Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad sednice Sedmog vanrednog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 91 narodni poslanik. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 93 narodna poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju narodni poslanici Dejan Radenković i Gordana Čomić. Nastavljamo pretres u pojedinostima o 1. tački dnevnog reda – Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Stigli smo do amandmana na član 1, koji je podneo poslanik Dalibor Radičević. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, podneo sam amandman na član 1, sa željom da dodatno preciziram Predlog zakona, a ujedno i da ukažem na važnost i da se posebna pažnja skrene na industrijalizaciju i na industrijsku proizvodnju. U svojim ranijim izlaganjima već sam ukazivao na značaj industrijske proizvodnje i na stvaranje novih vrednosti. Koliko je bitno da imamo stabilnu i jaku industrijsku proizvodnju vidimo u nastojanju Vlade Republike Srbije i predsednika Republike Srbije, Aleksandra Vučića, da dovede što veći broj stranih kompanija u našu zemlju. Moj Aleksinac, posle fenomenalne vladavine od 2000. godine ostao je bez 40 manjih ili većih preduzeća. Oko tri hiljade radnika je ostalo na ulici, bez nade, bez isplaćenih zarada, bez uplaćenog penzijsko-invalidskog osiguranja, gotovo bez mogućnosti da se preživi. Danas situacija nije idealna, ali je daleko bolja nego što je bila. Preduzeće „Gramer sistem“ upošljava oko 1.600 radnika i znatno je smanjen broj nezaposlenih, što u velikoj meri utiče na razvoj Aleksinca i bolji život građana. Otvorena je hladnjača „Monikom“ i to je jedna od najmodernijih hladnjača u Srbiji. Renoviran je motel koji je bio totalno ruiniran. Sve ovo su dobri primeri saradnje lokalne samouprave i Vlade Republike Srbije, jer je samo sa dobrom saradnjom i moguće unaprediti i stvoriti bolje uslove za život građana. Hvala.
Na član 1. amandman je podneo Jovan Palalić. Da li želite reč? (Da) Izvolite.
Prethodnih dana mnogo se raspravljalo i govorilo o tome kakvo je stanje u lokalnoj samoupravi i pokušana su različita poređenja u odnosu na prethodni period i na današnji period. Ja se moram osvrnuti na neka pitanja koja se tiču sistemskog karaktera, obzirom da sam u jednom periodu bio dva puta na čelu tada postojećeg Odbora za lokalnu samoupravu i imao sam mogućnost da analiziram rad lokalne samouprave i sasvim sigurno sam mogao da uočim osnovne probleme koji su se ticali, mogu slobodno reći, stvaranja sistemskog haosa u institucionalnom smislu u lokalnoj samoupravi.Mnogo mojih kolega je govorilo o materijalnim zloupotrebama koje su se dešavale u lokalnoj samoupravi, ali ja samo želim da podsetim građane i narodne poslanike da se setimo kako je izgledala lokalna samouprava u tom periodu. Mnogi su zaboravili da je skoro jedna trećina opština bila u permanentnoj blokadi zbog katastrofalnog zakona o lokalnoj samoupravi, koji je predviđao neposredni izbor gradonačelnika. Permanentni sukobi između skupštine i gradonačelnika, referendum i trošenje sredstava su odlikovali jedan period funkcionisanja lokalne samouprave. Onda je došao drugi snažni udarac, na koga je tadašnja vlast ćutala sve vreme, a to je umanjenje transfernih sredstava lokalnim samoupravama, gde je veliki deo lokalnih samouprava došao bukvalno na rub egzistencije, a da ne govorim o diskriminaciji kada je u pitanju finansiranje lokalnih samouprava, gde su pojedine lokalne samouprave favorizovane, dok su druge faktički bacane u zapećak. Donet je Zakon o, bukvalno u sred mandata lokalne samouprave, kojim je predviđeno da mandat pripada odbornicima a ne političkim strankama, gde je stvoren potpuni haos u lokalnim samoupravama – zloupotrebe, zaduživanja, manjak investicija, odsustvo plana i razvoja je bilo karakteristika tog perioda, odsustvo zakona kojima se reguliše položaj zaposlenih u lokalnim samoupravama, položaj zaposlenih u autonomnim pokrajinama. Znači, jedan sistemski haos koji je trajao bukvalno skoro deceniju. I nije bilo lako posle tog perioda uspostaviti kakvu-takvu stabilnost, koja se sada uočava, u donošenju zakona koji definišu položaj zaposlenih, u jasnim planovima kada su u pitanju investicije lokalnih samouprava, u stabilnosti lokalnih samouprava, koje su izuzetno važne, ne samo za funkcionisanje njihovih organa, nego za privlačenje investicija. Oni koji govore o današnjem stanju, nemoj da porede kako su oni vršili vlast u prethodnom periodu kada su u pitanju lokalne samouprave i kakav je maćehinski odnos bio prema lokalnim samoupravama. Današnje stanje je neuporedivo bolje i naravno, trebaće mnogo više vremena da se popravi katastrofa koja je ostala iza njih. Hvala.
Reč ima poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Hvala. Drago mi je da se prethodni kolega osvrnuo na to kakvo je stanje u lokalnim samoupravama danas i kako je bilo nekada. Ja se nadam da će ministar Ružić bar pokušati, dati inicijativu da se lokalnim samoupravama vrati bar deo otetog novca od 50 milijardi dinara. Od 2012. godine do danas, u svim lokalnim samoupravama, bez obzira kako se one zovu i na kojoj teritorije naše države se nalaze, je uzeto 50 milijardi dinara. To naizgled deluje bezazleno, ali to ni u najmanju ruku nije bezazleno, jer se time predsednici opština i gradonačelnici teraju i primoravaju, vezuju im se ruke, da nemaju novca u svom budžetu i onda moraju da idu u Vladu Republike Srbije ili kod nekog koordinatora, Branka Malovića ili kod drugih koordinatora SNS, da traže novac za svoju lokalnu samoupravu i ako dobro ispunjavaju obaveze u SNS, dobiće novac od ministarstva, a ako ne ispunjavaju, neće. Kako izgledaju lokalne samouprave sem toga što im je SNS oduzela 50 milijardi dinara? Izgledaju tako da 2014. godine od 12 crpnih stanica ni jedna nije radila, crpna stanica, zbog čega su se desile poplave u opštini Smederevska Palanka. Ja se ovom prilikom zahvaljujem gospodinu Davenportu i EU i svim ljudima koji su učinili napor da se posledice tih katastrofalnih poplava saniraju. Ali, ono što je loše, ministre Ružiću, evo, ja sad vas lično pozivam, pošto već pet dana ni jedan ministar, ni jedan Vladin funkcioner nije našao za shodno da poseti Smederevsku Palanku, opštinu od 60 hiljada stanovnika, gde je hiljadu domaćinstava uništeno, gde je više od četiri hiljade hektara obradive poljoprivredne površine uništeno, a pre samo mesec dana, pred lokalne izbore, svakoga dana smo imali ministre u naletima. Pre podne jedne ministre, popodne druge, uveče premijerku. I vi ste tada dolazili u Smederevsku Palanku. Ja vas sada pozivam da pokažete razliku između vas i ostalih i da bar vi posetite Smederevsku Palanku i u skladu vaših nadležnosti pomognete građanima Smederevske Palanke. Znam da to neće uraditi Branko Malović, koji je svakoga dana opsedao građane Smederevske Palanke, da to neće uraditi članovi SNS iz Kovina, iz Alibunara, iz Pančeva koji su prešli Smederevsku Palanku i uzduž i popreko, pa ih ja sada pozivam kao velike patriote da dođu u Smederevsku Palanku i da sada pomognu građanima i Goloboka i Vlaškog Dola i Grčca, a i naravno drugim opštinama i Požegi i gradu Užicu. Kako izgledaju opštine danas? Ja mislim da je ovde važno da se uvede jedan novi način u lokalnoj samoupravi poslovanja, jedna nova institucija, a to je institucija tapšača SNS, jer svi zaposleni u svim lokalnim samoupravama ukoliko u krugu od 50 kilometra dolazi Aleksandar Vučić u neki grad ili opštinu, su u obavezi da napuste svoje radno mesto, kao što je to bilo u Nišu u vezi aerodroma, da dođu i da tapšu i aplaudiraju predsedniku SNS ili premijeru. Tako da, bolje da to legitimizujete i legalizujete i uvedete funkciju tapšača u lokalnim samoupravama koji će aplaudirati SNS. Kako danas izgledaju opštine? Izgledaju tako da su, nažalost, građani Kraljeva, jednog sjajnog grada, određeni na to da gradonačelnik tuče ljude na ulici, da njihov gradonačelnik kao kapitalnu investiciju otvara semafor, da gradonačelnik Novog Sada kao kapitalnu investiciju otvara parkiralište za bicikle, a da gradonačelnik Leskovca, čuveni „Genije“, otvara česmu na groblju i to proglašava kao kapitalnu investiciju. Vi i dalje prijatelji otvarate investicije koje je već otvorila DS i Vlada DS, a ne bih da govorim o gospodinu iz Alibunara koji je bio u zatvoru. Iz zatvora je vraćen posle dva meseca služenja kazne, on je vraćen direktno na mesto predsednika opštine Alibunar. Ono što ste vi uveli u lokalne samouprave je haos. Ono što ste vi uveli u lokalne samouprave je to da mora da se javi koordinatoru SNS, da poslušni dobijaju novac iz budžeta, da neposlušni ne mogu da se obrate premijeru, ministrima i Vladi Republike Srbije. Još jednom, završavam, pozivam ministra Ružića da poseti Smederevsku Palanku, pošto je neverovatno da u Vladi, verovatno ima 18, 19 ministara, da nijedan ministar nije našao za shodno da dođe u Smederevsku Palanku, poseti ljude koji su izgubili sve što su imali i u poljoprivrednom smislu i u ekonomskom smislu. Ne mogu da verujem da je 20 ministara u izbornoj kampanji pre mesec i po dana bilo u Smederevskoj Palanci na čelu sa premijerkom, a sada premijerka ide u Topolu. Osam kilometara imate razlike od Topole do Smederevske Palanke, nije mogla ni da svrati u Smederevsku Palanku. Bez obzira što sam pripadnik DS i što imamo velike razlike i što se nikada nećemo složiti sa politikom SNS, ja pozivam ministre da pomognu građanima Smederevske Palanke. Za ovu temu ne treba da bude političkog nadgornjavanja. Hvala.
