Доброго дня, шановні колеги! Прошу заходити в зал, приготуватись до реєстрації. Колеги, всі на місцях? Можемо проводити реєстрацію? Будь ласка, займіть свої місця. Отже, колеги, прошу підготуватись до реєстрації. Прошу провести реєстрацію. [[10:08:07]] 354 – "за". Ой, зареєструвалось. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Колеги, хочу наголосити, що у нас першим стоїть блок "питання захисту прав внутрішньо переміщених осіб". Але до нас у президію прийшла заява від двох фракцій – "Народного фронту" і Радикальної партії – на перерву, вони готові замінити виступом. 3 хвилини. Хто буде виступати від фракцій? Олег Ляшко. 3 хвилини, Олег Ляшко. І я прошу народних депутатів заходити у зал, через 3 хвилини ми перейдемо до розгляду питань порядку денного. Будь ласка, 3 хвилини.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Сьогодні вночі сталася диверсія на складах артилерійського озброєння у Харківській області. І сьогодні тисячі рятувальників, військовослужбовців рятують життя місцевих мешканців, рятують нашу рідну Харківщину. Це диверсія – те, що відбулося у Харківській області на складах артилерійського озброєння. Але не менша диверсія, коли у парламенті сидять величезна кількість людей із кількома паспортами крім українського. Тому що коли ви, шановні колеги, набували депутатського мандату і складали присягу, ви клялися на вірність українському народові. У мене питання: якому народові ви служите, коли у вас по кілька паспортів у матні? Коли ви тримаєте тут український паспорт, а про запас маєте російські паспорти, офшорні паспорти, ізраїльські паспорти і всі інші паспорти. Тому ми вважаємо, що перебування у парламенті депутатів із кількома паспортами – це диверсія проти українського народу, це диверсія проти національних інтересів України. Саме тому ми так наполегливо вимагаємо, добиваємося прийняття закону про те, щоб народні депутати України позбавлялися депутатського мандату, коли вони мають по кілька паспортів Наша фракція зареєструвала відповідний законопроект. Президент Порошенко вніс свій законопроект з цього ж приводу, визначивши його як невідкладний. Два тижні пройшло, як Президент вніс цей законопроект, і він досі не розглянутий. Чому? Тому що комітет під голосуванням Григорія Немирі блокує розгляд цього законопроекту, блокує навмисно, посилаючись, вигадуючи різні причини, навмисно блокує, тому що виконують вказівку, очевидно, Юлії Тимошенко, в якої друг газовий корупціонер Онищенко з п’ятьма паспортами. І тому ви хочете заблокувати прийняття цього закону. Я вимагаю від Голови Верховної Ради не принижувати ні себе, ні парламент, ви кілька разів давали доручення комітету невідкладно розглянути цей законопроект, винесли його на розгляд до залу, але його досі немає. Пане Голово, або ви даєте доручення, які виконуються, або самі зберіть комітет у перерві, проведіть його засідання і винесіть цей документ до залу. Українці вимагають, щоб народні депутати, котрі мають по кілька паспортів, склали депутатські мандати. Ті, хто блокує цей. прийняття закону, вони вчиняють диверсію в інтересах Росії, вони вчиняють диверсію проти українців. Ми зламаємо вам хребет, а ми заберемо мандати в тих, хто має по кілька паспортів.
Одна хвилина, репліка, Григорій Немиря. Будь ласка. Було назване прізвище.
Шановні колеги, не перший раз попередній, м’яко кажучи, оратор, оратор, він просто грубо перекручує факти і провокує присутніх, до речі, і Голову Верховної Ради на незаконні дії. Я хочу цьому попередньому оратору сказати, що комітет вчора в повному складі відмовився розглядати, порушуючи закон, законопроект Президента України. Вчора Голова Верховної Ради погодився з позицією комітету і 14 днів на розгляд цього законопроекту спливають 28 березня. Вас. ваш, оратор, законопроект знаходиться в комітеті пана Князевича з "Блоку Петра Порошенка". Будь ласка, зверніться до комітету пана Князевича, щоб ваш, пане оратор, законопроект був розглянутий. Все інше – поза законом. Комітет ніколи не порушив і не буде порушувати закон на відміну від вас, попередній оратор.
Хочу, колеги, хочу повідомити вам, вчора я особисто займався цією ситуацією. Наскільки мені відомо, проінформували, на комітет зібралася кількість людей, яка не відповідає кворуму, і тому він не був проведений. Справді, вчора Григорій Немиря приніс мені лист від комітету підписаний ним, ніякого погодження з цією позицією я не давав, я взяв його до ознайомлення і я глибоко переконаний, що питання про подвійне громадянство і про позбавлення мандатів тих депутатів, які мають подвійне громадянство, має бути чимшвидше розглянуте і внесене в зал. Я не можу цього зробити без рішення комітету, але це моя позиція, яку, я глибоко переконаний і вважаю її правильною. Шановні колеги! Зараз ми переходимо до питань порядку денного і я хочу вам сказати, що я запропоную одну річ для ефективності нашої роботи, щоб ми протягом сьогоднішньої роботи своїм голосуванням зняли перерву в 12-12.30 в роботі нашої сесії. Це спільна позиція наради голів комітетів, які я вчора проводив, щоб ми встигали більшу кількість законопроектів розглянути, буде пропонуватись, щоб ми перерву в 12-12.30 зняли і працювали без перерви. І я дуже розраховую на підтримку депутатів в цьому питанні тому що потім, коли звучать думки про те, що ми не встигаємо всіх законопроектів розглядати, так давайте працювати, давайте більше працювати і більше розглянем законопроектів. Отже, колеги, перший проект закону в блоці "питання захисту прав внутрішньо переміщених осіб" – це є проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб" (щодо отримання комунальних послуг) (2481). Автор законопроекту – Ірина Геращенко. Пропонує Комітет з питань прав людини національних меншин і міжнаціональних відносин. І, колеги, першим я попрошу розглянути його за скороченою процедурою. Прошу проголосувати, прошу підтримати, скорочена процедура – 2481. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[10:16:05]] За-140 140. Колеги, я ще раз поставлю на голосування. І хочу наголосити, що дане питання підтримується всіма фракціями, воно не є надто складним, і я прошу підтримати його розгляд за скороченою процедурою, колеги. Я прошу приготуватись до голосування і прошу проголосувати. Прошу підтримати. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. [[10:16:44]] За-147 Колеги, я ще раз поставлю, колеги. Прошу зайняти робочі місця, приготуватись до голосування. І прошу голів фракцій організувати, змобілізувати людей. Отже, колеги, я ставлю на голосування пропозицію розгляду за скороченою процедурою проекту Закону 2481. Прошу підтримати, прошу проголосувати, колеги. Прошу підтримати, кожен голос має вагу. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[10:17:30]] За-165 165 – "за". Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді Першого заступника Голови Верховної Ради України Геращенко Ірину Володимирівну, будь ласка.
Шановні колеги! Насправді мені дуже прикро, що цей законопроект два роки, рівно, чекав свого розгляду в сесійні залі, тому що його прийняття перезріло. Відповідно до статей 21, 24 Конституції України всі громадяни мають рівні конституційні права і свободи. Але на цей час внутрішньо переміщені особи, які розміщуються в придатних для проживання місцях компактного поселення – це або містечка зі збірних модулів, або гуртожитки, оздоровчі табори, пансіонати і таке інше – дуже часто зіштовхуються з випадками завищення вартості комунальних послуг, електричної і теплової енергії, природнього газу. І такі дискримінаційні дії допускають як збоку власників майна, так і з боку постачальників комунальних послуг. І тому основною метою цього законопроекту є відновлення прав внутрішньо переміщених осіб на отримання комунальних послуг, природнього газу за відповідними цінами та тарифами такими, як для інших громадян України, і усунення цих дискримінацій, які виникли. Я хочу наголосити, шановні колеги, що цей законопроект я подала разом з співавторами, колегами з різних депутатських фракцій з "Народного фронту" і "Батьківщини" і "Блоку (звичайно) Петра Порошенка", з якими ми разом в 14-15-му роках відвідали десятки цих місць внутрішньо. де. компактного поселення внутрішньо переміщених осіб. І, насправді, цей сьогодні законопроект він має позитивні висновки як Науково-експертного управління, так і всіх, насправді, профільних комітетів. Там немає, взагалі, про що дискутувати, тому ми від авторського колективу пропонуємо прийняти його не за основу, а в цілому сьогодні, тому що цей законопроект – і це є неприпустимим – чекає своєї сьогодні черги два роки. І ми маємо дбати про тих людей, які залишилися вірними Україні, громадянами України, а не дискримінувати їх. Тому я прошу від авторського колективу проголосувати його не за основу, а в цілому. Дякую.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова Комітету з питань прав людини, Немиря Григорій Михайлович. Будь ласка.
Я дуже радий, що після двох місяців блокування фактичного розгляду законопроектів, які стосуються прав вимушених переселенців, сьогодні у нас хоча б два таких законопроекти є в порядку денному. Як сказала Ірина Геращенко, цей законопроект абсолютно чіткий, він спрямований на усунення дискримінації вимушених переселенців щодо оплати комунальних послуг. Тобто як такий це – соціальний законопроект, який спрямований на недопущення вартості комунальних послуг для внутрішнього переміщених осіб в місцях їх компактного проживання. Про що йдеться? Гуртожитки, санаторії, інші місця компактного проживання, де ті, хто є. володіють цими гуртожитками, санаторіями і так далі, вони, фактично, деруть втричі більшу, в п’ять разів більшу ціну за комунальні послуги з внутрішніх переселенців, які і так не мають коштів на це. Задумайтесь, вже три роки з початку вимушеного переселення, війни на Донбасі, а норма, яка відається державною, і то не завжди, на часткову компенсацію комунальних послуг, 442 гривні. Про що ми говоримо? В одному лише Києві у нас тисяча. 160 тисяч вимушених переселенців, 1,7 мільйони в Україні. Тому комітет одноголосно пропонує Верховній Раді підтримати цей законопроект. І я хочу також погодитися і підтримати пропозицію авторів законопроекту, що ми можемо вже сьогодні підтримати його в цілому. Дякую за увагу.
Дякую. Прошу провести запис: два – за, два – проти. Будь ласка, Данченко. Ну, скажіть.
Прошу передати Альоні Бабак.
Шановні колеги, "Об’єднання "Самопоміч", безумовно, підтримує цей законопроект. Водночас, нам всім треба розуміти, що люди, які сьогодні проживають в санаторіях, профілакторіях як тимчасово переміщені особи, не мають прямих договорів з надавачами послуг водопостачання, водовідведення, теплопостачання. Постачальники послуг: водоканали чи теплоенерго, чи енергетики, газовики – мають договори з самими цими суб’єктами господарювання як профілакторії. А там можуть проживати населення, яке фактично користується приміщеннями тимчасово як готельними, водночас, як внутрішньо переміщені особи проживають там постійно. Нам треба зазначити, що. в цьому законопроекті, що дійсно внутрішньо переміщені особи мають сплачувати за комунальні послуги за тарифами як для населення, але обсяги наданих послуг визначаються відповідними договорами між постачальниками цих послуг і суб’єктами, де ці особи проживають. Тому методик розподілу і визначення кількості спожитих послуг в туристичних комплексах сьогодні немає. Тому якщо би ми зазначили, що цей осяг спожитих послуг визначається договорами за домовленістю сторін, то це було би правильно. Але підтримати, звичайно, потрібно. Дякую.
Дякую вам. Юзькова Тетяна Леонідівна – Чижмарю. Будь ласка.
Юрій Чижмарь, фракція Радикальної партії Олега Ляшка. Однозначно проблеми, з якими сьогодні стикаються тимчасово переміщені особи, дуже ґрунтовні і, дай Бог, нікому з нас їх сьогодні не мати. Тому що люди позбавлені житла, проживають в іншій території, не маючи власного належно облаштованого житла. Але цей законопроект, він більш декларативний, він не вирішує глобальних питань, тому що ми стикнемося, все рівно, в питання, те, що піднімалося – прямих договорів і конфлікти, які вчора є, вони тільки тому, що держава не вирішує глобально проблему. І ми бачимо побиття в санаторії джерельце. І таких проблем про всій країні багато. Держава глобально не вирішує проблему переселенців. Цього року ми виділили тільки 3,2 мільярди гривень на їхнє утримання, замість того, щоб ми придбавали їм житло, нехай відомче, для тимчасового проживання. В той час, коли тільки Луганська область отримала за минулий рік на 5 мільярдів гривень безплатно отримала електроенергію. Окупована територія, ми туди фінансуємо гроші, а цим, що залишилися без житла і переїхали на материк. на Україну, на рідну Україну, ми не можемо придбати житла. Купа житла не добудовано і побудовано, яке не може бути продано за низькими цінами навколо Києва, навколо обласних і районних центрів знаходиться, і не можуть продати будівельники, знаходячись на межі банкрутства, а ми, в той же час, фінансуємо ОРДЛО, електроенергію на 5 мільярдів, а ми, в той же час, вчора на бюджетному комітеті приймаємо на підтримку так званої "кури Ряби" на півтора чи два з половиною мільярди гривень. Тобто, допоки ми глобально не вирішимо проблему людей, які залишились без житла, і ми розуміємо, що проблеми з окупованими територіями не вирішаться за один день, це тривалий період, і ми не можемо говорити, що вони тимчасово переселені, насправді вони вже живуть три роки, і, можливо, будуть жити ще три або п’ять років. Тому без належного житла діти, які там є, яких ми показуємо, це не є гуманне відношення тримати їх в гуртожитках і в тимчасово облаштованому житлі. Прошу цей закон підтримати в першому читанні, але глобальніше подивитися на проблему тимчасово переселених осіб. Дякую.
Дякую вам. Одарченко Юрій Віталійович.
Шановні колеги, цей законопроект, мабуть, найважливіший для біженців з окупованого Донбасу та Криму серед тих, що ми приймали за останній рік. Він встановлює базову гарантію для наших громадян, які через агресію Росії втратили свою домівку, гарантію того, що вони будуть сплачувати таку саму суму вартості комунальних послуг, як і ті, хто спокійно проживає в своїх домівках. І правда, є дуже багато свідчень того, що постачальники комунальних послуг замість співчуття до цих людей проявляють лише бажання отримувати надприбутки. Так, приміщення для тимчасового проживання переміщених осіб вони вважають чи то готелями, чи то хостелами – і стягують сплачу за електроенергію як для комерційних споживачів. Цей закон виправляє цю несправедливість. Але проект обов’язково треба доповнити ще кількома гарантіями. По-перше, необхідно встановити вимогу, де застосування штрафних тарифів у разі перевищення лімітів. При розміщенні внутрішньо переміщених осіб у перепрофільовані приміщення часто виникає ситуація, що старих лімітів не вистачає, а нові встановити неможливо через відсутність погодження з боку приватних постачальників. Тому я пропоную зазначити, що збільшений тариф за переміщення ліміту споживання не застосовується для переміщених осіб. Крім того, вважаю за необхідність закріпити, що у разі якщо переміщені особи переживають в окремих приміщеннях і мають окремі засоби обліку, то забороняється відключення цього приміщення в цілому через заборгованість окремого біженця. З урахуванням цих правок пропоную прийняти проект за основу та доопрацювати його до другого читання. Дякую.
Дякую. Колеги, зараз останній виступ, Долженков, і потім переходимо до голосування. І тому я прошу запросити усіх депутатів в зал і зайняти робочі місця. Будь ласка, Долженков.
Прошу передати слово Королевській.
Шановні колеги! Я хочу звернути вашу увагу на те, що за три роки влада нічого не зробила для вимушених переселенців. І зараз Верховна Рада, розглядаючи законопроект щодо внутрішньо переміщених осіб, намагається вирішити проблеми, на жаль, тільки частково. Перше, що ми маємо зробити, це ухвалити комплексну державну програму – програму підтримки внутрішньо переміщених осіб. І така програма має включати відповіді на такі питання, як допомога в працевлаштуванні переселенців, забезпечення їх тимчасовим житлом, виплату адекватної державної допомоги, психологічна адаптація людей. І це має бути чітко закріплено в законодавстві. На жаль, сьогодні відбувається дискримінація вимушених переселенців. І яскраве свідчення цьому – їх нещодавне побиття у санаторії "Пуща-Водиця", примусове виселення з санаторіїв Одеси та багато іншого. Всупереч законів України влада руками "Ощадбанку" проводить верифікацію пенсій, і ми всі чули за страшний випадок, який стався в Маріуполі, коли жінка померла в приміщенні "Ощадбанку", чекаючи на те, щоб їй призначили пенсію. Ми вимагаємо, щоб питання верифікації пенсії і виплати пенсії сьогодні переселенцям було вирішена на державному рівні, щоб припинили сьогодні дискримінацію вимушених переселенців. Даний законопроект "Опозиційний блок" підтримує. Але ж ми вимагаємо розгляду більш комплексного цього питання. Дякуємо.
Отже, колеги, ще не було слова в "Народного фронту". Одна хвилина, Кривошея. І переходимо до прийняття рішення. Заходьте в зал, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги! Ну, по-перше, я хотів би, щоб всі звернули увагу, що в принципі, мабуть, це єдиний законопроект чи один з єдиних законопроектів, де в дійсності авторами цього законопроекту є одні чарівні жінки депутати, наші колеги. Я хотів би на це звернути. І тому з усією повагою я хотів би тих жінок в принципі, які критикують дану ініціативу, я хотів би звернутись ще, коли був зареєстрований цей законопроект. І який довгий час в принципі ця проблема є у нас на сьогоднішній день в Україні. Разом з тим я хотів би акумулювати увагу і звернути увагу на те, що в принципі протягом останніх трьох років уряд робить все для того, щоб тимчасово переселені особи отримували відповідні і компенсації, і отримували оплату за відповідне проживання. Тому наше з вами завдання – зробити так, щоб в принципі вони мали відповідно належні умови в утриманні і в проживанні на території України. Тому що це наші українці, яких ми маємо відстоювати. Люди, які відстоюють незалежність України, мають право на захист держави. Тому прохання, всіх колег депутатів, не заважаючи на політичні приналежності, прохання підтримати.
Дякую, колеги! Під час обговорення були застереження до даного законопроекту. Зараз я надаю автору одну хвилину. Будь ласка, Ірина Геращенко.
Я, по-перше, хочу подякувати сесійній залі і всім фракціям, що виступили на підтримку цього законопроекту. Бо він за ці два роки залишається актуальним. Хоча, дійсно, сьогодні набагато менше є таких компактних поселень переселенців, ніж це було у страшному березні 2015 року. Я повністю погоджуюсь з цією пропозицією, яку внесла пані Бабак від "Самопомочі", і потім додав і її розширив пан Одарченко від "Батьківщини". І я пропоную зараз, щоб ми внесли наступну техніко-юридичну правку і проголосували цей закон за основу, законопроект, і в цілому. Щоби там прозвучало наступне, що обсяг спожитих послуг має враховуватися відповідно до договору і має бути враховано застосування штрафних санкцій у разі перевищення цього обсягу, зафіксованого, послугу. Тому що, очевидно, що має так само як. Ну, ми маємо тут так само не влаштувати нову дискримінацію. Тому з отакими техніко-юридичними правками я пропоную проголосувати зараз за основу і в цілому. Ми правильно сформулювали, мені здається, позицію, висловлену "Батьківщиною" і "Самопоміччю". І я прошу зал підтримати у такому варіанті за основу і в цілому.
Отже, колеги переходимо до прийняття рішення. Я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб" (щодо отримання комунальних послуг) (№2481). Спочатку – пропозиція комітету за основу. Прошу проголосувати, прошу підтримати 2481 за основу. Голосуємо, колеги! Прошу підтримати, прошу проголосувати. [[10:34:07]] За-284 Тепер прозвучала пропозиція – прийняти в цілому з тими поправками, які оголосила з трибуни автор законопроекту під стенограму. Хто підтримує пропозицію 2481 з пропозиціями, озвученими під стенограму Іриною Геращенко і з техніко-юридичними правками, прошу проголосувати. [[10:34:45]] За-277 Закон прийнятий. Наступний проект Закону про внесення зміни до статті 3 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" (№4022а). Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, прошу проголосувати. [[10:35:20]] За-193 193 – "за". Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Немирю Григорія Михайловича.
Це другий законопроект сьогодні ми розглядаємо, який міг би бути розглянутий давно-давно, але чомусь не вносився до зали. Ми бачили, як підтримано було всіма фактично фракціями перший законопроект. Я хотів би, щоб цей приклад наслідувався і при розгляді наступних законопроектів, які стосуються вимушених переселенців, яких в Україні майже 2 мільйони. Цей законопроект є дуже простий. Коли було прийнято Закон у Верховній Раді про права і свободи внутрішньо переміщених осіб, там залишилася неузгодженість з законом, який регулює, власне, діяльність Державної міграційної служби. Вимагалося від. довгий час і вимагається зараз від Державної міграційної служби, щоб вони, вимушені переселенці до них приходили, ставили цей штампік і лише після цього вони могли б бути взяті на облік. Тому передбачається цим законом з переліку документів, до яких вносяться відомості про місце перебування особи виключити довідку про взяття на облік вимушених переселенців. Ще в жовтні 2016 року Комітет з прав людини розглянув цей законопроект. Якщо б він був проголосований в жовтні минулого року, то вже майже півроку не треба було б вимушеним переселенцям кланятися в Державну міграційну службу за штампіком, не треба, щоб від них вимагали хабарі, як це часто буває. Тому абсолютно чіткий законопроект, він опрацьований і підтриманий всіма членами комітету. Я сподіваюся, що він буде підтриманий всіма фракціями. Тому від імені комітету пропонується прийняти цей законопроект за основу та в цілому як закон. Дякую за увагу.
Дякую, шановний пане Немиря. Колеги, є потреба обговорити цей законопроект, він, дійсно, носить абсолютно технічний характер. Будь ласка, записуємося від фракцій: два - за, два - проти. Будь ласка, пані Королевська. Пані Наталя з місця буде виступати, мікрофон увімкніть. І я попрошу хлопців відійти від пані Наталії, щоб нам її було видно, будь ласка, не заважайте виступати.
