Dame i gospodo narodni poslanici, pošto je predsednik Narodne skupštine napravila grešku i vratila nas da ponovo glasamo o amandmanima o kojima je već glasano, molim vas da sada ponovo glasamo da se to poništi i u stenogramu i u zapisniku sa sednice, da ne ispadne zaista da smo potpuno neozbiljna Narodna skpština Republike Srbije. Da sada jednim svojim aktom, koji bi bio i glasanje, poništimo ovo glasanje ili ova dva ili tri prihvatanja i glasanja, koja smo imali, iako su to tačke koje smo raspravili juče pre podne.
Gospodine Nikoliću, smatram da ne postoji povreda Poslovnika. O amandmanima na članove 42. i 45. glasali smo po izveštaju Odbora za pravosuđe i upravu, na osnovu člana 145. Poslovnika Narodne skupštine. Ako niste zadovoljni odgovorom mogu da stavim na glasanje. Na član 59. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana nije prisutan. Da li se neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 45, protiv 113, uzdržanih nema, nije glasalo sedam, ukupno 165. Konstatujem da nije prihvaćen amandman na član 59. Na član 61. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Vučić. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu iZakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 47, protiv 109, uzdržanih nema, nije glasalo 12, ukupno 168. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 61. amandman je podneo narodni poslanik Predrag Čanović. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu iZakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? Reč ima podnosilac amandmana Predrag Čanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženo predsedništvo, stav 1. u članu 61. postojećeg Predloga zakona o lokalnoj samoupravi glasi: "Predsednik opštine rešava sukob nadležnosti između opštinske uprave i drugih preduzeća, organizacija i ustanova kada na osnovu odluke skupštine opštine odlučuju o pojedinim pravima građana, pravnih lica ili drugih stranaka, kao i između opštinskih uprava za pojedine oblasti." Poslanička grupa Stranke srpskog jedinstva smatra da stav 1. pomenutog člana treba brisati, s obzirom da po našem mišljenju rešavanje ovakvih sukoba nadležnosti ipak prevazilazi mogućnosti pojedinca, bez obzira na njegovu stručnost, znanje i iskustvo. Zbog toga smatramo da bi u rešavanju ovakvih sporova trebalo da ipak arbitrira sud, a ne predsednik opštine. Iz tog razloga mi predlažemo da se stav 1. pomenutog člana briše.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 46, protiv 109, uzdržanih nema, nije glasalo 14, ukupno 169. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 61. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Mucić. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite, ima reč narodni poslanik Ljubomir Mucić.
Uvažena gospođo Mićić, dame i gospodo narodni poslanici, u ime poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije podneo sam amandman na član 61. zakona o lokalnoj samoupravi i predložio brisanje stava koji je citirao doktor Čanović: "Predsednik opštine rešava sukob nadležnosti između opštinske uprave i drugih preduzeća, organizacija i ustanova kada na osnovu odluke skupštine opštine odlučuju o pojedinim pravima građana, pravnih lica ili drugih stranaka, kao i između opštinskih uprava za pojedine oblasti". Posle izmena koje su usledile od strane Odbora video sam da je ovaj naš amandman uglavnom regulisao taj deo, imajući u vidu da je pojedincima, u ovom trenutku predsedniku opštine, oduzeta ta mogućnost i data kolektivnom izvršnom organu. Čudi me da i u članu 63, na koji sam takođe podneo amandman, predsednik opštine odlučuje o izuzeću načelnika opštinske uprave, što u ovom slučaju isključuje jedno drugo. Takođe je interesantno da su za brisanje ovog člana amandmane podnele sve tri opozicione poslaničke grupe. Ovaj član je vrlo bitan u krajnjoj instanci za ostvarivanje prava građana, pravnih lica i drugih stranaka, i sve mi liči na onu narodnu - kadija te tuži, kadija ti sudi, pošto predsednik opštine koji usmerava rad opštinske uprave kao inokosni organ u drugostepenom postupku rešava to isto po zahtevu stranke. Ovakva odredba znači i degradaciju funkcije i ličnosti predsednika opštine, odnosno gradonačelnika; uzmimo samo u sprovođenju odluke o držanju životinja, ili odluke o održavanju lokalnih puteva, da dalje ne nabrajam, gde će vrlo često morati da odlučuje, a važiće - žali se predsedniku opštine, a ne upravi vodovoda. Vrlo često će ga pominjati stranke, a neće izostati ni pominjanje članova njegove porodice. Zbog skraćenja vremena za obrazlaganje konkretnih primera koje sam spremio iz perioda kada sam kao predsednik izvršnog odbora iste rešavao u drugostepenom postupku, neću ih navoditi. Obrazloženje Vlade da je izvršni organ opštine i do sada rešavao sukob nadležnosti ne stoji,pošto izvršni odbor za svoj rad odgovara skupštini opštine, a kome odgovara za svoj rad predsednik opštine. U krajnjoj instanci sukob nadležnosti između opštinske uprave i stranaka rešavaće se upravnim sporovima kod nadležnog suda, pa kud sramote da predsednik opštine gubi sporove na sudu. Izmenama u drugom stavu ovog člana predlaže se da sekretar skupštine opštine rešava sukob nadležnosti između unutrašnjih, organizacionih jedinica, što je u skladu sa amandmanom poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije na član 51. i odnosi se na zadržavanje koncepta da opštinskom upravom, kao jedinstvenom službom, rukovodi sekretar skupštine. Hvala.
Zahvaljujem. Za reč se javio i narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik presednika poslaničke grupe SRS.
Dame i gospodo narodni poslanici, Srpska radikalna stranka je podnela amandman na ovaj član zakona. To je bio amandman narodnog poslanika Aleksandra Vučića, ali ja nisam izlazio da obrazlažem amandman zato što je taj član amandmanom Odbora za pravosuđe izmenjen, pa ispada da bi trebalo da obrazlažem nešto što predlažemo da menjamo, a što više uopšte ne postoji u ovom predlogu zakona. Ali, Odbor za pravosuđe je napravio svojim amandmanima takvo zamešateljstvo da je zaista teško snaći se u svemu,posebno kada neke amandmane usvajamo dan pošto je rasprava o tim članovima Predloga zakona, ili o tim amandmanima, već prošla. Evo o čemu se radi. Članom 61. Predloga zakona bilo je predviđeno da predsednik opštine rešava sukob nadležnosti između opštinske uprave i drugih preduzeća, ustanova i organizacija, ili sukob nadležnosti između opštinskih uprava za pojedine oblasti. Odbor za pravosuđe je dao amandman u kome se reči: "predsednik opštine" zamenjuju rečima:"opštinsko veće", pa sada ispada da će opštinsko veće rešavati sukob nadležnosti. U toku rasprave o Predlogu zakona čuo sam da će opštinsko veće biti organ koji kontroliše predsednika opštine - tako ga je obrazložio predlagač amandmana. Međutim, kada pogledate sada sve amandmane Odbora za pravosuđe (molim vas da ponešto i pročitate) ustanovićete najpre da sednicama opštinskog veća rukovodi predsednik opštine; drugo, da je njegov zamenik po funkciji član opštinskog veća, pa će ispasti da je to samo još jedan dodatni organ kome komanduje predsednik opštine, iza koga će moći da stane da bi poneku svoju odluku i prikrio, da ga narod ne bi prozivao baš za sve ono negativno što se u opštini bude dešavalo. Koliko ćemo još dobiti tih amandmana i kako li ćete to zavijati u formu da ih usvajamo dan ili dva pošto nam budu dati - još ostaje da se vidi, ali zakon sve manje liči na jedan ozbiljan zakon o lokalnoj samoupravi.
Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 50, protiv 107, uzdržanih nema, nije glasalo 18, od 175narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 61. amandman je podnela grupa narodnih poslanika: Vladimir Dobrosavljević, Petar Madžarević, Zoran Nikolić, Dragan Jočić, Dušan Golubović, Slavoljub Matić, Milutin Prodanović i Petar Cvetković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć. Da li predstavnik podnosilaca amandmana želi reč? Izvolite. Ima reč Petar Cvetković.
U članu 61. Predloga zakona je utvrđen način rešavanja sukoba nadležnosti. Poslanička grupa Demokratske stranke Srbije je u tom smislu dala amandman. Međutim, amandmanom Odbora za pravosuđe i upravu, od 12. februara, u celosti je prihvaćen taj amandman Demokratske stranke Srbije. Jedina razlika je u tome što smo mi predlagali da se taj izvršni organ zove savet, a prihvatili smo drugu terminologiju, pa je određeno kao - opštinsko veće. Stoga u ime poslaničke grupe Demokratske stranke Srbije odustajemo od ovog amandmana. Hvala.
Zahvaljujem se. Konstatujem da je amandman grupe narodnih poslanika na član 61. povučen. Na član 61. amandman je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, na osnovu člana 145. Poslovnika Narodne skupštine. Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 108, protiv 43, uzdržan jedan, nije glasao 21, od 173narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 63. amandman je podneo narodni poslanik Srboljub Živanović. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Srboljub Živanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, poslanička grupa Srpske radikalne stranke podnela je amandman na član 63. koji glasi: "O izuzeću načelnika opštinske uprave, odnosno načelnika uprave za pojedine oblasti rešava predsednik opštine. O izuzeću službenog lica u opštinskoj upravi rešava načelnik." Podneo sam amandman koji glasi: "U pogledu prava prava, obaveza i odgovornosti zaposlenih u opštinskoj upravi primenjuju se odredbe zakona i drugih propisa o zaposlenima u državnim organima. Zvanja i zanimanja zaposlenih i uslovi za njihovo sticanje, platne grupe i koeficijenti za utvrđivanje plata, razvrstavanje zvanja i zanimanja u okviru utvrđenih platnih grupa, kao i raspoređivanje zaposlenih i postavljenih lica, utvrđuju se aktom o opštinskoj upravi, u skladu sa propisima koji se primenjuju na zaposlene u državnim organima." Izuzeća su regulisana drugim aktom i treba regulisati prava, obaveze i odgovornosti zaposlenih. Dame i gospodo, umesto da Vlada rešava goruća pitanja, vezana za egzistenciju radnika, pokretanje privrede, ona se bavi nekim marginalnim pitanjima, koja sa sadašnjošću i stvarnošću nemaju nikakve veze. Da bi se moglo razgovarati o lokalnoj samoupravi i stvaranjudecentralizovane vlasti tj. stvaranju centralizovane opštinske vlasti, potrebno je da su svi prethodni navedeni problemi rešeni, ali to danas nije slučaj. Mislim da je rasprava o lokalnoj samoupravi za sada besmislena i netolerantna. Još jedan problem je prisutan, jer sadašnji gradonačelnici sa svojim neiskustvom vođenja opština, neće moći prihvatiti toliku odgovornost tu i zadatke oko rešavanja problema u lokalnoj samoupravi. Pošto je svaki predlog zakona za vas reformski, mislim da ovaj predlog zakona ne može funkcionisati i da ga treba vratiti na ponovnu doradu. Dame i gospodo, proučavajući ovaj predlog zakona o lokalnoj samoupravi, čiji je predlagač Vlada, smatram da je bilopotrebno da ovaj predlog zakona rešavaju stručnjaci iz ove oblasti. Primećuje se da su u ovaj predlog zakona o lokalnoj samoupravi zalutali pojedini vaši predlozi - pa ne može predsednik opštine rešavati takve probleme, što sa predsedničkom funkcijom nema veze. To se sve rešava određenim aktom ilipropisom. Gospodo, ispade da je predsednik opštine šerif koji će rešavati sve probleme, pa i ovaj oko izuzeća pojedinih načelnika uprave za pojedine oblasti. Šta ako se pojedini načelnici ne sviđaju predsedniku, ako kao svemoćan može sve, tako da može da gazi sve propise? Takođe, po ovom predlogu o izuzeću službenog lica može da rešava načelnik uprave, što je opet zloupotreba položaja, jer i u ovom izuzeću to je regulisano propisanim aktom.
Zahvaljujem narodnom poslaniku. Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 50, protiv 106, uzdržanih nema, nije glasalo 18, od 174 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 63. amandman je podnela grupa narodnih poslanika Vladimir Dobrosavljević, Petar Madžarević, Zoran Nikolić, Dragan Jočić, Dušan Golubović, Slavoljub Matić, Milutin Prodanović i Petar Cvetković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li predstavnik podnosilaca amandmana želi reč? Konstatujem da predstavnik podnosilaca amandmana povlači amandman na član 63. Na član 63. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Mucić. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Ljubomir Mucić.
Gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, zaista apelujem da Odbor za pravosuđe ili promeni ovaj član ili prihvati ovu moju inicijativu i amandman, pošto je u članu 61. već izvršena izmena, gde je ustanovljeno da opštinsko veće, ili kako vi to zovete, u drugostepenom postupku rešava taj problem o sukobu nadležnosti; a u ovom slučaju predsednik opštine i dalje rešava o izuzeću načelnika opštinske uprave. Članovi do člana 65. su vezani za izmene člana 42. i 45, tako da mora uslediti izmena i ovog člana. Mislim da će ovo što smo uradili sa izmenama ovog zakona zaista biti vrlo teško kada dođe do sprovođenja,pogotovu nakon objavljivanja i stupanja na snagu, a ja ne znam, zaista, kada će stupiti na snagu pojedine odredbe, posle redovnih izbora? Naš koncept i podneti amandman na član 63. zakona o lokalnoj samoupravi je logičan nastavak koncepta SPS-a o postojanju kolektivnog izvršnog organa u lokalnoj samoupravi i sekretara skupštine opštine, kao starešine opštinske uprave. U ovom članu naš predlog je da o izuzeću načelnika opštinske uprave rešava izvršni odbor, a ne predsednik opštine, kako je to predviđeno u Predlogu zakona. Zato me i ne čudi obrazloženje Vlade prilikom odbijanja ovog amandmana, gde se amandman odbija jer se predlaže zadržavanje rešenja iz postojećeg Zakona o lokalnoj samoupravi. Po meni, čak je bolje i postojeće rešenje, ako se u novom rešenju ne vidi izlaz. Načelnik opštinske uprave je rešio sukob između pravne službe i glavnog arhitekte, odnosno odeljenja za zaštitu životne sredine i izdao građevinsku dozvolu za gradsku deponiju. Pod pritiskom građana, odbornici skupštine opštine traže izuzeće načelnika opštinske uprave zbog povrede poslovnika. Ko u tom slučaju izdaje građevinsku dozvolu, koja je osporena? Da će građani trpeti, da će ekologija trpeti, to je sigurno, kao i da neće svi biti zadovoljni. A šta biva ako se radi o gradskom groblju? Da ne govorim o razvoju preduzetničke inicijative, ako se ponove sporovi kakav je bio zbog izdavanja građevinske dozvole za fabriku za flaširanje vode PP "Vujić" Valjevo. Da li je normalno da o tome odlučuju pojedinci, koji se ne smenjuju? Da još više zapapri čorbu, uključujemo i naše višestranačje i demokratiju - da su npr. predsednik opštine i načelnik opštinske uprave iz opozicione stranke, u odnosu na većinu u skupštini opštine, pa da čorba bude još gušća i u odnosu na vlast u Republici. Zamislite ko će i u kom vremenu da razmrsi ovaj Gordijev čvor? Verovatno novi izbori. A šta ako predsednik opštine napusti radno mesto i zatim podnese ostavku, ko će o tome odlučiti? Stvari su mnogo ozbiljnijeod ove vaše igre sa ovim zakonom, gde ne uvažavate ni iskustva iz zemalja koje su daleko stigle u pogledu razvoja lokalne samouprave,gde i naša zemlja ima izuzetna iskustva, a kamoli da uvažite i specifičnosti zemlje Srbije i srpskog naroda. Po meni, ostaje jedino da se u lokalnoj upravi i za načelnika, odnosno predsednika opštine, postave administratori. Hvala.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 51, protiv 103, uzdržanih nema, nije glasalo 19, od 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 64. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Jovanović. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Nataša Jovanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, Srpska radikalna stranka od početka rasprave u pojedinostima, a to ste verovatno primetili ako ste slušali i pratili tok sednice, u veoma malo amandmana na predlog ovakvog zakona o lokalnoj samoupravi je podnela tekst gde se kaže - taj i taj član se briše, zbog toga što su ti amandmani podnošeni uglavnom u situacijama kada smo smatrali da je predloženi član potpuno besmislen i da se nikako ne uklapa u koncepciju koju od početka zagovara poslanička grupa SRS, a koja je u najvećoj meri sadržana u još uvek važećem Zakonu o lokalnoj samoupravi. Smatramo da jedino on, kao takav, uz neke eventualne, minimalne korekcije, može da u pravom smislu reči afirmiše lokalnu samoupravu i pruži zaštitu građanima Srbije. Član 64. je jedan od tih na koji sam, ispred poslaničke grupe SRS, podnela amandman, gde tražimo da se član briše. Zbog čega? Zbog toga što član govori o tome da će u nacionalno mešovitim opštinama da se osnivaju saveti za međunacionalne odnose koje čine predstavnici svih nacionalnih zajednica. Zatim, po stavovima se nastavlja koji je to uslov koji treba da se ispuni, od procenta birača po popisu od pre 12 godina. Stav 5. kaže: "Savet o svojim stavovima i predlozima obaveštava skupštinu opštine koja je dužna da se o njima izjasni". Pored toga, savet razmatra pitanja ostvarivanja zaštite i unapređivanja nacionalne ravnopravnosti, u skladu sa zakonom i statutom. Ovo je čisti marketinški potez DOS-ovske vlasti, zbog toga što član 13. Ustava Republike Srbije kaže: "Građani su jednaki u pravima i dužnostima i imaju jednaku zaštitu pred državnim i drugim organima bez obzira na rasu, pol, rođenje, jezik, nacionalnu pripadnost, veroispovest, političko ili drugo uverenje, obrazovanje, socijalno poreklo, imovno stanje ili koje lično svojstvo". Za pokriće tvrdnji da je nova DOS-ovska vlast, sada već i stara, navodno demokratska i da na taj način želi da reguliše odnose između većinskog srpskog naroda i pripadnika drugih nacionalnih zajednica, oni žele da osnivaju nekakve savete, (tj. vi, predlagač zakona - Vlada Republike Srbije i resorni ministar), a u stvari nisu hteli da kažu da je građanin ustavna kategorija, što sam vam i dokazala članom 13. Ustava, a ne pripadnik neke nacionalne zajednice. Umesto da ste se bavili izvornim delokrugom lokalne samouprave, vi ste išli kroz jednu, sada već potpuno konfuznu i od početka nejasnu koncepciju Predloga zakona. Pitanje je na šta će sve to da izađe. Svakako da, kao i mnogi drugi građani, ni pripadnici nacionalnih manjina ništa neće imati od ovakvog vašeg koncepta zakona o lokalnoj samoupravi. Zato ovaj član treba da se briše.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Ako su socijalisti u nečemu bili mala deca za DOS, to je marketing i medijska prezentacija države u svetlu u kome ona ne može da se predstavi. Šta znači član 64? Ustav Republike Srbije, od članova 11. do 55, reguliše prava i slobode građanina, a član 64. Zakona o lokalnoj samoupravi bi da reši pitanje mešovitih opština osnivanjem saveta za međunacionalne odnose, tobož, u opštinama u kojima sve zajednice čine više od 10% prema poslednjem popisu stanovništva u Srbiji (čitaj - u svim opštinama u Srbiji). Osnivaju se saveti za međunacionalne odnose, čak uvodite još jednom institut vraćanja odluke na preispitivanje. Pored predsednika opštine, sada i savet za međunacionalne odnose ima pravo da vrati skupštini opštine na ponovno razmatranje i odlučivanje neku odluku koja se tiče oblasti za koju je, tobož, osnovan savet za međunacionalne odnose. Sada vas pitam - zašto se ne osnuje savet protiv siromaštva; savet protiv korupcije; savet za objektivno informisanje; savet za sprečavanje progona političkih protivnika; savet za urbanizam; zašto ne savet za pranje ulice? Zašto svi oni nemaju pravo da vrate skupštini opštine na ponovno razmatranje neku odluku za koju većinom glasova utvrde da nije u skladu sa Ustavom, zakonom itd. Znate, kada je Nikola Pašić bio na vlasti, uvek kada je imao problem u državi i kada je postojala neka afera, govorio je - formirajte im anketni odbor. Vama bi moglo da se kaže - formirajte im savet; savet u opštini za međunacionalne odnose rešiće sve probleme Republike Srbije i više uopšte neće biti nikakvih sukoba zajednica, većinskih sa manjinskim, svi će funkcionisati kao jedan. Imamo mi i mirovna veća sada, svašta uvodite u pravni promet, kao da država nije postojala pre vas i kao da neće postojati ni posle vas. Ako opšta politika ne bude takva da svi građani osete da su građani Srbije, ako pojedini od vas ne vode takvu politiku da je potpuno prepoznatljivo da sebe ne računate građanima Srbije, nego ste tu privremeno ili ste barem u delu Srbije koji ćeteregulisati kakomislite, onda uzalud osnivate savete za bilo kakve odnose. (Predsednik: Vreme.) Jednostavno, ovo su priče za malu decu. Sedeće neki dokoni predstavnici saveta i, tobož, razmatraće kakvi su međunacionalni odnosi u opštini, i da li treba popraviti odnose prema nekoj zajednici, da li je neka zajednica u toj opštini diskriminisana.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 25, protiv 103, uzdržana tri, nije glasalo 47, ukupno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 64. amandman je podnela narodna poslanica Živodarka Dacin. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li želite reč? (Da.) Reč ima narodna poslanica Živodarka Dacin.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege narodni poslanici, u ime poslaničke grupe SPS-a podnela sam amandman na član 64. koji je, praktično samo preciziranje člana zakona o lokalnoj samoupravi i kaže da se u članu 64. stav 1. posle reči "nacionalnih" unose reči "i etničkih" i u stavu 6. posle "određenog kruga pitanja" unose se reči "koja se odnose na položaj i prava nacionalnih i etničkih zajednica". Zašto je dodatak ovo "etničke"? Prosto zato što etničke zajednice predstavljaju jedan mnogo širi pojam koji zapravo obuhvata sve manjinske zajednice, pa čak i one koje nemaju svoju državu, a pod nacionalnim zajednicama podrazumevamo, praktično, većinske zajednice koje su vezane za državu i kao većinske egzistiraju u nekoj drugoj državi. Morate razumeti ovu želju, s obzirom da sam ja poslanik koji dolazi iz Vojvodine, koja je verovatno najmultinacionalnija sredina, gde živi 27 etničkih manjina, vrlo harmonično. Moja iskrena želja je da će tako ostati ubuduće. S obzirom da je svrha osnivanja saveta za međunacionalne odnose upravo da se bavi pitanjima iz oblasti jezika, kulture, vere, informisanja, obrazovanja itd, mi kao socijalisti se zalažemo da ne postoji ni taj uslov od 1%,prosto da nema limita, jer morate priznati da su manje zajednice verovatno ugroženije nego veće, odnosno da će nacionalne zajednice mnogo lakše i u malim sredinama ostvariti svoja prava, nego one koje su u manjem procentu prisutne. Želja je zaista da uvažimo i da budemo država svih građana, s obzirom da se radi samo o preciziranju ovog amandmana. Pozivam vas da glasate za ovaj amandman. Hvala lepo.
Zahvaljujem narodnoj poslanici. Da li se još neko prijavljuje za reč? (Da.) Izvolite, reč ima gospodin Vladan Batić, ministar pravde i lokalne samouprave.
U ime Vlade Republike Srbije, prihvatam ovaj amandman.
Zahvljaujem gospodinu ministru. Stavljam na glasanje amandman koji je na član 64. podnela narodna poslanica Živodarka Dacin, pošto se odbori nisu izjasnili o prihvatanju. Za 135, protiv jedan, uzdržanih dvoje, nije glasalo 38, ukupno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 64. amandman je podnela grupa narodnih poslanika: Vladimir Dobrosavljević, Petar Madžarević, Zoran M. Nikolić, Dragan Jočić, Dušan Golubović, Slavoljub Matić, Milutin Prodanović i Petar Cvetković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 66. amandman je podneo narodni poslanik Rajko Baralić. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana želi reč. Izvolite.
