Шановні колеги, прошу підготуватися до реєстрації. Увімкніть систему „Рада”. Реєструємось. [[16:01:34]] У сесійній залі зареєстровано 426 народних депутатів. Вечірнє засідання Верховної Ради оголошую відкритим. У нас на порядку денному лише одне питання, так що будемо сподіватися, що ми його розглянемо вчасно. Ні, ні. Сідаємо на трудову вахту і до футболу ми, я думаю, все завершимо. Розглядається проект Закону України про внесення змін до Бюджетного кодексу України [[друге читання]] законопроект за номером 6495. Так, хто від профільного комітету? Хто доповідач від комітету? Да, будь ласка. Так, перший заступник голови Комітету з питань бюджету Лук’янов Владислав Валентинович. Прошу, будь ласка, декілька вступних слів, і будемо далі працювати.
Шановний Адам Іванович, шановні народні депутати та запрошені! Бюджетний кодекс вважається особливим законом в системі законодавства і фактично є бюджетною конституцією. Він взаємопов’язує соціальну, економічну, бюджетну, податкову та грошово-кредитну політику. Бюджетний кодекс є цілісним та комплексним програмним документом для бюджетної системи. Він направлений на підвищення результативності та ефективності управління державними фінансами для досягнення стратегічних цілей сталого розвитку. Бюджетні правила та процедури мають бути чіткими і зрозумілими, щоб сприяти якісному результативному та прозорому використанню бюджетних коштів. Законопроект відповідає таким завданням і має ряд переваг. Ось основні з них: подальший розвиток програмно-цільового методу бюджетування; запровадження середньострокового бюджетного планування; застосування сучасних методів управління бюджетними коштами державним та місцевим боргом; посилення бюджетної дисципліни, вдосконалення системи контролю та відповідальності, впорядкування процедур розгляду і прийняття Закону про державний бюджет. Особливе місце належить місцевим бюджетам, оскільки зроблені подальші кроки на шляху встановлення їх фінансової самодостатності. Передані до місцевих бюджетів окремі джерела доходів. Розширена база надходжень до бюджету розвитку. Впорядковано окремі видатки. Право на отримання 50 відсотків понадпланових надходжень податку на прибуток підприємств та акцизного збору додають місцевим бюджетам ресурс в обсязі щонайменше 23 мільярди гривень. Під час підготовки законопроекту до другого читання комітетом за участю експертів, науковців, фахівців Міністерства фінансів проведена ретельна робота з розгляду пропозицій та поправок, яких надійшло від народних депутатів станом на 01 липня включно. Загалом опрацьовано більше однієї тисячі поправок. За наслідками розгляду Комітет з питань бюджету ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти законопроект про внесення змін до Бюджетного кодексу за реєстраційним номером 6495 у другому читанні та в цілому як закон. Дякую. І прошу підтримати.
Шановні колеги, особливо звертаюсь до вболівальників, у нас є дуже простий варіант: натиснути декілька разів кнопки і піти дивитися футбол. І є інші пропозиції. Будь ласка, від кожної фракції по хвилині запишіться, обміняємося думками. Будь ласка, Павло Сулковський.
Прошу слово передати Болдирєву.
Я не почув кому? Болдирєву мікрофон.
Уважаемый Адам Иванович, Коммунистическая партия – это ведущая направляющая сила сегодняшнего дня, что касается нашего участия в футбольном чемпионате мира текущего года. Поэтому ваш призыв проголосовать кодекс как можно скорее и пойти смотреть футбол, я считаю направляющим лозунгом сегодняшнего дня. Спасибо вас большое.
И вас спасибо за шосту статтю. Одарченко, будь ласка.
Одарченко, "Блок Юлії Тимошенко", партія „Батькіщина”. Шановні колеги, ну це бюджетна конституція і бігти дивитися футбол, мені здається, не дуже доречна заява. У мене є абсолютно конкретне запитання. От десь місяців 8 тому у газеті „Коментарі” була дуже серйозна стаття, яка називалася „Донецький деребан”. Там йшло питання, розглядалося питання про те, як вільні, нібито вільні залишки бюджетних коштів були розподілені Донецькою обласною радою. Йшло питання більше як про мільярд гривень. І тоді була порушена кримінальна справа. Сьогодні цим бюджетом ви закріплюєте таке питання, як можливість залишки бюджетних коштів розміщувати на депозитах. При нинішній скруті, коли жодної копійки не може бути поза увагою, ви даєте можливість красти кошти, узаконюєте отакий чинник крадіжки бюджетних коштів. Прошу відповісти на таке питання.
Будь ласка, Юрій Кармазін.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адам Іванович! Правильно тут було сказано про те, що це фактично бюджетна конституція. Я б хотів би вашу звернути увагу на те, що нинішньою більшістю порушуються права народних депутатів зокрема через те, що ви не давали нам права на перерви і так далі. Зараз не врахували понад 30 моїх поправок. Але я скористаюсь Регламентом, Законом про Регламент в повній мірі, Адам Іванович. І нагадую вам, що у відповідності до статті 117 частини першої Закону України про Регламент, законопроект, підготовлений до другого чи повторного другого читання, висновок головного комітету і інші супровідні документи до нього надаються народним депутатам не пізніш, як за 10 днів до дня розгляду цього законопроекту на пленарному засіданні Верховної Ради. Тому, шановний Адам Іванович, вважаючи те, що сьогодні вранці роздали, я звертаю вашу увагу на перше брутальне порушення закону. Розгляд закону в той час, коли, проекту закону в той час, коли ми не.
Юрій Анатолійович, звернення ваше почуте. Але для такого досвідченого парламентаря, яким є Кармазін, я думаю, не має значення, коли він одержав необхідні документи. Так, обмінялись. Таким чином, шановні колеги, приступаємо до рутинної і наполегливої роботи. Будемо йти за поправками. Будемо йти за поправками. Уже від фракцій, уже всі, ну, Чорноволенко хай об’єднає, бо він сидів, одну ніч уже просидів з нами. Може, мудрі пропозиції.
Шановні друзі! Ну, є така пропозиція. Адам Іванович, ви ідіть, дивіться футбол. Хто хоче, нехай ідуть, дивляться. Нехай Томенко веде засідання. А потім, після футболу прийдете, ми будемо на середині, а, може, ще на початку. То продовжите роботу, заміните тих, хто зараз попрацює до футболу. Добре? А ми вже в новинах дізнаємось результат.
Добре. Ваші пропозиції мудрі. Але повірте, що футбол ми будемо дивитися разом. Так, я буду навивати поправки, прізвище депутата, у кого є бажання їх відстоювати, піднімайте руку, наполягайте, у кого ні, ми будемо їх не розглядати. Поправка номер 1, Коновалюк. Не наполягає. Поправка номер 2, Шаманов. Не наполягає. Мірошниченко, 3-тя. Не наполягає. 4-та, Шаманов. Не наполягає. 5-та, Черноволенко. Будь ласка, мікрофон.
Шановній друзі! Народний депутат України Олександр Чорноволено, Народний рух України. Дивіться, я би хотів все ж таки сформулювати так, як воно свого часу було розумно сформульовано, погашення не всієї суми боргу, а основної частини суми боргу. І просив би за це проголосувати, і просив би доповідача прокоментувати, чому вони відхилили мою поправку, з яких міркувань.
Будь ласка, В’ячеслав Валентинович, Владислав Валентинович.
Ці пропозиції не відповідають міжнародним стандартам і міжнародній термінології. Питання чисто термінологічне комітет прийняв рішення відхилити. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 5 поправку народного депутата Чорноволенка. Прошу визначатись. [[16:12:30]] За-32 Не підтримана. 6 поправка, Александровська. Наполягає? Ні. Кирильчук, 7-ма. Не наполягає. Чорноволенко, 8-ма. Мікрофон, будь ласка.
Олександр Чорноволенко, Народний рух України. Дивіться, ця поправка приблизно той самий сенс має, що і там, це продовження фактично того самого. Все ж таки я не бачу, де це. Наведіть мені, в якій міжнародній термінології вживається термін „погашення боргу” чи „погашення основної суми боргу”. У будь-якій термінології є і те, і інше, тому ваша відповідь явно не відповідає ні термінології, ні здоровому глузду. Прошу відповідь по суті справи.
Поправка Чорноволенка номер 8 аналогічна поправці 5-й, і тому я навіть не буду повторяти ще раз відповідь за браком часу. Пропозиція комітету – відхилити.
8 поправка Чорноволенка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[16:13:46]] За-45 Не підтримана. 9-та, Александровська. Не наполягає. Ні. Матвєєв, 10-та. Не наполягає. Чорноволенко, 11-та? Мікрофон, будь ласка.
Я пропоную, значить, під пункт 15 частини першої статті цієї, що ми розглядаємо, доповнити словами: „Перелік груп власних надходжень бюджетних установ, вимоги щодо їх утворення та напрямки використання визначаються Кабінетом Міністрів України”. Чому ви проти Кабінету Міністрів України і проти того, щоби дати повноваження, яке якраз притаманне виконавчій владі. Дякую.
Думка комітету.
За висновком Головного науково-юридичного управління ця поправка необґрунтовано розширює повноваження Кабінету Міністрів і пропозиція комітету відхилити.
Ставлю на голосування поправку 11 Чорноволенка. Прошу визначатись. [[16:14:56]] За-33 Не підтримано. 12 поправка, Калетнік. Не наполягає. Шкутяк, 13-та. Будь ласка, мікрофон.
Взагалі не зрозуміла в цьому питанні не зрозуміла політика, наша політика, якщо ми перетворюємо бюджетні установи в бізнесові структури, це зрозуміло, але якщо ми думаємо, що освіта може надавати „та інші послуги”, і взагалі ви, ну я не знаю до чого ми приведемо. Тому у мене є така пропозиція, щоб ми хоча би зупинилися над тим, що бюджетні установи зараховують у свій бюджет плату за надання профільних послуг та благодійних внесків, і викинули хоча би „та іншої діяльності”, бо тому що, якщо ми взагалі відкриваємо шлях: бюджетні установи стають бізнесовими структурами, то ми повинні всю ідеологію змінити тоді бюджету, це. я не розумію тоді, може пояснить пан Владислав цю позицію.
Будь ласка.
Зиновій Васильович, запропонована поправка вона звужує поняття надходжень, і тому пропозиція комітету - відхилити. Я дякую за змістовну поправку, але, на жаль, воно звужує поняття. Пропозиція – відхилити.
Так, значить міністерства будуть займатися виробництвом у тому числі. Я ставлю 13 поправку на голосування. [[16:16:43]] За-48 Не підтримано. 14. Ляпіна, будь ласка.
Дякую. Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Шановні колеги, мій підхід ще кардинальніший. Не може власних надходжень бюджетних установ. Якщо ця установа бюджетна, вона фінансується з Державного бюджету. Будь-які кошти, які сплачуються за адміністративні послуги, мають бути зараховані до відповідного бюджету: або державного, або місцевого. І тільки в такий спосіб бюджетна установа буде виконувати державні функції. Я хочу нагадати, що 10 років тому у нас була ситуація, коли були власні надходження бюджетних установ, а армія у нас займалась всім – від підстригання до поховання займалася армія. Ви думаєте, вона займалася обороноздатністю країни? Та ні, вони заробляли кошти на будь-яких послугах. І далі так буде. І не тільки освіта, і не тільки медична галузь, а армія. Всі інші бюджетні установи будуть займатися зароблянням грошей, а не виконанням бюджет.
Ксенія Михайлівна, на жаль, що армія під час вашого керівництва займалась будь-чим, але не захистом державних інтересів. Згідно з чинним законодавством.
Ставлю на голосування поправку номер 14. [[16:18:24]] За-40 Не підтримана. 15-та – не наполягає. 16-та, Шаманов. Не наполягає. 17-та, Кирилюк. Не наполягає. Кирильчук, вибачте. 18-та – те саме. 19-та – Шаманов. 20-та – Кирильчук. 21-шановний, Александровська, і 22-га. Не наполягає. Борисов, 23-тя. Не наполягає. Чорноволенко, 24-та. Не наполягає.
Як це не наполягає?
А, вибачте. Ви змінили дислокацію. Будь ласка.
Ну, що робити? Тут по центру залу. Може, краще почують. Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний рух України. Значить, 26 поправка. Пропонується до цього визначення, точніше, із цього визначення, що таке є інвестиційна програма, вилучити слова „визначених на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки”. Фраза безглузда, бо не зрозуміло, що таке „система національних цінностей”. Ми не даємо ніде їй визначення, яким законом ми її приймаємо і таке інше. А головне, що ми даємо визначення поняття „інвестиційна програма” через поняття „інноваційний розвиток”, а до того ніде не даємо визначення, що таке „інноваційний розвиток”. Тому, якщо ці слова викреслити, залишиться дуже нормальна фраза: про те, що інвестиційна програма. значить, і так далі, значить.надалі нормальне визначення, що таке є „інвестиція” або „капіталовкладення”. Я би просив не ускладнювати текст, вилучити це з тексту. Дякую. І посилити, дати пояснення.
Олександр Віленович, ця пропозиція звужує поняття „інвестиційна програма”, „проект”, виключає послідовність та цілісність розвитку економіки країни. Пропозиція комітету – відхилити.
Ну, тут є певна рація. Дійсно, що таке „національна система цінностей”? Що це таке? Ставиться на голосування поправка 24. [[16:20:45]] За-49 Не підтримана наша наполегливість. Семерак, 25-та, не наполягає. Є питання? Будь ласка, Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановний Адаме Івановичу, в пропозиції 26-та значиться, що вона врахована. Але аналіз лівої колонки показує, що визначення що таке інвестиційна програма або проект як комплексу заходів, визначених на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки і спрямованих на розвиток окремих галузей, секторів економіки, виробництв регіонів, виконання яких здійснюється з використанням коштів Державного або місцевих бюджетів або шляхом надання державних або місцевих гарантій, а також із залученням коштів приватних інвесторів, у тому числі за договорами концесії виглядає на багато економічно обгрунтованіше. Таким чином виключення цих слів, які зараз, „а також із залученням коштів приватних інвесторів, в тому числі за договорами концесій” погіршує проект закону. Тому я вношу пропозицію про підтримку рішення комітету про вилучення цієї позиції із тексту закону.
Зрозуміла позиція. Шановні колеги, будьте уважні. Я ставлю на голосування про підтримку 26 поправки. Прошу голосувати. [[16:22:36]] За-234 Поправка врахована. Вона була врахована. Але ще раз нагадую, колеги, кожен має право із депутатів заперечити до врахованої поправки. Тоді вони ставляться на вирішення Верховної Ради. Поправка залишається. 27-ма. Не наполягає. 28-ма. 29-та, 30-та враховані. Кирильчук, 31-ша, не наполягає. 32-га, Черноволенко, будь ласка.
Шановні друзі, дивіться, ми тут пишемо про чомусь окремо: бюджет Автономної Республіки Крим чи міський бюджет і так далі. Це варто замінити місцевими бюджетами і не склоняти, скорізь все, що ми знаємо на цю тему. Тому мене теж здивувало, чому це відхилили і прохання підтримати.
Поправка 32-га ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:23:46]] За-26 Не підтримана. 33-тя. Не наполягає. 34-та. Чорноволенка мікрофон.
Шановні друзі, є пропозиція, в 35 пункті там, де місцевий борг, написати „борг територіальної громади”, з речення «борг територіальної громади міста», слово „міста” виключити, залишити просто „територіальна громада”. І прошу все ж таки доповідача пояснити, чому не врахована.
Будь ласка, Владислав.
Розширення прав на здійснення місцевих запозичень сільськими та селищними радами економічно недоцільно, виходячи з обмеженості їх фінансового потенціалу та може негативно вплинути на макроекономічну стабільність економіки України, на що звертають увагу міжнародні експерти. Дякую.
34-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:24:55]] За-20 Не підтримано. 36-та. Чорноволенко.
Шановні друзі, якщо навіть погодитися з тим трактуванням, чому в наступній 36 поправці пишеться, що „сільський голова забезпечує”, чому міський голова не забезпечує, селищний не забезпечує. Тому в мене пропозиція слова „сільський голова забезпечує” замінити словами „міський, селищний, сільський голова забезпечує”. І знову таки я не розумію, чому це відхилено. Тут які міжнародні стандарти дозволяють тільки сільським головами, якщо не дозволено міським робити. Прошу пояснити.
Будь ласка.
Запропонована пропозиція не відповідає законодавству про місцеве самоврядування, тому що тільки на рівні сільської ради і сільського голови не створюються виконавчі органи. Тому пропозиція комітету: відхилити.
Ви наполягаєте на голосуванні? Голосуємо 36 поправку. [[16:26:08]] За-28 Не підтримана. 38-ма. Чорноволенко, будь ласка.
Шановні друзі! Додати до цієї 37-ї надходження бюджету, доходи бюджету, повернення кредитів до бюджету коштів від державних місцевих запозичень, коштів від приватизацій державного майна, повернення бюджетних коштів з депозитів, надходження. від продажу цінних паперів і додати ще слова „часток і паїв”. І знову ж таки прошу: на якій підставі це відхилено?
Ця поправка була відхилена на підставі невідповідності ідеології цього закону і бюджетної термінології. Тому пропозиція комітету: відхилити.
Ставлю на голосування 38 поправку. [[16:27:04]] За-30 Не підтримано. 39-та Шевчук не наполягає. Кирильчук 40-ва теж саме. 41-ша. 42-го, будь ласка, Кармазіна мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати! Я звертаюсь до вас у зв’язку з тим, що ми вводимо нове поняття „органи, що контролюють справляння надходжень бюджету”. Я не кажу, що воно виглядає як знущання над українською мовою, навіть і не тільки над російською, тобто редакційно воно звучить погано. Було в першій редакції написано „органи стягнення – органи державної влади, а також органи місцевого самоврядування, уповноважені здійснювати контроль за правильністю і своєчасністю справляння податків і зборів, обов’язкових платежів, інших надходжень бюджету та забезпечити погашення зобов’язань перед бюджетом. На мій погляд, це набагато краща редакція. Крім того, виключати слова „та забезпечення погашень зобов’язань перед бюджетом” виключати їх також буде абсолютно неправильно, тому що це відповідає нормотворчій техніці. І я просив би, Адам Іванович, поставити це рішення комітету на підтримку, можливо обговорити його, тому що всі бачать, що тут.
Ставлю на голосування про підтримку 42 поправки, врахованої комітетом. Прошу голосувати. [[16:28:50]] За-236 Поправка врахована. Залишається як врахована. Так, 43, 44, 45-та. Не наполягають. 46-та. Чорноволенко.
Шановні друзі, я знову таки повертаюся вже в 51 пункті для того, щоб додати слова „часток” та „паїв”. Я не розумію як воно може суперечити закону про. Бюджетному кодексу це поняття і як воно взагалі не відповідає якійсь ідеології, воно має входити до бюджету як і все інше. Тому не розумію, чого ви це викинули і прошу ще раз пояснити, бо те пояснення мене зовсім не задовольнило.
46 поправка ставиться на голосування. Ну ви вже чули, воно ж таким же ж і буде, „відфутболка”. [[16:29:49]] За-23 Не підтримано. Джоджик, Костенко. 47-ма. Костенко, будь ласка.
Шановні колеги, суть нашої пропозиції зводиться до врегулювання питання щодо принципів зменшення обсягів видатків Державного бюджету. Ми пропонуємо статтю 2 доповнити поняттям, що таке „секвестр бюджету” і як ця процедура має здійснюватися, чи урядом, чи органами місцевої виконавчої влади. Це європейська практика, це практика, за якої витрати Державного бюджету, якщо доходна частина його зменшується, не б’ють по кишені, в першу чергу, громадянина і тих напрямків фінансування Державного бюджету, які не захищені відповідним рішенням парламенту. Тобто за цією процедурою бюджет стає більш публічним, більш прозорим і більш ефективним. Тому Українська Народна Партія, яка виступає за європейську практику в українському законодавстві пропонує прийняти цю поправку. Дякую.
Ставлю на голосування пропозицію Джоджика, Костенка. Поправка номер 47, прошу визначатися. [[16:31:17]] За-38 Не підтримана. 48-ма? Не наполягають. 49-та? Те саме. 50-та? Хара не наполягає. 51-ша? Врахована. 52-га? Жебрівський не наполягає. Чорноволенко. 53-та? Мікрофон, будь ласка.
Шановні друзі, дивіться, в 55 статті говориться про територіальні громади. Я пропоную редакційну правку. Написати „показники бюджетних об’єднань територіальних.”, значить, „громад, що створюються згідно з законом” замінити на „громад селищ, сіл, міст, що створюються згідно з законодавством про місцеве самоврядування”. Прошу поставити на голосування.
53 поправка Чорноволенка ставиться на голосування. Прошу визначатися.
Не відповідає Конституції. [[16:32:17]] За-30 Не підтримано. 54-та? Не наполягають. 55-та? Чорноволенко.
Шановні друзі, знову таки, Адам Іванович, це те, що ми з вами намагалися вилучити, але нас не підтримали. Я пропоную оці слова, які ні про що не говорять „запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки” вилучити, бо вони не мають жодного навантаження смислового, так як в тому самому місці. Прошу підтримати це.
Так, голосуємо 55 поправку, яка має право на життя. Прошу визначатися.
Але в іншому законопроекті. [[16:33:08]] За-40 Не підтримана. 56-та? Не наполягають. 57-ма – те саме. 58-ма – такий же варіант. Ляшко – 59-та. Не наполягає. Кирильчук, 60-та і 61-ша. Мельник, враховано. Будь ласка, 62-га. Ляпіна, мікрофон.
Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Шановні колеги, в першому читанні була більш-менш нормальна редакція, тобто другий рівень розпорядників бюджетних коштів формується лише з тих, які внесені в єдиний реєстр розпорядників. Тобто ніякі інші включатися не можуть. З урахуванням поправки ми отримуємо не прозору ситуацію, тому що тоді пропонується не тільки з реєстру, не тільки на підставі даних реєстру, але й з урахуванням вимог щодо формування реєстру. Що це значить? Це значить, що їх в реєстрі нема, але якась абстрактна норма з урахуванням вимог, то їх можна внести як розпорядники другого рівня. На мій погляд ця поправка робить рішення про розпорядників другого рівня непрозорим. Краще залишити редакцію першого читання.
62-га поправка, яку комітет врахував, поправка народного депутата Мельника ставиться на голосування. Прошу підтримати. [[16:34:49]] За-236 Підтримана поправка. Чорноволенко, 63-тя.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Шановні друзі, в частину п’яту, яка звучить, „що видатки бюджету класифікуються за економічною характеристикою операцій, що здійснюються при їх проведенні”. Незрозуміло як, де класифікують. І тому є пропозиція: „склад яких визначає Міністерство фінансів”, тобто уточнюється відповідальний за це. То я би просив це врахувати і не розумію чому це не враховано. Прошу пояснити мені.
63-тя ставиться на голосування поправка. Кабмін і так багато має повноважень. [[16:35:42]] За-30 Не підтримано. 64-та, Чорноволенко.
Знов таки мені не зрозуміло, чому мені не дали відповідь. І аналогічна ситуація, тільки у пункті сьомому. У складі видатків. витрат [[в дужках видатків]] бюджету виділяються витрати, споживання і витрати розвитку відповідно до бюджетної класифікації. Хто зробив цю класифікацію? Звідки вона взялася? Знову таки пропозиція доповнити відповідно. Доповнити таким реченням: „критерії віднесення витрат [[видатків]] бюджету до витрат споживання і витрат розвитку затверджуються Міністерством фінансів України”. Ну як воно і має бути. І головне, що воно так і буде робитися. Або тоді вкажіть інше джерело, хто це затверджує. Давайте це робити на Верховній Раді, давайте на засіданні бюджетного комітету, давайте на засіданні Кабміну, але хтось це має робити. Тому я би все ж таки таку невизначеність хотів би уточнити, звідки вона взялася і чому, власне кажучи, ця поправка не врахована. Прошу пояснити і врахувати.