Aleksandar Marković, povreda Poslovnika.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Najgrublje je prekršen član 106, ali i član 107. Član 106. koji kaže da govornik mora da se drži dnevnog reda. Šest minuta je pričao, ništa o tački dnevnog reda nije rekao. Ali, ono što je gore, prekršen je i član 107, odnosno direktno je ugroženo dostojanstvo Narodne skupštine, ali i svih građana Srbije. Zašto? Vrhunac licemerja je da neko poziva Vladu Srbije da pomogne građanima Smederevske Palanke, a taj neko je najdirektnije kriv za sve ono što se dešava danas u Smederevskoj Palanci. Taj neko ko je najdirektnije kriv što su opljačkani građani Smederevske Palanke, jer je Smederevsku Palanku ostavio i bez struje i bez vode i sa četiri milijarde dinara gubitaka i minusa. S druge strane, to govori predstavnik stranke koja ne postoji. Demokratska stranka zvanično više ne postoji. Oni juče na sednici kvorum nisu imali. Molim vas, demokrate bez kvoruma na glavnom odboru nisu mogli da izaberu organe stranke. Na prvoj sednici glavnog odbora DS od kada je izabrano novo rukovodstvo, Zoran Lutovac nije imao kvorum, zbog čega nije izabran izvršni odbor. I on danas nama nešto ovde priča, čovek koji nema stranku, stranka ne postoji, nisu imali kvorum. Smatram da ste morali minimum da ga opomenete. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Jovan Palalić, replika. Izvolite.
Moram da reagujem, obzirom da se ovde mnoge kolege ne sećaju perioda kako su izgledale lokalne samouprave od 2008. do 2012. godine. To je bila jedna katastrofa, jedna devastacija. Niko tada nije imao hrabrosti da reaguje kada su 2009. godine umanjena transferna sredstva lokalnim samoupravama. A, onaj koji je trebao da reaguje, ko se nalazio na čelu Stalne konferencije gradova i opština, koji je morao da govori u ime lokalne samouprave, koji je morao svaki dan da poziva ministra, znate ko li je bio tada predsednik Stalne konferencije gradova i opština? Saša Paunović. Reč nije rekao, dok su ukidana transferna sredstva, dok su diskriminisane opštine kada je u pitanju dodela sredstava opštinama, kada je tadašnji ministar Mlađan Dinkić samo svojim opštinama dodeljivao sredstva, dok su crtani neki regioni, niko ne zna koja je uloga tih regiona bila i da li to uopšte danas postoji, dok su se zaduživale lokalne samouprave, svi su ćutali. Mi sada hoćemo da govorimo kako je tad bilo sjajno vreme. Nikad gore vreme nije bilo kada su u pitanju lokalne samouprave, nikad zaduženije, nikad više zloupotreba. Imam obavezu to da kažem, jer sam tada bio na čelu Odbora za lokalnu samoupravu, govorio, obraćao se tadašnjem ministru Markoviću, predsedniku Stalne konferencije, predsedniku sadašnje opštine Paraćin. Niko reči nije rekao, osim što im je bilo bitno da su na svojim funkcijama, da se slikaju i da ništa ne rade za građane lokalnih samouprava.
Gospodine Milojičiću, možete samo po amandmanu. Zahvaljujem.
Hvala. Kako građani Srbije žive, jasan je pokazatelj, u vreme nas, kako vi kažete žutih, cena malina je bilo dva evra, danas je cena maline 60 dinara. U vreme nas žutih je cena žita bila 25 dinara po kilogramu, danas je cena žita 13 dinara po kilogramu. U vreme nas žutih, tj. zlatnih, subvencije za poljoprivredu su bile 14.000 po hektaru, sada je subvencija za poljoprivredu 4.000 po hektaru, pri tom je cena nafte 80 dinara, sada je cena nafte 160 dinara. Evro je bio 80, sada je evro, dragi prijatelji, 118. Znam zašto prethodnog govornika boli jučerašnja sednica glavnog odbora DS, zato što je DS donela istorijski važnu odluku da uđe u pregovore sa celokupnom opozicijom i zato što znate da je DS nosilac promene sa čitavom opozicijom, koja će vas pobediti za dve godine, i sa tim Draganom Đilasom i sa celom DS i sa svim ljudima u opoziciji.
Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević, po Poslovniku.
Dame i gospodo narodni poslanici, reklamiram dostojanstvo Narodne skupštine, član 107. Naime, dame i gospodo narodni poslanici, ovde su izrečene velike neistine. Rečeno je da je DS plaćala pšenicu 25 dinara, a da je danas cena 13 dinara. Cena pšenice sa PDV je negde oko 18,5 dinara, znači, 50% više nego što je tvrdio srećni prodavalac bazena, čovek koji je popio za jedno veče tenk, odnosno popio je više para nego što je Šutanovac dobio za tenk. Cena maline je bila takva da su 2011. i 2012. godine danima malinari tapkali ispred zgrade Vlade Republike Srbije, a jedne godine je cena maline bila toliko ponižavajuća da su je prosipali. Cena višnje je bila takođe. Podsticaji koji su oni izdvajali… (Radoslav Milojičić: Koliko? Cenu kaži.) Evo, čujete ove krike. Dakle, podsticaji koji su oni davali su bili na nivou 136 miliona evra. Podsticaji koje mi izdvajamo za poljoprivredu su 309 miliona evra.
Poslaniče, molim vas, to nije u skladu sa povredom Poslovnika.
Ja vam govorim da je povredio Poslovnik.
Znam i ja, ali povreda Poslovnika je potpuno drugačiji institut od diskusije.
Gospođo predsedavajuća, elementarne nepogode dođu i prođu, ali DS je elementarna nepogoda koja je trajala 12 godina.
Imate vreme vaše grupe. Možete da koristite ako želite da diskutujete po amandmanu. Ovo nije bila povreda Poslovnika. Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta, replika.