Kažu kolege da gubim vreme. Moje vreme dolazi, vaše prolazi. Gospodo narodni poslanici, gospođo Mićić, cenjeni novinari, amandmanom sam član 66. u ime SPS-a probao da popravim i nudim sledeću argumentaciju. Piše u članu koji je Vlada predložila: "Oblici neposrednog učešća građana u ostvarivanju lokalne samouprave su: građanska inicijativa, zbor građana i referendum. Oblici neposredne samouprave iz stava 1. ovog člana uređuju se zakonom i statutom". Predložio sam ovakav amandman - Član 66. menja se i glasi: "Građani koji imaju biračko pravo i prebivalište na teritoriji jedinice lokalne samouprave učestvuju neposredno u odlučivanju o poslovima iz delokruga jedinice lokalne samouprave referendumom i ostvarivanjem narodne inicijative u skladu sa zakonom i statutom. Statutom se mogu utvrditi i drugi oblici neposrednog učešća građana u odlučivanju o poslovima iz delokruga jedinica lokalne samouprave". Naveo sam u obrazloženju da mislim da je ovo više u duhu osnovne funkcije lokalne samouprave. Dakle, nema nikakvog stranačkog ili nekog drugog nadmetanja. Ovo je iskrena želja da se popravi postojeći član koji je veoma važan, a s obzirom na korpus prava koji građani imaju u funkcionisanju lokalne samouprave na teritoriji na kojoj žive. Stoga vas pozivam da prihvatite argumentaciju koju sam ponudio i usvojite amandman. Zahvaljujem.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 39, protiv 94, uzdržanih dvoje, nije glasalo 39, ukupno 174 narodna poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 66. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Reč ima narodni poslanik Zlatan Jovanović, podnosilac amandmana na član 66.
Dame i gospodo, stigli smo do trećeg poglavlja ovog predloga zakona, koji nosi naslov - Neposredno učešće građana u ostvarivanju lokalne samouprave. Naime, poznato je da građani učestvuju u ostvarivanju lokalne samouprave posredno, znači preko svojih predstavnika, odbornika koje biraju na slobodnim izborima. Moguće je, znači, neposredno učešće građana u ostvarivanju lokalne samouprave. Član 66. predviđa tri oblika neposrednog učešća građana u ostvarivanju lokalne samouprave, i to: građansku inicijativu, zbor građana i referendum. SRS je podnela amandman kojim se iz ovog člana briše "zbor građana", kao jedan od oblika neposrednog učešća građana u ostvarivanju lokalne samouprave. Naime, postoji više razloga zbog čega mi smatramo da zbor građana ne treba da bude jedan od oblika neposrednog ostvarivanja lokalne samuprave od strane građana. Navešću samo dva razloga. Mislim da su oni dovoljni da se ovo i prihvati. Prvo, građanska inicijativa, kao jedan od oblika neposrednog ostivarivanja lokalne samouprave od strane građana, podrazumeva prethodno održavanje određene vrste zbora građana. Znači, to je inicijativa koja potiče od samih građana i oni se prethodno moraju dogovoriti i sporazumeti da bi se ta inicijativa uopšte pokrenula i podnela. Znači, kada rešavaju određeni problem, određeno pitanje koje je ključno, odnosno bitno za građane na određenom prostoru, mora postojatiinicijator, odnosno neka grupa građana koja će se sastati i koja će sesti, koja će se dogovoriti, predložiti to. Pa,onda prikupljanjem potpisa, odnosno na način koji je zakon predvideo podneti inicijativu jedinici lokalne samouprave za ostvarivanje tih svojih prava i pokretanje određenih odluka koje su za njih bitne. Drugi razlog zbog koga smatramo da zbor građana ne treba da stoji u ovom zakonu jeste iskustvo, praksa koja je pokazala u velikom broju slučajeva da je zbor građana bio jedna velika mogućnost za manipulacije. Naime, vrlo često u praksi se dešavalo da se sazove zbor građana selektivno, da zbor građana iniciraju organi opštine odnosno opštinske vlasti, da se pozovu samo podobni ljudi, građani koji su podobni toj vlasti i da onda grupa podobnih ljudi donese određene odluke koje će pokriti faktički neke odluke opštinskih vlasti ili nečije lične interese. Sporno je i to što se ovim zakonom predviđa da i zbor građana donosi odluke većinom glasova prisutnih. Znači, nije definisano precizno zakonom ni koliko će građana moći da uopšte donesu neku valjanu odluku na zboru, već je to samo većina prisutnih građana. Smatram da su ovo dovoljni razlozi da Skupština prihvati ovaj amandman. Znači, da se iz Predloga zakona briše zbor građana kao jedan od oblika neposrednog učešća građana u ostvarivanju lokalne samouprave. Hvala.
Zahvaljujem. Za reč se javio narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS. Izvolite.
SRS je iz više razloga podnela ovaj amandman, kojim predviđa ukidanje jednog načina neposrednog učešća građana u ostvarivanju lokalne samouprave - zbora građana. Jedno je praksa. Zborovi građana zaista ne mogu da okupe nijedan procenat građana koji žive na teritoriji, izuzev naravno političkih mitinga ili nekih drugih kulturnih i sportskih manifestacija. Zborovi građana koji imaju neki zahtev prema skupštini opštine, a zbor građana može jedino skupština opštine da uputi zahtev, nikada ne okupe kvalifikovan broj ljudi; pa čak i predlagač zakona ovde ne određuje koliko je to procenata, da li je to jedan, dva, tri, pet ili deset. Svuda imamo neko merilo po kome ćemo odlučiti ko je kvalifikovan da obavlja neki posao, a kaže se da zbor građana odluke donosi većinom glasova prisutnih građana. Vi znate kako se, recimo, vrši izbor za savete mesnih zajednica - to, statutom opštine, obično rade zborovi građana. Okupi se 30-40 ljudi i to je maksimum koji je do sada učestvovao u izborima za savete mesnih zajednica. To je sada taj zbor građana, iako Ustav Republike Srbije, u članu 116. kao jedina dva načina učešća građana u poslovima opštine vidi referendum i predstavnike građana u skupštinama opština koji su izabrani na neposrednim tajnim izborima. Nema zbora građana u Ustavu Srbije, zbor građana stoji u glavama nekih ljudi. Nekada se nešto rešavalo na zboru građana, a sada nema toga više. Ne može da se obezbedi uopšte da taj zbor građana na nešto liči, da reprezentuje broj građana koji na teritoriji opštine živi. Zbogtoga mi, i u članu 66, a kasnije u članu 68. gde je malo razrađeno kako će zbor građana da se saziva, govorimo o referendumu koji bi proistekao iz građanske inicijative, a ne govorimo o zboru građana. To je terminologija koja bi bila uvedena ovim zakonom. Može da se kaže da je postojala i do sada, ali ako već ništa ne valja iz starog zakona (a predstavnik Vlade nam je uvek govorio da ne prihvata amandmane zato što su rešenja iz starog zakona), otkud sada da zbor građana pređe kriterijume koje je predlagač zakona postavio za nove predloge, pa da produži svoje trajanje i iz starog Zakona o lokalnoj samoupravi pređe i u novi zakon o lokalnoj samoupravi. Zbor građana je zaista kao nekadašnji kućni savet. To ni na šta ne liči, nema nikakvih odluka. Njihove odluke ne mora niko da poštuje. (Predsednik: Vreme.) Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 22, protiv 91, uzdržanih nema, nije glasalo 58, od 171 narodnog poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 67. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Miomir Ilić i Zoran D. Nikolić. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se predstavnik podnosilaca amandmana javlja za reč? (Da.) Narodni poslanik Miomir Ilić ima reč.
Poštovani narodni poslanici, SPS je u poglavlju Predloga zakona koje glasi - Neposredno učešće građana u ostvarivanju lokalne samouprave, putem amandmana na članove 66, 67, 68, 69. i 70. pokušala koncepcijski da predlog Vlade popravi i konkretizuje, što se tiče neposredne građanske inicijative iskazane putem zbora građana i referenduma. Na član 67. smo podneli amandman sa sledećim tekstom: "Statutom se utvrđuju pitanja o kojima građani odlučuju referendumom. Skupština jedinice lokalne samouprave može raspisati referendum i o drugim pitanjima, iz", što je ujedno ovde i štamparska greška, ne ovog delokruga, nego iz "svog delokruga." Ovim putem ispravljamo štamparsku grešku. Pa dalje kaže: "Način donošenja akta o raspisivanju referenduma uređuje se statutom. Referendum može biti raspisan za područje jedinice lokalne samouprave, kao i za pojedini njen deo". Obrazloženje teksta amandmana je sledeće - ovim rešenjem za razliku od predloženog rešenja predviđa se obaveznost referenduma oodređenim pitanjima, a istovremeno se otvara mogućnost odlučivanja putem referenduma i o drugim pitanjima, koja nisu u krugu obaveznih pitanja o kojima se odlučuje referendumom. Mislim da ovo, i obrazloženje koje sam dao u uvodu, govori dovoljno jasno da ovaj amandman treba prihvatiti. Zahvaljujem se predsedniku Skupštine što je na početku sednice stavila ponovo na glasanje amandman na član 43; nisam bio prisutan, ali ipak je povukla. I, evo koristim ovo vreme, s obzirom da sam prekoračio u članu 43. pet minuta, hvala.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 42, protiv 86, uzdržan jedan, nije glasalo 39, od 168 narodnih poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 68. amandman je podneo narodni poslanikMomir Radoičić. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 40, protiv 89, uzdržanih nema, nije glasalo 38, od 167 narodnih poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovajamandman. Na član 68. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana želi reč, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, ispred SRS predložio sam amandman na član 68. koji uređuje i određuje kako se saziva, o čemu raspravlja i kakve predloge daje zbor građana. Predlažem da se taj član 68. izmeni i da glasi: "Ako skupština jedinice lokalne samouprave ne prihvati predlog sadržan u narodnoj inicijativi, dužna je da o tom predlogu raspiše referendum u roku od 90 dana od dana donošenja odluke o neprihvatanju". Skupština opštine mora referendumom da proveri ispravnost stava kada odbacuje građansku inicijativu koju je potpisalo više od 10% birača. Inače, građanska inicijativa bi se pretvorila baš utaj predloženi zbor građana. Ovaj amandman je predložen iz dva razloga. Jedan razlog je da se ovaj zbor građana izbriše, a drugi - koju obavezu ima jedinica lokalne samouprave kada nije definisano šta kada se odbije narodna inicijativa. Znači, ovim amandmanom pokušavamo da predložimo da se organi skupštine opštine obavezuju da, i nakon odbijanja građanske inicijative, u roku od 90 dana raspišu, odnosno donesu odluku o raspisivanju referenduma na kome bi se građani sami izjasnili. Onda bi to morala da bude obaveza za skupštinu opštine. Inače, predlog i objašnjenje Vlade Republike Srbije je da se ovaj amandman odbija, jer je rešenje sadržano u članu 68. Predloga zakonacelishodnije i racionalnije. Obrazloženje je rađeno resavski, znači prepisivano i uopšte nema nikakve sličnosti između drugih i ovog mog predloga, kojisasvim menja sadržaj člana 68. Amandman koji sam predložio samo je način na koji se obavezuje jedinica lokalne samouprave da, ako ne prihvati građansku inicijativu o nekoj njihovoj odluci, u roku od 90 dana donese odluku o raspisivanju referenduma. Hvala.
Stavljam na glasanje amandman. Za 56, protiv 128, uzdržan jedan, nije glasalo 9, od 194 narodna poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li se još neko javlja za reč? Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Ako usvojite zakon ovako kako je predložila Vlada Republike Srbije, onda su farsa i pozorište zbor građana i narodna inicijativa. Nema nikakvih konsekvenci. Bilo šta da zbor građana donese, skupština opštine može da odbije, gotovo je. Bilo kakvu inicijativu da 10% građana potpiše i uputi skupštini opštine, skupština opština odbije, gotovo je, priča je završena. Čemu onda to? Mi smo predložili da ukoliko skupština odbije građanskuinicijativu koju je potpisalo više od 10% stanovnika teritorije, da onda mora da raspiše referendum, da se građani izjasne da li su za to što je traženo inicijativom ili za ono što je skupština opštine rešila na svojoj sednici. Sada se tu obrukala i Vlada Republike Srbije. Naime, dvojica poslanika su istu ovakvu odredbu predvidela, ali samo u članu 70, a ne u članu 68, u kojem smo reagovali. Nama je Vlada odgovorila da je rešenje koje je predložila Vlada celishodnije i racionalnije, a predlagačima na član 70. rekla je da nije celishodno, a ni racionalno da se skupština jedinice lokalne samouprave zakonom obavezuje da raspiše referendum ukoliko ne prihvati predlog sadržan u narodnoj inicijativi. Ne treba ni da nas čudi kako nam sve Vlada daje obrazloženje ikako prihvata amandmane. Vlada Republike Srbije je prihvatila jedan od amandmana Demokratske stranke Srbije, maločas ste o tome obavešteni, na član 54. Po tom amandmanu sada će u Predlogu zakona o lokalnoj samoupravi pisati - savet za međunacionalne i etničke odnose ima pravo da pokrene postupak pred Ustavnim sudom. Od kada to zakoni regulišu prava za pokretanje inicijative ili postupka pred Ustavnim sudom Srbije? To je regulisano Ustavom Srbije. Svako ima pravo da pokrene inicijativu, a svaki organ ili organizacija ima pravo da pokrene postupak. Šta vam je trebalo da pišete da savet za međunacionalne i etničke odnose ima pravo da pokrene postupak pred Ustavnim sudom? Ima materije koja je ustavna i koja se uopšte ne upisuje u zakone. Zakoni bi imali po 1.000 članova kada biste ovako pisali sve i svašta. Mora neko ko brine o zakonodavstvu da kaže - ovo je ljudi besmisleno i ovo ne ide u zakon. Zato vam predlažem da, ukoliko zaista želite da građanima obezbedite samoupravu, prihvatite amandman da je skupština opštine dužna da raspiše referendum, ukoliko se ne slaže sa inicijativom koju je potpisalo više od 10% stanovnika.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 38, protiv 91, uzdržan jedan, nije glasalo 36, od 166. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 69. amandman je podneo narodni poslanik Rajko Baralić. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li se neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? Reč ima Rajko Baralić, podnosilac amandmana.
Poštovana gospođo Čomić, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani novinari, uvaženi radikali, članom 69. reguliše se način na koji se obezbeđuje građanima mogućnost da o važnom pitanju na teritoriji jedinice lokalne samouprave raspišu referendum. Predloženim članom 69. se kaže da skupština jedinice lokalne samouprave može na sopstvenu inicijativu da raspiše referendum o pitanjima iz svog delokruga. Skupština jedinice lokalne smaouprave dužna je da raspiše referendum o pitanju svog delokruga na zahtev građana u jedinici lokalne samouprave na način utvrđen zakonom i statutom itd. Predložio sam da se član 69. promeni i da glasi: "Statutom jedinice lokalne samouprave utvrđuje se broj potpisa potreban za pokretanje narodne inicijative." Zašto je to važno? Cenzus od 10%, ,to je recimo u gradu Beogradu skoro 200.000 ljudi; u Čačku, odakle ja dolazim, 9.700 ljudi; to je u opštinama Gornji Milanovac, Lučani i Ivanjica, to su opštine iz okruga iz koga dolazim, takođe od četiri do nekoliko hiljada građana. Ponekad je skoro nemoguće za neki interes dela teritorije, koji je zanimljiv za urbano područje, a nije za teritoriju sela i obrnuto, obezbediti cenzus od 10%. Recimo, uz opštinu Kraljevo, po teritoriji su opštine Gornji Milanovac i Ivanjicanajveće u Srbiji. Dakle, treba stići 140 kilometara sa kraja na kraj jedne opštine da bi se obezbedio ovaj cenzus od 10%. Zbog toga mislim da se predloženim amandmanom obezbeđuje da jedinica lokalne samouprave sama proceni i statutom reguliše koliki je cenzus za tu opštinu i koji procenat obezbeđuje građanima te opštine, da mogu na valjan način da ostvaruju svoje potrebe i svoja građanska prava. Ovih nekoliko članova ovde su veoma značajni. Gospodin Toma Nikolić je sada pružio argumentaciju u prethodnom članu, koja je apsolutno prihvatljiva sa našeg stanovišta. Naši narodni poslanici u narednim članovima takođe imaju amandmane kojima pokušavaju da poprave neka rešenja u ovom zakonu, koji je inače i danas, to pouzdano možemo reći,pao na ispitu, jer se izgubila usvajanjem nekih čudnih amandmana ... (Predsedavajuća: Tri minuta i 30 sekundi.) ... (malopre sam potrošio samo dva minuta) osnovna ideja zakonopisca i mislim da bismo mogli da lokalnoj samoupravi obezbedimo nešto povoljniji status ukoliko ispeglamo ovih nekoliko amandmana na način kao što smo predložili. Pozivam vas da prihvatite izmenu načlan 69. i glasate za moj amandman.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 34, protiv 84, uzdržana tri, nije glasalo 36, ukupno 157. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 70. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Milan Janković i Sreten Mitrović. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.)
Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženo predsedništvo, ispred poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije kolega Mitrović i ja podneli smo amandman na Predlog zakona o lokalnoj samopravi na član 70. Predlažemo da se menja i glasi: "Ako skupština jedinice lokalne samoprave ne prihvati predlog sadržan u narodnoj inicijativi dužna je da o tom predlogu raspiše referendum u roku od 90 dana od dana donošenja odluke o neprihvatanju." Ovom izmenom utvrđuje se obaveza skupštine da o predlogu sadržanom u narodnoj inicijativi raspiše referendum.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika želi reč? Izvolite, reč ima narodni poslanik Žarko Obradović, predstavnik poslaničke grupe.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege poslanici, smatram da treba prihvatiti amandman kolege Jankovića iz više razloga. Ako bi se ovaj amandman prihvatio onda se neosporno jača institut narodne inicijative, ali i značaj samog referenduma, kao iblika neposrednog učešća građana u poslovima lokalne samoprave. Logično je, naravno ako bi amandman bio prihvaćen, da se time jača i uticaj a i značaj građana u poslovima lokalne samoprave. Logično bi bilo da se i ovaj amandman prihvati zbog toga što opština ne bi smela ostati gluva na zahteve građana, koje oni pokrenu putem građanske inicijative. Jer, ako je u Predlogu zakona propisan ovakav cenzus za pokretanje građanske inicijative, a da podsetim - on je izuzetno visok, iznosi 10% od biračkog tela i sami možete videti koliko je potrebno snage, upornosti, truda da se skupi toliko veliki brojpotpisa i ispuni taj uslov da bi se pokrenula ta inicijativa. Smatramo da bi bilo potpuno logično da takav predlog ne može ostati samo stvar skupštine opštine, da takav predlog ne može ostati samo stvar skupštinske većine, jer ako 130.000 građana, recimo na području grada Beograda, pokrene inicijativu, pa se Skupština grada o tome izjasni negativno, valjda bi bilo logično da Skupština posle toga ima obavezu da se o tom pitanju građani izjasne putem referenduma. Smatramo da ovaj amandman poslanika Jankovića treba prihvatiti i iz razloga što se njegovim prihvatanjem, odnosno primenom, izlazi u susret i onim stavovima koje sadrži Evropska povelja o loklanoj samoupravi, koju je usvojio Savet Evrope u Strazburu 1985. godine, gde se ističe da treba jačati oblike neposrednog učešća građana u poslovima lokalne samouprave, kao što su ovi koje je naveo kolega. Hvala.
Da li se još neko prijavljuje za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 34, protiv 76, uzdržana tri, nije glasalo 40, od 153narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Predlog da se poglavlje IV Mesna samouprava i članovi 71, 73, 74, 75, 76. brišu. Narodni poslanik Veroljub Arsić jednim amandmanom predložio je da se opoglavlje iznad člana 71. kao i članovi 71, 73, 74, 75, 76. brišu. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite, ima reč narodni posalnik Veroljub Arsić.
Dame i gospodo poslanici, Srpska radikalna strana se zalaže za ukidanje mesnih zajednica i za to ima više razloga. Prvi je što još uvek čak ni ovim zakonom nije regulisano kako se biraju saveti mesnih zajednica. I ovim zakonskim predlogom predviđeno je da se to rešava statutima opština, statutima mesnih zajednica, na zborovima građana Tako sad imamo situaciju da koliko ima mesnih zajednica i koliko ima opština, toliko imamo i načina kako se biraju saveti mesnih zajednica. To praktično može da znači da se danas postavi jedan savet mesne zajednice, pa je neko ljut što nije u tom savetu i sutradan pronađe par ljudi više, organizuje novi zbor građana, postavi novi savet mesne zajednice. Štete od svega toga, u svakom slučaju, imaju građani jer mesne zajednice se najčešće finansiraju i ostvaruju svoja prava, a obaveze odrađuju preko mesnih samodoprinosa. Čak ni u ovom zakonu nije regulisano kako se raspisuje mesni samodoprinos, koliko građana treba da izađe da se izjasni za taj mesni samodoprinos, ali je bitno da svi plaćaju taj mesni samodoprinos. Srpska radikalna stranka je predvidela u zakonu o lokalnoj samopravi koji je ona predložila, a koji je bio na snazi dok vi gospodo iz DOS-a niste došli na vlast, da se sredstva iz mesnih samodoprinosa u seoskim mesnim zajednicama usmeravaju na žiro račune seoskih mesnih zajednica, ali kada su u pitanju gradske mesne zajednice, gde ima mnogo više stanovnika, gde su u pitanju mnogo veća sredstva i veća mogućnost zloupotrebe, sredstva su se usmeravala na poseban žiro račun Direkcije za izgradnju, tako da je Savet mesne zajednice samo odlučivao gde će sredstva da se potroše, a trošila ih je i upotrebljavala Direkcija za izgradnju, znači neko ko je mnogo kompetentniji i stručniji da koristi ta sredstva. Ovim zakonskim predlogom, znači ponovo, mesne zajednice same raspolažu tim sredstvima mesnog samodoprinosa. A, kako se najčešće koriste ta sredstva? Prvo, najčešće se uopšte ne koriste za onu namenu za koju je mesni samodoprinos raspisan, već suprotno, najčešće se sponzorišu sportski klubovi, udruženja i društva, a svi znamo da je to najlakši način za pranje para. Zbog svega ovoga smatram da ovaj amandman, u svakom slučaju, treba usvojiti, pošto zakon ne stupa na snagu odmah, nego po sledećim redovnim izborima, pa će gospodin ministar imati dovoljno vremena da ovu materiju reguliše onako kako treba, a ne da ostavlja na volju samim mesnim zajednicama da raspolažu tolikim finansijskim sredstvima. Već više puta sam rekao za ovom govornicom da je sramota za jednog narodnog poslanika kada mora da priča pred praznom salom. Zato vas molim da sada utvrdimo kvorum da bismo nastavili dalji rad.
Nedolazak narodnih poslanika na sednicu Narodne skupštine jednak je prekršaju prekoračenja vremena određenog za razgovor i raspravu..... [[žagor.]] Neprisustvovanje sednici je jednak prekršaj nepoštovanju vremena određenog za raspravu o amandmanu, a narodni poslanik Veroljub Arsić je izrazio sumnju u postojanje kvoruma, pa molim Narodnu skupštinu da utvrdimo kvorum. (Utvrđuje se kvorum.) Konstatujem da imamo kvorum za rad i nastavljamo rad, nastavljamo raspravu u pojedinostima o amandmanu narodnog poslanika Veroljuba Arsića. Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? Ima reč narodni poslanik Gordana Pop-Lazić.
