Шановні народні депутати, добрий ранок! Добрий ранок, гості Верховної Ради України! Пропоную розпочати нашу роботу. Прошу народних депутатів України підготуватися до реєстрації. Колеги, прошу підготуватись. Шановні народні депутати, прошу реєструватись. [[10:11:43]] 396 народних депутатів зареєструвалось. Ранкове засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Шановні колеги, перелік питань, що пропонуються для обговорення і прийняття рішень сьогодні вам надано. Переходимо до їх розгляду. З процедури – Геращенко, хвилина. Включіть, будь ласка, мікрофон з місця.
Дякую. Шановний пане Дмитре, шановні колеги! "Європейська солідарність" вітає той факт, що в ці дні ми повернулися до дотримання Регламенту. І я сподіваюся, що вся сесійна зала побачила, наскільки це правильно – розглядати законопроекти в першому читанні, а потім в другому. Але сьогодні в нас знову, пане Дмитре, є великий шанс порушити Регламент. Тому що низка законопроектів, дуже важливих, від яких залежатиме доля мільйонів людей, що стосуються судової системи, експертизи, ці законопроекти будуть розглядатися без таблиці. Сесійна зала не отримала і досі таблиць до більшості законопроектів, які ми будемо розглядати зараз в другому читанні. І це дуже серйозне порушення, адже ми наощупь, як сліпі, будемо розглядати ці законопроекти. Я хочу звернути увагу, що згідно процедури кожен депутат має право ознайомитись з таблицею поправок для того, щоб ми могли з цим працювати фахово. Таблиці і досі немає. Більше того, є кілька законопроектів в другому читанні, які ще сьогодні тільки комітет.
Дайте 10 секунд завершити.
Є кілька законопроектів, які ще в перерві тільки сьогодні законопроекти будуть розглядатись комітетом. Можливо, їх варто перенести на завтра, але щоб ми ознайомились з таблицями? Дякую за увагу.
Ірина Володимирівна, я думаю, що Апарат встигне підготуватись до розгляду і вам будуть надані таблиці, як це і належить. Переходимо до розгляду питань порядку денного. Перше питання. Проект закону. Вам наданий проект Закону про внесення змін до Закону України "Про столицю України – місто-герой Київ". Його пропонується включити до порядку денного сесії. Якщо немає потреби обговорення, тоді. Ні. Тоді я до слова запрошую Клочко, голову комітету. Андрій Клочко! Андрій Клочко! Андрій Андрійович, поясніть, навіщо необхідно його включити в порядок денний.
Шановні колеги, Вчора Комітет з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування на своєму засіданні взяв до уваги, що в парламенті зареєстровано проект наш, Закон України "Про столицю України - місто-герой Київ" (реєстраційний номер 2143). Це важливий законопроект, який дозволяє розмежити повноваження мера. київського голови та голови Київської держадміністрації. Це не дозволяє мати ту ситуацію, яку ми маємо на сьогодні, а дозволяє киянам отримати владу над нашим Києвом і отримати нормальне місто, Для того, щоб ми могли жити в нормальному місті, без пробок. Жити за законом, за яким кожен киянин хоче бачити місто більш ліпшим, поліпшеним. І хочемо бачити, що в міста є не один хазяїн, як це є на сьогодні, і це не зовсім хазяїн, а є людина, яка виборча - це мер, і є людина, яка керує фінансами. Дякую.
Дякую. Хвилина з мотивів. Немає? Хвилину. Включіть, будь ласка, мікрофон. Олексій Олексійович Гончаренко. Включіть мікрофон Гончаренку.
Дякую. Гончаренко Олексій, "Європейська солідарність", північ Одещини. Шановні друзі, якщо ми пропонуємо таке рішення, тоді треба вже одразу запропонувати знести колону Магдебурзького права, яка стоїть в місті Києві, як символ місцевого самоврядування. І це ще одне свідчення наступу на місцеве самоврядування, яке відбувається тут і зараз. Є виключний перелік підстав, за якими можуть відбутися дострокові вибори. Ви ж не сказали, доповідач, самого головного, що ви пропонуєте призначити на 8 грудня позачергові вибори київського міського голови і міської ради. Чому? Бо хочеться просто взяти владу в Києві тут і зараз. Я бачу, що наш Президент добре вивчив, знаєте, це прислів’я: "Куй железо, пока горячо". Але якось підзабувши, ще є одне прислів’я, як кажуть у нас в Одесі: "Жадность фраера сгубила". І я тому хочу нагадати це всім: не можна робити такі речі і не можна наступати на права місцевого самоврядування. Це є Європа і це є єдиний шлях розвитку нашої країни. Дякую.
Дякую. Я хотів би нагадати, що це питання зараз включається в порядок денний сесії, а не розглядається по суті. Тому, якщо немає заперечень, прошу підтримати та проголосувати. Ставлю на голосування питання про внесення до порядку денного сесії проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про столицю України – місто-герой Київ". Прошу підтримати та проголосувати. [[10:18:06]] За-237 Проти – 45, утрималося - 56. Пропоную відповідно до статті 50, частини третьої, Регламенту скоротити на половину строки внесення альтернативних законопроектів. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:18:35]] За-235 Проти – 64, утрималися – 35. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам внесено на розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення прозорості власності провайдерів програмних послуг багатоканальних цифрових ефірних телемереж із загальнонаціональним покриттям (реєстраційний номер 2035). Пропоную його розглянути за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:19:25]] За-247 Проти – 19, утрималися – 73. Рішення прийнято. Слово для доповіді надається народному депутату України Ткаченку Олександру Владиславовичу.
Доброго ранку, шановні колеги! Цей законопроект про те, що ви бачите на екранах у себе. Наприкінці минулого року згідно міжнародних наших зобов’язань по Женеві-2006 було відключене так зване аналогове ефірне мовлення. Це безкоштовне мовлення, коли всі глядачі України можуть спостерігати телепрограми в ефірі. Зараз це мовлення здійснюється через "цифру" і здійснюється лише одним провайдером. Якщо раніше аналогове мовлення забезпечувала держава, то на сьогодні це фірма, яка називається "Зеонбуд", власниками якої є, за офіційними даними, п’ять громадян Латвії, один громадянин Великої Британії, а зареєстрована вона на далеких і теплих островах. Це питання інформаційної безпеки країни, тому що це мовлення отримує практично 40 відсотків населення України, і ми хотіли б внести правки стосовно прозорості власності компанії, яка здійснює мовлення для всіх практично громадян України. Ще раз нагадую, це питання інформаційної безпеки. Ми б не хотіли, щоб за цими власниками скривались власники держави-агресора, хоча насправді це "секрет Полішинеля", хто ці власники, і цікаво буде подивитися і дізнатися насправді. І ми передбачаємо, що за цим законом власниками такої компанії можуть бути громадяни України. Прошу вашої підтримки, ще раз підкреслюю, це питання національної інформаційної безпеки країни. Дякую.
Дякую, Олександре Владиславовичу. Слово для співдоповіді надається заступнику голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Потураєву Микиті Руслановичу.
Доброго дня, шановна президія! Доброго дня, колеги! Комітет з питань гуманітарної та інформаційної політики розглянув проект закону № 2035 на своєму засіданні 17 вересня 2019 року. Зазначеним законопроектом передбачається запровадження низки вимог до засновників, учасників, власників провайдерів програмної послуги загалом і провайдерів програмної послуги багатоканальних цифрових ефірних телемереж, із загальнонаціональним покриттям зокрема. Виконання цих вимог дозволить забезпечити прозорість структури власності провайдерів програмної послуги та унеможливить потенційний протиправний вплив держави-агресора на телерадіоінформаційний простір України. Також передбачається встановити аналогічні вимоги для операторів телекомунікацій, які здійснюють діяльність з надання послуг з технічного обслуговування і експлуатації багатоканальних цифрових мереж ефірного телебачення та радіомовлення із загальнонаціональним покриттям. За результатами обговорення комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект №2035 за основу, доручивши Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики доопрацювати його до другого читання. Комітет з питань антикорупційної політики у своєму висновку зазначає про відсутність корупціогенних факторів у законопроекті № 2035, Головне науково-експертне управління Верховної Ради у своєму висновку висловило низку зауважень та пропозицій, при врахуванні яких законопроект 2035 може бути прийнятий за основу. Дякую за увагу. Прошу підтримати законопроект.
Дякую. Пропоную записатися на виступи: два – за, два – проти від фракцій. Смаглюк. Василевська-Смаглюк Ольга Михайлівна.
Передаю слово Євгенії Кравчук, "Слуга народу".
Євгенія Михайлівна Кравчук, фракція "Слуга народу".
Доброго дня, шановні колеги! Хочу підтримати законопроект № 2035, щоб виправити ненормальну ситуацію, в якій ми зараз перебуваємо. В нас є провайдер-монополіст, якого можуть смикати за ниточки власності, і ми не розуміємо, куди ці ниточки ведуть. Ми не можемо дозволити, щоб функціонування критичної інфраструктури, до якої сьогодні у повній мірі можна відвести цифрове ефірне мовлення, опинилося в руках ворога. Наше законодавство вимагає прозорої структури власності щодо телеканалів, але не вимагає цього щодо монополіста, від якого залежить стабільна робота цих телеканалів. В умовах війни, в тому числі інформаційної війни, є дуже високий ризик блокування українського інформаційного простору. Щоб цього не допустити, прошу підтримати законопроект №2035. Дякую.
Дякую. Слово надається Саврасову Максиму Віталійовичу, фракція.
Прошу передати слово Княжицькому.
Микола Леонідович Княжицький
Друзі, про що іде мова? Свого часу в часи Януковича була створена штучна монополія, яка називалась "Зеонбуд", яка використовує державні мережі розповсюдження, поставила свої маленькі передавачі і таким чином тримає в руках весь інформаційний простір. Кожна нова влада, яка приходить, хоче забрати його собі в той чи інший незаконний спосіб. Цей закон є спробою забрати собі "Зеонбуд", тобто віддати його іншому власнику. Тому, якщо будуть навіть українці засновками цього каналу, це приведе до переліцензування, але не приведе до знання, хто є справжнім власником. Пам’ятаєте, у нас Подщіпков пан був власником каналу "112", а всі казали: звідки в нього гроші? В комітеті блокується мій законопроект про прозорість всієї власності і всього фінансування, натомість вноситься цей штучний законопроект, щоб змінити власника в "Зеонбуді", забрати його в чотирьох чи трьох олігархічних сімей і передати іншій олігархічній сім’ї під виглядом переліцензування. Але автори закону не звернули увагу на одну норму, що цей закон вносить зміни в частини ліцензування операторів телекомунікацій. А вчора ми проголосували за те, щоб взагалі скасувати таке ліцензування, і це був закон. проект 1050. Тому фактично, спробуючи рейдернути зараз "Зеонбуд" і віддати від трьох одних олігархів його іншим, замість того щоб демонополізувати, поставити на державних вишках державного провайдера, пустити іноземні інвестиції, нам пропонується фейковий закон під виглядом прозорості, прикривається все це національною безпекою, до якої немає ніякого відношення, і пропонується вам бути не слугами народу, а слугами одного олігарха. Але, обстоюючи принципи прозорості, ми не будемо проти цього законопроекту, ми будемо утримуватися, а ви думайте. Дякую.
Дякуємо. Кива Ілля. Павленко Юрій, "Опозиційна платформа – За життя".
Шановний пане Голово, шановні народні депутати! Без сумніву, прекрасна мета ставиться авторами законопроекту – досягти і забезпечити прозорість власності провайдерів програмної послуги. Разом з тим, даним законопроектом, на наш погляд, ця мета не досягається, а лише є спроба змінити власника і новій владній команді захопити відповідне підприємство, яке сьогодні працює. Крім того, по суті самого законопроекту є численні застереження і зауваження. Зокрема, в самому законопроекті постійно говориться про провайдера з загальнонаціональним покриттям, разом з тим, ні в самому законі, ні в інших законах не визначається, а що ж таке "загальнонаціональне покриття": це 10, 20 відсотків, 40 чи 100 відсотків території або споживачів. І, більше того, не визначається, а хто ж буде називати і визначати цього. це національне, загальнонаціональне покриття. По-друге, надаються додаткові повноваження Національній раді з питань телебачення і радіомовлення, яка має запитувати документи у відповідного провайдера або провайдерів, як говорить закон. Натомість, чітко не виписані умови такого запиту, і це може призвести до підстав залишення документів або без розгляду, або взагалі до інших проблем. На наш погляд, цей закон також обмежує права власності і блокує іноземні інвестиції і права порушує іноземних інвесторів. Та й положення, що додатковою підставою для переоформлення провайдерів із загальнонаціональним покриттям є зміни в структурі власності заявника, на наш погляд, так само є небезпечними і тільки підтверджують той факт, що ніхто не планує цим законом досягти прозорості власності, а просто хочуть захопити існуюче.
Дайте 10 секунд завершити.
Саме тому фракція "Опозиційної платформи – За життя" не буде підтримувати цей законопроект. Дякую.
Соболєв Сергій Владиславович, фракція "Батьківщина".
Соболєв, "Батьківщина". Шановні колеги, от і наступив момент істини. Ми накінець-то дізнаємося, так хто ж промивав мізки нашим громадянам ці роки, хто ж стоїть за цим незрозумілим провайдером. Єдине, що нам зрозуміло: компанії з Белізу, з Британських Вірджинських островів. Але хто ця особа? Можливо, ті, хто виступали проти цього законопроекту, назвуть прізвище? Хто ж цей таємний громадянин чи громадяни, які чомусь впливають на свідомість мільйонів наших співгромадян? Фракція "Батьківщина" вимагає першого – це, без сумніву, оприлюднення, і це повинно бути визначено в законі, а далі, я думаю, нам треба розібратися, а хто ж дав дозвіл на це. Чи знову ми оприлюднимо, з’їмо все це і далі будуть залишатися непокараними ті, хто за режиму Януковича і потім, бо всі ж пам’ятають, коли почали наполягати на введенні саме цих провайдерів, коли перекривали мовлення традиційне, прикриваючись тим, що це ноу-хау, що це новітні технології, а під це завели громадян Латвії, які фактично керують зараз через офшорні юрисдикції. А чи громадяни це Латвії? Чи не є це громадяни країни-агресора? Тому ми підтримуємо в першому читанні цей законопроект. На жаль, там є протиріччя між частинами. Ми вважаємо, що треба негайно його доопрацьовувати, розкрити власника, назвати його - і після цього ухвалювати рішення, що це повинна бути українська компанія, ні в якому разі не може бути представник країни-агресора, і все стане на свої місця. Дякую.
Батенко Тарас Іванович, депутатська група "За майбутнє".
Вітаю, шановні друзі, шановні колеги. Депутатська група "За майбутнє" підтримує так само цей законопроект і вважає, що це питання національної безпеки і оборони фактично, тому що в такій царині не може бути жодного монополіста, тим більше, що ми розуміємо, що за "Зеонбудом" свого часу стояли представники оточення колишнього біглого Президента Януковича. Але ми також звертаємо увагу на те, щоб серед власників провайдера послуг, юридичних і фізичних осіб, не було з країни-агресора. Але так само власників країни-агресора не було і в Законі "Про телебачення і радіомовлення". Очевидно, що таку тенденцію треба поправити і в Законі "Про телебачення і радіомовлення". Наша депутатська група "За майбутнє" голосує "за" в першому читанні. Дякую.
Наталія. Є? Бобровська.
