem ministrstvu pripravljajo predloge zakona za Državni zbor, mislim, da bi bilo treba, da je sedaj, ko ima to ministrstvo novo ministrico, že čas, da naredi med svojimi uslužbenci red. Mislim, da je to nekaj neverjetnega, da je 20% do 25% vsakega zakona treba v Državnem zboru popravljati zaradi tega, ker so enostavno pripravljavci prezrli takšna dejstva, kot je na primer, da je v osnovnem zakonu zapisano, da sezname raziskovalnih organizacij in kvalificiranost organizacije za raziskovanje in razvoj izvaja agencija, potem pa v naslednjem zakonu naenkrat preskočimo in to za tiste raziskovalne organizacije, ki sklepajo sporazume za raziskovalce iz tretjih držav, opravlja naenkrat ministrstvo. Glede tega pa niti v odboru ni bilo pripravljenosti, da bi se popravilo, to je, da v 4. členu zakona določajo neke nove, lahko rečemo temu, kar administrativne ovire, ki bodo zapletle in otežile sklepanje sporazumov med raziskovalci iz tretjih držav in takšnimi raziskovalnimi organizacijami, ki so za sklepanje takšnih sporazumov usposobljeni in imajo na nek način, lahko rečemo, licenco agencije. Tako menim, da lahko v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov ponovno apeliram na ministrico, no prej sem vsakokrat apelirala na ministra, zdaj pač na ministrico, da vendarle pri naslednjih zakonih poskrbi, da bodo narejeni tako, da ne bo treba v Državnem zboru popravljati takih osnovnošolskih napak, saj gre vendar za Ministrstvo za visoko šolstvo in ne za šolstvo. Hvala.
Hvala lepa. Poslanec Ljubo Germič bo predstavil stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani gospod državni sekretar, kolegice in kolegi! Evropska unija in posamezne članice Evropske unije so bile pri opredelitvi svoje nadaljnje razvojne poti pred dilemo, katere prednostne točke naj uporabi v globalizacijski tekmi zagotavljanja konkurenčnosti. In Evropska unija se je odločila, da bo njena prednost poudarek znanju, znanosti, raziskavam in razvoju. Torej, Evropska unija ne bo gradila svojega razvoja na račun okolja, na račun zmanjšanja socialnih pravic, temveč bo v globalni konkurenčni tekmi ponudila konkurenčnost na področju znanja, znanosti. Slovenija je enako kot večina držav in Evropska unija v celoti sprejela ta izziv in v svojih strateških dokumentih opredelila znanje kot temeljno vrednoto in razvoj slovenske družbe kot družbe, ki bo temeljila na znanju. Nedavno nazaj smo lahko ugotovili na podelitvi Puhovih in Zoisovih nagrad in priznanj, da Slovenija uspešno stopa po teh poti in izkazuje svojo raziskovalno, razvojno in znanstveno odličnost. S tega mesta mi dovolite, da še enkrat čestitam vsem, ki so letos prejeli te visoke nagrade na področju znanosti. Ko je Evropska opredelila svoj cilj, da hoče ustvariti najbolj konkurenčno, dinamično, na znanju temelječo družbo, je opredelila med vrsto ukrepov tudi dva pomembna cilja. To pomeni, da želi v Evropski uniji, v evropskem raziskovalnem prostoru zagotoviti ustrezno število raziskovalcev, torej znanstvenikov, in je opredelila številko okrog 700 tisoč. In opredelila je naslednji cilj, ki pa je, da bo temu področju namenila 3% družbenega bruto proizvoda. Ko se Evropska unija sooča z demografskimi značilnostmi, ugotavlja, da zaradi staranja prebivalstva postavlja pod vprašaj doseganje prvega cilja, ustreznega števila raziskovalcev znanstvenikov. Zato je dozorelo spoznanje in ugotovitev, da je treba postoriti vse in sprejeti tiste ukrepe, ki bodo evropski prostor naredili zanimiv, da bodo v ta prostor vstopali tudi raziskovalci in znanstveniki iz tretjega sveta. In implementacija te direktive Evropske unije je danes pred nami, ki pravzaprav uvaja dokončno implementacijo te direktive v Zakon o raziskovalni in razvojni dejavnosti. Če bo Slovenija uspešno ustvarjala te pogoje za vključevanje vrhunskih izobraženih ljudi na področju ustvarjanja znanstvene in raziskovalne odličnosti, seveda pa ne bo pomembno samo to, da bomo to danes sprejeli kot možno v zakone. Zelo pomemben bo odnos tudi na drugih področjih, torej, da bomo na drugi področni zakonodaji sprejemali takšne ukrepe, ki bodo omogočali raziskovalnim in izobraževalnim ustanovam, inštitutom in organizacijam takšne pogoje, da bodo čutili, da lahko sokreirajo ta prostor in da imajo dovolj visoko stopnjo avtonomije. Hkrati bo seveda potrebno o razpravah okoli proračuna slediti cilju, da bomo v proračunu zagotovili za 3% DBP potrebna sredstva za dosego tega cilja, kajti brez izpolnitev teh dveh kriterijev, seveda EU ne bo dosegla tega tako želenega cilja. Zato bomo v Poslanskem klubu Liberalne demokracije Slovenije podprli Predlog sprememb in dopolnitev zakona o raziskovalni dejavnosti, ki v osnovi pravzaprav pomeni implementacijo direktive, seveda sama vsebina je pa bistveno globlja in želimo si, da bomo pri tem uspešni, da bomo v Sloveniji gradili na znanju temelječo družbo in da bomo ustvarjali ustrezne prepotrebne pogoje za ustvarjanje raziskovalne odličnosti. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Poslanski kolega Martin Mikolič bo predstavil stališče Poslanske skupine Nova Slovenija. Izvolite.
Lepo pozdravljeni! Spoštovani predsedujoči, državni sekretar, spoštovane kolegice in kolegi! Novela zakona o raziskovalni in razvojni dejavnosti se po svoji vsebini povezuje z zakoni, akti, ki smo jih v tem mandatu že obravnavali. V prvi vrsti naj omenim resolucijo o nacionalnem raziskovalnem in razvojnem programu za obdobje 2006-2010, ki za eno izmed nalog za uresničitev zastavljenih ciljev določa spodbujanje gostovanja tujih profesorjev in raziskovalcev na slovenskih inštitucijah. V Poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da je povečanje mobilnosti profesorjev in raziskovalcev znotraj univerzitetnega prostora in med univerzo, inštituti in gospodarstvom ključnega pomena za povečanje kvalitete in ustvarjanje konkurenčne družbe. Ob obravnavanju mobilnosti raziskovalcev prepogosto govorimo samo o pretoku raziskovalcev znotraj EU, pozabljamo pa na ostale, tretje države, ki so s svojim raziskovalnim potencialom vodilne na določenih področjih v svetovnem merilu. Predlog zakona, ki ga danes sprejemamo, uvaja rešitev, po kateri imajo vse raziskovalne organizacije, ki izpolnjujejo pogoje za izvajanje raziskovalne in razvojne dejavnosti, določene s tem zakonom, pooblastilo za sklepanje sporazumov o gostovanju raziskovalcev tretjih držav. Ministrstvo za visoko šolstvo, znanost in tehnologijo je tudi odgovorno za nadzor nad izvajanjem sporazuma o gostovanju, ki pa ga lahko prenese na Javno agencijo za raziskovalno dejavnost Republike Slovenije. S to spremembo se implementira del direktive Sveta Evrope o posebnem postopku, da dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja, ki sta jo delno prenesla v naš pravni red že zakon o tujcih in zakon o zaposlovanju in delu tujcev. Naša naloga je ustvariti razmere za nastanek povezanega, fleksibilnega in vsem raziskovalcem dostopnega trga raziskovalne delovne sile. V Poslanski skupini Nove Slovenije menimo, da bomo s to spremembo zakona stopili en korak naprej v zasledovanju tega cilja. Hvala.
Hvala lepa. Končali smo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Ker k dopolnjenemu predlogu zakona ni bilo vloženih amandmajev, zaključujem s tem tudi drugo obravnavo predloga zakona. Odločanje o predlogu zakona bomo v skladu s časovnim potekom seje zbora opravili danes v okviru glasovanj, pol ure po prekinjeni 15. točki dnevnega reda. Državnemu sekretarju se zahvaljujem za udeležbo, s tem pa tudi prekinjam to točko dnevnega reda. Prehajamo na 15. TOČKO DNEVNEGA REDA, to je na TRETJO OBRAVNAVO PREDLOGA ZAKONA O JAVNI AGENCIJI ZA KNJIGO REPUBLIKE SLOVENIJE V OKVIRU REDNEGA POSTOPKA. Seznanjam vas, da imamo za to točko predvideni 2 uri in 55 minut razprave. Predlog zakona je za tretjo obravnavo pripravila Vlada Republike Slovenije, zato besedo dajem ministru za kulturo dr. Vasku Simonitiju. Izvolite, prosim.
Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovani poslanci in poslanke. V zadnjih letih je kulturna politika na področju knjige dobro razvila različne oblike državnih podpor knjigi in s tem zagotovila vse realne možnosti za uresničitev želje slovenskih literarnih ustvarjalcev in drugih delujočih na področju knjige, da se ustanovi agencija za knjigo. Prav tako je potrebno poudariti, da so se proračunska sredstva za knjigo od leta 2004 konkretno poviševala in tako omogočala izvedbo načrtovanih ukrepov. Predvsem je kulturna politika namenila pozornost ustvarjalcu kot bistvenemu subjektu, s tem, da je načrtno povišala avtorske honorarje ter za izvedbo drugih podpornih ukrepov, kot so delovne štipendije za ustvarjalnost, načrtna podpora prevodov v tuje jezike, načrtne predstavitve slovenske literature na tujih knjižnih sejmih, knjižnično nadomestilo in drugo. Odločitev za ustanovitev javne agencije na področju knjige, je zato pomemben dogodek, s katerim Vlada daje knjigi še dodaten pomen, saj agencija omogoča še večji razvoj, tako v vsebinskem kot tudi finančnem pomenu. Na ministrstvu smo vztrajali na tem, da je predlog zakona realen in da temelji na skladnosti s sistemskimi zakoni - zakonom o javnih agencijah, javnofinančnih zakonih in zakonom o uresničevanju javnega interesa za kulturo, saj zgolj to omogoča njegovo celovito izvajanje v praksi. Menimo, da je predlog zakona dober in konsistenten, saj temelji na realnem stanju področja knjige. Šele na tako razvitem stanju pa je mogoče graditi to področje tudi v prihodnosti. O osnutku zakona je tekla široka javna razprava, izvedena je bila obravnava na Nacionalnem svetu za kulturo, ki je osnutek podprl in podal še nekatere predloge, prejeli smo pa kar nekaj pripomb in predlogov društev, založb in posameznikov. Ministrstvo za kulturo je v predlog zakona vključilo precej pripomb javnosti. Največ razprav je povzročil 6. člen zakona, ki govori o sestavi sveta agencije, in ministrstvo je prepričano, da je predlagalo najboljšo možno in optimalno variantno 6. člena zakona. Vendar pa se zaveda, da je potrebno doseči tudi soglasje, s ključno vejo na področju knjige, to je s pisatelji. Vprašanje, zakaj doseženo soglasje z Društvom slovenskih pisateljev sedaj in ne prej, ki se je že pojavilo tudi v medijih, je po mnenju ministrstva zavajajoče. Menimo namreč, da mora odgovoren predlagatelj zakona izčrpati vse možnosti dialoga in argumentacij, za soglasje pa je pravi čas vedno, dokler zakon še ni sprejet. Ministrstvo in Društvo slovenskih pisateljev sta v dialogu z novooblikovanim 6. členom zakona dosegla, da je sestava sveta takšna, da še vedno vključuje vse ključne subjekte na področju knjige, hkrati pa se tudi natančneje opredeljuje odgovornost delovanja javne agencije. Ker je ustanovitev agencije pomemben dogodek za področje knjige, je pričakovati, da bo glasovanje zanj kar najvišje. Predlagani amandma na amandma upošteva vse bistvene pripombe predloga Društva slovenskih pisateljev in soglasje z Društvom slovenskih pisateljev, ki predstavlja ključno vejo delovanja javne agencije. S predlagano rešitvijo dosežemo, da se v svet na predlog najbolj zainteresirane strokovne javnosti umesti ključne veje s področja dela javne agencije, torej pisateljev in prevajalcev, predstavnika Slovenske akademije znanosti in umetnosti in enega člana univerz, kar zagotavlja sestavo uglednih in verodostojnih osebnosti. S predlaganim amandmajem pa se predvsem zagotavlja odgovornost za delo javne agencije, za doseganje njenih ciljev in odgovornost zainteresirane strokovne javnosti, ki deluje na področju knjige. O prihajajočem knjižnem sejmu je to dobra odločitev Državnega zbora, če bo sprejela Zakon o agenciji za knjigo in pomeni tudi obet, da bo stanje na področju knjige napredovalo, na boljšem vrednotenju ustvarjalcev, torej avtorjev in tudi na področju celotne knjižne verige. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. O predlogu zakona v celoti dajem besedo predstavnikom poslanskih skupin za predstavitev stališč. Poslanka Majda Širca bo predstavila stališče Poslanske skupine Zares. Izvolite.
Lepo pozdravljeni, spoštovani minister, predstavniki ministrstva, kolegi in kolegice! Dobro je, da je prišlo do dogovora med Ministrstvom za kulturo in Društvom slovenski pisateljev glede ključnega odprtega vprašanja, s katerim smo se tudi v teh prostorih kar mučili. To se pravi, glede sestave upravnega odbora bodoče agencije za knjigo, s čimer pomeni, da bodo od sedmih članov in članic štirje referenčne ustanove s področja umetnosti in knjige same predlagale svoja imena, svoje člane. Seveda v kolikor bo ta amandma sprejet in ni dvoma, da ne bi bil. Vlada bo pri tem imenovala tri. To pomeni, da bo imela stroka na področju leposlovja, na področju prevajanja in znanstvene in humanistične knjige oziroma literature odločujočo besedo. To je dobro in ni dvoma, da v Poslanski skupini Zares bi temu nasprotovali. V bistvu smo se tudi sami trudili, da bi kakšno sorodno ali pa tako ali tej varianti podobno inačico podprli. Poudariti velja, da pri tem sistemskem zakonu vseeno nismo ali pa niso ali pa niste uspeli uveljaviti tistega sistemskega zagotovila, da bi se pobrani davek od knjige vrnil h knjigi. Če bi bila tako zgovorna, kot je kolega Grims, bi tudi sama sedaj nosila tablo, izpisek imen tistih glasov tedanje opozicije, ki so ob glasovanju o Resoluciji nacionalnega programa za kulturo dali svoj glas za to rešitev; to se pravi, da se davek od davka na knjige vrne v tako imenovani sklad za knjigo. Sedaj ste pohodili ta spisek, ta glas, ki ste ga dali nekoč v drugih okoliščinah, ampak to je pač odgovor, da obljube, izrečene v všečnih trenutkih, so potem, ko si v drugačnem položaju, v drugem kontekstu. In to, da se, recimo, ta mogoče s filozofijo integralnega proračuna ne najbolj kompatibilna oblika ni izglasovala, to boste enkrat pojasnili, pa ne samo glede vprašanja davka na knjige, ampak tudi tistih analognih rešitev, ki ste jih obljubljali, preden ste začeli urejati tudi kulturo, pa jih danes ni. Govorim o analogiji pri tako imenovani taksi na kulturno dediščino, ki je bila obljubljena, pa je sedaj ni več, in govorim tudi o tistih paradajatvah oziroma tistih sredstvih, ki naj bi se zbirala na določenem računu in potem šla v slovensko kinematografijo, tako imenovana taksa za film. Ne takse za film, ne takse za kulturno dediščino, ne vračanja davka, pobranega s področja literature, ki naj bi šel ponovno v literaturo, danes ni več. Dobro, ampak, kot pravim, to boste enkrat morali pojasniti, zakaj, ko se soočaš z realnostjo proračuna, ne moreš več zagovarjati tistih rešitev, ki si jih nekoč. Skratka, vseeno, dobro je, da so se večmesečna pogajanja na temo, kako naj bo sestavljen upravni odbor Javne agencije za knjigo, končala tako, kot so se. To se pravi, s prisluhom Ministrstva za kulturo in dogovorom z Društvom pisateljev. Dobro je tudi, da se je izstopilo, gospod minister, na nek način iz tistega gledanja, kjer je samo črno-beli svet, to se pravi, če nekdo nekaj predlaga, ne glede na to, ali je to stroka, da se jo pusti, da ni tako imenovana stroka, ampak da se ji prisluhne. Skratka, da se vidi, da tudi rešitve, ki so morebiti za vas na drugi strani dobronamerne in so lahko na eni strani, to je dobro. Če bi se to dogajalo in če bi bil tak prisluh že pred dvema, tremi leti, potem bi mogoče tudi pri zakonu o javni RTV ne bilo toliko preslišanih ponudb in bi bilo več posluha za to, da je treba depolitizirati javno televizijo in svet oziroma njegove organe sestaviti drugače, kot ste jih sestavili, kajti posledice vidimo, da so takšne, kot smo jih napovedovali že takrat, ko ste jih dali na mizo. Skratka, ob tej priliki, če rečem vzornega prisluha Ministrstva za kulturo, priporočam. S podobno razumljivostjo, s podobnimi prisluhi in s podobnim dialogom se je Ministrstvo za kulturo lotilo tudi popravka krovnega zakona v kulturi glede sestave svetov javnih zavodov, saj je Ustavno sodišče, kot vemo, razveljavilo tisti člen, ki ne dovolj jasno opredeljuje, kako naj bi bili sestavljeni sveti javnih zavodov. Ni mogoče to mesto, da govorim o tem, ampak govorim, da pri sestavi upravnega odbora Javne agencije za knjigo je prišlo do takšne rešitve, da bo stroka v zelo pomembnem organu imela odločujočo vlogo, to se pravi, da bodo štiri člani imenovani s strani samostojnih inštitucij, tri pa bo imenovala Vlada. Skratka, sedaj, ko bo javna agencija danes potrjena oziroma ko bo ustanovljena, jo velja pospremiti v življenje s priporočilom, da se pri nadaljnji obravnavi, to se pravi, pri pripravi podzakonskih aktov, ki so zelo zelo pomembni, da ne rečemo odločujoči za življenje, za življenje te agencije, da se pri pripravi teh podzakonskih aktov, ki bodo jasno definirali kompetence ključnega organa pa tudi strokovnih komisij, ki bodo na nek način odločale, kako in na kakšen način in komu deliti subvencije oziroma denar, podporo za vse dejavnosti na področju literature, da bo pri tej pripravi vladalo dovolj tankočutnosti in da bodo te usmeritve čim boljše. Naj zaključim s tem, gospod minister, večja podpor knjigi se ni zgodila z letom 2004, zagotovo ne, kot ste danes dejali, res da je slovenski oziroma prostor, ta prostor, kjer živimo, v preteklih stoletjih slovensko besedo sežigal, ampak res pa je tudi, da pred letom 2004 pa tudi v prejšnjem sistemu ni bilo nerazumevanja za slovensko besedo. Res so bila različna obdobja in jaz obžalujem, da v proračunu, s katerim se bomo soočali v prihodnjih dneh, delež za kulturo znotraj BDP-ja ni tako dober, kot je bil v prejšnjih letih, ampak vendarle velja reči, vendarle da Slovenija si je - enkrat bolj, drugič manj, ampak nikoli brez posluha - prizadevala, da bi slovenska beseda živela, da bi bila podprta in da bi se slovenske knjige tiskale in da se ne bi nikoli več sežigale.