Poštovani narodni poslanici, gospođo predsedavajuća, još se ni jednom nije desilo da ste svoju obavezu izvršili, a da vas na to narodni poslanici ne upozoravaju, odnosno da ste prekinuli sednicu onda kada sa tog mesta vrlo dobro vidite da ne postoji kvorum za rad, i onda moramo da čekamo po nekoliko minuta da se sakupe poslanici, da bi ova skupština mogla da radi. Poslanik SRS, Veroljub Arsić, tražio je svojim amandmanom da se poglavlje četiri - mesna samouprava i svi članovi od 71. do 76. brišu. Mi smo i u načelnoj raspravi principijelno bili protiv toga da se dozvolimesna samouprava, odnosno mesna zajednica, a vi ste ovde i druge oblike mesne samouprave predložili, kao što su - kvart, četvrt, reon, nešto što i nije uobičajeno u našoj praksi. Mi kvartove nemamo čak ni u velikim gradovima, mi imamo blokove, to je nešto što postoji; ako ste već hteli da budete autentični, trebalo je da budete autentični, a da ne prihvatate neke strane izraze, četvrti takođe - reoni, postojali su nekada neki policijski reoni, ali u ovom smislu nikada. Mesna samouprava i mesne zajednice verovatno opstaju, iako obrazloženje za to nije dato u Predlogu zakona, po sistemu "brigo moja pređi na drugoga", jer je u članu 76. predviđeno da lokalna samouprava može čak i da poveri neke svoje izvorne nadležnosti mesnim zajednicama. E sada, pričali smo o velikom obimu nadležnosti lokalne samouprave, koliko su one bitne, važne, o njima odlučuju odbornici, broj odbornika je onako kako je predviđen, čak do 75 u opštinama. Znači, 75vrlo kompetentnih ljudi o tome odlučuje. Sva ta akta priprema sada veće, kako ste ga ustanovili, ali u svakom slučaju, stručni organi uprave, a sada to prebacujete na mesnu samoupravu, koja se sastoji od saveta, koji su građani izabrali, a kako, ne znamo, jer statutom svake opštine će se odlučivati kako će oni biti birani, pa će negde predsednik opštine imati to pravo, sada gradonačelnik, verovatno da raspiše izbore za organe mesnih zajednica, pa će na tim izborima učestvovati određeni broj građana. Verovatno će se neki cenzusi odrediti tom odlukom. Negde će to biti na sasvim drugačiji način regulisano, pa će nekih 50-tak ljudi, koji su tu stalno u mesnoj zajednici, ili igraju šah, ili se dogovaraju o nekim drugim poslovima, odlučivati o vrlo važnim stvarima, koje su bitne za građane te mesne zajednice. Ali, moramo svi da se složimo, pretpostavljam da je mesna zajednica kao oblik mesne samouprave potpuno prevaziđena i, ma koliko želeli da zadržite ono postojeće, smatrajući da to ima prednosti, treba da shvatite da treba da idemo napred, jer u mnogim odredbama ovog zakona govorite da smo u 21. veku, a onda se vraćate na 1945. godinu prošlog veka, i stalno vučete unazad. Hvala.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika želi reč? Ima reč narodni poslanik Žarko Obradović, predstavnik poslaničke grupe.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege poslanici, poslanička grupa SPS neće podržati ovaj amandman. Naime, mi smatramo da mesne zajednice treba da postoje, da je mesna zajednica jedan institut koji je po svojoj suštini duboko užljebljen u suštinu lokalne samouprave, da mesna zajednica, za razliku od građanske inicijative i referenduma, koji imaju te ad hok karakteristike, predstavlja jedan permanentan oblik učešća građana u obavljanju određenih poslova od zajedničkog interesa. Mislimo da mesne zajednice treba da postoje i zbog strukture naših opština. Vi znate kakve su naše opštine, imamo ih od nekoliko hiljada, do nekoliko stotina hiljada, prostorno veoma različitih. Smatramo da iz tog razloga postoje mnoga područja, mnogi delovi, koji apsolutno imaju neki svoj individualitet i svoju subjektivnost, svoju istoriju koja se jedino kroz mesne zajednice može iskazati u dovoljnoj meri i mislimo da mesne zajednice apsolutno treba da postoje. Mesne zajednice treba da postoje i iz razloga što one jesu jedan oblik samoorganizovanja i samopomoći, radi zadovoljavanja specifičnih potreba nekih određenih manjih teritorijalnih grupa, inače, unutar ovih velikih zajednica, koje postoje u Srbiji. Mesne zajednice treba da postoje i iz razloga što one predstavljaju jedan oblik participativne demokratije. Prema mnogim teoretičarima lokalne samouprave decentralizacija, samoorganizovanje i ta participativna demokratija spadaju u dominantne trendove savremenog sveta. Iz svih ovih razloga, mi ne možemo podržati predloženi amandman.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman narodnog poslanika Veroljuba Arsića. Za 11, protiv 117, uzdržanih nema, nije glasalo 13, ukupno 141 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 71. amandman je podneo narodni poslanik Rade Bajić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije prisutan.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman na član 71.. Za 20, protiv 100, uzdržanih nema, nisu glasala 22, ukupno 142 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 71. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Marković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Dragan Marković.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, ispred SSJ sam podneo amandman na član 71. koji glasi: Posle stava 2. dodaje se nov stav 3. koji glasi: "Mesna zajednica može se osnivati i za dva ili više sela". Zašto predlažemo ovaj amandman? Smatramo da se u praksi nije dobro pokazalo da ona manja sela, koja su imala od 70 do 300 stanovnika, nisu mogla da se izbore za ona svoja prava i za ono što im sleduje u lokalnoj samoupravi. Nadamo se, ako se više sela udruže u jednu mesnu zajednicu, da će oni zajednički moći da ostvare ono što im sleduje. Možda te mesne zajednice do sada nisu dobijale ništa od lokalne samouprave, ali isto tako nisu dobile ni od Vlade Srbije. Ministar za poljoprivredu, umesto da predloži neki zakon koji je vezan za poljoprivredu i za selo, njega to ne interesuje, on je bio tu samo kada je bio predložen omnibus zakon, kao da se u Vojvodini ljudi ne bave poljoprivredom. Takođe, do sada su o mesnim zajednicama vodili računa odbornici, pa se dešavalo u praksi, ukoliko je odbornik iz nekog malo većeg sela, on ne vodi računa o onom manjem selu, a i ako vodi računa,stranka mu to zabrani. Ako on ne ispoštuje naređenje stranke, onda mu stranka oduzme mandat. Predsedniku mesne zajednice ne može stranka da oduzme mandat. Njega biraju meštani u toj mesnoj zajednici, tako da će više sela preko jednog pravog predstavnika moći da traže ono što do sada nije bilo primenjivano u praksi. Kada se pominje selo, evo sada je prolećna setva, mi nemamo regresiranu naftu. Nafta je veoma skupa na benziskim pumpama, imajući u vidu da je cena poljoprivrednog proizvoda niska. Takođe, seljaci ne znaju koja je zaštitna cena žita, a posejali su žito. Mislim da će se mesna zajednica i predstavnik mesne zajednice boriti za ova prava, možda i preko mesne zajednice, pošto se to ne dešava preko poslanika. Možda će baš taj predstavnik mesne zajednice otići kod ministra za poljoprivredu i tražiti da se zaostale poljoprivredne penzije isplate, jer ukoliko se jedan putnički automobil vodi na jednog poljoprivrednog proizvođača, on ne može da registruje taj putnički automobil ako nije isplatio porez, a nema odakle da plati porez jer nije primio penziju i nije mu isplaćena šećerna repa. To često pominjem ovde i moram da pominjem. Još jednom da ponovim, SSJ predlaže da prihvatite ovaj amandman i nadam se da će ovaj amandman pomoći onim malim selima.
Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović, predsednik poslaničke grupe.
Gospođo Čomić, dame i gospodo narodni poslanici, članom zakona o kojem raspravljamo u pojedinostima, ne isključuje se mogućnost organizovanja, na nivou mesne samouprave, dva ili više sela. S obzirom da ovaj amandman ničim ne dovodi u pitanje karakter zakona, a precizira takvu mogućnost, smatramo da je to potrebno podržati, jer je bolje nešto precizno utvrditi zakonom, nego ostaviti svakome da tumači. Dakle, mi ćemo podržati ovaj amandman kojim se otvara mogućnost osnivanja mesne samouprave u zajednici dva ili više sela.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman na član 71.. Za 124, protiv tri, uzdržanih nema, nije glasalo 25, ukupno 152 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj amandman. Na član 72. amandman je podneo narodni poslanik Milan Marković. Vlada nije prihvatila ovaj amandman, Odbor za pravosuđe i upravu je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Milan Marković.
Poštovani predsedništvo, koleginice i kolege narodni poslanici, podneo sam dva amandmana vezana za organizovanje mesnih zajednica. Jedan je na član 8. Predloga zakona, a taj amandman je samo posledica ovog amandmana koji sam podneo na član 72. Predloga zakona. Naime, radi se o tome da mesne zajednice organizuju skupštinu opštine apsolutnom većinom glasova odbornika, a ne da se mesne zajednice organizuju putem referenduma u mesnoj zajednici, jer smatram da je još uvek nemoguće na taj način organizovati mesnu zajednicu, odnosno da građani nisu zainteresovani da se na taj način izjašnjavaju o organizovanju mesne samouprave. Kada smo razgovarali o amandmanu na član 8. Predloga zakona, ministar Vladan Batić je izašao i prihvatio taj amandman, tako da je on postao sastavni deo Predloga, a obzirom da je on samo posledica amandmana na član 72, razgovarao sam sa ministrom i on bi svakako prihvatio i ovaj, ali trenutno nije prisutan, tako da nema logike da ne prihvatimo amandman na član 72, jer je Vlada prihvatila onaj koji je posledica amandmana na član 72. Molim vas da prihvatite ovaj amandman, jer bismo posle imali problem - morao bi Odbor za pravosuđe da interveniše, jer bi imali dva člana koja nisu u međusobnoj saglasnosti, odnosno kontradiktorni su.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman na član 72. Za 110, protiv 30, uzdržanih nema, nije glasalo 13, od ukupno 153 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasovaprihvatila ovaj amandman. Na član 72. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ničić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je pravno moguć. Podnosilac amandmana nije prisutan u sali. Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Ako ne, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za četiri, protiv 125, uzdržan jedan, nije glasalo 23, od ukupno 153 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 73. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Grubački. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Ako ne, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za pet, protiv 119, uzdržanih troje, nije glasalo 27, od ukupno 154 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Predlog da se posle člana 76. doda novi član 76a. Narodni poslanik Milan Marković podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 76. doda novi član 76a. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu su prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 77. amandman je podneo narodni poslanik Živko Selaković Vlada,Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, u članu 77. stav 1. Predloga zakona kaže se: "Sredstva za finansiranje izvornih i poverenih poslova obezbeđuju se u budžetu jedinice lokalne samouprave". Amandman poslaničke grupe SSJ koji sam podneo na ovaj član glasi: u članu 77. stav 1. Predloga zakona briše se tačka i dodaju reči "i budžetu Republike". Evo i obrazloženja tog amandmana. Prema članu 113. stav 3. Ustava Republike Srbije, Republika Srbija može zakonom poveriti vršenje pojedinih poslova određenoj opštini i preneti joj sredstva za te poslove. Kako odredbom stava 1. ovog člana nije izričito predviđeno da se sredstva opštine za poverene poslove obezbeđuju i iz budžeta Republike, ovim amandmanom se to precizno uređuje, da ne bi došlo do problema u primeni ovog člana. Tako se ovim amandmanom preciznije reguliše ovaj član i time izbegava eventualno njegovo pogrešno tumačenje. Suština predloženog teksta ovog člana se ne menja. Poslanička grupa SSJ smatra da ovaj amandman Vlada treba da prihvati. Hvala.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Ako ne, stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 30, protiv 109, uzdržanih nema, nije glasalo 18, od ukupno 157 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 77. amandman je podneo narodni poslanik Zeldžo Hurić. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana želi reč. Izvolite.
Uvažena gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, mi iz Sandžačke demokratske partije smo intervenisali u onom delu ovog zakona koji govori o izvorima prihoda jedinica lokalne samouprave. Ipak ću pročitati ovaj član da bi se shvatilo o čemu se radi. Dakle, u članu 77. kaže se: "Sredstva za finansiranje izvornih i poverenih poslova obezbeđuju se u budžetu jedinice lokalne samoprave. Sredstava budžeta jedinice lokalne samouprave obezbeđuju se iz izvornih i ustupljenih javnih prihoda, u skladu sa ovim zakonom. Jedinici lokalne samouprave koja nije u mogućnosti da tokom godine izvornim i ustupljenim javnim prihodima obezbedi finansiranje poslova, obezbeđuju se dopunska sredstva iz budžeta Republike". Mi, naime, smatramo da ovom članu treba dodati još jedan stav, koji bi trebalo da glasi: "Jedinici lokalne samouprave pripada deo dopunskih sredstava iz budžeta Republike, ukoliko njena teritorija ili deo njene teritorije pripada nedovoljno razvijenom području Republike". U podužem obrazloženju Vlade Republike Srbije vidi se da Vlada nije bila kategorički protiv ovog amandmana. Sve što je navedeno zaista i stoji, a posebno ono što je definisano članom 99, u kome se kaže da se prilikom utvrđivanja godišnjeg obima sredstava koji pripada jedinici lokalne samouprave koristi razvijenost, odnosno nerazvijenost kao jedan od kriterijuma utvrđivanja obima tih sredstava. Građani iz nedovoljno razvijenih opština imaju osećaj da ta njihova nerazvijenost ne potiče iz toga što su oni tamo manje sposobni za rad. Pre će biti da je to posledica neadekvatne politike koja se vodila prema tim područjima. Ne mislim to samo na prethodnih 10, 12 godina, već na jedan duži period. Iz tog razloga, sasvim je i adekvatno da građani sa tih područja traže da se ta jedna nepravda prema njima ispravi. Istina, mi u budžetu, godišnjem budžetu Republike, nismo predvidela neka značajnija sredstva za ove namene, koliko se sećam. Svega je bilo nekih 930 miliona, ali mislim da bi se prilikom problema sa kojim ćemo se suočiti tokom procesa privatizacije i sveukupno društveno ekonomskih promena, moći i tim sredstvima ublažiti te probleme. Naime, znate da mnogi radnici sada ostaju bez posla. Moramo priznati da nije sasvim isto kao kada jedan radnik u Priboju,radnikFAP-a, ostaje bez posla, kao kad neki radnik iz, recimo, jedne Kanjiže ili Novog Vrbasa itd. Zaista je bolno da radnik ostaje bilo gde bez posla, ali ipak neke argumente moramo uvažiti. Mi smo kraj gde je seosko područje takoreći uništeno, ne postoji infrastruktura. Radnici tih preduzeća su uglavnom sa tih brdsko-planinskih područja. Ne postoje nikakvi uslovi ... (Predsedavajuća: Tri minuta i 30 sekundi.) ... za njihov povratak na tim selima. Dakle, neophodno je u tom socijalnom programu intervenisati na jedan poseban način, a kada su u pitanju nedovoljno razvijene opštine. Zato posebno apelujem na one narodne poslanike koji dolaze sa tih nedovoljno razvijenih područja. [[Žagor u sali.]] Jeste, jesu tri minuta, ali kao predstavnik poslaničkog kluba imam pravo na još tri minuta. (Predsedavajuća: Četiri minuta narodni poslaniče.) Apelujem posebno na vas kolege sa tih nedovoljno razvijenih područja da podržite ovaj amandman. Uostalom, dužni ste zbog onih koji su vas izabrali. Zahvaljujem i trpećete me još tri minuta izgleda.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam amandman na član 77. na glasanje. Za 20, protiv 116, uzdržan jedan, nije glasao 21, od 158 narodnih poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo narodni poslanikBranislav Grubački. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 8, protiv 107, uzdržana dva, nije glasalo 39, od 156 narodnih poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Ratimir Svirčević, Živica Predojev, Teodora Vlahović i Karolj Kermeci. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Narodni poslanik Živica Predojev.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, samo ću da vas podsetim da su reformisti Vojvodine podneli, odnosno ova ista grupa poslanika, podneli su amandman na član 6, kojim smo rekli da jedinice lokalne samouprave moraju imati u svom vlasništvu određena sredstva. Vlada i ovaj uvaženi dom nisu prihvatili taj naš amandman, tako da amandman na član 78. i naredni amandman na član 132. zapravo gubi smisao i zato povlačimo ovaj amandman.
Podnosilac je povukao amandman, čime on prestaje da bude predmet rasprave u pojedinostima. Na član 78. amandman je podnela grupanarodnihposlanika Vladimir Dobrosavljević, Petar Madžarević, Zoran M. Nikolić, Dragan Jočić, Dušan Golubović, Slavoljub Matić, Milutin Prodanović i Petar Cvetković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Podnosilac amandmana želi reč, narodni poslanik Milutin Prodanović.
Dame i gospodo narodni izabranici, DSS predlaže da se u članu 78. između tačaka 8) i 9) ubaci tačka 8a koja kaže: "Deo prihoda u visini od 30% od prodaje nepokretne imovine u državnoj svojini koje koristi jedinica lokalne samouprave, ustanova i druga organizacija čiji je osnivač jedinica lokalne samouprave, s tim da se tako dobijena sredstva mogu utrošiti isključivo u kapitalne investicije, odnosno u održavanje i uvećanje imovine i kapitala jedinica lokalne samouprave". Amandmanom predloženo rešenje u duhu je decentralizacije Republike Srbije, koja, pored ostalog, predstavlja i prenošenje određenih prava u gazdovanju, kao i upravljanje nepokretnom imovinom u državnoj svojini. Sa jedne strane, ona je stimulativna, dok se sa druge strane njime ne dira u ovlašćenje Vlade. Rešenje je stimulativno jer bi se njime pospešila aktivnost jedinice lokalne samouprave da racionalizuje, odnosno da racionalnije gazduje nepokretnostima koja su joj ustupljena na korišćenje, čime se postižu ukupno društveno povoljniji efekti. Pri tome, Vlada zadržava kontrolu nad imovinom Republike Srbije, budući da jedinice lokalne samouprave ne mogu bez saglasnosti Vlade da prodaju nepokretnosti koje su u svojini Republike Srbije. Pored toga, 70% sredstava ostvarenih prodajom tih nepokretnosti predstavljalo bi prihod kojim bi preko budžeta Republike Srbije raspolagala Vlada. Posebno je bitno to što su prihodi dobijeni od prodaje ovih nepokretnosti zaštićeni od jednokratne potrošnje i potrošnje za lične potrebe, jer se usmeravaju u kapitalne investicije, odnosno u održavanje i uvećanje imovine jedinica lokalne samouprave. Predloženo rešenje je pravično između ostalog i zato što je reč o imovini koja je većim ili manjim delom stvarana iz lokalnih finansijskih izvora, a neka su posle rata stvarana i kulukom istih građana koji žive u tim lokalnim samoupravama. Nadam se da ćete podržati ovaj amandman, hvala.
Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović, predsednik poslaničke grupe.
Gospođo Čomić, dame i gospodo narodni poslanici, mi ne možemo da podržimo ovaj amandman jer je reč o državnoj svojini koja je ustupljena lokalnoj samoupravi i sredstva dobijena prodajom te državne svojine moraju biti tretirana u okviru republičkog budžeta, kao svojina Republike i države, a potom možemo da razgovaramo o raspodeli, o konkretnim situacijama i pošto se omoguće ustavne pretpostavke za tako nešto. Pitanje državne svojine i raspolaganja državnom svojinom je veoma ozbiljno i argumentacija koja je ovde izrečena je kvalitetna, međutim, postoji i kontraargumentacija kojom bi se zapravo ova ideja mogla na izvestan način kompromitovati, s obzirom da bi moglo doći do neumerene rasprodaje državne imovine, bez kontrole države u procesima koji sami po sebi mogu imati lokalni karakter, ali i po posledicama koje mogu biti štetne, što sasvim sigurno može dobiti i širi značaj. Dakle, mi ovaj amandman ne možemo da podržimo, što ne znači da u perspektivi, pošto se zakonski regulišu međusobni odnosi, lokalna sredina ne bi mogla da raspolaže na takav način, dakle otuđuje svojinu sa kojom u ovom trenutku samo kroz ustupljene odnose može da diriguje.
Reč ima narodni poslanik Dejan Mihajlov, predsednik poslaničke grupe, pa narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo uvaženi poslanici, ovim amandmanom se znači ne predviđa ništa što je suprotno Zakonu o svojini Republike Srbije, kojim je 1995. godine regulisano da i olovka koju koristi neka sekretarica u opštini pripada Republici Srbiji i da su opštine potpuno razvlašćene od bilo kakve imovine. To su socijalisti doneli u jednom trenutku kada su se možda uplašili da će na vlast u opštinama doći koalicija "Zajedno", tada opozicija. Ovim amandmanom želimo ne da menjamo postojeći zakon, već da 30% sredstava od imovine koja je u svojini Republike Srbije, i koju Republika Srbija i prodaje, namenimo lokalnoj samoupravi. Šta to konkretno znači? U dosadašnjoj situaciji lokalna samouprava je ta koja održava ili bi trebalo da održava imovinu, da se stara o njoj jer joj je povereno staranje, a da ne ubira nikakav prihod, niti od njene prodaje, niti od njenog korišćenja. Potpuno je lokalna samouprava destimulisana. Ovim amandmanom mi hoćemo da pokušamo da se lokalna samouprava stimuliše, da se povećaju budžeti, a samim tim i da dobijemo istinsku lokalnu samoupravu. Suštinska stvar je, ne ovaj amandman; ovaj amandman je jedan mali korak u odnosu na promenu Zakona o svojini Republike Srbije, gde bi se deo svojine dao upravo onim ljudima koji su na teritoriji opštine i stvarali svu tu imovinu, jer nije imovinu u Pančevu stvarao niko iz Beograda, nego su je stvarali građani Pančeva. Zašto bi neko iz Beograda gazdovao imovinom u Pančevu? Valjda mi Pančevci bolje znamo kako će se gazdovati nekom kućom ili nekim poslovnimprostorom, kao što to znaju i u Gornjem Milanovcu, Kragujevcu i u drugim gradovima u Srbiji. Smatramo da je ovo jedan mali korak u pravcu promene Zakona o svojini Republike Srbije kojim bi se imovina koja se nalazi na teritoriji opštine, ona koja je od opšteg društvenog značaja, upravo i poverila samim opštinama i na taj način bi se vratile te ingerencije lokalnoj samoupravi. Naravno, ne postoje ustavna ograničenja za ovaj amandman zato što je postojeći ustav bio na snazi dok je ova imovina bila u vlasništvu opština do 1995. godine, tako da ne vidimo prepreku da jedan ovakav amandman ne bude usvojen u Skupštini.
Narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe.
Kada bi se članice DOS-a samo na ovom pitanju razmimoilazile, možda bi nešto u Srbiji i funkcionisalo, ali ovo je samo jedan od primera. Zaista je neshvatljivo šta DOS želi da poštuje, da li želi da poštuje Zakon o sredstvima u državnoj svojini ili želi da piše zakone koji se neće obazirati na taj zakon. Ne može ovaj amandman da budeprihvaćen, bez obzbira na to što je prihvaćen amandman na član 6. Predloga zakona, opet jednog drugog poslanika iz DOS-a; član 6. je govorio o tome da jedinice lokalne samouprave koriste sredstva u državnoj svojini i vi ste i to obrisali amandmanom. Do sada je postojala mogućnost da saradnjomopštine lokalne samouprave i Direkcije za imovinu Vlade Republike Srbije dođe do otuđenja nepokretnosti i da se deo sredstava opet vrati oštini i to isključivo za kapitalne objekte. To uopšte nije bio problem. Čak sada može mnogolakše da se sarađuje i sada je valjda jedna ista vlast, republička i lokalna, u lokalnoj samoupravi i na republičkom nivou. Ovaj amandman sada uvodi potpuno nove odnose, odnose koji nisu u skladu sa pravnim sistemom u našoj zemlji, ali treba jednom konačno da se zna jeste li vi za to da se sva imovina državna koja se nalazi na teritoriji lokalne samopuravepoveri na potpuno raspolaganje lokalnoj samoupravi do otuđenja, bez saglasnosti Republike ili ne. Ako ste za to, a ja samprotiv toga što znam da bi se u nekim opštinama Srbija potpuno opljačkala preko lokalne samouprave, i ako ste za to podnesite predlog za izmenu i dopunu Zakona o sredstvima u državnoj svojini. Dok taj zakon ne promenite, ovakve amandmane nemojte da pišete.
Narodni poslanik Milutin Prodanović, replika. Pogrešno tumačenje je osnov za repliku na izlaganje narodnog poslanika Čedomira Jovanovića.
Samo bih još jednom napomenuo da se radi o sledećoj stvari, da onaj prihod koji se dobije od prodaje neke nepokretnosti uz saglasnost Vlade, odnosno države delio bi se u procentu 70 i 30%. Samo je u tome stvar i ništa drugo. Znači, ne bi se vršila rasprodaja, jer kontroliše država. Znači, samo tih 30% bi se rasporedilo za kapitalne investicije u lokalnoj samoupravi u kojoj je država odobrila da proda nepokretnost.
Reč ima narodni poslanik Žarko Obradović, predstavnik poslaničke grupe.