Radoslav Milojičić, narodni poslanik, malopre je izneo jednu veliku neistinu, kada je rekao da su oni iz DS postao deo neke celovite opozicije. Kao srpski radikali imamo potrebu da skrenemo pažnju javnosti da smo mi opozicija i da nam ne pada napamet da budemo deo te grupacije prozapadnih rušilačkih eksponenata i ne dozvoljavamo da nas bilo ko na taj način svrstava u tu grupaciju. Mi srpski radikali smo jedina prava, istinska opozicija. Mi smo opozicija vlasti Aleksandra Vučića. Mi želimo da tu vlast srušimo, ali na izborima i ne pada nam na pamet da učestvujemo u ovome što rade ovi sa kojima se Milojičić ponosi. Molim vas, gospodine Milojičiću, da vodite računa kada govorite o celovitoj opoziciji, da se lepo svrstate. Nabrojte slobodno sve koji ste to vi vajni opozicionari i prozapadni eksponenti i nas srpske radikale ne mešajte u tu bulumentu. Hvala.
Gospodine Milojičiću, šta želite? (Radoslav Milojičić: Pomenut sam.) Pa, pomenuti ste zato što je replika u pitanju, ali izvolite.
Samo radi građana, biću vrlo kratak. Naravno da DS ne pada na pamet da ikada ide u koaliciju sa onima koji su upropastili Srbiju devedesetih godina, a to su radikali, i sa njihovim sledbenicima, tj. učenicima, a to je sadašnja SNS. Naravno da DS ne pada napamet da ikada ide u koaliciju i sa SRS i sa njihovim potomcima SNS.
Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta.
Ko je uništio Srbiju i na koji način najbolje govore podaci koji su nepobitni. Od 2000. godine je nastao haos u državi Srbiji, 2000. godine u toj dosmanlijskoj buldožer revoluciji desila su se razna čuda. Ostali su poznati po tome što su stotine hiljada ljudi ostavili bez posla, što su rasprodali kompletnu privredu. Naravno, bila je to burazerska privatizacija, puna lopovluka, puna kriminala. Nažalost, ni do danas sve te kriminalne privatizacije nisu razrešene, a obaveza je sadašnje vlasti da to svakako uradi. Demokratska opozicija tadašnja, kako su se zvali, čiji je deo bio i ova sadašnja Milojičićeva stranka ili okosnica su bili ti koji su uništili srpske banke, koji su uveli ovde strane banke zbog kojih i danas građane Srbije i privredu boli glava, oni su sa dugim cevima upadali u institucije od Narodne banke, Privrednog suda, itd, oni su uništili pravosuđe, oni su iz kabineta Dušana Petrovića formirali, odnosno birali, predlagali Narodnoj skupštini sudije i predsednike sudova. Dakle, sve loše što se dešavalo u državi Srbiji počelo je upravo te 2000. godine. Može gospodin Milojičić i svi oni mogu koliko god hoće da skreću pažnju, ali sa te činjenice ne mogu da skrenu pažnju. Problem jeste što sadašnja vlast nije uradila ništa ozbiljno da se koliko je moguće saniraju ti problemi koji su nastali u toku dosmanlijske vlasti, ali to je zbog toga što su na istom tom proevropskom putu, koji je zapravo tragedija za građane Srbije i za državu Srbiju. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Aleksandra Tomić.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Replika. Vidite, kad treba da se dobije neki konkretan odgovor na prozivke onda ih u sali nema. Znači, SNS nikad neće praviti koalicije sa onima koji ruše državu, koji su budžet Srbije podredili tajkunima, onima koji danas ne mogu ni cenzus da pređu, pa se udružuju sa nekim tajkunima iz prošlosti da bi na izbore ponovo izašli i pokušali da pređu taj cenzus. S druge strane, kada pričamo o lokalnim samoupravama i o tome šta se dešavalo u Smederevskoj Palanci, ja bih stvarno zamolila gospodina Ružića da pogleda kod ministra finansija kako izgleda devastirati jednu lokalnu samoupravu, i to je bila tema inače sa Kongresom lokalnim samouprava kada su bili gosti ovde Odboru za finansije. Nisu mogli da veruju da može da se desi u jednoj državi da lokalna samouprava napravi minus od četiri milijarde dinara i praktično onemogući budžet Srbije da funkcioniše u odnosu lokalna samouprava – budžet Srbije. Tako da je to slika koju DS šalje svojim biračima i pre četiri godine i sada. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković, po amandmanu.
Hvala lepo. Evo da se i ja priključim ovoj duboko stručnoj i posvećenoj raspravi o zakonu o izmenama Zakona o lokalnoj samoupravi. Vidim da je to potpuni fokus na tome, pa da dam svoj skromni doprinos. Potpuno je nerazumljivo zašto vladajuće stanke, vladajuća stranka, imaju taj nivo nervoze i raspravu o jednom zakonu koji je važan za funkcionisanje Srbije svode na obračune sa svojim političkim protivnicima. Za to postoje, naravno, druga mesta, drugi ambijenti i drugi modaliteti. Nije mi jasno otkud kod jedne tako, po njihovom mišljenju, uspešne vlasti imamo taj nivo nervoze, tu reakciju na loše organizovane proteste protiv goriva, na to da neki novinari nestaju, pa se vrate, na stvaranje jedne atmosfere straha i haosa u Srbiji od strane vladajuće stranke. Priča se o 100 miliona evra koji su došli juče, prekjuče, znaju vlasti iz inostranstva za organizovanje puča protiv Vučića, priča se o tome da su to neke strane ambasade dale, kao da postoje domaće ambasade u Beogradu, naravno, da su sve strane, ali ne znam čemu ta panika, čemu tolike neistine? U petak ili kad je bila poslednja sednica neko ko se predstavlja kao šef poslaničke grupe SNS se pridružio tim neistinama, pa je govorio ponovo onu suburbanu legendu, ne urbanu, naravno, nego suburbanu legendu o buretu i o računima za struju za koje sam ja navodno rekao da se ispaljuju. Poslednji put u istoriji čovečanstva ću da ponovim, naravno, da je to neistina. Pozivao sam da se ne plaća taksa za RTS, koji je tad bio đubre, kao što je i danas, i ta taksa je ukinuta kao prva odluka nove demokratske vlasti januara 2001. godine. Postoji još jedna dodatna lažu koju je izrekao šef vladajuće većine u parlamentu, jedan od najpametnijih, najlepših, najinteligentnijih zajedno sa jednim drugim što sedi tu u prvom redu. To je taj trijumvirat gde on sa Vučićem i tim još jednim čine u SNS, ta elita SNS. Rekao da je neki projekat koji se zvao „Energija za demokratiju“ zloupotrebljen sa moje strane, da sam pozivao ljude da bacaju račune za struju, a posle obezbedio samo Nišu i još nekim gradovima, sutradan, prekosutra, kada sam postao lokalna vlast, deo lokalne vlasti, i da to nije fer prema ostatku Srbije. Laž je, prvo, da sam pozivao da se spaljuju računi, a ta laž se vezuje za 1996. godinu kada su bili protesti. Program „Energija za demokratiju“ je bio aktiviran 1999. godine, znači, tri godine kasnije i trajao je dve, tri godine na sreću građana onih gradova koji su tada imali normalno grejanje. Prema tome, molim vas da smanjite taj nivo laži, jer nema potrebe. Ako ste tako uspešni, polako, uživajte u uspešnosti svojoj, u blagodetima koje dajete građanima Srbije, oni će to sigurno pamtiti i na pravi način vratiti, kao što se to desilo 2000. godine. Konačno, pozivam građane Niša da 22. ovog meseca, u petak, dođu ispred Skupštine grada, jer će tada biti zakazana sednica kada će lokalna vlast pokušati da otme Nišu aerodrom.
Poslaniče, imate prostor za konferenciju za medije i obratite se.
Takođe i vi.
Ne pada mi ni na kraj pameti. Obratite se…
Zakazali ste.
Da, ali sada duhovito. Pokazaću građanima Srbije šta je ukradeno i kako smo uspeli da vratimo ono što je ukradeno 5. oktobra.
To me raduje. Da li mogu da nastavim?
Ne.
Oduzimate mi reč?