Hvala lepa. Kolega Bogdan Barovič pa bo predstavil stališče Poslanske skupine Slovenske nacionalne stranke. Izvoli.
Gospod predsedujoči, kolegice, kolegi, spoštovani minister s sodelavci. Slovenija je tisočletja, kljub nadvladi številnih pokroviteljev, preživela. Preživela je zgolj in samo s svojo kulturo, s svojim jezikom, s svojo pisano besedo in svojo ljubeznijo do svojega vedenja in znanja. Spomnim se, ko sem bil še mlad, v osnovni šoli, kako z veseljem sem prebiral Pod svobodnim soncem. Kako rad sem prebiral Cankarjeve Hlapce ali pa kako rad sem prebiral lep, za mene arhaičen Prešernov jezik. In je pomembno pri zakonu, o katerem danes govorimo, o Javni agenciji za knjigo, pogledati dve vsebini: zakaj bo ta agencija oziroma zakon in kaj bo agencija storila. Bo zato, ker bo opravljala nekatere naloge, ki jih ministrstvo ne more in prevzela koordinativno in izvajalsko vlogo. In zakaj bo? Tudi zato, da bo zagotovila trajnejše pogoje za razvoj področja knjige, izvajala bo podporne naloge in zagotavljala trajne pogoje za vrhunsko ustvarjalnost na področju leposlovja, pa tudi druge pisane besede. Lepa je slovenska beseda, lepo je slovensko skladje, toda res je, da ga je premalo. Res je tudi, da ga premalo beremo ali pa ga nočemo brati in agencija bo, tako menimo v Slovenski nacionalni stranki, tista, ki bo zagotovila vse našteto. Da bomo Slovenke in Slovenci imeli več svojih knjig in da bomo tako preko šolskega sistema kot preko našega dela navdušili mlade za branje slovenske besede. In glede na to, da je v tretji obravnavi amandma k 6. členu, o katerem je bilo toliko besed, končno prišlo do nekega soglasja in da je tista vsebina, ki ga je v ta amandma Slovenska nacionalna stranka vložila v drugi obravnavi, ko ni bil pač sprejet, da je večina te vsebina zdaj sprejeta in povzeta v tem amandmaju po tretjem branju, bomo v naši Slovenski nacionalni stranki v skrbi za slovenstvo in slovenski jezik, slovensko knjigo in tudi ob besedi, veliko truda in dela vloženega s strani ministra in Ministrstva za kulturo absolutno podprli. Hvala.
Hvala lepa tudi vam. Poslanski kolega Ivan Jelen pa bo predstavil stališče poslanske skupine DeSUS. Izvolite.
Še enkrat hvala za besedo, podpredsednik. Poslanke in poslanci, gospod minister! V Poslanski skupini DeSUS ta predlog zakona pozdravljamo in ga bomo z veseljem podprli. Tudi zato, ker je besedilo predloga usklajeno in ga podpira, ker je bilo razvidno tudi iz razprave na matičnem delovnem telesu, tako koalicija kot opozicija, predvsem pa strokovna javnost, ki se za oblikovanje takega predloga zakona in posledično tudi za njegov sprejem prizadeva že vrsto let. Posebna pozornost je bila že na seji odbora namenjena sami formi predlagane Agencije za knjigo. Tudi v naši poslanski skupini smo se osredotočili predvsem na vprašanja emancipacije stroke v vodenju in odločitvah Agencije. Agencijo naj bi ob direktorju vodil svet, sestavljen iz predstavnikov ustanovitelja in predstavnikov strokovne javnosti, ki jih ustanovitelj izbere z javnim pozivom. Glede na osnovni smoter predloga zakona, in sicer, da naj bi ta nova forma prispevala k večjemu vplivu stroke in s tem večji kakovosti sprejetih odločitev, smo poslanci DeSUS-a ocenili, da je bilo prvotno besedilo preohlapno, zato smo podprli amandma, ki je povzemal strokovnejše rešitve, predlagane s strani Društva slovenskih pisateljev. Sedaj je v tretji obravnavi ponovno vložen amandma k temu členu, ki je rezultat kompromisa med predlagateljem in strokovno javnostjo in ki ustrezneje formira rešitve glede sestave sveta Agencije za knjigo, zato ga bomo v naši poslanski skupini z veseljem podprli. Poslanska skupina DeSUS bo, kot že rečeno, predlog amandmaja in celotnega besedila zakona podprla, saj ga ocenjujemo kot kvalitetnega. Prepričani pa smo tudi, da predstavlja dobro podlago za zagotovitev trajnejšega razvoja vseh slovenskih literarnih ustvarjalcev, založnikov in drugih delujočih na področju knjige. Hvala.
Hvala lepa. Poslanka Maria Pozsonec bo predstavila stališče Poslanske skupine Narodne skupnosti. Izvolite.
Hvala lepa za besedo. Še enkrat lep pozdrav vsem prisotnim! Zakon določa ustanovitev delovanja, organizacijo financiranje in nadzor nad Javno agencijo za knjigo Republike Slovenije ter opredeljuje njene naloge. Namen Agencije za knjigo je upravljanje strokovnih razvojnih in izvršilnih nalog v zvezi z izvajanjem strateških dokumentov in usmeritev na področju knjige. Agencija za knjigo opravlja tudi druge naloge, vezane na spodbujanje razvoja na področju knjige, skladno z namenom, določenim v aktu o ustanovitvi. Agencija za knjigo bo zagotovila trajnejše pogoje za razvoj s področja knjige na način, da se skladno z javnim interesom, ki se veže na knjigo kot takšno, omogoči sistematično dolgoročno izvajanje različnih podpornih nalog, ki se nanašajo na izboljšanje položaja ustvarjalcev, založnikov knjig ter ki bodo omogočile boljšo dostopnost knjige slehernemu državljanu. V ta namen bo Agencija za knjigo izvajala podporne naloge, ki bodo skladne z javnim interesom na področju knjige, ki bodo upoštevale kompleksnost in notranjo povezanost vseh členov verige knjige, od avtorjev, založnikov, knjižnic, knjigarn do bralcev. Ta zakon bo spremenil in izboljšal delo in življenje pesnikov, pisateljev in vseh, ki se ukvarjajo s knjigami. Hvala Ministrstvu za kulturo, da so imeli toliko posluha, da je ta zakon prispel na naše klopi.
Hvala lepa tudi vam. Poslanec Branko Grims pa bo predstavil stališče Poslanske skupine SDS. Izvolite, prosim.
