Прошу народних депутатів підготуватися до реєстрації. Прошу запросити народних депутатів до сесійної зали. Давайте зареєструємось. Ввімкніть систему "Рада". [[16:02:59]] Зареєструвалося -436 Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошую відкритим. Будь ласка, з процедури, Поліщук Микола Єфремович, "Наша Україна", мікрофон, будь ласка.
Шановний Володимир Михайлович, шановні народні депутати! Надзвичайно приємно, аж душа радується, дивитись як швидко, дружно народні депутати приймають закони. І, разом з тим, дуже боляче, навіть образливо, коли твій законопроект вісім разів напротязі двох місяців ставиться останній і не можна його навіть заслухати. А законопроект, який надзвичайно важливий в соціальному значенні. Це про обмеження граничного віку на керівні посади в наукових, науково-технічних закладах - 65 років. 2552. Через це, Володимир Михайлович, я прошу поставити, враховуючи таке дружне голосування, поставити цей законопроект, він маленький, на завтра, або на сьогодні. Дякую за увагу.
Шановні народні депутати! Ми ж ідемо за розкладом. Якщо дійдемо - розглянемо. Будемо працювати оперативно - обов’язково розглянемо. Зараз відповідно до нашого регламенту, до практики, яка у нас уже давно діє, розглядаємо питання про обрання, звільнення суддів. Будь ласка, від комітету доповідач - перший заступник Голови комітету Микола Оніщук. Давайте, яка постанова. 3691? Прошу, шановні колеги, увага. Практика вам відома.
Шановні колеги, оголошую проект постанови Верховної Ради України про обрання суддів. Номер проекту 3691. Відповідно до пункту 27 статті 85, частини першої статті 128 Конституції України Верховна Рада України постановляє: обрати на посади суддів безстроково: апеляційного суду Автономної Республіки Крим - Євдокимову Віру Василівну, Куртлушаєва Ісмаіла Джаферовича, Летягіну Ольгу Вікторівну, Притуленко Олену Володимирівну, Трофімцова Анатолія Івановича, Шаповалову Ольгу Анатоліївну; седдею апеляційного суду у Волинській області - Мудренко Людмилу Іванівну; суддею апеляційного суду Донецької області - Корчистого Івана Івановича та Котиша Олександра Петровича; суддею апеляційного суду Закарпатської області - Ігнатюка Богдана Юрійовича; суддею апеляційного суду Запорізької області - Бєлку Валерія Юрійовича, Крещенка Анатолія Миколайовича, Мульченка Вадима Владленовича, Ситникова Олександра Федотовича, Тютюника Віктора Михайловича; суддею апеляційного суду Івано-Франківської області - Говзана Миколу Васильовича, Павлишину Аллу Теодорівну; суддею апеляційного суду Київської області - Шевченка Олександра Васильовича; суддею апеляційного суду Кіровоградської області - Білугу Сергія Володимировича; суддями апеляційного суду Луганської області - Белаха Андрія Володимировича, Свинцову Людмилу Миколаївну, Ступіну Яну Юріївну.
Хорошо, я відмітив.
Суддями апеляційного суду Львівської області - Макойду Зеновія Миколайовича та Назаркевича Михайла Михайловича; суддями апеляційного суду Одеської області - Бабія Анатолія Петровича, Ващенко Людмилу Георгіївну, Гончарова Олега Онуфрійовича, Гріба Бориса Миколайовича, Грищенко Ларису Дмитрівну, Жулая Олександра Борисовича, Кабаніна Володимира Миколайовича, Комаровську Наталію Володимирівну, Кузь Віру Миколаївну, Левинця Валерія Петровича, Мевліт Тамару Михайлівну, Оверину Ольгу Валеріївну, Потаніна Олександра Олександровича, Ступакова Олександра Анатолійовича та Федорову Анжелу Євгенівну. Суддями Апеляційного суду Полтавської області: Бордук Катерину Іванівну, Копитько Ларису Іванівну та Сліпуху Олександра Євгенійовича. Суддями Апеляційного суду Сумської області: Гончарова Миколу Васильовича. Суддями Апеляційного суду Тернопільської області: Гірського Богдана Ориславовича, Жолудько Людмилу Дмитрівну, Міщі Олександра Ярославовича, Потковського Олега Анатолійовича, Степлюк Олену Дмитрівну, Ткача Зиновія Євгеновича, Пащевську Наталію Євгенівну. Суддею Апеляційного суду Херсонської області: Червоненко Валерія Яковича. Суддями Апеляційного суду Черкаської області: Восколовича Василя Івановича та Охріменко Івана Кирилловича. Суддями Апеляційного суду міста Києва: Харченка Василя Васильовича, Боголюбську Людмилу Борисівну, Євтушенко Олену Іванівну та Стовбун Валентину Іванівну. Суддей Військового апеляційного суду Центрального регіону України: Говоруху Володимира Івановича. Суддями місцевого Джанкойського міського суду Автономної Республіки Крим: Гордечик Тетяну Федорівну та Ловчикова Володимира Олександровича. Суддею місцевого Красноперекопського районного суду Автономної Республіки Крим: Стародуб Галину Антонівну. Суддею місцевого Сакського міського суду Автономної Республіки Крим: Павловську Ірину Геннадіївну. Суддею місцевого Київського районного міського суду міста Симферополя Автономної Республіки Крим: Білоусова Михайла Миколайовича. Суддею Гайсинського району Судовінської області Ковчезнюка Василя Миколайовича та Кравця Валерія Івановича; суддею місцевого Жмеринського районного суду Вінницької області Шепеля Костянтина Анатолійовича; суддями місцевого Калинінського районного суду Вінницької області Аліменка Юрія Олександровича, Копчинського Віктора Івановича; суддями місцевого Козятинського районного суду Вінницької області Навроцького Анатолія Петровича; суддею місцевого Крижопильського районного суду Вінницької області Глушкову Валентину Федорівну; суддею місцевого Липовецького районного суду тієї ж області Жука Сергія Івановича та Мочурську Людмилу Тихонівну; суддею місцевого Могилів-Подільського міського суду Вінницької області Відковського Станіслава Володимировича; суддею місцевого Хмільницького міського суду Вінницької області Клімика Костянтина Олександровича; суддями місцевого Хмільницького міського суду Вінницької області Альчука Петра Павловича та Тарнавського Миколу Володимировича; суддею місцевого Камінь-Каширського районного суду Волинської області Кузьмич Галину Леонтіївну; суддею місцевого Васильківського районного суду Дніпропетровської області Ушакову Нінель Євгенівну; суддею місцевого Семенівського районного суду Дніпропетровської області Михайлова Володимира Анатолійовича; суддями місцевого Дніпровського районного суду міста Дніпродзержинськ Дніпропетровської області Алькову Світлану Миколаївну та Нагорну Людмилу Михайлівну.
До Нагорної, да? Нагорна? Алькова і Нагорна, да? Хорошо.
Суддею місцевого центрального міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Чернову Світлану Борисівну; суддею місцевого Бердичівського міського суду Житомирської області Єфстафьєву Тетяну Анатоліївну; суддею місцевого Бердичівського районного суду Житомирської області Борташевича Володимира Федоровича; суддею місцевого Іршавського районного суду Закарпатської області Баламута Петра Микитовича; суддею місцевого Сваравського міського суду Закарпатської області Личка Георгія Костянтиновича; суддею місцевого Тячівського районного суду Закарпатської області Решетаря Василя Івановича; суддею місцевого Ужгородського міського суду Закарпатської області Домницького В’ячеслава Вікторовича; суддею місцевого Бородянського міського суду Запорізької області Полянчука Богдана Івановича; суддею місцевого Веселицького районного суду Запорізької області Кравцова Сергія Олександровича; суддею місцевого Вільнянського районного суду Запорізької області Дмитренка Петра Петровича; суддею місцевого Гуляйпівського районного суду тієї ж області Чемолосову Світлану Павлівну; суддею місцевого Кам’янсько-Дніпровського суду тієї ж Запорізької області Юхна Леоніда Михайловича; суддею місцевого Мелітопольського міського суду тієї ж області Притуло Любов Володимирівну; суддею місцевого Михайлівського районного суду тієї ж області Самофала Юлія Васильовича.
Одну хвилину. З приводу Самофала? Да, є.
Суддею Орихівського районного суду Запорізької області Мосейко Надію Василівну; суддею місцевого Чернігівського районного суду тієї ж області Полуляха Валерія Григоровича; суддею місцевого Волинського районного суду міста Запоріжжя Лихосенко Маргариту Олександрівну; суддею місцевого Долинського районного суду Івано-Франківської області Андрюсєва Ігоря Михайловича; суддею місцевого Косівського районного суду тієї ж області Турянського Ігоря Євгеновича.
Одну хвилинку. З приводу Турянського так? Ставимо помітку, ідемо далі.
Суддею місцевого Бориспільського районного суду Київської області Криворучка Ігоря Вікторовича; Суддею місцевого Вишгородського районного суду Київської області Голуб Світлани Анатоліївну; суддею місцевого Ірпінського міського суду Київської області Кашперську Тамару Сезарівну; суддею місцевого Кагарлицького районного суду Київської області - Костенко Інну Володимирівну; суддею місцевого Макарівського районного суду тієї ж області - Тюхтія Павла Миколайовича; суддею місцевого Миронівського районного суду Київської області - Рудика Юрія Володимировича; суддею місцевого Тетіївського районного суду Київської області - Лісовенка Петра Івановича; суддею місцевого Фастівського міського суду Київської області - Березовенко Руслану Вікторівну; суддею Добровеличківського районного суду Кіровоградської області - Кучеренко Олену Петрівну суддею місцевого Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області - Осадчука Володимира Павловича; суддею місцевого Алчевського міського суду Луганської області - Карасьову Надію Петрівну; місцевого Антратичівського районного суду тієї ж області - Скнарину Нелю Миколаївну; суддею місцевого Новоайдарського районного суду тієї ж області - Мухіна Івана Івановича; суддею місцевого Новопсковського районного суду тієї ж Луганської області - Потапенка Романа Романовича. І суддею місцевого Старобільського районного суду Луганської області Коробенко Любов Іванівну; місцевого Троїцького районного суду Луганської області - Ляшенка Миколу Андрійовича; місцевого Жовтневого районного суду міста Луганська - Гончарову Ірину Анатоліївну; суддею місцевого Родоцького районного суду Львівської області - Каралюйса Володимира Маріяновича; місцевого Мостиського районного суду Львівської області - Попка Ярослава Степановича; місцевого Радехівського районного суду Львівської області - Кондратьєва Ігоря Федоровича.
Так, Кондратьєв, да? Так, поставили помітку.
Суддею місцевого Радехівського районного суду тієї ж області - Мігу Ярослава Михайловича; суддею місцевого Червоноградського місцевого суду Львівської області - Малешка Степана Івановича та Рака Леоніда Степановича; суддею місцевого Залізничного районного суду міста Львова - Мусіївського Євгена Петровича.
Є заперечення, так. Далі.
Суддею місцевого Личаківського районного суду міста Львова суддями Гірича Сергія Васильовича та Мартинишина Ярослава Михайловича.
Що? Мартинишин. Так, далі.
Місцевого очаківського районного суду Миколаївської області - Головко Людмилу Іванівну.
Головко? З приводу Головко? Я не знаю, потім повернемося, ви своєчасно говоріть. Давайте далі читаємо.
Суддею Южноукраїнського міського суду Миколаївської області - Савіна Олександра Івановича; суддею місцевого центрального районного суду міста Миколаїва - Галагузу Володимира Васильовича; суддею місцевого Балкського районного суду Одеської області - Бодашко Людмилу Іванівну; суддею місцевого Роздільнянського районного суду Одеської області - Оліниченко Валентину Вітальєвну; суддею місцевого Комсомольського міського суду Полтавської бласті - Таранкову Ірину Михайлівну; місцевого Машинського районного суду Полтавської області - Фесуненка Сергія Васильовича; суддею місцевого Хорольського міського суду Полтавської області - Вінниченка Юрія Михайловича; суддею місцевого Конотопського міського суду Сумської області - Кравченка Віталія Олександровича; суддею місцевого Червонозаводського районного суду міста Харкова - Артакулу Людмилу Олексіївну; суддею місцевого Верхньорогадчинського районного суду Херсонської області - Федоряку Олександра Григоровича; суддею місцевого Каховського районного суду Херсонської області - Крюковського Олега Анатолійовича; суддею місцевого Золотаніцького міського суду Черкаської області - Орла Сергія Івановича; суддею місцевого Канівського міського суду Черкаської області - Сліпченка Олександра Івановича; суддею місцевого Бахматського районного суду Чернігівської області - Зацерковного Миколу Миколайовича; суддею місцевого Коробського районного суду Чернігівської області - Ніколаєнка Олександра Миколайовича.