Дякую дуже вам. Доброго ранку! Дуже дякую, що нарешті звернули увагу і ми повертаємось до обговорення питання про основного нашого приватного провайдера і забуваємо наші державні можливості, на яких, власне, має мовити не лише наші суспільне, Рада в умовах війни і, напевне, потенційно військове телебачення. Дякую, що ця історія, яка триває з 2011 року, і незрозумілими шляхами отримання ліцензії може таки дійти до кінця. А в 20-му році згадуємо, що у них і закінчується ліцензія. Ми підтримуємо, власне, позицію про рамку цього законопроекту і вважаємо, що, очевидно, нарешті пора вивести на білу воду і показати, справді, хто стоїть за всім сумнозвісним "Зеонбудом". Але будемо вносити і також правки. Тому що іноземним компаніям, які зареєстровані в офшорних зонах і заборонено бути власником на всіх рівнях. Ми хотіли, щоб ця норма також стосувалась всіх мовників, які використовують радіочастотний ресурс, зокрема радіо, телебачення і всі провайдери. Тому це.
Дайте 10 секунд завершити Соломії.
Ми утримаємося. Але дякуємо за канву і рамкові законопроекти, які ви подали. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Всі бажаючі витупили. Переходимо до голосування. Прошу підготуватись до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в першому читанні за основу проект Закону (реєстраційний номер 2035) про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення прозорості власності провайдерів програмної послуги багатоканальних цифрових ефірних телемереж із загальнонаціональним покриттям. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[10:35:08]] За-290 Проти – 22, утримались – 44. Покажіть, будь ласка, по фракціях. Рішення прийнято. "Слуга народу" – 236, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 19, "За майбутнє" – 18, "Голос" – 0, позафракційні – 17. Шановні колеги, відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення на половину строків підготовки до другого читання законопроекту реєстраційний номер 2035. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:35:59]] За-259 Проти – 17, утримались – 64. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення" щодо вдосконалення процедури звільнення та призначення членів Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення (реєстраційний номер 2036). Пропоную розглянути вищезазначений законопроект за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[10:36:46]] За-261 Проти – 17, утримались – 58. Рішення прийнято. Проект закону буде розглядатися за скороченою процедурою. Слово для доповіді надається народному депутату України Ткаченку Олександру Владиславовичу.
Не можу не прокоментувати останнє обговорення. Мене дуже потішило зворушливе єднання деяких колег: всі за прозорість власності цього провайдера. Але це не цікавило впродовж останніх 10 років, а зараз вони проти. Браво! Стосовно Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Це орган, який створений для контролю за теле- і радіомовленням в Україні, складається з 8 осіб: 4 обирається від Президента, 4, власне, від Верховної Ради. Цей закон направлений на безпреривність діяльності Національної ради. Це достатньо важливий національний орган, який дозволяє весь час контролювати мовлення в Україні. Ми хочемо внести цей законопроект для того, щоб під час перезавантаження влади можливо було не блокувати діяльність Національної ради. Зараз закінчується повноваження 3 членів Національної ради від Верховної Ради, і поки ми оголосимо конкурс, є питання стосовно правомочності і правомірності голосування в Національній раді. Щоб цих питань ні в кого не виникало, ми пропонуємо одразу обрати тих членів Національної ради, в яких повноваження закінчуються. Це дозволить. Це рейтингове голосування. Але б ми хотіли, щоб безпреривність діяльності відбувалася і не було ніяких ні в кого можливостей блокувати діяльність цього, надзвичайно важливого, органу. Дякую.
Дякую. Слово для співдоповіді надається заступнику голови Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики Кравчук Євгенії Михайлівні.
Шановні колеги, пане Голово, ми розглянули законопроект номер 2036 на засіданні Комітету з питань гуманітарної та інформаційної політики 17 вересня 2019 року. Його головним завданням є забезпечення безперервної роботи Національної ради з питань телебачення та радіомовлення. Вирішити це завдання законопроект пропонує через надання членам Нацради права виконувати свої обов’язки до призначення нових членів на час проведення конкурсу. Також пропонується удосконалити процедуру звільнення та призначення парламентом членів Нацради, законодавчо закріпивши обов’язковість одночасного призначення їхніх членів на всі вакантні посади. Комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти проект Закону за номером 2036 за основу та в цілому. Головне науково-експертне управління висловило низку застережень до окремих положень законопроекту, які за своєю суттю не є перешкодою для прийняття законопроекту в цілому. Дякую за увагу. Прошу підтримати комітет.
Дякую. Шановні колеги, прошу записатись по фракціям: два – за, два – проти для виступу. Лерос Гео Багратович, фракція "Слуга народу".
Шановні колеги, я дуже прошу вас всіх підтримати даний законопроект, тому що, поки буде йти конкурс стосовно обрання нових членів Нацради, дана структура унеможливлює дану роботу на два місяці повністю. Тому прошу всіх підтримати даний законопроект. Дякую.
Дякую. Бобровська Соломія, фракція "Голос".
Дякую. Попори те, що, власне, це дуже правильна позиція, все ж таки дати можливість доопрацьовувати і не бути. щоб не було вакантних місць в Нацраді, яка критично важлива, особливо останні п’ять років. І це правильна канва і рамка, яку би ми хотіли підтримувати. Але для нас трошки дивно, тому що вона не проходила комітет і не має висновку і антикорупційної експертизи. Тому для нас ми б хотіли почути відповідь на питання, чому так сталося і чому цей законопроект ліг на наші столи до обговорення, була б вдячна. Мало того, ми теж внесемо і потім надалі свою правку. Для нас не зрозуміле пакетне призначення. Чому в той момент, коли ви фактично маєте більшість, і більше ніж просто більшість, є питання до пакетного призначення, а не по кожному члену Нацраді, який буде заходити на свою посаду в залі? Дуже дякую вам.
Дякую. Приходько Наталія Ігорівна.
Добрий день, шановні колеги! Прошу передати слово Павленку Юрію. Дякую.
Павленко Юрій Олексійович, фракція "Опозиційна платформа - За життя".
Шановний голово, шановні народні депутати України! Автори законопроекту наголошують, що метою даного проекту є безперебійність роботи Національної ради з питань телебачення і радіомовлення. Але чи вирішує цей закон поставлену мету? Та ні. Насправді даним законопроектом лише консервується нинішня ситуація і консервується нинішній склад Національної ради, який, як показала практика, почав дуже швидко і добре виконувати нові завдання влади по переслідуванню незалежних засобів масової інформації. Нагадаю, що одним з останніх рішень Національної ради було направлення в суд позбавлення ліцензії телеканал NewsOne, чим, на наш погляд, Національна рада грубо перевищила свої повноваження, втрутилась в редакційну політику телевізійного каналу, що прямо заборонено Конституцією України, бо є нічим іншим, як цензурою. Впевнений, що є і інший момент, і ми всі знаємо, що у трьох членів Національної ради вже закінчився п’ятирічний термін перебування на посаді. А саме, з закінченням цього п’ятилітнього терміну, на наш погляд, члени Нацради не можуть здійснювати свої повноваження. Термін чітко встановлений статтею 4 Закону про Національну раду, яка говорить, що по завершенню терміну припиняються і повноваження. А стаття 5 зобов’язує Верховну Раду України позбавити, зупинити повноваження членів Нацради і оголосити повторний конкурс. Саме тому ми наголошуємо, що не треба цей закон ухвалювати. А звертаємося до Голови Верховної Ради і профільного комітету виконати вимогу, статтю 5 Закону України: оголосити конкурс. А цей склад Національної ради в повному складі відправити у відставку. З ЦВК ви чомусь можете це робити, а з підпорядкованими і контрольованими вами органами не хочете.
Дайте 10 секунд завершити.
На жаль, ухвалення цього закону в тому вигляді, в якому він є, призведе, що незалежний конституційний орган стане залежним від однієї політичної сили.
Дякую. Слово надається Княжицькому Миколі Леонідовичу, фракція "Європейська солідарність".
Друзі, особливо ті фракції, які називають себе демократичними і проголосували за минулий закон, який дозволяє під килимом передати від одного олігарха-монополіста штучного провайдера до іншого. Я звертаюся зараз до вас всіх: про що цей закон? У ньому є дві частини, одну частину, на відміну від свого опонента, який щойно виступав, ми якраз підтримуємо, щоб Нацрада діяла безперервно, тут нема питань. Але, друга частина - це пакетне голосування. Якщо раніше ми голосували за кожного члена Нацради з телебачення, який сидів тут в залі, мав змогу виступити, представити себе, було рейтингове голосування, був конкурс, то зараз пропонують проголосувати за всіх чотирьох пакетом. Для чого? Щоб під килимом домовитися, як кажуть деякі люди, непарламентський вислів: не "кинули" один одного при голосуванні за наступного і пакетом проголосувати членів Національної ради. Такого правила немає в жодному національному регуляторі Європи. Тому, якщо ви хочете ще і Нацраду віддати в якісь одні контрольовані руки, голосуйте. Якщо ви за європейський вибір, за Угоду про асоціацію, за виконання директив Європейського Союзу і Ради Європи, не голосуйте, ми утримаємося. Дякую.
Дякую. Всі бажаючі. Батенко Тарас Іванович, депутатська група "За майбутнє".
Прошу передати слово від депутатській групи "За майбутнє" пані Ларисі Білозір.
Лариса Білозір.
Шановні колеги, наша група "За майбутнє" вважає, що ідея, закладена в основу законопроекту щодо безперервності функціонування Нацради телебачення і радіомовлення, заслуговує на підтримку, адже нарешті надається члену Національної ради право виконувати обов’язки до призначення нового члена та закріплюється обов’язковість одночасного призначення членів Національної ради на всі вакантні посади. Хоч і не зрозуміло, чому норма щодо виконання членам Нацради своїх повноважень до моменту призначення нового члена продубльовано лише в статті про призначення членів Верховною Радою і не продубльовано в статтю про призначення членів Президентом. І, очевидно, та норма, яка говорить про те, що потрібно приймати пакетом, створить ймовірність виникнення ситуації, коли навмисно буде провалюватись призначення членів, щоб самі члени виконували ці повноваження безкінечно. Тому наша група "За майбутнє" вважає, що доцільно прийняти.
Дайте 10 секунд завершити.
Доцільно прийняти законопроект за основу і при доопрацюванні до другого читання доопрацювати норми про призначення всіх відповідних членів Нацради одночасно. Дякую.
Дякую. Слово з мотивів надається Ткаченко Олександру Владиславовичу. І, народні депутати, прошу підготуватись, після цього переходимо до голосування.
Хотів би наголосити, що мова не йде про пакетне голосування, мова йде про рейтингове голосування одночасно на вільні посади. Щоб не складалося так, що один член Нацради захворів, інший поїхав у відрядження, у третього весілля - і Нацрада не дієздатна. Мова йде в першу чергу про те, щоб Національна рада могла спокійно працювати. Дякую.
Соболєв Сергій Владиславович, фракція "Батьківщина", з мотивів. І, шановні колеги, ще раз наголошую, підготуйтесь до голосування, будь ласка.
Соболєв, "Батьківщина". Шановні колеги! Це єдине застереження, якщо ви звернули увагу, на яке звернули увагу практично всі представники фракцій. І якщо, дійсно, ключова норма полягає в тому, щоб це було рейтингове одночасне голосування, у нас є практика і прохання саме з цим застереженням проголосувати в першому читанні. Тоді, я так розумію, будуть зняті застереження цілого ряду фракцій. Тобто одночасне, рейтингове голосування, так, як це сказав голова комітету. І ми тоді із задоволенням це підтримаємо. Дякую.
Дякую. Шановні колеги! Ні, ви мали слово, вибачте. Шановні колеги, переходимо до голосування. Переходимо до голосування. Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до Закону України "Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення" щодо вдосконалення процедури звільнення та призначення членів Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення. Ставлю на голосування у першому читанні за основу з урахуванням пропозицій, які надійшли від голови комітету та були підтримані іншими фракціями (реєстраційний номер 2036). Прошу підтримати та проголосувати. [[10:50:01]] За-292 Проти – 26, утрималися – 26. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 227, "Опозиційна платформа - За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 17, "За майбутнє" – 17, "Голос" – 12, позафракційні – 19. Рішення прийнято. Шановні колеги, відповідно до частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України ставлю на голосування пропозицію про скорочення наполовину строків підготовки до другого читання законопроекту про внесення змін до Закону України "Про Національну раду України з питань телебачення і радіомовлення" щодо вдосконалення процедури звільнення та призначення членів Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення (реєстраційний номер 2036). Прошу підтримати та проголосувати. [[10:51:04]] За-252 Проти – 26, утрималися – 58. Рішення прийнято. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам надійшов для розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення охорони прав на компонування напівпровідникових виробів (реєстраційний номер 1062). Це друге читання законопроекту. Слово для доповіді надається заступнику голови Комітету з питань економічного розвитку Підласій Роксолані Андріївні.
Шановні колеги, це законопроект про напівпровідники. За ці два тижні депутати всіх фракцій дізналися, що таке напівпровідники, хто в Україні їх виробляє і скільки. Я рада, що принаймні просвітницька мета була досягнута. Але я хочу підкреслити дві важливі речі. Перше. Законопроект 1062 недискримінаційним, він спрощує умови отримання захисту права власності на компонування мікросхем абсолютно для всіх: для великих компаній і для маленьких винахідників, і для українських виробників, і для іноземних інвесторів. Друге. Проект 1062 імплементує положення Угоди про асоціацію, а саме статті, починаючи з 224-ї до 227-ї. Вам може не подобатися Угода про асоціацію, але гармонізація українського законодавства з європейським – це шлях до побудови цивілізованого інвестиційного простору тут і сьогодні. Можна сперечатися про те, чи є цей законопроект потрібний прямо зараз і чи потрібно було визначати його невідкладним, але я впевнена, що він служить українській економіці в цілому. За час підготовки законопроекту до другого читання до комітету надійшло 10 зауважень та пропозицій народних депутатів України, з яких за результатами розгляду комітетом, дев’ять було враховано і одна була відхилена. Відтак за результатами обговорення комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону України про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення охорони прав на компонування напівпровідникових виробів (реєстраційний номер 1062) за результатами розгляду прийняти в другому читанні та в цілому як закон з подальшим техніко-юридичним опрацюванням. Дякую.
Дякую. Шановні колеги, комітет, на мій погляд, досить ефективно попрацював над цим законопроектом. В нас є лише одна відхилена правка – це правка номер 6 (Івченко Вадим Євгенович). Вадим Євгенович, наполягаєте на. Його нема, да? Не наполягає. Шановні колеги, якщо немає заперечень, пропоную підготуватися до голосування. Шановні колеги, прошу зайняти свої місця. Ставлю на голосування проект закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення охорони прав на компонування напівпровідникових виробів (реєстраційний номер 1062). Пропонується прийняти в другому читанні та в цілому. Шановні народні депутати, прошу зайняти свої місця. Голови фракцій, будь ласка, запросіть народних депутатів до зали! Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. Ви дуже багато ходите по залу. Ставлю на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. Зупиніть голосування. [[10:55:47]] За-236 Колеги, я вас прошу, сядьте, будь ласка, і нажимайте. А потім будуть знову питання, чому хтось за вас натиснув, да? [[Шум у залі]] За – 236, проти – 11, утримались – 49. Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. Фракція "Слуга народу" – 193, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 13, "За майбутнє" – 4, "Голос" – 18, позафракційні – 8. Дякую. Рішення прийнято. Голосування відбулося до того, як я його зупинив, тому давайте все ж таки не повертатися. Я думаю, що зараз воно буде більш результативним, тому що всі вже попили кави, всі повернулися на свої робочі місця. Шановні колеги, переходимо до наступного питання порядку денного. Вам запропонований на розгляд проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення процедури проведення фінансової реструктуризації. Це друге читання, реєстраційний номер закону 1070. Слово для доповіді надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Доброго дня, президія. Доброго дня, шановні колеги. Ми підготували в комітеті до другого читання законопроект 1070 про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення процедури проведення фінансової реструктуризації. Я нагадаю, що таке фінансова реструктуризація. Фінансова реструктуризація – це певна процедура, в межах якої боржник може реструктуризувати свої борги перед тими чи іншими кредитними чи кредитно-фінансовими установами. Цей законопроект є тимчасовим. Він припиняє дію свою в жовтні цього року, тому ми пропонуємо, з одного боку, продовжити дію закону, з іншого боку, ми пропонуємо внести певні зміни до процедури фінансової реструктуризації, які б дозволили покращити цю процедуру, зробити її, з одного боку, простішою, а з іншого боку - розширити можливості для застосування процедури фінансової реструктуризації, скажімо, щодо прав чи участі в процедурі фінансової реструктуризації пов’язаних між собою кредиторів. До комітету надійшли правки, які були в переважній більшості враховані. І в зв’язку з цим я пропоную цей законопроект підтримати в цілому. Дякую.