Spoštovani. Vsem prav lep pozdrav. V procesih globalizacije se seveda tudi Slovenija sooča s povsem novimi izzivi, spremenjenimi okoliščinami, ki so morda prav za Slovenijo in tudi za njeno kulturo in še posebej za knjigo drugačne kot za mnoge druge države. Kajti, postali smo sestavni člen Evropske unije, stopili ob bok demokratičnim evropskim narodom in po drugi strani procesi globalizacije, ki delujejo mnogo širše, vplivajo na to, da so danes pogoji za slovensko knjigo zagotovo manj ugodni, kot so bili v preteklosti. S tega vidika je vsak korak, ki je v korist ohranitvi in krepitvi slovenske kulture in še posebej slovenske knjige, dobrodošel in pomeni pomembno odločitev za to, da ohranimo tisto, kar je temelj, kar je bistvo, kar je jedro vsake narodne skupnosti. To se pravi, svojo kulturo, zapisano v danem primeru, ker obravnavamo knjigo, v pisani obliki. Zakon, ki je danes pred nami, je po oceni Slovenske demokratske stranke zelo dobra rešitev, ki omogoča, da se bodo zbirala sredstva ne samo iz proračuna, ampak tudi iz drugih virov in da se bo na ta način krepilo materialno bazo, na osnovi katere je mogoče tudi v teh spremenjenih, manj ugodnih okoliščinah graditi in krepiti slovensko knjigo. Rešitve, ki so ponujene v zakonu, so premišljene, strokovno utemeljene in so bile plod dolgotrajnega usklajevanja. Tudi čas od druge do tretje obravnave smo izkoristili za to, da smo ponovno stopili skupaj s tistimi, ki bodo uporabniki sredstev, ki jim jih bo namenila Agencija, in smo z njimi dosegli konsenz. Plod tega konsenza je vloženi amandma, ki ni vložen samo s strani SDS oziroma strank koalicije, ampak tudi s strani pomembnega dela opozicije, in za katerega sem prepričan, da je lahko, in tudi mora postati, plod najširšega konsenza ob glasovanju in da enako velja tudi za zakon. V SDS ga bomo seveda soglasno podprli.
Hvala lepa. K besedi vabim poslanca Sama Bevka, da predstavi stališče Poslanske skupine SD. Izvolite.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Prejšnji mesec so dogajanja v kulturi najbolj zaznamovali film, obnova Ljubljanske opere, prva obravnava Zakona o varstvu kulturne dediščine in seveda ustanovitev Javne agencije za knjigo. Zakon o Javni agenciji za knjigo Republike Slovenije je že na začetku vzbudil velik odpor predvsem med slovenskimi pisatelji, čeprav smo na načelni ravni predlog zakona podpirali skoraj vsi. Pisatelji so se zbrali celo na protestnem shodu, poslanci smo dobili odprto pismo predsednika Društva pisateljev Vlada Žabota, tudi v medijih je bila knjiga ena izmed pomembnejših tem in splošni vtis je bil, da vladna koalicija ni naklonjena knjigi. Sreča v nesreči je, da smo v drugi obravnavi pustili možnost za dopolnitev najbolj spornega 6. člena zakona, ki govori o sestavi sveta Agencije za knjigo. Prejšnji teden pa sta Društvo slovenskih pisateljev in Ministrstvo za kulturo podpisala dogovor in dosegla konsenz okrog sestave sveta, ki šteje 7 članov. Tako ustanovitelj neposredno imenuje 3 člane sveta, po enega pa na predlog reprezentativnega Društva pisateljev, Društva književnih prevajalcev, Slovenske akademije znanosti in umetnosti ter enega na predlog univerz izmed uglednih znanstvenikov ter nosilcev razvoja na področju knjige. Tako oblikovan amandma za tretjo obravnavo, ki ga podpira tudi Poslanska skupina Socialnih demokratov, upošteva vse bistvene pripombe Društva slovenskih pisateljev. Ustanovitev Javne agencije je namreč smiselna samo, če pomeni načrten prenos odločanja s politike na stroko in če prizna civilni družbi enakopraven položaj. Na tak način ustanovitelj Agencije ne bo sam neposredno izbiral vseh članov sveta, temveč samo tri od sedmih, preostale pa bo predlagala najbolj zainteresirana strokovna javnost sama. Javni agenciji za knjigo Republike Slovenije smo na ta način zagotovili večjo avtonomijo, njena ustanovitev pa je tako dobila svoj smisel in je še dodatno utemeljena. Svet agencije je zelo pomemben organ in če gre za javno agencijo, mora biti v svojih odločitvah avtonomen in samostojen ter upoštevati strokovne kriterije. Svet bo imel zelo velike pristojnosti in bo razpolagal z relativno velikimi sredstvi. Že danes na ravni državnega proračuna podatki za leto 2005, in zato v tolarjih, za knjigo namenjamo 2 milijardi 157 milijonov tolarjev. Agencija bo sedaj združevala sredstva za knjige v okviru Ministrstva za kulturo, to je milijardo 883 milijonov tolarjev, in sredstva, ki so bila na Javni agenciji za raziskovalno dejavnost v višini 332 milijonov tolarjev. Se pravi, skupaj bo samo s proračunskimi sredstvi svet gospodarjev z milijardo 715 milijoni tolarjev ali 7 milijonov 175 tisoč evrov. Poleg tega pa bo pridobival tudi druge finančne vire za svojo dejavnost. V nacionalnem programu za kulturo smo zapisali, da je treba upoštevati dostopnost knjige v slovenskem jeziku, spodbujanje izvirne ustvarjalnosti kakor prevodne književnosti, s posebnim namenom širiti in poglabljati bralno kulturo. Cilji pa so, zvišanje števila prodanih knjig, povečanje dostopnosti do knjige, zviševanje naklade knjig in revij ter spodbujanje razvoja knjigarniške mreže in višja raven bralne kulture. Mislim, da je tudi čas, da Vlada in Državni zbor čim prej sprejmeta nacionalni program za bralno kulturo, ki naj bi bil v osnutku že pripravljen, pa ni prave volje, da bi ga poslali v postopek sprejemanja. Poslanke in poslanci socialnih demokratov bomo glasovali za ustanovitev Javne agencije za knjigo Republike Slovenije, saj bo Agencija dobila nove naloge, ki jih Ministrstvo za kulturo ne more opravljati, zagotovljena bo večja udeležba strokovne javnosti, povečale pa se bodo tudi možnosti za pridobivanje izvenproračunskih virov za knjigo. To so glavni razlogi, da bo Poslanska skupina Socialnih demokratov zakon podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Kolega Jožef Školč pa bo predstavil stališče Poslanskega kluba Liberalne demokracije Slovenije. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Gospod minister, spoštovane kolegice, kolegi! Sprejem tega Zakona o Javni agenciji za knjigo je zagotovo eden od tistih korakov, ki kronajo kar mogoče 15, 17-letne kulturno-politične diskusije o strategiji do knjige in o strategiji, podpori tej dejavnosti. Na tej poti je bilo narejeno veliko pomembnih korakov in ta zakon pravzaprav vse dobre cilje, ki so v veliki meri nastajali tudi s pomočjo slovenskega parlamenta, organizira v zakon, ki ustanavlja samostojno agencijo. Javna agencija je zagotovo korak naprej od ideje o skladu in je zagotovo tudi korak naprej od tistih zapisanih ciljev, ki jih sicer povzema v nacionalnem kulturnem programu. Kako bo ta javna agencija delovala, je v veliki meri odvisno od njenih organov, ne samo z zakonom določenih pristojnosti in predvsem tudi od sredstev, ki bodo v tej agenciji namenjeni in ne nazadnje predvsem od avtonomije, ki jo taka agencija mora imeti. S tem se ne bo začela zlata doba slovenske knjige. O tem si sam ne delam nobenih iluzij. Končalo pa se bo, če bo ta agencija zaživela tisto obdobje, ko je ministrstvo v dobrem in slabem moralo odgovarjati za najrazličnejše poteze, ki so bile povezane s financiranjem knjige in akcij, ki so povezane s podporo knjigi. In to se mi zdi, bom rekel pomembno in dobro in tudi ta kompromis, ki ga je nazadnje sklenilo ministrstvom z gospodom Žabotom in njegovim sodelavcem pod velikim pritiskom, to si ne gre delati utvar, širše javnosti in tudi diskusij v parlamentu, je pomemben korak, ki ga pozdravljam in ki ga je naša poslanska skupina tudi z veseljem podpisala. Zato se tega dela vsi lahko res veselimo in želimo polno samostojnost tej agenciji. Žal je v prejšnjem koraku zmanjkalo moči za to, da bi odprli tudi 11. člen. To je tisti člen, ki govori o sredstvih za knjigo. V tem trenutku seveda s tem ni še vse zapravljeno in vse končano. Res je, da zainteresirana javnost tega ne more iztirjati od ministrstva in Vlade, lahko pa to napako - in tu bi vas prosil, če res prisluhnete - odpravi parlament. Jutri bo pač na pristojnem odboru, v naslednjih dneh pa v Državnem zboru