Ставиться 64 поправка на голосування. Прошу визначатися.
Заключення дано результатами голосування комітетом. [[ІЗ ЗАЛУ. Адам Іванович, так в Законі про Регламент не написано.]] [[16:36:58]] За-26. І по-іншому не написано. 65-та. Джоджик. Костенко мікрофон, будь ласка.
Шановні колеги, суть цієї поправки зводиться до оперативної реакції з боку уряду або місцевих органів виконавчої влади на ті проблеми, які виникають під час створення дефіциту бюджету чи державного, чи місцевого. Тобто ми пропонуємо ввести процедуру щомісячного моніторингу за обсягом доходів державного бюджету чи місцевого. І у разі виникнення дефіциту бюджету пропонується механізм, як долати ці проблеми. Саме така регламентація здійснюється бюджетами більшості європейських країн. І саме така регламентація дозволяє оперативно і вчасно реагувати урядам і відтак зменшувати проблему дефіциту чи державного, чи місцевого бюджету. Відповідно до наших рекомендацій бюджет може бути більш ефективним і більш збалансованим, якщо Верховна Рада України прийме запропоновану поправку. Дякую.
Аргументи почули. Ставлю на голосування 65 поправку. Прошу визначатись. [[16:38:31]] За-40 Не підтримана. 66-та. Чорноволенка мікрофон.
Ну, я знову-таки повертаюся до того, що ми маємо писати не на погашення боргу, а на погашення основної суми бору, як було запропоновано попередньо. І прошу проголосувати. І дати якісь пояснення, чому відхилена. Дякую.
66-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:39:08]] За-28 Не підтримана. 67-ма, 68-ма – не наполягають. 69-та врахована. 70-та в іншій редакції врахована. 71-ша врахована. 72-га відхилена. Не наполягає Давиденко. Чорноволенко, 73-тя. Є? Да, 72-га. Будь ласка, Давиденка мікрофон.
Давиденко, Українська Народна Партія. У мене тут дві поправки підряд ідуть, 72-га і 77-ма. Адам Іванович, я не буду наполягати на цих поправках. Ми їх обговорювали на комітеті. Але на комітеті було зазначено, що в напрацьованому кодексі, редакції новій, не буде передбачено діяльність стабілізаційного фонду. Тому я хочу, щоб доповідач підтвердив ці слова для стенограми. Дякую.
Підтверджую.
Я так зрозумів, що ми можемо йти далі? Правильно? Бо Юрій Анатолійович мене озадачував. Так, 74-та, Калетнік не наполягає. А? А, вибачте, 73-тя. Так. Чорноволенко, мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я так зрозумів, що, якщо доповідач не відповідає на всі мої питання, то, напевно, десь скоро має початися футбол. Чи не знаєте ви, чи може, відповідач, о котрій годині починається півфінальна гра? І чому так стали поспішати? Тому я просив би все ж таки відповідати, чому відхилена поправка, або навіть, чому вони враховані, що стосується тих, що враховані. А зараз я просив би. Стаття 120, як підказує мені Кармазін, Закону про регламент. Давайте ми його не будемо порушувати, не дивлячись на напругу Чемпіонату світу з футболу, все ж таки Південна Африка далеко від нас. Я пропоную 73 статтю вилучити. Прошу прокоментувати, проголосувати.
На ваше наполегливе прохання Лук’янов відгукнеться, будь ласка.
За юридичними висновками це запитання мусить регулюватись саме законом. Тому вашу поправку відхилено.
73-тя ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[16:41:34]] За-37 Не підтримана. 74-та. Не наполягає. 75-та, Ляпіна, будь ласка.
Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Шановні колеги, до цієї поправки є серйозні запитання. Це якраз і є оце саме власні надходження бюджетних установ. От тут і починається заробітчанство. Дивіться, ми пропонуємо поділити на дві категорії ці надходження. І якщо перша група формується, хоча б у відповідності до законодавства, то друга група надходжень формується бозна за що, за будь-яку іншу господарську діяльність. Шановні колеги, вдумайтесь, куди ви штовхаєте бюджетну систему України. Ви штовхаєте її до тупого заробітчанства, ви фактично створюєте імітацію бюджету, тому що ці кошти фактично будуть не бюджетні, а цільові, як це передбачено попередньою поправкою. І, власне кажучи, це фактично те саме, що розрахунковий рахунок установи. Вона будь-якими послугами для себе заробляти буде, не тільки тими адміністративними послугами, які передбачені законом, а і будь-якою іншою господарською діяльністю. Це дуже небезпечний шлях.
Ставиться на голосування поправка 75-та Александровської, яка врахована. Прошу голосувати. [[16:43:18]] За-239 Поправка врахована. 76-ша, Лук’янов. Врахована. Давиденко, 77-ма. Він уже висловлювався. Коновалюк, 78-ма. Не наполягає. Чорноволенко, 79-та. Мікрофон, будь ласка.
Да. Шановні друзі, я знов-таки звертаюся до доповідача. Дивіться, ну добре, ми частину четверту статті 13 не вилучили, але я пропоную всю статтю доповнити пунктом 8.1, зробити її розумнішою, який би звучав так: „У складі спеціального фонду державного бюджету України може створюватись стабілізаційний фонд для забезпечення економічної стабільності, енергетичної та продовольчої безпеки, послаблення залежності в економіці від негативних наслідків кризових явищ, захисту економіки від інфляційного тиску та утримання рівноваги на ринках стратегічно важливих видів продукції. Джерела формування та напрямки використання стабілізаційного фонду визначаються у Законі про державний бюджет. Порядок використання коштів такого фонду встановлюється Кабінетом Міністрів”. Прошу прокоментувати, будь ласка.
Так, 79 ставиться на голосування поправка. Прошу визначатись. [[16:44:41]] За-29 Не підтримується. 80-та? Мікрофон Чорноволенка.
Шановні друзі, я просив би, значить, в частині десять статті 13, де йде речення: „придбання цінних паперів” доповнити словами: „часток і паїв”. І знов-таки я не погоджуюсь з тим, що це не відповідає якійсь класифікації. Це нормальна ідея, і завжди вона була у нас присутня, нічому не протирічила. Тому знов-таки я хотів, щоб попередньо все ж таки доповідач прокоментував про стабілізаційний фонд і цю частину, звідки підстави вилучення, відхилення.
Ну цю він уже коментував. Тому 80-та ставиться на голосування, бо вже третє чи четверте про паї голосування у нас. Прошу визначатись. [[16:45:37]] За-20 Не підтримано. 81-а. Не наполягають. 82-а – те саме. 83-я. 84-а. Чорноволенко.
Адаме Івановичу, від того, що в одному місці ця пропозиція була відхилена, це не означає, що вона не може бути врахована в іншому. Тому все ж таки. я ж хотів би чути відповідь. Ну давайте принципове питання, концептуально. Скільки залишилося до футболу, що не коментується чому комітет відхилив. Це ж право депутата – знати. Правда?
Комітет працював, не зв’язуючи себе з футболом. Тим більше збірної нашої там немає. 84-а. Ставлю на голосування. Прошу визначатися. [[16:46:31]] За-27 Не підтримана. 86-а. Чорноволенка мікрофон, будь ласка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я пропоную статтю 14 доповнити 5-ю частиною такого змісту: „Формування або. та або збільшення статутних капіталів суб’єктів господарювання за участю Кабінету Міністрів України та Ради Міністрів Автономної. Крим чи виконавчого органу відповідної місцевої ради від імені держави – далі перераховуються там Автономна Республіка Крим, територіальні громади – здійснюються за рахунок та в межах обсягів коштів, визначених Законом про Державний бюджет України або рішенням про місцевий бюджет. Перелік таких суб’єктів господарювання визначається у Законі про Державний бюджет України, в рішенні про місцевий бюджет. Кабінет Міністрів у визначений при цьому порядку. може здійснювати такі операції шляхом придбання цінних паперів, часток, паїв суб’єктів господарювання в обмін на державні цінні папери”. Я просив би мені подовжити, бо далі там теж є. „У випадках, визначених абзацем 1 цієї статті право власності на придбанні цінні папери та права переходять до держави. Критерії віднесення витрат.”
Продовжуйте. Дайте завершити.
продовжити, да. „Критерії віднесення витрат бюджету або збільшення статутних капіталів суб’єктів господарювання, включаючи придбання відповідних цінних паперів. видатків бюджету і фінансування визначаються Міністерством фінансів України”. Чому відхилили цю поправку? Що в цій поправці не відповідає світогляду авторів цього Бюджетного кодексу, тим більше, що ще недавно відповідало.
Я ще раз повернутись до ваших поправок, які досить часто носять редакційний характер, або в даному разі носять характер тимчасовий. Ці пропозиції стосуються законопроекту про подолання кризових явищ в економіці. Це не завжди буде криза, вона проходить. І враховувати в законодавстві тимчасові пропозиції не є доцільним. Тому комітет прийняв рішення відхилити.
86-та ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[16:48:57]] За-26 Не підтримана. Так, 91-ї не розглядаємо, бо взяв два регламенти колега Чорноволенко. 94-та. Ні, ви ж попросили дві хвилини, тому. Я вам дав дві хвилини. Давайте, йдемо далі. Да, будь ласка, 91-ша, мікрофон.
Я би все ж таки просив врахувати її. Всі уже знають, про що там йде мова: це надати частки і паї. Але попередньо от ми говорили про те, що має тимчасовий характер, бо криза. Навіть якщо погодитись з цією тезою, то, по-перше, у нас криза не закінчилася, і невідомо, коли вона закінчиться. Навіть в світі йде мова про другу хвилю кризи. І зараз країна знаходиться в кризовому стані. Більше того, ми з вами знаємо, що вона останні 90 років: 70 – при совєтах і 20- зараз – знаходилася в кризовому стані. Ви ж це знаєте. Починаючи з 1917 року, а, може, навіть з 1914-го, коли почалася Перша світова війна. Тому це не аргумент, що кризи немає. Якщо вона корисна, давайте нею користуватися. Як тільки не буде потреби, ми виключно проголосуємо все. Дякую за увагу.
Як ви в таких тяжких умовах виросли такий? Невідомо. 91 поправка ставиться на голосування. [[16:50:28]] За-27 Не підтримана. Костенко, 95-та, будь ласка. Давиденко, 94-та. Прошу мікрофон.
Давиденко, Українська Народна Партія. Я прошу врахувати 94 мою поправку. Вона стосується коштів Національного банку. Щоб не тільки емісійні кошти не можуть бути вилучені до бюджету, а й всі кошти Національного банку не можуть бути залучені до фінансування бюджету, тому що всі кошти Національного банку мають іти на збільшення золотовалютних резервів для того, щоб не повторювалися ситуації, які у нас відбуваються останнім часом під час кризи з курсом гривні. Дякую. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, думка комітету.
Андрію Анатолійовичу, ваша поправка вона протирічить Закону про Національний банк України, бо згідно з цим законом позитивна різниця між доходами і видатками НБУ вона направляється до бюджету, тому треба міняти інше законодавство. Тому є пропозиція комітету відхилити. Більше того, ми обговорювали це питання на комітеті, а ви були присутні. Дякую.
94-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[16:51:58]] За-34 Не підтримана. 95-та Костенка, мікрофон.
Шановні колеги, попри формальну заборону фінансувати дефіцит Державного бюджету емісійними коштами Національного банку, тим не менше така практика процвітає і приводить до дуже негативних наслідків. Згадайте багаторазові дискусії у нашому сесійному залі за час роботи попереднього уряду, коли нинішня влада, а вчорашня опозиція, активно критикувала за дії Нацбанку і уряду щодо прихованого фінансування дефіциту Державного бюджету. Тому суть нашої поправки зводиться до уточнення механізмів недопущення такого прихованого фінансування дефіциту бюджету за рахунок Національного банку і за рахунок інших банків, яким Національний банк надає ті чи інші кредити. Ми просимо підтримати цю поправку, тому що це стабільність національної грошової одиниці і це можливість уряду ефективно працювати. Дякую.
Будь ласка, думка комітету.
Юрій Іванович, ця пропозиція регулюється 54 статтею, не в 15 статті, а в 54-й, де є пряма заборона Національному банку фінансувати витрати бюджету як в українській валюті, так і в іноземній, тому трохи в іншому місці, на жаль.
95-та ставиться на голосування.
Пропозиція відхилити. [[16:53:46]] За-28 Не підтримано. 97-ма. 96-а, вона відхилена і автора немає, якби вона була врахована ви мали б право наполягати. Давиденко 97-ма? Не наполягає. Кирильчук, 98-ма. 99-та те саме. 100-та, Чорноволенко, будь ласка.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я пропоную абзац перший частини третьої статті 16-ої викласти в такій редакції: „Верховна Рада Автономної Республіки Крим та місцеві ради мають право здійснювати місцеві запозичення внутрішні та зовнішні за винятком випадків, передбачених статтею 73 та з врахуванням особливостей визначених статтею 74 цього кодексу”. І передбачаючи про дискусію, яка продовжується про кризу, то хочу сказати, що у нас ця криза триває перманентно з того часу, як Троцький вигадав теорію перманентної революції, так що це не аргумент, що криза. Криза колись закінчиться. Прошу прокоментувати.
Ставлю на голосування 100-ту поправку. [[16:55:08]] За-30 Не підтримана. Шановні колеги! Так для орієнтації, пройшли 100 поправок, залишилось 571. 101-а поправка врахована, будь ласка, дамо дорогу жінці, Ляпіна, будь ласка.
Дякую, шановні колеги! Ксенія Ляпіна, група „За Україну!”. Я хочу звернути увагу, що в першому читанні була передбачена стаття, що місцеві зовнішні запозичення можуть здійснюватися тільки містами з населенням понад 500 тисяч жителів. Я думаю, що напевно це тому, що ми розуміємо, що ризиковано робити зовнішні запозичення меншим містам, що вони несуть дуже високий ризик невиконання зобов’язань. А далі поправка каже про те, що міжнародних фінансових організацій можуть запозичувати всі міські ради без обмежень, а потім передбачити що буде списання безспірне коштів з рахунків, а це значить, що без врахування захищених статей бюджету. Що це ми робимо, ми хочемо збанкрутити маленькі міста України, ви вдумайтесь, що ви робите з бюджетом України. Це неприйнятна норма, це небезпечна норма, ні в якому разі не можна її враховувати.
Шановні колеги. Давайте Кармазін мовчав, давно не говорив. Слово Кармазіну.
Юрій Кармазін. Шановний Адам Іванович, справа в тому, що включення в такому вигляді як є, я звертаюсь зараз до міністра фінансів. Якщо ви не побачили можливо цієї речі, хочу щоб ви включились в обговорення на підставі статті 120 частини другої Закону України про Регламент. Тут записано, що кредитними договорами щодо таких запозичень в обов’язковому порядку передбачається вимога щодо безспірного списання коштів з рахунків відповідного місцевого бюджету у разі невиконання боргових зобов’язань перед кредиторами. Бо ви знаєте скільки міст сьогодні взяли кредити, вони зараз банкрутами будуть, що ж ми робимо і ми ніякого не влаштовуємо сита. Тому я прошу Міністерство висловити свою позицію, це перше. І друге, прошу Лук’янова відмовитися від цієї пропозиції як автора пропозиції, бо є, так би мовити, зловживання своїм службовим становищем на комітеті, можливо було. Бо права Ксенія Ляпіна насправді. Дякую.
Томенко, будь ласка.
Шановні колеги, я до Владислава Валентиновича, тому що я першу частину його підтримую, в тій частині, що він запропонував, що місцеві зовнішні запозичення шляхом отримання кредитів від міжнародних організацій можуть здійснювати всі міські ради. Натомість залишилась перша норма загального „місцеві зовнішні запозичення лише міські ради з населенням 500 тисяч жителів”. Я не фахівець по запозиченнях, трішки знаю демографію, вас коротко інформую: у нас на сьогоднішній день вісім таких міст, де населення більше 500 тисяч. Наприклад, в Луганську – менше 500 тисяч, в Херсоні – менше 500 тисяч, в Сімферополі – менше. У мене виникає питання: за яким принципом, чому вісім міст можуть брати запозичення, а всі решта міст - не можуть брати. Тому я вважаю, що перше речення, от Владислав правий, хай залишається його норма, що „місцеві зовнішні запозичення. всі міські ради”, а перше речення, що лише ті, де більше як 500 тисяч – її зняти. Таким чином ми всі міські ради ставимо в рівні умови і тоді вже відповідальність ради, яка приймає рішення, уряду який це контролює, ну, не можемо ми для восьми міст зробити норму закону, а для решти міст заборонити.
Так обмінялися думками, я ставлю на голосування 101 поправку Лук’янова, яка врахована комітетом. Прошу голосувати. [[16:59:30]] За-222 Поправка не підтримана. 102 поправка, будь ласка.
Не встигли – повернутися.
Раз ми так уже поступили, то я просив би підтримати мою і записати слово „міські” замінити словом „місцевими”. Тобто в реченні „за дорученням Верховної Ради Автономної Республіки Крим, місцевої ради”. Дякую за увагу.
102 поправка ставиться на голосування. [[17:00:14]] За-36 Не підтримано. 103-тя. Давиденко, мікрофон.
Не наполягаю.
Не наполягає. 104-та. Чорноволенко.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я пропоную в частині 5 статті 16 речення: „Пов’язаних з поверненням кредитів, позик проти часу їх зобов’язання з поверненням запозичених коштів”, викласти в наступній редакції: „Пов’язаних з поверненням кредитів позик звільненням платежів згідно договором від будь-яких комісійних податків і зборів [[обов’язкових платежів]] протягом часу дії зобов’язання з повернення запозичених коштів”. Воно на слух погано сприймається, але у кожного з вас є поправка і я би просив доповідача пояснити, на якій підставі це вирішили відхилити і чому це протирічить?
104 ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:01:23]] За-25 Не підтримана. 105- та. Чорноволенко, будь ласка, мікрофон.
Шановні друзі, от ми пройшли тільки з вами 1/6 частину всіх наших поправок, а вже так порушуємо регламент по повній програмі. Ну два слова можна ж було з цього приводу сказати. Тому наступна пропозиція доповнити статтю 16 частиною 5.1 наступною тобто новою, от вслухайтеся в неї: „Договори про державні місцеві запозичення та договори виконання зобов’язань, якими забезпечена державними, або місцевими гарантіями, не можуть містити положень щодо дострокового погашення зобов’язань на вимогу кредиторів”. Тут що погано? Ну от скажіть, будь ласка, чому це відхилили. Прошу дати пояснення, Адаме Івановичу.
Дайте пояснення, бо напруга наростає.
Олександре Віленовичу, ця пропозиція створює додаткові ризики для кредиторів і тому вона ускладнює запозичення і підвищує їх вартість. Тому є пропозиція відхилити цю поправку.
105 ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[17:02:42]] За-25 Не підтримано. 106-та. Костенко, мікрофон. Наполягаєте? Будь ласка.
Шановні колеги! Суть нашої поправки зводиться до реалізації тих рішень, які щойно ухвалила більшість у Законі про засади зовнішньої і внутрішньої політики. Ми пропонуємо при прийнятті зобов’язання від імені України, яке передбачає відмову суверенного імунітету, Кабінет Міністрів повинен цю пропозицію узгодити із Верховною Радою, це європейська практика. Річ у тім, що згідно Конституції і повноважень Верховної Ради, Кабінет Міністрів є підконтрольним Верховній Раді України. І Кабінет Міністрів самостійно таких рішень, які стосуються процедури використання державних коштів, ухвалювати самостійно не має компетенції. Тому наша поправка якраз знімає це протиріччя, і ми просили би більшість повернутися саме до європейської практики і підтримати цю поправку, яку вносить Українська Народна Партія. Дякую.
106-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[17:04:04]] За-27 Не підтримано. 107-ма? Не наполягають. 108-ма? Чорноволенко мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Адам Іванович, от зараз я би все ж таки просив, щоб доповідач дав коментар. Сьома частина 16 статті. от, пане Лук’янов, знайдіть, будь ласка. Там написано: „міська рада, або за рішенням, місцевий фінансовий орган”. Я пропоную замінити слово „міська „ на слово „місцева”. „Місцева рада, або за її рішенням, місцевий фінансовий орган” – це ви пишете про місцевий і фінансовий орган. Не хочете так, давайте навпаки, тоді будемо писати: „міська рада, або за рішенням, міський фінансовий орган”, а тут „рада міська”, „орган місцевий”. Який в тому сенс? А я вам скажу, який. Бо раніше було написано в попередньому Бюджетному кодексі: „місцева рада” і „місцевий фінансовий орган”, потім вирішили переробити, щоб трошки воно було оригінально начебто новий Бюджетний кодекс подають, до речі, за який ми уже голосували, я кажу, про що було проголосовано. То слово „місцева” замінили на „міську”, а „місцевий орган” забули на „міський фінансовий орган” замінити, от вам і вся філософія цього нового Бюджетного кодексу. Прошу прокоментувати це, будь ласка.
Так, будь ласка, прокоментуйте 108-му.
Ну, ми відповідали на цю пропозицію, це вже 10 чи 15 раз. Я думаю, що ви почули. Дякую. Є пропозиція відхилити, тому що ми збільшуємо повноваження, розширюємо можливість кредитування, підвищуємо ризики. Міжнародні експерти рекомендують відхилити цю поправку, тому що вона негативно впливає на макроекономічну стабільність в державі.
108-ма. Шановні колеги, ну тут в Чорноволенка є певна реакція. Міська рада, але місцевий фінансовий орган. Ставлю 108 поправку Чорноволенка на голосування. Прошу визначатись. [[17:06:15]] За-36 Не підтримана. 109 поправка Давиденка. Будь ласка.
Українська Народна Партія, Давиденко. Я прошу врахувати мою 109 поправку, принаймні, з таким уточненням, тобто не весь пункт 8 вилучати, а вилучати слова, які ідуть після слова „на депозитах”. Там поставити крапку, а дальше слова за текстом „або шляхом придбання державних цінних паперів з подальшим поверненням таких коштів до кінця поточного бюджетного періоду” вилучити. Це робиться з метою того, щоб не відбувалась ситуація, коли в одній особі буде у нас і кредитор і дебітор. З таким уточненням, я прошу підтримати мою поправку.
Ставиться 109 поправка Давиденка на голосування. Прошу визначатись.
Ну погіршає ситуація. Відхилити. Ми обговорювали це питання. [[17:07:16]] За-30
Не підтримано.
110 поправка, Юрій Іванович Костенко. Мікрофон.
Шановні колеги, суть нашої поправки, по-перше, доповнює те, що щойно говорив мій колега Давиденко. А по-друге, ми звертаємо увагу на те, що в країні може бути лише один центр формування грошово-кредитної політики. І таким центром згідно чинного законодавства є національний банк. Ті функції, які передаються Міністерству фінансів щодо розміщення цінних паперів і коштів, і це, фактично, функція яка притаманна лише Національному банку. Створення у такий спосіб двох центрів формування грошово-кредитної політики у державі, по-перше, вносить хаос; по-друге, ставить під сумнів діяльність Міністерства фінансів в частині реалізації державної фінансової політики; по-третє, це є широкий спектр для корупційних діянь чиновників, які будуть розміщати і допускати до аукціонів ті чи інші банки.
Позиція комітету.
Відхилити.
Ставлю на голосування 110 поправку. [[17:08:50]] За-32 Поправка не підтримана. Поправка 111. Олександр Чорноволенко, мікрофон.