Шановні колеги! "Опозиційний блок" абсолютно підтримує цей законопроект, але ж ми ще раз наполягаємо і звертаємо вашу увагу, що сьогодні питання внутрішньо переміщених осіб ми повинні вирішити комплексно. Протягом року вже ми наполягаємо на тому, щоби розглянути законопроект 4794 про статус і соціальний захист мирних громадян. Протягом року ми звертаємо вашу увагу на те, що відбувається повне беззаконня з виплатою пенсій для пенсіонерів вимушених переселенців. Щойно ми отримали звіт Пенсійного фонду, і з офіційних істочників ми бачимо, що чисельність пенсіонерів з числа ВПО, яким виплачувались пенсії за рік, скоротилась на 407 тисяч осіб. Зверніть увагу: 407 тисяч осіб позбавили їх законного права отримати пенсію. Я ще раз хочу звернути увагу залу, що зараз у всіх відділеннях "Ощадбанку" відбувається шалене лихо – лихо, коли люди годинами, добами вистоюють в чергах для того, щоб підтвердити своє законне право отримати свою пенсію. І я прошу мій виступ рахувати як звернення до Прем’єр-міністра України, щоб він зараз розібрався з тим, що відбувається в країні та вирішили питання і віддали людям пенсію, яку вони заробили. Також я звертаюсь до спікера з проханням всі законопроекти, які зареєстровані в парламенті щодо переселенців, терміново розглянути. Дякуємо.
Дякую. Прошу оформити виступ як депутатське звернення і наступний виступ від народного депутата пана Ленського, від Радикальної партії. Передає Ліньку, вибачте, будь ласка, пану Ліньку передає слово.
Дмитро Лінько, Радикальна партія. Ми, безумовно, будемо підтримувати цей технічний, насправді, законопроект, але який трошки спрощує життя вимушеним переселенцям, прибирає зайву бюрократію в оформленні документів, але насправді він не вирішує багатьох проблем, які сьогодні є у вимушених переселенців. А найголовніша проблема, як і для будь-якої людини, а ще і людини, яка втратила своє житло, місце роботи – це, безумовно, нормальне місце проживання і місце роботи, і зарплата, щоб прогодувати сім’ю, щоби прогодувати дітей, щоби купити ліку – ось ці проблеми, які сьогодні найбільше турбують переселенців. І для цього в державі є механізми вирішення цих проблем. Виділивши і створивши програму соціального житла для переселенців, ми таким чином запустимо і будівельну галузь. І ми можемо добудувати, у кожному місці величезна кількість недобудованого житла, туди потрібно тільки вставити вікна, поставити двері, переселенці самі готові заїжджати, я знаю таких випадків десятки і сотні, коли заїжджають, самі доробляють ремонт, тільки потрібна допомога влади у цьому. І наступний законопроект, який вже розроблений Радикальною партією, який давно очікує свого прийняття, це законопроект, який дозволив би вимушеним переселенцями приймати участь у виборах. Вже третій рік в державі це питання не вирішено. Ми не знаємо, чи будуть дочасні вибори, чи чергові вибори, але ми маємо забезпечити право участі кожного громадянина і в місцевих виборах, і в парламентських виборах, і в президентських виборах. І тому цей законопроект потрібно приймати, і всі права для всіх українців мають бути забезпечені, які гарантовані Конституцією України. І, найголовніше, право на житло, право на роботу і на зарплату, тому що це єдине, що може дозволити людям вижити сьогодні в нашій країні. Людина без роботи і без зарплати в цій країні не виживе, вона просто приречена на смерть, а без житла – на дуже швидку смерть. Тому захистимо наших вимушених переселенців, які постраждали від агресії, від російських окупантів і ми тут в.
Будь ласка, 30 секунд.
І ми не можемо прийняти і захистити їх вже третій рік навіть законодавчо. Тому голосуємо і вирішуємо їхні проблеми. Дякую за увагу.
Дякуємо вам. Сергій Соболєв передає Рябчину слово.
Олексій Рябчин, фракція "Батьківщина", Донеччина. По-перше, ми в боргу перед переселенцями, перед тими людьми, які обрали Україну і попри скрути, попри дуже принизливе ставлення до них з боку влади, вони зараз борються за український Донбас, український Крим. Люди, з якими ми разом боролися за український Донецьк, за український Луганськ, зараз, деяким часом, до них ставлення гірше, ніж до людей, які вийшли з місць поневолення, тому що та бюрократія, ті довідки, ті речі, через які вони проходять, це просто неподобство. Саме тому фракція "Батьківщина" в повному складі буде голосувати за цей законопроект, і ми підтримуємо його розгляд у першому та другому читанні одночасно. Верховна Рада дуже багато чого зробила для людей зі сходу і з Криму. Ми прийняли закон, який підтримує переміщені вищі навчальні заклади, ми прийняли закон, який дає право дітям з окупованого Донецьку та Луганську переміститися і вчитися в українських вишах, які знаходять на переміщених. переміщені виші або знаходяться в Донецькій та Луганській області. Ми фактично забираємо цих дітей, цього року вже тисячу дітей змінили місце проживання і навчаються в Україні. Однак нам ще треба поборотися за виборчі права переселенців, тому що люди вже стали членами нових громад, а вони безправні, хоча деякі з них навіть обираються мерами або сільськими головами, є і такі випадки. Цього року Мінфін не виділив у бюджеті достатньо средств на переселенців, у цьому році їх менше, чим у минулому. Мінфін таким же чином ми змушували видати кошти для переселенців, які навчаються, на їх стипендії та на безкоштовне проживання. Мінсоц на кожний наш закон, він придумує іншу довідку. Це принизливе ставлення до людей, які і так в скруті, а подивіться скільки людей страдають на блокпостах, просто у них немає або туалетів, або обігріву і скільки вони там просто, навіть, є випадки, коли вони під ворожими пулями або ворожими снарядами погибають. Нам дуже багато чого треба зробити для того, щоб поборотися за наших людей, за український Донбас, за український Крим. І коли була блокада.
30 секунд, будь ласка.
І коли сталася блока, Президент її вів Радою РНБО, за те, що у нас, у олігархів, позабирали підприємства, але ніхто не бореться за тих переселенців, у яких позабирали житло, позабирали малий і середній бізнес, з наших воїнів, які там знаходяться, нам треба активізувати боротьбу. І я дякую тим людям, які постійно за це борються, постійно це згадують на всіх площадках, які є. Треба боротися за людей, за їх серця та розум, а не тільки за території, як борються наші хлопці на фронті. Голосуємо!
Дякую. Білозір Оксана Володимирівна, будь ласка.
Шановні колеги, фракція "Блоку Петра Порошенка" закликає депутатів підтримати даний законопроект, конструктивний, прагматичний, який скорочує логістику отримання документів, а також забезпечує свободу пересування. Решту часу передаю для доповіді співавтору законопроекту Валерію Пацкану. Прошу включіть мікрофон для Валерія.
Оксана Білозір передала слово Пацкану Валерію. Будь ласка, Валерій Пацкан.
Шановні колеги, я прошу вас всіх зараз мобілізуватися і прийняти один з важливих законів. З 2014 року ми приймали ряд законів, і зараз ми повинні систематизувати це законодавство, ми повинні допомогти тим вимушено переселеним особам, які потребують цього. Прошу всіх вас звернути увагу: це завтра ті люди, які повернуться до Луганської, Донецької областей, до Криму, і будуть будувати там українську владу. Я більш ніж переконаний, що так станеться найближчим часом, я більш ніж переконаний, що ці люди, які є наші з вами друзі, колеги, знайомі, котрі змушені були покинути свої домівки, і зараз ми повинні максимально зробити те, щоби допомогти цим людям. На законодавчому рівні ми зараз викинемо запобіжники, такі як довідки про місцеперебування, довідку про взяття на облік, і в такий спосіб допоможемо цим людям уникнути максимальну кількість бюрократичних запобіжників. Прошу всіх підтримати й мобілізуватися за. голосування за цей законопроект.
Дякую вам. До слова запрошується Перший заступник Голови Верховної Ради України Ірина Геращенко. Дві хвилини, будь ласка. Перепрошую, після того відбудеться голосування, колеги. Тому я прошу всіх запросити в зал, через 2-3 хвилини відбудеться голосування. Будь ласка, пані Ірино.
Шановні колеги, користуючись нагодою, я хочу поінформувати вас, що питання прав людини, питання вільного пересування громадян України є в центрі постійної уваги роботи мінських груп, зокрема, гуманітарної підгрупи в Мінську. І я хочу подякувати всім фракціям, які делегували своїх представників до мінської платформи, в парламенті, де ми що два тижні звітуємо перед депутатами про нашу роботу. І, власне, я хочу сказати, що, звичайно, ми всі переконані, що оце потворне явище як контрольно-пропускні пункти, які сьогодні існують між окупованою Російською Федерацією і її бойовиками територією Донбасу і контрольованою українською владою територією, мають зникнути з української землі в той день, коли ми повністю відновимо контроль над україно-російським кордоном. Сьогодні ми маємо 400 кілометрів неконтрольованого кордону. І саме відновлення кордону дозволить убрати ці КПВВ і вільно пересуватися громадянам України. В той же час, поки існують КПВВ, ми маємо як влада забезпечити якнайшвидше проходження простих громадян цих КПВВ. І, власне, я хочу поінформувати вас, що вже рівно рік бойовиками з ОРДЛО блокується відкриття КПВВ "Золотое". "Золоте" в Луганській області, що, насправді, допомогло би значно допомогли би розвантажити інше КПВВ в Донецькій області. Ми рік ставимо питання відкриття КПВВ "Золотого" в Мінську і його блокують представники окремих районів Луганської області. І я хочу поінформувати вас, що тиждень тому під час Мінської платформи, де був присутній координатор ОБСЄ Тоні Фріш, представники українського парламенту з різних фракцій дали завдання ОБСЄ, в тому числі, активізувати ці переговори і сприяти тому, щоби КПВВ "Золоте" було відкрите вже цього місяця якнайшвидше. Ми будемо виконувати це доручення парламенту. Дякую.
Дякую. Отже, колеги, обговорення завершене, переходимо до прийняття рішення. Я прошу усіх зайняти свої місця і приготуватися до голосування. І ставлю на голосування проект Закону про внесення зміни до статті 3 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" (номер 4022-а), за пропозицією комітету, пропонується його прийняти за основу і в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо. Прошу підтримати. [[10:50:25]] За-281 281 – за. Закон прийнятий, колеги. Переходимо до наступного питання порядку денного. Це є питання, з яким вчора дуже наполегливо звернувся уряд, що воно потребує невідкладного вирішення. Це є проект Закону про внесення зміни до розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України (щодо запровадження середньострокового бюджетного планування) (№6161). І я прошу підтримати розгляд даного законопроекту за скороченою процедурою. Прошу проголосувати. Прошу підтримати, колеги. Голосуємо. [[10:51:18]] За-178 178 –за. Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді першого заступника міністра фінансів Маркарову Оксану Сергіївну. Будь ласка, пані Оксана.
Шановний пане Голово, шановні народні депутати, дуже дякую і прошу підтримати вас зміни до VI розділу Бюджетного кодексу (щодо запровадження середньострокового бюджетного планування). Насправді це дуже невеличкий закон, на одну сторінку, але він є першим кроком до надзвичайно великої, системної і, без перебільшення, можливо, найважливішої реформи в бюджетній сфері. Це запровадження середньострокового, тобто 3-річного, як ми пропонуємо, бюджетного планування. Що це значить? Це не просто додаткових 2 роки бюджету, які ми будемо виносити, презентуючи Бюджетну резолюцію. Це, дійсно, зовсім інша система бюджетного планування, яка дозволить нам, з одного боку, покращити дисципліну, з іншого боку, планувати на три роки всі системні реформи і стратегічні рішення, обраховувати в 3-річній перспективі. Плюс вона переносить відповідальність більше на головних розпорядників, які, приходячи сюди до вас, повинні будуть не тільки обґрунтовувати, чому їм потрібні ці кошти на три роки, а й звітуватись по досягненню ефективності показників за попередній рік. Це сьогодні ми пропонуємо ще не саму реформу, сама реформа буде вимагати нового Бюджетного кодексу, над яким ми разом з вами працюватимемо цей рік. Однак сьогодні ми просимо, і уряд уже схвалив цю концепцію і саме такий підхід, пройти в пілотному режимі в цьому році і вже в цьому році подати на ваш розгляд трьохрічну бюджетну резолюцію зі стелями, а також з конкретним переліком стратегічних цілей. Велике прохання, це велика реформа, ми працювали цілий рік з бюджетним комітетом, просимо вас підтримати цю реформу. Дякуємо.
Дякую вам. До співдоповіді запрошується голова підкомітету Комітет з питань бюджету Іщейкін Костянтин Євгенович. Будь ласка.
Шановний Андрій Володимировичу! Шановні колеги! Комітет з питань бюджету на своєму засіданні 15 березня розглянув урядовий законопроект 6161 про внесення зміни до Бюджетного кодексу (щодо запровадження середньострокового бюджетного планування). На даному етапі запровадження середньострокового бюджетного планування, у першу чергу через формування трирічної бюджетної декларації, визначена основною частиною бюджетної реформи у стратегічних та програмних документах країни. Насамперед, в Коаліційній угоді, Стратегії сталого розвитку "Україна 2020", Програмі діяльності уряду та Стратегії реформування системи управління державними фінансами на 2017-2020 роки. Даний законопроект вбачається одним із перших законодавчих кроків для реалізації завдань і заходів такої реформи. Головне науково-експертне управління надало окремі зауваження до законопроекту, зокрема щодо доцільності конкретизації вимог до змісту проекту Основних напрямів бюджетної політки та можливості запровадження певних змін на постійній основі. З цього приводу слід відмітити, що під час розгляду законопроекту на засіданні комітету Міністерством фінансів було представлено бачення моделі середньострокового бюджетного планування в Україні. При цьому було звернуто увагу, що в поточному році передбачається здійснити експеримент щодо підготовки Основних напрямків бюджетної політики не на один рік, а на три наступні бюджетні періоди з одночасним розширенням складових документів такого документу. І за наслідками практичної реалізації Мінфін планує підготувати та подати на розгляд парламенту ще у поточному році пропозиції комплексних змін до Бюджетного кодексу в частині уточнення бюджетної процедури, підготовки та змісту відповідних документів. Враховуючи зазначене, а також зважаючи на необхідність здійснення дієвих заходів для забезпечення передбачуваності і збалансованості бюджетної та податкової політики на середньострокову перспективу з урахуванням позитивного міжнародного досвіду Комітет з питань бюджету підтримує дану урядову ініціативу і рекомендує Верховній Раді законопроект 6161 прийняти за основу та.
30 секунд, будь ласка.
Дякую.
Все: за основу і в цілому рекомендує комітет. Дякую дуже вам. Колеги, прошу провести запис: два – за, два – проти. Діденко, будь ласка, включіть мікрофон.
Ярославу Маркевичу.
Середньострокове планування прописане ще в Коаліційній угоді майже три роки тому. Планування нам потрібне, тому що через нерозуміння, яка політична політика, бюджетна політика буде на наступний рік, у нас всі намагаються освоїти кошти до грудня, бо далі не відомо, що буде з фінансуванням. Тому фракція "Самопоміч" підтримує впровадження середньострокового бюджетного планування, але цього не достатньо. Нам потрібно змінювати філософію від утримання бюджетних установ до надання якісних держпослуг. Бо ми з вами фінансуємо не зарплати держслужбовця, а послуги, які він надає. Дякую.
Дякую вам. Антонищак Андрій Федорович, будь ласка.
Шановні депутати! Шановний народ України! Безперечено, цей закон потрібно підтримати. А тепер я хочу добавити одну річ. Я хочу повернутися, задати питання керівництву Верховної Ради України, керівництву всіх фракцій, які знаходяться в Верховній Раді України! До яких пір ви будете ховати законопроект 2406, за яким підвищуються виплати на 50 відсотків за загиблими бійцями і на 50 відсотків за інвалідами І, ІІ і ІІІ групи. Декілька раз він був у порядку денному. Чому у нас знаходиться час на підтримку, Бог зна яких дрібних речей? Чому ми так багато розказуємо про українську армію і чому ми не ставимо цей законопроект у порядок денний, який, я впевнений, об’єднає зал і знайде, як мінімум, 250 голосів? Відповісте, будь ласка, воякам, які є зараз на передовій, відповісте, будь ласка, зараз народу України.
Яценко Антон Володимирович, Партія "Відродження".
Шановні колеги, на мою думку, цей закон давно назрів, оскільки сьогодні ми щороку приймаємо бюджет і не знаємо, що буде в наступному році. Тому перехід на це планування середньострокове – це вкрай нагальна річ. Тому я просив би всіх у залі цей законопроект підтримати, бо це дасть і стабільність, і рост інвестиційного клімату, і різні позитивні речі в нашій економіці. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую вам. Івченко Вадим Євгенович, потім – Пинзеник.
Вадим Івченко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги, насправді, даний закон непотрібний і є таким, що він є нікчемним. Чому? Якщо ви пам’ятаєте минулий рік, Бюджетна декларація, яка була подана урядом, вона була подана основні показники 17-го року, а також включені основні бюджетні показники 18-го і 19-го років. Ніхто не заважає уряду до 15.02 подати Бюджетну декларацію. На наше велике переконання, що відбувається? Відбувається спроба затягнути виконання Закону України про подання урядом Бюджетної декларації безпосередньо на півроку до червня місяця. І друге, колеги. Настільки провальна бюджетна політика і прийняття бюджетів 16-го, 17-го років нам не дозволяє говорити про те, щоб ми довіряли тим показникам або тому плануванню, яке робить уряд на наступні ще 2-3 роки. Тому враховуючи, що даний законопроект реально не вирішує тих питань, а лише затягує виконання закону урядом, "Батьківщина" не буде голосувати за даний законопроект.
Дякую. Будь ласка, Віктор Пинзеник. І потім – Радикальна партія. "Фронт" ще не виступав, так? Перепрошую. Добре. Тоді Унгурян, "Фронт".
Шановні колеги, розуміння того, якими ресурсами володіє країна, матиме розпорядження на найближчі 3 роки, вкрай важливе для прийняття і реалізації бюджетних програм, для розвитку окремих бюджетних секторів. Але це має сенс в одному випадку, якщо ми навчимось дотримуватись вимог щодо доходів і видатків бюджету хоча б на один місяць. Чому я на цьому хочу наголосити. Ми прийняли Закон про Державний бюджет України на цей рік, ми розподілили всі видатки бюджету, виникає питання: а що ми ділимо кожного тижня? Подивіться, будь ласка, порядок денний наших засідань, кожного тижня в пленарному режимі ми розглядаємо закони, які зачіпають або доходи, або видатки бюджету. За таких підходів у нас не буде дотримуватись навіть річний бюджет, я не говорю вже про трьохрічний бюджет. Чому я хочу на цих питаннях наголосити. Ми маємо повернутись до норм, які існують в українському законодавстві. Бюджетний.
Будь ласка, хвилину.
кодекс і Регламент захищає країну від таких речей. Просто ми зобов’язанні їх дотримуватись. Закон не дозволяє розглядати законопроекти, які зменшують доходи або збільшують видатки бюджету без відповідних компенсаторів. Я звертаюсь до Голови Верховної Ради, прошу не допускати до розгляду питання, які порушують цю вимогу. Друге. Бюджетний комітет робить спеціальні висновки з цих питань. Я прошу, щоб по кожному законопроекту надавали слово представнику бюджетного комітету. Хотів би нагадати, що перший в парламенті нової і незалежної України представник бюджетного комітету завжди мав слово по законопроектах, бо від цього залежить ключовий документ країни – бюджет України. А сам законопроект я підтримую.
Дякую вам. Зараз ще від Радикальної партії і від "Народного фронту". Олег Ляшко і Унгурян. Будь ласка, Олег Валерійович, 2 хвилини. 2 хвилини, так.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Ініціатива про середньострокове і довгострокове планування бюджету абсолютно правильна. Подивіться, як планують бюджет у Європі, як планують бюджет у Сполучених Штатах і в багатьох інших розвинутих країнах. На 3, на 7, на 10 років уперед – треба бачити стратегію. А коли у нас щороку формується бюджет, щоб у новорічну ніч, під ялинку, роздеребанити ресурси народу і потім щороку це деребанити і деребанити, то для кого робиться це бюджет? Для корупціонерів. А бюджет – це має бути інструментом економічного розвитку. Легендарний британський прем’єр Маргарет Тетчер казала: "Немає коштів державного бюджету, є кошти платників податків". Тому коли планується освоєння так званих бюджетних коштів, кожен українець повинен розуміти, що влада ділить і його кошти, і кожен українець повинен контролювати, як влада ділить його кошти. Чи мають сьогодні українці можливість контролювати використання бюджетних коштів? Ні. У нас кілька років нелегітимна Рахункова палата, яка відповідно до закону і до Конституції єдина, хто може контролювати законність освоєння бюджетних коштів. Отже, у нас кошти використовуються абсолютно безконтрольно. Тому я вимагаю від уряду негайно внести до Верховної Ради Закон про зміни до бюджету і підвищити пенсії для мільйонів українських пенсіонерів, перерахувати пенсії для пенсіонерів, які мають стаж по 30, по 40 років і отримують сьогодні копійчані пенсії, і підняти пенсію так звану соціальну, коли людина отримує 947 гривень. Як на них прожити? Тому наша вимога: або уряд піднімає пенсії, або ми відправимо цей уряд у відставку.
Від "Народного фронту" Унгурян. Будь ласка, 2 хвилини, будь ласка, прошу. Павло, Павло, звичайно.
Слава Ісусу Христу! Шановні колеги! Після бюджетної децентралізації, яка фактично дала на наших очах дуже серйозний стимул для розвитку місцевих громад, і ми це побачили вже останніх два бюджетних періоди, як суттєво зросла дохідна частина місцевих бюджетів – це наступний крок щодо реформування бюджетного законодавства і справжніх реформ. Отже, про що йдеться? Це не означає, що ми будемо приймати один бюджет на три роки, це означає, що ми будемо затверджувати Основні напрямки бюджетної політики трьохрічної тривалості для того, щоб міністерства, відомства могли, особливо свої капітальні видатки, особливо програми, які потребують тривалого втілення, які неможливо прогнозувати, їхнє виконання, протягом одного бюджетного року, вони могли прогнозувати виконання, ефективне використання бюджетних коштів протягом трьохрічного періоду. Це буде означати, що фактично міністерства, відомства, центральні органи виконавчої влади, місцеві органи будуть отримувати розуміння свого об’єму доходної та видаткової частини. Відповідно до цього планувати трьохрічний період, але підтверджувати його і наповнювати його реальним плануванням конкретного бюджетного року в рамках державного бюджету на відповідний рік. Це означає, що прогнозування доходів і видатків бюджету стає більш прозорим, більш стратегічним, більш розумним. Тому підтримуємо цей законопроект. Дякую.
Дякую. Колеги, зараз буде останній виступ, ще "Опозиційний блок" не виступав, Скорик. Після того ми переходимо до голосування. Я прошу, колеги, всіх запросити в зал і голів фракцій, і секретаріат Верховної Ради, через 2-3 хвилини ми перейдемо до голосування. Скорик, від хвилини.