Samo sam vam uskratila dalje obraćanje, a dobićete vaše vreme. Samo da vas isključim. Znači, konferencije za medije i ostalo po proceduri i pozive na neke skupove, kakvi god da su, a ne u okviru diskusije o Predlogu zakona. Da li smo se dogovorili? Da li želite da nastavite? (Zoran Živković: Kasnije.) Hvala vam. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Martinović, replika.
Dame i gospodo narodni poslanici, javio sam se za repliku povodom izlaganja gospodina Živkovića. Ja njega neću da vređam, to je njegov manir, neka radi šta mu je volja. Ono što želim da naglasim jeste da su svi građani Srbije mogli da vide Zorana Živkovića kao gradonačelnika grada Niša kako je u bure ubacivao račune za struje i pozivao građane Niša i sve druge građane Srbije da rade to isto što je on radio. Ja sad možda jesam đubre, možda jesam ružan, možda sam budala, ovakav sam, onakav sam, ali prosto to su činjenice. Kao što je činjenica da je Evropska unija selektovano 1996. godine, 1997. godine pomagala samo onim opštinama, odnosno onim gradovima u Srbiji u kojima je pobedila koalicija Zajedno. Taj projekat jeste „Energija za demokratiju“, jeste započet 1996. godine, 1997. godine, a nastavljen je u zimu 2000. godine, 2001. godine da bi se osnažila vlast DOS-a. Pošto je DOS došao na vlast na protivustavan način u oktobru 2000. godine, bili su kilavi i nesposobni da bilo šta urade, sem da sa mitraljezima upadnu u Narodnu banku Srbije, Narodnu skupštinu i Saveznu upravu carina. Pa, da se osnaži vlast DOS-a onda su im slali mazut, pumpe za gorivo itd. I to je takođe bilo u zimu 2000. godine, 2001. godine. Inače, nema razloga da budemo nervozni, niti je bilo ko ovde nervozan i pogotovo nemamo razloga da budemo uplašeni. Ja ne znam ko se više u Srbiji vas plaši. Vi u Srbiji više ne predstavljate skoro nikoga, sem sami sebe. Jedna vaša koleginica je u petak rekla…
Vreme. Hvala.
Evo, završavam. … da ne zna ni kojoj poslaničkoj grupi pripada, ne zna ni kako se našla u parlamentu, a inače joj Zoran Živković, kaže, i nije šef. Dakle, nikoga se ne plašimo, nema nikakve nervoze, radite vi vaš posao, a mi ćemo da radimo naš, a to je preporod.
Hvala. Replika, Zoran Živković.
Znači, još jednom da ponovim. Prvo, pokažite te fotografije, snimke, zapise službi ili bilo koga gde se vidi bilo kakva moja aktivnost vezana za te račune za struju. Evo, to je bilo pre 22 godine, nikad se ništa pojavilo nije, ja vas pozivam da uradite još jednom. Možda ruska služba ima ili beloruska ili ovi iz Abu Dabija, vaši vekovni prijatelji, možda su oni to snimali. Bilo koja fotografija, bilo kakav dokaz laži o kojoj govorite 32 godine. Da vas podučim, a možete i da guglate, ako ne znate na drugi način da dođete do informacija. Projekat „Energija za demokratiju“ je dogovoren u vreme NATO bombardovanja u Nišu u grčkom konzulatu koji je tada u Nišu postojao, sa moje strane i sa druge strane je bio gospodin ambasador Vlasopulos, grčki ambasador, i tada je on pitao - kako da vam pomognemo posle svega ovoga što vam zlo radimo, ja sam, pored nekih stvari, rekao i mazut za grejanje. Taj projekat je počeo da funkcioniše zima 1999. godina. Tadašnja vlast je htela da otme taj mazut, pa sam morao sa ambasadorima iz EU i sa građanima Niša da odem na Preševo da spašavam te cisterne, o čemu postoje podaci i filmski i fotografije i zapisnici službi bezbednosti i drugih ozbiljnih službi. Prema tome, hajde malo činjenice, nije vam teško da uradite tako nešto, a sve drugo što govorite o lažima i u lažima ja više neću da ulazim u to. To je vaš brlog, to vi sami sa sobom radite.
Hvala. Jelena Žarić Kovačević. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Ja sam se još malopre javila po Poslovniku, ali evo mogu i sada da iskoristim to svoje pravo. Pozivam se na član 106. stav 1. – govornik može da govori samo o tački dnevnog reda o kojoj se vodi pretres. Kolega Živković je dva puta zloupotrebio pravo da govori, prvo po amandmanu, a kasnije na osnovu replike koju je dobio. Moram da kažem da nikakva nervoza nije u pitanju, nema potrebe da poslanici SNS budu nervozni. Poslanici SNS samo imaju potrebu da građanima kažu istinu. Ako smo već kod istine i ako smo već kod činjenica, smatram da ne bi trebalo da se kolegi Živkoviću dozvoljava ovde da poziva na proteste u Nišu. Jeste, sednica će biti zakazana u Nišu 22, odnosno u petak. Jako je ružno da se prilika u Narodnoj skupštini koristi za to da se poziva na proteste u Nišu, a kad smo već kod istine i kod činjenica, onda to znači da ja ovde po povredi Poslovnika mogu da pričam i o privatizaciji i prodaji „Srbija-turist“ u čemu je učestvovao Zoran Živković kada je 230 ljudi ostalo bez posla. Onda to znači da ja mogu da pričam i kako je Zoran Živković iskoristio svoje premijersko mesto kada je od Duvanske industrije Niš, praktično, koju je napravio ni na šta, kada je 20.000 ljudi izgubilo posao itd. Molim vas da ubuduće upozorite govornike da ne čine ovakve povrede Poslovnika.
Hvala. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Zoran Živković po amandmanu.
Hvala koleginici što se pridružila mom pozivu građanima Niša da izađu na protest 22. ispred Skupštine grada. To je jedna stvar.Druga stvar. Još malo poduka. Duvanska industrija Niš nikada nije imala 20 hiljada zaposlenih. Malo ste pomešali. To je bila elektronska industrija. Ona je praktično prestala da radi 1991. godine…
Po amandmanu.
… kao i svi ostali, kolega. Amandman, to je vrlo važno za razvoj i život lokalne samouprave jer deo prihoda lokalne samouprave dolazi i po tom osnovu. Te godine kada je privatizovana Duvanska industrija Niš lokalna samouprava je od tog posla dobila 20 i nešto miliona evra, što je bila skoro polovina, ako ne i više od polovine budžeta grada Niša za tu godinu. Ta privatizacija, koja je dobra i za lokalnu samoupravu grada Niša, ali i za državu u celini je uspešna. Ona je preporodila jedan deo građana Niša. Ta fabrika je i danas jedna od pet najvećih koja puni budžet Srbije. Mi nemamo šverc duvana zato što je to privatizovano i ja sam ponosan na to. Što se tiče Srbija-turista da sam motivisao kupca koji je kupio pre toga Put i Beogradski, a pošto je Nišlija na radu u Los Anđelesu, da razmisli i o Srbija-turistu i to je bila dobra privatizacija koja je glupošću kasnijih vlasti i sindikata Srbija-turista dovedena do toga da je na kraju na arbitraži država Srbija morala da plati tom vlasniku koji je privatizovao velike pare. Prema tome, ponosan na sve privatizacije i snosim punu materijalnu, krivičnu ili bilo koju odgovornost za sve privatizacije koje su izvršene do kraja 2003. godine. Ne želim da snosim nikakvu zaslugu za to. To je bio moj posao, ali kao i onih 200 i nešto hiljada ljudi koji su postali državljani Srbije zato što sam im ja dao potpis na rešenje o državljanstvu i za mnoge stvari druge, ja nemam, za razliku od nekih mojih prethodnika i prethodnica, čega da se stidim iz svoje prošlosti. Naprotiv, 14 i po godina nakon izlaska iz vlasti ja sam još uvek čovek koji živi normalno, koji slobodno ide ulicama bilo kog grada u Srbiji i van Srbije, koji se ne plaši nikoga i ničega, koji je spreman da izađe pred sud božiji, ako postoji, pred sud bilo koji zemaljski, a ima ih, hvala bogu, i spreman da branim sve i ponosan na ono što sam uradio i voleo bih da svi zajedno vi prekoputa mene imate bar 5% tog zadovoljstva i ponosa kada odete nekad sa vlasti, negde januara sledeće godine, u odnosu na ponos i čast koju ja osećam prema sebi. Hvala lepo.