Так, є застереження. Так, далі.
Суддею місцевого Прилуцького районного суду Чернігівської області - Гумена Володимира Миколайовича; суддею місцевого Дарницького районного суду міста Києва - Колесника Олега Миколайовича; суддею місцевого Печерського районного суду міста Києва - Литвинову Ірину Валеріївну.
Зрозуміло. Там прізвище називали. Який суд? Мухін. Яка область? ГОЛОЗ З ЗАЛУ. Не чути.
Зараз будемо шукати, де це. Є. Місцевий Новоардайський районний суд - Мухін. Будь ласка, Мороз. Мікрофон, будь ласка.
Миколо Васильовичу, я прошу вибачити. Трапилось так, що я чуть затримався. Прізвище Соколовський називалося чи ні? І Єщенко не називалося?
Не називалося.
Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування, прошу уваги, проект Постанови Верховної Ради України про обрання суддів [[це номер 3691]] за винятком Ступіною Янни Юріївни [[прошу уважно слухати]], Алькової Світлани Миколаївни, Нагорної Людмили Михайлівни, Самофала Юрія Васильовича, Турянського Ігоря Євгеновича, Мухіна Івана Івановича, Кондратьєва Ігоря Федоровича, Мусієвського Євгена Петровича, Мартинишина Ярослава Михайловича і Ніколаєнка Олександра Михайловича. Прошу голосувати про обрання суддів достроково, проект постанови 3691. [[16:21:04]] За-379 Рішення прийнято. [[О п л е с к и]] Давайте всіх проголосуємо, а потім вже будемо аплодувати. Ступіна Яна Юріївна. У кого були зауваження? Кириллов, будь ласка. І до мікрофона Ступіна Яна Юріївна, будь ласка, підійдіть.
Шановні колеги! Прошу уваги, шановні колеги! Є велике зауваження до роботи цієї судді. І, на жаль, зауваження надійшли вже після того, як комітет розглянув по ній питання. Надійшла скарга громадян, котрі були полишені своїх прав дрібних акціонерів. У них було вкрадено цілий завод. Суддя Ступіна повела себе досить-таки незрозуміло, коли вона отримала від людей жалобу, дала їм час на доопрацювання цієї жалоби; і коли вони доопрацьовували її десять днів, вона в цей час прийняла рішення і навіть пішли на підробку дати на конверті. Це жалоба. Вона ще не зовсім перевірена. Тому я прошу відстрочити призначення цієї судді і призначити по ній перевірку.
Будь ласка, Ступіна, підійдіть до мікрофону. Ваша позиція з цього приводу? Немає Ступіної? Будь ласка, позиція комітету.
Шановні колеги, все-таки чи є Ступіна? Я просив би підійти до мікрофона і дати пояснення. Володимир Михайлович, вона є.
Будь ласка, до мікрофону підійдіть.
Шановні народні депутати! Якщо можна, я не зрозуміла зовсім питання до мене.
Про те, що ви розглядали справу і залишили дрібних акціонерів, будь ласка, Кириллов, повторіть вашу пропозицію.
Яна Юріївна, мається на увазі скарга громадян Йосипенко та Кошути з приводу того, що зовсім незаконно розглядаються їхні скарги стосовно навайдарського заводу.
Будь ласка, одну хвилину, увага. Прошу уваги.
До Лотугинського районного суду після розгляду справи Артемівським районним судом м.Луганська надійшли аж чотири справи цих акціонерів. Події 1998 року. Але ці акціонери звернулися до суду у 2002 році. Один акціонер до іншого, перша справа була - скарга на неправомірні дії, Йосипенко на дії Кашути про визнання незаконними його дії по передачі майна цього комплексу молокозаводу, який знаходиться у власності третьої особи товариства "Редан", яке працює і користується цим майновим комплексом. І у відсутність цієї особи, представника товариства "Редан", було розглянуто справу. Дії було визнано незаконними і молокозавод у відсутності особи, у якої власності находяться, була розглянута справа. І інша справа. Потім ці два акціонери, Йосипенко та Кашута, звернулися до суду з заявою про встановлення факту визнання право власності на цей молокозавод. І знову ж таки у відсутність товариства "Редан".
Дякую. Ви нам будете розповідати всю справу. Позиція комітету, а потім - Сінченко.
Шановні колеги, я просив би перед тим, як я сформулюю позицію комітету, я. відповісти на одне запитання. Рішення, яке ви постановили по справі, чи було скасовано в апеляційному чи касаційному порядку?
Апеляційний суд розглянув мої ухвали, залишив в силі.
Дякую.
Дякую.
Будь ласка, Сінченко. Сінченко, фракція комуністів.
Шановні народні депутати, я у цьому запиту народного депутата Кирилова вбачаю абсолютний лобізм своєї власної фірми. Я уже розглядав цю скаргу, суддя поступила абсолютно правильно.
Шановні колеги, я хочу зауважити, що.
Кирилов, репліка, будь ласка.
Шановні колеги, я прошу вас звернути на що увагу. Немає ніякої фірми , є дрібні акціонери. Ми вже з вами кілька разів ставили питання про те, що в нашій країні ніколи не захищаються інтереси.акціонерів.
Дякую. Будь ласка, комітет.
Шановні колеги, прошу прийняти до уваги, що особливість суддівської роботи полягає в тому, що завжди є дві сторони.
Позицію комітету скажіть, не про судівську роботу.
Я це якраз і роблю. Позиція комітету полягає в тому, щоб підтримати подання і проголосувати.
Я ставлю на голосування про обрання суддею безстроково Ступіну Яну Юріївну, Апеляційний суд Луганської області. Прошу голосувати. [[16:27:05]] За-257 Рішення прийнято. Місцевий Дніпровський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області Алькова Світлана Миколаївна. До мікрофону, будь ласка. Хто висловлював застереження? Віталій Шибко, фракція Соціалістичної партії, до мікрофону.
Віталій Шибко, фракция Социалистической партии Украины. У меня вопрос и к Альковой, и к Нагорной. В городе Днепродзержинске сложилась крайне неблагоприятная ситуация с выплатой заработной платы. Вот зовсем накануне, недавно объявляли голодовку даже трамвайщики. Я хотел спросить у обеих претенденток, сколько в судопроизводстве у них находится обращений по выплате заработной платы и сколько они удовлетворили исковых заявлений. Спасибо.
Шановні народні депутати! Суддя Нагорна, Дніпровський районний суд місто Дніпродзержинськ. У нашому впровадженні на сьогоднішній день не знаходиться жодної нерозглянутої справи по позовах про заробітну плату. А раніше всі справи були розглянуті, повністю позови задоволені. Жодна справа не була відмінена Апеляційним судом.
Позиція комітету.
Шановні колеги, я думаю, що відповідь судді говорить про те, що альтернативи підтримати рішення комітету немає. Прошу підтримати.
Ставлю на голосування про обрання суддею безстроково Нагорну Людмилу Михайлівну суддею місцевого Дніпровського районного суду міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області.
І Алькову. Володимире Михайловичу, і Алькову Світлану Миколаївну.
Алькову ж окремо будемо про Алькову говорити. Окремо. Зараз ми голосуємо Нагорну. Прошу голосувати. [[16:29:02]] За-303 Рішення прийнято. [[Оплески]] Алькова Світлана Миколаївна, будь ласка, до мікрофону. Віталій Шибко мікрофон. Ваше питання.
Там було одне запитання до двох суддів.
Ви зняли його? Да?
Ні, ні, будь ласка, відповідайте, одне запитання було до двох суддів.
У мене те ж саме запитання.
Те ж саме запитання, будь ласка.
Шановні депутати, на цей час у мене немає не розглянутих справ по цьому позову. Всі справи було розглянуто, не скасована жодна справа. Задоволені всі позови.
Так, позиція комітету?
Комітет просить підтримати подання і проголосувати за обрання суддею безстроково.
Ставлю на голосування про обрання суддею безстроково Алькової Світлани Миколаївни, це місцевий Дніпровський районний суд міста Дніпродзержинська Дніпропетровської області. Прошу голосувати. За - 345 Рішення прийнято. [[Оплески]] Самофалов Юрій Васильович, місцевий Михайлівський районний суд Запорізької області. У кого, шановні колеги, були застереження? Анатолій Мороз. Будь ласка, Самофалов Юрій Васильович, до мікрофона.
Анатолій Мороз, фракція комуністів, 83 виборчий округ, Запорізька область. Шановний Володимире Михайловичу, шановні судді, у мене є прохання виразити недовіру і не голосувати за цього суддю. Я коротенько суть справи. Перше: ще з 95-го року в селищі міського типа Михайлівка розглядалася справа про пожежу, внаслідок якої постраждало 14 чоловік від неправомірних дій громадянина. Ця справа тягнулась п’ять років, цю справу вів Самофалов Юрій Васильович. Я неодноразово звертався до нього, до Генерального прокурора тоді Михайла Потебенька, але справа до сьогоднішнього дня не вирішена. В кінцевому рахунку з Михайлівського району передали її, перепхнули в Василівський районний суд і до сих пір не вирішена. Якщо можна, хай Юрій Васильович доповість, в якому стані. Друге питання. У мене є лист від голови обласного суду Кравцова, я неодноразово, як депутат уже тепер другого скликання, звертався до цього судді по майновим паям і земельним паям. От зачитаю. Надсилаю для розгляду цивільної справи за позивом громадян, десяток називається, міжгосподарський комбікормовий завод про виділення майнового пая за визначеною мною підсудністю звертаю увагу голови суду на невірну позицію судді привизначеності підсудності, як не бажання розглядати справу. Голова Апеляційного суду Кравцов. І третє питання в мене є. Хай Юрій Васильович скаже. В 1998 році рішенням Михайлівського суду було визнано вибори по цьому округу, тоді 82, недійсними. Викинуто ще 800 тисяч державних коштів. Хай він скаже, як суддя, він погоджується з тим рішенням чи ні.
Будь ласка, Юрій Васильович. З цих трьох пунктів ваша відповідь коротко.
Шановні депутати, Анатолій Миколайович, почну з кінця. В 1998 році справа розглядалася не мною, а суддя який зараз у відставці. Справа пройшла апеляційну інстанцію, касаційну, залишена в силі не скасована. Я навіть не знаю, що відповісти на це питання.
Дальше будь ласка, по другому питанню.
По першому питанню. Є порушення кримінальної справи, а є і розгляд. В 1995 році ця справа була порушена. Суддя, я прийняв і до свого розгляду в 1998 році. Вона була направлена на додаткове розслідування. Повернулася в 1999 році. Знову направлена на додаткове розслідування, призначена пожаро-технічна експертиза. Кваліфікація змінилась. Сума збитків була інша. Знову направлена на додаткове розслідування. Потім була стаття Анатолія Миколайовича в місцевій газеті "Парламент як дзеркало держави". В зв’язку з чим підсудний заявив клопотання про зміну підсудності. А це являється прерогативою голови апеляційного суду, справа була направлена туди. На теперішній час мені відомо, що ця справа була в провадженні Василівського районного суду, і він знову її направив на додаткове розслідування. І, як мені відомо, це питання було по суті вирішено у 2001 році. Я так думаю, що прокуратурою Михайлівського району.
І щодо листа відносно паїв.
Щодо листа про комбікормовий завод. На теперішній час всі ці 11 чи 10 [[я вже не пам’ятаю]] позовів вони призупинені по статті 221-й Цивільно-процесуального кодексу України у зв’язку з тим, що проти посадових осіб комбікормового заводу порушена кримінальна справа, яка зараз знаходиться у провадженні Михайлівської прокуратури.
Так, будь ласка, комітет, позиція.
Шановні колеги, частина з цих питань, які зараз були порушені, розглядались комітетом. Позиція комітету - рекомендувати. Я думаю, що і відповідь судді продемонструвала, що він чітко володіє процесуальним законодавством. І вини особисто судді, як мені здається, в нього немає. Прошу підтримати.
Репліка. Мороз, будь ласка. Тільки коротко.
Шановні колеги, я розумію, що за ту хвилину, яку мені відвели, я міг все розповісти і так далі. Але і вас же закликаю: будьте ж розумними і зрозумійте кінець-кінцем, що все ж не викладеш в даний момент! А відповідаючий коротенько зміг сказати, відмести всі ці. І я вас як керівника комітету прошу: не треба цього робити!