Шановні колеги! Розгладаємий нами законопроект він, з одного боку, цікавий, дійсно він говорить про те, що ми будемо мати середньострокове планування бюджетного процесу. Дійсно, це елемент, як правильно сказала заступник міністра, європейської практики, але ви добре пам’ятаєте, як приймалися бюджет 2015, 2016 і 2017 років. Ви добре пам’ятаєте, що вони приймалися в абсолютно ручному режимі, в умовах, коли ми добре розуміємо, що коаліція, ця коаліція, неіснуюча, буде приймати бюджет 2018 року в абсолютно такому ж режимі. Ми добре розуміємо, що в умовах, коли уряд не має чіткої ні монетарної політики, ні економічної політики, коли її не має Національний банк, коли ми маємо галапуючу інфляцію, про яке середньострокове планування ми можемо вести мову? Коли уряд і парламент фактично в ручному режимі керують якимись процесами, але жодного відношення до реального управління економіки це відношення не має. Тому я пропоную цей законопроект не підтримувати, тому що це така гарна ширма, а в реальності нічого відбуватися не буде і цей законопроект ніякого відношення до реального життя не має. Дякую за увагу.
Дякую. Колеги, хочу наголосити, що цієї осені наш парламент продемонстрував здатність по закону поетапно пройти всі етапи прийняття бюджету. І ми йдемо в тому напрямку: в напрямку прозорості, в напрямку наперед вибудовлення стратегії і планування нашого бюджету. І, власне, уряд в цьому законопроекті і планує механізм нашого спільного планування головних напрямків розвитку бюджету. Тому, я переконаний, необхідно підтримати дану ініціативу уряду, вона дасть нам можливість більш системної роботи по формуванню бюджету. І перед голосування ще даю слово першому заступнику міністра фінансів Маркаровій Оксані Сергіївні. Будь ласка. І потім переходимо до голосування. Будь ласка, Оксано Сергіївно.
Дуже дякую. Шановні депутати! Дійсно, середньострокове планування – це не просто перехід на три роки, це те, про що ви говорили у своїх виступах, всі, хто підтримує даний законопроект. Це перехід до фінансування державної послуги, а не просто опалення будівель чи виплати зарплати. Це те, що дасть нам прогнозовуваність нашої бюджетної політики і розуміння громадянам, на що будуть витрачатися кошти і чого саме держава хоче досягнути в стратегічних своїх цілях. Тому велике прохання ще раз – це не сама ще реформа, це перший крок до неї – прошу дуже вас підтримати. Дякую.
Отже, колеги, прошу заходити в зал, займати робочі місця і приготуватись до голосування. Будь ласка, займіть робочі місця. Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення, обговорення завершене. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення зміни до розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України (щодо запровадження середньострокового бюджетного планування) (номер 6161), пропозиція комітету, Комітет з питань бюджету, прийняти його за основу і в цілому. Колеги, прошу підтримати, це є прозорість роботи по бюджету, це великий крок до прозорого бюджетоутворення і прийняття бюджету. Прошу голосувати, прошу підтримати, колеги. Будь ласка, голосуємо. [[11:10:57]] За-260 Закон прийнятий. Вітаю всіх колег. Колеги, тепер я хотів би поставити на голосування ту ініціативу, яку я озвучував на початку сесії, ту ініціативу, яка була обговорена і підтримана головами комітетів, про те, щоби ми сьогодні зняли перерву 12-12:30. Усі в залі бачать порядок денний і розуміють: у нас стоїть важливий блок промисловості і підприємництва, у нас стоїть питання "Південмашу", у нас стоїть питання кінематографу. І, колеги, тих півгодини, по скороченій процедурі, це може бути навіть два закони, колеги. Я думаю, ми можемо змобілізуватися, я думаю, ми можемо цю річ разом підтримати. І якщо ми будемо мати добру волю, у мене буде пропозиція і надалі ліквідувати перерву 12-12.30 у вівторок і четвер. Це хай не на багато, але збільшить кількість часу для нашої продуктивної роботи, колеги. Я дуже прошу всіх змобілізуватись і підтримати цю ініціативу. Голів комітетів прошу допомогти, щоб депутати були на місцях, щоб ця ініціатива була підтримана. Будь ласка, прошу зайти в зал. Отже, колеги, я ставлю на голосування пропозицію, щоб ми сьогодні працювали без перерви о 12-12.30, щоб ми сьогодні працювали без перерви з 12 до 12:30. Колеги, я прошу зайти в зал. Колеги, Андрій Володимирович, Андрій Володимирович! [[Шум у залі]] Тільки сьогодні. Я прошу підтримати, прошу проголосувати. Колеги, підтримаємо, збільшимо продуктивність нашої роботи, покажемо, що ми здатні працювати ефективно. Прошу проголосувати за заняття перерви 12-12.30. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[11:13:22]] За-230 Рішення прийнято. Вітаю, колеги, це добрий і важливий крок. Наступне питання, я прошу уваги! У нас виникла дискусія з приводу Закону "Про громадянство України", який поданий Президентом як невідкладний. Голова комітету в своєму листі звернув увагу, що Верховна Рада України може прийняти рішення про те, щоб законопроект був визначений як скорочена процедура до внесення правок. Тобто згідно. 14 березня 2017 року ми включили до порядку денного законопроект (6175) про внесення змін до Закону України "Про громадянство України" щодо реалізації права змінити громадянство, визначний Президентом як невідкладний. Згідно із частиною третьою статті 101 Регламенту Верховної Ради України Верховна Рада може прийняти рішення щодо законопроектів, визначених як невідкладні, про одноразове відхилення (ad hoc) від процедури розгляду, передбаченої Регламентом, і скоротити строки внесення альтернативних законопроектів наполовину. Скоротити строки внесення наполовину, колеги. Отже, я вношу пропозицію, колеги, не ставити зараз на голосування, а скоротити процедуру на половину, це одне голосування. Я прошу підтримати, щоб ми змогли зняти цю юридичну колізію. [[Шум у залі]] Так, скоротити строки, колеги. Наголошую ще раз: я пропоную зараз не ставити його голосувати. Я пропоную лишень процедуру скорочення процедури наполовину подачі альтернативних законопроектів. Прошу? Тому що він поданий Президентом як невідкладний, про громадянство. Згідно Регламенту. Ні, пропонується, колеги, це нормальна норма, всіма підтримана. 14 днів дається на внесення альтернативних. 14 днів ще не минуло, ми пропонуємо скоротити термін подачі альтернативних законопроектів, колеги. Це нормальна норма, яка всіма узгоджена. Так, до цього законопроекту, колеги, зрозуміла позиція? Зрозуміла. [[Шум у залі]] Отже, колеги, переходимо до прийняття рішення. І я вношу пропозицію про скорочення строків внесення альтернативних законопроектів до законопроекту 6175: про внесення змін до Закону України "Про громадянство України" (щодо реалізації права змінити громадянство), наполовину. Ми знайшли компромісне формулювання, яке буде всіма підтримане. І я прошу проголосувати і прошу підтримати, колеги. Колеги, я прошу зайняти робочі місця. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Прошу проголосувати цей законопроект, внесений Президентом як невідкладний. Прошу проголосувати і прошу підтримати. Голосуємо, колеги, голосуємо. Прошу проголосувати. [[11:17:18]] За-207 Колеги, 207. Я ще раз поставлю, колеги. Мені здавалося, це є компромісна пропозиція, яка мала би об’єднати зал, колеги. Давайте я ще раз поставлю пропозицію скорочення строків внесення альтернативних законопроектів до законопроекту 6175 (щодо реалізації права змінити громадянство) наполовину. Колеги, прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. [[11:18:09]] За-211 [[Шум у залі]] Колеги, мене просять пояснити ще раз. Я ще раз пояснюю. Це є компромісна позиція. Подивіться, був. Пояснюю. Внесений був законопроект Президентом. [[Шум у залі]] Колеги, як невідкладний, в якому. Увага! Друзі, я прошу уваги. В якому передбачено, щоб тих людей, які мають подвійне громадянство, ми могли позбавляти українського громадянства. Я звернувся до комітету, щоб комітет розглянув його невідкладно. Комітет говорить: "Є 14 днів на подачу альтернативних. І тому ми не можемо зібратися". Я зараз пропоную згідно процедури, передбаченої Регламентом, скоротити термін подачі альтернативних, щоб то не тривало безконечно. В чому є логіка? Хочу усім пояснити. Ми найшли компромісну форму, в якій передбачено: а) що для чиновників, народних депутатів, всіх працівників міністерств ми забираємо громадянство відразу зараз, якщо виявлено подвійне громадянство; для простих громадян відтерміновується цей процес, щоб можна було впорядкувати. Тобто чиновників, депутатів – відразу, а потім – перевносимо. Тобто йдеться зараз не про те, щоб його ставити в розгляд, йдеться зараз не про те, щоб ми його голосували, а лишень, щоб ми скоротили подані законопроекти. Пане Олег, це не обговорення зараз. Колеги, я ще раз поставлю. Дати слово, так? Будь ласка, Олег Березюк, якщо не зрозуміли. Одна хвилин, Олег Березюк. Даю. Одна хвилина.
Вельмишановний пане Голово! Беззастережно всі ті, хто мають декілька паспортів, мають бути покарані в цій країні. Але це не є ургентна ситуація, така, як Закон про окуповані території. Тому, більше цього, цей закон може позбавити тих людей, які працюють на цю Україну, дуже важливих прав. Тому не змінювати процедуру! Тиждень чи два "не горить". Працювати над законом, зробити якісний закон і далі жити в нормальній країні! А не видумувати всякі речі.
Колеги, я спитаюсь. Починаємо обговорення? Будь ласка, Шуфрич. По одній хвилині, по одній хвилині від фракцій. Шуфрич, одна хвилина.
Дякую, шановний Голово! Шановні колеги! Це страшне неподобство, що в нашій країні можновладці мають декілька громадянств! І, безумовно, це треба зупинити і покарати, по-перше, тих, хто ввів в оману, коли йшли на роботу, і СБУ, яка це проґавила, м’яко кажучи. З іншого боку, є 25 стаття Конституції, яка забороняє позбавляти громадянства України. Якщо ми хочемо в такий спосіб це питання врегулювати, то треба починати процес змін до Конституції, до 25 статті. Я би зараз відокремив питання відповідальності громадян нашої країни за подвійне громадянство. Є адміністративне правопорушення і вони мають за це нести відповідальність. А позбавляти громадянства ніхто в нашій країні громадян України не має права! А міністрів і інших керівників за те, що ввели в оману суспільство, треба карати кримінально! А СБУ за те, що це про.
Одна хвилина, Івченко. Івченку одна хвилина. Ага, так, добре. Тоді одна хвилина від "Радикальної партії" Ляшко. БПП, визначтесь, хто від вас. Очевидно, Ірина Луценко. Визначтесь. Ірина Луценко буде.
Шановні колеги! Я звертаюсь в першу чергу до "Самопомочі", які не підтримують ініціативу вдвічі зменшити строки на розгляд цього законопроекту. Конституція говорить, що єдине громадянство – українське. Народні депутати України, які йшли, реєструвались кандидатами, вони заповнювали документи, маючи по кілька громадянств, вони обдурювали виборців, вони обдурювали ЦВК, вони обдурювали Господа Бога, коли брехали, що у них немає іншого громадянства, крім українського. Ми пропонуємо зараз невідкладно розглянути законопроект, який встановлює відповідальність для народних депутатів і для державних чиновників за наявність подвійного громадянства. Депутати, які мають інші паспорти, крім українського, мають бути негайно позбавлені депутатських мандатів. І я не бачу потреби місяць, два, три обговорювати, чи треба це робити. Читайте Конституцію! Конституція це забороняє. Депутатські мандати у тих, хто має інше громадянство, треба забрати прямо зараз.
Ірина Луценко, 1 хвилина, "Блок Петра Порошенка".
Шановні колеги, прошу закцентувати вашу увагу на тому, що ми не порушуємо норму Конституції щодо позбавлення громадянства, про яку говорив наш колега з "Опозиційного", ми говоримо про припинення громадянства. Але разом з тим я погоджуюся з тезою колеги з Радикальної партії. Стаття 4 Конституції каже, що в Україні громадянство українське є єдине. За Конституцією Президент як гарант її має право винести в зал таку пропозицію. Недопустимо, щоб чиновники першої-третьої категорії могли мати можливість уникнути відповідальність кримінальну за розкрадання бюджету, за корупційні дії і так далі. Наші органи працюють у цьому напрямку, як Генеральна прокуратура, НАБУ, САП, пішли перші результати. Тому давайте не дамо їм уникнути відповідальності. А для простих громадян ми вносимо зміни про відтермінування здачі паспортів інших громадян для того, щоб вони могли спокійно.
Дякую вам. Колеги, ще не виступив Сергій Соболєв, 1 хвилина і потім – "Фронт", і після того голосу від "Фронту" вже визначена людина. "Фронт" домовтесь.
Фракція "Батьківщина" підтримала ініціативу про скорочення термінів розгляду цього питання. Але нам дивує позиція полум’яних виступаючих, які це ініціювали і звинувачують когось в тому, що у когось є інше громадянство, коли вони в свій список включали депутатів з подвійним громадянством. Розберіться спочатку в своєму списку, як до вас потрапили ті, хто зараз визнають, що у них подвійне громадянство. Народний мій погляд, є дуже гарні законопроекти, які чомусь не потрапляють в зал, в тому числі і законопроект за авторством Чумака, Дерев’янка, Голуба, які пропонують як дуже просто вирішити це питання. "Ти не вказав в електронній декларації своє подвійне громадянство – кримінальна відповідальність". І ви втрачає свій статус народного депутата. Тому, я думаю, є спосіб, як це вирішити дуже просто. Дякую.
Отже, колеги, наголошу ще раз, репліка дається, коли в образливій формі, тоді дається формат для виступу. Просто згадування, тих технологій, я не дозволю допускати в залі, згадування один одного безкінечно. Отже, останній виступ. Колеги, ми не пройдемо інші законопроекти. Від "Народного фронту" – Ємець і ми переходимо до голосування. Будь ласка.
Шановні колеги, Леонід Ємець, фракція "Народний фронт". Я вам озвучу позицію нашої фракції. Там, де зараз сьогодні є дискусія щодо звичайного громадянина, там, де ми маємо захищати права нашої діаспори, це питання ще підлягає обговоренню. Але позиція нашої фракції щодо державних чиновників, щодо народних депутатів, щодо суддів, щодо представників місцевого самоврядування є надзвичайно чітка: Конституція має бути дотримана – єдине громадянство. Ці люди здійснюють управління українською державою. Ці люди мають доступ до державної таємниці. І, будучи при цьому громадянами іншої держави, вони несуть відповідальність перед іншою державою за захист інтересів тієї держави, маючи доступ до нашої державної таємниці, маючи доступ до управління нашою державою. Це є недопустимо, це є надзвичайні ризики національної безпеки нашої країни. Тому наша фракція наполягає: державні чиновники, судді, народні депутати, представники місцевого самоврядування мають бути негайно позбавлені.
Будь ласка, 30 секунд.
Я ж кажу: державні чиновники.
Колеги, під час обговорення виступів від фракцій було згадано фракцію "Самопоміч" і депутат Чумак. По хвилині, і голосуємо, колеги, на тому ми завершуємо обговорення.
Шановні колеги, я дякую за слово. Я хочу сказати, що зареєстрований проект закону 6196 за недостовірну інформацію щодо надання свого громадянства або підданства. Цей закон має трохи іншу філософію, але він дуже правильний, він стосується осіб, які займають відповідальне і особливо відповідальне становище в державі відповідно до Закону запобігання корупції, а також до осіб, які займають посади з корупційним ризиком. Більше того, за ненадання такої інформації встановлюється кримінальна відповідальність і вноситься додаткова стаття до Кримінального кодексу, відповідальність полягає у великому штрафі і одночасно забороні займати посади. Одночасно це вирішує і питання притягнення до імпічменту. притягнення Президента в порядку імпічменту, скасування депутатського мандату, скасування з державної служби. Цей закон вирішує всі ці питання одночасно, в тому числі і що подаються від Президента, від Радикальної партії і таке інше. Я дуже прошу всім фракціям подивитися закон 6196 і, можливо.
Хвилина, Олег Березюк, "Самопоміч". І переходимо до голосування, прошу всіх зайти в зал.
Шановний пане Голово, шановні виборці України! Класична "буря в шклянці": сьогодні, під прикриттям просто порожніх слів боротьби за українську націю, боротьби з олігархами, які мають по 3-4 паспорти, ламається процедура розгляду закону у Верховній Раді. Абсолютна "буря в стакані", симулякрія! Тому цей закон є у Верховній Раді, Верховна Рада за нього проголосує, але він дуже складний, тому що він може порушити не права людей, які обдурюють країну 25 років, а порушити права людей, які працюють на ту країну 25 років тяжкою працею за кордоном. Перестаньте симулякрою займатися!
Шановні колеги! Переходимо до голосування, я хочу наголосити це не є ламання залу, тільки зал може прийняти рішення, тільки зал може прийняти рішення. Переходимо до голосування. Я ще раз вношу пропозицію про скорочення строків внесення законопроектів (реєстраційний номер 6175) про внесення змін до Закону України "Про громадянство" (щодо реалізації права змінити громадянство) наполовину. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Прошу підтримати, колеги, голосуємо, прошу підтримати. Прошу проголосувати. [[11:30:37]] За-241 241 – за. Рішення прийняте. Розібралися, рішення прийняли. Переходимо, колеги, тільки дуже довго розбирались і це дуже шкода, що ми втратили на це стільки часу. Переходимо до питання наступного порядку денного – це є проект Закону про внесення зміни до статті 3 Закону України "Про запобігання корупції". 6172 – це є друге читання, воно не потребує спеціальної процедури і я запрошую до доповіді голову Комітету запобігання і протидії корупції Соболєва Єгора Вікторовича,будь ласка.
Шановні колеги! Цей закон внесений Президентом України. Це та ситуація, коли ми підтримуємо ініціативу Президента України. Солдати, сержанти, курсанти не мають декларувати статки своїх родин, це не має ніякого значення для антикорупційної політики. Ми пропонуємо їх вивести з-під дії цього закону. З іншого боку, дуже важливо, щоб ми зберегли обов’язок, щоб всі декларації своїх родин подавали генерали, і це в законі так само передбачено. Що стосується офіцерів, які, зокрема, перебувають в зоні бойових дій, ми передбачаємо в законопроекті, що вони матимуть право відстрочки до того моменту поки вони не повернуться на місце постійної дислокації або не завершать свою службу. Після цього в них буде ще 90 днів для подання декларації. Така є філософія правок, підготовлених спільно з Представником Президента у Верховній Раді, спільно з експертами Міністерства оборони в нашому Комітеті з протидії корупції. Прошу спікера розпочати ухвалення правок, по кожній.
Дякую. Колеги, правок є невелика кількість, але вони є. І тому я прошу приготуватися авторів правок до роботи. Отже, 1-а, Помазанов. Відхилена. Чи наполягає? Не наполягає. 2-а, Соболєв Єгор. Відхилена. Чи наполягає? Наполягає, так. Не наполягає, так. 3-я, Добродомов. Чи наполягає? Ні. 4-а, Журжій. Чи наполягає? Ні, не наполягає. 5-а, Чумак. Чи наполягає? Віктор. Добре. 6-а, Чорновол Тетяна. Чи наполягає? Наполягає. Включіть мікрофон, будь ласка.
Я прошу підтримати всі мої правки, вони мають єдину логіку, єдину систему, я коротко поясню яку. Я прошу зобов’язати подавати е-декларації наступні категорії: це кандидатів у депутати всіх рівнів; друге – це осіб Наглядової ради державних банків, державних підприємств; третє – це члени громадських рад при державних структурах. Зауважу, діяльність цих осіб має корупційний ризик. Тому я прошу підтримати подання цими категоріями е-декларацій. Третє – це антикорупціонери, які отримують цільові кошти на реалізацію антикорупційної державної політики. І, нарешті, я прошу виключити з цього переліку наступну категорію: це ЗМІ. Логіка тут дуже проста, у нас є прекрасний законопроект, який ми повинні пропрацювати і прийняти, це про прозорість медіа-власності, там це розписано куди більш чітко і куди більш охоплює ширше коло.
Будь ласка, 30 секунд.
А попередні категорії, я вважаю, надзвичайно потрібно, щоб вони подавали е-декларації, тому що їхня діяльність має корупційні ризики. І е-декларування – це прозорість, це основа антикорупційної політики. Тому прошу підтримати всі мої правки, вони мають єдину логіку, єдину систему, про яку я сказала.
По 6-й правці наполягають на голосуванні? Так. Я ставлю на голосування правку номер 6 народного депутата Чорновол Тетяни. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. Голосуємо. [[11:35:26]] За-236 Рішення прийнято. 7-а, народний депутат Попов. Попов!
Шановні колеги, наш обов’язок сьогодні – прийняти поправки, які звільнять від обов’язкового декларування військовослужбовців – рядових, сержантів та молодших офіцерів. Але сьогодні можемо зробити більше – усунути певні неузгодженості у Законі "Про запобігання корупції". Ця моя правка спрямована, перш за все, уточнити формулювання, що таке державний орган, і включити сюди так само колегіальні органи, а саме НАЗК, НКРЕКП, які на сьогодні по чинному законодавству не декларують. Другий блок у цій поправці – це уточнення формулювання посадових осіб юридичного. особи публічного права, щоб пояснити, хто на державних підприємствах повинен декларувати, хто не повинен. На сьогодні часто бригадир бригади вантажників декларує, а відповідальний за проектний менеджмент підписує на мільярди договори з офшорками на державні кошти і не декларує. І ці формулювання дають чітку відповідь: якщо він здійснює господарські функції, фінансові функції, він повинен декларувати як посадова особа державного підприємства. Прошу підтримати.
Єгор Вікторович.
Шановні колеги, щодо Закону про е-декларування, ви знаєте, в цій залі ламається дуже багато "списів". Позиція нашого комітету – цей закон був поданий Президентом для того, щоби допомогти військовослужбовцям, які зараз захищають Україну, не порушувати антикорупційне законодавство. Всі інші ідеї – щодо кандидатів у народні депутати, що я особисто підтримую, або щодо декларування посадовими особами державних і комунальних підприємств, це потребує регулювання окремим законом з нормальною професійною дискусією. Зараз ми понавписуємо з голосу поправок, а потім зрозуміємо, що там – зробили дірку, а там – закон не можливо виконати. Тому у мене прохання від комітету: регулюємо цим законом тільки те, що стосується військовослужбовців для того, щоби наші хлопці не порушували наше антикорупційне законодавство, але всі, хто має декларуватися, включно з генералами, декларувалися.
Наполягаєте на голосуванні? Наполягаєте на голосуванні? Так. Я ставлю на голосування поправку номер 7 народного депутата Попова. Хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. [[11:38:19]] За-116 Рішення не прийнято. Наступна, 8 поправка, Бригинець. Відхилена. Чи наполягає? Наполягає. Так, будь ласка, Бригинець.