Дякую. По поправкам. Да. Слухаю вас. Бондарєв. Всі поправки враховані. [[Шум у залі]] Одну хвилинку, Данило Олександрович. Шановні колеги, всі поправки, які вам роздані, вони були враховані. Поправка, щодо якої говорить шановний колега, зараз на це відповідь дасть голова комітету.
Поправки шановного депутата Бондарєва були подані після завершення строку без підпису. Тому ми їх не враховували в таблиці.
Я дякую, Данило Олександрович. Я думаю, що більше питань не буде? Шановні колеги! Всі правки, які були надані в комітет, вони були. і пропозиції, вони були враховані. Тому жодної правки не було відхилено. Саме тому пропоную і ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення процедури проведення фінансової реструктуризації (реєстраційний номер 1070). Пропоную його прийняти в другому читанні та в цілому з урахуванням техніко-юридичних правок. Шановні колеги, чи всі готові голосувати? Всі зайняли свої місця? Шановні колеги, будь ласка, займіть свої місця. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:00:57]] За-300 Проти – 2, утримались – 17. Закон прийнятий в цілому. Дякую, шановні колеги. Переходимо до наступного питання порядку денного. Проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури (реєстраційний номер 1032). Слово для доповіді надається голові Комітету з питань правоохоронної діяльності Монастирському Денису Анатолійовичу. Денис Анатолійович, прошу до трибуни.
Доброго дня, шановні колеги! Комітет з питань правоохоронної діяльності підготував до розгляду в другому читанні проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури (реєстраційний номер 1032). Як ви знаєте, цей законопроект визначений Президентом як невідкладний і був проголосований нами в першому читанні 10 вересня 2019 року. Власне, сам законопроект спрямований на цілковите перезавантаження органів прокуратури. До законопроекту надійшло 197 пропозицій та поправок від народних депутатів України, з них 101 пропозицію та поправку було враховано, 96 відхилено. Прокоментую від себе, що відхилені в основному ті поправки, які пропонували залишити чинну редакцію Закону "Про прокуратуру" по цілому ряду статей, а також ті, що, власне, руйнували концепцію самого законопроекту. Таким чином, комітетом прийнято рішення рекомендувати Верховній Раді України прийняти законопроект № 1032 в другому читанні та в цілому. Тому прошу вас, шановні колеги, підтримати цей важливий законопроект та проголосувати його з внесенням відповідних редакційних та техніко-юридичних уточнень. Дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Денисе Анатолійовичу, я попрошу вас знаходитись на трибуні для того, щоб, якщо будуть виникати питання, ми могли на них оперативно відповісти. Шановні колеги, перша правка, яка була відхилена, – це правка номер 3 Алєксєєва. Наполягаєте на правці? Немає в залі. 6 правка, Алєксєєв. 7 правка, Алєксєєв. 9 правка, Алєксєєв. 10 правка, Алєксєєв. 11 правка, Алєксєєв. 12 правка, теж Алєксєєв. 15-а, Алєксєєв. 17-а, Алєксєєв. 19-а, Гриб. Наполягаєте? Дайте хвилину для виступу.
Колеги, я пропонувала перш за все виключити запропоновані зміни до статті 7 Закону України "Про прокуратуру", яким передбачається, що у разі потреби рішенням Генерального прокурора можуть утворюватися спеціалізовані прокуратури на правах структурного підрозділу Офісу Генерального прокурора, на яких. на правах підрозділу обласних прокуратур, на правах підрозділу окружних прокуратур. Про що йдеться? Йдеться про те, що є система прокуратури в країні. І, на превеликий жаль, тільки Генеральний прокурор не може забезпечити роботу цієї системи. Потрібен бути баланс між роботою Генерального прокурора та іншими підрозділами прокуратури. Тому я наполягаю на тому, щоб ця правка була прийнята. Дякую.
Дякую. Чи наполягаєте ви на голосуванні за правку? Шановні колеги, ставлю на голосування правку 19 народного депутата Гриб. Комітет. Вибачте, комітет, ваша позиція? Денисе Анатолійовичу?
Позиція комітету була відхилити цю правку. Тому прошу зал не підтримувати її.
Дякую. Ставлю на голосування пропозицію 19 народного депутата Гриб. Прошу визначатись. [[11:05:54]] За-27 Проти – 73, утримались – 180. Рішення не прийнято. Наступна - правка 20, народний депутат Наливайченко. Наполягаєте? Наполягаєте. Включіть мікрофон Наливайченку, будь ласка.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина" Юлії Тимошенко. Ми уважно і наполегливо опрацювали законопроект. Ми, справді, наполягаємо на очищенні та оновленні всієї прокуратури, особливо керівництва Генеральної прокуратури. Друге. Ми очікуємо, що цей законопроект, ставши законом, матиме перший наслідок – притягнення до кримінальної відповідальності всіх перевертнів з високих кабінетів Генпрокуратури - раз. Конфіскацію всього того, що вони викрадали, користуючись посадами і фальшуючи кримінальні провадження – два. І третє. Ми проаналізували найкращий світовий досвід і пропонуємо в цій поправці запроваджувати в Генеральній прокуратурі, в обласних і окружних прокуратурах спеціальні підрозділи по розслідуванню найбільш резонансних справ, найбільш небезпечних кримінальних правопорушень проти громадян України, базуючись, насамперед, на відкритості і доступності для громадян України, для наших громадян. Прошу врахувати. Дякую.
Дякую. Позиція комітету, Денис Анатолійович.
Відхилити цю правку, будь ласка.
Дякую. Ставлю на голосування пропозицію номер 20 народного депутата Наливайченка. Прошу визначатись. [[11:07:37]] За-48 Дякую. За – 48, проти – 54, утримались – 187. Правка відхилена. Правка номер 21, народний депутат Кожем’якін. Наполягаєте?
Наполягаю. Да, так, так.
Включіть, будь ласка, мікрофон.
Доброго дня, шановний головуючий! Колеги, наша фракція під час обговорення в першому читанні цього законопроекту майже вся проголосувала за те, щоб підтримати його в першому читанні. Але надала доручення фахівцям, які є у нашій фракції, щоб ми підготували правки. Ми їх підготували, подали. На жаль, вони всі були відхилені. І ця правка стосується, все ж таки вона стосується військової прокуратури, яку ми пропонуємо залишити у загальній системі прокуратури України. Мотивація дуже проста. Я вважаю, що країна, яка веде війну, вона не може позбавляти органи прокуратури військових фахівців, які вміють працювати в умовах війни. І вони в умовах війни можуть розслідувати кримінальні справи, які якраз відбуваються і скоюються на території ООС. Тому я прошу поставити на голосування. Дякую.
Дякую. Денис Анатолійович, позиція комітету?
Ну, не тільки ця правка, а багато інших, які стосуються військової прокуратури, хочу пояснити, що якраз попередня стаття була про те, що рішенням Генерального прокурора буде утворена спеціалізована прокуратура, де будуть працювати прокурори, який буде здійснювати процесуальне керівництво за досудовим розслідуванням військових злочинів. Це неодноразово заявляв і сам Генеральний прокурор і, власне, ця стаття, це передбачає. Тому ця правка була комітетом відхилена.
Андрій Анатолійович, наполягаєте на голосуванні? Шановні депутати, ставлю на голосування правку номер 20 народного депутата Кожем’якіна. Комітет її. Вибачте, 21. Комітет її відхилив. Прошу визначатись. Голосуємо. [[11:09:56]] За-59 Проти – 48, утримались – 21. Дякую. Правка не прийнята. Переходимо до наступного. Правка 22, народний депутат Алєксєєв. Немає. Правка 23, народний депутат Цимбалюк. Наполягаєте? Дайте хвилину, будь ласка.
Шановний головуючий, доповідачу, шановні колеги! Цимбалюк, "Батьківщина". Я хотів би продовжити тезу народного депутата Кожем’якіна, що стосується військової прокуратури. І саме з цього приводу були мої декілька правок, насамперед, хто буде не тільки розслідувати злочини саме там, де проводиться операція Об’єднаних сил, коли деякі прокурори діючі взагалі не складали військової присяги і не проходили службу в Збройних Силах України, це враховуючи і специфіку. Наступне. Як можна ліквідовувати саме інститут військових прокурорів в той момент, коли здійснювати і нагляд за дотриманням військового і інших статутних вимог потрібно в цей час як ніколи? Ми вносили правки, що стосувалися терміну дії військових прокурорів до закінчення війни. Прошу поставити правки на голосування. Дякую.
Денис Анатолійович.
Я лише нагадаю, що в цьому році органи прокуратури повністю будуть позбавлені функцій здійснення досудового розслідування. Нагадаю, що на сьогоднішній день в основному досудове розслідування військових злочинів здійснюють Державне бюро розслідувань, третє управління. Ну а функції нагляду, про які згадали, прокуратуру позбавили лише у 2014 році. Тому правка була відхилена.
Дякую. Ставлю на голосування правку номер 23 народного депутата Цимбалюка, комітет її відхилив. Прошу визначатися, прошу голосувати. [[11:12:08]] За-54 Проти – 43, утрималися – 213. Рішення не прийнято. Правка відхилена. Правка 24, народного депутата Алєксєєва. Немає. Правка 26, народний депутат Михайлюк Галина. Немає. 27. Народний депутат Осадчук. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, це дуже показова і важлива дискусія про правки не тільки Осадчука і Михайлюк, тут шість чи сім депутатів подавали фактично аналогічні правки, депутати з усіх фракцій, підкреслюю. І ми вимагали одного, у чинному законі у Генерального прокурора є чіткий перелік заступників в кількості, зараз один перший і чотири заступники і прокурор САП. Ми теперішньому Генеральному прокурору пропонували будь-які варіанти: п’ять, шість, сім заступників, але він відмовився від цього. Тому я наполягаю, щоб ми підтримали або мою правку, або навіть правку колеги Михайлюк із "Слуги народу". Я вважаю, що має бути визначено законом, кількість заступників, і жодних проблем з цим немає. Дякую. Я прошу її підтримати.
Денис Анатолійович.
Дійсно, ми вели дискусію і між колегами в комітеті, і з Генеральним прокурором особисто, і, власне, така позиція, яка закріплена в правках комітету, була погоджена і в комітеті, і з Генеральним прокурором, все ж таки йому працювати з цими заступниками. По кількості заступників, оскільки все ж таки відбувається перетворення органів прокуратури, точну кількість заступників наразі в законі визначити неможливо, тому визначено це право передати Генеральному прокурору. Тому ваша правка відхилена.
Дякую. Дякую, Денис Анатолійович. Наполягаєте на голосуванні? Комітет не підтримує цю правку, прошу визначатися та голосувати. Правка номер 27. [[11:14:22]] За-79 Проти – 38, утримались – 187. Рішення не прийнято. Наступна - правка 28, народний депутат Фролов. Наполягаєте? Не наполягає. Правка 29, народний депутат Павлюк. Не наполягає. Правка номер 30, народний депутат Мамка. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон, Мамки.
Шановні присутні, хочу звернути увагу, що змінами нового структурного підрозділу правоохоронних органів ми не побудуємо. Пропонувалося Генеральному прокурору все-таки вносити законопроект про новий підрозділ правоохоронної системи і прийняти відповідні рішення, але дати уже можливість і після проведення інвентаризації, і по кількості людей, скільки йому потрібно. Хочу зауважити про те, що в 11-у місяці функції слідства, про які говорила Генеральна прокуратура, не прийнято кінцевого рішення щодо їх остаточної передачі кримінальних проваджень до інших правоохоронних органів. Може бути така ситуація, що в 11-у місяці будуть продовжені функції щодо проведення слідства. Хочу зауважити, що заступників просимо визначити визначену кількість, а керівниками департаментів нехай по кількості все-таки регулює підрозділи по напрямкам роботи.
Дякую. Денис Анатолійович, позиція комітету.
По заступникам ми вже прокоментували, ця правка відхилена, комітет просить її не підтримувати.
Дякую. Комітет не підтримує правку номер 30. Прошу визначатись та голосувати. [[11:16:20]] За-84 Проти – 29, утримались – 184. Рішення не прийнято. Наступна - правка номер 31, народний депутат Наливайченко. Наполягаєте? Включіть мікрофон Наливайченка, будь ласка.
Валентин Наливайченко, фракція "Батьківщина" Юлії Тимошенко. Ми чітко пропонували і наполягаємо, щоб, все ж таки, функції прокуратури, а тепер Офісу Генерального прокурора, які визначені законом, їх чіткий перелік встановлений законом. Більше того, Конституція забороняє інші функції покладати на Генеральну прокуратуру. Таких функцій чотири. Відтак ми пропонуємо, щоб з метою справді ефективної діяльності, європейських стандартів роботи Офісу Генерального прокурора законодавець чітко встановив кількість заступників: один – перший, три – звичайних плюс заступник за Спеціальною антикорупційною прокуратурою. Прошу врахувати.
Денис Анатолійович.
Комітет відхилив цю правку, тому прошу її не підтримувати.
Комітет не підтримує правку номер 31 народного депутата Наливайченка. Прошу визначатися та голосувати. [[11:17:39]] За-90 Проти – 33, утрималися – 183. Рішення не прийнято. Народний депутат Цимбалюк, правка номер 32. Наполягаєте?
Дозвольте? Вона стосується тієї самої теми щодо військової прокуратури. Я зрозумів, що тут позиція не підтримується. Але я хотів би ще звернути увагу на одну річ – це про систему навчання прокурорських майбутніх працівників. В законопроекті взагалі пропонується змінити і скасувати систему навчання в академії прокуратури. Зразу виникає питання: як можна просто юристів призначати прокурорами і давати їм такі повноваження? Дякую.
Дякую. Денис Анатолійович.
Ми, власне, вже прокоментували – це про військову прокуратуру. Комітет відхилив цю правку.
Чи наполягаєте ви на голосуванні? Наполягаєте. Ставлю на голосування правку номер 32 народного депутата Цимбалюка. Комітет цю правку відхилив. Прошу визначатися та голосувати. [[11:18:57]] За-71 Дякую. За – 71, проти – 32, утрималися – 187. Рішення не прийнято. Наступна - правка номер 34, народного депутата Кожем’якіна.
Шановні колеги, я хотів би нагадати всім приступнім, що коли ми працювали над цим законопроектом 5 років, то головна. і чому він так затримався, як кажуть, в путі, тому що наші європейські колеги вмовляли нас, розказували, доказували про те, що повинен існувати в Україні у вашому законі прокурорське самоврядування. Самоврядування, і нас це дуже лякало, тому що ми не знали що це таке, а потім, коли розібралися, і ми створили, внесли це самоврядування якраз завдяки комісії кваліфікаційній, яка там працює сьогодні, прокурорів і ради прокурорів, які визначають незалежно, значить, і посади, і звільнення прокурорів і не дають можливості авторитарно захоплювати владу будь-якому Генеральному прокурору, з освітою юридичною, без юридичної освіти також. Дякую.