Дякую. Ви говорили 2 хвилини, не хвилину. Ставлю на голосування: про обрання суддею безстроково Самофала Юрія Васильовича. Це місцевий Михайлівський районний суд Запорізької області. Прошу голосувати. Йде голосування. [[16:35:33]] За-59 Рішення не прийнято. Прошу комітет додатково вивчити це питання. Турянський Ігор Євгеновича. Шановні колеги, я ж не приймаю рішення. Комітет хай приймає. Комітет скаже, як треба правильно поступати. Ну, не обрано, значить, не обрано. Я ж не знаю, як там далі комітет буде розглядати. Турянський Ігор Євгенович. Будь ласка, зауваження Романа Зварича. До мікрофона, будь ласка, Ігор Євгенович.
Шановні колеги, я як обраний депутат Скосівського району отримав чимало скарг на дії цього судді. Я зокрема тільки про одну справу хочу вам нагадати. Суддя Турянський порушим кримінальну справу проти громадянина Миронюка і проти цілої його сім’ї, підкреслюю, проти цілої сім’ї. За що? За хуліганство. Ця справа була відмінена Верховним судом, але на тому справа не закінчилася, тому що громадянин направив був скаргу на Європейський суд з прав людини, і він виграв цю справу. І держава зараз сплачує моральні збитки за дії цього судді. Я також хочу привернути увагу до ще одної обставини. Ще немає рішення ради суддів щодо можливого дисциплінарного притягнення, притягнення до дисциплінарної відповідальності цього судді. Я тому дивуюся, що у відсутності такого рішення, будучи свідомими того, що ця справа знаходиться у раді суддів, профільний комітет все ж таки рекомендує цього суддю схвалити, тобто схвалити рішення про безстрокове його призначення. Я тому дуже вас прошу не підтримувати цього суддю.
Можна відповідати?
Да, прошу, відповідайте.
Шановні народні депутати, з приводу кримінальної справи, яку я нібито порушив проти сім’ї Миронюків, я розглядав тільки одну справу, юристи знають, за 102-ю бувшого Кримінального кодексу відносно одного з синів пана Миронюка, тільки одну кримінальну справу. Рішення по якій, вирок по якій мені не скасований. Справу приватного звинувачення порушував не я і її не розглядав.
Будь ласка, комітет.
Шановні колеги, мені тяжко коментувати ситуацію. Рішення комітету: підтримати. Нехай зал визначиться стосовно позиції нашого колеги.
Я ставлю на голосування про обрання Турянського Ігоря Євгеновича суддею безстроково, це місцевий Косівський районний суд Івано-Франківської області. Прошу голосувати. [[16:38:52]] За-144 Рішення не прийнято. Мухін Іван Іванович, місцевий Новоайдарський районний суд Луганської області. Хто висловлював зауваження? Кириллов. Будь ласка, Іван Іванович Мухін, підійдіть до мікрофону.
Шановні колеги! По цьому судді та ж сама справа, за котру ми проголосували по судді Ступіній. Я ще раз нагадую вам, що коли ми жалуємося на свавілля суддів, а не хочемо підтримати маленьких міноритарних акціонерів, то про що далі вести мову. Прошу вас не голосувати за затвердження цього судді. А там на ваш розсуд, будь ласка.
Комітет. Будь ласка, Мухін Іван Іванович.
Шановні народні депутати! Я не розглядав справи. Справу розглядав Лутугінський суд. У нас тільки воно було возбуждєно і направлено у Лотугінський суд.
Будь ласка, позиція комітету. Досить, вже ви сказали свою позицію, скільки можна. Потім зустрінетеся і проведете дискусію, не в сесійній залі.
Шановні колеги! Зауважте, шановні колеги, що Верховна Рада не може ставати судом ще одним. Ціна питання - це професійна кар’єра людини. Якщо по цивільній справі є якась суперечка чи сторони залишилися незадоволеними, нехай цим займаються кваліфікаційні комісії, нехай вони дають оцінку, порушують провадження, але позбавляти суддю бути обраним безстроково, який пропрацював все своє життя, це вже, мені здається, було б трохи занадто. Я прошу підтримати рішення комітету.
Я ставлю на голосування про обрання Мухіна Івана Івановича суддею безстроково, це місцевий Новоайдарський районний суд Луганської області. Прошу голосувати. [[16:41:06]] За-179 Рішення не прийнято. Кондратьєв Ігор Федорович, до мікрофона, будь ласка. Це місцевий Радехівський районний суд Львівської області. У кого були застереження? Олег Тягнибок, фракція "Наша Україна".
Шановні колеги, я, по-перше, хочу звернутися до пана Миколи Оніщука стосовно комітету правової політики і його внутрішньої роботи. За три дня до початку засідання, де розглядалися судді, мною були офіційно подані заперечення стосовно двох суддів, яких я заперечив зараз тут, на пленарному засіданні. На превеликий жаль, документи десь загубилися. Відповідно на засіданні комісії це питання не розглядалося. Тому я би просив, щоб відповідним чином налагодити роботу в комітеті секретаріату, і, крім того, питання розглянути повторно. А тепер по суті, що стосується пана Кондратьєва. Пан Кондратьєв є суддею в Радехівському районі. Я п’ять років представляю Радехівський район і думаю, що пан Кандратьєв підтвердить, що особисто ми з ним не зустрічалися ніколи і не знайомилися. Але впродовж того часу я отримував величезну кількість скарг, особливо від пенсіонерів, від інвалідів, які стосувалися, зокрема, пана Кондратьєва. І ви прекрасно розумієте, товариство, оскільки мій округ є сільський, дуже багато якраз скарг від тих людей, які ,напевно, не можуть подякувати в перспективі судді. Зокрема, я передав в комітет три скарги. Скарга від Шульгана Зиновія Івановича. Я просто процитую: "Не дивлячись на те, що я інвалід другої групи, і звільнений від сплати мита, пан Кондратьєв мене обдурив і примусив сплатити мито." Крім того, цю людину декілька раз повісткою викликали в суд, але засідання суду не відбувалося через неявку пана Кондратьєва. Я цитую далі лист: "Так продовжується кілька місяців. Я - стара, хвора людина, сім разів приїжджав до суду за останні гроші. Але судді байдуже моє становище". Скарга Науменка Юрія Григоровича, місто Радехів. Я, пане Кондратьєв, просто не хочу її цитувати, бо там стосується багатьох моральних і інтимних аспектів. Єдине що, знаєте, дуже прикро, власне, читати такі речі. Я думаю, що ви знаєте, про що там йдеться, можливо, ви відповісте. Наступна скарга від Притка Івана Йосиповича, інваліда другої групи, ветерана праці, голови Радехівської районної асоціації.
Я дякую. Будь ласка, відповідайте, Кондратьєв Ігор Федорович.
Шановний Олег Ярославович! Що стосується скарги Шульган, ця справ в даний час розглянута, держмито повернуто, і людина задоволена. Оскільки він не приніс фінвідділу підтвердження, що він, довідку, що він звільняється від держмита, через те я його послав оплатити 8.50. Пізніше держмито було повернуто, у даний час людина мені дякує. Що стосується скарги Науменка, це образлива скарга. Науменко, йому було відмовлено в скарзі про зняття догани управлінням Радехівського АТП, оскільки він випустив не з подачі інженером по техніці безпеки випустив технічно несправлений автобус з несправленим. управлінням. У зв’язку з тим у скарзі було відмовлено. Після того він почав мене шантажувати, дотепер цим займається. Оскільки ці скарги є в образливій формі, були розглянуті ці скарги адміністрацією нашою і зняті з розгляду, оскільки там стільки бруду. І я, мабуть, теж буду на нього подавати позов про захист честі і гідності, бо інакше від нього не відчепишся. Він не так же принародно опозорив, що дальше нікуди. Просто я терпів, думав, що якось воно буде. Однак, бачу, виходу немає. комісія розбиралася з цим питанням, просто не можу пояснити такого. Людина має такий характер, і його весь Радехів знає.
Будь ласка, комітет.
Шановні колеги, я хочу зауважити, що випадки. коли матеріали, які поступають до комітету, не розглядаються, ну, виключені. Я просто не знаю, що там могло трапитися, ми проведемо розслідування з цього приводу. А що стосується порушення питань. То ви самі були зараз свідками з’ясування їх по суті. Шановні колеги, ми повинні захищати не тільки громадян, але повинні захищати і суддів, бо вони теж громадяни. І я просив би все-таки підтримати рішення комітету, оскільки не вбачається із суті зараз суперечки, що це є підставою для необрання людини.
Тягнибок, будь ласка, репліка, тільки оперативно.
Товариство! Шановні колеги, я все-таки прошу і наполягаю, щоби цю справу ще раз розглянув комітет. Тому що всі скарги були вчасно подані мною особисто вашому секретареві, але вони не попали на засідання комітету з невідомих причин. Я прекрасно розумію, що можуть бути різні скарги, але раз є така.
Дякую. Все зрозуміло. Рудьковський, будь ласка. Рудьковський.
Микола Васильовичу, якщо ви доповідаєте, ви не користуйтеся можливістю що ви на трибуні, не агітуйте зал, він сам визначиться. Але якщо є наполягання і дійсно депутат ставить питання, що він подавав в комітет, ну навіщо, по-перше, якщо там нічого немає, то ви хочете завалити суддю, бо зал, ви бачите, не проголосує. А інше - потрібно рахуватися з думкою народних депутатів, які беруть на себе відповідальність, затверджуючи пожиттєво суддів. Зніміть це питання сьогодні з голосування.
Володимире Михайловичу, ну можливо, з огляду на виключність ситуації я просив би тоді відкласти розгляд справи. Думаю, що комітет мене у цьому сенсі підтримає.
Добре. Я прошу додатково вивчити всі заяви, які були подані народним депутатом Тягнибоком. Немає заперечень, шановні колеги? Мусієнко Євген Петрович. Мусієвський Євген Петрович, місцевий Залізничний районний суд міста Львова. Хто висловлював застереження? Хто, хто?
Я висловлював. Шановні колеги, стосовно судді Євгена Мусієвського я би хотів зняти своє заперечення, оскільки якраз в той коротенький проміжок часу вдалося вияснити, що дійсно справа вирішена по суті і по закону. Тому я навіть зараз вас прошу підтримати цього суддю. Дякую.
Будь ласка, Мусієвський Євген Петрович, до мікрофону, позиція.
Знято, знято до нього запитання.
А, знято? Застереження знято?
Так, знято застереження.
Мене просто відволікли тут.
Ставимо на голосування.
Я ставлю на голосування про обрання суддею безстроково Мусієвського Євгена Петровича - це місцевий Залізничний районний суд міста Львова. Прошу голосувати. [[16:48:24]] За-347 [[Оплески]] . Рішення прийнято. Мартинишин Ярослав Михайлович, це Личаківський районний суд міста Львова. Чиї зостереження були? Гладкіх Михайло, будь ласка.
Уважаемый Владимир Михайлович, уважаемые народные депутаты. Этим судьей откладывается срок на два года. У меня есть окрема ухвала від 19 серпня 2002 року. Колегія суддів Судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Львівської області. По грамодянину Музики. В Апеляційну інстанцію справу зі скаргою було направлено лише 24 липня 2002 року. Тобто майже через два роки по спливу строку на оскарження. Чоловік два роки був під судом. Тому я рахую, що цього суддю не треба підтримувати і не місце йому в суді. Прошу депутатів підтримати.
Так, Ярослав Михайлович, будь ласка.
Шановні народні депутати, шановний народний депутат. прошу повторити запитання. Я не зрозумів яка ухвала і про що.
Ну будь ласка, Гладкіх мікрофон. Конкретно претензії , будь ласка.
19 серпня 2002 року, це окрема ухвала по головуючому Мартинишину, колегія суддів з судової палати в цивільних справах апеляційного суду Львівської області в складі головуючого судді Юхоменко при секретарі Калітовської, розглянувши у відкритому судовому засідлані цивільну справу за апеляційною скаргою Музики. Головуючий Мартинишин два роки тримав справу. І тут ухвала встановила: в апеляційну інстанцію справа за скаргою була направлена лише 24 липня 2002 року, тобто майже два роки по спливу строку на оскарження. Він два роки мурижив же чоловіка.
Так, будь ласка, Ярослав Михайлович.