Шановні друзі, Олександр Чорновленко, Народний Рух України. Знов-таки ми повертаємося до тої самої міської чи місцевої. У мене пропозиції „місцеву”. І я вам скажу, що це слово „місцеве” було у попередньому Бюджетному кодексі, який ми з вами прийняли рік назад і за який і ви пане Лук’янов голосували і пан Мартинюк, і пан Литвин, і всі ми, на який наклав вето Президент Ющенко, але не із-за цієї статті. Потім ми вирішили трошки зоригінальнічати і поміняти слово „місцеве” на слово „міська”. Воно ж нічого не міняє, але суть змінюється, бо відбувається неповнота охоплення всього, що є. Тому все ж таки у мене пропозиція, по-перше, не просто сказати на позицію комітету, що вона відхилена, а на кожну запропоновану поправку, на якій наполягають, має все ж таки доповідач відповідати, чому вони відхилена, з яких міркувань вона відхилена. Прошу дати відповідь.
Олександр Віленович, я декілька разів відповідав на аналогічне питання і тому десять раз повторювати те саме за браком часу не буду. Пропозиція комітету – відхилити.
Ставлю на голосування 111 поправку. [[17:10:27]] За-30 Поправка не підтримується. 112-та, Полохало не наполягає. 113-та, Чорноволенко. Наполягаєте на ній?
Ну, а як же? Наполягаю.
Мікрофон, будь ласка.
Чого, тільки чого 113-та? По-моєму, це вже 119-та, а не 113-та.
Ні. У вас 113-та відхилена. Якщо ви не наполягаєте, підемо на 119-ту.
Ні, я наполягаю. Звісно, я наполягаю.
Ну, будь ласка. Мікрофон.
Я прошу, значить, записати, як у мене. Встановити, встановлення, значить, вилучити із дотриманням таких вимог. Встановлення мінімальної ставки дохідності, придбання цінних паперів, укладання договорів, придбання цінних паперів, при придбанні цінних паперів, укладання договору банківського вкладу установ банку, що розміщуються на депозитах. Це не є норма цього закону. Тому не треба туди пхати все, що тільки можна запхати. Дякую.
Зазначене питання має бути врегульовано законом з метою підвищення фінансової дисципліни при проведенні відповідних операцій. Тому при обговоренні було рішення комітету відхилити.
Ставлю на голосування 113 поправку. [[17:11:50]] За-25 Поправка не підтримується. 115 поправка? Мікрофон Олександра Чорноволенка.
А 14-ту пропустили, Борисов протестує. Вважає, що треба ставити на голосування.
От коли Борисов буде протестувати, він підніме руку.
От, дивіться на нього. Він дійсно протестує. Ну, але я можу, будь ласка. 115-та, так, хоча даремно ви 114-ту врахували Борисова. От. Хоча б частково зробили. Значить, дивіться, в частині другій, значить, знову-таки та сама дискусія. Відповідної міської ради на відповідної місцевої ради. І хоча доповідач не хоче далі аргументувати 11 раз, я йому скажу, що він говорить про те, що він порушує 120 статтю Регламенту. Ну, ради бога, це можна. Але навіщо закони порушувати, стоячи на такій високій трибуні? Дякую.
Ставлю на голосування 115-ту поправку. [[17:13:02]] За-40 Поправка не підтримується. 116, 117 поправка народного депутата Семерак. Є Семерак? Немає. 119-та, Чорноволенко. Там по суті справи ті є самі.
Шановні друзі. Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Знову-таки те саме, міську на місцеву, а також вилучити речення: „якщо інше не передбачено Законом „Про Державний бюджет України”. Якщо ми почнемо регулювати Бюджетний кодекс Законом „Про Державний бюджет України”, це буде повний абсурд з тої простої причини, що саме для того і робимо ми Бюджетний кодекс, щоб регулювати, як ми пишемо Державний бюджет. Тому це вже абсолютно методологічно і ідеологічно не правильно таке записувати. Тому я просив би це вилучити. А заодно нехай доповідач прокоментує, чому цю поправку не враховано. Дякую.
Я вже коментував відповідь на це питання, тому пропозиція комітету – відхилити.
Ставлю на голосування 119 поправку. [[17:14:27]] За-28 Не підтримана. Семирак, 120-та. Не наполягає. 121-ша, Євген Кирильчук. Ні. Богуслаєв, 122-га. Ні. Чорноволенко, 123-тя.
Да, значить, я пропоную в абзаці першому частини восьмої статті 17 в реченнях: „Автономної Республіки Крим чи територіальною громадою міста” вилучити слово: „міста”, залишити „чи територіальною громадою”. Прошу врахувати, підтримати.
Шановні колеги, ці ж поправки стосуються 124-у, 125-у. Тому я поставлю першу, якщо вона не підтримується, тоді далі нема сенсу голосувати. Ставлю на голосування 123 поправку. [[17:15:25]] За-27 Поправка не підтримується. Наступні поправки народного депутата Чорноволенка 124 і 125, 127 стосуються практично одного і того ж самого, вилучити слово „міста”. Тому, шановні колеги, нема потреби за них голосувати. Далі йдемо. Семерак, 128-ма. Не наполягає. Полохало, 129. Ні. Павло Жебрівський і Чорноволенко, 130 поправка. Будь ласка, мікрофон Чорноволенка.
Тоді за себе й за Жебрівського, хоч ми порізно це писали. Значить, дивіться. А де тут Жебрівський? Тут нема Жебрівського.
Жебрівський є. 130 поправка.
А да точно. Значить, дивіться, в мене пропозиція в абзаці першому статті. другої частини вісімнадцять. статті 18 слово „загальний обсяг державного боргу та гарантованого державного боргу” замінити словами „загальний обсяг державного боргу, місцевих боргів та гарантованих відповідно державою [[кома]], Автономною Республікою Крим територіальних громад боргів”. Чому ми викидаємо місцеві органи, залишаючи тільки державний борг, я не розумію. Тому, я вважаю, що це треба доповнити цими словами. Дякую.
Хоча там на такою нековиристою мовою записано, а разом з тим я ставлю на голосування 130 поправку відповідно до наполягання нашого колеги Чорноволенка. [[17:17:17]] За-27 Відхилено. Юрій Костенко, 131-ша. Наполягаєте, Юрій Іванович? Мікрофон.
Шановні колеги, суть цієї поправки: зменшити суттєво ризики щодо фінансової нестабільності, у яких сьогодні працюють більшість економік світу. Зверніть увагу, що до кризи борг у обсязі 60 відсотків від ВВП, це була свого роду норма для усіх практично країн світу. В умовах коли світова фінансова криза, по-перше, не зникла, наростає європейська фінансова криза, такий обсяг боргу може суттєво впливати на державну економічну політику особливо країн із перехідною економікою, до яких належить і Україна. Ми пропонуємо зменшити обсяги державного боргу до 50 відсотків ВВП. Проблема боргу – це не лише його розмір, але і ціна на обслуговування. Такі країни, як Україна змушені брати короткочасні кредити і витрачати величезні бюджетні кошти на обслуговування державного боргу. Для того аби зменшити всі ці ризики, ми і пропонуємо.
Будь ласка, позиція комітету.
Юрій Іванович, за стандартами, прийнятими до країн Євросоюзу, а ми декларуємо, що ми просуваємося у напрямку Євросоюзу, встановлено стандартами ЄС рівень державного боргу на межі 60 відсотків. Тому комітет вважає недоцільним зменшувати цей рівень для України. Пропозиція комітету – відхилити.
Ставлю на голосування 131 поправку. [[17:19:12]] За-32 Поправка не підтримана. Чорноволенко, 132-а.
Шановні друзі, ну знов-таки там міська. місто на міську я пропонував, але дальше я би хотів звернути увагу. Дивіться, в реченні, це значить, абзац 3 статті. абзац 1 частини третьої статті 18. Речення „Не повинен перевищувати 100 відсотків (для міста Києва – 200, середньорічних індикативних прогнозних показників обсягу надходження бюджету розвитку”, - я просив би замінити на речення: „Не повинен перевищувати 200 відсотків середньорічного прогнозного обсягу надходжень бюджету розвитку”, тобто для всіх міст так, як для Києва. Але я дивлюся, у нас з’явилися чомусь в останній редакції для Києва не 200, а 400. Я не проти цих 400, якщо для інших буде 200, але я не можу зрозуміти звідки взялося це 400, бо жодної поправки на цю тему ні від кого не найшло. Принаймні я серед поправок не знайшов. Нема тут. може воно від когось і надійшло, але в наших. Ну покажи! Номер поправки скажи, будь ласка.
136 поправка народного депутата Борисова.
а його поправки тут нема. Тому я пропоную мою редакцію.
Будь ласка, позиція комітету.
Це поправка номер 136 народного депутата.
Ні, зараз Чорноволенка, 132.
Ні, ну, вона відхилена, тому що.
Так ми тоді її проголосуємо – і підемо далі.
Да, відхилити.
Я ставлю на голосування поправку 132-гу. [[17:21:01]] За-25 Так, за – 25. Не підтримано. Зиновій Шкутяк, поправка: цифру 100 замінити цифрою 200. Ви наполягаєте, щоб ми також голосували? Бо ця вже поправка голосувалась у нас. Мікрофон, будь ласка.
Шкутяк, „Наша Україна”. Я просто логіку хочу зрозуміти, бо без розуміння логіки не можна взагалі ніякі речі робити. Скажіть, будь ласка, чим Київ в цьому плані відрізняється від усіх решта міст України: що Києву в 4 рази місцевий борг збільшується порівняно з усією Україною? В чому різниця? Ми вважаємо, що треба усереднити – і дати 200 відсотків борг для всіх.
Це наступна поправка. 135 поправка. Будь ласка, якщо є що сказати комітету, будемо голосувати.
Зиновій Васильович, враховано потенціал кожного міста. І, безумовно, всі розуміють, що економічний потенціал міста Києва набагато вищий, ніж будь-якого міста України. Тому є пропозиція прийняти в редакції, запропонованій комітетом, а поправку 135 – відхилити. Дякую.
Ставлю на голосування 135 поправку. [[17:22:29]] За-27 Поправка не підтримана. Юрій Кармазін, мікрофон. З приводу чого, Юрій Анатолійович?
Спасибі, Володимир Михайлович. Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, я звертаю вашу увагу на поправку 136 народного депутата Борисова. Він записав про те, що загальний обсяг місцевого боргу та гарантованого Автономною Республікою Крим, чи територіальною громадою міста боргу станом на кінець бюджетного періоду не може перевищувати 100 відсотків, для міста Києва – 400 відсотків середньорічного індикативного прогнозного обсягу. Тому, шановний Володимире Михайловичу, на підставі частини дев’ятої статті 89 Закону про Регламент Верховної Ради України, де написано, що може бути також внесена усно під час розгляду законопроекту поправку, я прошу після слів „для міста Києва” написати кому, записати „Одеси, Харкова, Львова, Донецька, Дніпропетровська, Автономної Республіки Крим”, хай всім буде по 400 відсотків. Це абсолютно адекватно. Це буде відповідати Конституції України. Дякую.
Шановні колеги, народний депутат України має право вимагати від Верховної Ради України проголосувати на підтвердження поправку, одну хвилиночку, на підтвердження поправки, яка врахована. Правильно?
Ні, не треба. Бо зараз з голосу ми наголосуємо з вами поправок, шановні колеги. Тому давайте таким чином. Прошу уваги. Я зараз поставлю на голосування поправку 136-ту. Вона знайшла. Що? Одну хвилинку, шановні колеги, ми ж розглядаємо поправки. Я ставлю на голосування 136 поправку для її підтвердження. [[17:24:44]] За-236 Поправка підтримана. Що Володимире?.
Шановні колеги, прошу уваги. Давайте зараз розглянемо цю ситуацію таким чином. Поправка до поправки. Хай Верховна Рада визначиться, як. Одну хвилиночку. Формально він має право. Нам буде довше дискутувати, ніж проголосувати. [[Шум у залі]] Шановні колеги, поправка до поправки тої, все. Визначайтеся, будь ласка. [[Шум у залі]] Шановні колеги! Відповідно до Регламенту він має право. До тої поправки, яка є. Я прошу вас! Шановні колеги! Ми одну хвилину витратимо, ніж ви будете довше зараз дискусію вести. [[17:25:40]] За-28 Рішення не прийнято. Йдемо далі. Поправка 137, Юрій Костенко, наполягаєте на ній? Мікрофон.
Шановні колеги! Це в розвиток попередньої нашої поправки щодо теми європейської і української практики. Я хочу нагадати шановним колегам депутатам, що європейські країни, якщо беруть кредити під урядові зобов’язання, то вони платять два, максимум три відсотки. А відтермінування сплати кредиту 30 років, а Україна бере кредити на 3-5 років і під відсотки, які обчислюються по 15-25 відсотків. Тому порівнювати сьогоднішній стан української економіки і європейської ми не можемо. Саме тому ми й пропонуємо щодо місцевих бюджетів встановити обмеження щодо максимальних розмірів боргових зобов’язань. Боргова політика повинна бути, особливо в цей період в Україні, дуже консервативною, тому що зростання розмірів боргу як державного так і місцевого приводить до дестабілізації економічної, і в першу чергу це суттєво б’є по кишенях пересічного громадянина. Тому ми не можемо, або.
Так, що будемо голосувати цю поправку?
Відхилити.
Ставлю на голосування 37 поправку. [[17:27:19]] За-24 Поправка не підтримана. 138-а, 140-а, Михайло Чечетов, наполягаєте?
А 138-а , Чорноволенко я не зрозумів?
Справа в тім, що ми вже голосували і вона не дістала підтримки, це ж повтор йде, навіщо будемо голосувати. Шкутяк, Зіновій Шкутяк, 141-а? Не наполягаєте на ній?
Я хочу просто сказати, що якщо ми не запишемо слова про те, що затверджується Кабінетом Міністрів, або виконавчою владою, то ми даємо занадто великі права для розпорядників бюджетних установ, які в принципі будуть бюджет свій робити окремо. Тому обов’язково треба після цього включити, що «Кабінет Міністрів і виконавчі органи місцевих органів самоврядування».
Поправка 141-ша. Будь ласка.
Зиновій Васильович, бюджетні програми затверджуються Верховною Радою при прийнятті Закону про державний бюджет. Тому пропозиція комітету відхилити.
Ставлю на голосування 141 поправку. [[17:28:36]] За-17 Поправка не підтримана. Поправка, Чорноволенко, 144-та. Наполягаєте на ній?
Да, наполягаю. 144-та. Чорноволенко, Народний рух України. В абзаці другому статті 5 речення „кошти. фінансів засад” замінити на «кошти, на підставі встановлених Міністерством фінансів вимог». Володимире Михайловичу, дивіться, от нормальна редакційна поправка. Хіба Міністерство фінансів встановлює засади? Це ж неправильно, це ми приймаємо на Верховній Раді основні засади, а поміняти на слово „вимога”. Правда ж нормально, ви тоді казали минулий раз, коли були про основні засади внутрішньої і зовнішньої політики, що комітет погано попрацював. Так я вам хочу сказати і зараз він погано попрацював. Цілком міг би безглузде слово „засади” поміняти на нормальне слово „вимоги”. Тим більше хочу вам сказати, що в старій редакції кодексу так і було рік назад. Де засади, які засади визначає Міністерство фінансів для інших міністерств.
Логіка є, разом з тим є позиція комітету. Тому я поставлю на голосування вашу поправку, 144 поправку поставлю на голосування. Будь ласка, визначайтесь, голосується 144-та поправка. [[17:30:03]] За-28 146-та поправка. Зіновій Шкутяк наполягаєте на ній? Ні. 147-ма. Чорноволенко. Ні. Євген Кирильчук, а яка поправка ваша? Будь ласка, Ксеня Ляпіна, мікрофон.
Ксеня Ляпіна, група „За Україну!” Шановні колеги! Є зауваження до 148 поправки, врахованої комітетом. Я хочу звернути увагу, що такі акти як акти Кабінету Міністрів і інших розпорядників бюджетних коштів таких, як міністерства і відомства є відкритими документами, це відкрита інформація. Тому ніякої необхідності інформувати комітет Верховної Ради про їх прийняття немає, бо вони загальнодоступні всім, а не тільки комітету Верховної Ради – мало б сенс погоджувати проекти з комітетом Верховної Ради. І таку поправку треба було б підтримати того, щоб це включило б у бюджетний процес нормальні узгодження. Тому я пропоную поправку до поправки писати не про затвердження таких порядків інформується, а такі порядки, проекти таких порядків узгоджуються з Комітетом Верховної Ради України з питань бюджету. Така поправка має сенс, а інформувати немає про що – це відкрита інформація.
Шановні колеги! Зараз надам інформацію, ви подивіться шановні колеги, в кінці зауваження Головного юридичного управління там у цьому зауваженні Головного юридичного управління йдеться про те, що якщо раніше такі питання погоджувались з відповідним комітетом, тобто з Комітетом з питань бюджету, зараз цю практику замінили. Тому в кінці за вашої згоди ми будемо ставити на голосування в остаточному варіанті з урахуванням пропозицій, з урахуванням зауважень комітету, бо, точніше Головного юридичного управління, бо йдеться про серйозне урізання повноважень у цьому плані Верховної Ради України й перекроювання Регламенту Верховної Ради – який є законом. Тому, будь ласка, Алла Александровська мікрофон як автор поправки, тому що ми зараз наголосуємо поправку до поправки.
Александровська, фракция коммунистов город Харьков. Уважаемые коллеги! Положение и порядки використання коштів этих порядков сотни, точно также как сотни государственных программ. Эти порядки никогда несогласовывались с Верховной Радой, с бюджетным комитетом. Эти порядки, действительно Ляпина права, на интернет-сайте Минфина выставляются, но их там искать, вы сами понимаете, это достаточно сложно. И поэтому мы попросили, чтобы эти порядки после их утверждения, направляли нам в бюджетный комитет, чтобы мы легко с ними работали, чтобы мы не искали на сайте, там где они выставлены. Я еще раз говорю, эти порядки никогда в Украине не утверждались, не согласовывались с Бюджетным комитетом и Верховной Радой, потому что их сотни. «Порядок використання коштів» по какай-то государственной программе, вот о чем идет речь. Поэтому эта речь идет о том, чтобы удобнее было работать Верховной Раде и обеспечить контроль за тем как правительство управляет деньгами. Вот и все.
Шановні колеги, шановні колеги, у зв’язку з вимогою я поставлю на голосування про підтвердження поправка 148, яку комітет врахував. І прошу голосувати. [[17:34:04]] За-237 Поправка підтримана. Поправка 149. Євген Кирильчук не наполягає. Чорноволенко. Поправка 152-га.
147-ма. А, це ми вже пройшли.
152-га.
Да, 152, дякую. Я пропоную четвертий абзац статті 20 вилучити повністю, бо тут перераховуються ті напрямки і цілі, які мають взагалі то підзаконними актами регулюватися постановою Кабміну і все таке інше, бо зараз це просто воно безглуздо розглядати їх. Дякую. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 152 поправку. [[17:35:03]] За-21 Поправка не підтримана. Поправка 155-та. Наполягають автори на ній?
156-та.
156-та, Чорноволенко, наполягаєте на ній? Мікрофон.
Да, наполягаю. Шановні друзі, ну, дивіться, програмно-цільовий метод у бюджетному процесі передбачає складання прогнозу бюджету на наступні, за плановим, два бюджетні періоди відповідно до статті 21 цього кодексу. По-перше, при чому тут програмно-цільовий метод, якщо він передбачає? Якщо ми хочемо робити прогнози, то так і пишіть: „на два наступних, після бюджетного” – це перше. Тому я просив би, ну, якби це взагалі абзац з підручника. Що таке програмний метод, і що він передбачає. Або з курсової роботи, там, студента навіть не економічного вищого навчального закладу. Тепер. Прогнози на два наступних після планового року. Шановні друзі, ви згадайте, хоч раз, хоч один бюджет на цей рік, от, на який ведеться планування, справджувався чи ні? Ми даємо спеціально прогноз від і до, от, а не цілком для того, щоби ми могли, що знаємо, що ми не вкладаємося ще в цей прогноз. Навіщо вам прогноз на два наступних роки, який буде абсолютно неточний, тільки вводити в оману? Дякую. Дайте пояснення.
Ставлю на голосування 156 поправку. Там постановка одна питання, що комітет не підтримує. Ну, вас це пояснення влаштовує? Ні. [[17:36:41]] За-12 Поправка не підтримана. Поправка Євгена Кирильчука 160. Ні. Потім – 161-ша? Ні. Шпак. Враховано. Да. А, 157-ма? Будь ласка.
21 статтю цілком: «складання прогнозу бюджету на наступні за плановим два бюджетні періоди». Я ще раз хочу сказати, ну, давно ж знають економісти, що план – це інструмент, який створений людьми для того, щоби заміняти випадкові помилки прорахунками, це план на наступний рік. А тепер уявіть собі, що таке прогноз на два наступних? Це ще більша, це помилка на помилці. Це абсолютно безглуздо десятки і сотні чиновників будуть прогнозувати на три роки вперед, ну, скажіть мені, будь ласка, в 2007 році можна було спрогнозувати, що буде в 2008, 2009, 2010? Чи можна було в 2002 прогнозувати, що буде в 2005? Це повний абсурд, це повна підміна науковості. Це ставить, ну це жодна економічна наука це не підтримує. І що ви будете робити з цим прогнозом? Це буде абсолютно неточний і безглуздий прогноз, що для України, що для будь-якої країни світу. Дякую. Він цікавий тільки з наукової точки зору.
Ставлю на голосування 157 поправку. [[17:38:24]] За-48 Не підтримана. Так поправка 166. Не наполягаєте. Поправка 169. Чорноволенко не наполягаєте на ній? Ні? Не наполягаєте. 171-ша Чорноволенко. Не наполягає. Шевчук не наполягає. Жебрівський, Шевчук, Мельник. Коновалюк наполягає на своїй поправці? Ні. Триндюк? Ні. Давиденко? Ні. Чорноволенко 185 поправка. Наполягаєте на ній? 185-та 69 сторінка. Мікрофон працює.
Я ще раз кажу. Я наполягаю на цій поправці і прошу поставити на голосування. І просив би і інші поправки не викидати, бо вони відповідають цьому здоровому глузду. Я не винен, що вони прийшли в голову тільки опозиції. Що більшості здоровий глузд в голову не приходить. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 185 поправку. [[17:39:58]] За-21 Поправка не підтримана. Так далі ідемо, шановні колеги, поправка 189 Чорноволенко. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Олександр Чорноволенко, народний депутат України. Тут мене трішки відволікли. Ми з депутатом Борисовим сперечалися. Він був начальник Управління економіки головного комітету у 2006 році міста Києва. І я у нього питав, чи справдився його прогноз у 2006 на 2009? Він мені каже: ні. А чого ж ви вибрали Черновецького? Так от я вас і питаю: а чого ви вибрали Черновецького, чого ви вибрали Януковича і кого ви ще виберете? Які прогнози у таких умовах?
Він обґрунтовує поправку.
Я прошу поставити мою поправку на голосування.
Ну, обґрунтовує поправку. [[Шум у залі]] Ставлю на голосування 189 поправку. [[17:41:00]] За-27 Поправка не підтримується. 91-ша. Зиновій Шкутяк, наполягаєте? Мікрофон. Про що? Зараз я повернусь.
Я перепрошую, я знов-таки хотів би бачити логіку речей. Тут ми даємо розпорядникові коштів змінювати бюджет. Ми прекрасно розуміємо, що тут треба обмежити, що він має право, а що має право рада. Тому є пропозиція 5 і 10 відсотків можна змінювати, а решта – звертайся у раду. Тому що виходить, що він має право повністю змінити бюджет, який прийнятий радою.
Ставлю на голосування 191 поправку. [[17:42:04]] За-46 Поправка не підтримана. Тепер повертаємося до поправки 190. Кирило Куликов наполягає на її розгляді, це його поправка.