Денис Анатолійович.
Щодо КДКП і рада прокурорів – так, це органи були створені, але до їх діяльності, як відомо, було і є надзвичайно багато кількість запитань. Саме тому на даний момент на 2 роки пропонується зупинити статті щодо діяльності кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, протягом цих. Протягом цього часу буде напрацьовано новий підхід і новий механізм і щодо прокурорського самоврядування, і щодо добору і дисциплінарної відповідальності прокурорів. Тому ця правка була відхилена як і всі наступні, пов’язані з КДКП. Комітет не підтримує.
Дякуємо. Шановні народні депутати, ставлю на голосування правку номер 34 народного депутата Кожем’якіна, комітет її не підтримує. Прошу визначатися, прошу голосувати. [[11:21:20]] За-81 Проти – 33, утримались 172. Рішення не прийнято. Правка номер 36, народний депутат Кожем’якін. Наполягаєте?
Так.
Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Я хотів би ще продовжити щодо Кваліфікаційної комісії прокурорів. І хочу сказати, що так виписано в законі, що це єдиний орган колегіальний, який фахово оцінює сьогодні професійну придатність кандидатів, які хочуть працювати в прокуратурі на різних посадах, їх доброчесності у тому числі, а також є. був запобіжником, як ми домовлялися з нашими європейськими колегами, для того, щоб не було протекціонізму і корупційних оцих запрошень телефонних, телефонного права, знаєте, да, як у нас прокурори іноді призначаються: у когось діти там, племінники, племінниці, і вони хочуть працювати тільки в прокуратурі, тому що там цікаво. От для того, щоб цього не було, була створена КДКП. Дякую.
Дякую. Денис Анатолійович.
Можу від себе лише додати, що ці запобіжники, як показує практика, на жаль, не спрацювали. Тому і, власне, ця правка була відхилена. Комітет рекомендує відхилити.
Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 36 народного депутата Кожем’якіна. Комітет її не підтримав. Прошу визначатися. Прошу голосувати. [[11:23:01]] За-78 Проти – 30, утримались – 176. Рішення не прийнято. Переходимо до наступної правки, теж народного депутата України Кожем’якіна, номер 37. Наполягаєте?
Шановний Дмитро Олександрович, я ще хотів би сказати одну річ, і потім, дивлячись на дріб’язковість деяких питань, я, можливо, їх зніму. Але, знаєте, коли планувався цей закон, і коли нам рекомендували внести деякі питання самоврядування прокурорського, ми все ж таки сподівалися в Україні на те, що посади прокурора будуть займати професіонали. Розумієте, ті люди, які в свій час одну справу хоча би від розслідування слідства довів до суду, відстояв її і людина пішла за грати. На жаль, за останні 5 років у нас до керівництва прокуратури приходили всі, хто завгодно, але не тільки ті, які б могли би правильно це оцінити – оте, що ми зробили в 2014 році. На жаль, сьогодні виправляються ці помилки такими методами, які були в свій час ще до нового Закону "Про прокуратуру". Я думаю, що це хибний шлях. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування правку 37 народного депутата України Кожем’якіна. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[11:24:31]] За-63 Проти – 28, утримались – 180. Рішення не прийнято. Правка номер 39. Народний депутат Алєксєєв. Включіть, будь ласка, Алєксєєву мікрофон.
Шановні колеги, мабуть, це одна із самих дискусійних норм цього законопроекту, адже питання перезавантаження прокуратури не може регулюватися підзаконними актами і наказами лише Генерального прокурора. Це питання і спеціалізованих прокуратур, і питання і кількості заступників, і кількісного складу прокурорів, і допуску до професії, і кваліфікаційне оцінювання, і оцінювання доброчесності повинні вирішуватись лише в парламенті, лише законами. Це єдина можливість публічної дискусії з цих питань. Дякую за увагу.
Дякую. Денис Анатолійович, є бажання виступити?
Ні. Комітет пропонує відхилити цю правку. Вона стосується залишення в тій редакції, яка є.
Дякую. Колеги, був комітет – був час поспілкуватися щодо мотивів. Шановні народні депутати, ставлю на голосування правку номер 39 народного депутата Алєксєєва. Комітет її відхилив. Прошу визначатись. [[11:25:59]] За-74 Проти – 33, утримались – 155. Рішення не прийнято. Правка номер 40. Народний депутат Осадчук. Наполягаєте? Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Колеги, це теж дуже дискусійне важливе питання. Генеральна прокуратура хоче відмовитися від реєстрації своїх нормативно-правових актів в Міністерстві юстиції. Я розумію, що це складна процедура, громіздка. Генеральний прокурор на нашому засіданні казав, що і Міністерство юстиції може працювати не дуже ефективно. Але це інструмент контролю за діями Генеральної прокуратури. Тому ми наполягаємо на тому, щоб Генеральний прокурор свої нормативно-правові акти реєстрував в Мін’юсті. Дякую. Давайте ми це проголосуємо.
Дякую. Денисе Анатолійовичу.
Дійсно, це була дуже велика дискусія щодо цього питання. Але також і Національний банк не реєструє свої нормативно-правові акти. І тому в зв’язку з тим, що очікується зараз питання реформування, ми прийняли рішення все ж таки відхилити правку не тільки пана Осадчука, але і інші, які пропонували залишити юстування актів Генерального прокурора. Комітет пропонує відхилити.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 40 народного депутата Осадчука. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[11:27:35]] За-81 Рішення не прийнято. Правка номер 42, народного депутата Мамки. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні присутні! Звертаюсь до залу. І до позиції, яка була висловлена Генеральним прокурором на засіданні комітету. Питання щодо відсутності реєстрації в Мін’юсті основних нормативних наказів не має альтернативи створеної. А позиція Генерального прокурора про те, що кому необхідно – нехай накази ідуть і оскаржують до суду. Ми можемо завантажити суди ще іншими зверненнями самих співробітників і громадян, які мають право оскаржити той чи інший наказ. Але друге. Де візьме наказ громадянин чи співробітник? Не вказано альтернативи щодо розміщення на визначених сайтах і всього іншого. Прошу підтримати поправку.
Шановні народні депутати! Ставлю на голосування правку номер 42 народного депутата Мамки. Комітет її відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[11:28:52]] За-80 Рішення не прийнято. Наступна - правка номер 43. Народний депутат Алєксєєв, наполягаєте? Не наполягаєте. Дякую. Наступна правка, яка була відхилена, правка номер 45, народного депутата Кожем’якіна. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановний Дмитре Олександровичу, я хотів би ще декілька слів сказати, тому що, ну, для чистоти експерименту і ситуація, яка буде потім у комітету, у голови комітету, коли він буде спілкуватися з нашими представниками іноземних місій, вони обов’язково будуть запитувати про цю ситуацію із Законом "Про прокуратуру". Для того, щоб потім нам було не соромно їм було дивитись в очі, ми і ведемо цю дискусію. Тому фракція прийняла рішення сьогодні утриматись від голосування за цей законопроект. Це перше. І друге. Ми розуміємо, що треба виправляти ситуацію з роботою прокуратури, треба рухатись вперед, Денисе Анатолійовичу, все правильно. Але, на жаль, це відбувається завдяки тому, що прибираються ті напрацювання і ті норми нові, які були у свій час з таким трудом, скажемо так, продавлені в цій Верховній Раді і проголосовані як закон. Дякую.
Дякую. Денисе Анатолійовичу, є щось сказати? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Короткий коментар. Ми перед, власне, винесенням цього закону в зал до другого читання спілкувалися з усіма нашими міжнародними партнерами, і від більшості з них отримали, якщо не підтримку, то розуміння тої ситуації і необхідності перезавантаження органів прокуратури. Але я підтримую також і вас, Андрію Анатолійовичу, в тому, що наступні 2 роки ми маємо повернутись обов’язково до цього питання, і це питання контролю за реформою прокуратури, яку буде здійснювати комітет, і питання нової редакції Закону "Про прокуратуру". А поки що комітет пропонує відхилити правку.
Дякую. Треба голосувати? Андрію Анатолійовичу, наполягаєте на голосуванні? Правка номер 45 народного депутата Кожем’якіна. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[11:31:19]] За-67 Рішення не прийнято. Правка номер 46, народний депутат Кожем’якін. Не наполягає. Дякую. Правка номер 46, народний депутат Алєксєєв. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, ця норма була досить дискусійною, багато було дискусій на комітеті. Мова йдеться про зупинення органів прокурорського самоврядування, таких як кваліфікаційні дисциплінарні комісії, прокуратури КДКП та інше. Я хочу сказати, що, хочу вам нагадати, що це було однією із основних умов, коли нам надавали безвіз. Хочу сказати, що саме ці органи прокурорського самоврядування – це і є важелем стрим і противаг в прокуратурі. Я прошу підтримати цю правку і не зупиняти дію цих органів. Дякую за увагу.
Дякую. Комітет її не підтримав, правильно я розумію?
Да.
Шановні народні депутати, ставлю на голосування правку номер 47 народного депутата Алєксєєва. Комітет її відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[11:32:36]] За-57 Рішення не прийнято. Наступна - правка номер 48, народного депутата Алєксєєва. Наполягаєте? Не наполягаєте. Дякую. Правка номер 50, народний депутат Кожем’якін. Не наполягає. Правка номер 51, Лукашевич народний депутат. Наполягає? Не наполягає. 52. Наполягає Лукашевич? Включіть, будь ласка, мікрофон Лукашевич. Правка номер 51.
Да. Доброго дня, колеги. Народний депутат Лукашев Олександр. До Лукашевича не маю жодного відношення.
Вибачте, будь ласка.
Дякую, Дмитро Олександрович. Я б хотів би зосередити увагу на тій ідеї, яка запропонованій правці міститься. Мова йде про те, що Закон чинний "Про прокуратуру" не дозволяє випускникам закладів вищої юридичної освіти отримати перше місце роботи в органах прокуратури. Це веде до такої професійної деформації, втрати тих знань і навичок, які здобуті студентами саме під час навчання в університетах. І це дозволить, це дозволить виробити безпосередній зв’язок між вишем і відповідно органом прокуратури. І лише потім, після перебування 2 роки на посаді помічника, він може брати участь у доборі на посаду прокурора.
Дякую. Денис Анатолійович.
Ми розглядали цю правку на комітеті. Оскільки вона не була предметом розгляду в першому читанні, ми її відхилили. Але оскільки ми говорили про те, що в принципі така практика існувала до 14-го року. Я думаю, що ми ще раз її розглянемо, коли будемо вже готувати нову редакцію Закону "Про прокуратуру". Дякую вам. Поки що вони відхилена.
Дякую. Наполягаєте на голосуванні? Наполягаєте. Ставлю на голосування правку номер 51 Лукашева народного депутата. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[11:35:03]] За-79 Рішення не прийнято. Правка номер 52, народний депутат Михайлюк. Наполягає? Не наполягає. Правка номер 53, народний депутат Осадчук. Не наполягає. Дякую. Правка номер 55, народний депутат Цимбалюк. Не наполягає. Дякую. Правка номер 56, народний депутат Мамка. Наполягає? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні присутні! По суті, в статті 15 Закону "Про прокуратуру" прописані всі статуси: і Генеральний прокурор, адміністративної посади, і керівник САП. Але запевнень, на нашу думку, дуже мало Генерального прокурора і його обіцянки щодо створення спеціалізованих прокуратур. Говорити і робити – це зовсім інші речі. І на мою думку, необхідно включити зміни: "(у тому числі керівник спеціалізованої прокуратури у разі утворення)". Чому? Тому що багато дискусійних питань виникає і розглядалися на комітеті щодо скасування такого інституту як військової прокуратури і передача кримінальних справ – до цього часу не прийнято. Я наполягаю на правці щодо включення в тому числі керівників спеціалізованих прокуратур у разі їх утворення.
Дякую. Денис Анатолійович.
Оскільки спеціалізовані прокуратури, визначено в нормах до другого читання, будуть утворюватись на правах відповідно або підрозділу Офісу Генерального прокурора, або обласної, або окружної прокуратури, відповідно немає необхідності уточнень, які були запропоновані народним депутатам - членам нашого комітету. Комітет запропонував відхилити їх.
Дякую. Ставлю на голосування правку номер 56 народного депутата Мамки. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[11:37:05]] За-50 Рішення не прийнято. Правка номер 60, народний депутат Осадчук. Наполягаєте? Не наполягаєте. Дякую. Правка номер 61, народний депутат Мамка. Наполягаєте? Не наполягаєте. Дякую. Правка номер 64, народний депутат Алєксєєв. Наполягаєте? Не наполягає. Дякую. Правка номер 66, народний депутат Павлюк. Наполягаєте? Не наполягає. Правка номер 67, Мамка. Наполягаєте? Включіть мікрофон, будь ласка.
Якщо у нас згідно призначень на посади і обирання їх на посади мають особи повну вищу юридичну освіту, то в Змінах до Закону "Про прокуратуру" ми вказуємо просто вищу юридичну освіту. Але тоді яка різниця між прокуратурою і адвокатами і суддями? Прошу включити все-таки "повна вища юридична освіта".
Денис Анатолійович.
Згідно Закону "Про вищу освіту" зараз не передбачено такого виду вищої освіти, як повна вища освіта. Є рівні освіти "бакалавр", "магістр". Відповідно такого терміну, як "повна вища освіта", чинне законодавство не містить.
Дякую. Ставлю на голосування правку номер 67 народного депутата Мамки. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[11:38:46]] За-41 Дякую. За – 41. Рішення не прийнято. Правка номер 68, народний депутат Цимбалюк. Не наполягає. Дякую. Правка номер 72, народний депутат Кожем’якін. Не наполягає. Правка номер 73, Алєксєєв. Не наполягає. Правка номер 82, Кожем’якін. Не наполягає. Правка номер 83, Кожем’якін. Правка номер 84, Кожем’якін. Правка номер 85, Алєксєєв. Правка номер 87, Цимбалюк. Правка номер 88, Кожем’якін. Правка номер 89, Алєксєєв. Правка номер 91, Михайлюк. Правка номер 93, Цимбалюк. Правка номер 94, Кожем’якін. Правка номер 96, Алєксєєв. Правка номер 100, Алєксєєв. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, я хочу озвучити позицію, що мої правки номер 47,85, 96, 100, 110, 113, 116, 124, 162, 169 стосуються вже тих тем, на які я виступав. Якщо попередня правка не врахована, немає сенсу інші правки ставити на підтвердження. Дякую.
Я вам дуже вдячний за таку позицію. Правка 105, Кожем’якін. Правка 110. Не наполягаєте. Правка 112, Кожем’якін. Правка 113. Не наполягаєте. Алєксєєв. Правка 115. Правка 116, Алєксєєв. Правка 122, Алєксєєв. Правка 124, Алєксєєв. Правка 125, Алєксєєв. Правка 136, Осадчук. Правка 137, Алєксєєв. Правка 139, Осадчук. Правка 144, Алєксєєв. Правка 149, Алєксєєв. Правка 150, Алєксєєв. Правка 154, Алєксєєв. 155. 156. 157, Алєксєєв. 160, Алєксєєв. 162, Алєксєєв. Народний депутат Алєксєєв, скажіть, будь ласка, ваші правки всі, да? 166, Цимбалюк. Народний депутат Цимбалюк, теж не наполягаєте на наступних? Осадчук, народний депутат, правка 170. Не наполягаєте? Правка 171, Фролов. Не наполягає. Правка 176, Осадчук. Не наполягає. 176? 176, включіть, будь ласка, мікрофон Осадчуку.