Poštovano predsedništvo, kolege poslanici, poslanička grupa Socijalističke partije Srbije ne može podržati ovaj amandman i moram reći da u vreme kada je donet zakon koji reguliše ovo pitanje, 1995. godine, Socijalistička partija Srbije se i tada vodila jedino i samo državnim razlozima i ko razume vreme i te razloge razumeće i rešenja. Ko ne razume, to je već apsolutno subjektivan i politički problem. Ovo pitanje je vrlo detaljno urađeno i uslov za promene statusa svojine na lokalnom nivou jeste promena Ustava. Znam da za skupštinsku većinu Ustav jeste papir koji se razvlači od slučaja do slučaja, od potrebe do potrebe, ali dok se Ustav Republike Srbije ne promeni u ovoj oblasti, rešenje je takvo kakvo jeste i iz tih razloga mi ne možemo podržati ovaj amandman.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 56, protiv 93, uzdržana tri, nije glasalo 22, ukupno 174. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo narodni poslanik Sredoje Mihajlov. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatil ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima Sredoje Mihajlov.
Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, podneo sam amandman na član 78. To su izvori javnih prihoda za lokalnu samoupravu. Primetio sam da je u tim izvorima navedeno 16 tačaka. Smatrao sam da treba dodati jednu novu tačku i da to budu prihodi od rudne rente, naftne rente i šumske rente. Ne treba da obrazlažem, jer su do sada to i bili prihodi mesne zajednice ili lokalne samouprave. Smatram da i sada na teritoriji, lokaciji ili ataru lokalne samouprave, gde se vrši neka eksploatacija, da bi bio red da lokalna samouprava ima prihode od te eksploatacije, bez obzira da li je reč o šljunku, pesku, uglju, nafti, termalnoj vodi itd. Smatram da lokalna samouprava može imati štete, da li je to pitanje zagađenja sredine ili uništavanje lokalnih puteva, komunikacija, pruga ili već na neki način da joj se nadoknadi to što je uništeno. Možda nisam dovoljno lobirao za ovaj moj amandman, ali molio bih da uvažite obrazloženje, da se to uvrsti u zakon.
Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe.
Srpska radikalna stranka neće podržati ovaj amandman zato što se amandmanom potpuno menja odredba člana 98. tačka 7) podtačka (1) i (4), koja govori da lokalnoj samoupravi pripada deo prihoda od korišćenja šuma i mineralnih sirovina. Ako prihvatite amandman o kome se sada radi opštinama će pripasti sav prihod. Priznaćete da jedna država mora da brine o opštem interesu i da mora barem da pokuša ravnomerno da razvija čitavu svoju teritoriju. Kuda bi nas to odvelo kada bi u tom slučaju, možda se ponavljam već peti put, Vrnjačka Banja, Niška Banja, koje imaju izvanredne prirodne resurse, kada biste im još dali sve prihode od korišećnja tih prirodnih resursa, onda bi rešile da imaju i oblike autonomije, pa čak možda i da idu referendumom na otcepljenje. Kako bismo onda razvijali nerazvijene opštine, o kojima je jedan poslanik u raspravi samo dva - tri člana pre ovog govorio. Ne može, nego o tome će odlučiti Vlada Republike Srbije, da deo prihoda pripadne tim opštinama. Zaista su povećani troškovi i kod njih se enormno uništavaju saobraćajnice, njive, ali je onda to i kod rudnika uglja, kod termoelektrana; treba naravno da im pripadne deo prihoda, ali zato jedan veliki deo treba da pripadne Republici, da ga ona ulaže tamo gde tih izvora nema.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika želi reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 10, protiv 134, uzdržana tri, nije glasalo 25, ukupno 172. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo narodni poslanik Boško Ničić. Narodni poslanik je podneo dva amandmana, ali prema članu 142. stav 2. Poslovnika, narodni poslanik ne može da podnese više amandmana na isti član predloga zakona, tako da su dva amandmana koje je podneo narodni poslanik Boško Ničić na član 78. spojena u jedan o kome će se Narodna skupština izjasniti. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman u prvom delu pravno moguć, a u drugom delu ga nije prihvatio. Da li podnosilac amandmana želi reč? Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za četiri, protiv 120, uzdržanih tri, nije glasalo 43, od 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo narodni poslanik Goran Ćirić. Vlada i Odbor za pravosuđe nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite, ima reč narodni poslanik Goran Ćirić.
Poštovano predsedništvo, dame i gospodo, podneo sam amandman na član 78, koji govori o izvornim javnim prihodima jedinica lokalne samouprave, i on glasi: "U članu 78. stav 1. alineja 10), iza reči "delatnosti" dodaje se - "i prihodi od drugih koncesionih poslova koje jedinica lokalne samoprave zaključi u skladu sa zakonom". Dakle, alineja 10) će glasiti: "prihodi od koncesione naknade za obavljanje komunalnih delatnosti i prihodi od drugih koncesionih poslova koje jedinica lokalne samouprave zaključi u skladu sa zakonom". Mislim da ovaj amandman otvara prostor da iz koncesionih ugovora jedinice lokalnih samouprava dobiju prostor za saniranje vrlo lošeg stanja komunalnih preduzeća i komunalnih servisa i otvara prostor za nove prihode lokalnih samouprava, tako da molim da podržite ovaj amandman.
Reč ima narodni poslanik Čedomir Jovanović, predsednik poslaničke grupe.
Gospođo Čomić, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, potrebno je podržati ovaj amandman jer se, zapravo, njime otklanjaju proceduralne teškoće do kojih bi moglo doći ukoliko se usvoji zakon o koncesijama pred saveznim parlamentom, pa potom dođe do problema sa njegovom primenom na nivou lokalne samoprave i Republike zbog toga što nisu usklađeni zakoni o kojima danas raspravljamo. Dakle, ovim se ničim ne dovodi u pitanje pravo Republike, niti se utvrđuju neke i suviše velike obaveze po Republiku, već se zapravo unapred otvara prostor za nešto što je prirodno i što će se desiti, uveren sam, u najkraćem roku. Dakle, treba podržati ovaj amandman.
Reč ima narodni poslanik Dejan Mihajlov, predsednik poslaničke grupe.
Poštovani poslanici, poštovana predsedavajuća, naravno da će svi amandmani koji idu u pravcu povećavanja nadležnosti lokalne samopurave uvek naći podršku u poslaničkoj grupi DSS-a, pa samim tim i ovaj amandman koji ide u pravcu da se povećaju finansije i pojača lokalna samouprava, što je u skladu sa amandmanima koje smo mi ovde predlagali. Mi ćemo podržati ovaj amandman.
Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 120, protiv 27, uzdržana dva, nije glasalo 23, od 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 78. amandman je podneo narodni poslanik Petar Petrović. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 40, protiv 107, uzdržanih nema, nije glasalo 25, od 174 narodna poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 83. amandman je podnela grupa narodnih poslanika: Vladimir Dobrosavljević, Petar Madžarević, Zoran M. Nikolić, Dragan Jočić, Dušan Golubović, Slavoljub Matić, Milutin Prodanović i Petar Cvetković. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 40, protiv 92, uzdržana dva, nije glasao 41, od 175 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 83. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stanimirović. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandamna želi reč? (Povlači amandman.) Narodni poslanik povlači amandman i on prestane da bude predmet rasprave u pojedinostima. Na član 84. amandman je podneo narodni poslanik Ištvan Išpanovič. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Nije prisutan.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 7, protiv 126, uzdržanih nema, nije glasao 41, od 174 narodna poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 85. amandman je podneo narodni poslanik Milan Stanimirović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Povlači amandman.) Narodni poslanik povlači amandman, čime on prestaje da bude predmet rasprave. Na član 85. amandman je podneo narodni poslanik Radojko Petrić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite, ima reč narodni poslanik Radojko Petrić.
Poštovano predsedništvo, poštovani poslanici, u ime poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije podneo sam amandman na član 85, sa predlogom da se izvrši izmena u smislu da se brišu odredbe da lokalne komunalne takse mogu da se utvrđuju u različitoj visini, zavisno od vrste delatnosti i tehničko-upotrebnih karakteristika objekata. Naime, u članu 85. ostavlja se mogućnost opštinama da mogu utvrđivati komunalne takse u različitim visinama, zavisno od vrste delatnosti, površine, tehničko-upotrebnih karakteristika objekata i po delovima teritorije u kojima se objekti nalaze. Pravično je i ekonomski opravdano da se lokalna komunalna taksa plaća u različitoj visini, zavisno od površine objekta i dela teritorije - zone gde se objekat nalazi. Međutim, nepravično je propisivati različite takse samo zbog toga - kojoj vrsti objekat pripada i kakve su njegove tehničko-upotrebne karakteristike. Na primeru lokalnih komunalnih taksa za isticanje firme to se najbolje vidi. Iznos firmarine treba da zavisi od površine objekta i od zone gde se objekat nalazi - da li je u centru grada, da li je na periferiji grada, da li je na selu itd. Nelogično je da na to može uticati činjenica kojoj delatnosti objekat pripada i kako je tehnički opremljen. Ako se ne izvrši izmena Predloga zakona, na terenu će se stvarati čudna, prosto neodrživa situacija. Lokalna vlast će postupati različito, i to od slučaja do slučaja. Gledaće da li poslovni prostor pripada pravnom licu iz te opštine ili pravnom licu sa strane. Npr, da li je to prodavnica sa strane, da li je ekspozitura, predstavništvo, stovarište ili neki drugi oblik organizovanja pravnog lica sa strane. Stvaraće to i nelojalnu konkurenciju. Takođe, zavisiće kako će biti propisana ta taksa i kakav je odnos tog pravnog lica prema lokalnoj vlasti, da li daje podršku, da li je poslušno i dr. Prema tome, naći će se i preduzeća iz iste opštine u neravnopravnom položaju. Mislim da to sigurno nije opravdano. Dalje, ostavljanje mogućnosti da se mogu uvoditi različite takse, zavisno od tehničko-upotrebnih karakteristika objekta, takođe stvara prostor za različito postupanje, od slučaja do slučaja. Doći će do izražaja različita shvatanja - kome treba propisati višu taksu. Na primer, u nekoj sredini propisaće više takse zato što su objekti savremeno opremljeni, pa će smatrati da treba da plate višu taksu. U drugoj sredini biće mišljenja da baš za te objekte treba propisati manje takse, jer je u njihovo opremanje uloženo mnogo sredstava i da ta lica treba osloboditipovećanih taksi, a da to utiče stimulativno i na druge da ulažu, jer će se to u budućnosti isplatiti i tom pravnom licu, i lokalnoj vlasti. Imajući sve ovo u vidu, mislim da zaista treba ove odredbe brisati iz Predloga zakona i prihvatiti amandman. Što se tiče ekonomske snage, kriterijumi su dati na pravičan način, pa su neki oslobođeni, npr. domaća radinost, stari umetnički zanati, pa zato i ne može da se uvodi taksa. Prema tome, ima dovoljno ubedljivih razloga da amandman bude prihvaćen.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne želi.) Stavljam amandman na glasanje. Za 34, protiv 106, uzdržanih nema, nije glasalo 33, od 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Tomislav Nikolić podneo je amandman kojim predlaže da se poglavlje 1.1.2. Samodoprinos i članovi 87-97. brišu. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, ako vam naša argumentacija za mesne zajednice nije bila dovoljna da vas ubedi da postoje recidivi, sa kojima treba raščistiti, pokušaću da vam iznesem argumentaciju protiv samodoprinosa. Građani jedne jedinice lokalne samouprave finansiraju svoju lokalnu samoupravu, najpre izvornim javnim prihodima, plaćaju opštinske administrativne takse, lokalne komunalne takse, boravišne takse, naknadu za korišćenje građevinskog zemljišta, naknadu za korišćenje prirodnog lekovitog faktora, naknadu za zaštitu i unapređenje životne sredine, plaćaju novčane kazne izrečene u prekršajnom postupku, za prekršaje propisane aktom skupštine opštine, plaćaju doprinose na prihode koje svojom delatnošću ostvare, prihode po osnovu donacija i na druge javne lokalne prihode. Građani finansiraju svoju lokalnu samoupravu preko poreza na dohodak građana, i to: na prihode od poljoprivrede, šumarstva, samostalne delatnosti, nepokretnosti; prihode od davanja u zakup pokretnih stvari; od dobitka kod igara na sreću; prihode osiguranja; ostale prihode u skladu sa zakonom; dela poreza na zarade; poreza na fond zarada, na imovinu, na nasleđe i poklon, na prenos apsolutnih prava; deo poreza na promet proizvoda i usluga, i to - 8% poreza na promet proizvoda i usluga na teritoriji opštine, 10% poreza na promet proizvoda i usluga ostvarenog na teritoriji grada, 15% plaćaju naknade za korišćenje dobara od opšteg interesa, i to deo naknada za korišćenje mineralnih sirovina, za izvađeni materijal iz vodotoka itd. I sada im još samo fali da im zavodite i samodoprinos. Ako jedna jedinica lokalne samouprave ne može da finansira svoje delatnosti iz izvornih prihoda i poverenih poslova, ona čak ima mogućnost i da dobije dopunska sredstva iz budžeta Republike, ali nikako da posegne za samodoprinosom, jer je to sada "namet na vilajet", porez na sve poreze i na sve takse koje građani plaćaju. A zašto bi građanin, koji ispuni zakonske obaveze i finansira Saveznu Republiku Jugoslaviju, Republiku Srbiju, AP Vojvodinu, gradove, opštine, zašto bi još dodatno davao sredstva? Otkuda moralno pravo skupštini opštine da podnese predlog građanima da se na samodoprinosu izjasne da još iz svojih praznih džepova izvade novca za jedan namenski posao, koji opština tobože želi da uradi, ali, eto, nema sredstava?
Prošlo je tri minuta.
Ako bih mogao i kao predstavnik poslaničke grupe da govorim, radi se o deset članova zakona, a više neću govoriti.
To bi bilo ekstenzivno tumačenje Poslovnika, ali u redu.
Evo završavam, zaista mislim da neka dodatna argumentacija nije potrebna. Šta je samodoprinos? Predlog sastavlja opština. Izjašnjavanje građana sprovodi opština. Vi znate kako se građani izjašnjavaju: nema tajnog izjašnjavanja, idu po kućama ljudi i vrše anketu među građanima - ko je za samodoprinos, ko je protiv. Pravi se spisak onih koji su protiv. Bivaju izloženi sramu - zašto su oni protiv kanalizacije, kad nam je potrebna kanalizacija, potreban nam je put, potreban vodovod. Jeste, ali to tražimo od svoje države, a ne iz naših džepova. Platili smo državi sve što je tražila, a sada od nje tražimo uslove za život, tražimo telefone, da uvede električnu energiju. Nema samodoprinosa, zato što je to nestalo sa Kardeljem. Molim vas da ozbiljno razmislite o ovome, tim pre što građani nikada nisu zadovoljni samodoprinosom. Oni prikupe sredstva, daju na jedan račun, a onda se dovode razni izvođači, propadaju sredstva od samodoprinosa, imamo pritužbe građana da godinama nisu uvedeni telefoni, da godinama nisu regulisana pitanja za koja su izdvojili sredstva samodoprinosa i platili. Zbog toga izbacite iz naših mozgova instituciju samodoprinosa, sa tim treba raščistiti. Ako postoji nešto sa čime iz naše prošlosti treba rasčistiti, to je institucija samodoprinosa.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? Ima reč narodni poslanik Žarko Obradović, predstavnik poslaničke grupe.
Poštovano predsedništvo, kolege narodni poslanici, mi socijalisti smatramo da samodoprinos treba da postoji, zato što je u proteklom periodu puno puta pokazao svoju svrsishodnost, zato što je u Srbiji, u lokalnim samoupravama, napravljeno toliko toga da se ne može ni pobrojati. Ako građaninu date mogućnost da se sam izjasni o tome - da li želi ili ne želi da uloži deo svojih sredstava u nešto što njemu može poboljšati uslove života, onda mislim da nema ozbiljnije primedbe - da li taj institut treba da postoji ili ne postoji. Prema informacijama koje sam dobio od svojih kolega, mogao sam zaključiti kolika je opravdanost da samodoprinos postoji. Primera radi, kolega Rajko Baralić iz Čačka mi je rekao da je sredstvima samodoprinosa napravljen most na Zapadnoj Moravi, da je napravljen sistem Rzav, da su kupljeni računari za osnovnu i srednju školu, bili su priključeni na internet, kao jedinstven primer tada. Mimo toga, znamo da su od sredstava samodoprinosa napravljene velike stvari u oblasti elektrifikacije, da su napravljeni neki lokalni putevi, da su napravljeni vodovodi, da je urađeno mnogo u oblasti telefonizacije. Kada je reč o samim pitanjima tehnike sprovođenja, to je uvek pitanje odgovornosti ljudi u odnosu na ono što prihvate kao obavezu i kako to rade. Mi smo imali čak situaciju na terenu, da su postojali, da kažem i višestranački odbori koji su vršili kontrolu raspodele sredstava prikupljenih samodoprinosom, odnosno svih tih poslova zbog kojih je samodoprinos i sproveden. Rezultati su, neosporno, bili dobri. Mislimo da samodoprinos treba da postoji, jer je u proteklom periodu pokazao svoju svrhu i svoju opravdanost.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 24, protiv 94, uzdržana 22, nije glasao 31, od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 87. amandman je podneo narodni poslanik Mujo Muković. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li predlagač želi reč? (Da.) Izvolite, gospodine Mukoviću.
Uvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, mislim da je daleko veći problem u zloupotrebama koje se vrše prilikom uvođenja samodoprinosa, nego ova dilema da li da ostane samodoprinos ili ne. Naime, podneo sam amandman na člna 87, koji glasi: "Skupština opštine i njeni organi nadležni za organizovanje i sprovođenje samodoprinosa dužni su da omoguće svim opozicionim političkim partijama u skupštini opštine da prate proces uvođenja samodoprinosa, posebno postupak tajnog glasanja, tako što bi njihovi predstavnici imali pravo posmatranja i dobijanja kopija zapisnika na svim glasačkim mestima i u centralnoj komisiji". Naime, moja namera je da se spreče zloupotrebe koje su se redovno dešavale prilikom uvođenja samodoprinosa, tako što je ona partija koja je na vlasti u lokalnoj samoupravi, formirajući jednopartijske komisije za sprovođenje referenduma, gotovo redovno falsifikovala tajno izjašnjavanje građana. Da ne govorimo o zloupotrebama u korišćenju tog novca sakupljenog od samodoprinosa. Kao primer ću navesti opštinu Tutin, gde je prošle godine uveden samodoprinos i gde je centralna opštinska komisija saopštila da je na referendum izašlo oko 60% građana, a mi pouzdano znamo da nije izašlo ni 5% građana opštine. Tako je došlo do jedne situacije da je građanima uveden još jedan namet koji oni teško plaćaju, a da bahata lokalna samouprava te pare čak i ne koristi u namenske svrhe, već ih koristi za kupovinu luksuznih automobila, za uređivanje svojih kabineta. Mislim da bi prihvatanjem ovog amandmana zakonski načelno obavezali lokalne samouprave da one u svojim podzakonskim aktima i statutima omoguće jednu ovakvu kontrolu.
Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Sa mnogo čime iz prethodnog izlaganja mogu da se složim. Zaista je izneta jedna istina. Vidite, građani mogu da prihvate da mi u Narodnoj skupštini Republike Srbije u njihovo ime donesemo odluku koja će ih koštati. Mi u njihovo ime donosimo poreze, zakone, doprinose, akcize, sve i svašta, da bismo finansirali potrebe države. Vide u televizijskom prenosu kako je glasano, većina je bila za, pa šta će - većina je demokratija. Samodoprinos je nešto sasvim drugo i tu nikada nije bilo većine, ali se smatralo opštinskom sramotom da propadne predlog za uvođenje samodoprinosa. Nikada nije bilo nikakve kontrole. Uvek je bilo preko 50% - izašlo, ne izašlo. Kao građanin Srbije mogu da prihvatim da Narodna skupština u moje ime odluči da mi zavuče ruku u džep i kad kupujem hleb da platim porez. Prihvatam. Ali, ne mogu da prihvatim da dvojica komšija odluče za trećeg ili da čak jedan komšija odluči za dvojicu drugih. Ovde ne piše kako će se izjašnjavati. Vi ovde kažete da je potrebna većina birača da se izjasni za zavođenje samodoprinosa. Na koji način, ko će kontrolisati, hoće li to biti tajno glasanje, ko će organizovati komisije? Dobro je to sagledao i poslanik Muković. Trebalo je da glasa i da uopšte ne zavodimo samodoprinos, jer zna da mu ovaj amandman neće biti prihvaćen. Sada se postavlja pitanje - zašto samo opozicionim strankama. Prvo, vidite da neke stranke koje sada nisu na vlasti nisu protiv samodoprinosa. Možda će čak sarađivati sa onima koji su u opštini na vlasti, ne samo da se zavede samodoprinos, nego da se falsifikuju rezultati. Oćutaće falsifikovanje rezultata samodoprinosa zato što žele da bude uveden samodoprinos, jer je to njihova ideologija. Trebalo bi omogućiti kontrolu izjašnjavanja građana; ne kontrolu kako će se građani izjašnjavati, to što sada radite, po kućama uzimate glas da li je za samodoprinos ili protiv, nego kontrolu sprovođenja postupka: birački spskovi, komisije, zastupljenost političkih stranaka u komisijama, svih parlamentarnih stranaka; bilo bi idealno, zapisnik, posle toga, koliko je birača upisano. Tu vam je procedura ista kao za sprovođenje izbora. U tom slučaju bih prihvatio da u moje ime ostali građani u mesnoj zajednici ili u opštini donesu odluku da se raspiše samodoprinos. Ali, samo u tom slučaju i ni u kom drugom slučaju. Pitanje je da li vi imate pravo da sednete, makar da vas je petorica, pa da donesete odluku o skupljanju sredstava od vas petorice i komšije koji u tome ne učestvuje i ne želi: da li možete vi da mu uvedete obavezu da i on plaća nešto što ne želi. (Predsedavajući: Gospodine Nikoliću, vreme.) Pitanje je, jer još niko nije pokretao postupak pred sudom koji bi sagledavao prava i dužnosti čoveka i građanina. Mislim da takva prava, takve obaveze građanin ni po Ustavu Republike nema. On ima obavezu da finansira ono što donose zakoni, a ne ono što donose oni koji misle da će na taj način ostati duže na vlasti.
Reč je tražio narodni poslanik Dejan Mihajlov, predsednik poslaničke grupe DOS - DSS.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, mislim da je ovo dobar amandman - omogućiti opozicionim strankama da kontrolišu proces uvođenja samodoprinosa. Mi smo jednim od naših amandmana, prilikom predlaganja odbora za javne račune i kontrolu kretanja i finansijskog poslovanja opštine, isto predložili da predsednik tog odbora bude iz opozicione stranke. Tako da uključivanje predsedstavnika opozicionih stranaka, ukoliko oni žele da se neko uključi u praćenje procesa sprovođenja samodoprinosa, može samo da doprinese da se to savesno i odgovorno uradi. Mi ćemo podržati amandman poslanika.
Zahvaljujem, gospodine, Mihajlov. Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Tomislav Nikolić, sa mesta: Da utvrdimo kvorum pre glasanja.) Reč ima narodni poslanik Zeldžo Hurić, zamenik predsednika poslaničke grupe.
Dame i gospodo narodni poslanici, šta još dodati osim ovoga što je prethodno rečeno. Ako smo zaista za to da sprečimo jednu evidentnu zloupotrebu, jedan način nametanja globe narodu, onda ćemo glasati protiv, odnosno za ovaj amandman. Time ćemo učiniti ono što svi građani od nas zahtevaju.
Zahvaljujem, gospodine Huriću. Da li se još neko javlja za reč? (Tomislav Nikolić, sa mesta: Tražim da utvrdimo kvorum pre glasanja. Tražio sam, ali ste rekli da Zeldžo ima reč.) Gospodine Nikoliću, pitao sam da li tražite reč. Molim vas da pristupite glasanju. Za je 62, protiv 28, uzdržanih 15, nije glasalo 53, od ukupno 158 narodnih poslanika. Konstatujem da amandman nije usvojen.
Izražavam sumnju u glasanje. Tražim da izvadite kartice poslanika koji nisu prisutni. (Iz sale: Nije uključen mikrofon.) Nema veze, ja sebe čujem. Molim vas da se izvade kartice svih onih koji nisu u sali i da ponovo glasamo. Ovo je bilo falsifikovano i lažirano glasanje.