Дуже дякую, Володимире Михайловичу. Я дуже дякую колегам по бюджетному комітету, Міністерству фінансів, що підтримали, що всі перерозподіли повинні погоджуватися із бюджетним комітетом. Така практика, так працює бюджетний комітет. Але я вважаю, що багато програм, які сьогодні здійснюються, багато головних розпорядників коштів, які планують бюджетний рік, не виконують ці програми, а дуже багато випадків, коли порушують законодавство у використанні бюджетних коштів. Для цього у нас існує Рахункова палата. Для цього у нас існує контрольно-ревізійне управління. І коли ми перерозподіляємо кошти, ми повинні мати результати аудиту чи перевірки КРУ. Я вважаю, що це добре, коли ми не будемо погоджувати коли були допущені порушення законодавства бюджетного і тому інше. Тому вважаю, що потрібно прийняти слова: „щодо матеріалів перевірок, аудитів, здійснених Рахунковою палатою та Головним контрольно-ревізійним управлінням”. Додати.
Я ставлю на голосування про поправку Кирила Куликова в повному обсязі, так?
Ні, краще поставити редакцію комітету. Врахувати частково.
Давайте спочатку поставимо у повному обсязі. Якщо вона не знайде підтримку, я тоді поставлю на голосування про підтримку цієї поправки в редакції комітету. Ну, ви вимагаєте, щоб ваша поправка, одну хвилинку. Ви вимагаєте, щоб ваша поправка була проголосована в повній редакції, правильно? Справа в тім, що вона ще не прийнята. Оскільки ви до неї висловлюєте застереження, то вона ще вважається неприйнятою. Тому ми не можемо голосувати доповнення. Я зараз поставлю на голосування про підтримку її в повному обсязі. Якщо ні, я поставлю на голосування про підтримку в редакції комітету. Все. Ставлю на голосування, на вимогу народного депутата Куликова, про врахування його поправки в повному обсязі. Прошу визначатись. [[17:44:27]] За-34 Рішення не прийнято. Я ставлю на голосування про підтвердження поправки комітету, 190-тої. Прошу голосувати. [[17:44:51]] За-250 Рішення прийнято. Чорноволенко, 194 поправка. Наполягаєте? Мікрофон.
Шановні друзі! Дивіться. Значить, що таке дев’ята частина. Я її пропоную вилучити. Вона коротка дуже: „перерозподіл видатків державного бюджету на централізовані заходи між адміністративно-територіальними одиницями здійснюється за рішенням Кабінет Міністрів України”. Це неправильне положення, і я вважаю, що воно повинно бути виключене, бо цей перерозподіл взагалі не повинен бути. Дякую. Прошу поставити на голосування.
Ставлю на голосування 194 поправку. [[17:45:48]] За-52 Поправка не підтримана. Поправка 196 народного депутата Чорноволенка.
Я пропоную вилучити десяту частину 123 статті, за тими, хто не слідкує, що вона говорить: „Зміни розміру мети та обмеження в часі бюджетних призначень, крім випадків, передбачених цим кодексом, здійснюється лише за наявності у Законі „Про Державний бюджет України” рішення про місцевий бюджет відповідного положення”. Це знов-таки методологічно абсолютно неправильно. Прошу вилучити, а заодно і пропоную доповідача прокоментувати це. Дякую.
Ставлю на голосування 196 поправку. [[17:46:46]] За-41 Не підтримується. Поправка 200. Кирило Куликов, наполягаєте на ній? Ні. 200 поправка. Наполягаєте на ній чи ні? Мікрофон, будь ласка. Кирило Куликов.
Я наполягаю чому? Тому що у бюджетному комітеті є практика, яка існувала за часи колишнього уряду, перед цим, - це листи погодження. Я вважаю, що бюджетний комітет повинен приймати рішення на бюджетному комітеті і не распространяти всякі там подмьотниє письма, які підписуються не зрозуміло чому, і під кінець року цих підмьотних писєм становиться десятки, сотні і тому інше. Тобто цей порядок повинен бути прийнятий Кабінетом Міністрів і бюджетним комітетом разом як приймаються перепогодження, тому вважаю слушною пропозицію. Прошу підтримати.
Вношу на голосування поправку номер 200. [[17:48:04]] За-49 Не підтримується. 204-та, Чорноволенко. Мікрофон.
Шановні друзі, ця поправка стосується по розділу І статті 24. Вона дуже коротко сформульована комітетом: „Резервний фонд бюджету формується не для здійснень поточних випадків і затверджується Кабінетом Міністрів”. Я вважаю, що це неправильно, що це не дає підстави для великих зловживань. Тому, я вважаю, що треба це доповнити: „Резервний фонд бюджету для здійснення: перше – заходів з ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій техногенного природного характеру, друге – інших непередбачених заходів, які відповідно до законів можуть проводитися за рахунок коштів бюджету, але не мають постійного характеру і не могли бути передбачені під час складання проекту бюджету на момент затвердження бюджету, підстави, для проведення яких цих заходів не були визначені актами Верховної Ради Президента України, Кабінету, - ну і так далі. Кошти резервного фонду забороняється використовувати на: обслуговування, погашення державного, місцевого боргу; капітальні видатки, крім заходів, відзначених пунктом 1 частини цієї; додаткові заходи, що забезпечують виконання бюджетних програм, призначення на яку.
Ну ця поправка, вона викладена, її всі знають. Будь ласка, комітет пропонує її ставити на голосування, да? Я ставлю на голосування 204 поправку. [[17:49:40]] За-53 Поправка не підтримується. Поправка 208. Мікрофон Чорноволенку.
Я ще раз хочу сказати, що, шановні друзі, було запропоновано нормальний розпис. Те, що зараз записано в Бюджетному кодексі, оте, що не прийняли цю поправку, дає можливості, великі можливості для зловживань. Фактично ми зможемо ще раз фінансувати те, що вже профінансовано. Тепер 208-ма. Значить, в частині 1 статті 25 рішення „на підставі рішення суду” замінити на речення „за рішеннями, прийнятими органами державної влади, який відповідно до закону має право на його застосування”. Прошу підтримати.
Будь ласка.
Ця пропозиція не відповідає вимогам виконавчого впровадження, тому пропозиція комітету - відхилити. Щоб було зрозуміло. А попереднє. відповідаю на попереднє. Якщо ми знаємо, що Резервний фонд засновано спеціально для вирішення не передбачуваних питань, тому не потрібно впихати. ну і далі по тексту.
Ставлю на голосування поправку 208. [[17:51:09]] За-50 Рішення не прийнято. Зіновій Шкутяк, 209-а. Наполягаєте на ній? Мікрофон.
Володимире Михайловичу, ну це очевидно, що рішення суду, яке вступило в дію, можна виконувати. Не можна рішення суду. оскаржується, а ми пишем, що вже казначейство може списати кошти безспірно. І очевидна річ.
Будь ласка, комітет що з цього приводу думає? Логіка залізна в постановці питання.
Зіновій Васильович, ця правка є недоцільною, оскільки є ряд умов, коли рішення суду не виконується, навіть рішення, яке вступило в законну силу, тому пропозиція комітету – відхилити.
Ставлю на голосування поправку 209. [[17:52:09]] За-59 Поправка не підтримується. 215 поправка. Чорноволенко.
Шановні друзі,, я пропоную в частині 2 статті 26 речення „контроль за надходженням коштів до Державного бюджету та їх використанням” замінити більш широким реченням: „контроль за дотриманням бюджетного законодавства”. Це значно більш правильно. Це перше. Друге. Повертаючись до попереднього. Резервний фонд для того і створюється, щоби випадкові. не передбачувані випадки передбачити. Я ж пропонував обмежити те, що можна було запланувати, те, що вже заплановано, щоб додатково не фінансувати з резервного фонду поточний капітальний ремонт державних доріг, розумієте, як ми оце проголосували: давайте ми із тих грошей, які передбачені на будівництво для Євро-2012, давайте ми будемо робити зараз поточний ремонт силами „Автодору України”. Це повний абсурд, який був у нас зовсім недавно. Поточний ремонт можна було робити у 2012 році для Євро-2012, а ми його проголосували на 2010-й, поточний ремонт. Так, щоб такого не було, була ота поправка, яку я пропонував.
Ставлю на голосування 215 поправку. [[17:53:35]] За-66 Поправка не врахована. Йдемо далі. Чорноволенко, 221 поправка. Наполягаєте на ній?
Да. Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Я пропоную в першій частині статті 27, абзац перший частини першої статті 27 доповнити наступними речення: „Жоден законопроект не повинен привести до збільшення державного боргу і державних гарантій, граничний обсяг яких встановлюється законом про Державний бюджет України”. Я сподіваюся, нікого не треба переконувати, що саме так воно і має бути. Тому я просив би, щоб мені доповідач пояснив, з якої великої мети ця поправка проігнорована і відхилена. Прошу, пане Лук’янов, дайте відповідь.
Обмеження щодо збільшення державного боргу та державних гарантій встановлено в 40 статті цього кодексу. А граничні обсяги, показники, врегульовані статтями 18 і 38 даного законопроекту. Тому пропозиція комітету – відхилити цю поправку.
Ставлю на голосування 221 поправку. [[17:55:00]] За-52 Рішення не прийнято. 224 поправка. Мікрофон Чорноволенка.
Шановні друзі, я пропонував би другий абзац. сьомий абзац частини другої статті 27 вилучити. Мова йде, що положення цієї частини статті не застосовується до документів, визначених Президентом як невідкладні, розгляд яких [[законопроектів]] здійснюється в порядку, визначеним Регламентом Верховної Ради України. Я не розумію, чому таке от тільки до Президента. Чому це не стосується всіх інших законопроектів. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 224 поправку. [[17:55:55]] За-53 Поправка не підтримується. Валерій Сушкевич. 225 поправка. Ні? Не наполягаєте. Яценюк, 227 поправка. Валерій Сушкевич, 232. Не наполягає. Хара, Стоян, 236. Не наполягають. Джоджик, Костенко, 238 поправка. Мікрофон Юрія Костенка.
Шановні колеги, ми доповнюємо цю статтю вимогами щодо помісячного розпису місцевого бюджету, і встановлюється чітка процедура: як і коли має місцевий орган виконавчої влади опубліковувати щодо того, як використовується Державний бюджет. Таке доповнення, на наш погляд, суттєво покращить і розуміння з боку населення щодо того, куди витрачаються публічні кошти, і це буде покращувати роботу самого органу виконавчої влади. Дякую.
Голосується 238 поправка. [[17:57:26]] За-27 Поправка не підтримана. 242 поправка, Олександр Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, мова йде про 29 статтю, «Склад доходів державного бюджету України», тут багато пунктів, 40 пунктів. Я пропонував би частину другу статті 29 доповнити пунктом 41.1. Зміст, якої, «Кошти від реалізації надлишкового озброєння, військової та спеціальної техніки, іншого майна Збройних сил України, крім частин надходжень, що зараховуються до спеціального фонду згідно із Законом про Державний бюджет України», відповідно йдуть, склад Державного бюджету України. Я не розумію чому мою поправку відхилили, прошу пояснити?
Ця пропозиція не відповідає Закону „Про правовий режим майна у Збройних силах України”, згідно з яким такі кошти мають цільовий характер і використовуються виключно на потреби оборони. Пропозиція комітету – відхилити.
Ставлю на голосування 242 поправку. [[17:58:46]] За-27 Поправка не прийнята. Йдемо далі. Чорноволенко, 250 поправка.
Шановні друзі!
Одну хвилиночку, відмініть, яка поправка? 249, будь ласка поправка народного депутата Лук’янова, вона врахована і є зауваження Ксенія Ляпіна, мікрофон будь ласка.
Дякую. Шановні колеги! Ляпіна, група „За Україні!”. Я хочу звернути увагу на те, що в першому читанні прийнята зрозуміла, прозора норма, що до коштів надходжень спеціального бюджету враховується перевищення доходів Національного банку над видатками. Ця така норма сьогодні передбачена всіма законами, однак пропонується розширити цю норму і написано, що пропонується вам проголосувати? Надходжень кошти, що перераховуються Національним банком у відповідності до Закону „Про Національний банк України”. Таким чином опосередковано змінюючи Закон „Про Національний банк” ми можемо розширювати ті кошти, які у нього фактично забираються, це прихована емісія, це не припустимо. Лише кошти перевищення доходів над видатками припустимо забирати в бюджет, все інше неприпустимо забирати, це інше, це прихована емісія. Я прошу цю поправку не враховувати.
Шановні колеги, 249 поправку комітет врахував. Оскільки є наполягання депутата поставити її на підтвердження цієї поправки. Тому ставиться на голосування 249-та поправка для її підтвердження. Прошу голосувати. [[18:00:46]] За-246 Поправка враховується. 250-та поправка. Чорноволенко мікрофон.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, я пропоную в статті 19 вилучити наступне речення, „якщо інше не встановлене Законом України про Державний бюджет України”. А стаття звучить так: „Орендна плата за транзитне транспортування природного газу зараховується, якщо інше не встановлене законом про державний бюджет України”. Так от якщо інше не встановлене Законом про державний бюджет України, я прошу вилучити. Аргументація дуже проста, ми не повинні державним бюджетам регулювати будь-який закон, а тим більше Бюджетний кодекс. Це повний абсурд. Це все одно, що чинним законодавством вносити зміни до Конституції України. Не так як це вноситься до Конституції 300 голосами, відповідно на норми, а так 226 ми внесли так зміни, як Законом про Регламент, про референдум хочемо проводити. Так от ми хочемо і тут це саме зробити, звичайним законом про державний бюджет відміняти положення Бюджетного кодексу. Це повний абсурд. Дякую.
Шановні колеги, ставлю на голосування 250 поправку. Комітет говорить одне, що відхилив комітет. [[18:02:23]] За-28 Поправка не підтримана. Поправка, шановні колеги, ми третину вже зараз розглянули поправок. 263 поправка.
256-та.
Я перепрошую зараз розглянемо.
256-та, дасте мені 10 хвилин зайвих, 10 секунд зайвих, бо вже.
Будь ласка, мікрофон.
Вона врахована.
А-о! Дякую. Дякую за врахування. Дякую це окрема подяка. „Добре слово – і кішці приємно”.
263 поправка. Чорноволенко, мікрофон.
Я перепрошую, я пропоную от як та була врахована, так врахувати і наступну поправку, бо дійсно вона суттєво покращує ситуацію. Дивіться в частині другій статті 3. речення „до 15 березня” замінити „до 15 лютого цього року”. Володимире Михайловичу! Володимире Михайловичу! Мова йде про прогнозні показники Національного банку, тут вимагається „до 15 березня”, а я пропоную „до 15 лютого”. І наступна 265 „до першого квітня”, щоб ви уже не ставили давайте одразу проголосуємо – зсунути на місяць прогнозні і планові показники Національного банку. Це моя пропозиція, що суттєво покращить потім можливість далі планувати бюджет на наступний рік і Бюджетну резолюцію. І теж саме стосується, до речі, і 268 статті частина п’ята – „не пізніше 15 квітня”, замінити „не пізніше першого квітня”. Я от це пропонував би, щоб прискорити цю процедуру. Прошу прокоментувати і далі чому ви відхилили?
Я прошу від комітету дати пояснення. Але.
Певні розробки бюджетної політики, переглянуто з урахуванням позиції Національного банку України щодо неможливості підготовки до 15 лютого прогнозних монетарних показників. Тому після консультації ми вирішили, що треба ці поправки відхилити. Дякую.
Шановні колеги! Відповідно до Регламенту, я ці чотири поправки кожну окремо буду ставити на голосування. Зараз ставлю на голосування 263 поправку Олександра Чорноволенка. [[18:05:03]] За-30 Поправка не підтримана. Тепер 264 поправка. Ставлю на голосування. [[18:05:21]] За-21 Поправка не підтримана. Тепер 265 поправка Олександра Чорноволенка. Ставлю на голосування. [[18:05:40]] За-21 Поправка не підтримана. І 268 поправка Олександра Чорноволенка. Ставлю на голосування. [[18:05:59]] За-26 Не підтримана поправка. 271-ша і 272 поправка. Мікрофон Олександра Чорноволенка
Ні-ні, це зовсім інші поправки, я б хотів по частинах. Дивіться.
Так я ж мікрофон прошу вас.
Дякую. 271-ша. Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Значить дивіться, що таке 2 стаття, яку я пропоную, значить в 2 статті вилучити слова „та Президента України”. Про що йде мова? Стаття 37 пункт 2. „Кабінет Міністрів приймає постанову щодо схвалення проекту Закону про Державний бюджет України та подає його разом з відповідними матеріалами Верховній Раді та Президенту України не пізніше 15 вересня, що передує плановому”. Чому він подає Верховній Раді зрозуміло. Верховна Рада має розглянути і відповідно затвердити. А потім Верховна Рада, якщо вона приймає, Голова підписує і відправляє Президенту. Навіщо Кабінет Міністрів зараз офіційно подає цей проект Президенту? Він і так автоматично потрапить Президенту як всі інші закони. Тому навіщо тут писати в Бюджетному кодексі, не зрозуміло.
Будь ласка, позиція комітету.
Олександре Віленовичу, відповідно до Конституції України Президент України є суб’єктом права законодавчої ініціативи, який також може надати свої пропозиції до проекту Закону про Державний бюджет на етапі його розгляду у Верховній Раді. Тому логічно надати цю можливість зразу і Президенту. Тому є пропозиція комітету вашу поправку відхилити.
Ставлю на голосування 271 поправку. [[18:07:39]] За-23 Рішення не прийнято. 272 поправка.
Дивіться, та ж 37 стаття 3 пункт: «Кабінет Міністрів в одноденний термін після прийняття Постанови щодо схвалення проекту Закону про державний бюджет подає Раді національної безпеки та оборони України проект цього закону по статтях пов’язаних із забезпеченням Національної безпеки і оборони України”. Причому тут Рада національної безпеки і оборони? Хіба Рада національної. Пане Лук’янов, пане Лук’янов, я до вас звертаюся, хіба Рада національної безпеки і оборони є суб’єктом законодавчої ініціативи? Навіщо Кабінету Міністрів подавати до Ради національної безпеки і оборони? Хіба нема в складі Кабінету Міністрів силових структур? Хіба вони не приймали участь у формуванні розгляду цього бюджету? Хіба нема комітетів відповідних Верховної Ради? Ну, навіщо Раду національної безпеки і оборони плутати в бюджет? Ну, і допустимо, подали, вона починає це розглядати, і що вона скаже, що вона скаже? Допустимо, і будуть зауваження, куди їх пхати після того, як прийнятий, підписаний бюджет? Що ви робите?
Хай би читав, нічого поганого би не було.
Пане Чорноволенко, відповідно до статті 4 Закону про Раду національної безпеки і оборони України [[РНБОУ]] розробляє та подає пропозиції Президенту України щодо проекту Закону про державний бюджет по статтях, пов’язаних із забезпеченням національної безпеки і оборони. Тому ми вважаємо, доцільним цю норму тут, і вашу поправку пропонуємо відхилити. Дякую за увагу.
Ставлю на голосування 272 поправку. Шановні колеги, шляхом голосування вирішимо нашу дискусію. Ну, хай читають, заради Бога, ну, хай читають, буде робота тоді. [[18:09:38]] За-23 Не підтримується поправка. Так. 277 поправка Чорноволенко і 278.
277-ма. Значить, і та сама є, до речі, у пана Кирильчука та поправка. Доповнити підпункт 6.1 частину першу підпунктом 6.1 частина перша статті 38 наступним змістом: „Перелік головних розпорядників коштів бюджету, державного бюджету включених до проекту Закону „Про Державний бюджет України”. Мова іде про розділ який, значить, 38 статті проект Закону про державний. Подивіться матеріали, що до цього додаються. Так от пропозиція: додати перелік головних розпорядників коштів державного бюджету. Чим погана пропозиція? Чого ви її відхилили?
Олександр Віленович, якби ви ще ходили до комітету і працювали на комітеті, ви б знали, що ця пропозиція є зайвою. Оскільки статтею 22 законопроекту передбачено, що головні розпорядники коштів державного бюджету визначаються відповідно до пункту першого частини другої цієї статті та затверджуються Законом про державний бюджет. Тому цю пропозицію пропонуємо відхилити.
Ставлю на голосування 277 поправку. [[18:11:15]] За-23 Поправка не підтримана. 278 поправка. Наполягаєте на ній, Чорноволенко?
Я наполягаю. Пане Лук’янов, ну це з вашого боку, ну явно не пристойно, щоб не підібрати більш сильне слово казати, що я не ходжу на засідання бюджетного комітету. На останньому засіданні бюджетного комітету ми разом з вами були і сперечалися, чи розглядати поправки наступного дня, давши депутатам ознайомитися, чи розглядати 600 поправок в обідню перерву. Ви це пам’ятаєте чи ні? І ви наполягали на тому, щоби прийняти все це гамузом. Я на засіданнях бюджетного комітету, слава Богу, ходжу вже 13 рік, на відміну від вас, який недавно там з’явилися і вже доповідаєте проект Бюджетного кодексу, хоч не маєте відношення до його розробки. Значить, 78 стаття пункт 7 частини першої. вилучити наступне речення. „Підготовлений відповідно до статті 21”.21 статті. Тепер про 22 статтю, яку ви тоді згадували. І що, що воно є у 22. Багато, що є у 22 статті, але ж ви включили сюди, а це ви викинули. І це зовсім не аргумент.
Ставлю на голосування 278 поправку. Що робить, шановні колеги, треба терпіти і працювати. [[18:12:39]] За-32 Поправка не підтримується 281 поправка. 280? Вона врахована. Що до неї треба? Будь ласка, Юрій Кармазін мікрофон.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, у мене таке враження, що до кінця кодексу ніхто не дочитав, ніхто не подивився зауважень Головного юридичного управління. Головне юридичне управління пише, що суперечить Регламенту, Конституції, іншим законам зараз те, що ви зараз голосували. І ви не прислухаєтесь до поправок Чорновленка, Бог з вами. Ви зараз берете враховуєте у 280 поправці, ви враховуєте вилучення із того, що було у першому читанні прийнято, що також надається проекти бюджетів та кошторисів фондів загальнообов’язкового державного соціального пенсійного страхування. Тепер ви це вилучаєте. Я запитую: кому це цікаво, що ви вилучаєте із тих матеріалів, які додаються до проекту Закону про Державний бюджет? Ви хочете, щоб це все у тіні відбувалося чи як? Завжди це все було. Чому зараз, кому це зараз заважає? Чи це заважає тим людям, які сидять на цих фондах?
Шановні колеги, поправка 280 врахована. Народний депутат наполягає на тому, щоб поставили на голосування про підтвердження цієї поправки. Я ставлю на голосування поправку 280 для її підтвердження. [[18:14:33]] За-246 Поправка підтримується. 281 поправка. Мікрофон Чорноволенка.
Шановні друзі, ну я, чесно кажучи, не розумію, куди тепер ставити цю поправку. Я хочу підтримати пана Кармазіна, що виключення 9 поправки абсолютно безглузде, бо у моїй редакції вона звучала так: „проекти бюджетів та кошторисів фондів загальнообов’язкового державного соціального і пенсійного страхування, які створюються за рахунок податків і зборів обов’язкових платежів відповідно до закону. Ну, але якщо виключили то, то, звісно, що я пропоную все ж таки давайте включимо назад, доповнивши оце. Прошу поставити. І я не розумію, для чого це було виключено.
Ставлю на голосування 281 поправку. [[18:15:43]] За-15 Не підтримується. Зараз поправку йдемо далі. Так вона ж врахована. Кармазін, мікрофон будь ласка.