Наскільки я пам’ятаю, Музика судився із своїм рідним дядьком, де захищав інтереси своєї матері, яка знаходиться у лікарні і є психічно хворою. І він просив, щоб цю справу не надсилати, щоб вияснити, хто буде саме представляти інтереси. Тому я і не направляв цю справу. Це - цивільна справа, вона оскаржувалася, і терміни не порушені були. Я тільки йшов назустріч позивачу, відповідачу.
Так, будь ласка, комітет.
Шановні колеги, комітет ніякі матеріали, які би ставили під сумнів репутацію судді, не поступали. Рішення комітету, і я, як чиновник, його зобов’язаний оголосити, полягає в тому, щоб підтримати подання щодо обрання вказаного судді безстроково.
Я ставлю на голосування про обрання суддею безстроково Мартинишина Ярослава Михайловича, місцевий Личаківський районний суд міста Львова. Прошу голосувати. [[16:51:50]] За-198 Рішення не прийнято. Михайло Косів з процедури, будь ласка.
Михайло Косів, "Наша Україна", фракція "Реформи і порядок". Ну це - абсолютно порочна практика, коли наш колега - депутат із Харкова має якісь претензії до судді мого району, де я живу, де я представляю цей район. Це абсолютно висмоктане щось із пальця, яке абсолютно не відповідає діловій репутації цього судді. Тому Володимире Михайловичу, я вважаю, що тут подіяли якісь абсолютно не зрозумілі суб’єктивні враження, а тому прошу вас, поскільки там було все-таки 196 голосів, поставити ще раз на голосування кандидатуру цього судді і проголосувати за нього. Дякую.
Комітет підтримує.
Шановні народні депутати. Одну хвилиночку. Шановні народні депутати, за всього мого великого бажання я цього не можу зробити, оскільки треба буде переголосувати всіх людей, яких ми не підтримали. Хай комітет визначиться і внесе пропозицію. Ніколаєнко Олександр Михайлович. Це місцевий Коробський районний суд Чернігівської області. У кого були застереження? Володимир Стретович, будь ласка.
Шановні колеги, це не перший розгляд цієї кандидатури у цій залі. Хочу вам повідомити, що в комітеті є чимало матеріалів про діяльність у місті Коробі Чернігівської області стійкого організованого злочинного угрупування, яке займається вирубленням наших вікових лісів, оскільки на цій території працює меблева фабрика. Суддя Ніколаєнко прославився тим, що він практично покриває її, приймаючи відповідні рішення щодо дозволення такої діяльності і вирубки відповідних лісів. Тому я прошу звернути увагу на цю обставину і не дати мандат довіри на продовження суддівської діяльності. Дякую.
Ніколаєнко Олександр Михайлович, будь ласка, ваша відповідь.
Значить, така справа до суду Коробського району не надходила і судом даним не розглядалася. Вона на даний час знаходиться в Бахмацькому районному суді. В Коробському суді вона зовсім не знаходилася.
Будь ласка, Олег Петров.
Шановні колеги, у мене дуже багато питань до цього судді і взагалі до Коробського суду. І коли ми не підтримали одного суддю в Коробському районі , районному суді, потік скарг пішов таким потоком, що просто бракує часу, щоб сьогодні цитувати їх всі, як мої колеги. Я єдине хочу сказати що. Коли в суді закономірно, що йде спонсорська допомога, про яку виплату заробітної плати і яким розглядом справ ми можемо сьогодні сказати нашим виборцям? Коли сьогодні оброком обкладаються сільські господарські підприємства, не виплачують заробітну плату. Я хочу до Олександра Миколайовича, до речі, звернутися. Чому навіть ті, що засуджені сьогодні умовно, безкарні особи, засуджені судом, їх не супроводжують документи, витребувані з кримінально-виконавчої інспекції Коробського району, нібито помилково? Ці всі помилки, я вважаю, що ідуть свідомо. Це є позиція сьогодні судді і судової влади у Коробському районі. Шановні колеги, якщо ми шануємо взагалі себе і український народ, то я пропоную не затверджувати такого суддю.
Дякую. Рудковський, фракція соціалістів.
Шановний Володимире Михайловичу, за якою статтею Кримінального кодексу у нас за розкрадання державного ощадного банку 895-ти тисяч гривень кредиту присуджують 5 років умовно і при цьому не відшкодовується навіть 48 тисяч гривень, перераховані на фіктивну фірму. Нагадаю, йдеться про голову товариства "Полісся" Муху О.В. Нещодавно йому ж за несплату податків видали ще два роки умовно. Чому Муха безкарний? Чи не тому, що без належного оформлення документів віддали легковика заступнику голови Коробської районної державної адміністрації Бригінцю ще у 1999 році.
Будь ласка, Олександр Михайлович відповідь.
Відносно Мухи. Мною розглядалася дана кримінальна справа. вона була переглянута апеляційним судом і залишили вирок у силі. У подальшому знову поступила справа по іншим злочинам Мухи, і дану справу я уже не розглядав. І вони знаходились в апеляційному суді, рішення, всі вироки по Мухі залишалися у силі.
Будь ласка, комітет.
Шановні колеги, мені здається, що чимало зауважень до діяльності даного судді, можливо, варто було б з огляду на ті заперечення, які висловив народний депутат зараз, Олег Петров, додатково комітету повернутися до з’ясування і перевірки діяльності цього судді, а потім внести.
Шановні колеги, пропозиція комітету повернутися до цього питання.
Рішення комітету рекомендувати, але з огляду на те, що поступили застереження. Вам і так погано, і так погано.
Я ставлю на голосування пропозицію комітету про обрання Ніколаєнка Олександра Михайловича суддею безстроково: це місцевий Коробський районний суд Чернігівської області. [[16:57:59]] За-53 Рішення не прийнято. Будь ласка, йдемо далі. Постанова 3191-1.
А по цій постанові ми все проголосували. Будь ласка, Цибенко.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановний Миколо Васильовичу! Я думаю, що ми спільними зусиллями зараз мажмо усунути одну недоречність. Я маю на увазі голосування по судді Мухіну Івану Івановичу. Пригадайте, що відбулося. Депутат Кирилов каже: "Ви не правильно розглянули справу" - Людина відповідає: "Не тільки я, взагалі Новоайдарський суд, у якому я працюю, не розглядав цю справу, інший суд розглядав". І на цій підставі людина не затверджується суддею. Давайте ми проголосуємо, дійсно, тим більше, що там трошки голосів не вистачало.
Шановні народні депутати! Тоді треба переголосовувати всіх. Хай комітет вивчає, вносить пропозицію. Я у не зручному становищі. Ряд суддів, які виступали, вони говорили, що вони не мали відношення до цих справ, але проти них голосували. Петре Степановичу, дорогий, не можна. Будь ласка, Черняк. Я з вами солідарний, але є процедура.
Шановний Володимире Михайловичу! Шановні колеги! Я отримав листа від виборців, в якому йдеться про те, що на дії судді Київського апеляційного суду Євтушенко Олени Іванівни надійшла скарга. Суть справи така.
Ми вже проголосували.
Я маю право сказати, Володимире Михайловичу.
Маєте, але ми прийняли рішення.
Я хочу привернути увагу.
Будь ласка.
Суддею було прийнято рішення стосовно підприємства з іноземним капіталом "Дункан-Київ". Згодом це рішення було скасовано Верховним Судом у зв’язку з тим, що суддя допустила порушення законодавства у процесі прийняття цього рішення. Я хочу запитати суддю, що вона може сказати з цього приводу, і комітет, якою є думка комітету з цього приводу. У мене таке враження, що комітет недоопрацьовує із суддями. Дякую за увагу.
Володимире Кириловичу, шановні колеги. Справа в тому, що цієї судді сьогодні немає тут. Питання про неї не розглядається, я уточнив щойно. Це, коли буде наступного разу, передайте до комітету, щоб вони це врахували. Будь ласка, постанова 3191-1.
Шановні колеги, зараз ми приступаємо до голосування по суддям господарських судів, зокрема, проект постанови про обрання на посади суддів безстроково: Дніпропетровського апеляційного господарського суду Ільєнок Тетяну Василівну і Кузнєцову Ірину Леонідівну; Житомирського апеляційного господарського суду Майора Григорія Івановича та Черпака Юрія Коновича; Севастопольського апеляційного господарського суду Прокопанич Галину Кри. та Черткову Ірину Валентинівну; і Харківського апеляційного господарського суду Сіверина Володимира Івановича. Володимир Михайлович, це весь список.
Шановні народні депутати! Я ставлю на голосування про прийняття Постанови Верховної Ради України про обрання суддів безстроково, це номер 3691-1. Йдеться про суддів господарського суду. Прошу голосувати. Комітет підтримує. У вас застережень не бачу. [[17:01:55]] За-327 Рішення прийнято. Будь ласка, наступну постанову.
Шановні народні депутати! Наступна постанова - це постанова 3691-2 і проект цієї постанови був внесений у зв’язку з обранням Соколовської Тетяни Олексіївни. Проте, до Верховної Ради України поступило звернення-лист Голови Верховного суду, тобто автора подання щодо обрання, який наступного змісту: "Поданням Голови Верховного суду України від 30.05.2003 року до Верховної Ради України подана кандидатура судді місцевого Шаргородського району суду Вінницької області Соколовської Тетяни Олексіївни щодо обрання її суддею безстроково. Проте, в даний час у Верховного суду України є інформація про певні обставини професійної діяльності Соколовської Тетяни Олексіївни, які потребують додаткової перевірки щодо можливості обрання її суддею безстроково. У зв’язку з цим прошу повернути подання та інші матеріали про обрання суддею безстроково Соколовської для здійснення необхідної перевірки. Це означає, що оскільки автором подання є голова Верховного суду, то він вправі його відкликати на будь-якому моменті розгляду цієї справи.
Нам не потрібно ж голосувати. Ми просто приймаємо до відома цю інформацію.
Так. Голосувати нам не потрібно.
Будь ласка, Олександр Мороз.
Шановні депутати, шановний Миколо Васильовичу, шановний Василю Тимофійовичу! Я хочу сказати, що такий спосіб відкликання подання на обрання судді - це спосіб відвести суддю від відповідальності за ті порушення, які зроблені були нею під час судового розгляду процедур, пов’язаних з виборчою кампанією. Ми переконалися на засіданні комітету, що суддя кваліфікована, знає справу, але робила все на замовлення керівництва відповідних структур. І комітет одностайно, я підкреслюю, одностайно не підтримав цю кандидатуру для обрання безстроково. І тому я хотів би до Кармазіна Юрія Анатолійовича звернутися. Хай і суддя слухає, голова Верховного суду, не треба вдаватися більше до таких кроків. Ми справу, я думаю, не забудемо, і коли будемо розглядати по суті, ми знову повернемося до цієї кандидатури і не пропустимо її через сесійний зал. Не треба робити таких кроків.
Дякую. Шановні народні депутати, зараз ми повертаємо до Верховного суду у відповідності з листом голови Верховного суду матеріали на Соколовську Тетяну Олексіївну. Так?
Так.
Дякую. Давайте, шановні колеги, привітаємо суддів, яких ми сьогодні обрали безстроково, і побажаємо, щоб зауважень більше з боку Верховної Ради таких і інших не було. Щоб вони достойно, чесно і гідно виконували своє призначення і свої обов’язки. [[О п л е с к и]] Тепер про звільнення суддів, будь ласка, постанова.
Шановні колеги, вашій увазі пропонується проект постанови Верховної Ради про звільнення суддів з посад. Зокрема відповідно до пункту 15 статті 85 та пунктів два і дев’ять частини п’ятої статті 126 Конституції Верховна Рада постановляє: звільнити з посад: суддю апеляційного суду Дніпропетровської області - Тапікіну Інну Матвіївну у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю апеляційного суду Івано-Франкцівської області - Максимчина Дмитра Андрійовича у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю господарського суду Донецької області - Маркова Володимира Івановича у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю господарського суду Луганської області - Кривохижу Едуарда Миколайовича у зв’язку з досягненням ним 65 років; суддю Житомирського районного суду Житомирської області - Морея Василя Вікторовича у зв’язку з поданням заявки про відставку; суддю Ленінського районного суду міста Луганська Ярезька Володимира Андрійовича у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Київського районного суду міста Одеси - Смульського Анатолія Михайловича у зв’язку з поданням заяви про відставку; суддю Летичівського районного суду Хмельницької області - Романюка Василя Фразоновича у зв’язку з поданням заяви про відставку і суддю Смілянського міського суду Черкаської області - Гериха Анатолія Васильовича у зв’язку з поданням заяви про відставку. Комітет розглянув всіх вказаних суддів. Скарг від суддів про те, що вони діють недобровільно, немає. Вказані судді, які подали заяви про відставку мають необхідний стаж, тобто не менше 20 років суддівського стажу. Таким чином комітет просить підтримати подання щодо їх звільнення із посад суддів.