Hvala. Da vidimo ko se javlja po povredi Poslovnika? Jelena Žarić Kovačević, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Ponovo sam se javila po povredi Poslovnika. Reklamiram član 107. govornik na sednici Narodne skupštine dužan je da poštuje dostojanstvo Narodne skupštine. Grubo je povređeno dostojanstvo Narodne skupštine, ali je grubo povređeno i dostojanstvo svih građana Niša. Poštovani predsedavajući, ne znam da li ste vi čuli da je kolega Živković upravo izgovorio da je ponosan na svaku privatizaciju i na sve te poslove u kojima je učestvovao. To znači da je ponosan na gubitak svih radnih mesta za sve građane Niša. Budite sigurni da mu građani Niša to neće zaboraviti. Molim vas da primenjujete Poslovnik shodno čl. 108. i 109. Zahvaljujem.
Hvala. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Reč ima Studenka Kovačević, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Vratiću se na lokalne samouprave. Evo kako se ophodila prema lokalnim samoupravama žuta dosovska vlast – privredu su prodavali, ljude ostavili bez posla, ali su zato svoje partijske kadrove zapošljavali po lokalnim samoupravama i lokalnim preduzećima, a broj zaposlenih koji treba da prati broj stanovnika su udvostričili. Ti ljudi danas platu primaju iz lokalnih budžeta. Ta preduzeća i da naplate 100% svojih usluga ne mogu da pokriju plate prekobrojnih zaposlenih, a radi se o preduzećima koja su od životne važnosti za građane. Sada su opštine prinuđene da tim preduzećima daju subvencije kako bi nastavili sa radom i građanima obezbedili vodu ili grejanje. Na to je ovaj čovek ponosan? Sramota zaista. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Zoran Živković, po amandmanu. Izvolite.
Ne znam odakle je prethodnica, ali da je živa i zdrava i dobro došla, i ne znam iz kog grada, ali očigledno da ne zna ništa o tome, recimo primer lokalne samouprave grada Niša. Negde u novembru 2000. godine, nakon toga što sam drugi put izabran za gradonačelnika Niša, a zbog odlaska na drugu funkciju dao sam ostavku na to mesto. U tom trenutku u administraciji grada Niša je radilo 815 ljudi, ponavljam, 815 ljudi, to može da proveri ministar, ljudi iz ministarstva, neki se možda i sećaju tih brojki, pošto su i tada radili. Danas u administraciji grada Niša radi blizu 3.000 ljudi, što, da vam pomognem je skoro četiri puta više nego što je bilo tada, a moram da vam kažem da je i tih 813 bilo verovatno malo više nego što treba, zato što smo u vreme bombardovanja radili sa polovinom od tog broja, jer je jedan deo bio mobilisan, a gospođe, dame, žene koje su radile u upravi, a neko od njihovih rođaka je bio mobilisan, dao sam im mogućnost da ostanu kod kuće, jer je bilo teško od njih očekivati da se posvete poslu u toj atmosferi i toj situaciji, znači sa 400 i nešto ljudi smo radili sve poslove lokalne samouprave plus onaj deo posla koji je nametnuo rat. Tada naravno nije bilo vremena za presađivanje kosa sa zadnjice na čelo, kao što neki rade loše, ali je bilo puno uslova da se uradi onaj deo posla koji je bio neophodan u tom trenutku. Ponavljam još jednom, za to angažovanje grada Niša, u vreme kada sam bio gradonačelnik grad Niš je dobio veliku povelju Vojske Jugoslavije za patriotski doprinos u borbi protiv agresije NATO pakta, a ja lično jednu malu zahvalnicu od iste te Vojske. Hvala lepo.
Hvala, kolega Živkoviću. Povreda Poslovnika, Marijan Rističević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, član 106, član 107, mada sam se javio dva puta po redosledu, nisam dobio reč, ali bože moj. Ovde je izrečeno niz neistina, počev od DIN, Duvanske industrije Niš. Da bi građani znali, Zoran Živković je bio član upravnog odbora DIN. Posle toga je iskoristio pobunu JSO, postao je premijer, ubistvo premijera, iako je JSO-u pravio zabave, evo i fotografije sa tog skupa. Duvanska industrija Niš je bila procenjena na 1.200.000, prodata je za dva i po puta manju cenu. Dogovor je napravljen u Virdžin, provizija je bila 12 miliona dolara. Zoran Živković misli da, samo da kažem da uz moju pomoć DIN je dobio jednu novu liniju gde je proizvodio cigarete Fast i njegova vrednost je zato bila porasla. Ovde je potvrda da je imao firmu koja je bila delimično registrovana na Devičanskim ostrvima, Vinem Ont Ventures. Reći će, naravno, da nije. Ovde je krivični postupak koji se vodi zbog firme „Empresa“, on će reći da nije. Ovde su zapisnici poreske i rešenja da je ukupno 22,5 miliona i još 4 miliona, negde 26, 27 miliona bila utaja poreza. To je firma „Empresa“ iz koje je nestalo 138.000 flaša vina. On će reći, zato što je pendžetirani obraz, ne zato što se ničega ne boji, već zato što se ničega ne stidi. Hvala.
Hvala. Znate da ne mogu da tumačim šta je istina, šta nije. Da li želite da se Narodna skupština izjasni u danu za glasanje? (Ne.) Reč ima Zoran Živković, po amandmanu. Izvolite.
Pošto je industrija, naravno, važan deo svake lokalne samouprave onda u sklopu rasprave o izmenama Zakona o lokalnoj samoupravi da vas podsetim i na privatizaciju DIN. Ta privatizacija je izvršena tenderskom procedurom u vreme kada je šef odseka za tenderske procedure u Agenciji za privatizaciju bio čovek poznat kao Siniša Mali, bivši gradonačelnik Beograda, a sada, koliko se sećam, ministar finansija, te ako imate bilo kakvu primedbu na privatizaciju DIN, izvolite, kucajte na vrata Malog, pa ga pitajte šta on misli o tome. Naravno, sve ostale gluposti koje smo čuli, neću da ponavljam rekao sam više nikada u istoriji i to je moj odnos prema zaštiti ekologije i ovog prostora i cele kugle zemaljske. Prema tome, čitajte malo ozbiljnije istoriju. Laži su jako loše i, ponavljam, još uvek mi nije jasno zašto neko ko misli da je uspešan, da radi dobro, da je dobar i za sebe i za druge, zašto mora da laže? Recimo, uzmite moj primer, ja ne moram da lažem zato što sam ponosan na sve ono što je urađeno i spreman na bilo kakvu proveru. Možete da proveravate 150 puta, i ovi pre vas su proveravali, da ne pričam o onome o kome sam već govorio da je sahranjen kao dživdžan. Znači, sve proveravano od 1986. godine, koliko se moja malenkost bavi privatnim poslom, a nešto kasnije i javnim poslom. Pozivam vas da još jednom proverite sve, naučićete puno toga.
Hvala. Marijan Rističević, po amandmanu.