Так. шановні колеги, ця правка дає можливість звільнити від декларування тих військовослужбовців, які звільнені в запас. І мені здається, що зараз, коли всі звільнені в запас, які у нас є в Україні і які попадають частиною терміну на це декларування, це всі люди, які, як правило, були в АТО, як правило, не мають стосування до якихось корупційних схем. Тому я пропоную підтримати цей. цю поправку. Дякую.
Олександре!
Будь ласка, прокоментуйте.
Олександре, ви помиляєтеся. Подивіться уважно, що ви пропонуєте в правці номер 6. Вісім, перепрошую, 8. 6 правка ухвалена.
Отже, колеги, я ставлю на голосування правку номер 8 народного депутата Бригинця. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. [[11:39:48]] За-234 234 – за. Рішення прийняте. Наступна, 9-а. Правка народного депутата Попова. Наполягає. Включіть мікрофон.
Шановні колеги, позиція Радикальної партії полягає в тому, що колишні президенти, колишні прем’єр-міністри, колишні генеральні прокурори, колишні керівники Адміністрації Президента, колишні народні депутати також повинні відкрити свої статки для суспільства. Суспільство повинно рухатись до того, що це буде загальне декларування, але починати треба з тих, хто довів країну до того, що ми бачимо зараз. Зараз ми заставляємо декларувати молодшого спеціаліста Пенсійного фонду в районному відділенні Пенсійного фонду. Яка там корупція? А треба заставляти тих, хто десятки років перебував на найвищих посадах. Але я знімаю цю правку. Я вважаю, що я внесу це окремим законопроектом, ми проведемо додаткові консультації, ми сформуємо перелік тих посад, яких ми додамо. І ми будемо вимагати, щоб уже за 2016 рік вони в 2017 році подавали декларації. Але нам найважливіше – це звільнити від декларування військовослужбовців. Я знімаю свою правку.
Дякую вам. Наступна правка, 10-а, Лаврик. Врахована частково. Не наполягає. По якій? По 10 правці, будь ласка, Курячий. По 10 правці.
Шановний Андрій Володимирович, я прошу поставити правку номер 10 на підтвердження. Вона врахована лише частково, за неї варто проголосувати і, дійсно, розібратися більш детально. Дякую. На підтвердження.
Дякую. Отже, ставлю пропозицію. Єгор Соболєв, прокоментуйте.
Шановні представники "Блоку Петра Порошенка", ви представляєте одну фракцію. Прохання сформувати одну позицію щодо цього закону, інакше він не пройде – і наші військовослужбовці стануть порушниками антикорупційного законодавства. Комітет сформулював в дуже професійних і плідних дискусіях з Представником Президента, з Адміністрацією Президента, з Міністерством оборони наступну логіку: сержанти, курсанти, солдати не декларують свої статки, якщо вони при цьому не займають інших посад. Наприклад, мій сусід по парламенту Тарас Пастух є солдатом-контрактником. Але поки він перебуває в Верховній Раді, він має подавати декларацію. Цю позицію ми розробили і відстоюємо. Прохання дотримуватися її для того, щоби закон був прийнятий. Ті, хто не повинен декларуватися , не декларували свої статки, а ті, хто повинен – декларували. Не ламайте цю логіку. Прохання врахувати цю правку саме частково.
Дякую. Я ставлю на голосування пропозицію народного депутата Курячого поставити правку №10 на підтвердження. Хто підтримує цю пропозицію, прошу проголосувати. Підтвердження 10 правки. Хто підтримує, прошу голосувати. [[11:43:13]] За-88 Рішення не прийняте. 11-а правка. Соболєв Єгор. 11-а правка. Наполягаєте? А, врахована. Так? 12-а. [[Шум у залі]] По 11-й? Курячий включіть мікрофон.
Шановний пане спікере! Шановні виступаючі! Я прошу прокоментувати 11-у правку: яким чином вона врахована, що вона означає. І також прошу поставити її внаслідок цього обговорення на підтвердження. Дякую.
Будь ласка, Єгор.
Це якраз йдеться про тих людей, які займають відповідальні посади і можуть опинитися в Збройних Силах або в училищах, або стати студентами кафедр, де є військова підготовка. Наша позиція, що якщо ці люди є прокурорами, депутатами, іншими посадовцями, які підлягають дії Закону "Про запобігання корупції", вони мають подавати декларацію. Якщо ця правка не буде підтверджена, це означає, що у нас почнеться те, що у нас почалося після ухвалення Закону "Про очищення влади", коли прокурори стройними рядами поїхали під Слов’янськ на семінари для того, щоби отримувати статус учасника бойовий дій. У мене велике прохання від комітету, від усіх розробників цього законодавства підтвердити цю правку, вона є дуже важлива.
Дякую. Отже, я ставлю на підтвердження правку № 11. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Будь ласка, голосуємо. [[11:45:04]] За-187 Рішення не прийнято. Прошу? Не спрацювала картка. Ще раз поставлю на підтвердження поправку № 11 Соболєва. Я ставлю ще раз на голосування на підтвердження правку № 11. Одна ця правка на підтвердження. Отже, 11 правка на підтвердження. Я ставлю ще раз на підтвердження 11 правку. Будь ласка. [[11:46:02]] За-194 Наступна. 12 правка Чорновол Тетяни. Прошу, включіть мікрофон.
Я прошу підтримати. Це найголовніша правка в системі моїх правок, тому що якраз вона визначає категорії. І, до речі, в цих якраз, в цій правці я прошу внести зміну – виключити ЗМІ. Тобто виключити з пункту 5 абзац: "Є засновниками, учасниками, редакторами, головними редакторами засобів масової інформації". Тобто виключити обов’язковість подання ними їх декларацій. Також виключити зміни до підпункту "г" пункту першого статті 3, оскільки відповідні положення в іншій редакції враховані правкою Герасимова. Також хочу заявити, що для антикорупціонера немає жодних проблем подати декларацію, електронну декларацію. Знову-таки скажу вам як колишній Урядовий уповноважений з антикорупційної політики, це навіть питання гордості, це питання прапору, прапору чистоти анти корупціонера подати е-декларацію. Тому давайте підтримаємо антикорупціонерів в їхній чистій роботі.
Прошу прокоментувати. Ігор Соболєв.
Я хочу звернути увагу колег, що цією правкою одночасно звільняється від декларування така цікава служба як Державна служба спеціального зв’язку. Я взагалі не розумію, яка проблема з посадовцями цієї служби і як саме вони можуть перебувати на лінії фронту. Це раз. Друге. Все, що стосується не військовослужбовців, потребує ретельного обговорення комітетів, у залі Верховної Ради і ухвалення окремого закону. Я частково поділяю ідеї, які висловила колега, частково заперечую. А от так з голосу формувати законодавство, це буде закон Денисенка-2, який потім Президенту доведеться ветувати, а нам заново його приймати.
Шановні колеги. [[Шум у залі]] Наполягає, репліку, було згадане. [[Шум у залі]] Голосуємо, колеги. Колеги, я перепрошую. Увага! Увага! Заспокойтесь! Я питаюся: є потреба обмінятися думками? Будь ласка, Ірина Луценко.
Передаю слово Денисенко, поскільки його згадували тільки що в своєму виступі Єгор Соболєв.
Шановні колеги, я єдине, що хотів би сказати. Цю поправку ми будемо підтримувати по одній простій причині, тому що дуже багато говориться про те, що антикорупціонери, які займаються антикорупцією, вони повинні бути чесними перед суспільством. Вони весь час говорять, що вони чесні перед суспільством, давайте дамо їм право показати, що вони чесні, бо інакше виходить так, що вони нібито чесні, ніби нечесні. Ця правка дозволяє їм стати абсолютно правдивими перед всіма нами. Дякую.
Дякую. Отже, я ставлю на голосування правку номер 12 народного депутата Чорновол в редакції озвученій Чорновол. Хто. Ставиться 12 правка. Прошу проголосувати, хто підтримує дану правку. [[11:50:17]] За-265 265 – за. Рішення прийняте. Переходимо до наступної. 13 правка, Журжій. Чи наполягає? Бо вона врахована частково. 14-а, Тимошенко. По 13-й? По 13-й ляшко Олег.
Олег Ляшко, Радикальна партія. Єгор Соболєв, колего, друже, я до тебе. Ти сказав щойно, що ти не знаєш, яка роль офіцерів Державної служби спецзв’язку і яке вони мають відношення до фронту. Я тобі хочу сказати – безпосереднє. Державна службу спеціального зв’язку, крім того що забезпечує урядовий зв’язок, забезпечує зв’язок для військових, фельд’єгерський зв’язок, спеціальний зв’язок. Тому я хочу від імені фракції Радикальної партії і, сподіваюся, весь парламент мене підтримає, подякувати мужнім офіцерам Держслужби спецзв’язку за їхню роботу.
Будь ласка, Єгор Соболєв.
Ще раз. Ми зараз розглядаємо з вами антикорупційне законодавство. Ми не оцінюємо роботу жодного роду військ і жодного підрозділу, який приймає участь в обороні. Це завдання іншої дискусії, іншого комітету. Ми говоримо про те, що посадовці, які отримують гроші платників податків, інколи великі гроші платників податків мають звітувати перед суспільством про статки своїх родин. Виключення цих людей є неприпустимим. Парламент щойно почав це робити.
Отже, яка позиція по 13 правці? Колеги! Мельничук – 1 хвилина.
Шановні колеги! В зв’язку з тим, що виникла така дискусія у залі і ця правка була врахована частково, я прошу вас поставити на підтвердження. Будь ласка, 13 правка на підтвердження. Дякую.
Шуфрич – 1 хвилина.
Дякую. Шановні колеги! Я наполягаю на тому, щоб ми перестали ґвалтувати Регламент і слово надавали виключно тим, хто має на це право під час розгляду законопроекту в другому читанні. Дякую. Нам треба приймати закон так, як це передбачено Регламентом.
Колеги! Зараз я поставлю на голосування, але насправді кожен депутат може підняти руку і поставити будь-яку правку на підтвердження, я не можу його позбавити. Просто, коли піднімають руку, а виступають не по правці, от тоді це є нечесно, бо тому що депутат, піднімаючи руку, має виступати по конкретній правці і згідно неї говорити, але кожен на це має право по тій, чи іншій правці. Отже, 13 правка, на підтвердження просить поставити народний депутат Курячий. Хто підтримує 13 поправку Журжія, прошу проголосувати, прошу підтримати на підтвердження. Мельничук, перепрошую, Мельничук просить 13 правку на підтвердження. Прошу проголосувати. [[11:54:00]] За-93 Наступна 14-а, Тимошенко. Врахована частково. Не наполягає. Яка? По 11-й? Будь ласка. А, по 14-й? Будь ласка, Мельничук, 14 правка.
Я прошу також поставити цю правку на підтвердження, на комітеті виникла по ній маленька дискусія і я знаю, що вона також була врахована частково. Хай зал визначиться. Будь ласка, її на підтвердження. Дякую.
Ставлю на підтвердження 14 правку, Тимошенка Юрія, прошу проголосувати. 14 правка на підтвердження, прошу голосувати. [[11:55:03]] За-149 149 – за. Рішення не прийняте. 15-а, Помазанов. Чи наполягає? Ні. Помазанов, не наполягає. 16-а. Підтвердження 15-у? Барна, включіть мікрофон.
Виходячи із того, що правка була врахована, але норми її повторюються в інших, прошу підтвердити.
Тобто ви вимагаєте 15 правку на підтвердження, так? 15-у, добре, я ставлю на підтвердження правку номер 15-ть народного депутата Помазанова. Будь ласка, хто підтримує дану правку, прошу проголосувати, голосуємо. [[11:56:03]] За-155 155 – за. Рішення не прийняте. 16-а, народний депутат Добродомов. Чи наполягає? Ні, не наполягає, 16-а. по 16-й? Мельничук, 16 правка.
Я прошу у зв’язку з тим, що ця правка також була врахована частково, хай зал визначиться. Прошу поставити цю правку на підтвердження. Дякую.
Єгор Соболєв.
Якби мені це пояснити? Я зараз спробую зібрати всі свої знання, річ в тому, що ми з вами. [[Шум у залі]] ми з вами голосуємо за правки, які є частиною правок вже ухвалених комітетом і які підтримуються залом. Тому, коли ви провалюєте окрему частинку, а в іншому місці це ухвалюється, голосується залом парламенту, потім у мене як у голови комітету буде величезне запитання, а за яку ж редакцію проголосувала Рада, якщо в одному місці на прохання колеги Мельничука вона провалює, не підтверджує правку, а в іншому місці погоджується з цією самою редакцією. Я думаю, що ми з вами, пане спікере, будемо мати дуже цікаву дискусію, яка є наслідком того, що так підходити до ухвалення важливих законопроектів не можна. Я ще раз повторюю, була узгоджена редакція, підтримана комітетом куди.
Будь ласка, 30 секунд.
підтримана Представником Президента, який представляє автора цього законопроекту Петра Олексійовича Порошенка, підтримана Міністерством оборони, якому виконувати цей закон, а ми зараз робимо так, що в одному місці написано одне, а в іншому місці про те саме буде написано інше. От в чому полягає вся правда. Я прошу дотримуватися рекомендацій комітету, які вказані в таблиці для голосування.
Дякую. Отже, ви наполягаєте на голосуванні, так? Мельничук? Наполягаєте. Добре. Я ставлю на підтвердження поправку 16 народного депутата Добродомова. Прошу проголосувати. [[11:58:39]] За-90 Рішення не прийнято. 17-а, Лаврик. Не наполягає. По 17-й теж? 17а-а, Мельничук.
Прошу вас, пане спікер, також цю правку поставити на підтвердження. Дякую.
Голова комітету буде коментувати? Єгор, коментувати будете, Єгор Соболєв.
Колеги, я думаю тут всім все ясно.
Отже, колеги, я ставлю на підтвердження поправку номер 17, хто підтримує цю пропозицію, прошу проголосувати. [[11:59:39]] За-91 Рішення не прийнято. 18-а, Демчак. Не наполягає. Наполягає. Будь ласка.
Шановні колеги, ця правка стосується депутатів сільських рад. Це – малесенькі сільські ради. Це від виборців прийшло таке прохання. Вони не здатні подати декларації. Як правило, таких людей взагалі просили, щоб вони були депутатами і щоб їх можна було взагалі сформувати, ці ради. Вони масово йдуть подавати заяви на вихід, і ми будемо мати сотні нелегітимних сільських рад. Я вас дуже прошу підтримати. І мене, я думаю, зрозуміють мажоритарні депутати, до яких так само звертаються ці депутати сільських рад. Вони не хочуть порушувати законодавство після 1 квітня. Прошу підтримати.
Пане Єгор, будь ласка.
Перше, колега Алексєєв з "Народного фронту" запропонував, щоби для таких людей. Це інший Алєксєєв, з "Блоку Петра Порошенка". Він запропонував, щоби з таких людей, які вперше подають декларацію, щоби ми дали їм ще один місяць. В цьому законі така правка є, щоби вони подавали до 1 травня. Але взагалі їх звільняти від декларування не можна. Запитайте у Генерального прокурора Юрія Луценка, з якими хабарами він ловить депутатів місцевих рад, запитайте у директора антикорупційного. НАБУ Артема Ситника, з якими хабарами він ловить депутатів місцевих рад, при тому, що вони не підслідні йому за посадою, але вони беруть такі гроші, частина з них, нечесних, безсовісних людей, що це є топ-корупція, їх не можна звільняти е-декларування. Прохання відхилити цю правку.
Отже, ви наполягаєте на голосуванні? Колеги, є дві пропозиції, інших бути не може. 18-а правка комітетом відхилена, автор просить поставити її підтримати. І я ставлю на голосування пропозицію підтримати поправку 18 народного депутата Демчака. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. Комітет проти. [[12:02:14]] За-120 Рішення не прийнято. 19-а, народний депутат Попов. Наполягає. Включіть мікрофон.
Шановні колеги, хочу роз’яснити, щоб ми правильно допомогли нашим військовим, ми повинні бути філігранно вивірені у формулюваннях. У нас воюють не лише Збройні Сили України, не лише Національна гвардія, а й Прикордонна служба України, окремі частини Державної служби спеціального зв’язку і інформації. Ми все це проговорили на робочій групі. На робочій групі працювало лише три народних депутати. Я дуже дякую їм, які, ми разом це робили. Я дуже дякую представникам Міноборони, Генерального штабу, які нам допомогли зробити правильні формулювання. Правильні формулювання включені в тих поправках, які подані від групи народних депутатів, де першим стоїть Артур Герасимов – представник суб’єкту подання, все інше – це залишки нашої дискусії. Давайте прямо правильно допоможемо нашим військовим, проголосуємо за правки, запропоновані робочою групою, куди включені всі ті народні депутати, які працювали над цими правками. Саме тому все одно нам треба буде приймати з техніко-юридичними правками, але не треба буде збирати Верховну Раду ще раз, щоб переголосовувати цей закон.
Так, а що робити?
Ви не на чому не наполягаєте? Це добре. 20-а. Яка? 19-а на підтвердження? Включіть мікрофон Барні.
Прошу поставити на підтвердження.
Колеги, я ставлю на підтвердження поправку номер 19 народного депутата Попова. Прошу проголосувати. [[12:04:07]] За-107 Рішення не прийнято. 20-а, Чумак Віктор. Врахована частково. Не наполягаєте? Не наполягаєте? Курячий. Включіть мікрофон.
Шановний Андрій Володимирович, шановний виступаючий пане Єгоре! Я дійсно закликаю також прислухатися до точки зору нашого колеги з радикальної фракції Ігоря Попова. Справа в тому, що правка номер 20 та 21 теж стосується того ж самого пункту першого частини першої статті 3, як і всі попередні правки. І саме тому, щоб не ламати логіку цього закону, яку вкладали члени робочої групи, я також прошу поставити на підтвердження і 20-у і 21-у правку. Дякую.
Єгор Соболєв.
Як правильно зауважив колега по парламенту, ми пропонуємо врахувати ці правки частково. Для чого їх в такому випадку ставити на підтвердження?
Я ставлю спочатку 20 правку на підтвердження. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати: на підтвердження 20 правку. [[12:05:46]] За-125 125 – за. Рішення не прийняте. 21 правка, Бригинець. Пропонується. Так, добре, ставлю на голосування. Так само є вимога 21-у поставити на підтвердження. Хто підтримує 21 правку, прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[12:06:14]] За-136 136 – за. Рішення не прийняте. 22-а, Герасимов Артур. Врахована, так. 23-я. Врахована частково, Тимошенко. 24-а. Врахована. 23-я що. 23-я, Мельничук.
Будь ласка, поставте її на підтвердження, 23 поправку. Дякую.
23 правка, народного депутата Тимошенко, ставиться на підтвердження. Хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. Прошу підтримати правку. Це Тимошенко Юрій. Прошу підтримати. [[12:07:01]] За-135 135 – За. Рішення не прийняте. 24-а, Соболєв Єгор, врахована. 25-а. Питання Чорновіл. Прошу. По якій? 24-а. Барна, будь ласка.
Прошу автора дати пояснення і поставити на підтвердження. Дякую.
Ставлю на підтвердження 24-у поправку народного депутата Соболєва Єгора. Хто підтримує, прошу проголосувати. 24-а, так. [[12:07:50]] За-98 Рішення не прийняте. 25-а правка. Народний депутат Чорновол. Прошу включити мікрофон.
Закликаю підтримати цю поправку. Вона регламентує порядок подачі електронного декларування антикорупціонерами, членами громадських рад при державних структурах. Вона надзвичайно потрібна. Прошу її підтримати, але за винятком засобів масової інформації.
Голова комітету, будь ласка.
Колеги, ще раз. Закон стосується військовослужбовців. Якщо комусь хочеться заарештувати Дашу Каленюк, то вже вчора Агенція з запобігання корупції почала складати на неї протокол про корупцію. Я перепрошую, Президент України, який не записав іспанську віллу, у нас не обговорюється жодним антикорупційним органом. А Даша Каленюк є проблема. До чого тут це в законодавстві про декларування військовослужбовцями? Про що думає парламент, коли в такий спосіб ухвалює цей закон? У мене прохання, від комітету прохання рішення комітету відхилити цю поправку.
Хто підтримує поправку 25 народного депутата Чорновол прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. [[12:09:24]] За-249 Рішення прийняте. 27-а, Чумак. Не наполягає. Мельничук – 27-а.
26-а.
Шоста, 26-а Журжія. Будь ласка.
26-у ми пропустили. В зв’язку з тим, що пропустили, прошу поставити її на підтвердження. Дякую.
26-у на підтвердження?
Так, 26-у.
Голова комітету.
Колеги, ми цю поправку в інший спосіб врахували. Ми пропонуємо дати не 30, а 90 днів тим людям, які повертаються з бойових дій в місце постійної дислокації чи завершують службу. Прохання її врахувати частково.
Отже, колеги, ставлю на голосування 26 поправку народного депутата Журжія на підтвердження. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. [[12:10:41]] За-97 Рішення не прийнято. 27-а, Чумак. Курячий, будь ласка.
Шановний Андрію Володимировичу, шановні колеги народні депутати! Щойно виступаючий Єгор Соболєв сказав, що враховано 90 днів. Але 27 правка також говорить про 30 робочих днів. Я прошу також розібратися і щоб не було дуалізму у виконанні закону, поставити також цю правку на підтвердження. Дякую.
Голосуємо. Я ставлю. Будь ласка, хвилину, Чумак. Він – автор поправки. Чумак, включіть.
Шановні колеги! Зрозумійте правильно, ця поправка врахована частково в тому, що дає відстрочку для декларацій тим особам, які перебувають на передовій. Але в термін не 30 днів, а 90. Якщо ви зараз просто-напросто будете "завалювати" ці поправки, ви взагалі скасуєте ці терміни і люди просто не зможуть подати декларації, і їх притягнуть до відповідальності. Це логіка. А ви просто-напросто дивитесь на нехороших авторів.
Дякую. Отже, я ставлю на підтвердження поправку номер 27 народного депутата Чумака. Хто підтримує дану пропозицію, прошу проголосувати. [[12:12:18]] За-122 Рішення не прийнято. 28-а, Попов. Наполягає? Не наполягає. Дуже добре. Є одна поправка все-таки, по якій ніхто не наполягає. 29-а, Сотник. Не наполягає? Мельничук, по якій, по 29-й? 29-а, Мельничук.
Прошу це питання в залі поставити на підтвердження, именно цю поправку. Дякую.
Автор поправки зараз пояснить. Будь ласка, Олена Сотник.