Шановні народні депутати, коли немає у вас застережень, зауважень, я ставлю на голосування проект постанови Верховної Ради України про звільнення суддів за номером 3689. Прошу голосувати. [[17:07:25]] За-327 Так, все?
Так.
За - 327, рішення прийнято. Дякую. Шановні народні депутати, прошу уваги! До мене звернулися дві фракції - "Європейський вибір" і "Регіони України" - просять перерви на 10 хвилин для узгодження позицій по законопроектам з економічних питань. Це мається на увазі тих, які доповідав. Ну, шановні колеги, не всі ще голосували, ще не всі, доповів тільки один - доповідав Порошенко. Просять десять хвилин. Нема заперечень? Але десять хвилин, Прошу десять хвилин.
Шановні народні депутати, продовжуємо нашу роботу. Хто буде інформувати про результати розмови, яка мала місце? Я прошу запросити народних депутатів. Залишилося працювати 35 хвилин, щоб ми ще попрацювали ударно. А воно як хочеться, то треба працювати. Валентина Семенюк з процедури, будь ласка. Мікрофон Семенюк Валентини, фракція Соціалістів.
Семенюк, фракція Соціалістичної партії. Шановні колеги народні депутати, шановний Володимире Михайловичу. Представники 13 громадських організацій і політичних партій сьогодні провели акцію протесту проти підняття цін на житлово-комунальні послуги і підняття ціни на хліб, і продукти харчування. Володимире Михайловичу, відбулася зустріч із вами і ми вручили відповідні вимоги в яких чітко зазначено ті процедурні питання, які потрібно було б і сьогодні прийняти в залі. Володимире Михайловичу, зараз іде проект Закону під номером 2507 щодо заборони примусового виселення найбільш незахищених верств населення із житлових приміщень без надання виселеним інших житлових приміщень. Сьогодні це вже біда. А також проект Закону під номером 3373 щодо цін. внесення змін до Закону про ціни і ціноутворення щодо мораторію на підвищення цін на хлібопродукти. Це законопроект Петра Миколайовича Симоненка. Я попрошу, Володимире Михайловичу, зважаючи на те, що сьогодні до Верховної Ради підійшли сотні тисяч громадян, включити це питання на розгляд. Я вас дуже прошу. Дякую.
Шановні народні депутати, давайте таким чином. Зараз завершимо розгляд законів про внесення змін до Державного бюджету порошенка Петра Олексійовича, а потім переходимо до розділу "За скороченою процедурою", і там першим стоїть цей проект закону. Ми будемо його розглядати. Будь ласка. Оголошується до розгляду проект Закону за номером 3702.а, 3693. Будь ласка, Петро Олексійович Порошенко.
Шановні колеги, ще раз. Цей законопроект вирішує дуже адресно, дуже цільово чотири базових питання. Перше питання - це є фінансування села. 400 мільйонів гривень за рахунок державних запозичень на зовнішньому ринку спрямовуються до Держрезерву, для того щоб забезпечити продовольчий баланс країни. 360 мільйонів цільово йдуть сільгоспвиробникам, для того щоб стимулювати посіви озимини, для того щоб забезпечити безпеку країни в наступному році, по найбільш прозорій, найбільш виваженій процедурі. Джерелом для цього є продаж квот на імпорт сільськогосподарської сировини. Це пов’язані речі. Ні в якому разі ми не можемо робити одне без іншого, тому що ми залишаємо село без фінансування. Це чітко повинно бути присутнім у нас розуміння. Друге. Шановні колеги, в першу чергу я звертаюсь до депутатів-мажоритарників. Внесенням змін до Державного бюджету ми скасували дію спецпатенту. У зв’язку з цим суб’єкти господарювання і місцеві бюджети опинилися без фінансування, з невирішеними проблемами по товарних остатках, без нормативної документації. Яким же чином їм вирішувати ті труднощі, в який спосіб їм перереєструватися? По домовленості з урядом ми домовились перенесення, скасування дії спецпатенту на 1 жовтня, для того щоб дати можливість розробити нормативну документацію і суб’єктам господарювання своєчасно перереєструватися, і місцевим бюджетам у повному обсязі компенсувати свої втрати. Третє. Більшість місце всих бюджетів для покриття касових розривів, невистачання коштів вимушені звертатися за кредитами до комерційних банків. Ми виділили кошти на розбудови системи органів державного казначейства для переведення місцевих бюджетів з державних казначейство для того, щоб брати кошти на покриття касових розривів, щоб без відсотків банку фінансувати відпускні вчителям, зарплату лікарям та інші соціальні виплати. І останнє. Бюджетний комітет одноголосно підтримав цей законопроект, пропонує підтримати його в цілому. Я наголошую, що тут немає ні комерційних банків, ні комерційних структур, ні відсотків. Всі фракції незалежно від політичних симпатій і антипатій у бюджетному комітеті підтримали цю процедуру, як найбільш прозору. Для стенограми я кажу, що до нас звернувся наш колега Нощенко, на комітеті ми цю пропозицію проголосували. І на голосуванням ставиться цей законопроект з доповненням абзацу третього з змінами ставками акцизного збору і ввізного мита на спирт етиловий до одної гривні 20 копійок за один літер. З урядом ця позиція погоджена. На сьогоднішній день з цього приводу звертаються всі винороби, і є звернення трьох фракцій. Ми просимо шановного Володимира Михайловича поставити це на голосування з урахуванням оголошеної пропозиції. Дякую. 3693, є пропозиція проголосувати в цілому.
Будь ласка, Гаврилюк Василь, потім - Петро Симоненко.
Дякую, Володимире Михайловичу. Ми в цілому підтримуємо цей законопроект 3693, але наполягаємо на тому, щоб пункт другий розділу першого виключити. І з цією пропозицією проголосувати в цілому. Дякую.
Будь ласка, Петро Олексійович.
Шановні колеги, бюджет - це передусім баланс на сьогоднішній день, законопроект, який вам вноситься, збалансований. Як ми щось вилучаємо, наприклад, врахуємо цю пропозицію, я наголошую, що фінансування села зменшується на 160 мільйонів гривень, ми фактично село залишаємо в цьому році без фінансування. Ми, бюджетний комітет, вважаємо це неприпустимим.
Дякую. Симоненко, будь ласка, Петре Миколайовичу.
Симоненко, фракція комуністів. Я хотів би ще раз звернутися до доповідача, і щоб, так скажемо, прозоро все ж таки сказав. Які квоти, на яку сировину збираються продавати? Бо ми вже продали свого часу худобу, поголів’я, повивозили, також про це говорили, що треба сировину вивозити і продавати. Все ж таки чіткіше для того, щоб кожний розумів. По-друге. Я хотів би все ж таки з’ясувати питання відносно випуску облігацій 600 мільйонів. Як все це буде, і як ми ці 600 мільйонів отримаємо. Будь ласка, ці два питання.
Дякую, шановний Петре Миколайовичу. Дійсно, запитання абсолютно слушне. І бюджетний комітет виходив з позиції про підтримку власного товаровиробника. Тому ми заперечуємо безконтрольному, безкоштовному завозу імпортного цукру-сирцю для того, щоб знищувати вітчизняну цукрову промисловість. Ми запроваджуємо абсолютно прозорий аукціонний механізм продажу цих квот, який забезпечує: а) додаткові надходження до бюджету; б) гарантовану підтримку власного сільгоспвиробника, цукровиробника для забезпечення мінімальних цін на цукросировину і на цукор. Сьогодні це проблема більшості регіонів України. Ви знаєте, що Україна є цукровим Донбасом. Дякую.
Дякую. Майстришин, а потім Рудьковський. Майстришин, фракція "Регіони України".
А по облігаціям.
Дякую, Володимире Михайловичу. Петре Олексійовичу, хотів би підтвердити, що, дійсно, на бюджетному комітеті це питання дуже суттєво розглядалося, і воно підтримано в незалежності від партійної приналежності депутатів. Але я хотів би ще раз, щоб ви роз’яснили нам всім, що пункт 7213 - підтримка - 360 мільйонів гривень спрямовується Міністерством аграрної політики на компенсацію сільськогосподарським товаровиробникам, посіяне зерно, в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів. Що то є за норма? Щоб було зрозуміло.
Дуже дякую вам за запитання, Володимир Якович, цей порядок є визначений, надійшов в комітет, затверджений і він передбачає, що без участі влади району, області, міністерства, чиновників-бюрократів сільгоспвиробник посіяв. Зійшло. І відповідну суму він компенсує на кожний гектар, незалежно, знову-таки, від партійної, політичної та іншої належності. Абсолютно прозора, безкорупційна, пряма, адресна підтримка сільгоспвиробника.
Відносно питання, ви не до кінця відповіли.
Стосовно запозичень. Шановний Петро Миколайович, державні запозичення при поточному рівні співвідношення валового внутрішнього продукту та суми державного боргу , ми вирішуємо дві проблеми. Перша проблема по державному запозиченню. Що ми даємо кошти державному резерву, щоб він власного товаровиробника по ціні не нижчій, як. забезпечила собівартість виробництва зерна на селі, скупив держрезерв це зерно для того, щоб ціни на зерно знову не впали нижче нижчого рівня, і не ошукали наших сільгоспвиробників. І по весні, коли буде знову, не виключно, що створюватися дефіцит зерна на ринку, продасть ці речі і тим самим компенсує ці запозичення. Державний борг при цьому абсолютно не зросте. Крім того, шановний Петро Миколайович, цей законопроект ще передбачає зниження. резерву зараз на 200 тисяч тонн для того, щоб по фіксованій ціні продати борошно і зерно населенню для стабілізації цін на зерновому ринку. Дякую.
Не всі зразу, я прошу вас. Зараз Рудьковський має слово.
Петро Олексійович, Микола Янович, Володимир Михайлович, я хотів би, щоб Микола Янович слухав запитання. Микола Янович, я хочу запитати, навіщо в червні чи в липні приймати рішення про ввезення 300 тисяч тонн цукру-сирцю, якщо він припливе у вересні, коли українські заводи з 15 вересня почнуть виробляти український цукор. Це по-перше. Це треба було прийняти в березні, щоб у липні був цукор, викинули на ринок. Друге питання у цьому ж контексті. Якщо ми хочемо збити ціни на цукор, так, будь ласка, не треба. давайте добавимо тоді не 50 екю, давайте 100 євро і тоді ціна ще вища буде на цукор. Якщо хочемо збити ціни, так треба завезти дешевий.
Дякую.
Дякую, шановний пане Миколо. Я вам відповідаю, що цей закон про завезення безквотного сирцю діє. Кораблі стоять розвантажені вже в порту і стоять на рейді. Тому цукор буде завезено вже. Але єдина відмінність, що завезено буде квота 360 тисяч тонн, обваляться ціни на цукор і знову за безцінь, починаючи з 15 вересня в черговий раз обдурять сільгоспвиробників, скуплять у них за 2 тисяч, за 1 тисячу 700 гривень за тонну тонну цукру, а потім перепродавці будуть знову нас обдурити і по весні продавати цукор за 3 гривні, як це є зараз, якщо ми зараз цього не зробимо і не захистимо сільгоспвиробників.
Дякую. Андрій Шкіль, будь ласка.
Шановний пане Петро.
Я розумію, але не від мене все залежить.
Шановний Петро, я звертаюся до вас. Ви не забуваєте, що виступаєте ви зараз не тільки перед депутатами, а перед сотнями тисяч радіослухачів, серед яких є селяни. Я хотів, щоб ви їм пояснили, розумієте? Бо депутати зараз голосують, але кожен з них щоб знав, як він буде голосувати за цей законопроект, щоб він знав, що це буде розуміння буде не тільки у нас, але і у селян. Я хочу, щоб ви буквально телетайпно сказали і щоб ми, пане Володимире Михайловичу, щоб ми вже перейшли до голосування. Будь ласка.
Я дуже дякую вам, пане Андрію. Я не знаю як чіткіше пояснювати, що ми на сьогоднішній день запроваджуємо прозорий механізм, вилучаємо кошти у ділків-посередників і віддаємо їх селянам. Робимо речі, які стабілізують ситуацію на зерновому і продовольчому ринку країни.
Дякую. Євген Червоненко.