Dame i gospodo narodni poslanici, zalažem se da se sve proveri. Dakle, da li je ovo fotografija mog kolege poljoprivrednika sa proslave jedinice u Kuli koja se zove JSO, u opštem veselju uz pesmu „Moji su drugovi žestoki momci“? Da ili ne? Kamere će ovako zabeležiti. To se desilo nekoliko meseci pre ubistva premijera, a, koliko se sećam, za ubistvo su okrivljeni i osuđeni upravo pripadnici JSO. To je jedno. Drugo, Da li je ovo rešenje i zapisnik poreske policije za firmu „Empresa“ iz koje je nestalo 138.000 flaša vina, u kojoj je direktor bio moj kolega poljoprivrednik? Da li je ovo rešenje validno ili ne? Ja pod punom materijalnom i moralnom odgovornošću tvrdim da su oba rešenja validna. Dakle, da li ovde postoji neki porez od dvadeset i nešto miliona, do 2016. godine sa kamatama to izlazi daleko više. Takođe, da li ovaj dopis Republičkog tužilaštva na moje pitanje po firmi „Empresa“ je tačan ili ne? Nadalje, da li je potvrda od Agencije za borbu protiv korupcije tačna ili ne? Dakle, da li je ova firma, vinarija mog kolege poljoprivrednika bila registrovana delimično na Devičanskim ostrvima, da ili ne? Sve proverio, dakle izvolite. Spreman sam da proveri policija, spreman sam da idem na poligraf. Tvrdim da su podaci autentični. Nadalje, što se tiče njegovog odnosa prema meni i prema parlamentu i prema poljoprivrednicima, on je to pokazao verovatno zbog onog mazuta koji je dobio 1999. godine, počeo je u Skupštini da pušta gasove. Dakle, ovo se dešavalo dok sam ja govorio o poljoprivredi, ceni dizela itd. Nema laži, nema prevare. Mislim da njemu mazut nije bio dovoljan, da je njemu trebala više neka donacija vinjaka. Hvala.
Hvala. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Cokić. Da li neko želi reč? Reč ima Radoslav Cokić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, kolege poslanici, da je moj kolega koji je izazvao ovu polemiku od sat vremena, čuo ono što sam želeo da kažem, možda bismo uštedeli vreme i već razmatrali druge amandmane. Naime, možda nije znao, možda je to rekao tendenciozno, dobro svi znamo da je nevreme zahvatilo Srbiju, da je eto Smederevsku Palanku 13. juna, jako nevreme zahvatilo, da je četiri sela uništeno, pre svega poljoprivreda i ne samo u Smederevskoj Palanci, najviše selo Golobok, to je voćarski kraj, ne samo u Smederevskoj Palanci, nego i u Velikoj Plani, kao što znate u Petrovcu na Mlavi, Aranđelovcu i mnogim drugim mestima. Na sreću, mi imamo novo rukovodstvo SNS u Smederevskoj Palanci i ti momci su od vremena kad se desila nepogoda, svaki čas proveli na terenu sa ljudima koji su oštećeni i kojima je sve uništeno. Ana Brnabić više puta dnevno kontaktira sa predsednikom opštine, procenjuju se štete i razmatra način kako da se pomogne opštini Smederevska Palanka i otklone nepogode koje su, da kažem, u selu Goluboku stvarno stravične. Kuće izgledaju kao da je bombardovano, fasade potpuno uništene, vinogradi i voćnjaci sravnjeni sa zemljom, ratarski usevi ne postoje. Znači, nema ko drugi da pomogne, nego Vlada Srbije i upravo ono što želim da kažem i što jeste tema mog amandmana to je da je važna saradnja između lokalne samouprave i državne uprave sa posebnim osvrtom kako to na budžet utiče. Upravo smo imali ovde jednu priču, praznu priču mog kolege koji se non-stop svađao i stvarao konflikte sa Vladom Republike Srbije i normalno Smederevska Palanka je išla u dubiozu i u zaduženje i u haos kakav sad SNS pokušava da reši. I nije ovo najveća nepogoda koja je zadesila Smederevsku Palanku, imali smo poplavu i 2009. godine i 2014. godine. Najveće štete Smederevskoj Palanci nanela je vladavina Demokratske stranke sa ljudima koji su bili njihovi saučesnici. U vremenu od 2008. do 2016. godine i u vremenu DOS i to mora da se zna, i jednom da stanemo sa praznim pričama i populizmom i ovde borbom za glasove birača. Nemate više glasova birača. Ja vidim tamo ljude časne koji su pojedinci i njima svaka čast, ovo se ne odnosi na sve, ali na ovoga koji nam stalno drži predavanje i priča kako treba nešto da se rešava i koji je prvi otrčao u područje gde je pao grad da on tobože sad nešto pomaže i koji je isteran iz tog naselja jer znaju ljudi da je opustošio i kad je bio na vlasti, a kako sada da pomaže kada nema mehanizme uopšte nikakve. Drugi primer koji je vezan apsolutno za amandman i koji se tiče, saradnje između lokalne vlasti i organa državne uprave i kako to utiče na budžet Srbije i na budžet gradova jeste grad Smederevo. U grad Smederevo kao i u druge gradove dugo dolaze investitori, normalno ispituju, gledaju gde bi mogli da razviju svoj biznis. Od 2014. godine grad Smederevo intenzivno razgovara sa investitorima i ne bi dovelo nijednoga da nije bilo pomoći Aleksandra Vučića, ne kažem to da bi mu se dodvoravao ili iz bilo kog drugog razloga, nego je to istina. Znači, mi uvek da bi nešto rešili imamo one koji opstruiraju, koji pokušavaju da nas spreče u tome, da li su u pitanju imovinsko-pravni odnosi ili nešto drugo, uglavnom je važno da projekat ne uspe. Bio sam prisutan kao načelnik okruga, premijer tada Aleksandar Vučić sedam, osam, možda i deset puta je posetio Smederevo, uvek pomogao da se reše svi problemi sa investitorima i sada je Smederevo potpuno drugačiji grad, pun domaćih i stranih investitora. Kruna na ekonomski razvoj tog grada kako treba, ja želim da bude i u mojoj Smederevskoj Palanci i u drugim gradovima, jeste dovođenje investitora u Smederevsku železaru pa da je samo to uradio zaslužuje da mu se poklonimo i da mu svi kažemo – hvala, jer je to ogroman posao koji je uradio. Efekti ovoga što se dogodilo u Smederevu prethodne dve godine i te neposredne saradnje između grada i Vlade jeste veći budžet grada Smedereva za trećinu, to znači veći budžet i Republike Srbije znači njegovu stabilizaciju i znači koliko moramo da budemo oprezni kada izgovaramo svaku reč, jer posle reči dolaze dela i komplikujemo te odnose koji treba da budu sasvim drugačiji da bismo napredovali. I dozvolite mi samo ne znam da li smo se toga setili, ali da uputim čestitke našoj reprezentaciji koja je juče obradovala celu Srbiju dobrim rezultatom. Hvala.
Hvala kolega Cokiću. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Država Srbija se ubrzano razvija, a infrastruktura predstavlja osnov razvoja za Republiku Srbiju, naravno i za razvoj lokalnih samouprava. Naša država je ulaganjem u infrastrukturne projekte stvorila uslove za dolazak velikog broja investitora i naravno otvaranje novih radnih mesta. Srbija je postala stabilna fiskalno konsolidovana zemlja, ekonomski i politički lider u regionu. To su činjenice. Kao da svi ovi rezultati nisu dovoljni, svedoci smo iznošenja gomile neistina i najbrutalnijih napada na sve što se dobro i uspešno radi u Srbiji. I to ovde u Narodnoj skupštini, od novopečenih sledbenika Vuka Jeremića koji je bio ključni akter svih poraza koje Srbija doživljavala sa KiM, a takođe i Dragana Đilasa, bahatog, arogantnog i agresivnog čoveka koji je opustošio Beograd, pri tom se lično obogativši. I kao kada su bili na vlasti, uništavali zemlju, tako i sada svojim destruktivnim, frustiranim ponašanjem jer kod građana Srbije ne vrede više ništa, u nedostatku bilo kakve politike i ideje, po nalogu svojih finansijera blate, omalovažavaju i degradiraju svoju zemlju na svakom koraku, a u poslednje vreme brutalnim napadima, pokušajima širenja panike raznim dezinformacijama, a sve u cilju da se po nalogu stranih mentora otpočne potpuna destabilizacija Srbije. Na njihovu žalost, Srbija je na čelu sa Aleksandrom Vučićem postala bezbedna, jaka i stabilna zemlja, spremna da se odupre svim izazovima. Zahvaljujem.
Hvala kolega Kneževiću. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Izvolite.