Gospodine Nikoliću, dva puta sam glasno pitao da li neko traži reč. (Tomislav Nikolić, sa mesta: Dizao sam ruku, ali ste rekli da Zeldžo ima reč.) To ne možete raditi iz klupe, da ste izašli za govornicu, a ja sam vam to ponudio. To nije tačno. Dva puta sam naglas pitao da li neko traži reč. Mogli ste izaći za govornicu. (Tomislav Nikolić sa mesta: Kako nije tačno? Digao sam ruku. Ovo je bilo falsifikovano glasanje.) Molim da birate reči, gospodine Nikoliću. U tom trenutku ja sam predsedavao bez ikakve namere da falsifikujem glasanje. Imali ste priliku da izađete, to ste propustili. Da li tražite da stavim na glasanje povredu Poslovnika? (Tomislav Nikolić, sa mesta: Da i da utvrdimo kvorum.) Sada tražite da utvrdimo kvorum? Zamolio bih vas, izvolite.
Nije mi teško. Ovu proceduru je trebalo i malopre da primenite. Podigao sam ruku, rekao sam da treba da se utvrdi kvorum pred glasanje. Trebalo je da mi omogućite da izađem za govornicu. Molim vas da utvrdimo kvorum pre glasanja o tome da li ste povredili Poslovnik.
Narodni poslanik Tomislav Nikolić, u skladu sa Poslovnikom, traži da utvrdimo postojanje kvoruma. Molim vas da pristupimo utvrđivanju kvoruma. Konstatujem da imamo kvorum. Da li tražite da glasamo o tome da je izvršena povreda Poslovnika? (Tomislav Nikolić, sa mesta: Sada da glasamo.) Molim vas da pristupimo glasanjeu, a po zahtevu narodnog poslanika Tomislava Nikolića, da sam izvršio povredu Poslovnika, ne dajući mu navodno reč prilikom glasanja o prethodnom amandmanu. Za 52, protiv 72, uzdržanih pet, nije glasalo 10, od ukupno 139 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština zaključila da nije bilo povrede Poslovnika. Reč traži narodni poslanik Zeldžo Hurić, zamenik predsednika poslaničke grupe Reformisti Vojvodine i Sandžačka demokratska partija.
Dame i gospodo narodni poslanici, prilikom glasanja o amandmanu gospodina Muja Mukovića na monitoru smo imali da je bilo prisutno 158 narodnih poslanika. Međutim, prilikom utvrđivanja kvoruma zaista nije bilo više od 130. Prema tome, zaista nije korektno kako je glasano o tom amandmanu.
Kolega Huriću, istu sumnju izrazio je i gospodin Nikolić. O toj povredi Poslovnika Skupština je odlučivala i konstatovala da je nije bilo. Vi ste izašli da iznosite svoje lične interese, a na šta nemate pravo kada se pozivate na povredu Poslovnika. Skupština je odlučila da nije bilo povrede Poslovnika. Na član 88. amandman je podneo narodni poslanik Kermeci Karolj. Podnosilac amandmana traži reč, izvolite gospodine Kermeci.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 88. zakona i dao sam predlog da se u članu 88. tačka 10) posle reči "vraćanja" dodaju se reči "odnosno usmeravanja". Evo da dam kratko obrazloženje vezano za predlog amandmana. U članu 88, između ostalog, nabrojano je šta sve treba da sadrži odluka o uvođenju samodoprinosa............. (Predsedavajući: Molim vas da saslušamo gospodina Kermecija.) ... a tačka 4) govori o tome da se mora utvrditi ukupan iznos sredstava koja se prikupljaju. Moram reći da je, pošto se samodoprinos uvodi za nekoliko godina, a najčešće za pet godina, teško utvrditi kolika su ta sredstva koja se prikupljaju za tih pet godina, a sa druge strane za investicije koje su predložene iz tih sredstava mesnog samodoprinosa, teško se može utvrditi koliko će ukupno iznositi. Da uzmem primer, recimo, Kanjiže: u programu je uvođenje mesnog samodoprinosa za pet godina u iznosu od 20 miliona dinara, a iz čega će se finansirati izgradnja 10-tak ulica. Moguće je da se sredstva ostvare za 4,5 godine. Međutim, ulice nisu završene, jer je inflacija u međuvremenu deo sredstava pojela. Ako bi stavili pod tačkom 10) i mogućnost usmeravanja sredstava, onda bismo, pored odluke o vraćanju, imali mogućnost u mesnim zajednicama da odlukom regulišemo i usmeravanje sredstava, dok se ne završe ulice predviđene investicijom ili za neke druge potrebe. Molio bih vas da prihvatite ovaj amandman. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Kermeci. Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Ne.) Ako se ne javlja, stavljam na glasanje amandman. Za 34, protiv 83, uzdržanih jedan, nije glasalo 9, od ukupno 127 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 88. amandman je podneo narodni poslanikBora Stanimirović. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana traži reč? (Da.)
Dame i gospodo, podneo sam amandman na član 88. tačka 10), koja govori upravo ovo što smo malopre čuli, o vraćanju sredstava koja su više uplaćena namenski. Međutim, dešava se u praksi da se ta sredstva mogu vratiti, ili iskoristiti za završetak nekih poslova. Primera radi, ako opština Stari grad donese odluku da izgradi pešačke prelaze na teritoriji svoje opštine i ako dođe nešto više para, onda se ta sredstva mogu iskoristiti za završetak drugih pešačkih prelaza. Onda se ne bi desilo ono što se desilo ispred Republičke skupštine prošle nedelje da se nenamenski pravi pešački prelaz. U tom slučaju, ne bi se diglo toliko prašine jer koliko je bilo prašine oko tog prelaza, ni pešački prelazi se nisu videli. Drugo, postoje mogućnosti i na neki način preovladava mišljenje, da otkako je "Otpor" ušao u Republičku skupštinu, na beogradskim ulicama miševi kolo vode i crtaju pešačke prelaze, a to ne može tako više.
Gospodine Stanimiroviću, molim vas da se držite teme, odnosno da govorite o amandmanu koji ste podneli.
Hvala lepo. Dozvolite mi da se vratim na svoj amandman na član 88. tačka 10). Međutim, kako se članom 132. predviđa da neke odredbe stupaju na snagu nakon redovnih izbora koji će se održati u Srbiji, a posmatrajući raspoloženje DOS, na osnovu jednog istraživanja koje sam izvršio, ipak sam optimista da će izbora biti do kraja 21. veka. Prema tome, iz principijelnih razloga, da ne bih prejudicirao stvari, odustao bih od ovog amandmana.
Zahvaljujem gospodine Stanimiroviću. Konstatujem, gospodine Stanimiroviću, je li dobro konstatujem da ste povukli amandman? Zahvaljujem. Na član 91. amandman je podneo narodni poslanik [[Tomislav Nikolić sa mesta traži repliku.]] Izvolite, gospodine Nikoliću.
Ni mikrofon mi ne uključujete..... (Predsedavajući: Upravo sam to uradio, izvinite. ... i da ne čitate Poslovnik, pročitajte ponekad, dužni ste da prekinete rad sednice kada utvrdite na elektronskom sistemu da nema kvoruma.
Zahvaljujem gospodine Nikoliću i ako dobro razumem vaš predlog je da još jednom utvrdimo da li Skupština ima kvorum za rad. Budući da je pet minuta do isteka radnog vremena, dajem pauzu i produžavamo u 15,00 časova.
Dame i gospodo narodni poslanici, molim vas da, radi utvrđivnja kvoruma, ubacite identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum i da možemo nastaviti rad. Na član 91. amandman je podneo narodni poslanik Kermeci Karolj. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Kermeci Karolj.
Dame i gospodo narodni poslanici, u članu 91. stav 2. Predloga zakona o lokalnoj samoupravi stoji "Odluka sa spiskom građana na koje se samodoprinos odnosi dostavlja se isplatiocu čije je sedište van područja na kome se sredstva prikupljaju." Dao sam predlog da se stav 2. menja i glasi: "Odluka o uvođenju samodoprinosa dostavlja se isplatiocu čije je sedište van područja na kome se sredstva prikupljaju." Šta je razlika? Razlika je da se ne dostavlja spisak. Možete zamisliti kakav haos će se stvoriti ako zakonom uređujemo obavezu mesne zajednice da mora spisak građana dostaviti radnim organizacijama, preduzećima i ako to ostane u zakonu to će stvarati obavezu mesnoj zajednici, odnosno onaj koji vrši obračun ličnog dohotka i odbitka, mesnog doprinosa, može da kaže - nisam dobio spisak, nemam obavezu da odbijem mesni samodoprinos. Mislim da ovaj deo treba izbaciti, jer ćemo onda morati nekoliko radnika zaposliti u mesnoj zajednici, koji će stalno pratiti migraciju radnika u preduzećima i jedino to na taj način može. Mislim da je to neprihvatljivo. Predlažem da se prihvati ovaj amandman.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 21, protiv 128, uzdržan jedan, nije glasalo 17, ukupno 167. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 95. amandman je podneo narodni poslanik Dušan Cvetković. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu iZakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Reč ima Dušan Cvetković.
Poštovano predsedništvo, uvaženi poslanici, cenjeni moji Leskovčani, već sedmi dan bavimo se usvajanjem Zakona o lokalnoj samoupravi, za koji su Vlada i najveći broj poslanika DOS-a rekli da je istorijski i mi socijalisti, iz poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije, slažemo se sa svima njima oko pojma istorijski, pa će zakon koji usvajamo po hitnom postupku na vanrednom zasedanju zaista, po mišljenju socijalista, i ući u istoriju, ali kao bruka ovog parlamenta, jer najveći deo ovog zakona verovatno nikada neće doživeti primenu. Četrdeset najvažnijih članovaovog zakona, poštovani moji Leskovčani, predviđeni su za primenu kroz dve i po godine, tamo neke 2005. godine. U ime poslaničke grupe SPS podneo sam amandman na član 95. stav 2, ne iz formalnih razloga, nego da bliže i isto za sve u Srbiji na minimalan način definišemo olakšice i oslobađanja od plaćanja samodoprinosa. Činjenica je, poštovani poslanici, da se samodoprinos raspisuje uglavnom u siromašnim i nerazvijenim opštinama, jer bogate opštine imaju velike budžete, pa im i samodoprinosi ništa ne znače. Svih prethodnih 25 godina moj siromašni Leskovac je živeo sa samodoprinosom od 2% na lične dohotke i 5% na katastarski dohodak. Značajnim parama tog samodoprinosa izgrađeni su najvažniji infrastrukturni objekti Leskovca, pa i Sportski centar "Zdravlje", sa bazenom, koji je danas ponos grada, a doveden je u završnu fazu i vodosistem Barje, koji Leskovcu obezbeđuje pijaću vodu za ovaj i naredni vek. Nažalost, 2000. godine, novembarskim dolaskom DOS-ovske vlade, nije obnovljen samodoprinos za završetak gradnje vodosistema Barje, pa je doveden u pitanje završetak ovog kapitalnog objekta. Uvek kada smo u Leskovcu raspisivali samodoprinos vodili smo računa da najugroženiji građani, radnici i penzioneri sa najnižim primanjima budu oslobođeni plaćanja samodoprinosa. Zato i amandman na član 95. traži da se u stavu 2. ugradi svetosavsko geslo pravednosti za sve koji uvode samodoprinos, a opštine će i dalje imati mogućnost da ponude i druge olakšice. Na kraju, pošto će predsednik opštine brinuti o trošenju sredstava samodoprinosa, jer ulazi u budžet, dozvolite mi da vas i ja podsetim na razmišljanje o novoj funkciji koju uvodite. Ovaj zakon od predsednika pravi gradskog Bil Gejtsa, samo sa tuđim, narodnim parama, dodajući mu još i funkciju gradskog šerifa, sa privatnom policijom, koju ćete mu, sigurno, ipak, naknadno dodeliti. Velika su ovlašćenja u načinu trošenja budžeta gradonačelnika .... (Predsedavajuća: imate još 30 sekundi.).... drage kolege poslanici, ali su tamo, po pravilu, najveći biznismeni i najbogatiji ljudi, predsednici opština, koji umeju da razmišljaju u dimenzijama velikih brojki i velikih para. A kada se to svede na naše male sredine u Leskovcu će, recimo, biti profesori, lekari, inženjeri ili pravnici koji danas primaju 200 do 300 maraka i koji jedva prehranjuju svoju porodicu, a njihove .... (Predsedavajuća: Molim vas, četiri minuta raspravljate ne o amandmanu, nego o prihodima.).... kada se kreće u brojkama cene su male ljute pljeskavice. [[Žagor.]] Mislim da on samostalno treba da puni i troši milionske opštinske budžete, gde će se oni pronaći prema onome što ste vi iz DOS-a usvojili. Hvala lepo.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 44, protiv 125, uzdržanih nema, nije glasalo 16, od 185 narodnih poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 97. amandman je podneo narodni poslanik Hranislav Perić. Vlada nije prihvatila ovaj amandman. Odbor za pravosuđe i upravu je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? Reč ima narodni poslanik Hranislav Perić.
Dame i gospodo narodni poslanici, amandman koji sam podneo na član 97. odnosi se na korišćenje opštinskog samodoprinosa. U stavu 1. člana 97, kada se radi o trošenju novca iz opštinskog samodoprinosa, tu na kraju stoji - da se sredstva strogo namenski koriste. U istom članu u stavu 2, gde se radi o srdstvima mesne zajednice, tu ne stoji da se sredstva strogo namenski koriste, pa sam zbog toga i podneo predlog da se i u stavu 2. dodaju reči - strogo su namenskog karaktera. Sa mojim predlogomčlan 97. stav 2. bi izgledao ovako - novčana sredstva koja se prikupljaju na osnovu odluke o samodoprinosu, koji se uvodi za područje mesne zajednice, uplaćuje se na račun te mesne zajednice i strogo su namenskog karaktera. Ukoliko se desi da ne prihvatite ovaj amandman koji sam podneo, otežaćete rad ljudima u mesnim zajednicama. Prvo, mesna zajednica, pod ovim uslovima, neće zavoditi mesne samodoprinose. Drugo, niko u mesnoj zajednici neće potpisati za samodoprinos ako unapred ne zna za šta će se trošiti sredstva. Treće, ako u zakonu o mesnom samodoprinosu ne ugradimo da se sredstva namenski troše, onda se može desiti da se sredstva namenjena za put, vodu, kanalizaciju, mogu potrošiti za finansiranje fudbalskog kluba, za bolnice, rukovodstva mesne zajednice i razne druge potrebe. Ovakvim predlogom najviše će biti pogođene mesne zajednice koje su najudaljenije od opštinskih centara, jer je njima najpotrebniji samodoprinos. Ako hoćemo brže da razvijamo seoske sredine i sela koja su više kilometara udaljena od grada i ako hoćemo da u tim sredinama poboljšamo kvalitet života za građane koji žive u tim sredinama, onda bi morali da u zakon stavimo da se sredstva samodoprinosa strogo namenski koriste. Hvala.
Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 55, protiv 121, uzdržanih nema, nije glasalo 10, od 186 narodnih poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 98. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Tomić. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? Reč ima Dragan Tomić.
Gospodo narodni poslanici, čini mi se da član 98. predstavlja jedan od ključnih članova ovog zakona, jer se u njemu vidi procena da li će zaista u Srbiji doći do decentralizacije i prenošenja nadlženosti na organe lokalne samouprave ili ne. Ovaj amandman i ovaj član zakona govore o prihodima lokalne samouprave. Kada se gleda član 98. u početku zaista može da se misli, zbog broja tački i podtački i zbog onoga što je predloženo, da će doći do većeg ostvarivanja prihoda jedinica lokalne samouprave i da će opštine imati dovoljno sredstava za izdržavanje lokalne samouprave, za javne službe i za razvoj. Moram da kažem da ako se malo ovo stanje analizira ipak se to neće dogoditi. Prvo, kod poreza na dohodak građana od osam tačaka može segovoriti samo o jednoj gde je moguće ostvarenje više prihoda, a to je prihod od samostalne delatnosti, svi ostali imaju karakter malog prihoda i nisu nikada bili izdašni za organe lokalne samouprave. Znači, ne postoji taj obim poslova, ne postoji tolika količina i garant na sreću, toliko zakupa i slično da ne nabrajam sve koje će pomoći u ostvarivanju tog prihoda. Ukidanjem naknade za korišćenje u opštoj upotrebi mi smo došli u situaciju da nam je infrastrukturna aktivnost u lokalnim jedinicama samouprave gotovo zamrla.Jako je mali obim radova u oblasti infrastrukture a tu pre svega mislim na struju, na radove u vodovodnoj, kanalizacionoj mreži, na izgradnji puteva, a da ne govorimo o solidarnoj stambenoj izgradnji, koje nema gotovo u celoj Srbiji. I, na kraju, kada govorite o porezu na promet on će biti ostvarivan u onoj meri u kojoj će građani biti platežno sposobni da kupuju određene vrste roba. Ako imamo stanje recesije, pad proizvodnje uprivredi, nizak životni standard i male plate onda prosto ne možemo govoriti da će biti rast poreza na promet u lokalnoj jedinici, znači i tu možemo očekivati pad prihoda. Ono što sam predvideo amandmanom i dao mogućnost da jedinice lokalne samouprave zaista ostvare određene prihode, to je da u saradnji sa repbličkim inspekcijskim organima, u borbi protiv sive ekonomije od bruto naplaćenog prometa na promet dobiju 30%. U obrazloženju da mi se ovaj amandman odbije rečeno je da će to biti predviđeno zakonom o procentu za opštine i gradove u Srbiji. Moram da kažem dato mora da bude predviđeno ovim zakonom..... (Predsedavajuća: Tri minuta i 30 sekundi.) I druga stvar, podtačka (10) - deo prihoda od privatizacije preduzeća u iznosu od 5% naplaćenog iznosa sredstava od privatizacije preduzeća sa teritorije jedinice lokalne samouprave. Moram da vas podsetim da smo mi Zakonom o privatizaciji predvideli 5%. Znači, tamo gde je prodato neko preduzeće za 100 miliona dolara, 5 miliona dolara mora da ostane jedinici lokalne samouprave. To mora da bude upisano u ovaj zakon, kao izvor prihoda. Prosto je neverovatno da Vlada i nadležni odbori ovo odbijaju, iako smo u prethodnim zakonima utvrdili ove činjenice i rekli da je ovo bitna stavka, koju moramo imati ovde. Mogu samo da sumnjam da Ministarstvo za privatizaciju zaista ima interes da jedinicama lokalne samouprave i prebaci ova sredstva. Hvala.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Ako ne, stavljam amandman na glasanje. Za 55, protiv 117, uzdržan jedan, nije glasalo 20, od ukupno 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 98. amandman je podnela grupa narodnih poslanika Vladimir Dobrosavljević, Petar Madžarević, Zoran M. Nikolić, Dragan Jočić, Dušan Golubović, Slavoljub Matić, Milutin Prodanović i Petar Cvetković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko od podnosilaca amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Milutin Prodanović.
Dame i gospodo narodni izabranici, u članu 98. tačka 2) podtačka (5) menja se i glasi: "(5) porez na prenos apsolutnih prava, s tim da se najmanje 50% od dobijenih prihoda mora utrošiti u kapitalne investicije". Porez na prenos apsolutnih prava je svakako republički porez i sada iznosi 5%, a po pripadnosti je u celini lokalni prihod. Kako se u budućnosti mogu očekivati značajni prihodi od prodaje preduzeća i državne imovine, značajni će biti prihodi od poreza na prenos apsolutnih prava. Opštine ili gradovi na čijoj se teritoriji nalazi predmet prodaje, prihodovali bi značajna sredstva, koja mogu višestruko da prevaziđu ukupne javne prihode, ostvarene na njihovim teritorijama, i bili bi u privilegovanom položaju. Otuda se amandmanom predlaže da se 50% od dobijenih prihoda mora uložiti u investicije kapitalnog karaktera i da se na drugi način taj deo prihoda ne može utrošiti, čime se jedan deo koji je od strane lokalnih ili regionalnih finansijskih izvora ulagan u izgradnju i u razvoj ovih preduzeća, faktički vraća tim lokalnim sredstvima. Predloženim rešenjem uvodi se pravičnost i objektivnost, što je u duhu principa decentralizacije, ali i principa pravičnosti i solidarnosti uopšte. Tako bi se sredstva dobijena po ovom osnovu makar zaštitila od jednokratnog trošenja i bila bi usmerena na očuvanje i uvećanje kapitala jedinica lokalne samouprave. Znači, samo se radi o tome da se 50% poreza na prenos apsolutnih prava uloži u lokalnu zajednicu za kapitalne investicije, namenski. Znači, ništa se ne menja, samo namenski da se iskoristi 50% sredstava. Hvala.
Da li još neko želi reč? Ima reč narodni poslanik Dejan Mihajlov.
Poštovani poslanici, poštovana predsedavajuća, samo da pojasnimo šta je suština ovog amandmana. Uzeću primer opštine Beočin, pošto se uskoro očekuje prodaja cementare. Recimo, opština Beočin i njen godišnji budžet ne prelazi 60-70, možda 80 miliona dinara. Po ovom osnovu, u jednoj godini,kada se proda Beočinska cementara, 5% je porez na prenos apsolutnih prava, ako je 60 miliona, vidite koliko je 5%, i sve to ulazi u jednom trenutku u taj budžet i u toj godini može da bude potrošeno. Znači, biće situacija gde će taj jednokratni porez ili jednokratni prihod opštine da bude veći od tog budžeta. Ono što mi želimo da se obezbedi ovim zakonom, to je da ne bude tog jednokratnog trošenja sredstava, tako velikih sredstava, koja su godinama i generacijama stvarana u nekoj opštini. Jednostavno, da opština ima obavezu da ta sredstva uloži u kapitalne investicije, odnosno u investicije, u povećanje samih nekretnina, i uopšte, objekata koji se nalaze na teritoriji te opštine. Znači, ovde se ne povećava obim finansiranja uopšte, niti se zadire u finansiranje od strane Vlade, već se samo stavlja jedna granica, kako bi se ta sredstva savesnije trošila, da ne bi završila tako što bi se jednokratno potrošila. I, kada nas neko pita - gde su pare od cementare, možemo reći - e, pa u jednoj godini smo potrošili u budžet, da li smo kupili kola, podelili plate ili uradili nešto treće. Umesto toga, treba da postoje namenske investicije, da to ide u puteve, kanalizaciju ili nešto drugo od infrastrukture, kako bi se, jednostavno, taj objekat koji je grad izgubio, recimo tu cementaru, na neki način vratio.
Da li se još neko javlja za reč? Ima reč narodni poslanik Branislav Ivković.
Dame i gospodo narodni poslanici, ponekad je zaista teško razumeti stavove pojedinih poslanika i poslaničkih grupa. Sa jedne strane, kad je usvajan poreski sistem, kad je usvajan budžet, svi ste glasali da Fond za izgradnju stanova solidarnosti uđe u lokalnu kasu, bez ikakve kontrole. Mi smo vas upozoravali da će novac, koji bi inače morao da ide u izgradnju stanova iz Fonda solidarnosti, završiti u platama službenika u lokalnoj samoupravi, za krečenje zgrada. I, je li tako bilo - jeste. Gde je Fond solidarnosti išta uradio u bilo kom gradu? Pokažite nam tri stana u Beogradu da su izgrađena u prošloj godini. Ni jedan. Sve je otišlo tamo gde hoće lokalna samouprava. Kada smo razgovarali prekjuče o poverenim poslovima, ukazivali smo da država treba da uplaćuje na posebni račun sredstva za poverene poslove, da bi ipak namenski bila opredeljena za one poslove za koje ta sredstva Republika uplaćuje. Sada ste našli da predlažete da kontrolišete lokalnu samoupravu, da mora 50% da ode u investicije. Pa prvo kontrolišite vaš Zakon o privatizaciji - kako može da se proda cementara u Beočinu, a da niko nije dao prethodnu koncesiju, pravo korišćenja resursa za proizvodnju cementa? Sa kojim pravom će kupac cementare u Beočinu koristiti resurs, prirodni resurs? Imate Zakon o koncesijama, morate da mu ograničete vremenski period.
Ima reč narodni poslanik Čedomir Jovanović, predsednik poslaničke grupe.