Дякую за можливість виступити. Шановні колеги, я зараз розумію, що ті, хто нас дивиться по телевізору, вони взагалі не усвідомлюють, що відбувається у цьому залі. Я поясню. Ми просто фактично зараз коаліція цинічно користується тим, що даний законопроект, який стосувався військовослужбовців і можливості звільнення тих хлопців, які зараз знаходяться на передовій, від подання декларацій, цинічно використовує цю ситуацію для того, щоб звільнити від декларування тих осіб, які на сьогоднішній день є, дійсно, підпадають під ризик корупційних дій. І подивіться, яка смішна ситуація. У нас виявляється громадськість має більший ризик корупційних дій, ніж, наприклад, голови сільських рад або, наприклад, голови тієї ж Бучі, того ж Ірпіня, Конча-Заспи, які на сьогоднішній день, велика частина з них знаходяться під кримінальним провадженнями. Що ви робите!?
Отже, колеги, я ставлю на підтвердження поправку 29 народного депутата Сотник. Хто підтримує, я прошу проголосувати. [[12:14:15]] За-120 Рішення не прийнято. 30-а, Добродомов. Не наполягає. 31-а, Помазанов. Наполягає, так? Будь ласка, Помазанов, включіть мікрофон.
Андрій Помазанов, фракція "Народний фронт". Ця правка була відхилена, але вона є важливою і те, що ми її просто викладаємо в такій редакції, як вона є, і додаємо військовослужбовців це, на жаль, викликало якісь страхи у членів комітету. А також я хочу додати до цієї правки і прошу поставити з техніко-юридичним доопрацювання наступні висловлювання: "а також на осіб, які належать до рядового і начальницького складу територіальних міжрегіональних воєнізованих формувань, службових осіб, оперативних підрозділів Державної кримінально-виконавчої служби, крім керівників таких підрозділів, а також осіб, які належать до кадрового складу оперативних підрозділів Національної поліції, які здійснюють негласні слідчі, розшукові дії в умовах конспірації, крім керівників таких підрозділів". І хочу в такій редакції поставити цю правку на голосування і підтримати її. Дякую.
Єгор Соболєв.
Категорично проти. Я пояснював колегам, в тому числі по "Народному фронту". Зараз всі, хто займається розвідкою і контррозвідкою в цій державі вже звільнені від декларування у відкритому режимі. Це чітко зазначено в діючій статті Закону "Про запобігання корупції". Спроби переписати цю статтю, написати її інакше і іншому місці є спробами зробити дірку в антикорупційному законодавстві. Цього робити не можна. Комітет прийняв рішення відхилити цю правку. Я прошу підтримати цю пропозицію відхилити.
Ми в даному випадку ставимо на підтвердження Помазанова позицію. Так, я ставлю на голосування 31 правку Помазанова з поправкою, яку він озвучив під стенограму в мікрофон. Хто підтримує 31 поправку Помазанова, прошу проголосувати. Прошу проголосувати, 31 поправка. [[12:16:33]] За-184 184 – за. Рішення не прийняте. 32-а, Герасимов. Врахована. 33-я, Попов. Чи наполягає? 33-я? Не наполягає Попов. 34-а, Чорновол. Наполягає. Увага! 33-я, Пастух, включіть мікрофон. Костенко. По 33-й.
Прошу дану поправку поставити на підтвердження.
Вона є відхилена, 33-я – відхилена. А, 34-у? Зараз, я спочатку дам автору. Будь ласка, Чорновол Тетяна автор поправки.
34-а – це моя. Прошу підтримати 34 правку за винятком, знову таки засобів масової інформації. Хочу зауважити, що вона має технічний характер, зокрема, повинні антикорупціонери вказувати назву програми антикорупційної, яку вони реалізують. Хочу також в цьому контексті зауважити, що це робиться для того, щоб ми не мали таку ганьбу на весь світ, як мали з впровадженням е-декларування, коли виявилося, що був зроблений неякісний продукт за датські кошти і фактично 2 мільйони доларів датських коштів було розкрадено. Це ганьба на весь світ. І тому, щоб такого більше не повторилося, я і пропоную проголосувати за всю систему моїх поправок.
Отже, 34 поправка народного депутата Чорновол ставиться на підтвердження за пропозицією депутата Костенка. Підтвердження, 34 поправка народного депутата Чорновол, прошу голосувати. Прошу проголосувати за підтвердження. [[12:18:34]] За-243 Рішення прийняте. 35-а, Герасимов. А, врахована? Так. 36-а, Попов. Не наполягає. Дуже добре. 37-а, Чорновол. Включіть мікрофон. 37 поправка, по ній написано: "Не досягнуто згоди щодо прийняття рішення". Будь ласка, Тетяна Чорновол, 37 поправка.
Також прошу підтримати 37 правку, але знову таки, за винятком засобів масової інформації, де йдеться про засновників та головних редакторів засобів масової інформації, все інше прошу підтримати.
Дякую. Отже, 37 поправка народного депутата Чорновол. Хто підтримує дану правку, прошу голосувати, будь ласка, голосуємо. [[12:19:28]] За-242 242 – за. Рішення прийняте. 38-а, Чумак. "Не досягнуто згоди щодо прийняття рішення". Включіть мікрофон, Чумаку, будь ласка.
Шановні колеги! 38 поправка стосується якраз-таки посадових осіб Служби безпеки і інших органів, розвідувальних органів. Я хочу подякувати їм за їх роботу, щоб мене не звинувачували, що я не розумію роль Служби безпеки в країні. Але, що у нас відбулося? На сьогоднішній день закрита інформація про декларації всіх посадових осіб Служби безпеки. Моя поправка пропонується, що ті, хто займається розвідувальною, контррозвідувальною, оперативною, оперативно-технічною діяльністю, які є під грифом "таємно", вони не подають відкриті декларації. Але ті посадові особи, які призначаються Указами Президента, які призначаються наказами начальниками регіональних управлінь на адміністративні посади без застосування грифу "таємно" повинні подавати свої декларації у звичайних реєстр. Це є абсолютно логічно так, як стосується навіть голів сільських рад, тому що вони не супершпигуни для того, щоб перекривати всі їх дані. Тому я прошу підтримати цю поправку.
Дякую. Я ставлю на голосування поправку 38 народного депутата Чумака, хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. [[12:21:06]] За-113 113 – за. Рішення не прийняте. 39-а, Журжій, не наполягає. 40-а, Чорновол, написано не досягнуто згоди. Включіть мікрофон, Тетяні Чорновол.
Прошу підтримати цю правку повністю.
40 поправка народного депутата Чорновол, хто підтримує дану правку, прошу проголосувати. [[12:21:50]] За-238 238 – за. Рішення прийняте. 42-а, ціла група. Врахована. 41-а, зараз. Колеги, зараз секундочку. 41-а, Попов чи наполягає? Не наполягає. Мельничук, будь ласка.
Прошу поставити на підтвердження. Дякую.
41 поправка народного депутата Попова ставиться на підтвердження. Хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. [[12:22:37]] За-112 Рішення не прийнято. 42-а. Герасимов, одна хвилина.
Шановні колеги! Ми врахували дуже багато важливих правок щодо військовослужбовців. Однак залишили зобов’язання щодо подачі декларації військовослужбовцями, які обіймають штатні посади, пов’язані з виконання адміністративно-господарських обов’язків. З цим не можна погодитися, тому що під це визначення підпадає бойовий командир роти, старший лейтенант, який сидить в окопі під вогнем супротивника. Враховуючи вище викладене, а також те, що зазначене коло осіб залишається під дією інших превентивних антикорупційних механізмів та положень Закону "Про запобігання корупції" пропоную із законопроекту виключити норми, що зобов’язують військовослужбовців, які обіймають штатні посади, пов’язані з виконанням адміністративно-господарських обов’язків, подавати електронні декларації. Зокрема, мова йде про статтю 45 Закону "Про запобігання корупції", статтю 20 Закону "Про військовий обов’язок і військову службу" та статтю 14 Закону "Про Державну прикордонну службу України". Прошу врахувати це під час голосування за закон в цілому. Дякую.
На цій поправці ви наполягаєте на голосуванні? Ні. Врахована, так. Далі 43-я, якщо не помилився. 43-я, Чумак. Врахована частково.
Шановні колеги! Я вже боюсь говорити, просто-на-просто ця поправка замінює назву закону в одному і в іншому. Просто це технічна поправка. Тому я думаю, що її не треба просто відхиляти.
Курячий, будь ласка. 43 поправка.
Шановні колеги! Нарешті, парламент демонструє нормальну робочу обстановку і атмосферу, саме так мають ухвалювати цей закон. [[Шум у залі, оплески]] Але 43 правка, пане Чумак, 43 правка стосується не тільки зміни назви закону. Тут упоминається всує Державна прикордонна служба, і саме тому я прошу зараз прокоментувати, чому тут згадується Державна прикордонна служба і поставити цю правку також на підтвердження. Дякую.
Єгор Соболєв, будь ласка.
Слухайте, якщо "плюнути в борщ" називається нормальною конструктивною роботою парламенту, то нам треба серйозно замислитися над нашим психічним здоров’ям. [[Шум у залі, оплески]] Шановний пан Курячий, роз’яснюю вам зміст поправки. В часи Януковича, у світлі для багатьох тут людей і темні для суспільства, був прийнятий Закон, який називався "Про протидію і запобігання корупції". Віктор Янукович його постійно не виконував і відкладав, особливо в частині е-декларування. Тепер цим парламентом був прийнятий Закон, який називається "Про запобігання корупції", у 2014 році його ухвалив парламент. [[Шум у залі]] У 2014 році його ухвалив парламент перед виборами. Цей парламент вніс до нього всі потрібні зміни, у тому числі, які регулюють електронне декларування. Але в частині законодавства залишилася згадка про.
Будь ласка, 30 секунд.
В частині законодавства залишилася згадка про старий закон, який вже не дійсний, не чинний, який називається "Про протидію і запобігання корупції". Що ми пропонуємо, щоб у всьому законодавстві було посилання на чинний Закон, який називається "Про запобігання корупції". Якщо ви хочете провалити і це рішення, тоді хоча б поясніть сенс.
Отже, я ставлю на голосування поправку номер 43 народного депутата Чумака. Хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. Ставиться на підтвердження. [[12:26:53]] За-143 143 – за. Рішення не прийнято. 44 поправка, Герасимова. Не наполягає. Вона тут врахована. 45-а, Попов. Врахована частково. Наполягає. Будь ласка.
Шановні колеги, сьогодні ми прийняли рішення про розширення переліку суб’єктів декларування. Але навіть з техніко-юридичними правками в кращому випадку Голова Верховної Ради зможе підписати цей закон через 1-2 дня, тому що закон складний, потім – підпис Президента. Ми не можемо цим новим категоріям громадян залишити три дні на збір усіх документів і заповнення Електронного реєстру декларацій. Ми подовжуємо всім на місяць, але цим громадянам ми повинні дати час до кінця травня, щоб вони встигли зібрати всі довідки. Всі знають, що це за один день не збирається. В цій правці я пропоную в "Прикінцевим положеннях" цим новим категоріям громадян, яких ми зараз додаємо в цьому законі, дати час до 30 квітня на заповнення електронних декларацій. Прошу підтримати.
Коментувати будете, Єгор?
Оскільки комітет рекомендував ухвалити одну редакцію, а в результаті роботи окремих членів комітету, інших колег по парламенту ухвалюється інша редакція, я не маю права зараз висловлювати позицію комітету.
Ви наполягаєте на голосуванні? Підтримати вашу правку повністю, так? Отже, я ставлю на голосування пропозицію Попова про підтримку його правки 45 повністю. 45 правка, народний депутат Попов. Хто підтримує, я прошу проголосувати. [[12:28:50]] За-149 Рішення не прийнято. 46-а, Бригинець. 46-а. Андрієвський по 46-й, будь ласка.
Другий пункт прочитайте, другий пункт.
Шановний пане Голово, шановні колеги, нам треба прийняти однозначно принципове рішення, підтримати наших військових, які сьогодні обороняють країну. Але, шановні колеги, справа в тому, що наші зусилля можуть виявитися марними, якщо цей закон не вступить в силу до 1 квітня 2017 року, тому що саме тоді військовослужбовці, які мають у відповідності до цього закону право бути звільненими від подання декларації та не зможуть технічно її подати, будуть відповідати згідно з діючим законодавством. Для того щоб уникнути такої ситуації, прошу поставити на голосування правку народного депутата Бригинця з урахуванням під стенограму наступних положень. Розділ ІІ. "Прикінцеві положення" даного законопроекту доповнити новим пунктом такого змісту: "Особи, які звільнилися або звільняються згідно з цим законом від виконання обов’язку подати відповідну декларацію, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, декларацію, що охоплює період до набрання чинності цим законом, не подають та до відповідальності не притягуються". Дякую.
Прошу прокоментувати.
Комітет просить відхилити цю правку. Не робіть дірку в антикорупційному законодавстві, не звільняйте. Те, що ми з вами зробили: цей парламент запровадив цю відповідальність і ці декларації, – ви зараз руйнуєте роботу, яку ми з вами зробили, викидаєте в смітник.
Я ставлю на голосування 46 поправку, Бригинця, з уточненням, яке зробив Андрієвський під стенограму. Хто підтримує поправку 46, Бригинця, прошу проголосувати. З правкою, яку вніс Андрієвський. Прошу проголосувати. [[12:31:03]] За-233 233 – за. Рішення прийняте. 47-а, Чорновол Тетяна. "Не досягнуто згоди". Включіть мікрофон Тетяни Чорновол.
Прошу підтримати. Це поправка про "Прикінцеві положення". І також хочу подякувати дуже залу за підтримку всіх попередніх моїх поправок, тому що нарешті ми робимо хоч якісь мінімальні запобіжники, щоб корупційні кошти не потрапляли в антикорупційні організації. В цьому контексті, до речі, нагадаю, як корупціонер Онищенко (Кадиров) платив мільйони доларів, щоб не був проголосований Закон про спецконфіскацію, якраз в середовище антикорупціонерів.
Отже, я ставлю на голосування поправку 47 народного депутата Тетяни Чорновол. Голосуємо, колеги. [[12:32:11]] За-254 254 – за. Рішення прийняте. Колеги, лишилося дві поправки. Ми доходимо до завершення. 48-а, Журжій. Наполягає. Включіть будь ласка, мікрофон.
Шановні громадяни! Те, про що ми не могли уявляти в 2014 році, коли ми прийшли до цього парламенту, сьогодні називається "нормальною робочою атмосферою парламенту". Звертаю увагу, що фракції коаліції спільно з "Опозиційним блоком" – основою, фундаментом режиму Януковича, в єдиному пориві, цинічно прикрившись військовослужбовцями, руйнують систему електронного декларування, встановлюють лазівки, за яких сільські голови, депутати, інші особи, які не мають жодного відношення до військової служби, будуть звільнені від електронного декларування. Друзі, що ж це за робота така?! Що ж це за єдиний порив?! Ви сюди прийшли до цього парламенту на крові людей! Ви щодня в 2014- 2015 році розповідали, як ви шануєте тих людей, які вмерли за вас, за ваше право прийти в цей парламент. І сьогодні цинічно, разом з регіоналами.
Отже, колеги. [[Шум у залі]] Вимагаєте голосувати? Голосувати! Вимагаєте голосування ставити? Ні. І, колеги, остання правка – 49-а, Алєксєєв, врахована. По 49-й поправці Шкрум. Включіть мікрофон Шкрум.
Колеги! Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Я хочу поставити цю поправку на підтвердження і хочу також пояснити те, що відбувається зараз в цій залі. Колеги, не вперше вже в хороший, в правильний закон під добрими посилами – звільнити військовослужбовців, які зараз фронті захищають нас з вас, від електронного декларування – протягуються зовсім інші речі. Ми зараз бачимо так звану нормальну роботу в тому, що нашим колегам з так званої коаліції роздали абсолютно однакові поправки, які треба поставити на підтвердження. Ті, хто слідкують за цими поправками, бачать, що вони не розбираються навіть в тих поправках, які вони ставлять на підтвердження. Вони говорять про інші речі, а не про ті поправки, які вони насправді підтримують або не підтримують. "Опоблок" голосує за ці поправки і дає повну кількість голосів за те, щоб збити правильні речі, які були комітетом відпрацьовані, колеги, і за те, щоб прийняти те, що абсолютно ганьбить нашу сьогоднішню роботу. Тому, колеги, не можна голосувати за розбалансований закон. Комітет його відпрацював. Потім не можна буде, потім не можна буде його підписати. І ви як Голова Верховної Ради, пан Парубій, не зможете просто підписати фінальний текст, бо він.
30 секунд.
Тому, колеги, давайте без звинувачень зробимо спільну позицію. Повторне друге або третє читання. І добалансуємо цей закон, будь ласка.
А поправку – на підтвердження.
Отже, я ставлю на підтвердження. Це остання поправка, 49 поправка Алєксєєва. Комітет її підтримав. Комітет просить її врахувати і поставити на підтвердження. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо, 49-а на підтвердження. Прошу підтримати. [[12:35:47]] За-252 Ми пройшли всі поправки. Зараз я дам і голові комітету, і Представнику Президента України для кінцевих положень. Будь ласка, Єгор Соболєв, 2 хвилини.
Тими голосуваннями, які пройшли в цьому залі, пробиті дірки в одному з найважливіших антикорупційних законів, який справді став можливим завдяки Євромайдану, який дуже підтримувало європейське співтовариство і наші друзі в Сполучених Штатах. Нагадаю, що саме це законодавство є обов’язковою умовою для скасування віз для українців до Європи. Зараз ви в ньому зробили дірки, причому зробили дуже безглуздо! Я не уявляю, як цей закон зможе підписати спікер парламенту. Я не буду підписувати закон, який суперечить один одному в кожній статті. Ви щойно проголосували поправку Чорновол про те, що люди, які вперше подають декларацію, мають подавати її в 2018 році, і потім ті самі люди проголосували поправку Алєксєєва, що вони мають подати 1 травня 2017 року. Як називається ця хвороба, пане Березюк, розкажіть мені? Мені потрібна професійна порада. Не можна так підходити до ухвалення законів, тим більше найважливіших законів, які вели цю країну вперед. Я прошу відправити цей закон на повторне друге читання.
Артур Герасимов. Будь ласка, включіть мікрофон, 2 хвилини, Артур Герасимов.
Шановні колеги, прошу підтримати цей закон в цілому з врахуванням тієї правки, під стенограму, яку висловлював я відносно військовослужбовців, з врахуванням того, що говорила під стенограму наша колега Чорновол відносно виключення засобів масової інформації, і з врахуванням того, що говорив колега Андрієвський. Дякую за увагу. Прошу підтримати цей закон в цілому.
Дякую, колеги. Обговорення завершено. [[Шум у залі]] Хто згадував? [[Шум у залі]] Колеги, хто був. В образливій формі? Єгор Соболєв в образливій формі згадав? Олег, я сьогодні вже давав слово. [[Шум у залі]] Прочитайте Регламент, коли. в образливій формі. Я дам вам хвилину, але не маніпулюйте тим, будь ласка, надалі. Будь ласка, хвилина, Олег Березюк і переходимо до голосування. Через 1 хвилину буде голосування.
Шановний пане головуючий, це дуже страшна хвороба, я не назву її, як вона називається, це, коли з одного боку – страх, а з другого боку – люди, з одного боку – страх втрати грошей, а з другого боку – страх людей. Сьогодні не випадково ви підняли "бурю в склянці" через Закон про паспорти. Ви приховуєте за тим. за цим скандалом ось цей скандал, коли ви поламали те, чого люди від вас вимагали – чесності і прозорості. Це є злочин перед українською нацією і перед українськими людьми, прикриваючись. рядовими і сержантами української армії.
Колеги, переходимо до прийняття рішення. Прошу приготуватись. І я ставлю на голосування проект Закону про внесення зміни до статті 3 Закону України "Про запобігання корупції" (номер 6172) з пропозиціями, які озвучив під стенограму Чорновол, бо я згоден, що всі ЗМІ треба викинути, і Андрієвський, і Герасимов, так, в другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками, які мають проробити юридичне управління. Прошу проголосувати, прошу підтримати. [[12:40:26]] За-268 268 – за. Рішення прийняте. Закон прийнятий, в другому читанні та в цілому закон прийнятий. Колеги, я хочу вас повідомити, що наступний закон це є проект Закону про внесення зміни до статті 3 Закону України "Про запобігання корупції". Апарат ще не підготував таблиць. Вони будуть після обіду, ці таблиці. І у мене є прохання, щоб ми змогли перейти. тобто до Закону про Український культурний фонд. Про Український культурний фонд ще не готові таблиці. І я прошу вас зараз, щоб ми перейшли до Закону "Про державну підтримку кінематографії" в Україні. Як тільки буде підготовлено, ми після обіду поставимо відразу про культурний фонд. Як тільки буде готове, о 16.00 ми поставимо про культурний фонд. Отже, ми переходимо до розгляду Закону України "Про державну підтримку кінематографії в Україні" з пропозиціями Президента від 18.11.2017 року (3081-д). Хочу наголосити, даний проект закону передбачає спеціальну процедуру: спочатку доповідь Представника Президента, потім відповіді на запитання, потім співдоповідь і відповіді на запитання. Але в мене, колеги, є прохання, щоб ми дали всі 6 хвилин на запитання до Княжицького. Згода? Щоб більше було розуміння. Тому прошу доповідати, до слова запрошується голова Комітету з питань культури і духовності Княжицький Микола Леонідович. Будь ласка, прошу доповідати, Закон України 3081. Так, процедура, доповідає голова комітету. Пане Микола, прошу до доповіді.