Hvala uvaženi predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, kolege narodni poslanici. Stvarno mi je dosadilo da slušam pojedince iz opozicije da vređaju i rade promociju samih sebe, jer oni građanima, a ni nama ovde, nije potpuno jasno koga predstavljaju, neku grupu ili partiju. Dođu sat-dva, kao što imamo prilike da vidimo, najdalje do ručka, ispričaju pesmicu koju su pripremili i realno, ometaju nas da radimo. Ja želim ovde da se vratim na temu i da donosimo zakone i dopune zakona u cilju da građanima stvorimo bolju klimu i da omogućimo bolji život građana. Zato bih se vratila na amandman koji sam podnela, jer nakon uspešno sprovedene fiskalne konsolidacije i racionalizacije, došlo se do toga da se smanji broj izvršilaca u opštinskim upravama i da praktično omogućimo lakše funkcionisanje lokalnih samouprava, jer je jasno da problemi postoje. Izmene i dopune zakone se najviše odnose na promene nadležnosti, zatim reformu funkcionisanja mesnih zajednica i na međuopštinsku saradnju. Podnela sam amandman na stav 1. na koji se dodaje član 2. gde ističem značaj saradnje lokalne samouprave državne uprave na sveukupni razvoj Republike Srbije. Privreda Srbije je u 2017. godini ostvarila značajan napredak i to na uspostavljanju makroekonomske stabilnosti, zatim privredni rast se kreće sigurno uzlaznom linijom, kako ide i stabilnost ekonomskih parametara. Jačanje makroekonomske stabilnosti se manifestuje kroz fiskalni suficit, koji je ostvaren prvi put nakon duže od jedne decenije. Stabilizacija i inflacija na niskom je nivou, niske kamatne stope i smanjeni su procenti lošeg kredita. Privredni rast potvrđuje da je makroekonomska stabilnost neophodna, ali da nije dovoljna za snažan i dugoročno održiv rast privrede. Iz tog razloga, mi vredno radimo i donosimo nove i unosimo izmene u postojeće zakone, a sve u cilju što bržeg razvoja zemlje. Hvala na pažnji.
Hvala. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik dr. Desanka Repac. Da li neko želi reč? Desanka Repac, izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Pozdravljam kolege iz ministarstva, gospodina ministra i kolege poslanike. Saradnjom lokalne samouprave sa državnom upravom obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na unapređenje zdravstvene zaštite. Samo otvorena i pristupačna javna uprava može biti dobra za građane. Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave putem unapređenja sistema lokalne samouprave kroz ova dva zakona želi da pruži podršku jačanja učešća građana u postupcima donošenja odluka koje se tiče njih neposredno. Na taj način će i propisi biti donošeni u proceduri u kojoj se prepoznaje demokratija, transparentnost i otvorenost. Tako se omogućava i efikasnija primena samih propisa, imajući u vidu da će građani znati da su doprineli stvaranju tih propisa, pa će ih i više poštovati. Rešenja koja su unapredila kvalitet života u lokalnoj zajednici i nivo usluga ka građanima, ja ću da se osvrnem na lokalnu samoupravu Suboticu, koju je posetio gospodin ministar i koji je pohvalio naš uslužni centar. Rekao je da je za primer efikasne uprave. U Subotici uslužni centar komunicira na tri jezika i veoma je brz i efikasan. Uslužni centar radi već jedan duži vremenski period, naš grad je prvi po izdavanju građevinskih dozvola, ali i po pitanju njihove realizacije. Subotička lokalna samouprava intenzivno radi na unapređenju svih usluga približavanja građana gradskoj upravi zbog ažuriranja izdavanja dokumenata. Uslužni centar koji u Subotici radi jedan duži vremenski period je dobio priznanje Vlade Republike Srbije i od NALED-a 2017. godine. Subotica je i na prvom mestu zbog izdavanja elektronskih dozvola, zatim imamo međuopštinsku saradnju koja je počela sa projektom da se uspostavi jedinstveno upravno mesto. Reč je o jednom šalteru na kome će građani moći podneti zahtev za sve poslove koji su vezani lokalna samouprava – država. Svaka lokalna samouprava, pa i Subotica, je osnivač doma zdravlja. To je ustanova kojoj pripadaju delatnosti primarne zdravstvene zaštite. Ona proizilazi i razvija se iz ekonomskih, političkih, društvenih i kulturnih uslova. Primarna zdravstvena zaštita je organizovana u domovima zdravlja, u ustanovama, privatnim ordinacijama. Izuzetak čine timovi hitne pomoći medicinske i timovi patronaže koji su isto pod ingerencijom doma zdravlja. Preventiva i epidemiologija se sprovode u zavodima za javno zdravlje koji su pod ingerencijom pokrajinske uprave i Republike Srbije. Unapređenje okruženja, poboljšanje životnih uslova, smanjenje siromaštva, poboljšanje standarda svih građana, mi sa time unapređujemo razvoj Republike Srbije i tako unapređujemo zdravstvenu zaštitu. Hvala vam.
Hvala. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Rističeviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, moj amandman je poljoprivredne prirode. Mislim da Srbija ima takvu poljoprivrednu politiku koju treba blago zaokrenuti i posvetiti je i malim poljoprivrednim gazdinstvima. Velikim, srednjim, ali i malim. Male ne treba brisati, mali poljoprivrednici su časni i pošteni i boriće se za koricu hleba do kraja. Mislim da ih treba specijalizovati. Ovih dana „N1“ televizija vodi veliku kampanju protiv malih poljoprivrednika koji svoju proizvodnju zasnivaju na farmerski način proizvodeći krznašice. Velika se kampanja vodi da se to zabrani. Oni koji su otpustili 400 hiljada ljudi, sada bi da još 400 porodica ostane bez hleba. Nije mi jasno zašto „N1“ televizija, američka televizija, vodi kampanju protiv uzgoja krznašica u Srbiji, kad je to u njihovoj zemlji SAD dozvoljeno. Ono što je dobro za Amerikance, valjda i Srbi imaju pravo nešto da proizvode. Tim pre „N1“ televiziju da podsetim, ovo je Melanija Tramp u krznenoj bundi. Ovo je bivša supruga, mislim da je bila Ivana Tramp, koja je takođe obožavala bunde. Ovo je Ivanka Tramp, ćerka, dakle, koja takođe, kao što vidite, obožava bunde. Sad ja pitam „N1“ televiziju – zašto bi bio dozvoljen uvoz krzna u Srbiju, a bio zabranjen uzgoj? Na mene se vrši veliki pritisak zašto je odbor doneo odluku da se ova besmislena zabrana, planirana za 2019. godinu, ukine i da se to dozvoli. Mene zovu istrebljivačem krznašica. Ja sad pitam, da li oni koji traže da se to zabrani, uzgoj krznašica, da li oni u stvari uništavaju krznašice i tu vrstu životinja ili oni koji se zalažu da se one i dalje uzgajaju? Mislim da ja ne uništavam to, jer se zalažem da naši farmeri imaju posla i hleba i da te životinje postoje da se uzgajaju. Mislim da to radi sasvim druga strana, suprotna strana koja na svaki način želi da to zabrani. Dakle, kada one nestanu neće moći ni da se proizvode, neće ih biti ni u prirodi, ni u uzgoju. Ovaj čovek; Miroslav Aleksić, koji je tražio da se uvede zabrana, evo ga u krznenoj kožnoj jakni. Ovo je on, veliki ljubitelj životinja, koji je u lovu ustrelio divlju svinju čiji trofej se meri hiljadama evra, dakle ja sam mislio da je to omanji bizo. Sad ja pitam, ko je zaštitnik životinja, da li onaj koji ih ubija i onaj koji se zalaže da nestanu u Srbiji, ili onaj ko se zalaže da one postoje, ko ih ne ubija, ali se zalaže da uzgoj postoji i da daju hleba i posla našim porodicama koje na vrlo malim farmama zasnivaju tu proizvodnju i od toga školuju decu? Hvala.