Юрій Кармазін, шановні ті, хто кричить! Я хотів би, щоб ви подивилися, що тут, в цій поправці, пропонується також добавити, доповнити статтю 38 пунктом 12, де написати, що надається інформація щодо врахування пропозицій Ради національної безпеки і оборони України до проекту Закону про Державний бюджет, по статтях, пов’язаних із забезпеченням національної безпеки і оборони України з відповідним вмотивованим обгрунтуванням. Я хотів би вам нагадати, що Рада безпеки і оборони, це всього-навсього консультативно-дорадчий орган при Президенті України. Вона не є самостійним суб’єктом. Ви це розумієте, чи ні? Тобто самостійним не може давати в закон! Тому, це в Конституції записано, це норма Конституції! Змініть Конституцію. Тому, суб’єктом права є Президент, повторюю, уряд весь, народні депутати – ви вєлікіє, можете давати. Більш ніхто цього не може давати. Ця норма неконституційна.
Шановні колеги! Рішення Ради національної безпеки і оборони вводиться в дію за підписом Президента України. Тому у нас тут розбіжностей великих немає. Коли ми говоримо, Рада національної безпеки і оборони, маємо на увазі Президента України, який є Головою РНБО і відповідно. Ну, шановні колеги, раз ви наполягаєте, я поставлю на голосування пропозицію про підтвердження поправки 283. Я ставлю на голосування, Юрій Анатолійович.
не відповідає Конституції.
Я поправку ставлю на голосування, Юрію Анатолійовичу.
Як Конституцію можна ставити на голосування?
Я поправку ставлю на голосування. [[18:17:55]] За-240 Рішення прийнято. Конфлікту не бачу. Шановні колеги, 285 поправка, Олександр Чорноволенко, мікрофон.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний рух України. Дивіться, 38 стаття друга частина, речення звучить так: „Бюджетні призначення головним розпорядником коштів державного бюджету за бюджетною класифікацією з обов’язковим виділенням видатків. на оплату праці, податків, комунальних послуг, енергоносіїв та видатків розвитку, включаючи розподіл видатків на централізовані заходи між адміністративно-територіальними одиницями у додатках до закону”. Пропонується записати наступним чином, замінити слова: „видатків споживання з них на оплату” і так далі на речення: „видатків на оплату праці працівників бюджетних установ та видатків розвитку”. Це більш людська мова і більше відповідає дійсності. Дякую.
Ставлю на голосування 285. [[18:19:12]] За-18 Не підтримано. Поправка 288, Сушкевич Валерій. Наполягаєте на ній? Ні. Наполягаєте? Я перепрошую, мікрофон, будь ласка. Я не побачив, будь ласка, мікрофон.
Дякую, Володимир Михайлович. І я звертаю вашу увагу як Голови Верховної Ради і шановного пана Владислава на те, що законопроектом статтею 39 значно обмежуються повноваження Верховної Ради України щодо бюджетного процесу, який для нас найважливіший по суті того, що торкається, насамперед для мене, як соціальщика, соціальних видатків. Зокрема, не передбачається можливість відхилення законопроекту про держаний бюджет. Шановні колеги, це неправильно, ми повинні мати це право. Друге питання. Якщо ми у другому читанні маємо необхідність опрацювати законопроект про державний бюджет після другого читання і подати його на розгляд у третьому читанні, то це також не передбачається, і це вилучено. І ці позиції є нагальними для реального опрацювання Закону про державний бюджет, в тому числі Бюджетним комітетом. Я прошу все-таки повернутись до тої редакції, яка була і яка давала нам можливість всім працювати і опрацювати і в третьому читанні, і можливість, безумовно, не погодитись з урядом, я підкреслюю, не тільки нинішнім урядом.
Будь ласка, комітет, позиція.
Шановний Валерій Михайлович, я хотів би звернути вашу увагу, що розгляд Закону про бюджет є досить специфічним моментом. Ми розглядаємо Закон про бюджет у Верховній Раді, спочатку ми маємо презентацію, представлення бюджету Міністерством фінансів. І це процедура, якої немає в жодному іншому законі. Ми маємо чітку інформацію стосовно всіх положень закону, нам роз’яснюється ситуація і дається час на вивчення цієї ситуації. На другому читанні ми затверджуємо всі економічні показники, затверджуємо макроекономічні показники, затверджуємо всі витрати і всі надходження. Тому у третьому читанні, якщо ми змінюємо текстову частину, але не можемо змінити основні показники, то ми не можемо змінювати по суті сам Закон про бюджет. Тому є пропозиція врахувати особливий порядок розгляду Закону про бюджет і цю поправку відхилити. Така пропозиція комітету.
Ставлю на голосування. Будь ласка, ну будь ласка. З мотивів голосування, будь ласка.
Юрій Кармазін. Шановні народні депутати, ми зараз ідемо на порушення Конституції і Регламенту, Закону про Регламент Верховної Ради України. Ми забираємо повноваження Верховної Ради України. Ми знищуємо таким чином і повноваження народного депутата як суб’єкта повноважень, які надав народ. І абсолютно правий, народний депутат Сушкевич, який поставив питання, що абсолютно нівелюється роль Верховної Ради, і те, що нам пропонують, що фактично не проходить перше читання і нема права у парламента відхилити той законопроект про Державний бюджет немає можливості доопрацювати, дати висновки, очевидно відповідає. на питання чому зараз не доповідає голова Комітету з питань бюджету Деркач Микола Іванович. Мені цікаво чому він сьогодні не доповідає? Він живий здоровий і все. а тому що не хоче, щоб обрізали повноваження Верховної Ради і знищувати парламентаризм таким чином і.
Я ставлю на. Шановні колеги, комітет визначає хто буде доповідачем з того чи іншого питання. Давайте не будем драматизувати ситуацію. Я ставлю на голосування 288 поправку. [[18:23:51]] За-42 Поправка не підтримана. Йдемо далі, шановні колеги. Шановні колеги, рішення Верховної Ради України було прийнято на ранковому засіданні працювати до завершення розгляду питання про нову редакцію проекту закону про Державний. про Бюджетний кодекс. Разом з тим, є логіка. Коли ми починаємо розгляд питання, ми повинні його завершити, тому давайте не будемо. [[Шум у залі]] Шановні колеги, я прошу працювати творчо. Ми наближаємся до рубікону. [[Шум у залі]] Валерій Сушкевич, 295 поправка. Наполягаєте на ній? Мікрофон Сушкевича.
Шановні колеги, я хотів би звернутись до голів комітетів, в тому числі пана Владислава з приводу 295 поправки, яка дає ресурс роботи і можливість і повноваження головам комітетів і самим комітетам стосовно того, що опрацювання Закону про Державний бюджет. Пропонується останнє речення статті 40 записати так: „Показники, що містяться у висновках та пропозиціях до проекту Закону по Державний бюджет України, мають бути збалансованими і погодженими з відповідними профільними комітетами за напрямками використання коштів. Шановні колеги, що в цьому погано? Давайте ми попрацюємо, щоб ми могли впливати на видаткову і прибуткову частину Державного бюджету, комітетами. Я прошу підтримати мою поправку, щоб ми дійсно могли працювати над цим законом, дуже важливим для країни і для людей. Дякую.
Шановний Валерій Михайлович, за підготовку висновків і пропозицій законопроекту про Державний бюджет відповідає безпосередньо Комітет з питань бюджету. Це не є компетенцією інших комітетів Верховної Ради. Крім того, при розгляді законопроекту у першому читанні кожний суб’єкт права законодавчої ініціативи може наполягати на пропозиціях, що відхилені. Тому вважаємо за доцільне цю поправку відхилити. Дякую.
303 поправка, Юрій Костенко. 303 поправка, Юрій Костенко.
Шановні колеги, регламентація процедури дискусії щодо ухвалення бюджету – це один із визначальних обов’язків кожного парламенту світу. Зверніть увагу, що прозора дискусія щодо бюджету – це ефективний бюджет, який дає відповіді на всі питання, в першу чергу ефективної економічної політики. В Україні склалася погана практика: з року в рік дискусії зводити лише до формалістики. І тими нормами, які закладаються у цей Бюджетний кодекс, ми нівелюємо роль Верховної Ради України як публічного органу, як місця, де проводяться публічні дискусії щодо ефективного і збалансованого бюджету. І підтвердженням цього є те, що в Україні за майже 20 років незалежності не реалізовано жодної державної економічної програми, жодної. Тому ми пропонуємо підтримати нашу поправку, яка введе у річище демократизму.
Так, шановні колеги, поправка 303-тя. Аргументація була. Пропозиція комітету. Голосуємо?
Така пропозиція приведе до розбалансування показників Державного бюджету, оскільки у першочерговому порядку будуть розглядатися відхилені пропозиції. Тому позиція комітету – відхилити.
Ставлю на голосування 303 поправку. [[18:28:11]] За-25 Рішення не прийнято. Тепер 299 поправка. Я перепрошую. Я перескочив. Зараз ми повернемося до вашої поправки. Народний депутат Давиденко.
Українська Народна Партія, Давиденко. Мова йде про наступне в цій поправці. Ви всі пам’ятаєте, як до другого читання в комітеті ми, коли готували ми кожного року бюджет, уряд працював зі всіма фракціями, з представниками усіх фракцій, у тому числі опозиційними. Якщо зараз ми приймемо оцю редакцію пункту першого статті 42, в якому йдеться про уповноважених представників комітету. Якщо у комітеті проурядова більшість, то представники відповідні будуть тільки з цієї більшості. Відповідно представників опозиції у цьому процесі не буде. Тому я звертаюся все ж таки до діючої влади, яка вчора була в опозиції і яка залучалася до роботи над бюджетом кожного року, все ж таки почути мою поправку. І, єдине, що я можу запропонувати більш уточнену редакцію: наприклад, прибрати тоді участь уповноважених представників. А просто „за участю комітету” написати. „За участю Комітету з питань бюджету” – всього. Де є і представники опозиційних фракцій.
Очевидно це малося на увазі, що комітет тоді відряджає членів комітету, які представляють всі фракції, для того, щоб знайти спільну позицію. Будь ласка, позиція комітету.
Ви знаєте, якщо представники комітету працюють законопроекту урядом, то якщо ми поставимо не уповноважених, тоді які вони тоді? Від кого вони працюють? Якщо вони є представниками комітету, то вони є уповноважені. Тому я вважаю, змінювати редакцію недоцільно. Пропозиція комітету, відхилити.
Ставлю на голосування 299 поправку. [[18:30:21]] За-23 Поправка не підтримується. І поправка 289, Кирильчук і Чорноволенко. Мікрофон Чорноволенко.
Шановні друзі! Я вам хочу сказати, що на цю ж тему і поправка 290 Калєтнік, Сігал, Климець, Карпук, це різні, вони просто чотири однакові подали, але не разом. І це ж саме 291- Ляшко, і 292 – Жебрівський. Суть йде про що. Що ми розпочали з того, що міністр фінансів доповідає в першому читанні, а далі ми йдемо процедуру, як це розглядається забувши, що він може бути не проголосований в першому читанні. Тому моя поправка, як і поправка Кирильчука, говорить про те, що голова Комітету Верховної Ради з питань бюджету доповідає про відповідність проекту Закону про Державний бюджет вимогам цього кодексу, а також про врахування рекомендацій Верховної Ради з питань бюджетної політики на наступний бюджетний період, прийнятим згідно статтею 33 цього кодексу. Третє. За результатами обговорення проекту Закону про Державний бюджет України Верховна Рада може прийняти вмотивоване рішення про його відхилення в разі невідповідності цього кодексу та неврахування рекомендацій Верховної Ради з питань бюджетної політики на наступний бюджетний.
Поправки є у всіх текст є, так що мабуть не потрібно зачитувати.
Я вже відповідав.
Вже відповідав, я ставлю на голосування поправку 289-ту. Я ще раз хочу сказати, текст у всіх є. Ну так що? Прошу вас , шановні колеги, ще тривалий час нам треба працювати. [[18:32:09]] За-13 Поправка не прийнята. Тепер поправка 305 народний депутат Давиденко, наполягаєте на ній? Мікрофон, будь ласка.
Українська Народна Партія, Давиденко. Тут мова йде про так зване третє читання бюджету, про прийняття його в цілому. Я запропонував, по-перше, обмежити тижневим терміном прийняття відповідного рішення і передати підготовку такого рішення до Комітету з питань бюджету. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування поправку 305. [[18:32:57]] За-24 Поправка не підтримана. 309-та поправка. Нема бажаючих виступати. Поправка 315-та. Немає. 316-та. Немає. 317-та. Давиденко, наполягаєте на ній? Ні. Далі. 323, 324 не наполягають. 325. Не наполягають. 326. Не наполягають. Поправка 331-ша. Юрій Костенко мікрофон.
Володимире Михайловичу, це стосується статті, 347 поправка. Це стаття 51.
Ні. 331-ша. Ви на ній наполягаєте? Це сторінка 136-137.
Ні, ні.
Ні, це щось інше.
Там Джоджик, Костенко, пункт 5 статті 51 доповнити реченням в такій редакції „це обмеження не стосується витрат, які забезпечують їх функціонування в частині запобігання та ліквідації техногенних та природних катаклізмів”.
Це поправка 347.
Йдемо на 347.
Обґрунтування цього. Коли відбувається техногенна катастрофа, все рівно місцева рада шукає кошти для її ліквідації. Ми пропонуємо цей пункт, додати в цьому пункті нормами, які не стосуються обмежень, пов’язаних із витратами місцевого бюджету на ліквідацію техногенних та екологічних катастроф. Це суттєво покращить діяльність ради, особливо в екстремальних умовах. Дякую.
Ставлю на голосування 348 поправку. [[18:35:11]] За-16 Поправка не підтримана. Сушкевич 361-ша. Наполягаєте? Мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Народний депутат Сушкевич, я як голова Комітету у справах пенсіонерів, ветеранів та інвалідів не можу не звернути увагу на головний базовий законопроект нашого комітету – Закон про статус ветеранів війни і гарантії їх соціального захисту, а також законопроект про жертви нациських переслідувань. Тому що стаття 51 цього проекту про Бюджетний кодекс, яким визначаються особи, які належать до сім’ї пільговика, протирічить цим законам. Ми не можемо, шановні колеги, проектом Бюджетного кодексу, змінами до Бюджетного кодексу порушувати базові закони, які працюють, які прийняті Верховною Радою, особливо в рік – ювілейний рік 65-річниці Великої Перемоги. І тому я прошу, щоб все-таки врахували, щоб ця редакції цієї статті шостої частини, абзац шостий частини сьомої відповідав Закону про статус ветеранів війни і.
Відхилити.
359 поправку ставлю на голосування. 361 перепрошую. Відмініть голосування, будь ласка, мікрофон.
Мова йде про поправку 336, яка протирічить, я маю на увазі редакція статті 51 абзац шостий частини сьомої протирічить Закону про статус ветеранів війни гарантій їх соціального захисту і Закону про жертви нациських переслідувань. Я прошу, щоб вони відповідали цим нормам. І таким чином поправити цю статтю. Це абсолютно нормальні, ще раз повторюю, рік 65 річниці Великої Перемоги. Давайте не обмежувати наших ветеранів і жертв нациських переслідувань проектом Закону про Бюджетний кодекс, це неправильно.
Ставлю на голосування поправку 336-ту. [[18:37:51]] За-22 Поправка не прийнята. Яка? 342-ва. Вона врахована у вас частково. 342 врахована частково в статті 6 Прикінцевих положень. Шановні колеги, я ж не можу чекати поки ви прийдете, ми вже проголосували поправки. На жаль,. Одну хвилиночку, Юрій Іванович, 342-га? Вона врахована. Тепер наступні поправки. 343-тя. 351-ша. Чорноволенко, будь ласка, мікрофон.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, я пропоную в 51 статті першу частину: „Міністр фінансів України може вносити зміни до розпису Державного бюджету України з метою забезпечення збалансованості надходжень та витрат, а також з дотриманням граничного цього дефіциту, затвердженого законом України „Про Державний бюджет”, замінити на речення: „Міністерство фінансів України встановлює тимчасове обмеження асигнувань загального фонду Державного бюджету”, що більш правильно. І я вам хочу сказати, що ми зробили в 321-й. Ми написали речення: „З дня прийняття закону”, тоді як правильно буде замінити його нормально, замінити реченням: „Після набрання чинності законом”. Володимире Михайловичу, от дивіться, що вийшло в 325 статті, про яку ми казали. Ми написали, що вступає з дня прийняття закону. Володимир Михайлович, з якого часу у нас вступає в силу закон? З часу набрання чинності, після того, як вони підписані Президентом, а ми написали з дня.
Це не так.
Закони набирають чинності або з моменту їх опублікування, або з тієї дати, яку визначить Верховна Рада України, от і все. Так, будь ласка, позиція комітету.
Я хотів би сказати, що стосовно 351 поправки пана Чорноволенка. Застосування Міністерством фінансів механізму обмеження бюджетних асигнувань, навіть тимчасове, буде трактуватися як неконституційна норма. Тому пропозиція комітету вилучити цю поправку, відхилити її.
Ставлю на голосування 351 поправку. Прошу визначатися.
Там також відхилити. [[18:41:06]] За-22 Рішення не прийнято. Наступна поправка 354.
Частину третю статті 54 речення: „внесення змін до розпису державного бюджету” замінити на речення: «тимчасових обмежень бюджетних асигнувань встановлених Міністерством фінансів». Я прошу це прокоментувати. Але я теж прошу прокоментувати 325-та. Ну, ви записали, що вступає в силу з дня прийняття. Ніколи такого не було. Воно може вступити в силу не з дня прийняття, а з дня того, як його підпише Президент і воно буде опубліковано. А це може бути досить велика відстань. Це може бути кілька місяців, розумієте? Томи ви там помилково записали в 325, це редакційна правка. Я не розумію, чому її не врахуват? Не з дня прийняття закону, а після набрання чинності закону. Ну, це ж правильно. А попередня – неправильна. Виправіть оце, в 325-ій, бо це безглуздо виходить.
Ну, я в же відповідав на цю поправку. 354-та має такі самі підстави, пропозиція комітету відхилити.
Ставлю на голосування 354 поправку. [[18:42:41]] За-19 Рішення не прийнято. 357 поправка, Чорноволенко.
[[Так ти не заважай. Ти взагалі іди дивись футбол]] . Так, шановні друзі, я пропоную підправити, прийняти 375 поправку, яка складається з того, що в частині два статті 55 речення „обслуговування державного боргу” замінити реченням „виплату процентів за державним боргом” і речення „поточні трансферти місцевого бюджету” замінити реченням „поточні трансферти органам державної влади та органам місцевого самоврядування”. І частину третю доповнити реченням „будівництво або придбання житла для військовослужбовців осіб рядового та начальницького складу”. Прошу підтримати.
Пропозиція комітету відхилити.
Ставлю на голосування 357 поправку. [[18:43:59]] За-18 Поправка не підтримана. Так 359-та. Валерій Сушкевич, наполягає. Мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Пане Владиславе, я прошу звернути увагу на цю поправку, яка погоджена моя поправка з Міністерством фінансів. Тут Анатолій Іванович Мярковський сидить, я просив би підтвердити це. Мова іде, шановні колеги, я звертаюсь до вас, людина, якій потрібен сечо- та калоприймач. Я бажаю, щоб ніколи вам цього не потрібно було в житті. Я прошу включити до захищених статей «Вироби медичного призначення для індивідуального користування». Я прошу і благаю вас, допоможіть, щоб люди, які мають цю проблему, зберігали людську гідність. Я прошу те, що ми зробили у першому читанні, ми включили засоби протезування до захищених статей. Теж саме я прошу підтримати для людей, які мають цю ваду, засоби медичного призначення для індивідуального користування. Підтримайте, будь ласка. Я прошу підтримати.
Шановний Валерію Михайловичу, не дивлячись на те, що комітет попередньо рекомендує відхилити цю поправку, я все ж таки, послухавши вас, сприймаю вашу точку зору і свою позицію теж доводжу. І я пропонував би залові підтримати цю поправку, тим більше, що Міністерство фінансів теж погоджується з цією пропозицією. Тому є пропозиція поставити на голосування і підтримати цю поправку.
Ставлю на голосування 359 поправку народного депутата Сушкевича. Прошу голосувати. [[18:46:05]] За-257 Поправка врахована. Поправка 361. Сушкевич, наполягаєте на ній? Ні. Чорноволенко, 363. Мікрофон.
Редакційна поправка. Більш правильно викласти речення „складання звітності про виконання бюджетів здійснюється” наступним реченням: „складання фінансової звітності у бюджетних установах здійснюється”. Я пропонував би це врахувати.
Ставлю на голосування 363 поправку. [[18:46:49]] За-18 Поправка не підтримана. 369-та. Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Шановні друзі, я пропоную частину третю статті 58 доповнити наступним: „державний бухгалтер здійснює зведення та аналіз показників розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів, які виконують бюджетні програми у системі головного розпорядника бюджетних коштів. А також контролюють за дотриманням, а також контроль за дотриманням бюджетного законодавства в межах повноважень, встановлених законодавством. Прошу підтримати.
Будь ласка, аргументація.
Законопроектом не передбачено запровадження посади державний бухгалтер. І пропозиція комітету – відхилити цю поправку.
Я ставлю на голосування 369 поправку. Прошу визначатися. [[18:48:02]] За-15 Так, Жебрівського немає. 371-ша врахована. 372-га, не це. Сушкевич. Врахована. 275-та, Чечетов не наполягає. 378-ма. Чорноволенко, будь ласка.
Шановні друзі! Мова йде про те, щоб, коли ми розглядаємо місячний звіт про виконання Державного бюджету України, і ми тут розписали, що зведені показники в звіті ну, і так далі, направляється в тому числі і Президенту України. Моя пропозиція, слово „Президента України” вилучити. Бо, ну, місячні звіти, показники державного бюджету, то йому явно ні до чого. Тому я пропоную це вилучити. І, до речі, те саме. І місячні звіти про фактичні надходження. Мова йде про 379 статтю. Я прошу прокоментувати, пане Лук’янов, поки Адам Іванович.
Шановний Олександр Віленович! Я вважаю, що вашу поправку – вилучити слова „Президента України”, - це 378-ма, 379-та, 380 статті, - відхилити. Тому що комітет розглядав ці питання і прийшов до висновку, що вони не обгрунтовані. Рекомендує їх відхилити.
Ставиться на голосування 378 поправка Чорноволенка. Прошу визначитись. [[18:49:47]] За-12 Не підтримано. 379-та – та сама. 380-та – теж саме. 382-га, Чорноволенко.
Те саме.
Вибачте, те ж саме. 383-тя – Чорноволенко.
382-га, правильно, тут теж те саме, 382-га: вилучити Президента, бо правильно каже.
383-тя.
і Куликов, і Борисов, що Президент контролює. Дивіться 383-тя: „Підпункт другий частини другої статті 60 вилучити”. Мова йде про те, що звіт про фінансові результати виконання державного бюджету. Ця стаття абсолютно дублює все попереднє. Дякую.
Ставиться 383 на голосування. Прошу визначатись. А друга, ми ж домовились, це Президент. Голосували ми попередню поправку, у вас чотири поправки до цього відносяться. [[18:51:00]] За-12 Не підтримана. 383-тя.
387-ма.
Будь ласка, Кармазіна мікрофон.
Спасибі, Адаме Івановичу. Юрій Карамзін, я п’ять хвилин добивався, вже 17 годин 51 хвилина, я вам нагадую.
Дякую, у нас годинники є.
Я хотів підняти питання про 371 поправку, Адаме Івановичу, і кричав, зірвав голос, про те, що зараз виключається стаття, згідно з якою фонди загальнообов’язкового державного соціального пенсійного страхування ведуть бухгалтерський облік і складають звітність про виконання бюджетів і кошторисів згідно з національними положеннями і стандартами бухгалтерського обліку та подають Міністерству фінансів, Державному казначейству таку звітність у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Шановний Адаме Івановичу, получається так, що ці фонди сьогодні абсолютно безконтрольні. Ви знаєте, у державі немає сьогодні органу, який би подивився, а куди ідуть ці кошти, а як вони витрачаються. І зараз ми виключаємо положення про те, щоб вони унормовано працювали в цій частині. Я вважаю, що редакція першого читання була абсолютно правильною редакцією, і підтримую в цій частині уряд. Тому прошу 371.