Шановний Петре Олексійовичу, ви як ринкова людина не можете не підтримати. Я, скільки не добиваюся, ні в один проект це не вноситься. Я прошу тільки одного як людина, яка має досвід, закуплять у українських споживачів на вільних аукціонах зерно, на підприємствах держрезерву з вільним допуском. І ще одне. Я прошу наполегливо внести ніяких спеціальних низьких цін для відпуску. Бо це будуть чи оператори губернаторів, чи придворні компанії. Бо якщо сьогодні Держрезерв продає муку по 900 гривень, а вона - 1500, то це корупція. І всі знають, що ринок - це споріднені сосуди. Хтось має.
Дякую. Не агітуйте, будь ласка.
Дякую, пане Євгене. Слушне зауваження. Я пропоную забезпечити закупівлю шляхом аукціонів. Я думаю, що це слушне зауваження для прозорості закупівлі.
Дякую. Петро Олійник. Якщо наполягають, що я можу зробити. Петро Олійник, будь ласка.
Шановні колеги депутати! Треба підтримати питання збільшення мита на цукор, тому що ми знищимо свого товаровиробника. В Польщі він становить 400 євро. Ми сьогодні готуємо кризу на українському цукровому ринку на 2005-2006 рік. Давайте все-таки не словом, а ділом підтримаємо українського національного товаровиробника.
Дякую. Микола Янович, ви будете з цього приводу? Позиція уряду, голосуємо? Будете говорити чи ні? Будь ласка, Микола Янович Азаров, мікрофон.
Уважаемые народные депутаты! Давайте вспомним, откуда появился этот законопроект "Изменения к бюджету". Он появился после того, как мы здесь в зале обсуждали ситуацию в агропромышленном комплексе. Правительство предложило такие изменения к бюджету, которые позволят решить и снять остроту проблемы, возникшую на продовольственном рынке прежде всего и в аграрном комплексе. Решения были приняты сбалансированные. Вы сейчас последний день работаете и уйдете на каникулы. Если вы не примете эти изменения к Государственному бюджету, то у правительства не будет права осуществлять все те меры, о которых мы говорили в этом зале. Поэтому прежде чем нажать на кнопки, подумайте прежде всего об ответственности и перед Украиной, и перед селом за те решения, которые вы будете принимать.
Дякую. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту закону. Будь ласка, відмініть, репліка. Будь ласка, відмініть голосування. Репліка Симоненка. Прошу мобілізуйтесь, зараз будемо голосувати.
Симоненко, фракція комуністів. Чому я наполягаю на деяких роз’ясненнях? Щоб ми розуміли, що ці рішення, рішення, це не тільки, так скажемо, сьогодні вирішення тих чи інших проблем, це і перекладання відповідальності до 2013 року на майбутні покоління, і не зрозуміло, чим це закінчиться. По-перше, якщо 600 млн. пропонується отримати за рахунок випуску облігацій зовнішньої позики, то чому тоді уряду не взяти позику у Національного банку? Це - питання. По-друге, я все ж таки хотів би розібратися. Микола Янович зараз говорить, так скажемо, що проблема змін до бюджету - це проблема підвищення цін сьогодні на хліб, хлібобулочні вироби, борошно і таке інше. Чому тоді не скористалися тим же резервним фондом Кабміну? Є відповідні, так скажемо, доручення, формується резервний фонд, давайте будемо використовувати його для того, щоб дійсно це був фонд, який використовується на вирішення конкретних проблем.
Дякую.
Якщо дозволите, я відповім. Шановний Петро Миколайовичу, випуск облігацій позики дає можливість уряду, ми просто збільшуємо граничний розмір боргу, дає можливість уряду запозичувати там, де це вигідніше, на яких найнижчих відсотках це вигідніше для держави - перше. Друге. Ми беремо позику не до 2013 чи 14-го року, а повесні, коли з Держрезерву буде продана оця кількість зерна, яка буде закуплена, кошти до Державного бюджету буде повернено. І ви в цьому переконаєтесь, коли ви будете приймати закон про Держбюджетна 2004 рік. Ні на які майбутні покоління відповідальності ми не перекладаємо. Я вам це фахово гарантовано стверджую.
Дякую. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону під номером 3693 про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2003 рік" та деяких інших законодавчих актів. Прошу голосувати.
Комітет підтримує, прошу проголосувати.
Прошу голосувати. [[17:42:45]] За-310
Дякую. 310 голосів.
Так, я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття у другому читанні в цілому як закон проекту цього закону за номером 3693. Прошу голосувати.
Прошу підтримати. [[17:43:12]] За-320
Рішення прийнято.
Дуже дякую.
Закон прийнятий. По фракціях , будь ласка. Так, будь ласка, проект Закону оголошується до розгляду за номером 3702 про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2003 рік". Будь ласка, Петро Олексійович.
Дякую. Шановні колеги, цим законопроектом врегульовується фактично останнє не вирішене питання. Мені, шановний колега Гінзбург задавала питання, що в Криму склалося зараз надзвичайно складна ситуація по надходженням по акцизному збору. Шановні колеги, я прошу хвилинку уваги. Ми цілий регіон залишили фактично без фінансування за того, що один найкрупніший платник податків був перереєстрований по непрозорій процедурі і десятки мільйонів, сотні мільйонів видатків Автономної Республіки Крим сьогодні залишилось без покриття, вчителям на сьогоднішній день є загроза по виплаті відпускних, ми на сьогоднішній день терміново на цій сесії повинні проголосувати цей закон, для того щоб вирішити проблему фінансування дефіциту бюджету Криму. Тут присутній прем’єр-міністр Криму Куніцим. Ми попрацювали і з Верховною Радою Криму, і з урядом Криму компенсації відповідних надходжень. Дійшли відповідного погодження по сумі компенсацій. Я просив би, щоб. Микола Янович, шановний Микола Янович Азаров! Я просив, щоб ви озвучили суму компенсацій, про яку ми домовились, тому що в законі, внесеному на розгляд, вона трохи вища. Щоб ви її озвучили, і ми її поставили на голосування. Тому що попередньо уряд Криму, Верховна Рада Криму і Бюджетний комітет прийшли до домовленості до суми 100 мільйонів гривень компенсації з залучення акцизного збору підприємства до Державного бюджету. І з урахуванням пропозицій уряду ми будемо підтримувати цей законопроект. Дякую за увагу. Для стенограми кажу, що в цьому законопроекті продубльовано вирішенні проблем в Держказначействі, яку ми вирішили в попередньому законопроекті. То ми її ставимо без казначейства, виключно вирішення проблем Крим, Автономної Республіки Крим, бюджету, пов’язаних з тим питанням, яке запитувала колега Гінзбург.
Будь ласка, позиція уряду. Микола Янович. Ну, дайте можливість працювати! Ну, що це таке?! Позиція уряду з цього приводу, з цього законопроекту.
Уважаемые народные депутаты. То, что в течение года один крупный налогоплательщик снимается с регистрации, переходит в Киев и ставит под угрозу бюджет всей Республики Крым, я думаю, что должно стать предметом очень серьезного разбирательства. И мы в правительстве крайне недовольны с такой ситуацией. Однако, действительно, ситуация безысходная. Бюджет Крыма надо поправлять. И вопрос стоит только в той сумме, которую нужно компенсировать бюджету Крыма как выпадающие доходы. Сегодня мы эту сумму обсуждали, дебаты велись. Но я думаю, что те 100 миллионов, которые правительство Крыма просит, мы вот сейчас поставили, хотя я это, конечно, говорю с болью для, так сказать, сердца, поскольку это гроши пойдут з Державного бюджету.
Будь ласка, Качур, потім. Одну хвилиночку, народний депутат фракції "Регіони України", потім, хто там, Калетнік, потім Симоненко.
Шановний Петро Олексійовичу. Петро Качур, фракція "Наша Україна". Очевидно, що такий факт ж чимось надзвичайним у бюджеті. І я думаю, що це має бути нам урок всім. Тому питання. Перше. Чи не можете ви озвучити, що за фірма, що за власники фірми, хоча б, щоб ми знали, хто це такий крок зробив. І друге. Чи не вважаєте ви, що ми повинні законодавчо врегулювати це питання, тобто виставити певні запобіжники, щоб не допустит це у майбутньому? Дякую.
Так, будь ласка, коротко дуже.
Фірма, перехід якої викликав надзвичайно серйозні проблеми у бюджеті Автономної Республіки Крим, називається, найбільший виробник лікеро-горілчаної продукції в Україні, фірма "Союз-Віктан". За нею серед володарів цієї форми стоїть один із членів уряду України. Я думаю, що уряд за це може відповісти.
Григорій Калетнік, Калетнік, "Європейській вибір".
Дякую, Володимире Михайловичу. Хотів би звернутися до Петра Олексійовича. Перше. У вашому виступі прозвучало "перереєстрація по непрозорій схемі". Я хотів би, щоб ви якось розшифрували, тому що якщо у нас органи державної влади реєструють суб’єкти підприємницької діяльності, як це можна по непрозорій схемі зареєструвати? Раз. І друге. Я хотів, щоб у такому випадку ми вже це зробили не як виключення, а як правило, і ми би коректували тепер бюджети інших регіонів саме по таких значимих фінансових суб’єктах. У нас є на рівні районів і областей теж такі випадки, щоб бюджетний комітет підтримав. Дякую.
Дякую, шановний Юрію Миколайовичу. Насправді ситуація, яка склалася в Криму, має суттєві відмінності від інших регіонів. Тому що акциз, який сплачується аналогічними підприємствами в інших регіонах, у будь-якому разі хоч з Одеси, хоч з Луганська зараховується до державного бюджету. Особливості формування бюджету Автономної Республіки Крим залишають акцизний збір сплачений цим суб’єктом господарювання у місцевому бюджеті, і він враховується при перерахуванні субвенцій. Тому Крим залишився у надзвичайно складній ситуації. Тепер щодо непрозорості. Я вам дам відповідь. Тому що влада Автономної Республіки Крим вимагала сплачення акцизного збору живими грошима, акцизного збору. На сьогоднішній день в більшості регіонів України певні урядові рішення дають можливість сплачувати акцизний збір заліком. Я хотів би скористатися цією трибуною для того, щоб звернутися офіційно від імені бюджетного комітету, і я сподіваюся Верховна Рада мене в цьому підтримає, закрити непрозорі схеми заліків по цих податках. Це питання має бути врегульовано прийняттям відповідної процедури уряду. І на підтримку пропозиції Качура, Гінзбург та інших, які сьогодні звучали в цьому залі, я би просив, щоб у Прикінцевому положенні цього закону ми дали би доручення відповідним органам розібратися з непрозорою схемою переведення, які причини викликали це переведення, і відповідальних за подібні бюджетні втрати притягнути до відповідальності. Дякую за увагу.
Будь ласка, Симоненко. Я тільки просив би Петра Олексійовича так берегти голос, бо ще ж багато роботи у нас.
Симоненко, фракція комуністів. Уважаемые коллеги! Мы с вами являемся свидетелями того, чем заканчивается приватизация. Одно предприятие - водочный концерн после приватизации по сути дела разрушает бюджет Крыма. Что тогда работает в Крыму? Да мафия работает, это естественно. Если мы говорим о том, что эта компания составляет бюджет Крыма, тогда надо отвечать на вопрос, что господин Хорошковский перекупил эту компанию и перевел ее в Киев. Так может он, или имеет вообще право министр экономики после этого быть министром экономики? Я думаю, что надо сейчас принимать решение не изменения бюджета, а освободить Хорошковского от обязанностей министра. И пусть идет и занимается компанией "Союз-Виктан".
Я прошу шановного Петра Миколайовича підготувати відповідний проект постанови Верховної Ради. Я не виключаю, що вона буде підтримана.
Луценко, будь ласка.
Луценко, Соціалістична партія України. Шановний Петро Олексійович, шановний Микола Янович! Сьогодні в Києві відбулась демонстрація протесту проти пограбування людей через ціни на хлібопродукти. Однією з її вимог було відставка так званого міністра економіки чи так званої економіки пана Хорошковського. Петро Олексійович, питання чітке. Чи дійсно саме "Озиме покоління" і пан Хорошковський зруйнував бюджет Автономної Республіки Крим? Чи саме по коліна озима ситуація, яка з., знищила бюджет аж цілої Автономної Республіки Крим через гендель на алкогольному ринку?
Я даю чітку відповідь. Що внаслідок непрозорого, я на цьому наполягаю, незаконного, якщо хочете, переведення, яке було викликане незаконними причинами, переведення найбільшого платника податків - лікеро-горілчаного концерну "Союз-Віктан" з Криму в інший регіон, бюджет Криму зазнав серйозних збитків. І ми повинні як парламент не усуватися від того, щоб проаналізувати причини і наслідки подібного непрозорого переведення.