Шановні колеги! Ми переходимо до надзвичайно важливого закону тому я просив би тих, хто після важкого голосування вийшов в кулуари, все ж таки повернутися до залу. Оскільки, це Закон про підтримку кінематографії, який ми всі разом з вами підтримували, голосували, обговорювали більш, ніж півтора роки. Згодом, Президент наклав вето на цей законопроект і запропонував власні поправки до цього законопроекту. Протягом досить довгого часу представники нашого комітету, Комітету з питань засобів масової інформації, Міністерства культури, Держкіно, Міністерства інформації, представники індустрії зустрічалися з Президентом, обговорювали його, спільно прийшли до компромісу і поправки запропоновані Президентом і є результатом цього компромісу. Це надзвичайно важливий закон, який дозволить зробити так, щоб фактично Україна припинила бути лідером серед піратства. Це важливий закон, який підніме і дасть можливість розвивати український кінематограф, це надзвичайно важливий закон, який залучить сюди українські інвестиції. Комітет з питань культури та духовності на своєму засіданні 22 березня 2017 року розглянув пропозиції Президента України до Закону "Про державну підтримку кінематографії" в Україні (реєстраційний номер 3081-д) прийнятого Верховною Радою України 22 вересня 2016 року. На підставі пропозицій та зауважень Президента України комітет разом з представниками Адміністрації Президента та за участі громадських експертів було доопрацьовано зазначений законопроект і підготовлено таблицю з пропозиціями Президента. Доопрацювання як це передбачено Законом про Регламент Верховної Ради стосується виключно тих положень закону до яких були висловлені зауваження Президента, а саме спрямовані на узгодження норм закону з положенням бюджетного законодавства, зокрема, в частині фінансової основи державної підтримки кінематографії. Форм державної підтримки, механізму надання державної субсидії для повернення частини кваліфікованих витрат. Поширення на закупівлі відповідних робіт та послуг дії Закону про публічні закупівлі, а також виключення положень, що стосуються змін до валютного законодавства. Прошу підтримати пропозиції Президента України та прийняти доопрацьований комітетом закон в цілому, в редакції запропонованій комітетом. Прошу повернутися в зал всіх хто зараз вийшов, хочу сказати те, що вчора наш комітет опрацював і підготував закон про український культурний фонд, який ми чекаємо сьогодні в залі. Він був теж одноголосно підтриманий комітетом. Фракція до якого я належу, фракція "Народного фронту" теж буде підтримувати цей законопроект і, відповідно, законопроект про пропозиції Президента до законопроекту про підтримку кінематографії. Дякую.
Шановні колеги! Я ще раз вас проінформую, що шість хвилин я даю для запитань голові комітету і забираю ці три хвилини від Представника Президента. Тобто у два рази довше до голови комітету, щоб міг детальніше роз’яснити деталі закону. Прошу провести запис на запитання до доповідача, будь ласка. Будь ласка, Опанасенко.
Шановні колеги! Є велика загроза зараз, дивлячись на зал, що цей законопроект буде підтриманий. Але як член комітету, як перший заступник голови комітету звертаюся до вас всіх, дійсно, цей варіант законопроекту, який ми зараз розглядаємо є результатом компромісів. Тому ми підтримуємо цей законопроект і просимо вас підтримати. Дякую.
Дякую. Святаш, будь ласка, Дмитро
Прошу передати слово колезі Писаренку.
Шановні колеги! До мене зверталися представники спільноти кінематографічної і говорять, що законопроект вже доопрацьований до нормального рівня, що ми можемо його сьогодні ухвалювати. Запитання тоді до виступаючого, скажіть, будь ласка, які зміни сьогодні до законопроекту подані Президентом і в чому сьогодні буде значна підтримка, яку ми скоро побачимо на телеекранах. Дякую.
Дякую. Була ціла низка змін, одна з них, наприклад, стосувалася того, що в законопроекті було зазначено, що 0,2 відсотка бюджетних витрат пропонується обов’язково направляти на підтримку кінематографу. Президент зробив зауваження і ми погодилися з тим, що ця сума має узгоджуватися з Бюджетним кодексом під час голосування за Бюджетний кодекс. Була ціла низка інших зауважень. Одна з них, наприклад, стосувалася такого поняття, як "cash refund". "Cash refund" – це повернення частини податків, які будуть сплачувати закордонні компанії, які спільно з українськими кінокомпаніями, в тому разі, якщо вони будуть знімати фільми про Україну для демонстрації їх на Заході будуть отримувати повернення частини цих податків. Там ми пропонували, щоб це повернення складало 25 відсотків насправді воно складатиме 16, пункт, 6 відсотка так, як цього вимагає українське законодавство. Була така пропозиція, щоб Закон про державні закупівлі не розповсюджувався на конкурси під час вибору того чи іншого фільму. Президент запропонував все ж таки розповсюджувати цей закон, ми погодилися. Була пропозиція при фільмах спільного виробництва обмежити.
Будь ласка, 30 секунд додайте.
обмежити валютне регулювання. Президент наполіг на тому, щоби Національний банк, як і у випадку з іншими випадками, давав ліцензію на це валютне регулювання під час зйомок спільного виробництва. Комітет з цими пропозиціями Президента погодився. Дякую.
Дякую вам. Данченко Олександр Іванович.
Доброго дня, шановні колеги! Беззастережно, потрібно підтримувати боротьбу з піратством, з нелегальним контентом. В мене є одне запитання до пана Княжицького. Я прошу підтвердити, що ми розглядаємо саме законопроект з буквою "д", тому що в залі сьогодні був розданий законопроект без букви "д", де його редакція не відповідає дійсності. І хочу підтвердити, щоб ви підтвердили під стенограму, що в цій редакції залишилась досудова можливість вирішення спорів. Тому що в тій редакції, що була роздана у парламенті, цього не було.
Дійсно, сталася помилка під час друку закону: написано реєстраційний номер 3081. Ннасправді ми, дійсно, розглядаємо номер 3081д, де враховані можливості досудового вирішення спорів при тому, що забирається порушення. Так, як ми це і обговорювали. Дякую.
Дякую вам. Гопко Ганна. Включіть мікрофон.
Доброго дня, шановні колеги! Це надзвичайно важливий Закон про державну підтримку кінематографії, який ми повинні підтримати усім залом. І я сподіваюсь, що колеги зараз повернуться для того, щоб проголосувати. Ми побачили у 2016 році, коли зросла кількість фільмів, які зроблені за державні кошти, і на екранах. зокрема, такі фільми, як "Жива", "Моя бабуся Фані Каплан", потім "Гніздо горлиці", і нам дуже важливо після того, як ми прийняли Закон, і вже діє, про квоти для українських пісень на радіоефірі, і тепер Закон про підтримку державою кінематографії, і надалі закріплювати нашу ідентичність, підтримуючи різні індустрії, зокрема, тут кінематографію для розвитку української культури, для відстоювання наших позицій у світі, зокрема, через державне фінансування, культурної дипломатії і промоції держави. Тому закликаю колег повернутися в зал і голосувати за цей закон, дякую, законопроект.
Дякую. Прошу, Микола Княжицький.
Я би дуже просив зараз керівників фракцій звернутися до колег з тим, щоби вони повернулися в зал, думаю, вже відпочили після попереднього важкого голосування ви знаєте, скільки зусиль ми доклали всім залом, всі разом представники всіх фракцій до прийняття цього законопроекту. І я був би вдячний, якби зараз люди повернулися в зал, щоб взяти участь в голосуванні. Дякую.
Кишкар Павло Миколайович.
Я, власне, Андрій Володимирович, до вас і до пана Княжицького з тим же самим проханням, закликати народних депутатів до прийняття надважливого законопроекту. Подякую всім людям, які працювали над цим законопроектом, які змогли його дотиснути і довести до розгляду в парламенті. Я думаю, що не одну хорошу роботу ми ближчим часом побачимо на власних екранах, зможемо зідеологізувати ті речі, які на сьогодні створюють такі слова як "патріотизм", "героїзм на війні" і, власне, екранізувати ті історії, життєві історії наших хлопців, які ми вже знаємо з війни з Російською Федерацією. Дякуємо вам ще раз і прошу цей законопроект підтримати.
Прошу, пане Микола.
Я погоджуюся з колегою Кишкарем. Дякуємо за підтримку. Хочу сказати, що ви знаєте, що ми працюємо над дуже багатьма законами. Ми обмежили своїм рішенням демонстрацію фільмів і серіалів з країни-окупанта і фільмів і серіалів, які прославляють силові органи окупанта. Разом з тим, для підтримки українського телебачення і українського кінематографа ми повинні не лише забороняти, а й підтримувати. Тому прийняття цього закону є надзвичайно важливим ідеологічним кроком, кроком, який по винен підтримати український кінематограф, українських митців, українські телекомпанії і дозволити їм створювати власний продукт. Дякую.
Дякую вам. Сюмар Вікторія Петрівна.
Шановний пане Голово, шановні колеги, ну, це точно те рішення, яке ми не маємо права сьогодні в цьому залі провалити. Над цим документом працювали і представники кіноіндустрії, представники телевізійних каналів, які сьогодні потребують українського кіно для демонстрації в ефірі. І, очевидно, що це те рішення, яке може мати, ну, надзвичайно серйозні наслідки для української культури, для української ідеології. І всі це в залі розуміють. Тому з будь-яких отаких причин, коли депутати просто пішли в столову, ми не можемо це провалити. В мене питання до голови комітету. Чи є в нас підрахунки, скільки фільмів ми можемо знімати? Я особисто хочу навести до вашого відома, колеги, що в минулому році, коли ми заборонили російські серіали, ми зняли рекордну кількість українських фільмів, більшу за один рік, ніж за всі попередні роки незалежності. Скільки, ми очікуємо, фільмів в Україні може бути знято після ухвалення цього документу? Дякую.
Будь ласка, пане Миколо.
Ну, мені складно відповісти, скільки можна зняти. Ми знаємо, що в минулому році було знято лише 30 українських фільмів. Ми кажемо "лише", хоча для нас це надзвичайно велика перемога. Тому що ще декілька років назад ми фактично знімали один або два українських фільми в рік. І ось в минулому році цих фільмів виявилося 30. Хочу вам сказати, що в тій країні, яку ми називаємо країною-агресором, ще 15 років назад при введенні пільг і державної підтримки кінематографії знімалося понад 100 фільмів, а зараз це тисячі. Очевидно, будучи представленими в сучасному світі, в конкуренції ідей і в конкуренції культури, яка є чи найкращою промоцією, ми мали би завдяки цьому закону принаймні разів в 5 збільшити кількість фільмів, які зніматимуться в Україні, я вже мовчу про телевізійні серіали, які повністю мають замінити телесеріали з країни-окупанта, до яких ми всі так звикли. Дякую.
Дякую. Лишайтеся на трибуні. Колеги, через 5 хвилин відбудеться голосування. Я дуже прошу по фракціях дати повідомлення, щоб через 5 хвилин усі депутати прибули в зал для голосування. Я прошу Секретаріат Верховної Ради повідомити, що через 5-7 хвилин відбудеться голосування, щоб всі прибули в зал. Зараз ще Силантьєв, запитання, одна хвилина.
Дякую. Я хотів би уточнити момент, що стосується фінансування. Передбачені ще якісь джерела фінансування цього фонду, окрім державного бюджету? Дякую.
Дякую. Очевидно, фонд може фінансуватися різними способами. В нашому варіанті був пункт, який говорив, що цей фонд може фінансуватися коштами від лотереї та азартних ігор. Але Президент заперечив, і ми з ним погодилися. З чим це пов’язано? З тим, що про лотереї і азартні ігри має бути прийнято окремий законопроект, який повинен передбачити і прозорість існування ринку лотереї та азартних ігор, і те, куди саме і яким чином направлятимуться кошти. Якщо такий закон буде прийнятий і в цьому законі будуть різноманітні фонди, які ми голосуємо чи підтримуємо або і цей, то така можливість буде. А поки що це з закону виключено, оскільки не було відповідного законопроекту.
Кривенко, Бурбак і завершуємо вже питання. Будь ласка, Кривенко, одна хвилина.
Я хочу подякувати комітету і пану Княжицькому особисто за цю роботу. На бюджетному комітеті ми розглядали це питання, і одностайно підтримав комітет виділення цих коштів. І хочу зазначити, що як автор. один з авторів Закону про українську мову на радіо, що з’являється контент, з’являється професіоналізм, так само він з’явиться і в кіно. Це окрема галузь, яка потребує державної підтримки, яка має бути конкурентоздатною і яка має генерувати десятки і тисячі високооплачуваних робочих місць. Окрім того, що мій колега Павло Кишкар говорив, роль в вихованні – це ще і індустрія галузі економіки, тому ці видатки є окупними. А у мене до вас просте запитання. Ми ініціювали, і тоді піднімалося питання про заборону друкованої літератури, друкованої продукції з країни-агресора, тобто Пушкіна, Достоєвського ми повинні читати, наші діти повинні бути освіченими, але нехай вони друкуються в Україні, завантажують українські поліграфічні потужності, створюють робочі місця в Україні. На якій.
Я питання не почув.
Будь ласка, 30 секунд. Завершіть.
Хотів, щоб ви сказали, на якій стадії цей законопроект, коли він вийде до зали. І щоб ми обов’язково підтримали це. Тобто мова не йде про заборону літератури російською мовою, мова йде про те, щоб вона створювалася в Україні. Тому що так само галузь книговидавництва в Росії дотується, це є державна політика експансії, це є частина так званого "руського міра". Нехай ця література завантажує українські видавництва і створює робочі місця.
Дякую. Хочу вам сказати, що відповідний законопроект, можливо, який частково враховує ті речі, про які ви кажете, вже прийнятий. За нього відповідає Комітет з питань свободи слова і засобів масової інформації, оскільки вони традиційно цим займаються. Натомість вчора у нас на комітеті, обговорюючи цей законопроект, ми заслуховували звіт міністра культури. Взяли його до відома, підтримали. Він є тут. Але обговорювали точно так само і пропозиції міністерства в тій частині, про яку ви говорите. І обговорювали активізацію роботи Українського інституту книги, за який ми проголосували, але який поки що на стадії запуску. Як тільки цей інститут запрацює, а це має відбутися в цьому році, і ця ваша пропозиція, і інша щодо підтримки української літератури і обмеження інших літератур, які шкодять українським національним інтересам, буде реалізовано. Дякую.
Дякую. Дякую. Ще останнє запитання Вікторії Сюмар. Колеги, через 3 хвилини буде голосування. І потім Кондратюк, колеги, два: Вікторія Сюмар – 1 хвилина, Кондратюк – 1 хвилина. Потім співдоповідь, Герасимов. І голосуємо. Дві хвилини. Така структура до голосування. Будь ласка, Вікторія Сюмар, 1 хвилина.
Ну, власне мені не лишається нічого іншого сказати, як просто дуже попросити своїх колег народних депутатів зараз повернутися зі столової Верховної Ради України. Тому що так багато пристрастей викликають у нас насправді тактичні законопроекти. А ми не бачимо за цією тактикою стратегії. Це стратегічний документ, який ми зараз розглядаємо. Він дасть можливість нам збудувати нарешті ту систему української культури, над якою ми сьогодні працюємо. Це надзвичайно необхідно сьогодні зробити для того, щоб просувати українську ідеологію. Той підхід, який сьогодні запропонований і Президентом України, і комітетом, передбачає, це один із передових підходів в світі, який насправді дозволяє зробити з України одну із лідерів, країн-лідерів у світі по виробництву кінопродукту. Для нас це принципово важливе питання сьогодні, зважаючи на те, що ми сьогодні будуємо свою ідентичність, будуємо сьогодні насправді свою історію, підходи до ідеології. Тому прохання зараз все-таки до всіх.
Будь ласка, 30 секунд, завершуйте.
розуміти важливість цього документу, бо це не тактичний законопроект, це не просто той законопроект, 90 відсотків яких ми розглядаємо у цьому залі, це історія, яку ми сьогодні творимо. Дякую.
Я хотів би сказати, що немає такої фракції або депутатської групи, представники якої не долучилися і не підтримали б цей законопроект. Щойно ми були свідками багатьох законопроектів, які зал ділили. Цей законопроект, справді, нас об’єднує, тому що говорить про майбутнє і дозволяє нам спільно творити українську культуру. Тому теж просив би всіх підійти і взяти участь в голосуванні. Дякую.
Кондратюк, будь ласка, 1 хвилина.
Шановні колеги, я не буду теж займати довго часу. Хочу сказати, що це, дійсно, дуже стратегічна пропозиція, яку ми сьогодні повинні всі проголосувати. Натомість я би хотіла ще зауважити, що нам до цього базового законопроекту, буде ще прийняти зміни до Податкового і Митного кодексів. Тому у нас ще багато роботи попереду. А зараз, дійсно, давайте акумулювати всі свої зусилля можливі і неможливі і проголосувати сьогодні цей стратегічний законопроект. Дуже дякую.
Дякую. Андрій Лозовий, 1 хвилина. І прошу заходити в зал, колеги.
Андрій Лозовий, Радикальна партія. Коли багато років тому до тодішнього директора ФСБ Росії Путіна прийшов російський кінорежисер Олексій Балабанов після першого "Брата", то Путін йому сказав, який злий геній, який наш ворог, але вмінню працювати якого у пропаганді ми мусимо розуміти її рівень, і він сказав: я хочу, щоб за 5 років ви зняли 50 таких фільмів. Тому що кіно – це основа пропаганди, і ми маємо це розуміти, і маємо зараз мобілізуватись. Українці – дуже кінематографічна нація. Ми дали світу Олександра Петровича Довженка, ми дали геніїв і у подальших поколіннях таких, як Сергій Параджанов, як Юрій Іллєнко, як Кіра Муратова, як Віктор Гресь. Зараз потрібен конче цей закон, він спізнився на 20 років. У нас всього-на-всього на величезну країну 500 кінозалів, а має бути 5000, як у Франції, має бути українське кіно і має бути максимальна йому державна підтримка. Це основа пропаганди, основа державної ідеології. Дякую.
Папієв, 1 хвилина.
Дякую. Шановні народні депутати, шановні колеги, фракція "Опозиційного блоку" підтримує цей законопроект і підтримує розвиток українського кінематографу. Ми будемо голосувати за нього. Але хотіли би ще раз наголосити на тому, що прийняття цього закону, воно не є достатнім, нам необхідно внести відповідні базові, профільні закони, зміни, привести їх у відповідність до цього закону. А також дуже велике прохання, щоб ми відпрацювали ще і формулу рівного неупередженого розподілу коштів з тим, щоб це працювало на розвиток українського кінематографу і на те, щоб всі були в рівних умовах. Дякую за підтримку. І ми голосуємо за цей закон.
Дякую, пане Миколо. Я дам на завершення. Дякую вам, пане Миколо, за доповідь. Зараз до доповіді запрошую представника Президента України у Верховній Раді Герасимова Артура Володимировича. Але питань вже не буде. Питання. час був вичерпаний для Княжицького. Будь ласка, 2 хвилини.
Шановні колеги, 22 вересня 2016 року Верховна Рада України прийняла Закон України "Про державну підтримку кінематографії в Україні" (реєстраційний номер 3081-д) від 27.11.2015, яким регламентовано основні засади державної політики спрямовані на підтримку вітчизняної кінематографії: форми та порядок надання державної фінансової підтримки суб’єктам кінематографії, зокрема, надання державної субсидії для повернення частини витрат здійснених при виробництві фільму, створення державного фонду підтримки кінематографії та визначений його правовий статус. Зазначений закон не був підписаний Президентом, але після цього завдяки зусиллям комітету, завдяки зусиллям всіх зацікавлених осіб і громадськості були повністю вирішені всі питання. І сьогодні я прошу вас підтримати пропозиції Президента і проголосувати за цей закон остаточно. Дякую за увагу. В цілому.
Дякую. І одну хвилину міністру культури, який прибув на засідання на розгляд даного питання Євген Нищук. Будь ласка, 1 хвилина.
Дуже дякую, шановний пане Голово. Шановні народні депутати, справді, це для нас може бути культурний четвер і я би дуже просив підтримати цей законопроект. Є один нюанс, який часто плутають - виробництво кіно повного метру і телевізійного формату. І в нас так останнім часом дійсно великі кошти йшли на створення повнометражного фільму, які ішли в кінотеатрах, але вони не доходили і це не міняло картинку в телевізорі. Цей закон якраз передбачає той момент імпульсу, щоби саме в телеформаті з’явилися українського контенту україномовні фільми. Більше того, щоби від експертної ради, те що правильно сказав депутат Папієв, не залежав розподіл тих коштів на фільми, щоб були самостійні гравці, які на каналах можуть виробляти українські фільми – це дуже важливий імпульс. І я так бачу, шановний пане Голово, що вже зібралася та кількість депутатів і панує та атмосфера, яка вболіває за розвиток українського кіно і ми можемо сподіватися, що зараз буде підтримка цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Тільки попросіть народних депутатів, які біля вас є, зайняти робочі місця. Колеги, я прошу всіх зайняти робочі місця, зайти в зал, це надзвичайно відповідальний законопроект. В той час, коли Росія веде проти України гібридну війну, треба розуміти, що бої тривають не лише в окопах на позиціях фронту на Донбасі, тривають шалені бої за душі, за мислення, за свідомість українців в тилу і по всій Україні і путінська Росія вкидає шалені гроші у фінансування своєї брехливої пропаганди, а особливо в свій кінематограф. Ми повинні дати симетричну відповідь ворогу і даний проект Закону "Про державну підтримку кінематографії в Україні" важливий не лише для культури, а без перебільшення, для національної безпеки України тому я прошу усіх підтримати даний проект закону. І я ставлю на голосування Закон України про державну підтримку кінематографії в Україні з пропозиціями Президента (від 18.11.2015 року) 3081-д за пропозицією комітету прийняти в цілому з урахуванням пропозицій Президента України. Колеги, я прошу зайняти місця. Прошу підтримати, прошу проголосувати 3081-д в цілому з урахуванням пропозицій Президента України про державну підтримку кінематографії в Україні. Прошу голосувати. Прошу підтримати, голосуємо, колеги. Прошу підтримати, прошу проголосувати, колеги. Голосуємо! Прошу підтримати. [[13:09:40]] За-270 270 – за. Закон прийнятий. Колеги! Це було справді ухвалення державницького рішення. Треба бути свідомим, що можливо чуда не станеться за рік, але я переконаний, що за рік-півтора ми побачимо дію цього закону, коли в кінотеатрах і на телебаченні з’являться якісні, конкурентоспроможні українські стрічки і ми дали цьому сьогодні великий важливий стимул. Вітаю всіх, колеги, з прийняттям даного проекту закону. Наступний у нас в порядку денному стоїть питання ратифікації, колеги. Воно не складне, воно не складне, але дуже важливе сьогодні для уряду, для роботи уряду. І я прошу підтримати розгляд його за скороченою процедурою, колеги. Проект Закону про ратифікацію Рамкового договору між Урядом України та Урядом Угорщини про надання кредиту на умовах пов’язаної допомоги. Прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою, прошу проголосувати. [[13:10:53]] За-184 184 – за. Рішення прийняте. І я запрошую до доповіді заступника міністра фінансів Буцу Юрія Богдановича.
Шановний Андрій Володимирович! Шановні народні депутати! До вашої уваги пропонується законопроект щодо ратифікації Рамкової угоди до договору між Урядом України та Урядом Угорщини (щодо надання кредиту на умовах пов’язаної допомоги). У відповідності до Закону України "Про міжнародні договори України", Рамковий договір підлягає ратифікації оскільки він містить положення щодо фінансових умов отримання Україною кредиту. Ці кредитні кошти будуть спрямовані на фінансування інвестиційних проектів з будівництва капітальних та поточного ремонту дільниць доріг на україно-угорському кордоні. Тобто самі фінансові умови дуже привабливі. Це. розмір кредиту 50 мільйонів євро на 18,5 років з пільговим період півтора роки ставка по кредиту нуль відсотків. Але за умови, що 50 відсотків товарів, робіт та послуг будуть угорського походження. Законопроект дозволить відремонтувати ці участки доріг, які якраз йдуть до кордонів, з угорської сторони ці дороги вже повністю відремонтовані, тому це дуже важливий законопроект для розвитку регіону. Прошу підтримати. Дякую.