možnost, da se z ustreznimi amandmaji dopolni proračun. Popravki proračuna so mogoči s soglasjem parlamenta oziroma s potrebno večino v parlamentu. V naši poslanski skupini smo zato, ker, bom rekel, te stvari spremljamo sistematično res že več kot 10 let, tudi tokrat pripravili dopolnilo k proračunu, ki v celoti povzema to idejo, da se Agencija za knjigo polni na način, da se približno pobrani DDV-ji iz naslova prodaje knjig vrne v ta proračun agencije. Društvo pisateljev vam je pisalo o tem, da bi bilo potrebno v nekaj letih zagotavljati po 20% dodatnih sredstev glede na ocenjeni pobrani DDV v preteklem letu. Mi smo te podatke skrbno zbrali, kontrolirali tudi s pisateljskim društvom, preverjali jih pač v statističnih evidencah in vložili amandma, ki bi tej agenciji prinesel ven v naslednjem letu milijon 180.00 dodatnih sredstev. To vam govorim danes, to vam bomo govorili jutri, v ponedeljek, torek in sredo, zato mislim, da ne bo nobenega opravičila, da bi lahko glasovali proti, predvsem če drži vse tisto, kar pravite, da bi radi tej knjigi pomagali, da bi radi sklenili poln dogovor s civilno družbo. In prepričan sem, da povečanju sredstev, tudi če se o tem javno ne bo opredelil, minister za kulturo ne more nasprotovati, vsaj intimno ne. Zato se mi zdi, da je poleg tega soglasja, ki smo ga dosegli, da to agencijo ustanovimo, še kako pomembno, da tej agenciji tudi zagotovimo potrebna sredstva in v bistvu tisto idejo, ki je pa v osnovi le temeljila na tem, da se vsaj toliko denarja, kolikor se ga pobere iz naslova pobranih davkov, zagotovi iz proračuna nazaj tej agenciji, da se ta sredstva v naslednjih letih zagotovijo. In prvi korak je sprejem proračuna in konsekventno odločanje zahteva podporo temu dopolnilu danes, sprejem zakona in sprejem ustreznih dopolnil pri proračunu. Tako da vsak dober zakon je poln veliko preobratov. Pri tej diskusiji smo bili priče res dramatičnim zapletom, obratom in podobnem, ampak če hočemo "happy end", potem to ni sprejem zakona, ampak je sprejem proračuna. In plediram za tem, da s proračunom podpremo tudi tisto, kar mislimo, da je prav, ko ustanovimo Agencijo za knjigo. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Preden nadaljujemo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin, dovolite, da pozdravim mlade gospe in gospode na balkonu, učence 5.a razreda Osnovne šole Bled. Dobrodošli v naši hiši! Kot rečeno, nadaljujemo s predstavitvijo stališč poslanskih skupin. Poslanka Marjetka Uhan bo podala stališče Poslanske skupine Nova Slovenija. Izvolite.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Minister s sodelavko, poslanke in poslanci ter mladi obiskovalci, lep dober dan vam želim! V Novi Sloveniji bomo Zakon o Javni agenciji za knjigo podprli. Smo zagovorniki uporabe slovenske besede, ki je pomembna tako v slovenskem kot tujem prostoru, v vseh segmentih družbe in na vsakem področju. In ker je knjiga temeljna nosilka razvoja jezika, smo prepričani, da je ravno knjiga tista, ki ji je treba nameniti več pozornosti. To se lahko pokaže s skrbjo države za knjigo in upam si celo reči, da je tudi država tista, ki lahko naredi več, da bo slovensko knjigo ohranila. Kajti globalizacijski pritiski s seboj prinašajo žal tudi učinke, ki vodijo k vedno večji uporabi literature v tujih jezikih, in zdi se, da bo kmalu prevladala tuja literatura in ne nazadnje uporaba tujega jezika. Javna agencija za knjigo predstavlja pomemben korak v smeri večjega spoštovanja slovenskega jezika in do uporabe slovenske knjige. Z novo dodano vrednostjo pri razvoju slovenske knjige, ki jo javna agencija vsekakor prinaša, z njeno koordinativno in izvajalsko vlogo, učinkovitejšim financiranjem na področju knjige, promocijo avtorjev, knjig in branja bo novi zakon vsekakor doprinesel k večji skrbi za ohranitev slovenskega jezika, kot tudi k večjemu zavedanju pomena slovenskega jezika in slovenske knjige. Zato, kot rečeno, bomo v Novi Sloveniji ta zakon podprli. Podprli pa bomo tudi amandma koalicije in Poslanskega kluba LDS k 6. členu, ki prinaša nek kompromis med Vlado in stroko v korist stroki, in ker so se to dogovorili, bomo v Novi Sloveniji tudi ta amandma podprli. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Sledi še stališče Poslanske skupine Slovenske ljudske stranke. Kolega Marjan Drofenik pa bo predstavil stališče. Izvolite.
Hvala lepa. Spoštovani podpredsednik, spoštovani minister, poslanke in poslanci. V Slovenski ljudski stranki vedno poudarjamo pomen slovenske kulture in slovenskega jezika, katerega razvoj in obstoj v največji meri zagotavlja gotovo slovenska knjiga. Zato razumemo, da se Javna agencija za knjigo ustanavlja ravno z namenom, da bo zagotovila obstoj in razvoj slovenske knjige in s tem tudi slovenskega jezika. Agencija bo opravljala posamezne naloge, ki jih glede na njihovo naravo in vrsto ni mogoče izvajati v okviru ministrstev za kulturo ter visoko šolstvo, znanost in tehnologijo. S tem bo po našem mnenju uresničena tudi želja literarnih ustvarjalcev in založnikov. Lažja in bolj organizirana bo izvedba nacionalnih predstavitev slovenskega leposlovja in znanstvene poublicistike v tujini ter povezovanje s primerljivimi mednarodnimi organizacijami, vse z namenom, da se zagotovijo novi viri financiranja, možnost pridobivanja neproračunskih virov financiranja področja knjige in izvajanje drugih nalog. V Slovenski ljudski stranki pozdravljamo pozitiven kompromis med Ministrstvom za kulturo in Društvom slovenskih pisateljev glede članstva v svetu javne agencije in zato bomo podprli usklajen amandma k 6. členu. Prepričani smo, da bo s sprejemom zakona narejeno zelo veliko za slovensko knjigo in mogoče tudi nekoliko lažje življenje tistih, ki se s slovensko knjigo ukvarjajo kot avtorji, prevajalci ali založniki. In to bo ne nazadnje koristno za slovensko knjigo. Slovenska ljudska stranka bo zakon z veseljem podprla. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Končali smo s predstavitvami stališč poslanskih skupin. Prehajamo na razpravo poslank in poslancev o predlogu zakona v celoti. Na podlagi seznama prijavljenih ima besedo poslanec Jakob Presečnik.
Hvala lepa za besedo, gospod podpredsednik. Ne bom ponavljal razlogov, zakaj bom podprl ta zakon z velikim veselje, ker je ravnokar moj poslanski kolega že dal obrazložitev poslanske skupine. Ampak ne morem, da ne bi se oglasil okoli tega amandmaja k 6. členu. Zadnjič je bila razprava dolga, ne vem, dve uri in 50 minut, dobil sem magnetogram, od tega 80% na 6. člen oziroma sestavo sveta. Jaz ne vem, kdo je sedaj tukaj dvorni norček, ali smo poslanci, ali smo poslanci koalicije, ali je ministrstvo, ali je kolega Grims. V glavnem bi lahko bila zadeva, sem trdno prepričan, če bi bilo več volje takrat, že prej rešena in bi bilo najbrž prihranjenih 2 uri in 50 minut diskusije oziroma bi se lahko zredicirala na pozitivnih 30 minut, tako je bilo pa negativne diskusije skoraj tri ure, ampak dobro. Zadnjič enkrat smo bili pri drugem zakonu obtoženi dvoličnosti zaradi tega, ker smo umaknili amandma, ki je bil dober, za katerega še danes trdim, da žal ni bil sprejet, vendar smo ga umaknili, ker ga pač nismo mogli uskladiti. In to se mi zdi, da je bila korektna poteza, pa sem še na tej seji zopet poslušal kritiko, zakaj smo to naredili, in moram reči, da mi je skoraj žal, da nisem bil bolj posiljen, da bi uveljavil amandma. Ne gre za ta zakon, gre za nek drug zakon. Tukaj pa ocenjujem kot izredno pozitivno potezo, da ste se dogovorili za amandma v tretji obravnavi, amandma k 6. členu. Vendar, žal, kot rečeno, zakaj je bila potrebna diskusija, ne samo da je bila 2 uri in 50 minut, ampak treba je prebrati vsebino te diskusije in potem se ti postavlja vprašanje, ali bi bilo zaradi te dvoličnost bolje celo glasovati proti. Ampak ker je pozitiven, bom seveda glasoval "za". Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. K besedi vabim poslanko Majdo Potrato. Besedo ima poslanec dr. Slavko Gaber. [[Ga ni.]] Besedo ima poslanec Aleš Gulič. [[Ga ni.]] Besedo ima poslanka Alenka Jeraj.