Так, шановні колеги, 371 поправка, Пінчук, Ревковський та інші, врахована. Про що йде мова? Мова йде про те, щоб забрати із остаточного тексту положення про те, що фонди загальнообов’язкового державного, соціального. загальнодержавного, соціального, пенсійного страхування ведуть бухгалтерський облік, складають звітність. Зрозуміло про що йдеться? Є тут проблема. Будь ласка, яка думка комітету. Чому ви забираєте. Перед ким вони звітуватимуть, і що таке будуть ці фонди, якщо ви не позбавляєте, ну да позбавляєте Міністерство фінансів і Кабінет Міністрів контролювати куди ж ідуть по суті кошти державного бюджету і Казначейства, бо це наші соціальні виплати. Будь ласка, думка комітету.
Шановний Адам Іванович, відповідаю на ваше запитання. Соціальні фонди відносяться не до бюджету, а до галузі публічних фінансів, і вони відкрито публікують свою звітність, вони відкрито працюють. І є ще друге. Ми пам’ятаємо як у 96 році ми включили регулювання цих фондів. Ми пам’ятаємо як не виплачувались вчасно регреси, як затримувались виплати громадянам, як затримувались виплати страхових платежів і тому вважаємо за недоцільне включати до бюджету кошти, які не є бюджетними.
Шановні колеги, ви самі собі заперечуєте. От якраз, щоб такого не було, то тут встановлюється контроль за фондами, не залучення їх до державного бюджету, а мова йде про те, що ви забираєте, що фонди загальнообов’язкового державного і пенсійного страхування ведуть бухгалтерський облік та складають звітність при виконанні бюджетів і кошторисів згідно з положеннями, стандартами бухгалтерського обліку та подають Міністерству фінансів України та Державному казначейству України таку звітність у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів. Чому ми їх залишаємо безконтрольними, дайте відповідь.
Адаме Івановичу, ми не залишаємо їх безконтрольними. Це питання досить ретельно обговорювалося на засіданні комітету і позиція комітету. позиція комітету - підтримати цю поправку.
Все ясно.
Тому є пропозиція поставити на голосування.
Все ясно. Я ставлю 371 поправку на голосування. [[18:55:19]] За-215 Поправка не підтримана, і я вважаю, ми поступили абсолютно правильно.
Адаме Івановичу, не встигли. Просьба показати по фракціям і повернутись до голосування.
Я ще раз повторюю, у цих фондах мінімум 300. 30 мільярдів, і ми їх хочемо залишити сам на сам. Про що ви думаєте? Вони не мають відношення до Державного бюджету, але вони до Державного бюджету не зараховуються. Послухайте! Тут просто-на-просто йдеться про те, щоб ці фонди звітували перед міністерством про використання своїх коштів.
Адаме Івановичу, покажіть по фракціям.
По фракціям, будь ласка. 164 – Партія регіонів, Тимошенко – 19, „Наша Україна” – 5, комуністи – 23, „Блок Литвина” – 0, позафракційні.
Адаме Івановичу, не встигли. Прохання – поставити питання про повернення.
Шановний колего Лук’янов, будь ласка, - тихо! – будь ласка, ви ведіть свою роботу, я буду вести свою роботу. Добре? Давайте поки що так. давайте поки що так будемо працювати. Поправка 383 розглянулась. Хто за те, щоб повернутися до голосування? [[18:57:00]] За-223 Не повернулися. Так, 384 поправка, Коновалюк. Ні. 280. Ми вже розглядаємо 387-му, так що вибачте. 388-ма, 389-та, Коновалюк. 390, Чорноволенко. Будь ласка.
Адам Іванович, добре, що ви там наполягли, але ви пропустили дві мої поправки. Якраз 390 поправка говорить про те, що ми даремно вплутуємо, як і попередні дві поправки, Президента України туди, куди не треба. І от ті якраз, минулі, поправки ми ставили, що ми його інформуємо про стягнення, які даються. про втрати доходів бюджету внаслідок податкових пільг. Це попередня, 387-ма, яку пропустили. І те саме стосується попередньої статті, 383-ї.
Олександр Віленович, ми взагалі. оці всі поправки – вони ж пов’язані одним словом, що стосується Президента.
Вони пов’язані, але навіщо Президенту подавати цю інформацію? Це безглуздо. Я взагалі не розумію, чому комуністи за це голосують, які взагалі проти президентської республіки.
390 поправка ставиться на голосування. [[18:58:37]] За-8 Не підтримана. 392-га, Чорноволенко.
Я пропоную підпункт третій частини другої вилучити. Про що йде мова? Річний звіт про виконання Закону про Державний бюджет. і далі такі частини: „звіт про фінансовий стан”, „баланс” – добре, „звіт про виконання бюджету” – добре, „звіт про рух грошових коштів”. А як сюди потрапив третьою частиною звіт про фінансові результати виконання, коли перед тим йде звіт про виконання Державного бюджету? Це одне і те саме, просто розписано іншими словами. Тому я цю, третю, пропоную виключити.
Ставиться на голосування 392 поправка. Прошу визначатись. [[18:59:28]] За-15 Не підтримана. 393-тя, Чорноволенко.
Шановні друзі, дивіться, є пропозиція. Ми перераховуємо другу частину статті 61-ї з одинадцяти пунктів. Але є пропозиція додати 12-тий, відзначивши його як 8.1, бо він між восьмим і дев’ятим має бути, і має звучати він так: „Звіт про надходження та виконання коштів стабілізаційного фонду Державного бюджету України в разі його створення”. Це мова йде про річний звіт, який ми контролюємо. Я прошу доповнити, бо у разі, якщо буде створений бюджетний фонд, він не буде контролюватися, бо цього пункту немає. Дякую. І поки що, до речі, він існує.
393-тя ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[19:00:31]] За-15 Не підтримана. Наступна поправка 398-ма.
До кінця року і знімається.
401-ша. З95-та – стоп. Хорошо, хай буде стоп. Будь ласка, Кармазін, мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний Адаме Івановичу, кудись дівся міністр фінансів, навіть його заступник, нікого немає. Оголосіть, будь ласка, розшук, Адаме Івановичу. Тому що тут серйозні питання. Врахована 395 поправка, якою пропонується частину третю статті 61 виключити. Я вам нагадую, що тут мова йде про те, що разом з річним звітом про виконання Закону про Державний бюджет України подаються річні звіти про виконання бюджетів і кошторисів фондів загальнообов’язкового державного соціального і пенсійного страхування. І ви знаєте, ми з вами планували слухати, як відпочивають наші громадяни України, як діти відпочивають і так далі. Так хочу вам сказати, що зараз абсолютно зменшилася кількість путівок, всього, що надавалося робітникам. Відповідно погіршується здоров’я громадян, все. Ніхто не знає, куди йдуть відрахування, ніхто не може зрозуміти, куди вони йдуть. А ми взагалі не хочемо нічого контролювати і побачити, щоб ті органи, які положено, контролювали, складали ці бюджети і доповідали суспільству.
Шановні колеги, зрозуміло. Ми вже одну поправку таку голосували, вона кореспондується. Ще раз? Шановні колеги! От послухайте, що пропонується виключити. Разом з річним звітом про виконання Закону „Про Державний бюджет України” подаються річні звіти про виконання бюджетів та кошторисів фондів загальнообов’язкового державного соціального і пенсійного страхування. Ну що в тому є поганого, що вони будуть звітувати, куди пішли наші з вами гроші? Вони зобов’язані це робити. Я ставлю на голосування. Сухого, будь ласка. Ставлю на голосування 395 поправку.
За. [[19:03:12]] За-242
Підтримали.
401-а, народний депутат Чорноволенко.
Перед тими, хто туди внески робить, в тому числі і ми з вами. 401-а, будь ласка.
Депутат Чорноволенко, Народний Рух України. Шановні друзі! Про що мова йде в 401 поправці? Дивіться, ми з вами пишемо, що будемо розглядати річний звіт про виконання Закону „Про Державний.» точніше в першому читанні проголосованої частини, бюджет України у Верховній Раді представляє міністр фінансів України. На цьому засіданні Верховної Ради головні розпорядники коштів Державного бюджету представляють результати виконання бюджетних програм за звітний період. Уявляєте засідання Верховної Ради на якому розпорядники, головні розпорядники коштів, скільки їх всього, державного бюджету представляють результати виконання бюджету. Це фантастична кількість, це ми будемо бюджет розглядати місяцями на пленарному засіданні. Тому, моя пропозиція дописати: „за переліком визначеним Комітетом Верховної Ради з питань бюджету”. По моєму розумна пропозиція, кого ми хочемо заслухати. Очевидно, що бюджетний комітет узагальнить пропозицію інших комітетів. Тобто це буде більш-менш нормально і це буде, з одного боку.
Є пропозиція відхилити.
401 поправка ставиться на голосування. [[19:05:12]] За-10 Не підтримано. 404-та. Чорноволенко.
Шановні друзі, я дуже здивований тим, що попередня поправка не підтримана, бо чесно вам скажу, я не уявляю, як ми будемо слухати всіх головних розпорядників. Подивіться скільки їх в бюджеті і спробуйте їх всіх заслухати, задати питання і так далі. Це абсолютний абсурд, який записаний в даній редакції. Я сподіваюся, що Президент накладе вето на цю статтю, бо це доведення роботи Верховної Ради до повного абсурду. А мова йде про 404 поправку, в якій пропонується пункт перший, частини першої, статті 64 доповнити наступним реченням „крім частини податку, що зараховується до бюджету розвитку місцевих бюджетів згідно з першим пунктом, 71 статті цього кодексу”. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 404 поправку. Прошу визначатися. [[19:06:28]] За-14 Не підтримана. 405-та. Наполягаєте, Чорноволенко? Будь ласка.
Да, наполягаю. Мова йде про те, щоб доповнити перший пункт таким підпунктом, частина перша статті 64 викласти в наступному змісті „фіксований податок на доходи підприємств.в частині відповідно статті 65 цього кодексу для податку для фізичних осіб, з доходів фізичних осіб”. Прошу підтримати.
405-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[19:07:15]] За-19 Не підтримано. 406-та. Наполягаєте? Мікрофон, Чорноволенка.
Олександр Чорноволенко Народний Рух України. В 406 статті говориться про те, „що 50 відсотків збору за спеціальне використання лісових ресурсів державного значення зараховується до міських бюджетів Києва та Севастополя”. Мова йде про те, щоб ”50” замінити на ”100”, бо в Києві і Севастополі й так це мізерний податок. Тому писати там 50 відсотків і ділитися за вирубані Київські ліси з державою – це по-моєму безглуздо, тим більше, що це протирічить Закону про столицю України місто-герой Київ. Тому я сподіваюсь, ви підтримаєте цей підпункт, я прошу проголосувати.
406-ту ставлю на голосування. Прошу визначатися. [[19:08:15]] За-16 Не підтримано. 407-ма. Будь ласка, мікрофон, Чорноволенка.
Мені прикро, що так мало підтримало. Значить третій пункт: 50 відсотків збору за спеціальне водокористування, крім збору за спеціальні. місцеві означення, що зараховуються до міських бюджетів міста Києва та Севастополя користуванням води, користувачам води та за місцем забору замінити словами „50 відсотків” на „100 відсотків”. Мова йде, що це звичайний місцевий податок, бо інші 50 зовсім не треба зараховувати в державний бюджет, тому що це копійки. Я дякую пану Борисову, який підтримав попередній і зараз готовий 10-ма руками підтримати. Але я б хотів більшої активності з боку. Підтримайте, Попов, от мені підказує, депутат Куликов, я би пропонував і іншим депутатам від коаліції підтримати цю пропозицію. Дякую.
Так ставиться на голосування 407 поправка. [[19:09:28]] За-21 Не підтримано. 408 поправка. Костенко, будь ласка.
Шановні колеги, я думаю, що немає жодного народного депутата, який би не розумів, що ефективне самоврядування неможливе без відповідної фінансової бази. Тому скільки дискусій було і в нашій Верховній Раді, скільки політичні сили не виходили на вибори, всі ми клялися збільшити суттєво фінансування місцевих органів самоврядування. Наша поправка і 408, і 410 зводиться до наповнення місцевого бюджету коштами. Ми пропонуємо 75 відсотків, а не 50 за спец водокористування залишати на місцевому рівні, ми також пропонуємо залишати на місцевому рівні плату за ліцензії і торгові патенти, і інші податки, якими б ми довели місцеве самоврядування, вірніше фінансову базу місцевого самоврядування до 70 відсотків. Це європейська практика, це система за якої більшість проблем громадян можуть вирішуватися на місцевому рівні, а влада зацікавлена.
Так, голосуємо, 408 поправку. Прошу визначатись. [[19:10:59]] За-17 Кармазін не встиг порушити Конституцію, це похвально. 409-та. Чорноволенко.
Шановні друзі, знову таки, ну ми вживаємо 50 відсотків платежів за користування надрами загальнодержавного значення, що зараховуються до міських бюджетів міст Києва та Севастополя, це копійчаний податок, я не розумію, чому половину його має забирати собі держава. Ну я розумію, там допустимо граніт із Житомирської області, чи руда Дніпропетровської, чи вугілля Донецької. Але по місту Києву і Севастополю, ну це очевидно, що треба зарахувати це повністю, 100 процентів, до міських податків. Просив би це зробити і підтримати цю поправку. До речі, ми.
Є пропозиція від комітету відхилити.
409 ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[19:12:06]] За-15 Не підтримана. Костенко, 410-та.
Ну, я знову звертаюся до колег із більшості, підтримати пропозицію про підвищення ефективності самоврядування. Те, що пропонується даною поправкою – це наповнення місцевого бюджету реальними коштами для того, щоб місцева влада була ефективною. Знову ж таки, шановні колеги, більшість проблем, з якими громадянин звертається до органів влади вирішуються на місцях. Цим Бюджетним кодексом ми не ідемо на зустріч людям, ми не йдемо на зустріч європейській практиці, ми лише робимо певні кроки по посиленню місцевого самоврядування. Тому прохання до більшості все-таки виконувати і свої передвиборчі зобов’язання, і створити умови для того, щоб на місці ми могли дати людям краще життя. Дякую за увагу.
410-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[19:13:25]] За-15 Стабільний результат. 411-та, Чорноволенко?
Шановні друзі, мова йде про те, щоб статтю 64 про склад доходів, що закріплюються за бюджетами місцевого самоврядування доповнити наступним:. після пункту 15 поставити пункт 16, в який написати, що зараховуються єдиний податок для суб’єктів малого підприємництва в частині, що належить відповідним бюджетам. Прошу підтримати.
Ставиться на голосування 411 стаття, прошу визначатися. [[19:14:12]] За-16 Не підтримано. Так. 415-та, Чорноволенко?
Значить, в частині третій статті 65, яка говорить про те, що до бюджетів міст районного значення, сіл, селищ та їх об’єднань, що створюються згідно з законом зараховується 25 відсотків загального цього податку з фізичних осіб, що сплачується згідно з цим Законом про податок доходів фізичних осіб. Я пропоную все ж таки не 25, а 50 з тим, щоби трішки підтягнути місцеві бюджети особливо, що стосується невеликих міст, сіл та їх об’єднань. Дякую.
415-та ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[19:15:10]] За-15 Не підтримана. 418-та. Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Значить дивіться, те саме, значить дивіться, у нас там треба статтю, підпункт, значить в цю статтю добавити підпунктом 1.1 частину першу статті 66. І зміст її має бути „ 25 відсотків фіксованого податку на доходи від підприємницької діяльності, що сплачується, перераховується на території міст республіканського, республіканського Автономної Республіки Крим для обласного значення і 15 відсотків фіксованого податку на доходи від підприємницької діяльності, що сплачується на території сіл, селищ, міст районного підпорядкування та в разі створення їх об’єднань”. Дякую. Прошу поставити на голосування. І прошу підтримати.
Ставимо на голосування 418-ту. Прошу визначатись. [[19:16:21]] За-13 Не підтримана. 420-та. Наполягаєте? Будь ласка, мікрофон Чорноволенка.
Адаме Івановичу, от депутат Борисов просить, щоб повернулися хоча би до тієї цифри, яка раніше підтримувалась. Він агітує за наступну 420 поправку. А я би просив, щоби ви коли зачитуєте скільки „за”, зачитували скільки „проти”. Бо „проти” було значно менше. Тому просто в залі дуже мало людей. Я прошу, значить, підпункт 1 частини першої статті 66 доповнити наступним реченням. „На території міст Республіки республіканської Автономної Республіки Крим та обласного значення 15 відсотків податку з доходу фізичних осіб, що сплачується згідно із цим Законом про податок доходів фізичних осіб на території сіл, селищ, міст районного значення та їх об’єднань. Прошу підтримати.
420-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[19:17:30]] За-16 16 – за, а 9 – проти. 421-ша, Чорноволенко.
Шановні друзі, я пропоную якраз щодо лісових ресурсів. Це безглуздо зараховувати туди. І тому пропоную підпункт другий частини першої значить із статті 66 вилучити, тобто 50 відсотків збору за спеціальне використання лісових ресурсів, бо це державного значення. Мова іде, що ресурси лержавного значення. Прошу доповідача відповісти, чому не зараховується.
421-ша, ставиться на голосування. Прошу визначатися.
Ця норма передбачає збільшення обсягу доходів місцевих бюджетів, тому її вилучення недоцільне. Вони теж недоцільні. [[19:18:23]] За-13
За – 13. Так, 422-га. Чорноволенко, мікрофон.
Шановні друзі, я пропоную підпункт четвертий частини першої статті. Це вже було, прошу пробачення. Да, вилучити я прошу це. А мова іде про 425 поправку, де пропонується 25 відсотків з доходів фізичних осіб, що сплачуються на відповідній території зараховувати до місцевих бюджетів. Це, дійсно, зробить те, що декларував. А, я прошу пробачення, 50 відсотків, не 25, Борисов правий, а 50 відсотків, то було Давиденка.
Нє, ну давайте не знущатися, а працювати.
425-та ставиться на голосування. [[19:19:33]] За-10 Не підтримано. 426-та, не наполягає. 430-та. 428-ма, будь ласка, Ляпіна.
Ляпіна, група „За Україну!” Шановні колеги! До 428 поправки є серйозне питання. Фактично вона доповнює статтю „Склад доходів та видатків бюджетів районів у містах”. І що пропонується? Пропонується доповнити таким змістом: „Якщо району у місті підпорядковані інші міста, селища, села”. Вдумайтесь! Району в місті підпорядковані інші міста. Я знаю, що така ситуація є в одному місті, в Севастополі. Але, шановні колеги, це ненормальна ситуація. Треба виправляти адміністративний поділ. А замість того, щоб вносити таку безглузду норму в Бюджетний кодекс. Ми фактично таким чином узаконюємо безглуздя в адміністративному поділі України! Це ненормальна ситуація. Це обмеження самоврядування.
Зараз така ситуація, на жаль, існує. Ставлю на голосування 428 статтю на предмет підтримки. Прошу голосувати. [[19:21:04]] За-243 Поправка підтримана. 430-та. Чорноволенко не наполягає.
Ні, як це не наполягає? Наполягає.
Будь ласка, мікрофон.
і про пункт перший, який пропонує не враховувати певні показники до, значить, місцевих бюджетів. В тому числі пропонується не враховувати фіксований податок на доходи від підприємницької діяльності, що дораховується, значить, до місцевих бюджетів в порядку, визначеному статтею. Пропонується підпункт перший цієї статті вилучити. Тобто це має бути враховано в місцевих бюджетах. Бо це суттєво збільшить місцеві бюджети. Дякую. І прошу прокоментувати.
Думка комітету?
Пане Чорноволенко! Хочу сказати, що ваша пропозиція приведе до зменшення на 300 мільйонів гривень надходжень до місцевих бюджетів. Тому ви подивіться людям в обличчя і подивіться, що ви пропонуєте. Я б на вашому місці зняв не тільки цю поправку, а ще декілька наступних.
430-та. Прошу визначатись. [[19:22:22]] За-14 Не підтримано. 437-ма, Чорноволенко.
446-та.
446-та, давайте.
Доповнити підпункт 1.2: „Надходження до місцевих бюджетів зарахувати на наступні надходження: 15 відсотків податку з доходів фізичних осіб, що сплачуються, перераховуються Законом України „Про податок на доходи фізичних осіб на території сіл, селищ, міст і зараховуються до відповідних бюджетів місцевого самоврядування”, тобто записати 15 відсотків з податку на доходи фізичних осіб до бюджету розвитку.
Так, аргументацію почули. 446 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[19:23:37]] За-12 Не підтримана. 450-та. Не наполягає. Може 453-тю давайте. Будь ласка , мікрофон Чорноволенка.
Пропоную все ж таки 450-ту підтримати. І зарахувати 10 відсотків – податок на прибуток підприємств, крім податку на прибуток держаних, казенних, комунальних підприємств, 100 відсотків акцій, які належать державній або. власності, зарахувати до місцевих бюджетів, 10 відсотків податку на прибуток. Зрозуміло? Тобто фактично суттєво збільшити фінансову базу місцевого самоврядування. І тоді ми, дійсно, вийдемо на ті показники, які нами декларуються, що 60 відсотків має бути місцеві бюджети, а 40 відсотків мають бути тільки державний бюджет, а 60 від сукупного бюджету мають бути місцеві бюджети, і це саме за рахунок цього. Тому я пропонував би це підтримати і збільшити фінансову базу місцевого самоврядування. Дякую за увагу.
450-та ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[19:25:02]] За-14 Не підтримана. Так. Яку наступну Чорноволенко хоче доповідати?
Я маю, да. Я дякую пану Лук’янову, що він вступив в дискусію, от, навіть приділивши таким чином увагу, підійшовши до мене. І я дякую пану Борисову, який, до речі, сказав: „А що толку, що ми все це врахуємо і залучимо податки до місцевих бюджетів? Все одно вилученнями потім все заберуть”. То одна з моїх пропозицій, яку ми ще будемо голосувати, я сподіваюся, взагалі прибрати поняття „вилучення”. Ми можемо датувати слабкі бюджети, але за рахунок державного бюджету, а не за рахунок інших сильних місцевих бюджетів. Тому це просто буде одна з наступних поправок, прибрати взагалі вилучення з бюджету, в тому числі і по місту Києву. А мова йде про 452 поправку, відповідно до якої треба вилучити єдиний податок для суб’єктів малого підприємництва, що зараховується до бюджетів місцевого самоврядування.
Дякую. Я буду ставити на голосування, тільки одне, Борисов просить, щоб ви його не брали в компаньйони, бо він своє одержав, а ви поки що ні. 452-га голосується. [[19:26:30]] За-16 Не підтримана. Так. Олександр Віленович, яку наступну розглядаємо? 455-та, будь ласка.
Мова йде, щоби зарахувати до місцевих бюджетів 10 відсотків коштів від продажу земельних ділянок не сільськогосподарського призначення або прав на них, що перебувають в державній власності. Мова йде про ту частину, яка знаходиться на території відповідній місцевих рад, але знаходиться в державній власності. І зарахувати це до місцевих. до місцевих бюджетів. А також 25 відсотків до бюджету Автономної Республіки Крим та обласних бюджетів. Тому я вважаю і 75 відсотків з того всього до. бюджетів міст республіканського, обласного значення і 515 відсотків - до районного бюджету, 60 відсотків – до бюджетів сіл, селищ, міст. Тобто суттєво ми розширимо від. гроші від продажі державних земель ми спрямуємо в місцеві бюджети, тим самим підтримаємо. громадам, так, бо це їхня земля, яка була вилучена свого часу державою.