Шановні колеги, слово для співдоповіді надається члену Комітету з питань європейської інтеграції Григорію Тімішу. Будь ласка, пане Григорію.
Шановний пане Голово! Шановні народні депутати! Проект Закону про ратифікацію Рамкового договору між Урядом України та Урядом Угорщини про надання кредиту на умовах пов’язаної допомоги підготовлено з метою виконання внутрішніх державних процедур необхідних для надання згоди на обов’язковість для України міжнародного договору та набрання ним чинності. Відповідно до умов Рамкового договору загальний розмір кредитних коштів становить 50 мільйонів євро. На термін видається кредит на 18,5 років з відстрочкою платежу за кредитом та процентами за користування 1,5 років нульовою процентною ставкою. Кредит надається для фінансування інвестиційних проектів розбудови прикордонної дорожньої інфраструктури на українсько-угорському кордоні, а також фінансування інших проектів, які погоджені сторонами. Згідно з Пояснювальною запискою прийнятий закон не потребує додатково видатків з Державного бюджету України. Комітет з питань європейської інтеграції 22 березня поточного року розглянув текст проекту Закону про ратифікацію Рамкового договору між Україною та Урядом Угорщини про надання кредиту на умовах пов’язаної допомоги та просимо такі рішення. дане рішення узгоджується з висновком Головного науково-експертного управління Апарату Верховної Ради. Прошу підтримати. Дякую за увагу.
Дякую пане Григорію. Колеги, чи є потреба обговорити ратифікацію цього законопроекту? Є. Я прошу записатися: два – за, два – проти, для обговорення законопроекту про. Рамкового договору між Урядами України та Угорщини про надання кредиту. Прошу записатися. Будь ласка, Чижмарю передає слово народний депутат Лінько. Прошу, пане Чижмарю.
Шановні. Юрій Чижмарь, фракція Радикальної партії Олега Ляшка. Бачите, це гарний приклад, як країна, яка поборола корупцію за ці роки, маленька країна з десятимільйонним населенням може сьогодні надавати безкоштовні довготривалі кредити для сорокамільйонної чи п’ятидесятимільйонної нації, яка погрязла у корупції. [[Оплески]] Країна, якій ми у свій час допомагали, сьогодні може допомагати нам. Ось приклад боротьби з корупцією, чому з нею треба боротися. Угорці сьогодні переймаються не тільки угорцями, а й українцями, які так само будуть перетинати цей кордон і так само отримають кращу інфраструктуру. Але я хотів би звернути. над іншою проблемою. Сьогодні це мова йде про розбудову транснаціональної дороги Лісабон-Київ. Вона дійде до українського кордону. А далі що? А далі ми розпаювали всі землі там, де мала пройти дорожня інфраструктура, і ми не зможемо добудувати автобан до Києва, якщо ми не приймемо ефективний закон про вилучення земель на потреби держави для розбудови комунікацій. І тому ця проблема стоїть по дорожній інфраструктурі, по лініям електропередач, по газогонам і по іншим інфраструктурним проектам, які в Україні стоять. Тому це є приклад, і я закликаю все ж таки Верховну Раду сконцентруватися і розглянути питання того, щоби ми прийняли ефективний закон щодо земельної реформи, а особливо передбачити те, як ми вилучаємо землі для наших інфраструктурних проектів. Дякую.
Дякую. Будь ласка, Іван Григорович Криленко передає слово, я так розумію, Івану Крульку. Будь ласка, пане Іване.
Іван Крулько, фракція "Батьківщина". Фракція "Батьківщина" на своєму засіданні прийняла рішення голосувати за підтримку цієї ратифікації. Безумовно, це надзвичайно важливо, що в Україні буде хоч якось розбудовуватися інфраструктура. Безумовно, мені дуже хотілось би, щоб за умов такої співпраці всі 100 відсотків робіт виконували українські підприємства, виконували українські громадяни, щоб це створювало додаткові робочі місця. Але в той же час, шановні колеги, я би хотів звернути увагу на те, що нам потрібно не тільки турбуватися, щоби, в тому числі, за кошти іноземних кредитів будувати дороги до кордону, але розбудовувати дорожню інфраструктуру в Закарпатській області. Через те, той стан доріг, який на сьогоднішній день є в Закарпатській області, фактично гальмується в повній мірі туристичний потенціал Закарпаття. Тому я пропоную, шановні колеги, щоби ми голосували за такі законопроекти, але при цьому не за залишковим принципом, а, в першу чергу, фінансували можливість розвитку дорожньої інфраструктури у тих областях, які можуть дати додану вартість для української держави, які будуть підвищувати туристичні спроможності Закарпаття і відповідно будуть створюватися нові робочі місця, будуть українці працювати не за кордоном, не в Чехії, не в Угорщині, ні в інших країнах, а повертатися в Україну і працювати тут, в Україні, при цьому фінансуючи свої і утримуючи свої родини. "Батьківщина" буде голосувати за цей законопроект. Дякую.
Я перепрошую, будь ласка, народний депутат Пацкан. Народний депутат Кривенко від "Блоку Петра Порошенка", прошу, будь ласка.
Віктор Кривенко, Народний Рух України. Абсолютно вірно сказали, що всі роботи за позики, які ми отримуємо під наші державні гарантії, які ми потім повернемо, мають виконувати українці. Наприклад, з колегою Підлісецьким ми в 2014 році боролися проти умов, в які поставило наших українських виробників "Укренерго", коли за наші гроші, за українські гроші ми видали гарантію, отримали позику і підрядники везли з Індії опори, хоча у нас два заводи, які могли це виготовляти, везли дріт з Іспанії, хоча у нас є заводи українські, які це можуть робити. На сьогодні аналогічна проблема є в "Енергоатомі". Ми даємо гарантії свої, ми потім ці гроші повернемо і нам підрядники роблять дискримінаційні умови і лобіюють ті компанії і тих монтажників, які є з їхніх країн, а не українських виконавців. Друга позиція. Ми повинні так само дуже чітко усвідомлювати те, що сказав колега Чижмарь, що Угорщина нам дає позики. Країна, яка аплодувала в 2005 році безглуздому рішенню уряду закрити вільні економічні зони, замість того, щоб навести лад і закрити контрабанду окорочків, які були в одній донецькій зоні, замість цього, в тому числі і в Закарпатті, закрилась вільна економічна зона. За той час там побудувалися "Jabil", "Флекстронікс", "Єврокар", тисячі високотехнологічних робочих місць. І ми в одну ніч взяти – і все закрили, хоча гарантували 30 років не погіршення умов для інвесторів. Прийняли в 2001 році – в 2005 році скасували. І всі сусіди нам поаплодували, повідкривали свої вільні економічні зони, індустріальні парки, розбудували інфраструктуру і тепер розглядають нас просто як туристичний регіон і як регіон, який буде їм робочу силу постачати. Тому основа всього – правильна економічна політика. За закон прошу всіх проголосувати. Це треба робити, але з цими застереженнями, про які говорили колеги. Дякую.
Дякую. Від "Опозиційного блоку" Нестор Шуфрич, будь ласка. І потім Лунченко від "Народного фронту".
Дякую, шановна пані головуюча, шановні колеги. Розглядається прозоре, просте питання: щодо надання відповідної можливості спрямувати кошти, які буде нам надано іноземною країною, нашим сусідом, добрим сусідом, на те, щоб відновити і посилити нашу інфраструктуру. І, мабуть, добре, що ці гроші будуть підконтрольні. Я не думаю, що під контролем будуть відповідні підрядники, а от куди ці гроші будуть направлені, точно буде контрольовано, тому що за таких умов ці гроші і надаються. Тобто дорога буде побудована, і вже питання відповідних органів, контролюючих, України, щоб на цьому будівництві хтось не нажився. І ми маємо для цього таку можливість, принаймні я на це сподіваюсь. А в цьому питання, я думаю, що ми маємо тільки подякувати уряду Угорщини, угорському народу. І я з великою радістю це роблю в вашій присутності. [[Вислів угорською мовою]] . Прошу проголосувати. Дякую.
Пане Несторе, ви можете перекласти те, що ви сказали, ще українською мовою, щоб ми зрозуміли? Це було те саме угорською мовою. Подяка угорському уряду. Дякуємо вам. Будь ласка, пане Лунченко. Просто щоб ми розуміли, що у нас з трибуни звучить, які слова.
Доброго дня, шановні колеги. Ну насамперед ми повинні розуміти відповідальність прийняття даної ратифікації. Ми повинні нести відповідальність за підписані урядом угоди і взяті на себе зобов’язання. Ще в 2010 році український уряд взяв на себе зобов’язання щодо реалізації даного проекту, а саме будівництва дороги від пункту пропуску "Берегово" до міжнародної траси "Київ-Чоп". Відповідно наша держава, як зазвичай, ці угоди не виконувала, і на сьогоднішній день ми маємо ситуацію, коли з угорського боку міжнародна магістраль М3 підходить до кордону, а з українського боку – ями по коліна, доріг немає, тільки одні напрямки. Власне, наша держава повинна була забезпечити фінансування з державного бюджету і виконати взяті на себе зобов’язання. Але поскільки ми маємо таку ситуацію, що не можемо сьогодні передбачити ці кошти в Державному бюджеті, ще з колишнім міністром інфраструктури Максимом Бурбаком ми це питання піднімали, і дуже актуально воно сьогодні стоїть, оскільки ми повинні виконати взяті на себе зобов’язання і цю дорогу завершити найближчі два роки. Я хочу подякувати всім тим, хто доклав зусиль.
30 секунд. 30 секунд обов’язково "Народному фронту" даємо. Звичайно.
Окрему подяку хотів би висловити і Прем’єр-міністру Гройсману, який взяв на себе цю ініціативу і підписав наміри про ратифікацію. Тому закликаю всіх депутатів сьогодні підтримати, це дуже важливий крок для розбудови інфраструктури України. Дякую.
Дякуємо за позицію "Народного фронту". [[Шум у залі]] Наполягає представник профільного Комітету з питань прав людини. Будь ласка, Валерій Пацкан, вас до слова, одна хвилина.
Шановний головуючий! шановні народні депутати! Три роки це питання уже обговорюється у нас. Три роки як уряд Угорщини погодив транш кредиту для будівництва цієї автомагістралі. Три роки лише. І зараз хочу подякувати саме уряду Володимира Борисовича за те, що спромігся все-таки на своєму засіданні проголосувати за урядову гарантію і все-таки зробити можливим те, щоби ми отримали цей кредит від уряду Угорщини. Впродовж виступів всіх своїх колег так само підтримую їх, і так само хочу подякувати за цей транш кредиту. І якщо ми говоримо, що Україна – це Європа, тоді треба ставати на крок ближче до цієї Європи. Я більш ніж переконаний, що це сполучення міжнародної траси М 03 дасть сполучення з трасою М 06, яка буде прямувати до Києва, у нас буде нормальна інфраструктура. І ми зможемо в такий спосіб побудувати нові пункти пропуску, ми зможемо в такий спосіб Україну з’єднати з однією з європейських країн. Прошу всіх повернутись до зали. І прошу вас всіх, закликаю проголосувати. Це технічне питання, яке вимагає саме нашої уваги з вами, колеги. А всіх наших товаришів прошу підтримати і проголосувати. Дякую.
Дякую, колеги! Отже, ми завершили обговорення. Я прошу всіх зайняти робочі місця. Ми переходимо до прийняття рішення. Колеги, будь ласка, зайдіть в зал, займіть робочі місця. І прошу запросити в зал і секретаріат Верховної Ради України, і голів фракцій запросити в зал. Я прошу всіх зайти в зал і приготуватись до прийняття рішення. І ми переходимо до прийняття рішення. І я ставлю на голосування проект Закону про ратифікацію Рамкового договору між Урядом України та Урядом Угорщини про надання кредиту на умовах пов’язаної допомоги (№0136) за пропозицією комітету в цілому. Прошу проголосувати, прошу підтримати ратифікацію 0136 в цілому. Голосуємо, колеги, прошу підтримати. Прошу проголосувати. Голосуємо. [[13:26:10]] За-243 Закон прийнятий, колеги. Переходимо до наступного, фактично, продовження цього закону. Це є наступний проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" (щодо дорожньої інфраструктури на українсько-угорському кордоні) (№6143). І я прошу підтримати розгляд за скороченою процедурою. Будь ласка, розгляд за скороченою процедурою прошу підтримати. [[13:26:50]] За-178 Рішення прийнято. Колеги, це пов’язаний технічний закон. Підтримуємо його? Підтримуємо, так? Підтримуємо. Отже, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік" (щодо дорожньої інфраструктури на українсько-угорському державному кордоні) з врахуванням пропозицій комітету за основу і в цілому. З врахуванням пропозицій комітету 6143. Це ми лишень підтверджуємо те, що щойно проголосували. Прошу проголосувати, прошу підтримати за основу і в цілому. Прошу підтримати, прошу проголосувати. Прошу підтримати. [[13:27:55]] За-233 Закон прийнятий. І колеги, ми переходимо до питань блоку, який стоїть на сьогодні, питання промислової політики та підприємництва. І я прошу вас всіх, колеги, приготуватись до розгляду важливого блоку сьогодні порядку денного. І я ставлю першим на розгляд проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запровадження нових інвестиційних можливостей, гарантування прав та законних інтересів суб’єктів підприємницької діяльності для проведення масштабної енергомодернізації" (щодо механізму закупівлі енергосервісу) (№4549). Це блок другого читання. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань промислової політики Галасюка Віктора Валерійовича для доповіді. І авторів правок я прошу приготуватись до обговорення.
Дякую. Шановний Андрію Володимировичу! Шановні колеги народні депутати! Ми розглядаємо у другому читанні законопроект 4549, який вносить важливі технічні зміни та уточнення до базового Закону про запровадження нових інвестможливостей, гарантування прав та законних інтересів суб’єктів підприємницької діяльності для проведення масштабної енергомодернізації. Я нагадаю, що ми з вами вже прийняли базовий закон в цій сфері (номер 1313). Я дуже вдячний і нашому Комітету промислової політики і підприємства, і бюджетному комітету, які фахово опрацювали і заклали цей фундамент. Сьогодні для того, щоб зрушити з місця механізм енергомодернізації, щоб він в Україні запрацював, щоб ми змогли забезпечити енергомодернізацію майже 80 тисяч бюджетних установ, провести утеплення в дитячих садочках, школах, лікарнях, університетах сьогодні потрібно підтримати цей законопроект 4549. Головне його завдання, щоб закупівля енергосервісу запрацювала через нове законодавство про публічні закупівлі і через систему прозоро. Ефекти від цього законодавства величезні. Це економія понад мільярд кубічних газу на рік, відповідна економія понад 8 мільярдів гривень в бюджетах різних рівнів, це допоможе залучити в Україну майже 8 мільярдів доларів Сполучених Штатів Америки інвестицій, які в тому числі створять додатковий попит на продукцію машинобудування, на будівельні матеріали, це створення десятків тисяч робочих місць. І саме головне, що це реальний механізм як нам зменшити наші енерговитрати, як нам не платити за імпортний газ, як нам забезпечити розвитку економіки на основі внутрішнього інвестиційного попиту. Тому Комітет з питань промислової політики і підприємництва розглянув цей законопроект і пропонує підтримати його в другому читанні та в цілому як закон. І я попрошу ще з голосу під протокол одне уточнення. У зв’язку з тим, що цей законопроект вже давно розглянутий комітетом знаходиться на розгляді, потрібно в "Прикінцевих положеннях" прибрати слова "вводиться в дію з 1 лютого 2017 року". Прошу з цим уточненням та техніко-юридичним опрацюванням підтримати законопроект в цілому як закон. Дякую.
Дякую за роз’яснення, шановний пане голово комітету. І ми переходимо до поправок, їх не так багато, колеги, тому я прошу не дуже розходитися. 1 поправка народного депутата Рябчина. Наполягає? Будь ласка, мікрофон увімкніть. Пане Галасюк, якщо вам треба буде для коментаря, піднімайте тоді руку.
Олексій Рябчин, "Батьківщина", Донеччина. Колеги, якщо ви обираєте між тим як випити каву або чай в буфеті, або проголосувати за важливий законопроект, який дасть вам можливість звітувати перед виборцями, що ви конкретно зробили у сфері енергозбереження та утеплення шкіл, дитячих садочків на ваших округах. Я пропоную вам залишитись і якомога швидше проголосувати за цей державницький законопроект – це майже єдине, що Верховна Рада може зробити у сфері енергоефективності і я прошу вас підтримати інші законопроекти, які спрямовані на зниження споживання енергії і нашій країні. Дякую.
Коментар, будь ласка, пане Галасюк.
Дякую. Шановний колега Рябчин, дякую за вашу ініціативу і за те, що ви системно опікуєтесь питаннями енергоефективності.
Пане Рябчин, ви наполягаєте ставити на голосування? Не наполягає, тільки була ремарка. Наступна 3 поправка народного депутата Сажка. Сажко наполягає? Я не бачу. 6 поправка, народний депутат Сажко. Наполягає? Ні. 8 поправка, народний депутат Сажко. Не наполягає. 17-а, народний депутат Сажко. Не наполягає. 21-а, народний депутат Сажко. Або Мартовицький - це співавтор. Не наполягають. 23-я, Сажко, Мартовицький. Ні, Сажко. Не наполягає. 25-а, Сажко. Не наполягає. 36-а, Сажко. Не наполягає. 39-а, Сажко. Не наполягає. 58-а, Рябчин. Колеги, закінчилися поправки всі на цьому. Ми маємо перейти зараз до голосування з врахуванням техніко-юридичних правок і тієї ключової поправки, які під стенограму виголосив голова комітету це те, що законопроект не вступає в силу з 1 лютого 2017 року, тому що він довго розглядався в сесійні залі. Шановні колеги, я прошу повертатися до сесійної зали, тому що далі у нас йде блок законопроектів, що стосуються промислової політики і підприємництва. Колеги, я прошу повертатися до сесійної зали. Я прошу секретаріат оголосити, будь ласка, для депутатів запрошення, щоб вони повернулися до сесійної зали. Я даю 30 секунд, хвилину. заключного слова пана Галасюка. Підсумуйте, будь ласка, законопроект. Колеги, я прошу всіх повернутися до сесійної зали. Особливо тих, хто проголосував за скасування перерви до 14 години. Будь ласка, виконайте тепер ваше голосування поверніться до сесійної зали. Прошу, пане Галасюк, до заключного слова.
Шановні колеги! Я запрошую вас підтримати цей стратегічно важливий законопроект. Оскільки згідно нього в Україні запрацює механізм енергосервісної модернізації, коли без бюджетних капітальних вкладень ми зможемо залучити в країну мільярди доларів Сполучених Штатів Америки в утеплення, термомодернізацію бюджетних установ, шкіл, лікарень, дитячих садочків, університетів і зменшити споживання в сумі по країні природного газу майже на мільярд кубічних метрів газу, і це без капітальних вкладень держави. Інвестори отримають тільки частку економії тільки у випадку, якщо вона буде. Це надзвичайно важливий для країни законопроект, це реальний крок до енергонезалежності України. Прошу вас його підтримати.
Колеги, я хочу ще зазначити, що цей законопроект має позитивні висновки і Науково-експертного управління, і комітету із зазначеними правками. Я ще раз закликаю депутатів повернутися до сесійної зали, тому що ми зараз будемо переходити до голосування по законопроекту номер 4549. Шановні колеги, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про запровадження нових інвестиційних можливостей, гарантування прав та законних інтересів суб’єктів підприємницької діяльності для проведення масштабної енергомодернізації" (щодо механізму закупівлі енергосервісу) за основу і в цілому. У другому читанні ми зараз голосуємо цей законопроект, з техніко-юридичними правками, озвученими головою комітету під стенограму. Дуже дякую, колеги, за ці уточнення. І ставимо на голосування. Прошу всіх підтримати цей законопроект. [[13:37:35]] За-228
228 – за. Закон прийнято. І ми переходимо до наступного Закону, який є зовсім коротким. Це є закон 5105, це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про інвестиційну діяльність" (щодо державних інвестиційних проектів). Не розходьтесь, бо правок тут просто мінімум. І я запрошую до доповіді голову Комітету з питань промислової політики та підприємництва Галасюка Віктора Валерійовича. Будь ласка.
Дякую. Шановний Андрій Володимирович, шановні колеги народні депутати! Представляю вашій увазі у другому читанні проект Закону про внесення змін до Закону "Про інвестиційну діяльність" (щодо державних інвестиційних проектів) (номер 5105). Метою цього законопроекту є підвищення ефективності державного інвестування в Україні, яке сьогодні, на жаль, знаходиться на надзвичайно низькому рівні. Якщо ви подивитеся перелік державних інвестиційних проектів сьогодні в країні, я думаю, що ви будете просто шоковані, бо там навіть реконструкція Маріїнського палацу. Все, що завгодно, окрім розвитку інфраструктури і розвитку промисловості України. Для того, щоби виправити цю ситуацію, цей законопроект, який опрацьовувався авторами спільно з робочою групою, з Міністерством фінансів, проводилися численні фахові консультації, він дозволяє, в тому числі, розмежувати такі поняття, як "державне інвестування" і "державна підтримка" – з одного боку. З іншого боку – розвести питання державного інвестування і питання місцевого інвестування, бо це є абсолютно різні види діяльності. Крім цього, цей законопроект дозволяє, вимагає проведення відбору проектів на підставі економічного аналізу ефективності до здійснення такого інвестування, а не після, як передбачено нинішнім законодавством. Тобто спочатку аналізуємо, а потім вже проводимо державну реєстрацію і державне інвестування. Окрім того, цей законопроект надзвичайно важлива норма – можливість закріплення в державній або комунальній власності частки в статутному капіталі юридичної особи, якщо відповідно держава або муніципалітет здійснює таке інвестування. Окрім того, дуже важливою є норма щодо децентралізації прийняття рішень – передача місцевим органам влади повноважень щодо прийняття рішень про інвестуванню за рахунок коштів місцевих бюджетів. Ну, і нарешті, це внесення всіх цих проектів, яким надано державну підтримку або державних інвестиційних проектів до державного відповідного реєстру з метою ведення їх моніторингу, реалізації та оцінки ефективності. Завдяки цьому закону ми маємо підняти контроль ефективність реалізації державних інвестиційних проектів на якісно новий рівень для того, щоб мине мали претензій до Міністерства економіки для того, що би влада могла реалізовувати інвестиційну політику України в інтересах кожного громадянина, будувати інфраструктуру, відбудовувати українську промисловість. Шановні колеги, прошу підтримати вас цей законопроект в цілому як закон в другому читанні з техніко-юридичними правками.