Poštovana gospođo Čomić, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, mogao bih da razumem gospodina Ivkovića da je reč o fondu partijske solidarnosti, ali je reč o Fondu solidarnosti koji funkcioniše kroz novu koncepciju i na najbolji način ću vas demantovati. Recimo, primerom grada Niša, u kome je prošle godine iz sredstava Fonda solidarnosti finansirano 88 stanova. Hoćete da vam pričamo o Fondu solidarnosti i efektima vaše stambene politike u Beogradu, o 700 stanova, koji su bespravno dodeljeni, o Fondu solidarnosti, ili sredstvima solidarnosti, koja su trošena u partijskim investicijama, tokom perioda vaše vladavine? Mislim da ovo nije pravo mesto za takvu vrstu polemike. U svakom slučaju, mi ovaj amandman ne možemo da podržimo, ne zbog toga što sumnjamo u kredibilitet lokalne samouprave, niti što sumnjamo u dobru nameru predlagača, zbog toga što bismo praktično time obavezali lokalnu samoupravu da tu sumu, dobijenu na ovakav način, preusmerava u kapitalne investicije, a nema garancije da će u svakoj opštini suma koja se dobije kroz takvu grotesknu radnju biti dovoljna za neku vrstu kapitalne investicije. Zapravo, mi praktično nemamo u svakoj opštini cementaru, da bismo mogli da se na ovakav način, kroz zakon, obavežemo na takvo preusmeravanje sredstava na nivou lokalne samouprave. Dakle, lokalna samouprava pred građanima odgovara i ona reguliše stepen eksploatacije i nivo eksploatacije tih sredstava.
Reč ima narodni poslanik Milutin Prodanović, replika na izlaganje narodnog poslanika Branislava Ivkovića, po osnovu pogrešnog tumačenja, pa narodni poslanik Branislav Ivković, replika na izlaganje narodnog poslanika Čedomira Jovanovića.
Hteo bih samo gospodinu profesoru Ivkoviću da odgovorim da ne može paušalno da oceni rad pojedinih lokalnih samouprava. Odgovorno tvrdim da smo završili stanove od Fonda solidarnosti, koje je prethodna vlast u Gornjem Milanovcu započela. Mi smo sami uradili osam stanova. Mi jesmo mala opština, ali toliko smo para izdvojili, a čak smo izdvojili 0,7%, a granica je do jedan od ona 3,5% na fond zarada. Znači, među većim procentima smo u Srbiji, gospodine Ivkoviću.
Narodni poslanik Branislav Ivković, replika na izlaganje narodnog poslanika Čedomira Jovanovića.
Dame i gospodo poslanici, drago mi je što je sadašnji predsednik opštine Gornji Milanovac dao podatke. Drago mi je zbog građana Gornjeg Milanovca, kao i zbog činjenice da se u tom gradu nastavlja tradicija domaćinskog odnosa prema lokalnoj samoupravi, koju su socijalisti i te kako držali. Dobro je da je nastavio dobro utabanim putem. Što se tiče amandmana oko Fonda solidarnosti, mi socijalisti smo vama iz DSS-a i vama iz DS-a tražili da se tačno precizira da sredstva za Fond solidarnosti isključivo moraju da idu kao sredstva za izgradnju stanova solidarnosti. Međutim, vi ste to odbili i pustili ste da to landara kako kome padne na pamet. Sreća je što se u Gornjem Milanovcu nastavilo kako se do tada radilo. Gospodine Jovanoviću, što se tiče stanova u Beogradu, vi pitajte one koji su bili na vlasti, koje ste vi, kao predstavnici tzv. nezavisnog studentskog protesta, a sad ste potpredsednik stranke, toliko ste bili nezavisni, doveli na vlast 1996. godine. Njih pitajte, jer socijalisti nisu bili na vlasti od 1996. godine. Što se tiče same Fabrike cementa, Beočin je interesantan vama zato što socijalisti u tom gradu drže vlast. Ne brinite se, biće pametno pare iskorišćene treba i ponovo će glasati za socijaliste u Beočinu.
Da li još neko želi reč? Ministar, gospodin Vladan Batić.
Uvažena gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, Vlada nije prihvatila predloženi amandman iz razloga što veliki broj opština ne može neka značajnija sredstva ulagati u kapitalne investicije, pa bi onda bila napravljena jedna neadekvatna disproporcija. S druge strane, svaka opština može svojim aktom da usmeri sredstva stečena prihodom od apsolutnih prava u kapitalne investicije, ako ima potrebe. Što se priče o stanovima i stambenom fondu tiče, moram da vas obavestim da je, recimo, bivše Ministarstvo pravde bez ikakvog kriterijuma, bivša vlast, raspodelila 486 stanova. Od toga je ministar sebi raspodelio pet stanova, pa nas je pre neki dan obavestio predsednik jednog kućnog saveta da je došao prethodni ministar pravde, doneo mu ključ i rekao - ako duđu ovi iz Ministarstva pravde daj im ključ. U međuvremenu su popucale cevi itd. To je briga o stambenoj politici.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman na član 98. Za 62, protiv 104, uzdržanih nema, nije glasalo 29, od ukupno 195 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 98. amandman je podneo narodni poslanik Vojislav Janković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Vojislav Janković.
Gospođo predsedavajuća, dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 98. koji reguliše ustupljene javne prihode i predložio sam da se u tački 7) podtačke (3) i (4) brišu, odnosno da se briše "deo naknade za korišćenje šumskog zemljišta koje se daje u zakup" i "deo naknade za korišćenje šuma i šumskog zemljišta koje se daje za ispašu". Na osnovu davanja zemljišta u zakup prošle godine se u republički budžet slilo 16 hiljada dinara; od ispaše, prošle godine, kao naknada, ubrano je 44 hiljade. Ukupan prihod po osnovu te dve tačke je 60 hiljada. Kada to podelimo na skupštine opština, to je prihod od, otprilike, 500 dinara po skupštini opštine. Kada još kažemo deo prihoda, onda znamo da to sve zajedno nema nikakvog smisla. Umesto toga, predložio sam da podtačka (3) glasi - "deo naknade za korišćenje šuma". Deo naknade za korišćenje šuma je već ozbiljnija prihodna stavka i ona je u toku prošle godine iznosila oko 85 miliona (naplaćeno) i oko 100 miliona (obračunato). Ako se deo tog prihoda dodeli skupštinama opština, to je ipak značajniji prihod, pogotovo ako znamo da su najbogatije opštine šumama upravo najnerazvijenije opštine, kao što su Kuršumlija, Boljevac, Tutin, Despotovac, Ivanjica. Tim opštinama bi deo naknade za korišćenje šuma predstavljao značajan prihod. Vlada je odbila ovaj amandman sa obrazloženjem da je naknada za korišćenje šuma namenjena za proširenu reprodukciju šuma, što je u načelu tačno. Međutim, ako znamo da je prošle godine ubrano 85 miliona, a u proširenu reprodukciju uloženo samo 50, vidimo da to u praksi i nije tako. S druge strane, lokalne samouprave imaju prostora da u okviru svojih budžeta finansiraju, recimo, radove za podizanje vanšumskog zelenila,izgradnju puteva, komplekse privatnih šuma,izgradnju lokalnih puteva. Šumarstvo, samo po sebi, prisustvom i radom u pojedinim opštinama, čini određene troškove tim opštinama, pre svega u oblasti lokalnih puteva, a sa druge strane lokalni budžeti nemaju nikakve prihode od šumarstva. Da bismo ispravili tu očiglednu nepravdu, predlažem da se deo naknade za korišćenje šuma usmeri u lokalne budžete kao ustupljeni javni prihod.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? Narodni poslanik Čedomir Jovanović, predsednik poslaničke grupe.
Gospođo Čomić, dame i gospodo narodni poslanici, ovo je dobar amandman. Zapravo, njime se obezbeđuju nova sredstva u oblasti lokalne samouprave po osnovu koji je pomenuo gospodin Janković. Stoga, mislim da nema razloga koji bi nas naveli na uskraćivanje podrške ovoj korekciji zakona. To je za nas prihvatljivo i mi ćemo to kao poslanička grupa DOS podržati.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman na član 98. Za 116, protiv 52, uzdržanih nema, nije glasalo 26, od ukupno 194 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Stavljam amandman na glasanje. Za dva, protiv 152, uzdržana dva, nije glasalo 35, od ukupno 191 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 98. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Čolić. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Podnosilac amandmana želi reč. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 98. u kome tražim da se tačka 6) podtačka (2) briše, jer je sve ovo regulisano pod tačkom 1), a biće uređeno zakonom i članom 99. Predloga zakona. Predlagač želi da stvori privid da će lokalne samouprave od trenutka donošenja ovog zakona imati znatno veća finansijska sredstva nego do sada, a što nije tačno. Lokalnoj samoupravi pripadaju sredstava koje ustupi Republika, kao što su: 1) porez na dohodak građana; 2) porez na fond zarada po stopi do 3,5%, samo što je broj zaposlenih u Srbiji svakim danom sve manji pa će u nekim opštinama to biti jako mali udeo u finansiranju; 3) porez na imovinu; 4) porez na nasleđe i poklon; 5) porez na prenos apsolutnih prava; 6) deo poreza na promet proizvoda i usluga, i to 8% poreza na promet proizvoda i usluga određenog za finansiranje javnih rashoda u Republici, ostvarenog na teritoriji opštine, 10% za grad, 15% za Beograd. Mi iz SRS tražimo da se, obzirom na to da je u podtački (1) definisano da se lokalnoj samoupravi ustupa deo ovog poreza, a osim poreza na promet proizvoda ostvarenog pri uvozu, briše u tački 6) podtačka (2) Treba da imate u vidu da je porez na promet osnovni izvor prihoda jedne opštine, pa zašto onda to opštinama ovako limitirate, ograničavate, a ostavljate ogroman deo tog prihoda Republici. Mogli bismo malo da okrenemo stvari drugačije ako se zalažemo za decentralizaciju i jačanje lokalne samouprave, pa da ostavimo lokalnoj samoupravi ovaj porez na promet, a ministru Đeliću neka ostane porez na prihod od davanja u zakup pokretnih stvari, šatora za svadbe, kazana za pečenje rakije, prihode od osiguranja lica itd. Sudbina ovog amandmana vama ništa ne znači, isto kao što vam ne znači sudbina građana Srbije, a koji jedva čekaju vanredne izbore da vam se zahvale za sve što ste do sada učinili, tako što više nikada neće dozvoliti da ih obmanete, da ih prevarite.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 50, protiv 101, uzdržanih dvoje, nije glasalo 34, od ukupno 187 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 98. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Mitrović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za zaštitu životne sredine je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Izvolite.
Član 98. reguliše prihode koje Republika ustupa lokalnoj zajednici. Namera ovog amandmana je da se popravi zakon, time što se dopisuje novi član, da deo naknade za zagađenje životne sredine ostaje u vlasništvu lokalne zajednice. Obzirom da je u toku reforma ekološkog zakonodavstva, uvereni smo da je zagađenje kao problem lokalnih zajednica moralo biti tretirano i da prihodi koje uzima lokalna zajednica moraju ostati na njenoj teritoriji. Obzirom da zagađivači nisu samo problem Beograda, nego i problem lokalnog stanovništva, a da se problem Beočina, Pančeva i drugih krajeva ne može rešavati iz Republike, predlažemo da deo prihoda ostaje u vlasništvu lokalne zajednice. Ovakav stav podržali su i predstavnici drugih poslaničkih grupa i molio bih ovaj parlament da to podrži. Hvala.
Da li još neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Ovaj amandman treba prihvatiti i ne treba da se obaziremo na obrazloženje Vlade za neprihvatanje amandmana. Naime, Vlada je rekla da amandman ne treba prihvatiti zato što se priprema ili je već pripremljen zakon o sistemu zaštite životne sredine, pa će to tu biti regulisano. Da vas podsetim, vi ste odgovor Vlade imali i za koncesije, kada lokalna samouprava sklopi posao da deo prihoda treba da joj pripadne. Vi ste opet većinom glasova pogazili taj stav Vlade, odredili da koncesije kako bude u zakonu tako će pripasti i opštinama. Ovde možete da glasate da prihodi pripadnu opštini, a zakonom neka odrede posle kako i koliko.
Reč ima ministar, gospodin Vladan Batić, izvolite.
Gospođo predsedavajuća, dame i gospodo, Vlada prihvata predloženi amandman.
Molim narodne poslanike da se Narodna skupština ipak izjasni, pošto ga Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio, pa stavljam amandman, koji su prihvatili Vlada, matični odbor i Zakonodavni odbor, na glasanje. Molim narodne poslanike da se izjasne. Za 125, protiv dvoje, uzdržanih četvoro, nije glasalo 54, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 99. amandman je podnela grupa narodnih poslanika: Vladimir Dobrosavljević, Petar Madžarević, Zoran M. Nikolić, Dragan Jočić, Dušan Golubović, Slavoljub Matić, Milutin Prodanović i Petar Cvetković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman. Odbor za zaštitu životne sredine je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Reč ima Milutin Prodanović. Izvinite, narodni poslaničke, narodni poslanik Goran Ćirić je povukao svoj amandman ako niste o tome obavešteni, izvinite. Reč ima narodni poslanik Milutin Prodanović.
Dame i gospodo narodni izabranici, u važećem Zakonu o lokalnoj samoupravi sredstva ostvarena naplatom poreza na promet iznad godišnjeg obima utvrđenog u zakonu kojim se uređuje godišnje učešće opština i gradova u porezu na promet i obimu sredstava za vršenje poslova opština i gradova prenose se sa računa jedinica lokalne samouprave na račun budžeta Republike. To rešenje nepotrebno dovodi do suprotstavljanja i nezadovoljstva lokalnih vlasti, koje se osećaju kao da su im sredstva uskraćena ili da postaju nedovoljna za vršenje izvornih i poverenih poslova. Opstajanje tog rešenja i u Predlogu zakona o lokalnoj samoupravni je neshvatljivo, posebno ako se imaju u vidumogućnosti koje pružaju savremeni modeli merenja i utvrđivanja fiskalnog kapaciteta nosilaca poreskih obaveza, a samim tim i jedinica lokalne samouprave. Primenom modela raspodele poreza na promet i poreza na zarade, predviđenim predlogom zakona, stvaraju se tzv. viškovi koji se prelivaju u budžet Republike, a koji su pre svega rezultat inflatornih uticaja, dok su manje rezultat realnog povećanja obima sredstava. Rešenje predloženo ovim amandmanom ne dira u nadležnosti Republike Srbije, već omogućava realno i precizno sagledavanje odnosa u raspodeli poreza na promet i poreza na zarade između Republike i jedinica lokalne samouprave, čime se omogućava otklanjanje negativnih posledica koje postojeći model ima na ukupno finansiranje poslova i nadležnosti jedinica lokalne samouprave, ali takođe i na visoko izražene regionalne i subregionalne političke tenzije koje nastaju iz ovih razloga. Time i stav 3. člana 99. Predloga zakona postaje bespredmetan. Sa druge strane, kriterijumi, na osnovu kojih se utvrđuje deo sredstava koji pripada opštinama i gradovima, iz poreza na promet proizvoda i poreza na zarade, suženi su. Važećim zakonom su predviđeni dodatni kriterijumi - brdsko-planinsko područje, prigraničnost opština i migraciona kretanja, a izostavljeni su, jer su prema obrazloženju Predloga zakona uključeni u kriterijum razvijenosti. Sužavanje lepeze kriterijuma nije dobro, kako sa stanovišta nacionalnog plana razvoja, kao i plana o uređivanju nacionalne teritorije, tako i sa stanovišta Ministarstva finansija i ekonomije, koje putem operativnog modela ima zadatak da što preciznije locira i izmeri sve elemente od značaja za utvrđivanje obima sredstava i za vršenje poslova u opštinama i gradovima. Drage kolege izabranici, ovde među nama ima oko 30 predsednika opština. Ova tačka zakona je već godinu dana bila kamen spoticanja rasprava predsednika opština sa predstavnicima Ministarstva finansija u Stalnoj konferenciji gradova Jugoslavije. Još jednom bih podsetio sve predsednike opština, iz bilo koje stranke da su, iz bilo koje političke grupacije, da smo o ovome non- stop pričali i da jedino ovakvo rešenje, kada imate konstantan procenat izdvajanja iz poreza na promet, a nemate okvir koji vam u septembru mesecu zatvori sve prihode po tom osnovu i ne možete da planirate ono što ste naumili do kraja godine. Još jednom molim i tražiću listing glasanja da vidim kako su moje kolege predsednici opština o ovome glasali, još jednom ponavljam da je ovo bila tema koju smo godinu dana raspravljali u Stalnoj konferenciji gradova.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? Da, narodni poslanik Čedomir Jovanović, predsednik poslaničke grupe.
Gospođo Čomić, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, nisam očekivao da ću se nasmejati ovde u Skupštini, ali zašto da ne. Sada dok sam izlazeći iz klupe čuo gospodina Maršićanina, čuo sam predlog da uzmem listing pa da vidimo ko je podržao ovaj amandman, jer priznaćete da postoji sukob interesa, a u svoj suštini je to paradoks vremena u kome živimo jer nema sumnje da zagovornici amandmana i ovog člana zapravo su ono što bi bilo najbolje u našem društvu. Međutim, podsetiću vas da smo tokom rasprave o budžetu mi utvrdili amandmanom na koji način će se vršiti raspodela sredstava koja prevazilazi onaj obim utvrđen samim Zakonom o budžetu za 2002. godinu. Tada je dogovoreno da se 50% vraća lokalnoj samoupravi, a da onih preostalih 50% ostaje Republici, s obzirom da je više nego jasno da pored potreba lokalne samouprave, postoji potreba Republike prema svim onimlicima i preduzećima koja sama po sebi ne mogu funkcionisati bez ovakve vrste fiskalne politike. Dakle, mislim da zbog toga ne možemo podržati ovaj amandman, a sa posebnim zadovoljstvom ću uzeti listing i proveriti kako su se ponašali poslanici iz opština, koji su istovremeno poslanici i u republičkoj Skupštini.
Reč ima narodni poslanik Dejan Mihajlov, predsednik poslaničke grupe.
Poštovana predsedavajuća, dame i gospodo uvaženi poslanici, neću uzeti listing, ali će oni to uzeti i imaćemo apsolutno ko je kako glasao. Mislim, neću govoriti ono što je govorio gospodin Prodanović, on je obradio taj finansijski deo, a ja bih više, podvukao jednu novu stavku koja se uvodi ovde kao osnov za povraćaj sredstava od poreza na promet i zarada, a to je stepen zagađenosti životne sredine. Ono što je jako važno i što nas čeka u narednom periodu je činjenica da je životna sredina bila potpuno zapuštena u prethodnom sistemu, u prethodnom vremenu i da je ona bila ta koja je uvek bila zloupotrebljena, izrabljivana bez ikakve kontrole. Lokalna samouprava, koja je potpuno bila finansijski obespravljena, nije imala mogućnosti da radi na zaštiti životne sredine. Mi ovim amandmanom predviđamo dodatni kriterijum koji se odnosi na stepen zagađenosti životne sredine, koji treba da bude jedan od osnova za povraćaj sredstava od poreza na promet i fond zarada da bude veći nego što je to do sada i da se te pare namenski upotrebljavaju za sanaciju problema koje imaju pojedine opštine u životnoj sredini. Naravno, ovo je sve kompatibilno sa zakonom o sistemu zaštite životne sredine koji treba da bude donet i koji će odrediti koje su te crne tačke, u Srbiji, ako može tako da se kaže,koje su najzagađenije i koje imaju potrebu za većim sredstvima, kako bi sanirale štetu nastalu u životnoj sredini i time poboljšale kvalitet života i zdravlje građana. Smatram da bi iz ovog, kao i iz onog prethodnog razloga finansijskog ojačavanja opština i lokalne samouprave trebalo podržati ovaj amandman i time realno i onako istinski ispustitii fiskalnu i finansijsku moć i to upravo na nivo lokalne samouprave, upravo tamo gde građani mogu najneposrednije da učestvuju i da kontrolišu kako se vrši vlast. Na taj način bi doprineli da na osnovu ovog zakona i uopšte neka lokalna samouprava u budućnosti, bude uistinu lokalna samouprava koja izvire iz volje građana koji žive u pojedinim opštinama.
Da li još neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Branislav Ivković, predsednik poslaničke grupe SPS.
Dame i gospodo poslanici, mi polako tonemo u stvari u dosta veliko neznanje o tome šta će se gde primenjivati i koji će zakon gde važiti. Istina je da su u ovoj skupštini donošeni zakoni koji su mimo Ustava Srbije, istina je da je omnibus zakon o Vojvodini sastavljen od 25 zakonskih projekata i ko zna koliko uredbi i odluka. Sada dolazimo ovde do pitanja o tome da prevedemo na srpski jezik Zakon o finansiranju funkcionisanja lokalne samouprave. Ovde se navodi ekologija kao predmet; postojalo je Ministarstvo za zaštitu životne okoline, mislim da je sada ukinuto, pa se sada najavljuje da će da se pojavi i šta će da radi to ministarstvo radi zaštite prirodnog bogatstva i životne sredine: da li će i ono da radi svoj posao ili će to raditi lokalne samouprave? Mislim da treba jedanput neko ko hoće da vodi državu to da reši, ali suština kada bi preveli na srpski je sledeća - ovim zakonom zaista se određena prava prenose na lokalnu samoupravu. Prenosi se i odgovornost za realizaciju tih prava, a da bi bila odgovornost da se ta prava realizuju, moraju da se imaju pare. Međutim, ograničen je prihod do jedne cifre i ne može. A sada dolazimo do onoga što smo mi socijalisti vama govorili u Skupštini, daju se prava, ali i odgovornosti za funkcionisanje škola, domova zdravlja i raznoraznih ustanova i šta će biti ako lokalna samouprava, jer je siromašna opština, u budžetu ne može da namakne pare za već stečena prava. Onda će se dogoditi sledeće - da je Vlada Republike Srbije ovim zakonom prebacila najgoru poziciju lokalnoj samoupravi, da ona nosi krivicu za ukidanjedomova zdravlja,škola i svih ostalih bitnih i relevantnih života građana u ovoj zemlji. Prema tome, mi ćemo glasati za ovaj amandman jer su i naši poslanici, gospodin Jovan Todorović i drugi podneli sličan amandman u želji da ojačaju potencijalno finansijski lokalnu samoupravu da bi mogla da izvršava stečena prava, bar u jednoj meri, jer očigledno je da će jedan dobar deo prava, i to recite pošteno građanima, biti nemoguće da se izvršava jer privreda ne radi ako nema pare.
Da li se još neko javlja za reč? Narodni poslanik Milutin Prodanović traži da se utvrdi kvorum. Sumnjate da postoji kvorum? Ako ima kvoruma onda nema razloga da se utvrđuje kvorum. Stavljam amandman na glasanje i molim narodne poslanike da se izjasne. Za 73, protiv 71, uzdržana tri, nije glasalo 39, ukupno 186. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 99. amandman je podneo narodni poslanik Goran Ćirić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, aZakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Goran Ćirić.