Дякую. Андрій Шкіль. Потім Кармазін.
Знаєте, складається таке враження, що для чого нам потрібна Генеральна прокуратура? Ми не маючи тут навіть присутнього кого з Генпрокуратури, визначили і знайшли хто зруйнував бюджет Криму. Я хотів би, щоб ви з трибуни, пане Петро, з трибуни назвали прізвище Хорошковського. Можливо тоді Генпрокурор зацікавиться цією персоною, яка може одним помахом руки зруйнувати цілий бюджет автономної республіки, це навіть не області. Я ще раз закликаю народних депутатів, давайте послухаємо звіт прокурора про те хоча б, що відбувається в Криму. Якщо дійсно одне підприємство на ньому закрито і закриває його міністр економіки, то що тоді залишається від Криму?
Дякую. Кармазін, фракція. Потім. Ну, шановні колеги, ми перейдемо в обговорення, давайте конкретні пропозиції.
Юрій Кармазін, Партія захисників Вітчизни, "Солідарність", "Наша Україна". Шановний Петре Олексійовичу, шановний Володимире Михайловичу! Ми зараз є свідками як наша економіка успішно розвалена тими "озимими", які ще не вийшли з-під землі і вони є сьогодні в тіні ці "озимі".
Давайте по суті пропозиції.
Я по суті пропозиції, я за хвилину виложуся. Концерн географічно "Союз-Віктан" нікуди не дівся з Криму, ви це добре знаєте. У мене питання: чому контрольні функції бюджетного комітету не роблять все це прозорим, чому не ставиться питання перед Прем’єром, перед Президентом? І тому у мене пропозиція доручити бюджетному комітету використати свої контрольні функції в даному плані і унеможливити в подальшому такі речі. Це перше. І друге. Зобов’язати податкову адміністрацію доповісти парламенту, на якій підставі концерн, який нікуди не дівся, який належить одному з міністрів - міністру економіки, частина його належить, і чи немає б, перевірити Генеральній прокуратурі, чи немає тут корупційних дій. Двом комітетам: комітету з питань депутату і з питань боротьби з організованою злочинністю і корупцією. Дякую.
Шановні народні депутати, давайте таким чином. Зараз всі отримають. Я зараз дам доручення, хай підготують відповідні листи від Верховної Ради, які я підпишу, Кабінету Міністрів, Генеральній прокуратурі, податковій адміністрації - кому ще треба написати? - із зобов’язаннями поінформувати завтра о 14 годині Верховну Раду письмово з цього приводу. Рефат Чубаров, будь ласка. Секретаріат прошу підготувати доручення терміново.
Дуже дякую. Шановні колеги, те, що один із значних платників податків у середині бюджетного року може покинути регіон, чим ставить його фінансову можливість у дуже скрутне становище, стало можливим з багатьох причин. У тому числі і з тієї, що діюче законодавство дозволяє таке. Тому, Володимире Михайловичу, шановні колеги, я думаю, що нам сьогодні обов’язково треба підтримати те рішення, яке нам пропонує уряд і Бюджетний комітет. І напередодні прийняття бюджету на наступний рік треба прийняти закон, який би не робив би можливим от такі переходи протягом бюджетного року. Дякую.
Будь ласка, Володимир Черняк. Тоді Ландик.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, шановні члени уряду! Я думаю, що ми повинні зробити висновки із ситуації, що склалася. І основні висновки полягають ось в чому. По-перше, ні парламентом, ні урядом не відпрацьована процедура адміністрування акцизів. І нам треба відпрацювати цю процедуру. Потрібно категорично заборонити надходження через заліки тільки живими грішми. І, по-друге, не можна дозволяти перереєстрацію основних платників акцизів серед року. Якщо він був на початку року, то він повинен бути там до кінця цього року. Але головне, давайте будемо думати над тим, якою повинна бути процедура адміністрування акцизів. А в ситуації, що склалася, потрібно підтримати законопроект, який зараз пропонується. Дякую.
Дякую. Валентин Ландик. Валентин Ландик, мікрофон, будь ласка.
Шановний Петро Олексійович, ви весь час це прекрасно знаєте. Петро Олексійович, ви прекрасно знаєте, що будь-яка фірма може переходити в те чи в друге місце, подається заява, і він може переносити свою адресу юридичну. Сьогодні бути в Криму, завтра - в Києві, післязавтра - у Львові. Але ви зараз весь час з трибуни на уряд, один із членів уряду, а я вважаю, що ви на уряд прямо починаєте казати і нести всяку нісенітницю. Та ви відповідіть, будь ласка, ви спеціально на уряд кажете, що уряд винний і так далі чи ні?
Я думаю, що слова "уряд" і "один із членів уряду" мають суттєву відмінність, шановний колего Валентин! Я веду мову про конкретного міністра з конкретним прізвищем. Якби я хотів сказать про уряд, я би назвав чітко - перше. І друге.
Анатолій Раханський.
Я вибачаюсь, Володимире Михайловичу! І друге. Я тоді вношу пропозицію, щоб ми в проекті постанови, якою ми голосуємо про прийняття цього закону за основу, виписали доручення Генеральній прокуратурі, Контрольно-ревізійному управлінню Міністерства фінансів провести перевірку законності перереєстрації і непрозорості схеми. Після завершення цієї перевірки робили відповідні висновки вплоть до кадрових. Це - перше. Друге. Доручити уряду вжити заходів щодо заборони залікових схем сплати акцизного збору. Це - друга частина доручення, яким на сьогоднішній день вирішити це питання, про яке ви кажете, тому що я впевнений, що уряд на сьогоднішній день зацікавлений в тому, щоб це зробити. І третє. Вирішити проблему, яку мені абсолютно правильно підказав колега Качев, оскільки акцизний збір, який сплачується, впливає на відповідний кошик місцевих бюджетів. І ми повинні це також скорегувати. Доповнити проект постанови про прийняття відповідними трьома., які я озвучив.
Анатолій Раханський.
Шановні колеги, Раханський, Євпаторійський виборчий округ, Автономна Республіка Крим. Я щойно повернувся з округу і прошу вас, благаю вас - потрібно проголосувати, тому що те, що сказав Петро Олексійович, це вірно, і потрібно зараз проголосувати, і ця остання фраза, що він сказав - дати доручення і Генеральному прокурору, і уряду, це потрібно зробити. І зараз давайте ми вже зупинемося на обговоренні і будемо голосувати. Дякую.
Володимире Михайловичу, я прошу поставити на голосування за основу.
Симоненко, будь ласка, а потім уряд і будемо голосувати.
Симоненко, фракція комуністів. Я хотів би, по-перше, привернути увагу, в якому випадку проголосує фракція комуністів на підтримку. Якщо ми там чітко запишемо, крім того, що дамо доручення прокуратурі генеральній і іншим контрольно-ревізійним органам запишемо, що практично висловити недовіру міністру Хорошковському. Це по-перше. І по-друге. Звернути увагу голови Ради Міністрів Криму на критичну ситуацію в економіці Криму, бо крім цього горілчаного, так скажемо, концерну практично нічого не працює, якщо бюджету немає. І до вас Петро Олексійовичу, і до вас у мене, так скажемо, пропозиція. Будь ласка, все ж таки зніміть фінансування в Вінниці стадіону. Ну скільки це буде продовжуватися? Два мільйони. Ви так само гарненько говорите, а продовжуєте свою лінію. Це ваш округ і ви цим займаєтесь, як голова бюджетного комітету. У нас теж на округах є стадіони і багато чого іншого. Але це не вирішувалось через Державний бюджет.
Дякую.
Відповідаю востаннє, що я до округу, в якому розташований стадіон, не маю ніякого відношення. Перше. По-друге. Це є перекидка грошей за наполяганням з міністерства спорту до міністерства культури. Ніяких додаткових фінансувань на це не виділяється. Тому не треба вводити в оману. зал.
Шановні народні депутати, я прошу продовжити роботу на 15 хвилин. Ставлю на голосування , так відмініть голосування. Будь ласка, Микола Янович Азаров.
Уважаемые народные депутаты, уважаемый Петр Алексеевич, значит, мы сейчас провели переговоры с Крымом и согласовали еще раз окончательно позицию. 90 миллионов.
Бюджетний комітет погоджує цифру 90 мільйонів. Там виникає невеличкий розрив, але як компроміс ми можемо це сприймати.
Теперь второе. То, о чем так патетически Петр Алексеевич говорил. Относительно зачета акциза на НДС. Уважаемый Петр Алексеевич, это, к сожалению, разрешено законом. И ты прекрасно знаешь, что именно уряд поднял этот вопрос и подготовил постанову, которая запрещает этот зачет, так? Но если Верховна Рада сейчас в постанове своей вот эту фразу выпишет, то это облегчит уряду задание и задачу. И я за то, чтобы запретить зачет акциза на НДС. И, наконец, последнее.
Шановні колеги, я не можу зрозуміти: якщо у нас стояла одна сума, а зараз через 5 хвилин вона вдвічі зменшується, то що ми приймаємо? Я хочу зрозуміти, що ми приймаємо?!
Я даю відповідь. Шановні колеги, це зв’язані доходи і видатки. Сума акцизного збору, яка надходить з підприємства, на сьогоднішній день урядом має бути уточнена. Якщо уряд передбачає, що акцизного збору з цього підприємства до Державного бюджету надійде не 120, не 110, а 90 мільйонів до кінця року - це є прогнозний показник, який зобов’язаний відповідно законодавству бути узгоджений з урядом. Уряд визначає, що до Державного бюджету прогнозний показник надходжень акцизу буде 90 мільйонів. Тому видатки, бюджет Криму ми плануємо саме зв’язану цифру. Це є чітка процедура, баланс бюджету.
Дякую. Станіслав Гуренко, голова комітету з питань економічної політики. І зараз будемо голосувати.
І, до речі, по-друге. Я вибачаюсь, Станіслав Іванович. Стосовно пропозиції Миколи Яновича про включення в проект постанови норми, яка б зобов’язала заборонити залік між акцизами і НДС. Я просив би шановних колег, щоб ми цю пропозицію підтримали.
Дякую. Шановні колеги. Єдине, Петро Олексійович, шановні колеги, я наполягаю, щоб у Верховній Раді був порядок. Якщо ставиться одна особа, потім. за 5 хвилин у процесі обговорення вона змінюється у двічі - це не серйозно, або з боку бюджетного комітету, або з боку уряду - це гра. Давайте її припинимо.
Я даю відповідь, Володимире Михайловичу, прогнозна цифра, яку розрахував бюджетний комітет була відповідно 140 чи 130 мільйонів, я зараз не готовий по.
Дякую. Станіслав Гуренко, будь ласка.
Уряд має право зменшити прогнозні показники надходжень, уряд за це несе відповідальність.
Шановні народні депутати, тоді хай уряд відкличе цей документ і працює з цим документом. І давайте не будемо тут влаштовувати балаган. Будь ласка, Гуренко Станіслав Іванович.
Спасибі. Я прошу поновити регламент. Шановний Петро Олексійович, шановний Микола Янович, ну, у мене питання для виборців. Я читав десь, не пам’ятаю у якому з офіційних документів, що у нас профіцит бюджету в Україні сьогодні десь під 3 мільярди вже. От у мене від простого виборця питання: чому ці 3 мільярди не можна повернути на всі оті, от дайте відповідь для виборців, чого три мільярди не можна повернути на те, щоб хоча б не брати кредит? Оце перше. Потім друге. Як можна з голосу у Верховній Раді приймати рішення про сотні мільйонів гривень, які з ваших слів Микола Яновичу, я їх поділяю, не вистачає вкрай сьогодні для бюджету. Я категорично проти прийняття, я зараз закінчу, прийняття з голосу таких рішень. Треба доопрацювати цю постанову і прийняти її у письмовому вигляді ясному. І прошу відповісти, куди йде профіцит бюджету.
Шановні колеги! Хай відповідає уряд. Я прошу уряд дати письмову відповідь з цього питання. Я ставлю на голосування про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про Державний бюджет України на 2003 рік" [[це номер 3702]] за основу. Прошу голосувати.
З доповненнями, які були оголошені у залі. Прошу голосувати. [[18:07:57]] За-347
Дякую. Шановні колеги! В постанову, яка зараз була прийнята, ми включили доручення, які розв’язують уряду можливість працювати над цим питанням. Тобто доручення по прокуратурі, КРУ Мінфіна. Ні? Тоді прохання, щоб ми окремо проголосували доручення і зараз проголосували закон в цілому, тому що ми Крим залишаємо без фінансування.