Шановні колеги, це важливо. Вже багато хто говорив про повне призупинення прокурорського самоврядування в прокуратурі. І ми розуміємо, що цей закон передбачає повну переатестацію всіх представників прокуратури, це 15 тисяч працівників. Ми наполягали, щоб прописати в законі механіку проведення цієї переатестації з залученням міжнародних експертів. Нам на словах пообіцяв Генеральний прокурор, що це буде зроблено, але він повністю відмовився від включення цих загальновизнаних правил в тіло закону. Нагадаю, в Законі про Антикорупційний суд це працює, в купі інших законів це працює. Тому ми наполягаємо на голосуванні цієї правки. Дякую. Вона визначає, власне, механізм конкурсів.
Дякую. Денис Анатолійович.
Механізм конкурсів докладно буде визначено наказом Генерального прокурора. І так, дійсно, ви згадали, що Генеральний прокурор дійсно зазначив, що міжнародні експерти обов’язково ввійдуть до складу кадрових комісій, тому ця правка не була врахована. Дякую.
Дякую. Ставлю на голосування. Наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування, шановні народні депутати. Ттрохи тихіше в залі, будь ласка, трохи тихіше, колеги! Правка номер 176, народний депутат Осадчук, комітет її не підтримує. Прошу визначатись, прошу голосувати. [[11:43:54]] За-66 Рішення не прийнято. Наступна - правка 190, народний депутат Осадчук. Не наполягає. Наступна - правка 193, Михайлюк. Не наполягає. 197, Михайлюк. Шановні народні депутати, ми визначилися по всім правкам, які були відхилені комітетом. Тому пропоную перейти до голосування. Народні депутати, будь ласка, підготуйтеся до голосування. Ставлю на голосування. Шановні народні депутати, підготуйтеся до голосування, будь ласка! Ставлю на голосування проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури (реєстраційний номер 1032). Комітет пропонує прийняти його в другому читанні та в цілому. Шановні народні депутати, готові голосувати? Прошу підтримати та голосувати. [[11:45:18]] За-259 Проти – 28, утрималися – 47. Дякую. Закон прийнято в цілому. Переходимо до наступного. По фракціях покажіть, будь ласка. Партія "Слуга народу" – 230, "Опозиційна платформа - За життя" – 2, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 0, позафракційні – 12. Дякую, рішення прийнято. Шановні колеги, ми можемо. Переходимо до наступного питання порядку денного: проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель (нова редакція) (реєстраційний номер 1076). 1066 не підготували ще матеріали, будемо розглядати пізніше. Переходимо до розгляду законопроекту у другому читанні. Слово для доповіді надається. [[Шум у залі]] Артур Герасимов, з процедури хвилину дайте, будь ласка. Герасимов Артур Володимирович.
Шановний пане головуючий, шановні колеги, рівно 20 хвилин тому от роздали оттаку таблицю. Зараз ми приймаємо закон, від якого будуть залежати життя мільйонів людей і діяльність тисяч, якщо не сотень тисяч, підприємств. У мене велике прохання: все ж таки завчасно роздавати документи для того, щоб народні депутати просто могли, як мінімум, прочитати оцей документ великий, який зараз дається, бо за 20 хвилин такі закони приймати не можна. Дякую.
Дякую. Пропозиція дуже слушна, але, бачите, ну, ми рухаємося вже вперед, раніше зовсім не завжди роздавали. Тому давайте все ж таки повернемося.
З 9-ї години було на сайті Верховної Ради.
Да, з 9-ї години він був на сайті Верховної Ради України, і це виключно затримка з тим, що ми з вами ще не перейшли на цифрову систему. А всі народні депутати, в яких було бажання, була можливість ознайомитись. Я пропоную перейти до розгляду питання порядку денного. Слово надається заступнику голови Комітету з питань економічного розвитку Підласа Роксолані Андріївні.
Шановні колеги, доброго дня ще раз! Фактично сьогодні ми розглядаємо нову редакцію Закону "Про публічні закупівлі", як правильно зазначили колеги. Я коротко нагадаю, що ми пропонуємо. По-перше, це зниження порогу закупівель до 50 тисяч гривень та запровадження обов’язкового звітування в системі ProZorro за усі закупівлі від нуля гривень. Ми пропонуємо запровадження персональної відповідальності керівника бюджетної організації за порушення законодавства у сфері закупівель. Ми пропонуємо реальні механізми боротьби з оскаржувальним тролінгом, автоматичне відхилення аномально низьких цін, тому що за низькою ціною зазвичай криється погана якість. Так само ми боремося з закупівлями по завищеним цінам і протидіємо дискваліфікації учасників за формальними ознаками. Після ухвалення цього законопроекту купувати у своїх стане набагато складніше, а корупції в закупівлях стане менше. До другого читання до Комітету економічного розвитку надійшло 125 зауважень та пропозицій народних депутатів України, з яких, за результатами розгляду комітетом, 76 було враховано, в тому числі частково та з уточненнями – 6, відхилено – 47. За результатами обговорення комітет ухвалив рішення рекомендувати Верховній Раді проект Закону України про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель (реєстраційний номер 1076) та за результатами розгляду прийняти в другому читанні та в цілому як закон з урахуванням редакції комітету щодо поправки 27 і редакції поправки 29, запропонованих народним депутатом України Підласою Р.А., та з подальшим техніко-юридичним доопрацюванням. Дякую.
Дякую. Шановні народні депутати, переходимо до розгляду поправок та пропозицій, які були запропоновані під час роботи комітету. Правка номер 5, Тарута Сергій Олексійович. Немає. Правка номер 10, народний депутат Бондар. Наполягає? Не наполягає. Правка номер 11, Бондар. Правка номер 12, Бондар. Правка номер 19, Лабазюк. Наполягає? Ні. Правка номер 35, Лабазюк. Правка номер 36, Лабазюк. Правка номер 38, Шпенов. Наполягає. Включіть мікрофон Шпенову, будь ласка.
Шановні колеги, ідея цієї та наступної поправки є впровадження світової практики переходу до безвідходного виробництва. Окрім щорічного накопичення відходів, Україна успадкувала значний їх масив з радянських часів. Зауважую, що 160 тисяч кілометрів території України вкрите промисловими відходами, це як два Києва за своєю площею. Запропонованою поправкою впровадження принципу екологізації у публічних закупівлях є одним із кроків до скорочення обсягів накопичення відходів. Підкреслюю, що в розвинутих країнах світу вже давно будують дороги та споруди з використанням промислових відходів, а Японія навіть будує цілі штучні острови зі шлаків. Прошу зал підтримати дану поправку, оскільки вона є не лише прогресивним рішенням, а й прийняття її є необхідністю в українських реаліях. Дякую за увагу.
Дякую. Роксолана Андріївна.
Комітет пропонує не підтримувати цю поправку. Ми не маємо нічого проти екологічності публічних закупівель, але принципи здійснення публічних закупівель носять загальний характер і це принципи, які застосовуються до усіх предметів закупівель, які є в країні. І тому недоцільно туди вносити вимоги щодо екологічності. Вимоги щодо екологічності можна вносити в технічні специфікації за бажанням замовника. І це передбачено статтею закону 23, саме цього закону.
Дякую. Шановні народні депутати. Ви наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 38 народного депутата Шпенова. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[11:52:50]] За-17 Рішення не прийнято. Правка номер 39, Шпенов.
Шановні колеги, дана поправка є продовженням ідеї "озеленіння" закупівель. Наполягаю на її врахуванні. Так, поправкою до статті 5 передбачено обов’язок замовників під час закупівель замовляти товари, роботи, послуги таким чином, щоб 20 відсотків з обсягу закупівель складали відходи. Звичайно, ті, які за властивостями та показниками забезпечать можливість бути замінниками природних ресурсів. Зауважую, що стимулювання такого заміщення прямо вимагається Законом про основні засади державної політики України до періоду, який прийнятий – 30-го року. Наразі ряд державних стандартів вже передбачають можливість заміни природних ресурсів відходами там, де це можливо та безпечно. Однак, попри зниження собівартості кінцевої продукції та позитивний екологічний ефект, ця ідея скептично сприймається як потенційними споживачами, так державою, підтверджую, чого і є втілення даної поправки. Тому для впровадження раціонального використання ресурсів держава має стимулювання "озеленення" публічних закупівель. Дана поправка є втіленням цієї ідеї.
Дякую. Слово комітету.
Комітет пропонує відхилити з тих же самих причин, що і попередню.
Дякую. Ставлю на голосування правку номер 39 народного депутата Шпенова. Комітет її відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[11:54:32]] За-16 Рішення не прийнято. Народний депутат Лабазюк, наполягаєте на правці 40? Є в залі Лабазюк? Немає. Дякую. Народний депутат Шуляк, правка номер 84. Наполягаєте на правці? Не наполягає. Правка 101, Бондар. Народний депутат, наполягаєте на правці? Ні. 102, Бондар. Правка номер 103, Луценко. Луценко? Ні. Народний депутат Кубів. Включіть, будь ласка, мікрофон з місця.
Шановний пане Голово, шановні депутати! На комітеті це було у нас 4 поправки, які є критичними для того, щоб дозволити в умовах воєнного стану застосувати як виняток переговорну процедуру закупівель для закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб оборони. Друге. Це абсолютно є практично і потрібно в період війни, яка сьогодні проходить. Прошу проголосувати і підтримати 103-ю, 105-у, 108-у і 123-ю – це пов’язані одним блоком. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування правку номер 103 народного депутата Луценко. Комітет відхилив. Прошу голосувати та визначатись. [[11:56:43]] За-74 71 – за. Рішення не прийнято. Наступна правка - 105-а. Наполягаєте? Дайте хвилину, слово Степану Івановичу Кубіву.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Враховуючи, що в зал до другого читання були змінені номери поправок. Шановний пане Голово, в зал внесли змінені номери поправок. В комітеті поправка 102, вона в зал внесена як 103-я. Поправка 104 є зараз 105. Поправка 107 вона є 108. Просто є непогодження поправок по номерах за рішенням комітету. Я, перше, прошу повернутися до 103-ї, бо 105-а і 108-а не мають відповідно принципу єдності. Я би попросив, бо це дуже важливе питання переговорної процедури закупівель для Міністерства оборони і військових дій на сході.
Роксолано Андріївно, зачитайте, будь ласка, тоді правку. Голова комітету, давайте доповідайте, будь ласка.
Шановні колеги, дійсно, у нас є проблема з тим, що збилась правка. Ми підтримуємо. Хоча комітет не підтримав, але після внутрішньопартійних дискусій все ж таки і я як ініціатор пропоную підтримати правку 105. Перший депутат - Луценко Ірина Сергіївна. Вона звучить так: "частину сім статті 40 запропонованої редакції Закону України "Про публічні закупівлі" доповнити наступним абзацом: "Особливості укладення договору про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі."
Роксолана Андріївна, я прошу вибачення. Давайте, у нас вже 12 година, я пропоную оголосити перерву. За перерву ми розберемося з правками і продовжимо нашу роботу. Дякую.
Шановні колеги, прошу повертатись до нашої роботи. Я вибачаюсь за затримку. Голови фракцій, будь ласка, запросіть депутатів до зали. Шановні колеги, повертаємось до нашої роботи. Розглядається законопроект 1076 в другому читанні. Оскільки в нас були технічні проблеми та помилка, яка була допущена секретаріатом комітету, я прошу врахувати це в роботі. Голову комітету. Де він? Голова комітету, будь ласка, зробіть так, щоб більш критично підходили до виконання своїх обов’язків ваші співробітники і не затримували роботу Верховної Ради. Шановні народні депутати, повертаємось до правки номер 103. Немає заперечень? Немає. Степан Іванович Кубів, правка 103.
Шановний пане Голово! Перш за все хочу сказати, що атмосфера в нашому комітеті є досить професійна, не політизована і дискусійна. Так що я хочу захистити голову комітету. Правка 103 - це правка критична для того, щоб дозволити в умовах воєнного стану застосувати як виняток переговорну процедуру закупівель для закупівлі товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб оборони. Прошу проголосувати і підтримати дану поправку, тим більше вона майже схвально була підтримана комітетом. Дякую.
Дякую. Позиція комітету.
Шановні колеги! Незважаючи на те, що офіційна позиція комітету – відхилити правку, але я як ініціатор та депутати від "Слуги народу", які входять до Комітету економічного розвитку, просять підтримати цю правку в залі.
Дякую. Шановні колеги, чи готові ви до голосування? Да. Прошу займати свої місця. Шановні колеги, ставлю на голосування правку номер 103 Луценко Ірини Степанівни. Прошу її підтримати, пропозиція комітету підтримати, прошу її підтримати та проголосувати. [[12:52:27]] За-262 Проти – 0, утрималися – 16. Рішення прийнято. Правка 103 врахована. Шановні народні депутати, наступна правка - правка 105. Включіть мікрофон Кубіву, будь ласка.
Шановний пане Голово, президія! Ми наполягаємо на даній правці, оскільки вона по своїй суті доповнює в комплексі правку 102 і регламентує порядок укладення договорів про закупівлю, проведення за переговорною процедурою для забезпечення потреб оборони в умовах воєнного стану. Прошу проголосувати і підтримати.
Дякую. Позиція комітету?
Позиція комітету - відхилити, але я прошу підтримати.
Позиція комітету - підтримати чи яка?
Підтримати.
Шановні колеги, ставлю на голосування правку 105, вона була відхилена, але пропонується її підтримати та проголосувати. Прошу підтримати та проголосувати, та врахувати правку номер 105. [[12:53:52]] За-278 Дякую. 278 – за, проти – 1, утрималися – 15. Рішення прийнято. Правка номер 105 врахована. Правка номер 108. Степан Іванович Кубів.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Перш за все дякую за підтримку "Європейської солідарності" правок, які абсолютно є важливі для оборони і безпеки нашої держави. Правка 108 на сьогодні дозволяє суб’єкту закупівель змінювати істотні умови договору вже після його підписання, якщо мова йде про закупівлі для потреб оборони і безпеки в умовах воєнного стану. Лише такий підхід оперативно дозволить реагувати на всі загрози. Прошу підтримати. Дякую.
Дякую. Роксана Андріївна.
Те ж саме, рішення комітету - відхилити, але я прошу підтримати.
Ставлю на голосування правку номер 108, була пропозиція її підтримати. Прошу підтримати та голосувати, правка 108. [[12:55:07]] За-281 Проти – 1, утримались – 13. Рішення прийнято. Правка 117, Лабазюк. Не наполягає. Правка 123, Луценко. Кубів, включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановний пане Голово! Шановні колеги! Все-таки три правки, які проголосували, я дуже дякую, і четверта правка вона в комплексі доповнює і вносить зміни для закупівель товарів і послуг в здійсненні виконання гарантованого забезпечення потреб оборони. І для узгодження я би просив підтримати, це дуже важливо в комплексі. Дякую.
Дякую. Правку номер 123 комітет відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[12:56:13]] За-72 Проти – 20, утримались – 180. Рішення не прийнято. Правка не врахована. Шановні колеги! Да, Степан Іванович.
Шановний пане Голово! Шановні пані колеги! Хочу подякувати від імені "Європейської солідарності" за підтримку трьох правок, які ми дали щодо безпеки і оборони. І друге. Шановний пане Голово, дякую вам за те, що дійсно професійна дискусія підтримує здоровий глузд і закони на перспективу. Дякую.
Дякую, Степан Іванович. Слово з мотивів надається Стефанишиній Ользі Анатоліївні.