Poštovano predsedništvo, poštovane kolege poslanici, podneo sam amandman na član 99. stav 2, u kome se kaže da se umesto alineje od jedan do pet stavljaju nove alineje od jedan do petnaest, dakle, radi se o kriterijumima na osnovu kojih se opredeljuju sredstva prema lokalnim samoupravama, i to sledećim redom: 1) veličina teritorijejedinice lokalne samouprave; 2) broj stanovnika - po popisu; - prirast zbog mehaničkog priliva(to je jasno za mnoge sredine koje imaju veliki broj stanovnika, koje nisu zvanično po popisu detektovane u određenim sredinama); 3) gustina naseljenosti; 4) ekologija - kvalitet pitke vode; - ugroženosti sredine od otpadnih voda;-stepen aerozagađenja; 5) geografski položaj; 6) osnovne i srednje škole - osnovu broj učenika; posebne škole; muzičke, baletske, jezičke i druge; - specijalne škole; - škole za talente; -udaljenost đaka od škola; -ulaganje u razvoj škola; 7) društvena briga o deci - broj dece od 1-7 godina; - broj dece u predškolskim ustanovama; - broj zaposlenih u predškolskim ustanovama; - ulaganje u razvoj; 8) socijalna zaštita - broj ustanova socijalne zaštite; - broj dece i omladine u ustanovama za ometene u razvoju; - broj lica u dnevnim centrima i klubovima; - broj lica korisnika socijalne pomoći; - broj i obim konkretnih socijalnih programa; - ulaganje u razvoj; 9) službena upotreba dva i više jezika; 10) kultura (muzeji, biblioteke, pozorišta, kulturne manifestacije); 11) sport i fizička kultura; 12) komunalne potrebe, - broj zaposlenih u komunalnim sistemima; - rashodi komunalnih preduzeća; - potreba za dotacijamakomunalnim sistemima do ekonomskih cena; 13) potreba za državnim investicionim dotacijama lokalnim zajednicama; 14) potreba za ulaganjem u lokalni privredni razvoj; 15) razvijenost. U Predlogu zakona je navedeno pet kriterijuma. Mnogi od njih su obuhvaćeni i ovim mojim predlogom, ali je važno istači tačku 4) gde se govori o ekologiji i brizi lokalnih sredina za zaštitu svoje sredine i podsticaj kontrolisanog ili održivog razvoja. Istakao bih svakako četrnaesti aspekt, znači potreba za ulaganjem u lokalni privredni razvoj, jer mislim da je u ovom trenutku najveći problem lokalnih sredina upravo traženje načina na koji mogu da postignu svoj lokalni ekonomski razvoj. Verujem da su ovo kriterijumi koji verovatno komplikuju čitavu proceduru u planiranju, ali sam siguran da će za ovaj period, koliko će biti potrebno da zakon stupi na snagu, biti dovoljno vremena da se uspostave prava rešenja, znači i u informatičkom smislu, i da će ove kriterijume biti lako primenjivati i na osnovu ovih kriterijuma uspostaviti bilanse javne potrošnje.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 44, protiv 73, uzdržana četiri, nije glasalo 54, ukupno 175. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 99. amandman je podneo narodni poslanik Branislav Grubački. Vlada nije prihvatila ovaj amandman. Odbor za pravosuđe i upravu je prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima Branislav Grubački.
Poštovano predsedništvo, kolege poslanici, posmatrači sa balkona, na član 99. podneo sam amandman kojim se traži da se kombinovani kriterijum upotrebi u dodeli sredstava, znači da uz broj školskih odeljenja i broj objekata bude kriterijum prema kome treba obezbediti sredstva. S obzirom na belu kugu, odnosno smanjen prirodni priraštaj koji je posebno prisutan u nekim delovima Srbije, specijalno u Vojvodini, neka odeljenja se spajaju ili zbog tog prirodnog priraštaja nestaju, pa bi objekti u kojima su se nalazila ta odeljenja ostala bez sredstava kojima bi se omogućilo održavanje nastave. U svom amandmanu kažem da u stavu 2. tačka 3) umesto "broj odeljenja osnovnih i srednjih škola" treba da stoji "broj odeljenja i broj objekata osnovnih i srednjih škola", a u tački 4) umesto "broj dece obuhvaćene društvenom brigom o deci"treba da stoji "broj dece obuhvaćene društvenom brigom o deci i broj objekata društvene brige o deci". Mislim da je rezon sasvim logičan i zamolio bih Vladu da prihvati ovaj amandman, kao i poslanike.
Reč ima ministar, gospodin Vladan Batić.
Dame i gospodo narodni poslanici, imajući u vidu da je Odbor za pravosuđe prihvatio ovaj amandman, u ime Vlade Republike Srbije prihvatam ovaj amandman.
Pošto su odbori prihvatili amandman prethodno, a predstavnik Vlade na sednici, ovim je amandman poslanika Grubačkog, na član 99. postao sastavni deo teksta Predloga zakona. Na član 99. amandman je podneo narodni poslanik Siniša Mitrović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima Siniša Mitrović.
Ovaj amandman je kompatibilan sa onim što smo ranije usvojili, bilo bi u redu da status i stanje životne sredine bude kriterijum koji će se uvažiti u podeli sredstava i mislim da je to potpuno u redu da bude prihvaćeno, obzirom da je to kategorija koja je vrlo bitna, obzirom da je Srbija u ekološkim zonama vrlo različita i bilo bi važno da te određene zone, gde postoji velika ugroženost životne sredine, budu kriterijum koji će se uvažiti.
Reč ima ministar Vladan Batić.
Budući da je amandman zaista kompatibilan sa prethodno prihvaćenim amandmanom, u ime Vlade Republike Srbije prihvatam predloženi amandman.
Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili amandman, odnosno Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć, pa molim Narodnu skupštinu da se izjasni o prihvatanju, nakon izjašnjavanja predstavnika predlagača, ministra Vladana Batića. Molim narodne poslanikeda se izjasne o amandmanu nakon prihvatanja predstavnika predlagača, ministra Vladana Batića. Za 105, protiv 9, uzdržanih nema, nije glasao 71, od ukupno 185 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Na član 99. amandman je podneo narodni poslanik Ljubomir Kragović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? Izvolite, ima reč narodni poslanik Ljubomir Kragović.
Dame i gospodo narodni posalnici, upravo se u ovom članu 99, a i 98. i 101, koji regulišu materiju - ustupljeni javni prihodi, ogledaju sva ona obećanja DOS-ovske Vlade o navodnoj demokratizaciji, decentralizaciji, ali toga ima samo u marketinškom smislu, međutim, kada su u pitanju finansije, toga nema. Kada pogledamo član 99. vidimo da stoji da se posebnim zakonom utvrđuje deo poreza na zarade, kao i deo poreza na promet. Znači, godišnji obim sredstava iz stava 1. ovih članova za jedinice lokalne samouprave utvrđuje se u skladu sa opštim bilansom javnih prihoda i javnih rashoda, polazeći, pre svega, od sledećih kriterijuma koji su navedeni. Međutim, ono što ne definiše jasno ovaj član 99. je to da postoji mogućnost da jedinica lokalne samouprave ne ostvari sredstva u skladu sa članom 99. stav 1. ovog zakona. Član 101. tvrdi da se upravo sve ono što treba da se dodeli jedinicama lokalne samopurave nalazi u ministarstvu, gde kaže da će ministar nadležan za poslove finansija i ekonomije propisati način i metodologiju utvrđivanja obima sredstava u smislu člana 99. ovog zakona. Ovo što sam u ime Srpske radikalne stranke predložio je to da se u članu 99. stav 2. dodaje"tačka 6) koja glasi - "migracionih kretanja i geografskog položaja". Obrazloženje za ovaj predlog je da će verovatno postojati ogroman broj radnika koji će ostati bez posla i treba omogućiti da jedinica lokalne samouprave, koja ostaje bez takvih radnika naročito u pograničnim i nerazvijenim područjima dobije te prihode da bi mogla da se razvija. Vlada Republike Srbije je dala objašnjenje da se svi ovi kriterijumi svrstavaju u tačku 5) gde je oblast razvijenost, što ne zadovoljava sve ovo što sam naveo. Smatram da treba da prihvatite ovaj amandman, jer se on naročito odnosi na pogranične i nerazvijene opštine u Srbiji. Dame i gospodo narodni poslanici, u par navrata sam govorio o problemima opštine u severnom delu Kosovske Mitrovice. Danas sam dobio jedan telegram pa želim da vam to pročitam: Preko sredstava javnog informisanja obavešteni ste o protestima građana i radnika skupštine opštine radi očuvanja opštine severna Kosovska Mitrovica. U skladu sa tim, molimo vas da utičete na Koordinacioni centar za Kosovo i Metohiju i Vladu Republike Srbije, Saveznu Vladu i predsednika Koštunicu da podrže narod Kosovske Mitrovice u njegovim oporavdanim zahtevima. Obaveštavamo vas da smo tražili sastanak sa .... (Predsedavajuća: Tri minuta i 30 sekundi, molila bih vas da uz ovaj prekršaj Poslovnika bar govorite o temi vezanoj za član 99, odnosno o amandmanu.) Ovo što čitam je upravo vezano za jednicu lokalne samouprave koja se zove severna Kosovska Mitrovica. Ostala mi je zadnja rečenica - obaveštavam da smo tražili sastanak sa predstavnicima određenih instuticija i molim vas da se u tom smislu,radi ostvarenja zajedničkog cilja, lično angažujete. U više navrata sam citirao navedene članove i to nije trebalo da uzmete u obzir i da me niste sprečili verovatno bih završio izlaganje u vezi sa Poslovnikom. Hvala.
Da li neko drugi želi reč? Izvolite, narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe.
Na ovaj član 99. ima dosta amandmana. Uglavnom su srodni. Neko je još neki kriterijum zamislio više od drugog poslanika, ali u osnovi ne mogu da se složim sa stavom Vlade da migraciona kretanja i geografski položaj opštine neće biti uvršćeni kao dodatni kriterijum, zato što mogu da se podvedu pod razvijenost opštine. Ili, kako kaže Vlada u svom odgovoru - opština je nerazvijena zato što su izražena migraciona kretanja. Ide se ka razvijenijim, pa kada već ima kriterijum - razvijenost opštine - zašto bismo uvodili nove kriterijume. S obzirom na to da se radi o godišnjem obimu sredstava, onda je bilo dovoljno napisti samo - razvijenost kao kriterijum. I, onda ćete reći - jeste nerazvijen je, pa nema ni škola, pa nema ni ovo, pa nema ni ono. Ipak, čim počnete da razvijate morate da predvidite što više kriterijuma da biste bili sigurni, da vam savest bude mirna, da sredstva niste delili po tome da li je predsednik opštine iz vaše političke stranke ili iz one kojoj biste želeli da propadne, ili zaista gledate kriterijume i sredstva delite onako kako je građanima u jedinici lokalne samouprave najpotrebnije. Uz sve ove kriterijume koji se navode, a mislim da smo spremni da prihvatimo sve amandmane koji su podneti na član 99, trebalo je ovde predvideti još jedan kriterijum za dopunska sredstva opštinama, a to je - da li u opštinama ima kancelarija "Kontakt Srbija" ili nema. Svaka opština u kojoj ima kancelarija "Kontakt Srbija" njoj treba mnogo više sredstava. Dali su najbolji prostor za to, mnogo skupe opreme i tamo se troši mnogo sredstava za reprezentaciju. Slikanja ima svaki dan, a bog te pita šta ti ljudi tamo rade i koliko doprinose lokalnoj samoupravi.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 45, protiv 109, uzdržan jedan, nije glasalo 28, od 183 narodna poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 99. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Jovan Todorović i Radojko Petrić. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravunisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandamna želi reč? Izvolite, reč ima Jovan Todorović.
Gospođo Čomić, dame i gospodo narodni poslanici, kolega Radojko Petrić iz Prijepolja i ja, Jovan Todorović iz Loznice, podneli smo ovaj amandman, zato što mislimo da su kriterijumi koji su predviđeni članom 99. nedovoljni da bi se objektivno utvrdila visina sredstava koja bi, u skladu sa članom 98, trebalo preneti jedinicama lokalne samopurave ili opštinama po osnovu ustupanja dela poreza na zarade i dela poreza na promet. Predložili smo da se ovaj broj kriterijuma proširi i to sa kriterijumom - da li se opština nalazi u brdsko-planinskom području, kakav je slučaj sa Prijepoljem; koliko je zaposlenih na području opštine kojoj se dodeljuju ta sredstva; koliko je nezaposlenih na području opštine; kakva je opšta ocena privrednog stanja i obima privrednih aktivnosti relevantnih ekonomskih pokazatelja na području lokalne samouprave ili jedinice o kojoj je reč. Dame i gospodo, kad je reč o delu poreza na zarade, čini mi se da nema ništa logičnije nego da u vezu sa tim obimom sredstava treba dovesti broj zaposlenih na području pojedine opštine. Jer, naravno, broj zaposlenih najdirektnije utiče na obim sredstava koja se po tom osnovu mogu ubrati. S druge strane, ti koji su zaposleni imaju solidarnu obavezu da izdržavaju one koji su nezaposleni. Otuda je kriterijum nezaposlenosti posebno važan, pogotovu u vreme tranzicije i privatizacije, u kojoj je sasvim sigurno da će veliki broj, mnogi kažu nekoliko stotina hiljada radnika, ostati bez posla. Brdsko-planinsko područje je takođe važno, mada se u nekim obrazloženjima može videti, Vlada se na to poziva, da je to nekim drugim propisima regulisano. Ali, molim vas, biti u brdsko-planinskom području to znači biti u nepovoljnijim uslovima života u odnosu na neke druge opštine koje se nalaze u ravničarskom delu. Neizgrađena putna mreža, neizgrađena telefonska mreža, neizgrađena elektromreža, problemi u zimskom periodu, kad je u pitanju čišćenje puteva, udaljene seoske škole, sa relativno malim brojem učenika, ambulante u tim seoskim sredinama, sve je to problem koji se nameće lokalnim samoupravama. Otuda mislim da kriterijum brdsko-planinskog područja zaista treba da bude jedan od relevantnih pokazatelja, prema kojima će ministar za finansije, odnosno Vlada, odnosno Republika, preneti deo sredstava po osnovu zarada i poreza na promet lokalnim samoupravama, ne bi li u što većoj meri zadovoljili objektivan i ravnomerni interes svih građana na području Republike Srbije. Hvala.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? (Ne.) Ako ne, stavljam amandman na glasanje. Za 28, protiv 104, uzdržanih nema, nije glasalo 35, od ukupno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 100. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Todorović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovajamandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? Ima reč narodni poslanik Jovan Todorović.
Dame i gospodo, evo, to je nastavak priče. Amandman na član 100. je zapravo logična posledica onoga što vi malopre niste prihvatili, ali je sasvim sigurno da ćemo u izvršenju ovog zakona o lokalnoj samoupravi doći u situaciju da se ta sredstva, uostalom kako i piše u poslednjem stavu člana 99, u pojedinim opštinama ne ostvare. I šta se onda dešava sa onim nadležnostima, koje ćemo u budućnosti preneti na opštine u oblasti zdravstvenog osiguranja, odnosno zdravstva kao takvog, u oblasti obrazovanja, i u nekim drugim oblastima, koje će Republika preneti u nadležnost opštinama, koje to treba i da finansiraju. Ukoliko, kao što smo već rekli u prethodnom članu, imamo nedovoljno izgrađene kriterijume za utvrđivanje visine ovih sredstava, onda se stvarno postavlja pitanje - da li će građani Republike Srbije biti ravnopravni u osnovnim pravima, koja treba da ostvare u oblasti zdravstvenog osiguranja i osnovnog i srednjeg obrazovanja, recimo. Ovim amandmanom zapravo se predlaže da kada se već prethodno lokalnim samoupravama dodele odgovarajuća sredstva po osnovu člana 99, dakle deo poreza na zarade i deo poreza na promet, onda ta kategorija ili taj iznos sredstava ne treba da bude promenljiva kategorija u toku godine, nego je onda, ukoliko se desi da se na području te opštine ne ostvare dovoljna sredstva prema prethodnim kriterijumima, Republika, dakle Vlada preko budžeta, dužna da domiri taj deo budžeta skupštine opštine, ali do visine planiranih sredstava u budžetu lokalne samouprave za tu godinu. Time se obezbeđuje jedan kontinuitet u izvršavanju aktivnosti lokalnih samouprava, pa i onih koje se tiču investiranja u oblast zdravstva, obrazovanja itd. Tako će, recimo, moj loznički centar "dr Milenko Marin" moći da dobije odgovarajuća sredstva iz budžeta skupštine opštine za izgradnju ginekološko-hirurškog bloka; ili, recimo, ekonomska škola u Loznici da dobije deo sredstava za izgradnju fiskulturne sale. U skladu sa prethodnom odlukom Vlade Republike Srbije o utvrđivanju obima sredstava za te namene i za te opštine došlo se do saznanja da će imati po osnovu izgradnje fiskulturne sale npr. 10 miliona dinara u toj godini. Budžet je ostvaren sa 8 miliona i onda je Vlada Republike Srbije u obavezi da ta dva miliona nedostajućih sredstava, ali za tu namenu, domiri toj lokalnoj samoupravi, odnosno obezbedi nivo izvršenja budžeta po osnovu ovih sredstava, do nivoa planiranog u budžetu skupštine opštine, koji je opet utvrđen, kao što znamo, na bazi prethodnih kriterijuma. Mislim da se time obezbeđuje kontinuitet i sigurnost, tako da lokalne samouprave neće "grlom u jagode" ići u pojedine investicione poduhvate ili zahvate, u kojima lokalna samouprava učestvuje i na ovaj način. Mislim da je amandman logičan i očekujem da ga prihvatite.
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika javlja za reč? Ima reč narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, članovi 99, 100. i 101. Predloga zakona su u tesnoj vezi. Da je ovakav Predlog zakona bio na dnevnom redu Narodne skupštine u vreme kada ste bili opozicija, danima i noćima brujale bi novine, radio i televizija, vi biste svi govorili protiv ovakvog Predloga zakona. Ovaj član 98, koji se posle razrađuje u članovima 99. i 100, ustvari je znak da nema lokalne samouprave. Jer, šta to znači kada vi lokalnoj samoupravi kažete - ministar finansija utvrdiće koliki je iznos sredstava koji će vama pripasti po osnovu dva, rekao bih najveća, prihoda - naknada zarade i poreza na promet. To tako izgleda kada se zakon čita u celini. Zato je namerno član 101. ostavljen na kraju "da se Vlasi ne dosete". Kakva je sada to autonomija lokalne samouprave, kada se posebnim zakonom utvrđuje godišnji obim sredstava koji pripada jedinici lokalne samouprave po osnovu ova dva prihoda? Jer, Republika Srbija poverava poslove opštini, ona mora da zna, kada određuje opštinske prihode, bar procente prihoda koji pripadaju opštini, i na taj način se onda po tom osnovu prave opštinski budžeti. A vi ćete sada to utvrditi posebnim zakonom, i to će isključivo ministar finansija da odredi metodologiju i način utvrđivanja iznosa koji pripada svakoj pojedinoj opštini u Republici Srbiji. I samo u slučaju da taj iznos, koji je predvideo ministar finansija, ne bude popunjen do kraja godine, opština će imati pravo na dopunska sredstva iz budžeta Republike, do onog iznosa koji je odredio ministar finansija. Pa, gde je tu autonomija lokalne samouprave? Vi joj sada poveravate poslove, dajete cifru, a kako ćete to? Odnosno, ako je ta cifra zaista diskreciono pravo ministra finansija, šta će vam onda kriterijumi? Šta će onda ovoliki kriterijumi koje usvajaju narodni poslanici, kada će ministar utvrditi metodologiju, način i iznos sredstava koja pripadaju opštini po tom osnovu?
Da li se još neko od ovlašćenih učesnika u raspravi javlja za reč? Reč ima narodni poslanik Žarko Obradović, predstavnik poslaničke grupe.
Poštovano predsedništvo, kolege poslanici, smatram da je potrebno prihvatiti amandman kolege Todorovića, iz razloga što primena ovog amandmana omogućava potpuno izvršenje svih onih poslova koje lokalna samouprava dobija ovim zakonom. Činjenica je da je ovaj zakon dao veći obim prava lokalnoj samoupravi, ali je naše mišljenje da će u ekonomskim uslovima koji postoje u našoj zemlji, ukoliko se ne obezbede dovoljna finansijska sredstva, sadržaj svih onih prava koja je opština dobila, biti neostvaren, što će imati direktne posledice po kvalitet života građana na nivou lokalne samouprave. Sva ona prava koja je jedinica lokalne samouprave ovde dobila u oblasti obrazovanja, kulture, primarne zdravstvene zaštite, fizičke kulture, objektivno će biti dovedena u pitanje iz razloga što su ekonomske mogućnosti opština nejednake i opštine neće moći da ostvare ta prava. Ili će u pitanje doći sudbina nekih investicija, ili će doći u pitanje kvalitet tih usluga. Za nas je logično da Republika, ukoliko ovim predlogom zakona daje opštini obaveze, za ono što su obaveze treba da utvrdi i finansijska sredstva. Ukoliko to nije ostvarivo, onda opštine dobijaju samo prava bez finansijskih sredstava. Znači, dobijaju nešto što se zove i obaveza i odgovornost, bez realne moći da svoje usluge ostvare na pravi način. Mislim da je izuzetno važno da se ovaj amandman usvoji. Poznato je, a to i statistika potvrđuje, da su ekonomske mogućnosti opština vrlo različite, da imamo opština u kojima je novembarski prosek zarada oko četiri hiljade i nešto i one u kojima je 17 hiljada. U svakomslučaju, prosek je 10 hiljada. Znači, ekonomske mogućnosti opština su nejednake i one neće objektivno moći sva ova prava da usvoje. Zato smatramo da je amandman kolege Todorovića izuzetno važan, jer će on opštinama omogućiti da ostvare prava koja zakonom dobiju.
Da li još neko od ovlašćenih učesnika želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman na član 100. Za 32, protiv 105, uzdržan jedan, nisu glasala 44, od ukupno 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Sredoje Mihajlov podneo je amandman kojim predlaže da se posle člana 100. doda novi član 100a. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi od ovlašćenih učesnika želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 7, protiv 121, uzdržana tri, nije glasao 51, od ukupno 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 101. amandman je podneo narodni poslanik Miroljub Veljković. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Miroljub Veljković.
Okosnica vaše kampanje za lokalne izbore je bila da ćete vratiti veliki deo suvereniteta, odnosno ekonomskih ingerencija opštinama. Međutim, članovi 98, 99. i 100. pokazuju da vam to i ne pada na pamet. Međutim, ja ću o svom amandmanu na član 101. reći nešto drugo. Mi smo u prethodnom periodu bili prosto zatrpani predlozima zakona od strane Vlade, koji su pre svega u koliziji sa Ustavom države, a zatim i sa drugim zakonima koji tretiraju istu ili sličnu problematiku. Na kraju, u istom zakonu sami članovi zakona su u koliziji jedan sa drugim. Neverovatno je da stručne službe pri Vladi Srbije ne uočavaju ovakve stvari i na taj način uspostavljaju pravni haos u zemlji. Tipičan primer za ovu moju tvrdnju je član 101. ovog zakona. Član 101. kaže: "Ministar nadležan za poslove finansija i ekonomije propisaće način i metodologiju utvrđivanja obima sredstava" itd. Ovako definisane nadležnosti ministra, odnosno ovako definisan član zakona je u direktnoj koliziji, pre svega, sa članom 99. ovog zakona. Taj član već definiše način i metodologiju utvrđivanja obima sredstava. U članu 99. se kaže da će se to utvrditi posebnim zakonom. Tako je zakonodavac predvideo. Čemu onda da to ponovo utvrđuje ministar, kako se to predviđa članom 101? Pored toga, ove nadležnosti su delimično, napominjem delimično, u koliziji i sa zakonom o budžetskom sistemu, o kome ćemo raspravljati posle ove tačke dnevnog reda. Nadam se da ste pročitali taj zakon o budžetskom sistemu. Vlada bi trebalo da povede računa o tome i ne bi trebalo da pravi haos u pravnoj regulativi. Ovo je jedna potpuna besmislica, član 101. Zato sam podneo amandman da se član 101. menja i glasi: "Ministar nadležan za poslove finansija i ekonomije propisaće rokove i način dostavljanja podataka iz člana 99. Predloga zakona". Znači, ništa više sem propisivanje rokova i načina dostavljanja podataka ne treba da radi ministar nadležan za poslove finansija i ekonomije. Ostalo će valjda definisati zakon i ova skupština.
Da li se još neko javlja za reč? Narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Mislim da lokalna samouprava nije prćija ministra za finansije i da član 99. jasno govori da je zakon taj koji određuje kako će, kojim sredstvima lokalna samouprava finansirati poverene poslove. Čak je član 99. odredio i metodologiju, odredio kriterijume po kojima će se računati visina prihoda. Zašto ministar finansija? Da je u članu 101. pisalo - Vlada Republike Srbije, to bi već bilo prihvatljivo. Ali, zašto ministar finansija? Kakvo pravo ima ministar finansija da toliko zadire u 190 opština u Srbiji, da im on određuje, da im on kroji kapu? Šta ako ne uradi dobro svoj posao, ko će tu kome da odgovara? Zaista ne znam kako funkcioniše Vlada Republike Srbije, ali da li ona ima neki važniji posao od toga da na početku godine utvrdi koji obim sredstava pripada lokalnim samoupravama. Šta je to što jevažnije od rada Narodne skupštine i od toga da lokalnoj samoupravi omogući sredstva za poslove koje joj poverava. Šta to još radi Vlada Republike Srbije - putuje po Srbiji i slika se na televiziji, donosi uredbe kojima izručuje građane u Hag. Zašto ministar finansija? Ovo je posao za Vladu, Vlada predlaže koliko će to da iznosi; a na početku svake godine, kad usvajaju svi budžete, mora da bude donet vladin zakon u kome će pisati iznos sredstava koji se opredeljuje za namene za finansiranje poverenih poslova opština. Zbog toga smo pisali amandman. Prihvatamo to da ministar može da propiše rokove, jer on vodi brigu o sastavljanju predloga zakona o budžetu, može da propiše i način na koji se dostavljaju podaci, ali metodologiju i način utvrđivanja obima sredstava ne može da propisuje ministar za finansije.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam amandman na glasanje. Za 47, protiv 104, uzdržan jedan, nije glasalo 28, od ukupno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Išpanovič Ištvan, na sednici Odbora za pravosuđe i upravu je povukao amandman na član 101. Predloga zakona. Narodni poslanici Vladimir Dobrosavljević, Petar Madžarević, Zoran M. Nikolić, Dragan Jočić, Dušan Golubović, Slavoljub Matić, Milutin Prodanović i Petar Cvetković podneli su amandman kojim predlažu da se izmeni naslov iznad člana 102. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li predstavnik podnosioca amandmana želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Petar Madžarević.