Hvala za besedo. Očitno ne bomo prav veliko razpravljali danes o Javni agenciji za knjigo oziroma le o amandmaju. Sama, kot sem že prvič povedala, torej na prejšnji seji, podpiram zakon in je čas, da te stvari uredimo tako, kot bi morda že lahko bile urejene. Tudi sama podpiram amandma k 6. členu. In za razliko od kolega vseeno mislim, da je v redu, da smo se o določenih stvareh pogovarjali in tudi prišli do zaključkov, ki prinašajo boljšo rešitev in se upoštevajo pripombe in predlogu Društva pisateljev.
Hvala lepa. K besedi vabim poslanca dr. Mitja Slavinca. Ga ni. Besedo ima poslaned Jožef Školč. Izvolite.
Hvala lepa. Torej, jaz bi se le na kolega Presečnika naslonil, ko bom začel govoriti, in bom rekel, da meni pa ni žal, da smo nekaj ur o tem govorili, ker smo o kakšnih pomembnih stvareh včasih še dalj govorili, pa ni nič zaleglo. S tega vidika je, bom rekel, ta investirani čas še relativno hitro prinesel nek dogovor. Ampak, kot je bilo tukaj že rečeno tudi s strani kolegov iz pozicije, pomembno je, da na koncu te razprave lahko vsi neko takšno rešitev podpremo. Zato se meni ne zdi smiselno obujati vseh tistih razprav, ki so bile nazaj, pa bi bil lahko tudi primerno zajedljiv in bi vas zabaval, sploh glede na to, da velika večina ljudi nima v tem trenutku interesa o tem govoriti. Tisto, kar se mi zdi pa vseeno pomembno in sem prej že v imenu poslanske skupine govoril, je, da sam zakon kot vsi drugi zakoni pomeni samo priložnost in podlago. Ne dvomim, da je bilo v ministrstvu narejeno veliko premislekov okoli vsega tega, ampak obstaja še druga plat. Za uresničevanje določenih ciljev je potrebno imeti na razpolago dovolj sredstev. Sredstva, ki jih Vlada sedaj iz različnih postavk pelje, bom rekel, na naslov Agencije za knjigo, pa po moji presoji in vedenju ne bodo zadoščala v tem trenutku za vse ambicije, ki jih bodo ljudje, ki bodo to agencijo videli, imeli. Poglejte, ker na to agencijo se v tem trenutku ne bodo obračali samo literati, to bo v bistvu naslov tudi za širjenje publikacij z znanstvenega področja, to bo naslov za promocijo literature in znanstvene literature v svetu in teh sredstev bo zagotovo premalo. Če hočemo ta instrument, ki je pomemben, dobro izkoristiti in bo posledično prinesel koristi vsej slovenski kulturi v najširšem pomenu te besede, potem je potrebno razmišljati, da so določene akcije, ki so povezane z promocijo slovenskih znanstvenih in kulturnih dosežkov v svetu, potrebne večjih sredstev, kot smo jih do sedaj temu namenjali. In zato vas spet spominjam na tista dopolnila, ki so vložena k proračunu, ki tej agenciji omogočajo, da ne bo stopila na svojo pot že v začetku z velikimi ambicijami in, po mojem, premajhnimi sredstvi. Sicer se bomo znašli čez čas v situaciji, da bo del ljudi lahko nezadovoljen in bo pač obtoževal tega ministra ali pa naslednjega ali ministrico, češ, premalo sredstev ste zagotovili za te namene. Zato je res pomembno predvsem, da v koaliciji te stvari premislite, če bi bil čas, verjemite, da bi ljudje, ki so pritiskali na vas in ki so pritiskali na nas, da bi vam z velikim žarom in argumenti razložili smisel povečevanja teh sredstev. In moj predlog je, da se poskuša to podpreti in teh brezplodnih diskusij, s tem končujem, o katerih je govoril kolega Presečnik, potem ne bo več. Če nekdo res razmišlja, da ta agencija vse te cilje, ki so visoko nastavljeni, lahko uresniči, potem ne more tega od njih pričakovati, ne da bi jim finančno pomagal. In to je smisel te moje intervencije in jaz bi rad, ne da se o tem prerekamo, ampak da se morebiti že v štartu okoli tega dogovorimo. Imamo idealno priložnost, dobili smo rešitev, okoli katere se vsi strinjamo, da je boljša od začetne ponujene, in imamo priložnost, da Vladi pokažemo, da je smiselno vložiti v promocijo slovenske kulture tudi preko te agencije in v času predsedovanja in kasneje, ko se bo Slovenija borila za svoj delež pozornosti, je taka agencija lahko pomemben instrument promocije. Zagotovo ne bo promovirala ne LDS, ne SDS, ne SD-ja, niti ne političnih liderjev, ampak tiste ume, na katere smo ponosni iz preteklosti, in tiste, ki pač v današnjem času lahko stopajo na različne podije in odre v kulturi in znanosti v Evropi in svetu. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. Besedo ima poslanec Samo Bevk. Izvolite.
Hvala lepa, gospod podpredsednik. Spoštovani zbor! Že prej sem v imenu Poslanske skupine Socialnih demokratov izrazil podporo Predlogu zakona o Javni agenciji za knjigo Republike Slovenije in povedal stališče poslanske skupine v zvezi s tem. Kadar so rešitve dobre, v Državnem zboru ni pretirano velike diskusije oziroma take diskusije ne spremljajo negativne razprave. Iz tega razloga se popolnoma strinjam s kolegom Presečnikom, da bi lahko te zagate rešili že v drugi obravnavi. Konec koncev smo poslanci opozicije v drugi obravnavali predlagali s prvopodpisanim kolegom Školčem amandma, ki so ga pravzaprav vsebinsko pripravili v Društvu slovenskih pisateljev. No, z enim mesecem zamika se je tudi to vprašanje razrešilo. Konec koncev bo Javna agencija za knjigo gospodarila, če gledamo na podatke iz leta 2005, kar z 7 milijoni 175 tisoč evri, kar ni tako malo sredstev. Čeprav v državnem proračunu imajo sredstva za knjigo in revijalni tisk ter druge podobne stvari še dodatna sredstva tudi druga ministrstva, tako da je dejansko iz državnega proračuna knjiga subvencionirana z nekaj več kot 9 milijoni evrov, to pa niso tako majhna sredstva. Nov način financiranja knjige, ki ga omogoča javna agencija, pa bo omogočil tudi to, da se bodo pridobivala sredstva tudi iz drugih virov, ne samo iz državnega proračuna. Kot rečeno, bomo ta zakon podprli. Žal pa nam je, da koalicija ni te rešitve upoštevala že v drugem branju, samo prisluhnila bi amandmaju opozicije. Mi s svojimi predlogi ne nagajamo koaliciji, ampak poskušamo biti konstruktivni in to pričakujemo v bodoče tudi od koalicije. Hvala lepa.
Hvala lepa. S tem smo zaključili razpravo o predlogu zakona v celoti. Gospa Širca, nakazujete mi nekaj, pa ne znam prebrati, kar mi kažete s prsti. Prosim? Čas je ostal, ampak verjetno poznate Poslovnik Državnega zbora in veste, da je v proceduri še amandma, kjer se boste lahko prijavili k besedi. To je praksa, ki smo jo imeli lani, predlani in vsa leta nazaj. Hvala. Torej, prehajamo na razpravo o členu in vloženem amandmaju, ki jo bomo opravili na podlagi pregleda vloženega amandmaja z dne 22.11.2007. V razpravo dajem 6. člen in amandma poslanskih skupin SDS, NSi, SLS, DeSUS in LDS. Odpiram postopek za prijave k razpravi o omenjenem amandmaju. Izvolite. Besedo ima poslanka Majda Širca in če bo minister ocenil, se bo tudi sam prijavil z dvigom roke. Besedo ima poslanka Majda Širca, imate besedo.