455-а ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[19:27:57]] За-21 Не підтримано. Яку наступну, Чорноволенко, будем розглядати ? 458-а. Будь ласка.
Мова йде про витрати з бюджету розвитку місцевим. мова йде про те, що у підпункт 4, який звучить так: „проведення експертизи грошової оцінки земельної ділянки, що підлягає продажу відповідно до статті 128 Земельного кодексу за рахунок авансу, внесеного покупцем земельної ділянки” – вилучити, бо він ніяк не в’яжеться з чинним законодавством. Дякую.
460-та голосується. прошу визначатись. [[19:28:47]] За-15 Не підтримана. 461-у ми розглядаєм?
465-а.
Ну 460-а набрала 15 голосів.
Ні, це було 45. То була 458! А мова йде про 460. То було про земельні ділянки. А.
Ні. Олександр, якраз ми 460 про земельні ділянки ви говорили тільки що. Наступна 461-а „Паї і частки”, про які ми вже неодноразово голосували. Так? 462-га. Давайте 465-ту.
А чого ви не хочете другу? Ну, ладно, давайте 465-ту.
465-та поки що розглядається.
465-та, про що йде мова. Мова йде про те, щоб не „міські бюджети”, а „місцеві бюджети” написати. І те ж саме: „Автономної Республіки Крим та міських бюджетів”. Прошу підтримати. Якраз цю можна було.
465-та ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[19:30:14]] За-18 Не підтримана. 4680-ма. Ну, це те саме приблизно, да? Ставимо на голосування 468-му. [[19:30:38]] За-19 Для юридичної чистоти, нечистоти, вірніше, допоміг чужими картками Кармазін. 470-та. Ксенія Ляпіна, будь ласка.
Ляпіна, група „За Україну!”. Є питання до 470 поправки. Мова йде про виконання місцевих бюджетів, і мова йде про те, хто, власне, персонально забезпечує виконання відповідних бюджетів, а, отже, несе відповідальність. Фактично пропонується вилучити з цього переліку міських і селищних голів. Таким чином, як мінімум селище ми позбавляємо права зоптимізувати свою видаткову частину і не створювати виконавчий орган. Тому що, власне, якщо не створено виконавчий орган, то тоді відповідальність несе і організує виконання бюджету голова селищний. Я ще розумію - місто. Воно зобов’язане створювати виконавчий орган, але селище може зекономити свої видатки - і не створювати виконавчий орган, а відповідно працювати за відповідальності голови.
470 поправка комітетом врахована. Є заперечення. Ставлю на голосування щодо підтримки поправки 470-ї. Прошу голосувати. [[19:32:14]] За-248 Підтримана поправка.
Адаме Івановичу,. чужими картками голосували.
Хто крім Кармазіна таке дозволив собі?
Адаме Івановичу, чужими картками голосують.
484-та, Чорноволенко.
Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Дивіться, мова йде про статтю 85 і частину третю про передачу державного права на здійснення видатків і про статтю третю з них: „товари, придбані головним розпорядником коштів” – і так далі по тексту. Я пропоную додати слова „у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України”. Бо якщо ми запишемо просто так, то це буде розтрати державних коштів і підстави для корупційних дій. Тобто має бути обов’язково додано слова: „у порядку, установленому Кабінетом Міністрів України”. Щоб знати, як це робиться, бо мова йде про саме передачу державного права на здійснення видатків. Дякую, прошу підтримати.
484-та ставиться на голосування. [[19:33:32]] За-12 Не підтримана. Олександре, яку наступну будемо розглядати?
Можна було підтримати, якби ви не вилучили, прибрали попередню: „у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів”. А так, звісно, якщо ми розписуємо це тут, давайте, але це не повний перелік. Тому все одно „Кабінет Міністрів” треба додати.
Голосуємо?
Ні, не голосуємо. У даному випадку ні, бо без попередньої воно не має сенсу.
Наступна ваша поправка десь далеко вже, на щастя. 670-та, мабуть, чи ні? 502 поправка Сушкевича.
Ні, ні, 497-ма, по ній, будь ласка. Адам Іванович, я прошу звернути увагу спочатку на 497 поправку, яка записана, що вона врахована частково. Теж саме Петра Степановича Цибенко 495, вона ідентична у нас. Але ні його поправка, ні моя частково не врахована. Прочитали б подивились експерти, мова йде про що? Забули про загальнодержавне реабілітаційні установи, зокрема реабілітаційні центри для інвалідів, забули про них в кінці. Тому у мене прохання, добавити, пане Владислав, це нормальна ситуація, я звертаю вашу увагу, щоб проголосувати. Колеги, звертаюсь до вас, забули просто центри реабілітації, загальнодержавні центри реабілітації. Цибенко своєю 495, а я 497 підтримуємо цю поправку, просимо підтримати, проголосувати.
Я ставлю на голосування 497 поправку колеги Сушкевича, прошу голосувати. [[19:35:38]] За-46 Не підтримана. Будь ласка, Сушкевич 502.
Дякую. По 502, це взагалі я не знаю, це якось смішно. Державна соціальна допомога на догляд, шановні колеги, на жаль, немає нікого з представників Мінфіну, вона виплачується Державним бюджетом. Пане Сухий, інші соціальщики з регіоналів, знайте про те, що вона виплачується, про неї просто забули і не записали, що вона фінансується з Державного бюджету. Я просто прошу цю помилку виправити. Ще раз, державна соціальна допомога на догляд, вона фінансується, вона виплачується, немає ніяких питань, просто про неї забули записати, це помилка. Я особисто в Мінфін дзвонив, вони кажуть, так, немає питань ми її виплачуємо. Прошу підтримати.
Комітет, яку думку має?
Валерій Михайлович, поняття „інші види цільової грошової допомоги встановлені законом” включає в себе також і державну соціальну допомогу на догляд. Тому воно враховано і цю поправку воно змінює зміст, тому можна прийняти так, як записано, воно виплачується і.
502-а, ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[19:37:09]] За-18 Не підтримано. 510-та. Сушкевич, будь ласка.
Я вибачаюсь, 506-та поправка – знову ж записано, що вона врахована в іншій редакції. Пане Владиславе, вона ніде не врахована. А мова йде про забезпечення функціонування Всеукраїнських державних міжрегіональних центрів професійної реабілітації інвалідів і державних обласних центрів соціальної реабілітації дітей-інвалідів у порядку встановленому Кабміном. Колеги, давайте за центри реабілітації проголосуємо, вони повинні фінансуватися, вони фінансуються з державного бюджету. Я прошу проголосувати. Підтримайте Центр реабілітації дітей-інвалідів і для інвалідів. Це незрозуміло, чому ми взагалі це не враховуємо, мені абсолютно не зрозуміло. Голосуємо проти фінансування центру реабілітації.
Валерій Михайлович, не надривайте серце. Не надривайте, а просто-на-просто подивіться на п’ять сантиметрів вище. Врахована 505-та поправка Мельника, де говориться „забезпечення функціонування Всеукраїнських державних міжрегіональних центрів професійної реабілітації інвалідів і державних центрів соціальної реабілітації дітей-інвалідів у порядку визначеному Кабінетом Міністрів”. Тобто все те, що ви хотіли, воно враховано і тому тут написано, що враховано в іншій редакції. Цибенко, будь ласка.
Дякую. Адам Іванович, шановні колеги, я хочу звернути увагу на те, що криється за словами „в порядку визначеного Кабінетом Міністрів України”, а ховається за цими словами ось що. Справа в тім, що як і в цьому році Центри реабілітації фінансуються за рахунок бюджету Фонду соціального захисту інвалідів. Це зовсім інші гроші. Він складається із штрафних санкцій за не створення робочих місць для інвалідів і призначений виключно для створення робочих місць для інвалідів. Тобто гроші бюджету Фонду соціального захисту інвалідів це зовсім інші гроші. Це гроші, які стосуються створення робочих місць для інвалідів. Тому це питання необхідно проголосувати все-таки 506-ту або поправку, яку пропонував Валерій Михайлович, це питання треба проголосувати інакше знову буде відбуватись те, що я називав „спасіння утопаючих – справа рук самих”.
Дякую, Петро Степановичу. Але вас також прошу як і колегу Сушкевича прочитати про що ви говорите. Будь ласка, прочитайте ваша поправка – поправка 506 Цибенка і Сушкевича говорить, закінчується „у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів” – це ваша поправка. Ви почитайте середню частину, ви написали у своїй поправці „у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України”.
Погоджуємось.
Так, будь ласка, якщо не помиляюсь, уже зачекали ми Чорноволенка. 516-та. Не наполягає Чорноволенко?
Наполягаю-наполягаю, Адаме Івановичу, дивіться, про що йде мова – мова йде про видатки, що здійснюються з бюджетів сіл, селищ міст районного значення та їх об’єднань, що створюються згідно з законом і враховуються при визначенні обсягу міжбюджетних трансфертів. Про що йде мова? Це те, що гроші, які разом з повноваженнями передаються з державного бюджету. Так от дивіться. Ми це даємо, значить в пункті першому на освіту, на дошкільну освіту, на загальну середню освіту, моя пропозиція доповнити пунктом „в” пункт значить другий частини першої статті 88 і написати „в” на позашкільну освіту”. Тобто зрозуміло – дошкільну освіту, загально середню освіту і позашкільну освіту. І це суттєво буде позитивом, суттєвим позитивом для розвитку сіл, селищ і міст України.
Це правильно. Треба було написати одним словом „освіту”. 516-та ставиться на голосування. [[19:41:41]] За-17 519-та. Не наполягаєте, Чорноволенко? 519-та мікрофон, Чорноволенку.
Мова йде про те, що не тільки в моїй поправці, а і в поправці заступника першого голови бюджетного комітету Кирильчука. Мова йде, що доповнити пункт 5 статті, де передається значить, що забезпечується разом з повноваженнями, фінансами, з Державним бюджетом, ще додати місцеву пожежну охорону, що дуже суттєво для невеликих міст, сіл, селищ, коли це буде профінансовано. Я би порядку підтримки самоврядування закликав би Партію регіонів підтримати дрібні регіони, бо з них складаються великі регіони. Прошу уважно до того поставитись. Дякую.
519 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[19:42:48]] За-15 528-ма. Цибенко. 517-та. Мікрофон Бахтєєвої.
Уважаемый Адам Иванович, уважаемые народные депутаты, я прошу поддержать поправку под номер 517, которой предлагается исключить из текста кодекса пункт 3 части первой статьи 88. Это для того, чтобы решить финансирование сельских больниц, на сегодняшний день на договорных условиях: или район, или село. Но на самом деле за 19 лет 340 ФАПов не получили даже одного флакона «зеленки». Поэтому просьба буквально всех жителей сельской местности поддержать только финансированием на уровне района. И поддерживает Министерство здравоохранения, и комитет тоже очень настаивает, чтобы поддержали все народные депутаты данную поправку.
Дякую. Але перед голосуванням, Тетяно Дмитрівно, я поставлю запитання: хто живе із депутатів у селі, підніміть руку, будь ласка. Ну якщо в селі біля Києва, то ви піднімете руки, зрозуміло. Так, ставиться 517 поправка на голосування. Голосуємо „за”. [[19:44:28]] За-261 Значить, стаття вилучається про те, що фінансується медицина із бюджету села, селища. Так, 528-ма? Цибенко, будь ласка.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко, голова Ради організації ветеранів України. Шановні колеги, моя поправка зводиться до того, що до Бюджетного кодексу треба внести таку поправку у пункт 4 соціальний захист та соціальне забезпечення доповнити пунктом такої редакції: „надання ветеранським організаціям фінансової підтримки та кредитування”. Чому я на цьому наполягаю? Тому що ця норма 20 статті Закону про статус ветеранів війни, гарантії соціального захисту, і якщо в Бюджетному кодексі вона не буде представлена, то це призведе до того, що вона, ця норма не буде виконана. І потім, шановні колеги, в рік 65-річниці Великої перемоги над фашизмом, в рік ветеранів Великої Вітчизняної війни позбавити ветеранські організації фінансової підтримки, ну, я вважаю, - це абсолютний злочин. Тому я прошу, щоб ця поправка була врахована або в цій статті, або як на цьому наполягає Мінфін у статті 91 пункті 3 частині першої, той самий текст.
Дякую. Шановні колеги, давайте проголосуємо 528 поправку в такій редакції, що врахувати її саме у тій частині у тих статтях, які пропонує Міністерство фінансів. Прошу підтримати пропозицію.
«За». [[19:46:21]] За-249 Дякую. Підтримано. Ще раз нагадую, там, як пропонує у тій статті, де пропонує в 91 статті, де буде дещо логічніше і з цим погоджується Міністерство фінансів. Так. Сушкевич, 533-та? Будь ласка.
Дякую. Значить, 531-ша, Адам Іванович,
А, так, 531-ша, також ваша.
Мова йде, що в підпункті „а” пункту 4 частини першої статті 89 після слів „центри соціальної реабілітації дітей-інвалідів” [[далі центри]] - „центри професійної реабілітації інвалідів”. В мене прохання слово „професійної” викреслити, тому що тоді ми звужуємо напрямки центрів реабілітації інвалідів. Хочу сказати пану Владиславу, що це питання погоджено з Міністерством фінансів. Колега Мярковський, значить, Анатолій Іванович міг би підтвердити, що це погоджено і питання слово викреслити „професійної”, воно погоджено з Міністерством фінансів. Я прошу підтримати цю поправку. Мова іде про те, щоби центр реабілітації всіх типів соціальної і інших видів реабілітації були включенні до фінансування. Просто слово „професійної” вилучити із тексту. Ще раз повторюю, погоджено з Мінфіном.
531-ша ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[19:47:59]] За-15 Так, 533-тя. Сушкевич.
Не настоюю.
Не наполягає. Так, будь ласка. Далі дивимося. 540-ва. Сушкевич. Не наполягаєте? Ні. Так 547-ма. Сушкевич. Не наполягає. Наполягаєте. Тоді, будь ласка, 547-ма. Мікрофон Сушкевича.
Дякую, Адаме Івановичу. Шановні колеги, мова іде проте, що Бюджетний кодекс в тій редакції зовсім забув про закон, який ми з вами прийняли, який називається Закон „Про реабілітацію інвалідів України”. Практично жодне положення цього закону не включено до статей Бюджетного кодексу. Реабілітація інвалідів це є фундаментальний фактор всього того, що пов’язано з підтримкою адаптації інвалідів в сучасному суспільстві. Я прошу підтримати редакцію статті підпункт „а” пункту 4 частини першої статті 90. Там вкінці я добавляю просто, значить, передбаченні видатки Законом України „Про реабілітацію інвалідів України”. Більш нічого, це ті три слова, які прошу врахувати в цій статті. Ще раз повторюю, давайте не забувати про реабілітацію інвалідів України. Прошу підтримати редакцію цієї статті.
547-ма ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[19:49:45]] За-15 Не підтримано. 549-та, Цибенко. Не наполягаєте? Мікрофон, будь ласка.
Шановний Адаме Івановичу, 549-та дублює 528-му. І та домовленість, яка є стосовно 91 статті, вона тут спрацьовує. Тобто я не наполягаю.
Правильно. 550-та, Сушкевич. Не наполягає. Так, поки Чорноволенко розмовляє по телефону.
Яка? 572-га, да? Будь ласка, 572-га Чорноволенка.
Олександр Чорновленко, Народний Рух України. Дивіться, мова іде про те, що ми, коли розглядаємо трансферті, які ідуть з Державного бюджету, у тій частині „Порядок та умови надання субвенцій” у частині три четвертій ми пишемо: голови обласних, районних, державних адміністрацій, сільських, селищних, міських рад у міжсесійний період приймають рішення щодо розподілу та перерозподілу бюджетних трансферів, визначених у законодавчому порядку за умови делегування їм такого повноваження відповідною місцевою радою з наступним внесенням змін до рішення місцевих бюджетів. Це правильне положення, але чогось ми випустили у даному випадку Автономну Республіку Крим. Тому я пропонував би на початку частини написати: Голова Ради Міністрів Автономної Республіки Крим, а там голови обласних і так далі. А далі після речення „за умови делегування їм таких повноважень” там значить обласними радами районними, місцевими додати ще „Верховною Радою Автономної Республіки Крим”. Дякую за увагу.
Ставиться 572-га на голосування поправка. [[19:51:42]] За-15 Не підтримано. 581-ша, Чорноволенко, наполягаєте?
Да, наполягаю. Мова йде про те, щоб, це мова йде про 101 статтю, от. Там йде про субвенції. Субвенції на проведення видатків бюджетів місцевого самоврядування, що не враховуються при визначенні обсягу міжбюджетних транс. Та тут язик можна зламати. А якщо викласти це по-людськи, як я пропоную, то це буде звучати так. Субвенції на виконання власних повноважень територіальних громад сіл, селищ, міст та їх об’єднань. По-моєму, це красивіше, правда?
Красивіше. Тому ставлю на голосування 581-шу. Прошу визначатись. [[19:52:38]] За-16 Не підтримана. Так, будь ласка, у нас тут. 588-ма. Сушкевич не наполягає? 582-га, як не дивно, врахована. А, частково, але ж врахована? Ну, будь ласка, Чорноволенко.
все зачитувати. Бо чесно скажу, що це буде десь на півгодини, один текст і другий. І порівняти зі слів важко. Але повірте, що у мене воно викладено значно краще, ніж врахували. Це, що було погане у мене, врахували. Все, що було добре, викинули. Тому я прошу повністю записати мою поправку.
Да, ви хочете, щоб нічого не залишилось? Так, шановні колеги. Я поставлю два рази на голосування. Тобто, перший раз я ставлю на голосування врахувати поправку 582 Чорноволенка в повному обсязі. Прошу визначатися. [[19:53:55]] За-16 І друга пропозиція. Врахувати частково в редакції бюджетного комітету поправку 582 колеги Чорноволенка. Прошу підтримати. [[19:54:20]] За-257 Рекорд поки що сьогодні, мабуть. 588-ма, Сушкевич. Не наполягає. Яка там наступна? Чорноволенка.
623-тя. Кажуть.
Ні. 600-та, Чорноволенко. 600-та на 271-ій.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Мова йде про шосту частину 108 статті. Я пропоную вилучити слова: „та додаткові дотації”, бо вони не мають у цьому випадку жодного сенсу. Мова йде про те, щоби. Кабінет Міністрів України може здійснювати або розподіл обсягів субвенцій і так далі, дотацій там. Там все повністю описано, тому „та додаткові дотації” явно треба виключити. Дякую за увагу.
Так, 600 поправка ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[19:55:36]] За-15 Не підтримана. 607-ма Чорноволенка.
Шановні друзі! Олександр Чорноволенко, Народний Рух України. Хоч ви і не хочете підтримувати в основному поправки опозиції, я все ж таки радив у статті 110 частину першу, мова йде, що відноситься до повноважень Рахункової палати. До повноважень Рахункової палати: „здійснення контролю за” викласти це у наступній редакції, пункт перший: „До повноважень Рахункової палати з контролю за дотриманням бюджетного законодавства належить здійснення контролю за”, тобто уточнити в якій частині і для чого. Дякую за увагу.
Ставиться на голосування поправка, прошу визначатись. [[19:56:37]] За-14 Не підтримана. 612-та, Куликов. Будь ласка, мікрофон.
Дякую. Куликов. Що хочу сказати, що те, що ми говорили про погодження перерозподілу з Бюджетним комітетом, у нас все це є, але немає відповідальності за те, що не було такого погодження. Тому, я вважаю, що частину першу статті 116 доповнити пунктом, що це є порушення і є відповідальність за непогодження з Бюджетним комітетом про розподіл. Прошу підтримати.
612-та ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[19:57:30]] За-16 Не підтримана. На 613-й наполягаєте, Кирило? Будь ласка, мікрофон Куликова.
Вважаю, що немає кращого покарання, ніж покарання грошима, тому, якщо зупиняються операції про перерозподіл видатків за порушення бюджетного законодавства, то для розпорядника коштів це буде найбільшою відповідальністю. Тому прошу підтримати цю поправку.
613-та ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[19:58:10]] За-15 Не підтримано. Так, Чорноволенко на черзі. 618-та.
Шановні друзі, я вас вітаю з тим, що ми вже перейшли до прикінцевих положень. Уже майже нічого не залишилось, от. І ми якось достроково працюємо над тим, щоби встигнути на футбол, не обговорюючи поправки в основному. Мова йде, що я пропоную вилучити, значить, частину третю Розділу прикінцевих положень, який каже, що установити, що Кабінет Міністрів України після завершення адміністративно-територіальної реформи, вдумайтесь, в частині укрупнення адміністративно-територіальних одиниць та набрання чинності відповідних змін до законів з питань місцевого самоврядування визначає у проекті Закону про державний бюджет, обсяги міждержавних, міжбюджетних трансфер для бюджетів нових укрупнених адміністративно-територіальних одиниць, що створюються. Шановні друзі, ну нащо нам займатися науковою фантастикою чи не науковою, буде укрупнення – не буде? Як воно буде? Куди воно буде? А ми зараз пропонуємо оце включити. Ну по-моєму це безглуздо. Зробимо укрупнення, тоді будемо, включимо як доповнення до закону. Тому я просив би вилучити.
Ставиться 618 поправка на голосування. Прошу визначатися. [[19:59:43]] За-16 Не підтримано. 619-а. Чорноволенко.
Шановні друзі, це моя поправка і також поправку. Це буде Донбас, да? коли укрупнять. коли проведуть адміністративну реформу. Шановні друзі, значить, дивіться, це і моя поправка, і поправка Джоджика, і поправка Костенка. Мова йде, що виключити 4-ий пункт з Прикінцевого положення. Мова йде, що. він говорить: „установити, що положення пункту 1 частини 1 статті 71 цього.застосовується з часу надання законом Верховної Ради Автономної Республіки Крим обласним, районним, місцевим та селищним сільським радам право на установлення додаткової ставки податок на прибуток підприємств у розмірах визначених законом питання оподаткування”. Це неправильно, це треба вилучити і надати прямо зараз. Дякую.
619-а ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[20:00:52]] За-15 Не підтримано. 621-а. Бахтеєва. Будь ласка, мікрофон.
Уважаемые народные депутаты! Прошу поддержать мою поправку 621, так как принятая уже 517 поправка включает финансирование сельской медицины из района. Таким образом, пункт 5 прикинцевих положень не имеет смысла. Прошу поддержать.
Да. з урахуванням того, що ми підтримали поправку, я прошу і цю поправку підтримати. Прошу голосувати.
За голосуєм. Підтримуєм. За. За, за. [[20:01:43]] За-258
Враховано. Так, Чорноволенко, 622-га. Мікрофон.
Шановні друзі, це теж частина шоста розділу „Прикінцевих положень”. Те, що я пропоную, виключити. Мова йде, що установити, що Кабінет Міністрів, місцеві державні адміністрації, виконавчі органи відповідних рад забезпечують надання пільг окремим категоріям громадян шляхом запровадження соціальних карток та проведення видатків відповідно до цього кодексу виключно із застосуванням єдиного державного автоматизованого реєстру осіб, які мають право на пільги. Ну, по-перше, такого реєстру ще немає. По-друге, карток немає. Ми робимо припущення на майбутнє – і вставляємо це в Бюджетний кодекс. Я вважаю, що дійдемо до цього моменту – тоді внесемо зміни.
Голосуємо 622 поправку. Прошу визначатись. [[20:02:47]] За-17 Не підтримана. 626-та. Чорноволенко, мікрофон.