Доброго дня, шановні колеги! Я би хотіла також зазначити, що у другій редакції Закону "Про публічні закупівлі" подовжена можливість Міністерства охорони здоров’я закуповувати лікарські засоби та медичні вироби через міжнародні організації. Хочу заспокоїти всіх пацієнтів, які сьогодні дивляться це засідання, і сказати, що дійсно ми дійшли консенсусу з правлячою монобільшістю сьогодні, і подякувати і профільному комітету, і Комітету здоров’я нації, який почув сьогодні пацієнтів і на два роки продовжив цю "подушку безпеки", яка сьогодні існує, завдяки якій сьогодні пацієнти України отримують безоплатні ліки від держави. Дякую вам.
Дякую. Всі бажаючі виступили? Ніколаєнко, з мотивів хвилина. Андрій Іванович.
Дорогі колеги, я хочу сказати, що наша позиція. В нас було багато правок, але так трапилося, що співавтори правок зараз не присутні. Але законопроект в цілому нормальний, і добре, що ми підтримали декілька правок, запропонованих паном Кубівим. Але хотів би наголосити, на превеликий жаль, не враховано важливі правки, які пропонувала "Батьківщина" стосовно підтримки українського товаровиробника, особливо виробника складних приладів і складних засобів, наприклад, вагонів, наприклад, трамваїв. Це давало можливість, наші правки, щоб ми вигравали конкурентну боротьбу в іноземних виробників і захищали в першу чергу українців. І це відповідає європейським нормам. Тому я вважаю, що потрібно буде повернутися, і віддалі, хоча "Батьківщина" підтримує, ми будемо пропонувати зміни до цього закону. І вважаю, що "Слуга народу" як партія, яка підтримує і декларує підтримку українського виробника, також має також приєднатися до цього. Дякую.
Дякую. Скорик Микола Леонідович, хвилину.
Скорик, "Опозиційна платформа - За життя". Шановна президія, шановні колеги, в контексті розгляду цього законопроекту я би хотів звернути ще раз увагу на необхідності все ж таки повного розгляду подібних законопроектів. Цей законопроект регламентує дуже важливу частину життя нашої держави в частині державних закупівель, їх прозорості і адекватності. І те, що за тиждень в останній там момент ми розглядали всі ці правки, це абсолютно ненормально, це було видно вчора на засіданні комітету, куди прийшли представники і Національного банку, і представники Асоціації українських товаровиробників, і представники цих пацієнтських організацій, які тільки що згадувалися Міністерством охорони здоров’я. До речі, я скажу, що сотні мільйонів гривень на сьогоднішній день в дебіторській заборгованості Міністерства охорони здоров’я, і буде продовжуватися завдяки таким правкам політика пані Супрун, яка доводила до фактично геноциду українську медицину. Я пропоную не підтримувати даний законопроект і пропоную.
Дякую. Шановні колеги, закон розглядається за повною процедурою: першого до другого читання, - тому давайте не вводити в оману наших колег. Переходимо до голосування. Шановні колеги, прошу підготуватися. Ставлю на голосування питання про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель (нова редакція) (реєстраційний номер 1076). Готові голосувати, шановні колеги? Будь ласка, займіть свої місця. Прошу підтримати та голосувати. [[13:01:14]] За-292 Проти – 0, утримались 27. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Переходимо до наступного питання порядку денного. По фракціям покажіть, будь ласка. "Слуга народу" - 223, "Опозиційна платформа – За життя" – 1, "Європейська солідарність" – 21, "Батьківщина" – 14, "За майбутнє" – 3, "Голос" – 16, позафракційні – 14. Ще раз повторюю, рішення прийнято. Дякую всім. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, на ваш розгляд внесено проект Закону про внесення змін до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" щодо подання єдиної звітності з єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування і податку на доходи фізичних осіб (реєстраційний номер 1057). Проект закону розглядається в другому читанні. Слово надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Дякую, шановні колеги. Ми опрацювали два законопроекти, пов’язані між собою – це 1057 і 1072 – в комітеті. Я хочу нагадати вам, про що йде мова. Мова йде про те, аби ми скоротили кількість звітів для нашого бізнесу, уніфікувавши звітність з єдиного соціального внеску та звітність з податку на доходи фізичних осіб. Таким чином, ми піднімаємося в рейтингу Doing Business, таким чином ми спрощуємо життя підприємцям. І єдиною проблемою, яка відправила цей закон на друге читання, чому він не був підтриманий в цілому, це проблема періодичності цієї звітності: чи ми подаємо звіт раз на місяць, як це є сьогодні з єдиного соціального внеску, чи ми подаємо цей звіт раз на квартал, як це є в податку на доходи фізичних осіб. І ми, безперечно, хотіли, аби цей звіт подавався щоквартально, що було би легше для нашого бізнесу. Водночас, з іншого боку, ми стикнулися з тим, що на сьогодні не готова технічно Державна податкова служба та Пенсійний фонд до цього рішення, оскільки зрозуміло, що квартальний звіт, він здається раз в три місяці, а ЄСВ нараховується помісячно, і тому тут виникають проблеми: і з декретними виникають проблеми, і з нарахуванням пенсій, і з відпустками. Тому ми, аби не ділити наступний податковий період, річний податковий період, запропонували компромісний варіант: ввести квартальну звітність з 2021 року, з 1 січня 2021 року, а цей рік надати Міністерству фінансів, аби. і Пенсійному фонду, Міністерству фінансів, Державній податковій службі, аби вони свої сервіси привели до ладу і підприємці дійсно могли подавати звітність щокварталу. Всі поправки, які були подані до законопроекту 1057 крім однієї, це поправка Бондаря, всі враховані. Прошу підтримати законопроект в другому читанні і в цілому.
Дякую. Ідемо по поправкам. Не врахована лише одна поправка номер 5. Народний депутат Бондар, наполягаєте? Не наполягає. Шановні колеги, переходимо до голосування. Прошу підготуватись до голосування. Бєлькова Ольга з мотивів? Дайте, включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую, пане Голово. Я, до речі, хотіла подякувати голові нашого комітету за те, що він все ж таки зрозумів, наскільки важливо дотримуватись парламентських процедур. Було зазначено, що був нібито один нюанс, один нюанс, який відтермінував розгляд цього законопроекту. Але цей один нюанс, він важливий для тисяч бухгалтерів. Пане голово комітету, я дякую вам, що ви дослухались до нашої пропозиції зробити цю звітність квартальною. [[Оплески]] Саме так і повинна працювати меншість і більшість: злагоджено і в інтересах всього народу України. Дякую.
Дякую. Я сподіваюся, що так само буде і голосувати весь зал за ті законопроекти, які будуть на користь та на інтереси нашої держави. Шановні колеги, прошу підготуватись до голосування. Ставлю на голосування проект. пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому проект Закону про внесення змін до Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування" щодо подання єдиної звітності з єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування і податку на доходи фізичних осіб (реєстраційний номер 1057). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:07:16]] За-335 Проти – 0, утрималось – 4. Покажіть, будь ласка, по фракціям. Партія "Слуга народу" – 236, "Опозиційна платформа - За життя" – 18, "Європейська солідарність" – 23, "Батьківщина" – 7, "За майбутнє" – 15, "Голос" – 16, позафракційні – 20. Дякую. Рішення прийнято. Закон прийнято в цілому. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам запропоновано на розгляд проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо подання єдиної звітності з єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування і податку на доходи фізичних осіб (реєстраційний номер 1072). Слово надається голові Комітету з питань фінансів, податкової та митної політики Гетманцеву Данилу Олександровичу.
Шановні колеги, цей законопроект пов’язаний з попереднім. Ви знаєте, що ми не можемо одним законом вносити зміни до Податкового кодексу та інших законодавчих актів. Тому вони розділені на дві частини. Прошу підтримати цей законопроект, не витрачаючи часу. Дякую. Поправки враховані всі.
Дякую. Шановні колеги, всі поправки враховані? Да. Оскільки всі. З мотивів – Южаніна Ніна Петрівна.
Шановні колеги, шановний пане голово комітету! Цей час – рік – не тільки для погодження систем між податковою і Пенсійним фондом, а ще й для того, щоб розроблена форма єдиної звітності була погоджена, обговорена серед професійних людей, які цим займаються, і вона справді спрощувала звітність. Ми про це говорили. Я просто прошу, звертаюсь до Державної податкової служби, як тільки вона буде готова, оприлюднити для того, щоб вона була прийнята всіма, хто буде користуватись цим. Дякую.
Дякую, Ніно Петрівно. Шановні колеги, прошу підготуватись до голосування. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття у другому читанні та в цілому проект Закону про внесення змін до Податкового кодексу України щодо подання єдиної звітності з єдиного внеску на загальнообов’язкове державне соціальне страхування і податку на доходи фізичних осіб (реєстраційний номер 1072). Прошу підтримати та проголосувати. [[13:10:01]] За-335 Проти – 0, утримались – 4. Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую, шановні колеги. Покажіть, будь ласка, по фракціях. "Слуга народу" – 234, "Опозиційна платформа – За життя" – 19, "Європейська солідарність" – 22, "Батьківщина" – 5, "За майбутнє" – 17, "Голос" – 15, позафракційні – 23. Дякую. Переходимо до наступного питання порядку денного. Шановні колеги, вам роздано проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо перезавантаження влади. Законопроект розглядається в другому читанні. Реєстраційний номер 1066. Слово для доповіді надається голові підкомітету Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування Корнієнку Олександру Сергійовичу.
Доброго дня, шановні колеги! Доброго дня, шановна президія! Комітет з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування розглянув на своєму засіданні 18 вересня проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо перезавантаження влади (реєстраційний номер 1066), поданий народними депутатами України Фроловим, Шуляк та іншими та прийнятий Верховною Радою за наслідками розгляду в першому читанні за основу 10 вересня. До розгляду законопроекту Верховною Радою в другому читанні комітетом підготовлено порівняльну таблицю, яка містить 243 правки і пропозиції, що надійшли у встановлений термін від 30 суб’єктів права законодавчої ініціативи, з яких 109 було враховано, 14 враховано частково, 11 враховано редакційно і 109 відхилено. Як на засіданні підкомітету, так і на засіданні комітету, всі надані у встановлений строк зауваження і пропозиції були всебічно обговорені за участю представників Кабінету Міністрів України, був присутній пан Міністр Кабінету Міністрів Дмитро Дубілет, Міністерство фінансів, Національне агентство України з питань державної служби, а також Генпрокуратура, СБУ, а також обов’язково профспілки працівників державних установ України та інших запрошених на засідання осіб. Таким чином, комітет ухвалив висновок рекомендувати Верховній Раді України відповідно до пункту 3 частини першої статті 123 Регламенту Верховної Ради України проект Закону України про внесення змін до деяких законів України щодо перезавантаження влади (реєстраційний номер 1066) за результатами розгляду в другому читанні прийняти в другому читанні та в цілому. Звертаємо увагу, що в разі прийняття законопроекту за результатами розгляду в другому читанні та в цілому пропонується доручити Комітету з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування при підготовці на підпис Голові Верховної Ради здійснити спільно з Головним юридичним управлінням Апарату Верховної Ради його техніко-юридичне доопрацювання. Зазначений законопроект підготовлений комітетом до другого читання завізований з зауваженнями Головного юридичного управління Апарату Верховної Ради України. Від себе хочу додати, що ми при підготовці до другого читання врахували ті принципові моменти, які хвилювали і народних депутатів, і наших міжнародних партнерів, і в першу чергу самих державних службовців, які до нас звертались через своїх представників в профспілці, це в першу чергу соціальний захист державних службовців. Ми лишили все-таки те, що дія Кодексу законів про працю на них розповсюджуються і в них тепер з’являються соціальні гарантії, пов’язані з відпустками, там, больничными и так далее. Також ми добре попрацювали над питанням контракту на державній службі, врегулювали, занормували, що 7 відсотків державної служби може бути на контракті – це 14, приблизно 15 тисяч людей. Тобто немає цих побоювань, що буде паралельна державна служба якась створюватись, а буде це врегульовано. Ну, і там багато ще редакційних різних і технічних правок ми внесли. Тому пропозиція підтримати та дати державній службі шанс на перезавантаження. Дякую.
Дякую, Олександре Сергійовичу. Переходимо до обговорення пропозицій та правок. Правка номер 1, Пузійчук. Наполягаєте? Не наполягає. Правка номер 2, Івченко. Не наполягає. Правка номер 3, Столар. Не наполягає. Правка номер 4, Климпуш-Цинцадзе. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, шановний пане Голово! Я хотіла би звернути увагу на те, що запровадження контрактної служби, навіть в такій частковій редакції, як зараз пропонується ухвалити, вона призведе до порушення взагалі принципів державного управління. Тому що законопроект передбачає, що кожна посада, ну, чи зараз частина посад в системі державної служби, може бути без жодних винятків заповнена контрактним працівником за строковим контрактом на 1-5 років і ці контракти можуть продовжуватися на багато, на невизначений термін. І це, власне кажучи, суперечить взагалі підходу щодо стабільності державної служби, щодо передбачуваності державної служби і щодо професійності державної служби. Прошу поставити на голосування.
Да, Олександре Сергійовичу, позиція комітету.
Позиція комітету – відхилити всі правки, пов’язані з тим, щоб забрати контракт, тут їх багато і вони якраз групою депутатів внесені. Ми свідомі того, що контракт – це не є панацея, да, але є розуміння, навіщо його використовувати. Його треба використовувати там, де нам потрібні спеціалісти, які не будуть працювати 10, 20 років, а для якихось проектних історій. Якщо ми говоримо, наприклад, про реформу в сфері цифрових трансформацій, яку ми зараз будемо запроваджувати, то такі фахівці не будуть 20 років працювати. Вони зроблять проект, перезапустять - і далі підуть працювати десь далі. А нам така форма потрібна для того, щоб такі проекти реалізовувати. Дякую.
Дякую. Наполягаєте на голосуванні? Підійдіть, будь ласка. Колеги! Добре. Ставлю на голосування правку номер 4 народного депутата Климпуш-Цинцадзе. Вона не підтримана комітетом. Прошу голосувати та визначатися. [[13:16:42]] За-44 Рішення не прийнято. Правка номер 6, народний депутат Лозинський. Наполягаєте? Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Доброго дня, колеги! Роман Лозинський, фракція "Голос". Насамперед, я хотів би нагадати всім, що цей законопроект ми хотіли разом з вами прийняти в цілому. На превелике щастя, ми мали можливість його доопрацювати. І тільки сьогодні ви бачите 243 правки, після того, як близько 400 правок було подано на комітет. Я ще раз прошу всіх на прикладі цього закону і для наших наступних законопроектів, не спішити і не розглядати їх настільки швидко. Щодо самої правки, у нас тут вказано про те, що після конкурсу, для керівника ЦОВВ пропонується 5 людей. Не рейтингованих, не від 1 до 5, а просто 5 людей. Суть правки запропонувати не 5, а 3 людей. Тому що між першим і п’ятим різниця є значно більша, ніж між першим і третім. І якби не можна було, перепрошую за слово, "пропихнути" свою не завжди грамотну та якісну людину. Дякую.
Олександр Сергійович.
Так, ми дискутували це на підкомітеті з паном Романом, на комітеті з паном Романом. Дискутували. Дивіться, наша позиція, на все ж можна дивитися з двох боків. То ми вважаємо, що чим більше є з кого вибрати, а з 5 кращий вибір, ніж з 3, мені здається. Так? Тим якісніший буде цей вибір. Щодо рейтингування, то коли ми говоримо про категорію, наприклад, А, це стосується її, наскільки я пам’ятаю. То я не думаю, що 5 кандидатів на посаду керівника ЦОВВ певного будуть сильно по рейтингу відрізнятися. Вони все одно будуть десь близько.