Amandma, ki ga bomo podprli, je plod, kot smo danes že večkrat slišali, določenih pritiskov, usklajevanj in konec koncev, na koncu tudi prisluhov. Prišlo je do protesta Društva slovenskih pisateljev, prišlo je do dolgega pogovora ne samo ob drugi, ampak tudi prej obravnavi na odboru in v Državnem zboru, da bi agencija funkcionirala na način, da bi bila čim bolj avtonomna. Njena avtonomnost je potrebna, ne samo zaradi tega, ker bo razpolagala tako rekoč z vsemi sredstvi za literaturo v Sloveniji, ampak ker bo sodelovala tudi pri oblikovanju politik na področju literature in založništva, ne samo humanistike, ampak tudi znanosti. Pritiski, da bi se ta agencija oblikovala na najbolj primeren način, so prihajali tudi iz Nacionalnega sveta za kulturo, niso prihajali z vladnega strateškega sveta za kulturo in znanost, kajti ta svet je tiho pri vseh vprašanjih; svet, ki svetuje premierju na področju kulture in znanosti. Več ali manj vemo, da je, res da izdaja lepe publikacije, ampak molči, tudi takrat, ko bi bilo verjetno treba spregovoriti, če omenjam vsaj zadnje dogodke, ki smo jim bili priča na proslavi, posvečeni spominu na reformacijo in so bile bolj v smislu protireformacije. Naj pa vendarle opozorim nekaj in tukaj globoko soglašam z dosedanjimi razpravami, ki so se usmerile v proračun in v dejstvo, da v Zakonu o agenciji ni tistega določila, ki bi bolj zavezoval stabilno financiranje knjige, to se pravi vračanja davka iz knjige knjigi sami. To me skrbi zaradi tega, ker na nek način je povezano tudi s proračunom, ki ga sprejemamo tudi za leto 2009, ne samo leto 2008 in po podatkih, ki jih imate vsi, ki ste si proračun ogledovali, je vendarle knjižništvo in založništvo v letu 2009 indeksirano z 96% indeksom, kar pomeni, da nima tistega, ki bi upošteval, kot pri drugih področjih, vsaj inflacijo, kaj šele kaj drugega. To se pravi, da v letu 2009 ministru oziroma ministrstvu in Vladi, ki je pripravljala ta proračun, to obdobje ni več tako pomembno. Vemo, da sicer so vmes volitve, ampak prihodnost bi morala biti začrtana bolj stabilno tudi v času, ko ni toliko računic več Vlade za to, kako bo s knjigo ravnala v prihodnje. Skratka, pomembno bi bilo, da bi se ozrli bolj v prihodnost tudi v finančnem smislu, tudi zaradi tega, ker vemo, da zakon o nekaterih nujnih programih na področju kulture, tako imenovani kulturni tolar, ki se deloma dotika tudi politike knjige, bo usahnil v letu 2008; se pravi v naslednjem letu, do danes pa pravzaprav še nismo slišali, ali ga bo kaj nadomestilo ali ne. In temu zakonu se področje knjižnic, ki jih javna agencija ne bo pokrivala, ampak knjiga je povezana z življenjem in utripom javnih knjižnic in knjižničarstva na sploh, urejuje na način, ki postaja sedaj neznanka. Kako bo, ko bo usahnil kulturni tolar, tudi za področje knjižničarske mreže in knjigarn oziroma založništva, ki ima znotraj naslova določeno podporo. Tukaj iz proračuna, in minister, z veseljem bom prisluhnila vašim pojasnilom, znotraj proračuna za leto 2008 in 2009 ni prepoznati, kaj bo nadomestilo tiste postavke s področja tolarja, ko tega naj ne bi bilo več. Jaz upam, da bo še in da boste naredili še zadnji napor, da boste podaljšali utrip in življenje tega vira, ki je živel in zaživel enkrat bolje, enkrat slabše, je pa pomenil pomemben korektiv za posege v nekatere nujne programe. Ampak če smo že pri knjigi oziroma založništvu, naj omenim še drugo frapantno in bolečo informacijo oziroma rešitev, ki ni rešitev. Minister, ko ste prišli, ne samo na "hearing", ampak ko ste prišli na Vlado, ko ste prihajal v Državni zbor in ko ste prihajali pred slovensko javnost, ste zagotovili, da boste poskrbeli, da se bo Narodna in univerzitetna knjižnica zgradila. Če gledamo po proračunu, vidimo, da sredstev za NUK ni in da so pa stiske ogromne. In tudi, da so se tista vprašanja, ki so na nek način postajala gradnjo NUK-a še pod vprašaj, sanirana, kot mi je znano, vi pa tej sanaciji in tem načrtom niste prisluhnili. In to skrbi, ker konec koncev puščate prihodnje Vlade pred velikimi obveznostmi, predvsem pa pred vašo neizpolnjeno obljubo. Hvala.
Hvala lepa. V razpravo se vključuje tudi poslanec Samo Bevk in kasneje minister.
Hvala za besedo, gospod podpredsednik. Glede kulturnega tolarja, o katerem je govorila kolega Majda Širca, namreč sam sem bil predlagatelj obeh teh dveh zakonov, prvi je bil sprejet 1998, drugi zakon pa se bo izpel prihodnje leto. No, sredi prejšnjega meseca sem dal pisno poslansko pobudo ministru za kulturo, dr. Vasku Simonitiju, o tem smo razpravljali tudi na matičnem Odboru za kulturo. Matični Odbor za kulturo je celo sprejel poseben sklep, ki priporoča ministrstvu, da se ta zakon podaljša. No, in včeraj sem tudi dobil pisni odgovor ministra dr. Simonitija, ki to mojo poslansko pobudo tudi sprejema in pravi, da že pripravljajo podaljšanje in nekatere vsebinske popravke tega zakona. Tako da upam, da bomo podaljšali veljavnost Zakona o zagotavljanju sredstev za nekatere nujne programe Republike Slovenije v kulturi tudi za obdobje od 2009 do 2013 in uresničili vse tiste programe, ki so v njem zapisani. Seveda pa jih bomo lahko uresničili samo, če bomo v naslednjih letih tudi v državnem proračunu za kulturo zagotovili več sredstev. Hvala lepa.
Hvala lepa tudi vam. In minister bo zaključil razpravo. Izvolite, gospod minister.
Hvala lepa, gospod predsedujoči. Torej, vesel sem, da pravzaprav vsi podpirate Zakon o Javni agenciji za knjigo. Mislim, da je res dober, dobronameren in da omogoča ter daje tiste podlage in možnosti, da bo področje knjige dobilo pravzaprav nov zagon, človek bi rekel, tudi večjo avtonomnost v tem smislu, da bodo prizadeti, da tako rečem, tisti, ki so najbolj od tega vitalno odvisni, seveda tudi dobili popolno izključujočo besedo in da bodo morali znotraj te agencije sprejemati tudi svojo odgovornost, v kar pa ne dvomim. Ne bi želel, da bi ob vseh teh pripombah, ki so bile izrečene, da bi prišlo do nekakšne grenkobe pravzaprav, ob tem ko hkrati vsi podpiramo ali pa podpirate ta zakon, vsaj tako sem razumel, ne bi pa rad, da je slab priokus z nekaterimi stvarmi, ki so bile tu izrečene. In bi rad samo neke minimalne dopolnitve ali pa odgovore dal na stvari, za katere se mi zdi, da v tem primeru ne sodijo v področje tega zakona, ki ga danes sprejemamo, se pa želi nekako izrabiti ta prostor in dober namen ob dobrem zakonu, da se tudi druge stvari sugerirajo. Tu se je mešalo od zakona o RTV, pa o tem ne bom odgovarjal, govorilo se je o sežiganju knjig in tako naprej, kar se mi zdi malo neprimerno. Bom pa verjetno dal pobudo, da se da tudi neko tablo na Papirnico Vevče, kjer se je sežigalo knjige v nekem drugem času pravzaprav z veliko večjo vehemenco kot pa takrat, ko se govori in ideološko izrablja nek čas izpred 500 ali pa 400 leti, kar je v bistvu malo čudno, da se zgodovino izrablja za sedanjost in se zgodovini odreka, da bi bila zgodovina, ampak je sedanjost, kar je malo škoda. Ampak to samo mimogrede. Rekel bi, glavna stvar je bila, da je bilo veliko nekih odporov, da so bili pritiski v zvezi s 6. členom. Jaz se ne bi strinjal, seveda so bili tudi polemični toni ali pa povišani toni, ampak v zvezi s tem 6. členom je bila temeljna stvar v tem, da se nam je zdel ali pa se meni še danes zdi, da je bil naš predlog 6. člena zelo kompetenten, v redu, omogočil je tudi to večino 4:3, da poenostavim, šlo je za stvar imenovanja. Predlog, ki smo ga na drugi obravnavi imeli, kjer se je govorilo, da bi bil svet sestavljen iz šestih članov in da bi bilo razmerje 3:3, pa da ne obnavljam, kako bi potem, kdo bi imel vladajoči glas, pa ni bil primeren. In te zdaj, po mojem mnenju ne pritiski, ampak ena jasna odprta debata je pripeljala do tega, da je tudi društvo pisateljev potem pripravilo nov predlog, katerega smo prediskutirali in ki v ničemer pravzaprav ne ogroža, bi človek rekel, tistega, kar smo mi predlagali, ampak da v določeni meri dopolnjuje na boljše in zdelo se nam je odlično ali pa dobro in zato smo ga seveda tudi podprli v skupno zadovoljstvo, po mojem