Dame i gospodo narodni poslanici, ovde se radi o naslovu iznad tri člana, i to članova 102, 103. i 104. Predloga zakona, u kome se kaže - Raspolaganje i korišćenje javnih prihoda jedinice lokalne samouprave. Amandmanom DSS-a je predviđeno da se doda i "kontrola", znači - Raspolaganje, korišćenje i kontrola javnih prihoda jedinica lokalne samouprave; tim pre što u članu 103. stav 3. stoji: "Predsednik opštine osniva lokalnu službu za inspekciju i reviziju u skladu sa zakonom." Znači, predviđena je i kontrola javnih prihoda, tako da mislim da zaista nema prepreke. Zapravo, ovim se samo dopunjava naslov i samerava se sa sadržinom. Zamolio bih pre glasanja samo da se utvrdi kvorum.
Molim narodne poslanike da ubace identifikacione kartice u poslaničke jedinice, radi utvrđivanja kvoruma. Konstatujem da imamo kvorum i možemo nastavitirad. Da li se po ovom amandmanu na član 102. u kome se traži izmena naslova iznad člana 102. još neko prijavljuje za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 40, protiv 103, uzdržanih nema, nije glasalo 9, od ukupno 152 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 102. amandman je podneo narodni poslanik Goran Cvetanović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Reč ima narodni poslanik Goran Cvetanović.
Dame i gospodo narodni poslanici, član 102. Predloga zakona o lokalnoj samoupravi glasi: "Jedinica lokalne samouprave, u skladu sa zakonom, odlučuje o visini sredstava za obavljanje svojih poslova". Amandmanom SRS član 102. menja se i glasi: "Jedinica lokalne samouprave, u skladu sa zakonom, ima budžet u kome iskazuje sve prihode i rashode". Znači, umesto rečenice - odlučuje o visini sredstava za obavljanje svojih poslova, treba da stoji - ima budžet u kome iskazuje sve prihode i rashode. Očigledno je da se u celom zakonu, koristi termin - budžet lokalne samouprave. Upravo zbog nedonošenja budžeta kao najvažnije odluke, pored statuta, Vlada može da interveniše i da raspusti skupštinu. Vi sami znate da je ministar lokalne samouprave, gospodin Batić, više puta raspuštao skupštine, ali samo u opštinama gde DOS nije imao većinu. Nažalost, to se sada dešava u Jablaničkom okrugu, raspisani su izbori u Medveđi, iz prostog razloga da bi Šiptari mogli ponovo da uđu u lokalnu samoupravu. Očigledno je posle Kosova i Metohije na red došao i jug Srbije. Očigledno ministar Batić radi svoj posao onako kao što on smatra da treba. Podsetiću ministra Batića da u Ustavu Republike Srbije postoji budžet i završni račun. Zbog toga amandmanom SRS tražimo da se član 102. izmeni. Pored toga, o visini sredstava za obavljanje svojih poslova jedinice lokalne samouprave ne odlučuju same, već se godišnji obim sredstava koji pripada jedinici lokalne samouprave utvrđuje u skladu sa opštim bilansom javnih prihoda i rashoda,polazeći pre svega od većeg broja kriterijuma. Taksativno navedeno, to su sledeći kriterijumi: 1) veličina teritorije;2) broj stanovnika;3) broj odeljenja kako osnovnih tako i srednjih škola;4) broj dece obuhvaćene društvenom brigom o deci; 5) razvijenost. To su kriterijumi gde se upravo polazi od opšteg bilansa javnih prihoda i javnih rashoda.
Da li se još neko javlja za reč o ovom amandmanu? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 43, protiv 110, uzdržan jedan, nije glasalo 12, od ukupno 166 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Po Poslovniku, reč ima narodni poslanik Branislav Ivković.
Dame i gospodo poslanici, javljam se po Poslovniku, član 81. Član 81. kaže: "Sednice Narodne skupštine održavaju se u vremenu od 10,00 do 18,00 časova, sa prekidom od jednog sata, ako Narodna skupština, izuzetno, za pojedine dane drugačije ne odluči. Ta odluka donosi se, po pravilu, na početku radnog dana." Dame i gospodo, najavljujem vam da će sutra u 10,00 časova poslanička grupa SPS-a, uz podršku poslaničke grupe SRS i SSJ, zatražiti da Skupština počne sa radom sutra tek u 15,00 časova po podne, s obzirom da raniji predsednik Republike Srbije i SRJ Slobodan Milošević [[žagor]] , sutra ima izlaganje tokom procesa u Haškom tribunalu. Sigurno da svakog građanina ove zemlje interesuje argumentacija protiv optužbe za genocid, s obzirom da u moralnom i finansijskom smislu sve to i te kako može da utiče negativno na svakog građanina ove zemlje.
Gospodine Ivkoviću, ne znam šta da vam odgovorim. Najavili ste da ćete sutra tražiti pauzu. Sutra će Narodna skupština odlučiti o tome. Izvolite, reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici, bez obzira na političku pripadnost, već sam početak iznošenja optužbe je pokazao, barem nama srpskim radikalima, da se sudi srpskom narodu. [[Žagor]]
Gospodine Nikoliću, dobili ste reč po Poslovniku, koji član?
Obrazlažem.
Nema šta da obrazlažete.
Pozivam se na isti član i tražim...
Nemate šta da obrazlažete, Narodna skupština će doneti sutra odluku da li će praviti pauzu ili ne. Gospodine Nikoliću, mislim da vam sada po povredi Poslovnika...
Molim vas, hoću da dam predlog, aman, ućutite jedanput. Hoću da dam predlog da Narodna skupština danas glasa o tome da sutra počnemo u 15,00 časova. Zašto me ne pustite da to predložim i da obrazložim...
Ne možete da predložite, to se na početku radnog dana predlaže, po članu 81. Poslovnika.
Ja bih vas zamolio da pročitate Poslovnik, jer tamo kaže - po pravilu na početku radnog dana, a mi sada tražimo da se načini izuzetak i da sada odlučujemo. Zašto bismo to odlučivali sutra, kada do 11,30 neće početi sednica Narodne skupštine, nikada i ne počne pre 11,30 - 12,00 časova. Sada da odlučimo, a vi po savesti, kako hoćete tako glasajte, radujte se onome što se u Hagu dešava, a ja ne mogu, ja sam tužan zbog srpskog naroda; ali, ima ovde veseljaka kojima je i ovo dovoljno.
U redu, ono što možemo danas, nećemo ostavljati za sutra. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Tomislava Nikolića da sutra otpočnemo rad u 15,00 časova. Za 49, protiv 103, uzdržanih 14, nije glasalo 7, od ukupno 173 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština donela odluku kojom je odbila predlog narodnog poslanika Tomislava Nikolića i narodnog poslanika Branislava Ivkovića. Već smo doneli odluku, Narodna skupština je sada donela odluku. Na član 102. amandman je podneo narodni poslanikŽivanko Radovančev. Vlada je prihvatila ovaj amandman. Odbor za pravosuđe i upravu nije prihvatio ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li podnosilac amandmana želi reč? (Ne.) Da li neko drugi želi reč? (Ne.) Da, Vlada je prihvatila ovaj amandman. Stavljam na glasanje amandman. Za 61, protiv 95, uzdržanih nema, nije glasalo 15, od 171 narodnog poslanika. Konstatujem daNarodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 103. amandman je podneo narodni poslanik Zlatan Jovanović. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li narodni poslanik Zlatan Jovanović želi reč? (Da.)
Dame i gospodo, član 103. Predloga zakona odnosi se na budžetske korisnike jedinica lokalne samouprave, znači na dečje vrtiće, obdaništa, škole, biblioteke i druge ustanove kulture koje finansira lokalna samouprava. Prvi stav ovog člana obrazlaže način podnošenja zahteva budžetskih korisnika jedinice lokalne samouprave za obezbeđenje sredstava u budžetu lokalne samouprave i mislim da taj stav nije sporan. Drugi stav člana 103. govori o tome da su korisnici sredstava dužni da na zahtev organa jedinice lokalne samouprave podnesu izveštaj, i to najmanje jedanput godišnje, o svom radu, o ostvarivanju programa i korišćenju sredstava iz budžeta lokalne samouprave. Treći stav ovog člana 103. glasi: "Predsednik opštine osniva lokalnu službu za inspekciju i reviziju u skladu sa zakonom". SRS je podnela amandman na ovaj član, upravo na ovaj treći stav, i našim amandmanom je predviđeno da se ovaj stav briše. Koji su razlozi? Prvi i osnovni razlog jeste što naša koncepcija ne podrazumeva institut predsednika opštine, odnosno ne podrazumeva da predsednik opštine bude izvršni organ lokalne samouprave, već da to bude izvršni odbor. Sa druge strane, u stavu 2. je već rečeno da su budžetski korisnici dužni da podnose izveštaj o svom radu, o ostvarivanju programa i korišćenju sredstava budžeta lokalne samouprave, tako da je kroz te izveštaje već izvršena određena inspekcija njihovog rada, određena kontrola utroška sredstava koja budžet obezbeđuje; mada u ovom drugom stavu, na koji imam primedbu, nije definisano precizno kome se izveštaj podnosi, da li predsedniku opštine ili skupštini opštine. Mislim da je logično i normalno da se izveštaj podnosi skupštini opštine i da skupština opštine razmatra i usvaja taj izveštaj, normalno ako on zadovoljava sve kriterijume koje skupština opštine postavlja pred korisnike budžeta lokalne samouprave.
Zahvaljujem narodnom poslaniku. Da li se još neko prijavljuje za reč? Izvolite, narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Član 103. Predloga zakona imao je smisla dok je Predlog zakona izgledao tako kako nam ga je Vlada dostavila, mada smo mi mislili da sprovođenjem čitavog tog koncepta, mi smo uopšte izbacili funkciju predsednika opštine, pa zato nismo mogli ni da predvidimo da on osniva lokalnu službu za inspekciju i reviziju trošenja sredstava iz budžeta. Međutim, u međuvremenu ste amandmanima ste kao neki kontrolni organ, a ponovo neki organ izvršne vlasti odredili opštinsko veće, mada pretpostavljam da će to morati da reguliše Zakonodavni odbor i da tamo gde se pominje ko je izvršni organ u opštini, više neće biti samo predsednik opštine, već i opštinsko veće. Ali, to nije tako; uostalom, svašta se ovde usklađuje i usaglašava. Pošto predsednik opštine više nije jedini izvršni organ u opštini, onda nije ni samo njegovo da osniva službu za inspekciju i reviziju za korisnike budžeta; mislim da bi to trebalo da osniva opštinsko veće, to znači - skupština opštine, pošto je ona i birala opštinsko veće. Tako funkcioniše i republička vlada: mi izaberemo vladu, vlada izabere komisiju koja vrši inspekciju i nadzor budžeta. Trebalo bi da to prenesemo i na lokalnu samoupravu, taj sistem je dobar. Ovde se samo postavlja pitanje stava 2. jer tamo kaže da su korisnici sredstava budžeta, dužni da na zahtev organa jedinice lokalne samouprave, a najmanje jednom godišnje, podnose izveštaj. Da li to podnose svim organima jedinice lokalne samouprave? Mi smo predvideli kao organe sada skupštinu opštine, predsednika opštine i, kako se ono zove, opštinsko veće. Ako svima podnose izveštaj, onda bi svi trebalo da imaju pravo da kontrolišu i da vrše reviziju. Šta to znači da neki opštinski organ ima pravo da mu se dostavi izveštaj, a nema pravo da preduzima mere po tom izveštaju? Po ovome, očigledno, samo predsednik opštine ima pravo da preduzima mere po izveštaju komisije za inspekciju i reviziju. To ide jako teško u opštinama. Zamislite primer koji smo mi imali, recimo, u opštini Zemun da nam se obrate sve konfesije zahtevima za pomoć i onda smo svim registrovanim konfesijama na teritoriji opštine Zemun, u skladu sa brojem vernika, potrebama, opredeljivali izvesna sredstva, ali zaista nismo mogli da tamo šaljemo ni inspekciju, ni reviziju da proveravamo kako crkva troši sredstva koja smo joj dali iz budžeta. Postoje velika ograničenja i mislim da je (prihvatili amandman ili ne) zakon tako košmaran i konfuzan, da će od dana njegovog usvajanja do dana kada tekst bude spreman da se preda u "Službeni glasnik" proteći bar 15 dana.
Da li se još neko javlja za reč? (Ne.) Stavljam na glasanje amandman. Za 42, protiv 108, uzdržanih nema,nije glasalo 11, ukupno 161. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 103. amandman je podnela grupa narodnih poslanika: Vladimir Dobrosavljević, Petar Madžarević, Zoran M. Nikolić, Dragan Jočić, Dušan Golubović, Slavoljub Matić, Milutin Prodanović i Petar Cvetković. Vlada i Odbor za pravosuđe i upravu nisu prihvatili ovaj amandman, aZakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Predstavnik podnosilaca amandmana povlači amandman. Konstatujem da je povučen amandman na član 103. grupe narodnih poslanika. Takođe, grupa narodnih poslanika: Vladimir Dobrosavljević, Petar Madžarević, Zoran M. Nikolić, Dragan Jočić, Dušan Golubović, Slavoljub Matić, Milutin Prodanović i Petar Cvetković podnela je amandman kojim predlaže da se posle člana 104. doda novi član 104a. Vlada, Odbor za pravosuđe i upravu i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Reč ima narodni poslanik Slavoljub Matić.
Dame i gospodo narodni poslanici, evo jednog amandmana za koji smatram da će ga svi prihvatiti, iz različitih motiva naravno, a njih ću na kraju reći. Inače, to je potpuno nov član i glasi: "Skupština jedinice lokalne samouprave obrazuje poseban Odbor za javne račune, čiji se članovi biraju iz reda odbornika, a predsedavajući je uvek iz redova opozicije. Po prijemu izveštaja od službe za inspekciju i reviziju, Odbor pregleda računska dokumenta i po potrebi saslušava naredbodavce za izvršenje budžeta. Pravo nadzora Odbora odnosi se na tekuće finansiranje i na završni račun budžeta. Odbor podnosi detaljan izveštaj skupštini jedinice lokalne samouprave najmanje dva puta godišnje." Skupštinska kontrola, dame i gospodo, kao vid političke kontrole, predstavlja uslov bez kojeg nije moguće ostvariti potpunu i javnu kontrolu budžetskog finansiranja, pre svega kontrolu rada naredbodavaca u jedinicama lokalne samouprave i ustanovama koje su korisnici sredstava lokalnih budžeta. Ja ću podsetiti da ovakav vid kontrole postoji u razvijenim parlamentarnim demokratijama, posebno uVelikoj Britaniji, takođe u Norveškoj, Belgiji i ostalim zemljama. Mislim da takav vid kontrole neće ni nama smetati, a posebno u višim instancama vlasti. Uostalom, podsetiću, dame i gospodo, da su mnoge stranke DOS-a u svojim partijskim ili stranačkim programima ovo zapisale; a i onima koji nisu zapisali i odgovara ovaj amandman - i vraćam se na sam početak svog obrazloženja - zbog toga što će, najverovatnije, zato što nisu zapisali u svom stranačkom programu , a i nisu sprovodili ovakav način dok su bili na vlasti, ostati večita opozicija.
Reč ima ministar Vladan Batić.
Uvažena gospođo predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, Vlada nije mogla da prihvati predloženi amandman, jer se ova materija reguliše zakonom o budžetskom sistemu, koji će biti na dnevnom redu parlamenta. Pored toga, stav 1. predloženog člana 104a je pomalo diskutabilan. Kaže da se predsedavajući uvek bira iz redova opozicije. Imajući u vidu snagu opozicije u Srbiji, vrlo je diskutabilno da li će u nekoj opštini moći da bude realizovana ova odredba. Pored toga, ovo nije u skladu sa pravnim sistemom i ustavnim poretkom ove zemlje, jer nije nigde predviđena kategorija koja određuje političku pripadnost u nekom zakonskom tekstu.
Za reč se javio narodni poslanik Dejan Mihajlov, predsednik poslaničke grupe DOS - DSS.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, čak i uz ovu, za nas radosnu, konstataciju da ćemo teško naći opoziciju u pojedinim opštinama koja će moći stručno da radi ovaj posao, smatramo da nije loše da ovakvo rešenje stoji, pogotovo što ovo rešenje nije originalno naše, već je to rešenje iz stranih zakonodavstava, onih domova koje imaju razvijen parlamentarni sistem. To su Sjedinjene Američke Države, Velika Britanija, Norveška, Belgija; recimo primer - u Norveškoj i Belgiji, glavne kontrolne ustanove budžeta su tzv. generalni kontrolori i odvojeni su od upravne kontrole, upravo zato što ne kontrolišu samo da li je neko po zakonu potpisivao virmane ili da li je od ovlašćenog lica, već se u nekim situacijama kontroliše i celishodnost raspolaganja tim sredstvima i dolazimo u situaciju da tada opozicija može da raspravlja i o celishodnosti, a ne samo o tome da li je zakonito raspolagano. U Velikoj Britaniji na primer donji dom parlamenta obrazuje specijalni odbor za javne račune, kojim predsedava član opozicije. Znači, tih primera ima i verovatno se zakonom o budžetu i budžetskoj kontroli ide u tom pravcu, ali smatramo da nije zgoreg da jedno ovakvo rešenje bude deo i ovog zakona i da se ponovi, ukoliko postoji u jednom zakonu, i da se time da pravo opoziciji. Treba da radimo na izgradnji jednog parlamentarnog sistema gde će svaka vlast biti kontrolisana od opozicije, jer, uostalom, nema šta da se sakrije i svi smo na istom zadatku, radimo u interesu građana i javnosti.
Reč ima narodni poslanik Tomislav Nikolić, zamenik predsednika poslaničke grupe SRS.
Dobronamerno, kao iskusan čovek, savetujem gospodina ministra da pažljivo čita sve predloge u kojima se opoziciji daje pomalo vazduha. Na prvim sledećim izborima, ukoliko ga opet bude vukla neka velika stranka, možda će i ući u neki parlament i biće opozicija sigurno, a onda će žudeti za ovim rešenjima. U to sam ubeđen. Gospodine ministre, 5. oktobar je odavno prošao i posledice 5. oktobra osećaju se svakog časa. Nemojte više tako nadmeno da izlazite za ovu govornicu. Odnos snaga se drastično promenio.
Reč ima narodni poslanik Dragan Marković, predsednik poslaničke grupe SSJ, pravo na repliku.
Poštovano predsedništvo, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, gospodin Dejan Mihajlov je rekao da će retko u kom gradu opozicija imati vlast. Za vašu informaciju, gospodine Mihajlov, Stranka srpskog jedinstva nije opozicija kao što ste vi bili opozicija, da samo kritikujete i da demagoškim saopštenjima prevarite narod kako ste vi tvrda nacionalna opcija. Stranka srpskog jedinstva, za razliku od vas, gde god ima odbore po gradovima u Srbiji pomaže sport, pomaže porodice sa troje i više dece, pomaže izbegli srpski narod sa Kosmeta. I, za razliku od vas, gospodine Dejane, konkretno u Jagodini Stranka srpskog jedinstva ne oduzima mandate svojim odbornicima, zato što ne poštuju stranačku disciplinu i ono što kaže Beograd. Valjda najbolje znaju odbornici šta rade, jer oni zastupaju građane u gradovima gde su birani, a ne rade onako kako kaže centrala. Gospodine Dejane, nema više referenduma za i protiv. Sada su izbori i moraćete da date izveštaj o radu, šta ste to radili, gospodine Dejane.
Za repliku u izlaganju ministra gospodina Vladana Batića, a ne narodnog poslanika Dejana Mihajlova. Znači, pravo na repliku ministru. Sada pravo na repliku ima narodni poslanik Dejan Mihajlov.
Gospodin Marković ne sme da se obrati gospodinu Batiću pa se zato obraća meni, ali to je već njegov problem. I o tome treba da razgovaramo. A, o tome kako ste vi časno vršili vlast, kako ste sa JUL-om časno vladali ovom državom, kako ste časno branili srpske zemlje, kako ste časno obavljali vaš nacionalni posao zajedno sa tim levičarskim strankama, koje su internacionalne i koje ne poznaju nacionalnu opciju, kako časno radite druge poslove, odnosno snabdevate naše vojne snage i ostale raznim stvarima, a sve to spada u nacionalno pitanje i u vaš jak nacionalni osećaj. Molim vas da nas takvog nacionalnog naboja i takve nacionalne politike manete, i da te i takve nacionalne politike više nikada ne bude u Srbiji. Nama konačno treba jedna odgovorna vlast, koja će znati kako da se postavi u pojedinim situacijama i odgovorne stranke, koje će nacionalnu politiku sagledavati u drugom svetlu, realno i u odnosu sa međunarodnom zajednicom. Dosta nam je izolacionizma, ratova i svega ostalog, u čemu ste nas vodili vi i oni kojima ste služili. Gospodine Markoviću, mislim da vi, kao i oni, nemate pravo više ništa nama da pričate o tome kako treba voditi državu.
Nemojte, molim vas. Nema osnova za repliku. Dobio je predsednik poslaničke grupe pravo na repliku, niste pomenuti. Stavljam na glasanje amandman da se posle člana 104. doda novi član 104a. Za 68, protiv 91, uzdržanih nema, nije glasalo 10, od 169 narodnih poslanika. Reklamaciju Poslovnika može da traži samo predsednik ili zamenik poslaničke grupe, a vi niste predsednik poslaničke grupe. Ovim završavamo današnji rad, prijatno. Sednica Odbora za rad, boračka i socijalna pitanja održaće se u 18,00 časova u sali na III spratu. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Prvog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2002. godini. Obaveštavam vas da, prema službenoj evidenciji, današnjoj sednici prisustvuju 122 narodna poslanika. Molim vas da, radi utvrđivanja kvoruma, ubacite identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum i da možemo nastaviti rad. Obaveštavam vas da su sprečeni da prisustvuju sledeći narodni poslanici: Miroslav Markićević, Miodrag Jaćimović, Dragan Jočić, Vladimir Dobrosavljević, Stevan Lilić, Slobodan Radulović, Dušan Budišin, Momir Radoičić, Milan Ernjaković, Petar Mišić, Predrag Stojanović, Đorđe Čukvas, Branislav Pomoriški, Milutin Prodanović, Miroslav Martić i Juhas Atila. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Takođe, saglasno članovima 83. i 84. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srbije, obaveštavam vas da sam na ovu sednicu pozvalapredstavnike Narodnog pokreta "Otpor", predstavnike Udruženja porodica otetih i nestalih Srba sa Kosova i Metohije, predstavnikeOEBS-a, kao i predstavnika Stalne konferencije gradova i opština Jugoslavije povodom treće tačke dnevnog reda. Pre nego što nastavimo rad po 3. tački dnevnog reda, želim da vas obavestim da je sutra nacionalni praznik Republike Srbije - Sretenje; to je dan kada je donet prvi, savremeni, moderni Ustav Srbije, 1835. godine; četstitam vam praznik, vama i svim građanima, i pozivam vas da u 14,00 časova, u holu Skupštine, prisustvujete maloj svečanosti koja je organizovana tim povodom. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O LOKALNOJ SAMOUPRAVI (pojedinosti) Reč ima narodni poslanik Branislav Ivković, po Poslovniku.