Дякую. Наполягаєте на правці, на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 6 народного депутата Лозинського. Комітет її відхилив. Прошу визначатись та голосувати. [[13:18:54]] За-64 Рішення не прийнято. Правка номер 9, народний депутат Лозинський. Наполягаєте? Не наполягає. Правка номер 11, народний депутат Івченко. Наполягаєте? Ні. Правка номер 12, Климпуш-Цинцадзе. Наполягаєте? Включіть, будь ласка мікрофон.
Шановні колеги, я б просто скористалася цією можливістю і закликала всіх вас не перетворювати реформу державної служби на прийняття Закону про скасування реформи державної служби, а реально підійти до цього закону більш виважено і дослухатися до пропозицій і наполягань наших партнерів з Європейського Союзу, які вже багато коштів вклали для того, щоб допомогти нам з цією реформою. І так само фахівців ОECD/SIGMA, які є гуру у визначенні взагалі підходів до державної служби для всіх цивілізованих країн. І, власне, перестати перетворювати державну службу на політичних виконавців волі того чи іншого політика, який сьогодні чи завтра прийде до влади. Ви у такий спосіб знищуєте професійність, стабільність і передбачуваність європейської державної служби.
Олександре Сергійовичу, будете щось доповнювати?
Давайте, щоб було справедливо, наші партнери міжнародні погодили саме ці зміни до Закону "Про державну службу", які ми зараз вносимо. Ну і відповідно пропонується відхилити цю правку, а також багато інших, пов’язаних саме з контрактом.
Все, Олександре Сергійовичу? [[Шум у залі]] Колеги, давайте говорити так, щоб всі чули і по черзі.
Листа? Ми запитаємо у комітеті, якщо він був. Усна була розмова, чи треба лист. Ну, буде лист.
Дякую. Шановні колеги, переходимо. Ви наполягаєте? Не наполягає. Правка номер 13, Климпуш-Цинцадзе. Іванна Орестівна, не наполягаєте? Наполягаєте. Правка номер 13.
Шановний пане голово комітету, скажіть, будь ласка, ми всі бачили того листа, який був надісланий представництвом Європейського Союзу тут, в Україні, та ОECD/SIGMA з зауваженнями до законопроекту, який був винесений на перше читання. Я би хотіла побачити листа підтвердження, що повністю цей законопроект узгоджений з нашими партнерами, які настільки ретельно допомагали нам впроваджувати реформу держслужби. Чи можете ви надати зараз всім нам такого листа з підтримкою усіх правок? І хто саме підписав цього листа, хто його надав? Дякую.
Олександр Сергійович.
Прямо зараз ми вам не надамо, ми запросимо у наших партнерів цей лист, вони підготують, надішлють.
Наполягаєте на голосуванні Іванна? Наступна правка - номер 14, народний депутат Лозинський. Не наполягає. Правка номер 16, Шкрум. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Доброго дня, шановні колеги! Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Я хочу, по-перше, дійсно погодитись з моїм колегою із фракції "Голос" паном Лозинським, щодо того, як ви пам’ятаєте, рішення комітету попереднє, коли ми приймали цей законопроект в першому читанні, було ухвалити його за основу і в цілому. Я думаю, що точно це для нас гарний урок, що за основу і в цілому такі надзвичайно важливі речі, які змінюють життя для 200 тисяч державних службовців і для всіх громадян України, які отримують послуги від цих державних службовців, приймати за основу і в цілому не можна. Я б хотіла також подякувати насправді підкомітету і комітету за те, що ми дуже суттєво попрацювали над цим законом, декілька ночей підряд і декілька вечорів підряд, і ми його суттєво покращили. Тому в цьому законопроекті залишилася і Комісія з вищого корпусу державної служби, вона не зруйнована, вона навіть стала більш збалансованою, з мого відчуття. Залишилися конкурси, але комісія тепер буде подавати не одну особу для призначення, і навіть не три, а п’ять. Моя правка, якраз говорить про те, що достатньо, на мою думку, подавати трьох осіб за найкращим рейтингом, які пройшли конкурс, і вибирати з трьох осіб. П’ять тут є.
Дайте завершити 10 секунд.
Дякую. Тому що ми дійсно маємо подавати найкращих для призначення, а не всіх, кого нам треба, щоб ми подали, скажімо там, три особи.
Дякую. Олександр Сергійович, буде якийсь коментар.
Я вже коментував про 3, 5. Наша позиція - 5.
Тоді переходимо. Ви наполягаєте на голосуванні? Да, наполягаєте? Добре. Ставлю на голосування правку номер 16 народного депутата Шкрум. Правка не була підтримана комітетом. Прошу визначатися та голосувати. [[13:24:14]] За-75 Рішення не прийнято. Наступна правка - номер 17, народний депутат Лозинський. Наполягаєте? Дякую. 18, Лозинський. 20, Івченко. 21, Климпуш-Цинцадзе. 23, Климпуш-Цинцадзе. Наполягаєте? Правка номер 23. Климпуш-Цинцадзе.
Колеги, я би просто хотіла спрогнозувати, що ми з вами будемо змушені повернутися до розгляду взагалі цього законопроекту в цілому саме тоді, коли ми зрозуміємо, що він реально закріпачує державну службу під політичні бажання і політичні "хотєлки" тих чи інших політиків, які приходять до влади. І я закликаю вас все-таки збалансовано до цього підійти і зараз не приймати цього рішення, а дочекатися, можливо, дійсно тих коментарів від наших партнерів, які цілком вірогідно, якщо вони його погодили, готові були би продовжити підтримувати цю реформу. Дякую.
Дякую. Слово надається Корнієнку Олександру Сергійовичу.
Ми закликаємо колег по залу не політизувати питання конкретних практичних організаційних змін до Закону "Про державну службу", які заставлять. створять такі умови, що державні службовці будуть якісніше працювати. Тому що мова йде про KPI, мова йде про контракти, мова йде про якісь конкретні речі, які в усьому світі в бізнесі використовуються, в нашій країні, і в державній службі, в public administrations в усьому світі також. Тому давайте не політизувати, в принципі, достатньо практичне організаційне питання. Дякую.
Чи наполягаєте ви на голосуванні? Дякую. Правка номер 25, народний депутат Лозинський. Правка номер 26, Столар. Правка номер 27, Лозинський. Правка 30, Климпуш-Цинцадзе. Правка 34, Магера.
Наполягає.
Наполягає? Включіть, будь ласка, народному депутату Магері мікрофон. Правка 34.
Шановна президія, шановні колеги, вибачаюсь, будь ласка, уваги! Проектом пропонується не розповсюджувати на державних службовців права та обов’язки, що закріплені трудовим законодавством для всіх працівників, що ставить їх у нерівне становище. Тільки що говорили, що утримали, так сказати. Но ще позбавити державного службовця право на оскарження рішень керівництва щодо звільнення з роботи, любі друзі, ну, що це таке? Я прошу і наполягаю підтримати поправку, бо це, ну, занадто.
Олександр Сергійович, вам слово.
Ну, в частині збереження гарантій щодо Кодексу законів про працю, як я вже казав, ми зберегли цю гарантію, щодо решти – ну, у вас суть правки – відмінити цей закон в цілому. Ми відхиляємо цю правку комітетом.
Наполягаєте на голосуванні? Да. Ставлю на голосування правку номер 34 народного депутата Магери. Комітет її не підтримав. Прошу визначатися та голосувати. [[13:28:10]] За-29 Проти – 36, утримались 176. Рішення не прийнято. Наступна правка - 54, Лозинський. А ви будете на якихось правках наполягати? На якій? Включіть мікрофон Лозинському, будь ласка.
Наступна правка 59 з моїх.
Правка номер 59, народний депутат Лозинський.
Так, насправді тут ця правка відхилена, тому що вона була врахована в іншій редакції, тоді хочу підтримати комітет і теж подякувати комітету за роботу, тому що дуже багато було зроблено, і, зокрема, ми не завжди погоджуємося з концепцією цього законопроекту, але те, що він буде краще, в тому числі завдяки тому, що залишили комісію і вона буде працювати не на громадських засадах, а буде мати оплачувану роботу, ми сподіваємося, що ця комісія буде працювати, справді, краще. Дякую.
Дякую. Ви не наполягаєте, я так розумію, на голосуванні. Наступна правка 60, Шкрум. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Теж ця поправка стосується складу комісії. Насправді, ми погодили фаховий і професійний склад, не заполітизований, комісії, і ви це можете побачити в колонці другого читання. Тепер там буде 7 осіб. Деякі представники замінені, наприклад, туди додається фахівець з управління персоналом, що я вважаю правильним. Також додається фахівець - представник від закладів освіти, який займається підготовкою публічної адміністрації і підготовкою фахівців і студентів з публічного адміністрування, це теж правильно. Також ми підтримуємо ідею, що самі люди, які обирають на конкурсі державних службовців майбутніх, мають здавати ті ж самі тести, які здають ті кандидати на державну службу. Це правильна історія. Тому я сподіваюся, що комісія буде менш заполітизованою і комісія буде працювати більш фахово. Ці поправки ми підтримуємо. Але в той же час, звичайно, у нас є занепокоєння з приводу того, що комісія буде передавати п’ять осіб для призначення і дуже легко свою людину, скажімо так прямо, впхнути в ці п’ять осіб, тому тут ми будемо наполягати далі на скороченні кількості запропонованих кандидатур. Дякую.
Дякую. Олександре Сергійовичу.
Наша позиція – оптимізувати цю комісію, тому що. там, до прикладу, був голова НАЗК за посадою. Зрозуміло, що в комісію такого. в таку завантажену комісію голова НАЗК навряд чи буде доходити, і так далі. Там було чотири представники від громадськості, ну, питання завжди у нас. громадськість – це таке дуже широке поняття за якістю персоналій. Тобто ми пропонуємо оптимізувати, залишити сім людей, і там відповідно можна в таблиці побачити принцип формування цього. 14-а стаття.
Дякую. Ви наполягаєте на правці, на голосуванні, так? Ставлю на голосування правку номер 60 народного депутата Шкрум. Правка не була підтримана комітетом, тому прошу голосувати та визначатися. [[13:31:32]] За-59 Проти – 17, утримались – 160. Рішення не прийнято. Наступна правка - номер 61, теж Шкрум. Не наполягає. 62 – Лозинський. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, ця правка стосується практично того самого, про що говорила щойно пані Альона. Станом на сьогодні комісія зберігається у складі з 7 людей за пропонованою редакцією. У нас на комітеті обговорювалася альтернативна пропозиція: з розширенням цієї комісії до 12 людей і з участю в цій комісії також представників профспілок, представників освітянського середовища, представників НАЗК, не за посадою, очевидно, а просто представника, і пропонувалося, аби кворум був не половина, а дві третіх, для того щоби не 4 людини приймали рішення, а щонайменше 8. Дана правка не була підтримана, на жаль, але будемо дивитися, як буде працювати ця комісія. Нам потрібно проаналізувати її явку, її роботу і після того приймати закони, приймати зміни до цього закону, якщо ця комісія буде працювати неефективно. Дякую.
Дякую. Чи наполягаєте ви на голосуванні? Не наполягаєте. Дякую. 63 поправка. Не наполягаєте. 65-а, Лозинський. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Правка 65, 67 та 71 і 73 стосуються тих самих або схожих, суміжних питань, прошу їх теж не враховувати.
65, 71 і.
73.
Дякую. 67, Лозинський. Теж ні. 70-а, Шкрум. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, коли ми взагалі питаємо себе, що таке реформа державного управління і державної служби, от про що вона? Вона насправді про те, щоб наша державна служба, ті люди, які роблять будь-які реформи, які надають нам адміністративні послуги, які взагалі впроваджують політику в країні, вони мають бути незалежними, неполітизованими, професійними, працювати фахово, прозоро, в незалежності від того, хто приходить на зміну в країні: президенти, прем’єр-міністри, - має залишатися оця професійна державна служба. І доступ до державної служби має бути відкритий, і знову ж таки для нових досвідчених, фахових людей, які хочуть на цю державну службу потрапити. Тому ця поправка якраз про це. Про те, що ви як молода людина, або як досвідчена людина, або як людина з бізнесу можете подивитися на єдиному порталі career.gov.ua ті вакансії, які є на державну службу; подати свої документи в спрощеному електронному варіанті, прийти на Комісію з вищого корпусу, зробити там співбесіду - і дійсно вас оберуть, якщо ви є найкращим фахівцем в цій сфері. В незалежності від кумівства, від ваших друзів, від того, хто зараз Прем’єр-міністр, чи знаєте ви його, чи ні.
Дайте завершити 10 секунд.
Ви маєте отримати шанс працювати на державній службі, зробити там кар’єру. І дати, дійсно, державі ваш фах і найкращі ваші професійні якості. Це саме про доступ.
Дякую. Олександре Сергійовичу, ви хочете сказати?
Ну, ми відхилили. То я не розумію, як доступ пов’язаний з тим, що їх буде три замість п’ятьох? Навпаки, чим більше, тим більше доступ, так здається.
Альона Іванівна, ви наполягаєте на голосуванні? Добре. Ставлю на голосування правку номер 70 народного депутата Шкрум. Комітет відхилив цю правку. Прошу визначатись та голосувати. [[13:35:38]] За-62 Рішення не прийнято. 81 правка, Лозинський. Не наполягає. Дякую. 82-а, Фролов. Не наполягає. 83-я, Рубльов. Не наполягає. 85-я, Білозір. Не наполягає. 90-а, Білозір. 102-а, Климпуш-Цинцадзе. 104-а, Білозір. 109-а, Лозинський. 116-а, Фролов. 119-а, Лозинський. 122-а, Жмеренецький. 130-а, Лозинський. 131-а, Білозір. 142-а, Климпуш-Цинцадзе. 144-а, Лубінець. Лубінець? Немає. Не наполягаєте. 146-а, Столар. 151-а, Жмеренецький. 153-я, Лозинський. 156-а, Шкрум. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Колеги, ця поправка стосується в тому числі випробування і такої підстави для звільнення, як встановлення відповідності державного службовця займаній посаді. Насправді ця підстава для звільнення під час першого читання була вписана як одна з можливостей звільнити державного службовця, але не було прописано, що ж таке "встановлення відповідності займаній його державній посаді". Цю підставу для звільнення ми прибрали, але у випробуванні ми її залишили. Насправді, колеги, є такий класний серіал "Yes Minister" та "Yes, Prime Minister" про те, що таке державна служба і що таке, коли державні службовці в незалежності від зміни влади, від зміни політики і від зміни курсу працюють фахово, професійно, неполітизовано і не використовуються в своїх політичних ігрищах політиками. От саме до цього нам треба прагнути. Якщо кожна влада, яка буде приходити в країну, буде хотіти змінити всіх людей на посадах, всіх державних службовців і фахових, і незалежних, і тих, хто працює добре, і тих, хто працює погано, ми таку державну службу не побудуємо. Тому тут у мене є занепокоєння. Ну, що ж, будемо слідкувати за тим, як буде закон імплементовуватися. Дякую.
Олександре Сергійовичу.
Да, цю правку конкретно ми відхилили. Якщо загалом, то ми повністю погоджуємося щодо того, що ми маємо йти від політизації державної служби, але давайте чесно скажемо, у нас 202 тисячі державних службовців, з них 95 відсотків чи 99 – це нижчі категорії, це "В" і там частково "Б". А от категорія "А", на мою особисту думку, я не хочу сказати, що це думка фракції чи партії, але саме зараз в Україні в поточному історичному моменті це, все-таки, політична історія, тому що коли ми кажемо про корупцію, то відповідальність потім несе хтось політичну, та політична сила, яка їх призначала. Тому давайте по топ-чиновникам, все-таки, дискутувати, що це поки що, на жаль, в Україні є з відтінком політики.