mnenju čisto vseh. Tako, da v tem ne vidim nič slabega, da je ta debata seveda tudi bila. Tukaj je bilo rečeno, da bi bilo treba zagotoviti že zdaj več sredstev oziroma da so sredstva, ki bodo, ne pomenijo stabilen vir. Ne, jaz trdim, da pomenijo stabilen vir, tako kot pomenijo za vsa ostala področja na umetnosti stabilen vir za tista področja, katerim se sredstva namenja. Knjiga, kakorkoli želimo govoriti o njeni, da poenostavim, v navednicah "svetosti", bi človek rekel, da so danes enako pomembne vse zvrsti umetnosti in da je treba dajati tudi drugim umetnostim seveda določeno pozornost, finančno, če hočete, iz katere raste potem neka kreativnost. Knjigi pa dajemo z agencijo vendarle en poseben poudarek in, kot sem rekel, možnosti in podlage, da bo to področje še bolje zaživelo. Mene ali pa na ministrstvu nas je zanimalo predvsem tudi ob tem, da se večji poudarek da torej kreativnosti, ustvarjalnosti in da dejansko avtorji, tisti, ki dejansko so prizadeti, da tisti dobijo eno pravilno nagrajenost in veljavo. Zato smo tudi povečevali v zadnjih dveh letih sredstva za avtorske honorarje, vsaj za tiste knjige, ki jih hiša, torej ministrstvo je subvencioniralo. Tako upam, da bodo sledili tudi naprej tej zavezi. Avtorji, predvsem avtorji so pomembni, tisti, ki so kreativni in ustvarjajo stvari, katere občudujemo, lahko pa tudi ne, recimo, saj ni nujno, da smo vedno zadovoljni, ampak vendarle, treba je odpirati po mojem mnenju ustvarjalnost. Je pa znotraj te knjige tudi tisti spekter, ki se je artikuliral tudi že v preteklih letih in daleč od tega, da bi mislil, da je samo to ministrstvo naredilo kaj za knjigo. Ne. Bilo je rečeno, ali pa ne rečeno, to je logično, se je napredovalo, tudi v prejšnjem mandatu je bila določena pozornost posvečena knjigi, ampak zdaj se je pač skoncentrirala vsa tista energija, ki se je kopičila v zadnjih 15-ih, 16- ih letih, in je prišlo do agencije za knjigo, ki dejansko, po mojem mnenju omogoča boljšo podlago za to. S tem v zvezi, seveda tudi za promocijo. Ravno agencija bo lahko naredila več na promociji in bo lahko zagotavljala tudi dodatna sredstva ali pridobivala dodatna sredstva za promocijo in s tem še bolj afirmirala slovensko knjigo, če hočete, doma in zlasti v tujino. Ti mehanizmi pa so bili v preteklih letih, moram reči, kar dobro artikulirani, tudi podloženi. Seveda, zdaj pa poslušajte, finančnih sredstev pa ni nikoli dovolj, na nobenem področju, če sem čisto odkrit. Torej, povsod bi želeli več. Vendar se knjigi zagotavlja, po mojem mnenju, kar dobre podlage in dobre možnosti, da bo kot taka še bolje zaživela. Kar zadeva proračuna za leto 2009. Vsi tisti, ki ste v politiki dalj časa, veste, kako se oblikujejo ti dveletni načrti, so tudi rebalansi in tako naprej, in jaz ne verjamem, da bo povsod ta indeks slabši. Je pa ena glavna orientacija in se potem skozi debato oblikuje ta proračun in se primerno tudi nagradi. Ampak, še enkrat, stabilen vir tudi skozi proračunska sredstva, je tako za knjigo, kot tudi ostala umetniška področja. Verjamem pa, da bo Agencija za knjigo izrabila tudi vse možnosti, ki jih ima na tem področju. Glede kulturnega tolarja se mi zdi, da je bilo korektno od gospoda poslanca Bevka sporočeno, kaj Ministrstvo za kulturo pripravlja, in mislim, da tukaj kakšne posebne bojazni ne bo. Verjetno pa boste imeli svoje pripombe, želje in tako naprej. Moja želja ali želja ministrstva je, da bi predvsem od leta 1998 naprej, kot je bilo rečeno, in še enkrat podaljša, niti s prve niti z druge tranše niso vsi projekti končani. Dobro bi bilo, da se jih res konča. Ni pa ta kulturni tolar odvisen samo od - to sem tudi jaz naivno, ali v nevednosti mislil, da se da hitreje izpeljevati, ker je kulturni tolar odvisen tudi od tistih okolij, v katerih se neka stvar izvaja, in morajo zagotoviti določena sredstva in tako naprej, in se vedno ne da realizirati. Vendar pa realizacija kulturnega tolarja je v zadnjih dveh letih vendarle dosegla višjo stopnjo, kot jo je v prejšnjih letih tako, da glede tega kakšne bojazni ni bilo. Tu se je mešal še NUK in se izrablja ob tem zakonu, ki ga danes sprejemamo in ga vsi razumemo kot nekaj dobrega in pozitivnega, se pač mešajo tudi druge stvari NUK in tako naprej. Vemo, točno se ve, kje so pristojnosti, Ministrstvo za kulturo je to podpiralo in še podpira, marsikaj se je v teh dveh letih storilo, pa pristojnosti na Ministrstvu za znanost in tehnologijo, tukaj ne gre za prelaganje odgovornosti, tukaj gre za kompetenčne prostore, bi človek rekel, kjer se to dogaja, mislim pa, da je minister za kulturo tudi nekaj naredil na tem, da so se rešili neki prostori, zemljišča in tako naprej. Verjamem in upam, da se bo drugo leto NUK začel zidati, ni pa to dejansko odvisno od mene, sprejemam pa odgovornost vendarle v tolikšni meri, da sem to podpiral, da podpiram in upam, da bo do tega tudi prišlo. Torej, še enkrat, vesel sem, ker vsi vendarle ste izrazili, da boste dali podporo temu novemu zakonu, ki pomeni dejansko novo kvaliteto, novo možnost na področju knjige, ki bo lahko uspešno ali pa uspešneje razvijala svoja hotenja, da tako rečem, skozi ljudi in bo ustvarjalnost tudi v večji meri potrjena, knjiga slovenska se bo pa tudi po mojem mnenju lahko bolje afirmirala in bila prepoznana v tujini. Zato bi prosil, da vendarle ne ostane ob tem zakonu, ki ga vsi podpiramo, v podtonu kakšne grenkobe in sugestije in vnašanje v to kakšnih drugih problemov, ki v tem trenutku v to ne sodijo. Hvala lepa.
Hvala lepa. Zaključujem razpravo povezano z 6. členom in končali smo tudi z razpravo o vloženih amandmajih, ker je bil vložen samo en amandma. Torej, o amandmaju bomo glasovali v skladu s časovnim potekom seje zbora danes v okviru glasovanj čez pol ure, to je ob 12.20. Do takrat prekinjam sejo. Ministru se za enkrat zahvaljujem za udeležbo.
Spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, prosim, da zasedete svoja mesta. Prehajamo na zaključek aktualne seje, torej pred nami so samo še glasovanja. Poslanke in poslance predhodno prosim, da preverijo delovanje svojih glasovalnih naprav. Torej, na levi strani glasovalne kartice mora goreti rumena lučka. Prosim, da to preverite, kasnejših reklamacij ne bom upošteval. Torej, nadaljujemo s prekinjeno 13. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o spremembah in dopolnitvah zakona o raziskovalni in razvojni dejavnosti v okviru skrajšanega postopka. Ker v drugi obravnavi amandmaji k dopolnjenemu predlogu zakona niso bili vloženi, amandmajev v tretji obravnavi ni možno vlagati. Zato prehajamo na odločanje o predlogu zakona. S tem vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista opozorili, da bi bil zaradi amandmajev, sprejetih na matičnem delovnem telesu, predlog zakona neusklajen. Lahko preidemo na glasovanje? Glasujemo. Navzočih je 57 poslank in poslancev, za je glasovalo 57, proti nihče. [[Za je glasovalo 57.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem tudi zaključujem to točko dnevnega reda. Mi pa nadaljujemo s prekinjeno 15. točko dnevnega reda, to je s tretjo obravnavo Predloga zakona o Javni agenciji za knjigo Republike Slovenije v okviru rednega postopka. Prehajamo na odločanje o vloženem amandmaju, in sicer imamo amandma k 6. členu, pod njim so podpisane poslanske skupine SDS, NSi, SLS, DeSUS in LDS. Glasujemo. Navzočih je 59 poslank in poslancev, za je glasovalo 59, proti nihče. [[Za je glasovalo 59.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je amandma sprejet. Končali smo tudi z glasovanjem o amandmajih. Prehajamo na odločanje o predlogu zakona v celoti. Tudi tu vas obveščam, da me Zakonodajno-pravna služba oziroma Vlada Republike Slovenije nista opozorili, da bi bil zakon neusklajen, zato lahko preidemo na glasovanje. Glasujemo. Navzočih je 61 poslank in poslancev, za je glasovalo 61, proti nihče. [[Za je glasovalo 61.]] [[Proti nihče.]] Ugotavljam, da je zakon sprejet. S tem zaključujem tudi to točko dnevnega reda, zaključujem 33. sejo Državnega zbora Republike Slovenije. Imejte lep vikend in se vidimo v ponedeljek!