Я ставлю на голосування пропозицію комітету про прийняття проекту Закону в цілому, як закон [[номер 3702]]. Прошу, голосуйте.
Прошу підтримати. [[18:08:47]] За-284
За- 284 Ми проголосували ту цифру, яка була.
Ми проголосували за той документ, який напрацював комітет.
Дайте роз’яснення що ми проголосували. Микола Янович, я просив би вас або якусь не вносити сум’ятицю в роботу Верховної Ради. Будь ласка, Черняк, з процедури. Що за постановка роботи? Раз внесли, зняли?
Владимир Михайлович, я прошу вас и Гуренка, и Петра Николаевича. Я сейчас вам дам разъяснение, вам сразу все станет ясно. Скажите пожалуйста, сколько водки продаст "Союз-Виктан"? Кто может точно сказать? Сколько акцизного сбора поступит от этого в доход государственного бюджета? Поэтому, уважаемые, мы рассчетным путем определяем эту цифру, потому что все равно вы принятием этого закона даете нам право произвести рассчеты с бюджетом Крыма, только. А цифра эта является ориентировочной. Неужели это не ясно?
Петро Олексійович, будь ласка. Володимир Черняк.
Я підтверджую слова, які висловив Микола Янович, що уряд відповідно до законодавства має право погоджувати прогнозні показники доходної частини бюджету. Уряд чітко оголосив, що він погоджує цифру, яка не перевищує 90 мільйонів гривень. Бюджетний комітет, я, як голова комітету, погодив цю цифру, тому що ми приймали узгоджені варіанти з урядом. Дякую.
Все правильно, шановні колеги! За одним винятком. Що протягом 5 хвилин не погоджується таке питання. І давайте це визнаємо. Будь ласка, Черняк.
Володимире Михайловичу, ви самі сказали, що це Верховна Рада, це парламент, і потрібно працювати відповідно до внутрішнього розпорядку і порядку. У нас є Регламент, і ви самі зараз грубо порушили, порушили тим, що не дали мені слово з процедури. І, по-друге, ви поставили в цілому, я не розумію для чого. Ми прийняли за основу. Були пропозиції. Їх можна було за ніч викласти нормально на папері, дати нам завтра вранці текст, і ми завтра проголосували б за це все. Для чого було з голосу, з трибуни вносити зміни і голосувати. Чому ви це робите?
Шановні народні депутати, я запитав пропозицію комітету, і комітет виголосив пропозицію, і ми весь час її ставили. І я поставив. Будь ласка, все. Я прошу заспокоїтися, все. Будь ласка, Валентин Матвєєв, Регламентний комітет.
Шановний Володимире Михайловичу, шановні народні депутати, як ви пам’ятаєте, зовсім недавно Комітет з питань Регламенту розглядав за вашим дорученням ситуацію, яка склалася при прийнятті Закону про Державний бюджет на 2003 рік. Ви знаєте, скільки там було проблем. Чому ж ми знову йдемо по такому шляху: з голосу голови Комітету з питань бюджету голосуються цифри в десятки, сотні мільйонів гривень без обговорення на засіданні Комітету з питань бюджету, без прийняття відповідного рішення? Це грубе порушення Регламенту Верховної Ради України, пов’язане з розглядом питань, які виносяться на її розгляд. Тому я прошу, Володимире Михайловичу, дати доручення Комітету з питань бюджету розглянути цю проблему, і потім тільки винести її для розгляду в зал. Дякую.
Комітет, будь ласка.
Шановні, я хотів би взяти слово для репліки. Комітет на своєму засіданні прийняв рішення про підтримку цифри видатків на Крим, яка буде погоджена з урядом. Ми на сьогоднішній день повинні, щоб бюджет був збалансований, всі видатки Криму мають бути виплачені живими грошима, я наполягаю, живими грошима профінансований в повному обсязі. Я відповідно до рішення комітету погодив цифру, яку висловив міністр фінансів, перший віце-прем’єр за погодженням з прем’єр-міністром Криму. Цифра 90 млн. є абсолютно реальною для надходження. Я діяв в рамках рішення комітету, я на цьому наполягаю.
Володимир Пєхота, будь ласка.
Шановні депутати, шановні депутати! Я прошу трошки заспокоїтись. Ми дві неділі декларували свою любов і відданість народу, говорили про те, що ми повинні рішити продовольчу програму або зменшити натиск той, що іде сьогодні на продовольчому ринку. І сьогодні єдине реальне ми прийняли рішення - зміни до бюджетного комітету, до бюджету, і комусь це не подобається. Більшість в залі прийняла це рішення. Я просив би, я вважаю, що це рішення абсолютно правильне, це - відповідь на всі декларації, які сьогодні були, і вчора, і позавчора звучали. Я пропоную прийняти ще один закон, який поповнює бюджет і дає можливість сформувати бюджет нам восени, це податок на добавлену вартість. За нього проголосувати зараз так, як ми проголосували за бюджет, щоб ми не декларували, а на ділі вирішували якісь питання. Дякую.
Кендзьор, будь ласка.
Ярослав Кендзьор, Народний рух України, фракція "Наша Україна". Володимире Михайловичу, ми прийняли зараз нормальне рішення. Лишень треба уточнити, ці доповнення, пропозиції, які робив Петро Порошенко щодо відповідної перевірки правоохоронними структурами поведінки деяких членів уряду і їхніх структур, треба, якщо вони включені вже, входять у проголосоване наше рішення, добре. Якщо ні, щоб не вислизали високопосадовці із такої, роблячи інколи такі проблеми, треба окремо проголосувати оці доручення, які тут звучали. Дякую.
Я прошу підготувати письмове доручення Комітету з питань бюджету і Комітету з питань забезпечення правоохоронної діяльності, завтра ми проголосуємо відповідну постанову. Я прошу вас, дайте можливість. Заспокойтеся, сядьте на місце. Рудьковський, Симоненко.
Володимире Михайловичу, Я вас прошу, закінчується вже сьогоднішній сесійний день. Але якщо є пропозиції і ми проголосували за основу, то потрібно голосувати і інші пропозиції, які надходять. Ви цього не зробили і тому збурилася ситуація в залі. Але ж була пропозиція не тільки у Петра Олексійовича Порошенка по трьох пунктах. Вносив пропозицію Петро Миколайович Симоненко. І я так розумію, що всі ці пропозиції разом і в тому числі, по міністру Хорошковському вони включені до цього, що проголосовано в цілому. Тільки скажіть нам одне, яка цифра зафіксована. Та яка була до цього чи ту яку. Чи Микола Янович. Бо ви наполягали на тій яка була записана. Мова йде про десятки мільйонів. Давайте уже ну будемо коректними, навіть для стенограми.
Шановні колеги, відносно постановляючої частини щодо розслідування і оргвисновків. Це питання не закону. Тому нам треба підготувати відповідну постанову. І я доручив Бюджетному комітету, Комітету з питань правової , забезпечення правоохоронної діяльності, підготувати проект постанови з урахуванням тих пропозицій, які щойно прозвучали. Ну, не можемо ми у законі приймати доручення про звільнення когось з посади. Ну шановні колеги, це ж нонсенс чи анонс, як казав один чоловік. А відносно суми, вона зафіксована з урахуванням того, що внесли пропозицію Прем’єр-міністр, перший віце-прем’єр і прем’єр Криму. Будь ласка, Симоненко.
Симоненко, фракция коммунитов. Уважаемые коллеги, особенно обращаюсь к тем, которые проголосовали. Мы вообще понимаем, что, с одной стороны, казалось бы, так скажем, цифру проголосовали: акцизы 90 миллионов или 140 миллионов. Это доходная часть бюджета. Но ведь мы голосуем изменения в Закон о бюджете. А где же тогда баланс, а расходная часть? Куда эти 90 миллионов пойдут? Куда они пойдут? Вы что голосуете вообще, уважаемые товарищи, вы вообще, так скажем, уничтожаете профессионализм Верховной Рады бездарно. Я еще удивляюсь, когда мои коллеги такие, как перед этим, седоголовые, выступали и говорили о необходимости голосовать. Это бездарно со стороны большинства сейчас шумовыми эффектами решать вопрос с подобными вещами. И Владимир Михайлович, вы не имеете права ставить вообще на голосование этот вопрос.
Шановні народні депутати, давайте таким чином. Давайте таким чином. Якщо послухати всіх вас, то я взагалі не маю ніяких прав, одні обов’язки. У вас усі права. Давайте поважати мене також. Будь ласка, Асадчев.
Шановні друзі, давайте ми, так би мовити, не думали, що хтось когось хоче обдурити. Бюджет Криму, як і кожний бюджет, був збалансований. По видаткам і доходам. В доходи включались, враховуючи і доходи від "Віктану". Коли планувалося. І, звичайно, що це планувалось з видатками. Коли "Віктан" вийшов - вийшов просто дефіцит. Тобто видатки залишились, доходів не стало. Тепер ми своїм рішенням їм компенсували цей недолік доходів. Тобто знову збалансували бюджет на ті видатки, які, звичайно, заплановані. Привели просто до балансу, от і все. Дякую.
Перший віце-прем’єр-міністр, будь ласка, Микола Янович Азаров. Шановні народні депутати! До мене звертаються народні депутати, тут підписалось, раз, два, три, чотири, п’ять, шість, сім, вісім, щоб продовжити роботу Верховної Ради. Будь ласка, Микола Янович.
Уважаемые народные депутаты, я вас прошу успокоиться. К сожалению, если бы у нас с вами было еще две недели работы, безусловно, мы подошли немножко по-другому к этому вопросу. Но вы прекрасно понимаете, что если не решить вопрос этот сегодня, то бюджет Крыма останется без финансирования. Асадчев очень правильно объяснил, бюджет Крыма включал в себя доходы от "Союза-Виктана", теперь эти доходы перешли в государственный бюджет. И государственный бюджет взял на себя обов’язок скомпенсировать все выпадающие доходы "Союз." Республики Крым за счет выпадающих доходов "Союз-Виктана". Отсюда и наша позиция, она идет по балансу, сколько по факту выпадет доходов по Крыму, столько же поступит акциза в государственный бюджет. Но государственный бюджет профинансирует все видатки Республики Крым из-за выпадающих доходов в полном обсяге. Это обязанность лежит на государственном бюджете. Поэтому решение, которое мы приняли абсолютно сбалансированное и решение правильное. Теперь второе. Почему абсолютно правильно возникло сомнение у Петра Николаевича, у других депутатов, а куда же вы 140 называлась цифра, 100, 90? Мы исходим из того, сколько заплатил "Союз-Виктан" в прошлом году, сколько заплатил в первом полугодии и поэтому мы апроксимируем эту цифру на второе полугодие 2003 года. И тем решением, которое мы приняли, вы зобовьязуете уряд покрыть выпадающие доходы бюджета Крыма. Вот и все.
Так, дальше, які ваші пропозиції були, прохання до Верховної Ради, Миколо Якновичу.
У нас есть просьба принять два закона. Вернуться к розгляду Закона по налогу на добавленную стоимость и по реструктуризации задолженности по НДС. Я повторяю почему это важно. Потому что Закон по НДС является основой для формирования доходной части бюджета 2004 года. Закон о реструктуризации, мы договорились уже, НДС, то есть по сути дела об автоматическом возврате НДС и реструктуризации задолженности. Мы договорились в порядке компромисса принять его в первом чтении и к сентябрю наработать материал и принять его окончательно. Но принятие его в первом чтении позволит правительству заложить видповидни выдатки при формуванни бюджета 2004 года. Вот почему важно принять эти два закона до каникул парламента. Поэтому я наполягаю, шановни, розглянуть ци питання и принять ришення по ним.
Шановні народні депутати! Одну хвилиночку, зачекайте. Я знаю Регламент, а ви ще краще знаєте, що ми можемо прийняти рішення про подовження роботи ще на ранковому засіданні. Я 15 хвилин вичерпав, які я мав можливість. У мене є пропозиція, якщо ви пристанете, і ми будемо працювати. Ні зараз, ну одну хвилинку, - проголосувати ті пропозиції, які пропонує уряд, а також розглянути проект закону про внесення змін до деяких законів щодо заборони примусового виселення найбільш незахищених верств населення. Вечірнє засідання Верховної Ради України оголошується закритим. Завтра ми продовжуємо роботу о 10-й годині. Будуть розглядатися питання відповідно до розкладу засідань. Дякую за активну роботу. Якщо були якісь огріхи, вибачайте.