Дякую. Ставлю на голосування правку 156 народного депутата Шкрум. Комітет її не підтримав. Прошу визначатися і голосувати. [[13:39:47]] За-52 Рішення не прийнято. Правка 169, Климпуш-Цинцадзе. Не наполягає. Столар є в залі? Немає. Лозинський, 171 правка. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановні колеги, 171 правка стосується істотних умов зміни держслужби. Про що йде мова? Мова йде про те, що якщо під час проходження державної служби змінюється назва чи змінюються умови праці, зарплата, структура чи інші внутрішні питання в тому державному органі, де службовець працює, це є причиною для того, аби завчасно попередити про подібні зміни, і для того, щоб людина могла приймати рішення ,чи буде вона залишатися далі на держслужбі, чи вона буде шукати інше місце роботи. У пропонованій редакції пропонується виключити підстави, які є істотними умовами держслужби, ще створює певний ризик того, що державний службовець не буде захищений і не буде попереджений, і його буде просто легше звільнити. Наполягаю на голосуванні. Дякую.
Олександре Сергійовичу, вам слово.
Пропозиція комітету - відхилити. Ну, у нас якось державні органи, коли перейменовуються, в них зазвичай, там, функції додаються або змінюються. Тобто це не просто перейменування. Тому тут казати, що це не є істотною умовою, ну, це фактично є істотною умовою. Тому наша позиція: відхилити вашу правку і в нашій редакції прийняти.
Дякую. Шановні колеги, ставлю на голосування правку 171 народного депутата Лозинського. Комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:41:46]] За-42 Рішення не прийнято. Правка 173, народний депутат Лубінець. Не наполягає. 174, народний депутат Жмеренецький. Не наполягає. 185, народний депутат Лозинський. Наполягає? Шановні колеги, відійдіть, будь ласка, бо Лозинського не видно. Ви так стали, не досить зручно. Включіть, будь ласка, мікрофон Лозинському.
Шановні колеги, безпосереднім, знаєте, одним з фундаментальних принципів, який ми повинні закладати в державну службу, – це створення системи мотивації та умов для роботи, аби люди не просто хотіли бути на державній службі, а хотіли залишатись на роботі. Правка 185 стосується матеріального забезпечення. Тому що у первинній редакції була пропозиція скасувати надбавки за ранг, виплати за додаткове навантаження у зв’язку з різними обставинами. Після проходження коментарів в комітеті, на щастя, виплату за ранги було залишено, інші виплати є і теж залишаються у певних КЗоТах. Тому я підтримую тут рішення комітету, не наполягаю на голосуванні. І ще раз наголошую, що і в цьому тексті законопроекту, і в наступних, коли ми будемо говорити про державну службу, ми маємо думати в першу чергу про створення мотивації та заохочення для людей працювати саме на державній службі. Дякую.
Дякую. Олександре Сергійовичу, вам слово.
Да, я хочу сказати, що ми в результаті довгих перемовин з Міністерством фінансів і з профспілками змогли зберегти найголовнішу мотивацію – це соціальну гарантію зарплати держслужбовців, оцих, яких найбільше по країні, - це працівники територіальних підрозділів обласних, міських, районних і так далі. Я особисто, як ліберал в душі, мені це важко було голосувати вчора на комітеті, я це казав і тут під стенограму скажу. Але державницький підхід зараз, на сьогоднішній день, має бути таким, що їм треба щось прогарантувати. Тому що в райцентрі не так багато можливостей для роботи, крім державної служби. Тому щодо інших способів, мотивацій і так далі, вони перейшли в КЗоТ, дійсно, із поверненням до норми, що на них розповсюджується дія КЗоТу. Тому тут ми погоджуємось.
Дякую. Наполягаєте на голосуванні? Не наполягаєте. Дякую. Правка 190, народний депутат Кравчук. Не наполягає. 193-я, народний депутат Лозинський. 195-а, Шкрум. Наполягає.
Дякую, колеги! Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Насправді дуже круто, що ми сьогодні розглядаємо це по повній процедурі і маємо змогу коментувати поправки. Я думаю, що це важлива дискусія. Реформа державної служби, дійсно, це та реформа, без якої не відбудуться жодні інші позитивні зміни в країні швидко, бо не буде кому їх робити. Ця поправка про те, що ми занадто бідна на сьогодні країна, щоб мала платити професійним, фаховим державним службовцям. Це про те, що ми маємо реформувати державну службу. Ми маємо прибрати старі радянські бюрократичні методи. Ми маємо прибрати дублювання функцій. Але ті люди, які хочуть працювати, залишаються і фахово працюють, мають отримувати достойну заробітну плату. І тут якраз я хочу закликати уряд прийняти зміни до стратегії державного управління. Вона, на жаль, давно вже застаріла, не змінюється і не виконується, і якраз зробити перший етап, це зробити аудит всього, що у нас є в країні і в державному управлінні. Реформувати старі функції, які нам не потрібні, ліквідувати старі органи, міністерства, агенції, а їх у нас величезна кількість роздутих апаратів, і лише потім скорочувати людей, а тим, хто залишається, платити достойну заробітну плату. Дякую.
Олександре Сергійовичу.
Так, ми це питання розглядали більш комплексно, в контексті того, що є політична воля так званий прожитковий мінімум зробити реальним і відв’язати від нього все, що до нього прив’язано. І так, як ми закріпили зараз в законі, нам буде далі простіше це зробити. Це по-перше. По-друге, давайте будемо чесними, норма про прив’язку зарплат держслужбовців до прожиткового мінімуму прийнята ще в 2015 році, здається, але вона щорічно в бюджеті відтерміновувалася. Навіщо ми приймаємо норми, які відтерміновувалися? Ми комітетом прийняли рішення залишити прив’язку до прожиткового мінімуму, але це таке було рішення, компромісне. Прив’язати до мінімальної заробітної плати, я погоджуюся, поки що немає таких у держави ресурсів, але будемо до цього прагнути, зокрема, через професіоналізацію державної служби. Якщо там буде більше професіоналів, а загалом людей менше, то буде більше грошей на те, щоб їм платити.
Альона Іванівна, наполягаєте на голосуванні? Ні. Дякую. Правка 202, Лозинський. Правка 204, Лозинський. Правка 209, Лозинський. Правка 211, Климпуш-Цинцадзе. 214. 220. Включіть, будь ласка, мікрофон Климпуш-Цинцадзе.
Шановні колеги і колегині, звертаюся до вас з тим, щоб ви підтримали цю поправку. Насправді ця поправка пропонує те, ми пропонуємо унеможливити на підставах того, що жінка є державний службовець вагітною або це є державний службовець одинокий, який доглядає за дитиною до 14 років або має дитину з інвалідністю, на цих підставах вважаємо неприпустимим звільняти державних службовців. Я переконана, що всі ви хочете захистити таких державних службовців від незаконного їх звільнення саме на основі цих підстав. Я просила б вас підтримати цю правку.
Дякую. Олександр Сергійович.
Я хочу нагадати, що ми повернули норму про те, що державні службовці захищені КЗоТ, а у КЗоТ, нам здалося, ще більший захист, ніж так, точково, тому комітет вирішив відхилити цю правку.
Дякую.
Ну, КЗоТ ми ж повернули.
Наполягаєте на голосуванні? Ставлю на голосування правку номер 220 народного депутата Климпуш-Цинцадзе, комітет її не підтримав. Прошу визначатись та голосувати. [[13:48:56]] За-55 Рішення не прийнято. Правка 221, народний депутат Лозинський, наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Шановний пане Голово, серед наступних 30 правок є близько 7 моїх. У мене прохання зараз дати три хвилини на загальну думку щодо законопроекту і не брати слова на інші правки.
Дайте три хвилини.
Шановні колеги, звісно, що фракція "Голос" підтримує і підтримуватиме всі технократичні та прогресивні позиції. Такі прізвища, як Гончарук, Нефьодов, Верланов, Мілованов та багато інших, це ті люди, які справді можуть називатися технократами. Це ті люди, яким треба дати кредит довіри, аби вони справді втілювали ряд тих змін, які потрібні. Зокрема, цей законопроект теж покликаний для того, щоб в певний спосіб розв’язати руки тим людям, які є технократами, і не створювати умов саботажу та інших проблем, які завжди робилися недобросовісними, недоброчесними держслужбовцями. Але у фракції "Голос" існує таке поняття, як "фактор Януковича". Що таке "фактор Януковича"? Коли ми приймаємо рішення, чи будемо голосувати "за", утримуватися, чи проти, ми дискутуємо, а як би ми приймали подібне рішення, якби зараз Президентом був Янукович чи якби ми знали, що Прем’єр-міністром буде пан Азаров. І ми дуже переживаємо, знаєте, ми навіть підтримували б цей законопроект, якби він не був одним із пазлів серед інших ініціатив та законопроектів. Якби Національну гвардію не хотіли "зав’язати" під Президента, якби у депутатів не забирали би право законодавчих ініціатив та не звужували їхні права, якби прокуратуру не хотіли сформувати в ручний режим, можливо, тоді фракція "Голос" би і підтримувала цей законопроект. Тому що насправді з державною службою у нас дуже і дуже багато роботи. Але, на жаль, коли ми бачимо всі частинки цього послідовного процесу, ми бачимо в цьому законопроекті ризик, що ці повноваження, ці спрощення можуть створити ручний режим, коли під певних людей прописуються певні норми. І на жаль, ми не можемо бути певні, що такі речі спрацюють в позитив. Саме тому фракція "Голос" надалі конструктивно підтримуватиме всі пропозиції, які будуть спрямовані для розв’язування рук для технократів, але ми будемо точно не підтримувати та утримуватися в тих питаннях, які будуть створювати певні ризики. Тому ми сподіваємося, що наступні послідовні кроки монобільшості не будуть спрямовані на певну монополізацію влади в різних гілках, і тоді ми з упевненістю і довірою зможемо підтримувати, зокрема, такі законопроекти, як 1066. Зараз фракція "Голос" буде утримуватися щодо цього законопроекту. Дякую.
Дякую. Правка номер 223 народного депутата Шкрум. Наполягає. Включіть, будь ласка, мікрофон.
Дякую. Я теж попрошу дати мені дві хвилини, якщо можливо, для поправки 223 і 224.
Дайте 2 хвилини.
Дякую дуже. Шкрум Альона, фракція "Батьківщина". Колеги, у нас на сьогодні величезна проблема з державним управлінням. Я думаю, що це відчуває кожна людина, яка звертається і за послугами адміністративними і має відносини з державними службовцями, державними органами або службою місцевого врядування. У нас на сьогодні є 19 міністерств, 24 служби, 24 агентства, 4 інспекції, 7 ЦОВВ з особливим статусом. 240 тисяч за штатним розписом державних службовців по всій країні, 26 мільярдів лише витрачається на їх оплату праці, а не на те, щоб зробити фаховими і ефективними процеси. Зрозуміло, що нам треба скорочувати функції бюрократичного апарату, нам треба скорочувати не самих державних службовців, а ті радянські застарілі, заскорузлі функції і процеси, які нам вже не потрібні в сучасному інноваційному світі. Купа державних органів і інспекцій, які я перелічила, вони дублюють власні функції. Ніхто не відповідає за конкретні речі, але вони перекидають одні функції один одному весь час і без кінця по колу. Тому я наполягаю п’ять років на тому, що починати державну службу, її реформу треба з функціонального обстеження, з великого аудиту, що у нас є і які функції держава має виконувати, а які функції держава вже і так не виконує, і які ніколи не виконувалися, але залишаються таким корупційним тягарем і на державних службовцях (вони розуміють, що вони на це не впливають), і на українських громадян грошами з бюджету. Тому саме зі стратегії державного управління, зі скорочення функцій, з функціонального обстеження треба починати цю реформу. На жаль, ця ж поправка говорить про те, що починаємо ми цю реформу і даємо кредит довіри дійсно пану Гончаруку, і пану Дубілету, і іншим міністрам технократам зі звільнення політичного державних службовців. Останній, хто за політичними мотивами звільняв державних службовців, це і був, на жаль, пан Янукович. І мені теж страшно, що ми повертаємося до цієї ідеї, хоча я розумію, як на сьогодні, можливо, треба взяти контроль над державною службою. Тому на комітеті ми досягли компромісу і ми сказали про те, що будуть 4 місяці у нового уряду для звільнення лише категорії "А" державних службовців. Я сподіваюсь, інші категорії свавільно і політично звільнятися ніколи в нашій країні не будуть, їм треба дякувати за їх професійну роботу. Дякую.
Дякую. Я так розумію, що ви не наполягаєте на голосуванні? Ну, 30 секунд, Олександр Сергійович.
Давайте, щоб людям було зрозуміло, хто дивиться трансляцію. Шановні українські громадяни, що таке категорія "А"? Це державні секретарі, до них менше питань, і це керівники центральних органів виконавчої влади. Це керівники "держриба", "м’ясо", "хлеб", "газ", "м’ясо" і так далі, да. Тобто я думаю, що в людей до них дуже багато питань, в першу чергу політичних. І я сподіваюсь, що ті, до кого є питання в правоохоронної системи, це вже теж буде в процесі вирішено. Тому давайте тут категорія "А", "Б", це так, не зрозуміло, про кого конкретно іде мова. Іде мова про цих керівників центральних органів виконавчої влади, до яких є питання в людей. Дякую.
Дякую. Наступна правка - 229, Климпуш-Цинцадзе. Наполягаєте? Включіть, будь ласка, мікрофон.
Колеги, підтримуючи виступи колег з "Батьківщини" і з "Голосу", хотіла би звернути увагу на те, що ми з вами будуємо державу, ми з вами не будуємо функціонал для окремої влади, яка прийшла в даний момент. Будуючи державу, важливо мати можливість забезпечити якраз оцю європейську державну службу. Чому б вам не ухвалити в "Перехідних положеннях", ухвалити рішення про те, що це є закон разової дії, той, що дозволяє вам перезавантажити владу, але, разом з тим, не передбачає того, що ми весь час будемо мати знищену стабільність, передбачуваність і професійність державної служби?
Дякую. Правка була відхилена комітетом. Ви наполягаєте на голосуванні? Ні. Дякую. Правка номер 230. Климпуш-Цинцадзе. Не наполягає. Правка номер 231. Климпуш-Цинцадзе. Не наполягає. Шановні колеги, ми пройшли і вичерпали весь перелік правок та доповнень, які були не враховані комітетом, тому переходимо до голосування. Прошу підготуватися народних депутатів України. Підготуватися, будь ласка. Шановні колеги, продовжую наше засідання на 15 хвилин, але я думаю, що ми швидше це закінчимо. [[Шум у залі]] На 15 хвилин не треба голосувати, ні, я знаю. Шановні колеги, ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо перезавантаження влади (1066). Всі готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[13:58:10]] За-228 Проти – 24, утримались – 50. Рішення прийнято. [[Оплески]] Закон прийнятий в цілому. [[Шум у залі]] Одну хвилинку, шановні колеги. По фракціях покажіть, будь ласка. "Слуга народу" – 224, "Опозиційна платформа – За життя" – 0, "Європейська солідарність" – 0, "Батьківщина" – 0, "За майбутнє" – 0, "Голос" – 0, позафракційні – 4. Рішення прийнято. Шановні колеги, вам було роздано проект Закону про внесення змін до Митного кодексу України щодо захисту прав інтелектуальної власності під час переміщення товарів через митний кордон України (реєстраційний номер 1230). Його пропонується включити до порядку денного сесії. Прошу підтримати та проголосувати. [[13:59:09]] За-233 Проти – 2, утримались – 58. Рішення прийнято. Шановні колеги, я оголошую закритим ранкове засідання Верховної Ради України.