Шановні друзі, мова йде про частину сьому розділу „Прикінцевих положень”. Я пропоную її виключити. Вона надає право Кабінету Міністрів встановлювати розміри соціальних виплат, не визначені законом, в абсолютних сумах в межах бюджетних призначень, встановлених за відповідними бюджетними програмами до законодавчого врегулювання такого питання. Це абсолютно неправильний підхід. Кабінет Міністрів має подати проект закону до Верховної Ради. І в разі прийняття такого закону його виконувати. А працювати сам, замість Верховної Ради, встановлюючи такі повноваження, ну, це абсолютно не відповідає Конституції України. Тому прошу виключити пункт сьомий з „Прикінцевих положень” і не розширювати понад конституційні норми повноваження Кабінету Міністрів. І я просив би прокоментувати.
Ні-ні, поки що ми розправляємося, вибачте за таке слово, з Чорноволенком. Будь ласка, ставлю на голосування. [[Не в тому розумінні. Розправляємо йому крила для подальшого.]] [[20:04:07]] За-18 Не підтримано. Почекайте, будь ласка, мотиви будуть. Сушкевича мікрофон, що ви хочете.
Дякую, Адаме Івановичу. Справа в тому, що моя поправка 626-та також торкається того, що частину сьому розділ „Прикінцеві положення” вилучити. Шановні колеги, про що йде мова. Мова йде про те, що все, що ми передбачили в соціальних законах, тепер не має значення. Будь-який уряд, я підкреслюю, будь-який уряд, тому що мова не йде про цей уряд, а будь-який уряд має право на свій погляд встановлювати всі соціальні видатки, соціальні виплати. Вони встановлені законом. Чи може сьогодні всупереч закону уряд будь-який робити все те, що забажано по суті соціальних виплат. Це неможливо, це ніколи не було, не можна таке робити. Тому я пропоную вилучити цю статтю, оскільки вона передбачає порушення чинного законодавства.
Валерію Михайловичу, ваші аргументи одержали тільки 18 голосів. Так, будь ласка, Александровська.
Александровская, фракция коммунистов, город Харьков. Уважаемые коллеги, прочитайте редакцию, которая предлагается в окончательном виде: Кабінет Міністрів України має право встановлювати розмір соціальних виплати, не визначених законом.То есть если возникает какой-то социальной группе или профессии, или региону, или какой-то категории граждан оказать социальную помощь, а закона такого нет, мы даем право как раз оперативно правительству принимать решение. Здесь об этом. розмір соціальних виплат, не визначених законом. В абсолютних сумах у межах бюджетних призначень, встановлених за відповідними бюджетними програмами до законодавчого врегулювання такого питання. То есть тогда, когда мы примем закон, то правительство лишится этого права по этому вопросу.
Да, Алла Олександрівна, це ви пропонуєте відновити декрети. Декрети колись називалися те, що ви розповідаєте. 627-ма, будь ласка.
Народний Рух України. Мова йде про те, щоби вилучити частину восьму „Прикінцевих положень”. Що говорить восьма частина: „Установити, що до законодавчого врегулювання безспірного списання коштів бюджету та відшкодування збитків за завданих бюджету” і далі дві крапки: пункт перший, другий, третій – йде мова, як це виконувати без законодавчого врегулювання. Я пропоную це вилучити і просто законодавчо це врегулювати. Бо це не є норма цього закону, ще раз прочитайте, там цілий закон виписаний далі по тому, під шапкою до законодавчого врегулювання. Я не можу зрозуміти, навіщо це робити, якщо ви можете, пан Лук’янов поясніть, скажіть.
627-ма ставиться без пояснень на голосування. Прошу визначатись. [[20:07:20]] За-13 Не підтримана. 6530-та, Чорноволенка мікрофон.
Депутат Чорноволенко, Народний Рух України. Я не розумію чому ви позбавляєте права доповідача, він до речі, гарно коментує, чому ви позбавляєте права давати коментарі. Мова йде про те,. ні, так це не ваша, це вас головуючий обмежує в цьому праві. Частину 10 розділу Прикінцевого положення вилучити, мова йде про те, що вона знову таки дублює, не є нормую цього закону. Бо ми в Бюджетному кодексі розписуємо відповідальність в тому числі кримінальну посадових осіб за виконання чи не виконання бюджету. Це ми можемо писати в Кримінальний кодекс, а далі читайте: ”в разі встановлення дію посадовою службової особи державної влади та-та-та-та, що дії цієї особи, відшкодовуються збитки, завдані державі в розмірі. це ж не норма Бюджетного кодексу, це норма Кримінального кодексу. Я просив би це вилучити і в інший закон записати, бо одним законом не можна це все врегулювати. Дякую за увагу.
630-та ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[20:08:40]] За-13 Не підтримана. 631, Чорноволенко, не наполягає.
Ні, я наполягаю, Адаме Івановичу!
Не може бути.
Частину дев’яту Прикінцевих положень я пропоную вилучити. Про що вона говорить, що протягом року Кабінетом Міністрів має забезпечити формування встановлених затверджених державних соціальних стандартів, нормативів з врахуванням вимог встановлених законом про державні соціальні стандарти. Це знову не є нормою цього закону, закон є, треба його виконувати. А чому це має бути напротязі року, а не півроку або іншого періоду часу, Кабінет Міністрів і так це має зробити. Це записали так, бо нема чого було писати сюди, щоб трошки відрізнявся від того, що було раніше, щоб було про що поговорити. Прошу вилучити.
631-ша поправка ставиться на голосування. Прошу визначатися. [[20:09:42]] За-12 Нема Кармазіна, нема голосів. 633. Є зауваження у Кармазіна. Прошу мікрофон.
Юрій Кармазін. Шановний головуючий, шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, я хочу вас попросити і доповідача на трибуні, пана Лук’янова, хочу вас попросити вилучити абзац другий статті 11 перехідних положень, де є доручення Кабінету Міністрів України протягом розробити проекти законів, передбачивши здійснення заходів щодо передачі відомчих установ і закладів охорони здоров’я до сфери управління центрального органу виконавчої влади і забезпечення реалізації державної політики у сфері охорони здоров’я. Про що йде мова, якщо сьогодні функціонує в Одесі добре залізнична лікарня, якщо вона функціонує у Львові, якщо вона функціонує в інших містах, якщо існують військові шпиталі, шпиталі МВС, шпиталі СБУ, інші відомчі і вони сьогодні працюють нормально, то мова йде про те, що давайте ми їх знищимо так як всі знищені. Давайте вилучимо цей абзац і не будемо чіпати цю медицину.
Я ставлю 633 поправку. Враховано комітетом на предмет її підтримки, прошу її голосувати. Голосуємо „за”, правильно. [[20:11:24]] За-257 Дякую. Ми підтримали ту редакцію, яка врахована комітетом. Дякую. 634. Те що ви ставили це інша справа, я ставлю поправку на голосування, це ваша справа як ви ставили. Будь ласка, мікрофон Кармазіна.
Чорноволенка зараз же.
Адаме Івановичу! Юрій Кармазін. Я прошу вас взяти статтю 120 Закону про Регламент Верховної Ради України і подивитися, що я ставив питання не про підтвердження всієї поправки, я ставив питання і хотів з вами знайти консенсус і просив вас не знищуйте хоч щось у цій державі, все одно йде бульдорез, каток, який знищує законодавче поле, зараз конституційні права народних депутатів, громадян, а тепер цілих відомств, все надбання яке зроблено було раніше ви зараз хочете знівечити. Тому попросив тільки другу частинку, другий абзац вилучити звідси, а все інше хай буде таке. Тому я мав право поставити про вилучення тільки частинки за що ви і проголосували Адаме Івановичу, я прошу покладіть перед собою Регламент і тоді буде все нормально у вас, я розумію, що багато хто не читає цей закон. Дякую.
Дякую, Юрій Анатолійович, взяти в руки статтю я не можу, тому що ще раз наголошую я ставив 633 поправку на голосування в редакції комітету. Якщо ви хочете вилучити яку частину? Яку частину?
Хто за те, щоб вилучити з цієї поправки другу частину, прошу визначатись. [[20:13:20]] За-20 Не підтримано. 634-та і 5-та Чорноволенко каже, що можна мікрофон.
634-тій наполягаю, що ми все ж таки проголосували. Але попередньо я ж хотів і по 633.
по 635-тій.
633-тій чого там 635.
633-тя ми вже визначились. Це не ваша. 634 ваша.
Так я мав на увазі оце 634-та. Мова йшла, що я дав пропозицію про те, що було записано раніше. Зараз після тих поправок я частково з тим згоден, воно стало краще, тому я цю 634-ту знімаю.
О!.
Давайте 631 перейдемо, от, до значить 12 розділу. Ми починаємо своїми поправками, дивіться, вносити зміни до дуже серйозних законів, які не можуть іншим законом регулюватися. Кодекс про адміністративні правопорушення, починаємо чіпляти. Тому я пропонував би, щоб це питання.
Водний кодекс.
Водний кодекс, да. Потім.
Дякую. Я зрозумів, що ви погоджуєтеся. Яку поправку голосуємо?
Ми голосуємо 635 поправку. 634-ту я.
Дякую, зрозуміло. 635-та ставиться на голосування. Прошу визначатись. [[20:15:14]] За-15 Не підтримано.
637 поправка. Кирило Куликов, мікрофон.
Дякую. Кирило Куликов. Що хочу сказати? Якщо ми вже вносимо в Прикінцевих положеннях зміни до Адміністративного кодексу про адміністративні правопорушення. Я хочу сказати, що для того, щоб сьогодні покарати порушників законодавства, бюджетного законодавства, КРУ приходить, вона повинна здійснити це покарання через 2 місяці після того як це порушення було здійснено. Що ми пропонуємо? Ми пропонуємо, щоб це покарання могло відбутися через 2 місяці після того як це порушення виявлено, це надає можливості дійсно контролю а порушенням бюджетного законодавства, це важіль в руках Контрольно-ревізійної комісії. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування 637 поправку. [[20:16:28]] За-13 Поправка не підтримана.
Кримінальний кодекс міняємо, Водний кодекс міняємо.
Ще поки нічого не міняємо. Юрій Анатолійович, я поки нічого не міняю. 638 поправка? Кирило Куликов мікрофон.
Мені дуже соромно, що колеги по коаліції не підтримують свої контролюючі органи, і не бажають здійснювати дійсного контролю за використання бюджетних коштів. Ми до цього прийдемо, але, що я хочу сказати, це редакційна правка – 638-ма, що бюджети всіх рівнів ми заміняємо державним бюджетом і місцевим бюджетом. Тобто я вважаю, що це більш широке покриття бюджетів. Думаю, що це має.прийняти.
Ставлю на голосування 638 поправку. [[20:17:27]] За-12 Поправка не підтримана. Поправка 639? Кирила Куликова мікрофон.
Дякую. Там я бачу, що підтримає мене іспанська фракція там: червоний, жовтий, червоний, жовтий – дуже дякую, естети. Що хочу сказати, поправка 639 має відношення, що насправді є бюджетні кошти, що зараховуються до бюджетних коштів, яким чином виявляти ці порушення? Прошу цю поправку підтримати.
Ставлю на голосування 639 поправку. [[20:18:18]] За-15 Поправка не підтримана. Поправка 640? Кирило Куликов, мікрофон.
640 поправка має відношення щодо стягнення, дуже маленьке стягнення, дуже велике стягнення тисячу, щось ми караємо за порушення – тисячу. Тому я пропоную замінити словами „п’ятсот”, а „три тисячі” замінити словами „тисячу п’ятсот”, тобто, щоб порушники відповідали за більш незначущі порушення, ну, були відповідальні. Дякую.
Ставлю на голосування 640 поправку. [[20:19:09]] За-10 Поправка не підтримана. Далі поправка 642. Валерій Сушкевич, мікрофон.
Дякую, Володимире Михайловичу. Шановні колеги, народний депутат Сушкевич. Я хочу звернути вашу увагу, Адаме Івановичу, якщо пам’ятаєте в першому читанні ви звернули увагу на неможливість внесення Законом про Бюджетний кодекс внесення змін до інших базових законів. Я звертаю увагу, що в базовий Закон про основи соціальної захищеності інвалідів вносяться зміни, ну з боку цього Бюджетного кодексу, цього проекту Бюджетного кодексу і також звертаю увагу, що 505 поправкою, я, пане Владиславе, звертаю увагу, що народний депутат Мельник теж звернув увагу, Адаме Івановичу, запропонував фінансування Всеукраїнських державних міжрегіональних центрів реабілітації інвалідів з загального фонду державного бюджету. Тут пропонується внесені зміни чи фінансувати ще центр із спеціального фонду державного бюджету, про що зауважив, шановний колега Цибенко Петро Степанович, що з Фонду соціального захисту інвалідів. Ну таке неможливе, тому що реально ми ж знову фінансуємо з.
Так, будь ласка, дайте можливість завершити аргументацію.
Мова іде про те, що з коштів роботодавців ми не можемо фінансувати утримання державних соціальних установ. Це те, що сказав колега Цибенко „спасенне утопаючих руками самих, як кажуть, самих утопаючих”. Не можна цього робити, тобто це дублюється. Я просто не звернув увагу, що ми вже прийняли поправку з цього приводу в іншій редакції. І не можемо вносити цю поправку в Закон про основи соціальної захищеності. Тому прошу, пропоную вилучити так як це записано у моїй поправці.
Шановні колеги, ставлю на голосування 642 поправку Валерія Сушкевича. Аргументація тільки що була оприлюднена. [[20:21:21]] За-41 Поправка не підтримана. Так поправки ідемо далі.
645-та народного депутата Лук’янова вона врахована. Будь ласка, мікрофон Юрія Кармазіна.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни. Шановні народні депутати, я розумію, всі так хочуть подивитися футбол, що не розуміють, що треба, щоб у нас в Україні був коли-небудь футбол, а не тільки спостерігати, що в Африці робиться. Оця поправка, проти якої я виступаю, вона нас до Африки приводить, ну не до південної, а до тих частин, де людей їдять. Бо тут пропонується надати повноваження, ну такий пункт доповнити додатковий 27 прим. порушення статті 116 [[до речі, пане Голово, Закону про Регламент]] прийняття рішень про делегування у міжсесійний період повноважень головам обласних, районних державних адміністрацій щодо розподілу та перерозподілу міжбюджетних трансфертів з наступним внесенням змін до рішення про місцевий бюджет. Тобто не треба взагалі проводити ніяких сесій і місцеві депутати не потрібні, потрібен був тільки голова району чи губернатор. Все, вони будуть.
Так, будь ласка, позиція комітету.
Пропозиція проголосувати поправку так, як затверджено на комітеті і врахувати її.
Шановні колеги. Зараз ми поставимо на голосування цю поправку. Шановні колеги, тут йдеться про те, що пропонується делегувати у міжсесійний період повноваження головам обласних, районних державних адміністрацій щодо розподілу та перерозподілу міжбюджетних трансфертів з наступним внесенням змін до рішення про місцевий бюджет. Ну, взагалі це якась новина тут звичайно. Але разом з тим прошу уваги. Я поставлю на голосування пропозицію про врахування поправки, про підтримку поправки номер 645. Прошу визначатись. [[20:24:11]] За-196 Поправка не підтримується. Прошу заспокоїтись. Поправка 649. Не наполягають. Так, поправка 652. Не наполягають. Далі. Поправка, так. Так. Зараз, зараз, зараз. Давайте ж дотримаємось регламенту. 669, Михайло Чечетов, не наполягають на поправці?
670, Сушкевич не наполягає. 671, не наполягає. Шановні колеги! Тепер є всі підстави говорити, що ми розглянули всі поправки. Разом з тим, є така пропозиція. Прошу уважно її вислухати. У зв’язку з тим, що Верховна Рада України врахувала або не врахувала окремі поправки, нам потрібно, відповідно до статті 121 Регламенту, щоб головний комітет, у даному випадку бюджетний комітет разом з Головним юридичним управлінням ще раз пройшлися по тексту. Щоб цей текст повністю відповідав Конституції, по-перше. І, по-друге, щоб він між собою був збалансований. І разом з тим, при опрацюванні тексту, за наслідками голосування я просив би, щоб комітет разом з Головним юридичним управлінням вивчив можливість врахування зауважень. Вивчив можливість врахування зауважень Головного юридичного управління. І з урахуванням цього у четвер ми будемо приймати остаточне рішення. Для того, щоб нам мати довершений документ і не наражатися на зауваження Президента України. Треба ще раз уважно подивитись. Це надзвичайно важливий документ. І врахувати всі ті нюанси з урахуванням обговорення, яке у нас відбулося. І більше того. Ми домовлялися про те, що треба цей законопроект розділити на два: перший – це основне тіло Бюджетного кодексу; і друге – це внесення змін до законів у зв’язку з прийняттям Бюджетного кодексу. Але ми будемо приймати таке рішення, що вони вступають в дію одночасно, і щоб одночасно мав можливість Президент України висловити свою думку щодо них, щоб ми не розірвали прийнятий документ. По одному чоловіку від фракцій. Будь ласка, Юрій Кармазін. Потім Іван Кириленко.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, „Наша Україна – Народна самооборона”. Шановний Володимире Михайловичу, що, очевидно, ви прочитали всі 23 листа юридичних зауважень юридичного управління до цього закону. Саме маленьке зауваження таке, написано, пункт 21: „Законопроект у Прикінцевих положеннях містить зміни до 28 законодавчих актів, що не узгоджується з назвою, не відповідає правилам оформлення” і так далі. Далі. Суттєво, редакційно і так далі. Тобто зауваження юридичного управління нищівні для цього закону, просто нищівні. Я не кажу, що вноситься зміна і розглядалися в обід бюджетним комітетом внесення змін до непрофільних кодексів, усунуті були профільні комітети від розгляду цього. Я, Володимире Михайловичу, говорю вам, що не можна так приймати закон. І так, як ви хоче прийняти, – це полуміра буде, Володимире Михайловичу. Треба ставити питання про те, щоби врахувати всі оці висновки юридичного управління і потім третє читання. От так треба.
Іван Кириленко, будь ласка.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні колеги, звичайно, приймається документ, який всерйоз і надовго буде визначати бюджетний процес в країні. Володимире Михайловичу, до вас звертаюсь особисто, третина цього документу свідчить про те, що звужуються функції парламенту. З 1992 року, коли були запроваджені так звані декрети, коли Верховна Рада делегувала Кабінету Міністрів прийняття документів найвищої ваги, з того року по крупіцам парламент відвойовував притаманні йому функції, в тому числі формування бюджету, зміни до бюджету, механізми бюджетування і так далі, і так далі. Сьогодні цим документом, якщо він зараз буде проголосований, функції парламенту суттєво звужуються. Зауваження юридичного управління – це зауваження, це не статті закону. Тому, якщо я вас вірно зрозумів, ми сьогодні не голосуємо, а в четвер проголосуємо те, що коректно відновить позиції парламенту в бюджетному процесі, якщо я правильно вас зрозумів. Дякую.
Дякую. Олександр Сергійович Єфремов, потім Петро Цибенко і Олег Зарубінський.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые коллеги! Я хотел бы сказать огромное спасибо Ивану Григорьевичу и другим нашим коллегам. Это позиция, которая столь конструктивно длительное время работает последние дни над законопроектами, которые принимаются в данном зале. Я хотел бы сказать спасибо всем коллегам от коалиции, которые в столь напряженной работе делают все возможное, чтобы данные законы обрели тот статус и ту форму, которая бы соответствовала положительному развитию нашего государства. Иван Григорьевич совершенно правильно отметил, и спасибо, Владимир Михайлович, за столь разумное решение, что мы имеем возможность еще доработать данный законопроект, учитывая то, что он носит системный характер, мы можем посоветоваться еще и с Кабинетом Министров и с Министерством финансов, и с администрацией Президента, и в четверг совершенно осознано принять окончательное решение, которое будет понятно всем. Спасибо.
Петро Степанович Цибенко, потім Олег Зарубінський.
Дякую. Фракція комуністів, Петро Цибенко. Шановні колеги, фракція Компартії України безумовно підтримує пропозицію Володимира Михайловича Литвина щодо необхідності доопрацювання окремих положень, узгодження частин цього надзвичайно відповідального документа, ми його приймаємо на тривалий період і вагу цього документа переоцінити надзвичайно складно. Тому треба, щоб ця робота була завершена і ми отримали документ на виході такий, який буде працювати тривалий час і працювати на наше суспільство. І друге. як голова найбільшої ветеранської організації України – Організації ветеранів України я хотів би подякувати колег за розуміння , за те, що ми врахували норму щодо фінансування статутної діяльності ветеранських організацій хай в іншому місці тобто статті 91 пункті 3 пунктом ж) але ми врахували це, я хочу від імені Організації ветеранів України подякувати за розуміння і підтримку, тим більше, що мова йде про те, що ми приймаємо документ в рік 65 річниці Великої перемоги, в рік ветеранів Великої.
Дякую. Олег Зарубінський.
Олег Зарубінський, Народна Партія. Шановні колеги, ми дійсно приймаємо Бюджетний кодекс. А в нас не буде можливості і це було б нелогічно і глупо, якщо б ми після прийняття його вносили чергові зміни перманентні зміни для того, щоб збалансувати статті цього кодексу. Важливість цього документа зрозуміла хоча б тому, що від нього, від його чіткості і збалансованості залежить багато інших законів, в тому числі і Державний бюджет України. і тому логіка нашої фракція сприймається висловлена Головою Верховної Ради. Єдине хотів би ще відзначити, що такий серйозний документ, як Бюджетний кодекс, має бути підготовлений не під конкретні посадові особи, а має бути підготовлений під державні інтереси. Тому логіку ми сприймаємо і підтримуємо. Дякую.
Шановні колеги, ми обмінялися думками. Зараз я поставлю на голосування пропозицію. Я ще раз її сформулюю. У зв’язку з тим, що сьогодні у процесі розгляду поправок ряд із них було враховано і деякі були відхилені, ті, які були враховані комітетом, є потреба, щоб головний комітет – в даному разі Комітет з питань бюджету, - а також Головне юридичне управління, уважно проаналізували, що залишилося в результаті розгляду, або що ми маємо в результаті розгляду законопроекту: який його цілісний текст, наскільки він між собою кореспондується, наскільки взаємопов’язані статті, і чи немає там внутрішніх суперечностей в тому варіанті, який ми маємо виносити на обговорення. Друге. Це прохання Комітету з питань бюджету: разом з Головним юридичним управлінням подивитися, які із рекомендацій, зауважень Головного юридичного управління можуть бути враховані, не розриваючи цілісну тканину того документу, який є. І я переконаний, що буде можливість і в депутатів подивитися на цей документ з огляду на те, що назва документу повинна відповідати його змісту. А відтак, ми постали перед необхідністю розділити цей законопроект, приймати рішення про нову редакцію Бюджетного кодексу і одночасно зміни до законів у зв’язку з прийняттям нової редакції Бюджетного кодексу, які мають працювати в парі і вступати в дію з 1 січня 2011 року. От така пропозиція, шановні колеги. Ми повинні попрацювати таким чином, щоб у четвер ми розглянули це питання і визначилися щодо прийняття остаточного рішення. А та робота, яка сьогодні була пророблена, показала, що у нас є розуміння, що це повинен бути документ для країни на тривалу перспективу, не під політичний момент. Тому немає застережень? Я поставлю на голосування відкласти остаточне прийняття рішення з приводу цього питання, тобто законопроекту [[реєстраційний номер 6495]], на четвер з відповідною реалізацією пропозицій, які я щойно виклав. Прошу голосувати. Профільні комітети повинні працювати і так. У нас всі комітети профільні. Прошу голосувати. Працюйте. [[20:35:31]] За-257 Я дякую за нашу роботу. Дякую всім, хто працював. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую закритим. Завтра ми продовжимо роботу за розкладом на середу, тобто будемо розглядати питання, які пропонує до обговорення опозиція. А працюємо ми з вами повний день, як ви знаєте. До 10 години ранку. Дякую.