Дякую вам. Шановні колеги, є всього відхилених дві правки народного депутата Шпенова, він не наполягає на їхньому підтвердженні. І таким чином ми зразу можемо переходити до голосування. І я прошу усіх зайти в зал, колеги. Я попереджав, що правок фактично тут немає. І приготуватись до голосування. Я прошу зайняти робочі місця, і я прошу приготуватись до голосування. Будь ласка, колеги, я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про інвестиційну діяльність" (щодо державних інвестиційних проектів) (№ 5105) в другому читанні та в цілому. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Всі фракції підтримують його. 5105 в цілому. Голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[13:42:22]] За-224 224. Я прошу зайняти місця. Прошу зайняти місця і приготуватись до голосування, колеги. Прошу під час голосування не вести ніяких дискусій. І я зараз ставлю на голосування пропозицію повернутись до 5105. Прошу проголосувати. Прошу підтримати повернення до 5105. Прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. Повернення до 5105, до голосування. Прошу підтримати. [[13:43:02]] За-228 228. Повернулись. Тепер переходимо до голосування: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про інвестиційну діяльність" (№ 5105) в другому читанні та в цілому. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги. Уважно, кожний голос має вагу. Прошу проголосувати. Голосуємо. Прошу підтримати. [[13:43:36]] За-234 234 – за. Закон прийнятий. Переходимо до наступного закону – питань промислової політики та підприємництва. Це є проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо використання печаток юридичними особами та фізичними особами-підприємцями (№4194). Це теж друге читання. І я запрошую до доповіді голову комітету Галасюка Віктора Валерійовича. Будь ласка, пане Віктор.
Дякую. Шановний Андрій Володимировичу. Шановні колеги народні депутати! Представляю вашій увазі проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо використання печаток юридичними особами, фізичними особами-підприємцями (№4194) народних депутатів Голуб та Сотник. Шановні колеги, я нагадаю трохи історію. Ще в 2011 році Міністерство внутрішній справ України скасувало необхідність отримання дозволу на виготовлення печаток. В 2014 році Верховна Рада визнала не. добровільність використання печаток в господарському обігу. Але досі в українському законодавстві міститься низка таких залишкових норм, які по суті створюють штучні колізії в цій сфері. Тому цей законопроект спрямований на те, щоб остаточно врегулювати це питання, зняти ті правові ризики, які несе нинішня невизначеність законодавства, і він стверджує напряму, що наявність або відсутність відбитка печатки суб’єкта господарювання на документі не створює юридичних наслідків. Таким чином, ми ставимо крапку в цьому питанні, виключаємо остаточно вимоги про обов’язкове використання печаток, оскільки такої норми немає в переважній більшості цивілізованих країн, виключаємо можливість визнання документу недійсним у зв’язку з відсутністю відбитка печатки. А окрім того, запроваджуємо адміністративну відповідальність за вимагання державним органом або органом місцевого самоврядування наявності відбитку печатки на офіційному документі, оскільки цей законопроект їх скасовує. Шановні колеги, Комітет з питань промислової політики та підприємництва розглянув цей законопроект та пропонує прийняти його у другому читанні та в цілому як закон в редакції комітету з необхідними техніко-юридичними правками. Прошу підтримати.
Дякую. Прошу приготуватися авторів правок до обговорення. Я буду зачитувати. 2-а правка, Голубов. Чи наполягає? Ні, не наполягає. 3-я, Ленський. Чи наполягає? Ні, не наполягає. 4-а. Семенуха. Наполягає. Будь ласка, включіть мікрофон.
Семенуха Роман, фракція "Самопоміч". Шановні колеги! Поправкою 4 пропонується виключити із законопроекту норму про запровадження адміністративної відповідальності за вимогу посадовою особою про наявність на документі, що подається суб’єктом господарювання, відбитка його печатки. Чим викликана така правка? Саме суспільна небезпечність діяння є основною об’єктивною ознакою, на підставі якої вирішується питання, відносити те чи інше діяння до правопорушення чи ні. Більше того, цілком можна спрогнозувати, що навіть у разі складення протоколів про зазначене адміністративне правопорушення, винних посадових осіб звільнятимуть від відповідальності та закриватимуть провадження у справі на підставі статті 22 Кодексу України про адміністративні правопорушення через малозначність діяння. Але, оскільки навіть за малозначними адміністративними правопорушеннями проводиться повноцінне провадження у справі, то держава нестиме матеріальні витрати без їх компенсації з боку винної посадової особи. Тому що останнє оголошуватиметься тільки усне зауваження. Прошу підтримати, дякую.
Будь ласка, пане Віктор, прокоментуйте.
Дякую. Шановний пане Романе, дякую за вашу пропозицію. Комітетом вона не підтримана. Оскільки законопроект містить прямі норми, що відбиток печатки не може бути обов’язковим реквізитом будь-якого документу, який подається органом влади або місцевого самоврядування. Напряму стверджується, що наявність або відсутність відбитка печатки не тягне жодних правових, юридичних наслідків. Таким чином, ми вважаємо, що наявність адміністративної відповідальності, воно стимулюватиме державних посадовців від порушення законодавства і чіткого додержання законності. Прошу підтримати редакцію комітету. Дякую.
Наполягаєте на голосуванні? Отже, я ставлю на голосування поправку № 4, яку вніс народний депутат Семенуха. Хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. Комітет її відхилив. Хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. [[13:48:43]] За-128 Рішення не прийняте. Наступна, 8-а, Семенуха. Чи наполягає? Ні. 13-а, Семенуха, не наполягає. 15-а, Ванат. 14-а, наполягає, перепрошую, Семенуха, будь ласка.
Шановні колеги! Проект Закону зберігає за суб’єктами господарювання право використовувати печатку у своїй діяльності. Водночас, якщо компанія зваживши всі за і проти вирішить продовжувати використовувати печатку, її проставлення на документах не матиме жодного юридичного наслідку. З огляду на це не зрозуміло навіщо взагалі тоді зберігати право на використання печатки, якщо вона не має жодного правового значення. Натомість моя правка 14 пропонує більш поміркований підхід, який базується на європейському досвіді. За кордоном печатка зберігає певне правове значення, дійсно, печатка не підтверджує повноваження посадової особи, але вона підтверджує справжність підпису посадової особи. Саме тому в правці пропонує визначити наступне, якщо суб’єкт господарювання використовує у своїй діяльності печатку, то відомості про наявність печатки то відомості про наявність печатки та випадки їх обов’язкового застосування повинні бути визначені установчими документами та кола суб’єкта господарювання. Ці відомості будуть загальнодоступними, відсутність печатки на документі на якому згідно зі статутом компанії має бути проставлено печатку буде тягнути відповідні правові наслідки. Прошу підтримати. Дякую.
Будь ласка, пане Віктор.
Дякую. Шановний колега, комітетом ця правка не підтримана, оскільки ми вважаємо, що вирішення питання користування чи не користування печаткою на рівні установчих документів воно тільки створить додаткову правову невизначеність і в господарському обороті. Оскільки контрагенти не знатимуть чи передбачено це чи ні на рівні установчих документів, таким чином ми створимо додаткові, абсолютно штучні ризики. Ми вважаємо, що та редакція, яка сьогодні погоджена комітетом, вона є абсолютно збалансована і відповідає принципу однозначного правового трактування. Прошу підтримати редакцію комітету.
Наполягають на голосуванні? Отже, я ставлю на голосування поправку номер 14, народного депутата Семенухи, хто підтримує дану поправку, комітет її відхилив, прошу проголосувати, прошу. Голосувати, будь ласка. [[13:51:17]] За-121 121 – за. Рішення не прийнято. 16-а, Одарченко. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, ми приймаємо цей закон начебто для дерегуляції господарських відносин, скасовуємо обов’язковість печаток. Але чому ми забираємо право сторін самим вирішувати, як посвідчувати документи. Чим погано, що дві юридичні особи між собою домовилися, що всі якими вони обмінюються, повинні бути скріплені печаткою? Це їхня справа, це і є свобода господарських відносин. Тому я прошу вилучити із законопроекту пункт 3 розділу І, яким із Цивільного кодексу України вилучається норма про право сторін визначати спосіб посвідчення документів.
Будь ласка, пане Вікторе.
Дякую. Шановний колего, дякуємо за вашу пропозицію. Вона не підтримана комітетом, оскільки ми редакцією комітету виключаємо таку норму "обов’язковість скріплення правочину печаткою може бути визначена за письмовою домовленістю сторін". Ми вважаємо, що таким чином свобода вибору жодним чином не порушується, адже сторони і надалі можуть здійснювати таке скріплення печаткою, адже воно не заборонене. Але відсутність прямої норми воно дозволить уникнути колізії і подвійного правового трактування. Таким чином я пропоную підтримати редакцію комітету. Дякую.
Наполягаєте на голосування? Ставиться на голосування поправка номер 16 народного депутата Одарченко. Комітет її відхилив. Хто підтримує дану поправку, прошу проголосувати. 16-а, Одарченко. [[13:53:12]] За-87 Рішення не прийнято. 17-а, Сольвар. Не наполягає. Будь ласка, Курчий.
Шановні колеги, насправді, я повністю підтримую свого колегу Романа Семенуху. Дивіться, давайте задумаємося, чи на часі прийняття цього закону. Да, він прогресивний, але не забувайте, що поки що 50 відсотків економіки України знаходиться у тіні. Поки що ми можемо цим законом спонукати ділків тіньової економіки до своєї активності. Ми можемо цим законом не злегшити життя наших підприємців, а навпаки зіграти з ними дуже нехорошу і погану гру. Саме тому задля забезпечення прав та інтересів суб’єктів підприємницької діяльності я пропоную сьогодні відкласти цей прогресивний законопроект. Ну, не на часі він, давайте не будемо створювати можливості для багатьох зловживань. Я підтримую свого колегу Семенуху, він дійсно дає правильні правки і підтримую його правки голосуванням "за". Дякую.
Можна я відповім?
Дякую. Будь ласка, пане Віктор.
Шановний пане Максиме, я думаю, що застереження, про які ви кажете, вони не мають під собою реального підґрунтя. Ну, давайте подивимось правді в очі навіть тут у Верховній Раді, коли ми робимо з вами найважливіші відповідальні рішення, законодавчий процес. Я як голова комітету, коли підписую проект закону, я його підписую своїм підписом без жодної печатки, бо мій підпис може бути ідентифікований і перевірений. Печатка не посвідчує, а ні повноваження особою підписувати відповідний документ, вона не підписує. вона не свідчить нічого про. чи є це належна особа, вона не свідчить якою рукою зроблений цей відбиток і вона жодним чином не підтверджує відсутність чи наявність якихось повноважень. Тобто, насправді, печатка це є ілюзія, якою на сьогоднішній час якраз і можуть користуватися недоброчесні ділки для того, щоб створити уяву надійності. Насправді, підпис це є те, що працює в кожній цивілізованій країні, є по спеціальних процедурах номерні бланки і так далі. Але в господарському обігу подивіться на досвід будь-який у.
Дякую, колеги. Немає наполяганні на голосуванні. Наступна 18-а, так? Семенуха, 18-а, включіть мікрофон.
Семенуха Роман, фракція "Об’єднання "Самопоміч". Я категорично підтримую доповідаючого, оскільки печатка це сьогодні просто не потрібний атавізм. Скасування в тому вигляді печатки, який сьогодні є це рух до цивілізованого суспільства, абсолютно правильно, це неймовірно позитивний закон, який треба підтримувати. Щодо правки номер 18. Правка 18 базується на узагальнення іноземного досвіду підтвердження справжності підписів в договорах укладених між сторонами. За кордоном, зокрема, в Британії, в Сполучених Штатах поряд спочатку є альтернативний спосіб підтвердження справжності підписів посадових осіб. Йдеться про процедуру подвійного підписання документів, у випадку застосування такої процедури договір вважається укладеним лише якщо його підписали дві уповноважені посадові особи компанії, або директор в присутності свідка, який також ставить свій підпис на договорі, ця процедура мінімізує випадки і, можливо, підроблення документів. Саме тому правкою пропоную законодавчо врегулювати застосування системи подвійного підпису в Україні та включити в Цивільний кодекс України норму, відповідно до якої установчими документами юридичної особи можуть бути визначені види правочинів. Дякую. Прошу підтримати.
Будь ласка, прокоментуйте, пане Вікторе.
Дякую. Шановний колега! Ми вважаємо, що запроваджувати правила про двох уповноважених осіб та їх підписи недоцільно, бо насправді, це може бути і три, і чотири підписи - це не заборонено. Тому я пропоную підтримати редакцію комітету і прийняти сьогодні цей закон.
Наполягаєте на голосуванні? Ні, не наполягаєте. Колеги, я просто вам скажу, особливо тим, хто підтримує закон, чим довше ми зараз затягнемо, тим менше шансів буде його підтримати. Тоді Семенуха всі свої поправки знімає наступні. Колеги, ще хтось наполягає на поправках? Наполягає. Наполягає. Одарченко. Будь ласка, включіть мікрофон.
Шановні колеги, йде мова про мою поправку номер 28. Я нагадаю, що ми не скасовуємо печатки, ми скасовуємо їх обов’язковість. В своїй поправці я пропоную закріпити право юридичної особи внести до Єдиного державного реєстру юридичних осіб запис про те, що всі правочини цієї юридичної особи скріплюються печаткою, тобто, якщо суб’єкт господарювання сам хоче використовувати печатку, яке ми маємо право його обмежувати тому я прошу включити відповідну норму і залишити право вибору. В іншому випадку цей закон не можна приймати, бо замість свободи ринку він буде створювати підґрунтя для шахрайства та рейдерства, бо підробити підпис набагато простіше, ніж підробити печатку в умовах України.
Будь ласка, пане Вікторе.
Дякую. Шановний колега, стосовно вашої пропозиції. Я наголосив на початку, що ще в 2011 році була скасована реєстрація печаток, в 2014 році відмінена їх обов’язковість. Сьогодні ми прибираємо останні оці атавізми і рудименти, тому ніхто не забороняє, якщо є бажання, на підприємствах для внутрішніх цілей використовувати печатку, користуватись нею, але ніхто немає права вимагати те, що не передбачено українським законом. Тому ми просимо і наполягаємо на редакції комітету підтримати цей важливий законопроект. Дякую.
Ви наполягаєте на голосування? Так. Ставиться на голосування поправка номер 28 народний депутат Одарченко її вніс. Хто підтримує дану поправку, комітет її відхилив, прошу проголосувати. Будь ласка. [[13:59:29]] За-90 Рішення не прийнято. Таким чином ми пройшли усі поправки даного законопроекту. Курячий. І ще, яка поправка? Курячий, будь ласка. В якій поправці називайте.
Шановний Андрію Володимировичу! У мене не поправка, а просто користуючись можливістю, що зараз ще не закінчилося ранкове засідання, я вношу пропозицію, поставте на голосування, щоб ми сьогодні голосували до вичерпання порядку денного. Це питання має проголосуватися на ранковому засіданні. У нас дуже напружений порядок денний ми дуже схвально працюємо, давайте до упору проголосуємо цей порядок денний, поставте не голосування цю пропозицію.
Колеги, після закону. Зараз ми голосуємо по закону і я прошу всіх зайти в зал, через хвилину відбудеться голосування, прошу одну хвилину підсумкову Віктор Галасюк. Через хвилину буде голосування, прошу усіх зайняти робочі місця і приготуватись до прийняття рішення. Будь ласка, Галасюк Віктор.
Дякую. Шановний Андрію Володимировичу! Ми пропонуємо всім фракціям та групам підтримати цей законопроект. Адже він, по суті, спрямований на те, щоб ми наблизилися до міжнародної практики ведення господарської діяльності і ліквідували ті залишкові норми в українському законодавстві, які сьогодні створюють колізію і створюють юридичні ризики. Цей законопроект передбачає відсутність обов’язковості використання печаток і це надзвичайно важливо. Адже ми прибираємо ту ілюзію надійності, яка сьогодні створюється і, по суті, якою можуть скористатися, в тому числі рейдери в Україні. Шановні колеги, прошу підтримати цей законопроект у другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Дякую.
Отже, переходимо до прийняття рішення. Будь ласка, займіть робочі місця і я ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо використання печаток юридичними особами та фізичними-особами підприємцями (номер 4194) за пропозицією комітету в другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо, прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо, колеги. [[14:02:03]] За-211 Колеги, 211, я поставлю на повернення, запросіть депутатів в зал, просто. Я прошу зараз, поки депутати заходять, прошу зайти в зал, одна хвилина Нефьодов, включіть мікрофон. І хвилинку, запросіть депутатів в зал, колеги, будь ласка. Одна хвилина, Нефьодов.
Шановні колеги! Дуже прошу підтримати законопроект, він дуже простий. У нас вже з 2011 року печатки ніде не реєструються, ви можете просто зробити печатку собі з резинки як в школі і нею користуватися. В той же час функціонування самого інституту печатки – це є рудимент особливо в зовнішніх експортних контрактах. Тому що фактично, інколи, у нас провіряючі органи починають питати, особливо в регіонах, чому договори не скріплені печаткою? У нас починаються питання з того, що документи з "Гугла", "Епла" і так далі на них треба малювати, інколи, реально, я вам скажу, у фотошопі на них малюються якісь штампики. Тому дуже прошу все-таки процес скасування печаток до кінця, зробити їх добровільними. Закон абсолютно не забороняє тому, кому цікаво користуватися печаткою, робити її, її використовувати, але для всіх мільйонів підприємців в Україні робити цю обов’язкову норму, вибачте це радянщина.
Отже, сконцентруємося, колеги, і я ставлю на голосування пропозицію повернутись до пропозиції комітету голосувати за проект Закону 4194. Прошу проголосувати, прошу підтримати. І уряд, і комітет підтримують. Прошу підтримати, колеги. Прошу проголосувати за повернення до 4194, прошу сконцентруватись, кожен голос має значення. Голосуємо, колеги! Прошу підтримати, прошу проголосувати. Голосуємо за повернення! [[14:04:01]] За-221 Чотири голоси. Не встигли, я бачу! Колеги, так, будь ласка, займіть робочі місця, колеги. Я дуже прошу не виходити, а зайти. Колеги, я прошу зайти, запросити депутатів у зал. Я прошу зайти, зайняти робочі місця, колеги. Запросіть у зал, колеги! Хто є? Я прошу голосувати особисто і прошу зайти в зал, зайняти робочі місця, колеги. Запросіть, хто є. Отже, колеги, я бачу, зайшла достатня кількість депутатів, так? І я ставлю на голосування пропозицію повернутися до 4194. Прошу, колеги! Кожен голос. Прошу проголосувати, прошу підтримати. Прошу проголосувати, прошу підтримати, колеги. Голосуємо повернення до 4194. Прошу підтримати. Голосуємо, колеги! Прошу підтримати, прошу проголосувати і позицію уряду, і позицію комітету. [[14:05:21]] За-221 Колеги, ну. [[Шум у залі]] Добре! Третій раз. Я три рази ставлю. Я поставлю третій раз, а потім повторне друге. [[Шум у залі]] Включили сирену, сто раз повідомив! Це треба не до сирени звертатися, вибачте, а до дисципліни по фракціям треба звертатися. Колеги, прошу зайти в зал і зайняти робочі місця. Оля, я дуже прошу! Оля!. Вона голосує, так? Добре, колеги! Я прошу зараз всіх приготуватися до прийняття рішення. І я ставлю третій раз пропозицію – не вистачало п’ять голосів – повернутися до 4194. І я прошу зайняти місця і прошу підтримати пропозицію повернутися до розгляду 4194. Прошу проголосувати і прошу підтримати, колеги. Кожен голос уважно прошу голосувати. Голосуємо, колеги, повернутися до розгляду 4194, до пропозиції комітету. Голосуємо, колеги, прошу підтримати, голосуємо. Прошу проголосувати. [[14:06:45]] За-223 Нічого зробити не можу, колеги. Повторне друге читання. Я прошу. [[Шум в залі]] Добре. Це загальна вимога залу – ще раз, так? Це загальна вимога залу, так. Будь ласка. Я бачу, зайшла Вікторія Сюмар. Колеги, добре. Я прошу, якщо зараз воно не буде повернення – я ставлю повторне друге читання, колеги. Будь ласка, кожен займіть робоче місце. Я ставлю на голосування повернутися до пропозиції комітету по проекту закону 4194. Кожен голос має вагу. Не ходіть по залу, а займіть робочі місця. Прошу проголосувати. Прошу підтримати повернення 4194. Колеги, кожен голос має значення. Прошу проголосувати, голосуємо, колеги. Прошу підтримати за повернення до 4194. Прошу проголосувати, голосуємо, колеги. Прошу підтримати. [[14:08:00]] За-224 Ну, це неможливо, колеги. [[Шум в залі]] Це неможливо. Я ставлю на повторне друге читання. Я прошу змобілізуватися, щоб ми не втратили законопроект. Отже, колеги, я ставлю наступну пропозицію. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо використання печаток юридичними особами та фізичними-особами підприємцями (4194) направити на повторне друге читання. Прошу проголосувати. Прошу підтримати, колеги, повторне друге читання. Прошу підтримати. Кожен голос, будьте уважними, прошу проголосувати, прошу підтримати повторне друге читання 4194. Голосуємо, колеги. [[14:08:57]] За-225 Один голос. Я поставлю ще раз. Повторне друге читання. Ніна Петрівна, зайдіть, будь ласка. Одного голосу бракує, одного голосу. Я ставлю на повторне друге читання 4194. Перше – повернення до голосування за повторне друге. Прошу проголосувати повернутись до 4194. Прошу проголосувати повернутись до 4194. Прошу підтримати. Голосуємо. Голосуємо, колеги. [[14:09:37]] За-227 227. Повернулись. І тепер повторне. [[Шум у залі]] Добре, я поставлю в цілому, а потім повторне друге. Отже, перше: я ставлю проект 4194 за пропозицією комітету в другому читанні та в цілому з техніко-юридичними правками. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Прошу проголосувати. Прошу підтримати. Прошу підтримати. [[14:10:13]] За-226 226 – за. Закон прийнято, колеги. Ранкове пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Я хочу наголосити, що робота без перерви дала свій позитивний результат. І хочу нагадати, що о 16 годині ми входимо в розгляд Закону про культурний фонд, який був перенесений з технічних питань, що не були готові таблиці, не були готові поправки до даного закону. Тому о 16 годині ми продовжимо вечірнє засідання Законом про культурний фонд. Я прошу усіх дисципліновано прийти в зал і приготуватись до роботи. Ранкове засідання оголошую закритим. В 16:00 ми продовжимо нашу роботу. Дякую.