Hvala kolega Rističeviću. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Manojlović. Izvolite, kolega Manojloviću.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Na ovaj predlog zakona podneo sam amandman koji se odnosi na saradnju lokalne samouprave sa državnom upravom. Ovde je cilj bio da se ukaže na samu koordinaciju između lokalne samouprave i državne uprave. Videli smo da od dolaska SNS na vlast, sve se stvari popravljaju, stalno radimo i onda kada vidimo da smo napravili izuzetan uspeh, nismo zadovoljni. Ovim koracima, čak i danas ovaj predlog zakona govori u prilog tome, a to je da nikada nismo zadovoljni čak i onda kada uradimo ogromne stvari u korist građana Srbije. Tako smo 2016. godine otpočeli sa sajtom „Dobra uprava“, koja upravo informiše građane Srbije o procesu reformi javne uprave. Ukinuće se vađenje raznoraznih nepotrebnih papira i dokumentacije gde spadaju izvodi iz matične knjige, uverenja o državljanstvu itd. Gradimo zaista jedan izuzetno dobar sistem. Ranije su, znamo svi, ministri gotovo samo bili prisutni u kampanjama među ljudima. Ovde smo malopre, od prethodnih govornika, čuli kako su neke primedbe iznešene na račun rada ministara. Samo bih želeo da podsetim da ne samo ministri koji od dolaska SNS sa koalicionim partnerima ne čuvaju svoje fotelje, već su svakodnevno gotovo na terenu, tako smo i 14. oktobra 2017. godine imali celokupnu Vladu prisutnu u Kruševcu, koja je obrazlagala o svome radu. Premijer je tada obećao da će Vlada Srbije biti i ubuduće na terenu i biti raspolaganju i predstavnicima lokalne samouprave, ali i investitorima. Zaista je sramota ove koji su možda, mada sumnjam, zbog sramote trenutno izašli iz sale da prigovaraju na rad bilo kog u sastavu ove sadašnje i prethodne Vlade od 2012. godine. Mi smo u toku prošle nedelje u Kruševcu upravo imali i predsednika države koji je došao da otvori još jednu u nizu fabrika i nova radna mesta. Ranija vlast je znala samo da zatvara, da uništava, da rasprodaje i onda se hvale ovde nekakvim svojim radom, prihodima, a niko od njih da objasni gde je nestao novac. Punili budžet jesu, ali je isto tako taj novac nestajao, jer je nenamenski trošen. Mi ne zatvaramo fabrike, ni jednu jedinu gospodin Aleksandar Vučić fabriku zatvorio nije, ali je zato otvorio ogroman broj fabrika u Srbiji. Ranija vlast je samo u Kruševcu, zamislite, imala na raspolaganju da stranim investitorima ponudi svega 12 ari, i to u malim parcelama, od po pola ara i ar. Danas u Kruševcu imamo negde oko 100 hektara zemlje. Evo, „Kromberg i Šubert“ je već jednu investiciju od 20 i nešto miliona evra uložio, plan je da bude 29 miliona ukupno i da do 2020. godine tu bude uposleno negde oko 2.500 radnika. Nezaposlenost je smanjena sa 25,5% na 13%. Budžet grada Kruševca se povećava permanentno iz godine u godinu. Ne znam gde su oni koji su malopre prigovarali da je nešto oteto lokalnim samoupravama, kada baš, evo, na primeru grada Kruševca 2013. godine je povećan za 16,8% u odnosu na prethodnu godinu, da bi već 2017. godine čak za čitavu petinu bio veći u odnosu na 2016. godinu, da bi danas u 2018. godini taj budžet upravo iznosio 3,2 milijarde dinara. To sve govori u prilog onima koji su, eto, dali sebi za pravo da kažu danas da su oni nečim zadovoljni, a samo bih da podsetim da je Bonaparta još svojevremeno imao jednu izreku gde kaže da samo budala može sebi da dozvoli da bude uvek zadovoljan. Hvala vam puno.
Hvala, kolega. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Savkić. Da li neko želi reč? Dragan Savkić, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovane kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 1. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, koji glasi: „Saradnjom lokalne samouprave sa državnom upravom obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na efikasnost pravosudnih institucija“. Reforma javne uprave predstavlja jednu od ključnih reformi na putu evropskih integracija Srbije, a set zakona iz ove oblasti upravo je deo tih reformi koje su započete još 2013. godine. Najveću korist svakako imaju građani, jer je cilj Predloga zakona da se obezbedi bolji životni standard i da se kreira povoljniji ambijent za život, što je i program Vlade Republike Srbije i predsednika Aleksandra Vučića. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi otklanja dosadašnje nedostatke prethodnog zakona i na taj način se poboljšava rad lokalne samouprave i njenih organa. Bitno je istaći da se zakonom ograničava maksimalan broj pomoćnika predsednika opštine, gradonačelnika i lokalnih većnika, u zavisnosti od broja stanovnika. Tako da, opštine do 15 hiljada stanovnika mogu imati jednog pomoćnika i pet većnika, do 100 hiljada – tri pomoćnika i devet većnika, a kod ostalih maksimalno pet pomoćnika i 11 većnika. Predlog zakona omogućuje međuopštinsku saradnju u bilo kojoj oblasti koja je od interesa građana. Međutim, da bi interesi građana bili ostvareni i zaštićeni, neophodna je jaka saradnja između državne uprave i lokalne samouprave, te smatram da mora biti izričito naglašeno već u prvom članu ovog Predloga zakona, upravo to se postiže amandmanom koji predlažem. Hvala.
Hvala, kolega. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Branimir Rančić. Izvolite, dr Rančić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovana gospodo narodni poslanici, amandman koji sam podneo na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi glasi: „Saradnjom lokalne samouprave sa državnom upravom obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na zdravstvene uslove“. Reforma javne uprave i lokalne samouprave, kao najniži nivo javne uprave, predstavlja jednu od najvažniji horizontalnih reformskih oblasti u svakoj zemlji, s obzirom na to da ona pruža okvir za sprovođenje javne politike jedne države. U procesu reforme javne uprave koja se u Srbiji sprovodi usvajanjem Strategije reforme javne uprave 2014 godine, zajedno sa Akcionim planom za njenu primenu za period od 2015. do 2017. godine, u Srbiji je napravljen sveobuhvatan okvir za reformske aktivnosti na nivou celokupnog sistema javne uprave. Uložen je značajan napor za stvaranje saznanja i uslova neophodnih da se procesu reforme priđe sistematski i strateški, kako bi se pažljivim planiranjem potrebnih kadrova i svrsishodnom reorganizacijom dovelo do unapređenja kvaliteta i performansi javne uprave. Srbija je zemlja sa tradicionalno jakom medicinskom strukom. Utemeljena na znanju, posvećenosti i izvrsnosti jednog broja lekara i zdravstvenog osoblja, već godinama uspeva da pruži širok spektar zdravstvenih usluga stanovništvu. Ustav Republike Srbije kaže da svako ima pravo na zaštitu svog fizičkog i psihičkog zdravlja. Iako nisu svi osigurani, u proseku je oko 95% stanovništva u Srbiji osigurano, možemo reći da svako ima pravo iz Ustava da to svoje pravo ispuni jer u hitnijim slučajevima primenjuju se i oni koji nemaju zdravstvenu knjižicu. Ipak, glavno pitanje jeste ujednačenost kvaliteta, brzina i dostupnost zdravstvenih usluga, što se otvaranjem novih kliničkih centara, kao što je jedan u Nišu, ovaj problem na zadovoljavajući način i rešava. U poređenju sa evropskim zemljama, Srbija je među onima koja troši najveći deo svog bruto domaćeg proizvoda na zdravstvo. Posmatrano u odnosu na BDP, Srbija na zarade u zdravstvu troši 3% bruto društvenog proizvoda, što je duplo više nego što troše nove članice Evropske unije u proseku. Kada se u obzir uzmu i drugi troškovi, materijalni i investicije, dobijamo da država troši 6,6% BDP-a na zdravstvo, dok je prosek novih članica Evropske unije manji – 5,6%. Ukoliko, pak, gledamo ukupna izdvajanja društva za zdravstvo, Srbija troši 10,6% BDP-a, što je stavlja ispred zemalja novih članica Evropske unije koje troše oko 7% BDP-a. Na kraju, ulaganja u zdravstvo su neophodna i neminovna, ukoliko želimo da održavamo i unapređujemo zdravstveni sistem, u smislu poboljšanja zdravstvenih uslova, što ova Vlada i predsednik Vučić čine. Međutim, nešto još samo da kažem kada su u pitanju investicije u lokalnoj samoupravi. Znate šta je Boris Tadić u predsedničkoj kampanji otvorio u Nišu? Otvorio je jednu ulaznu kapiju i kućicu za stražara na arheološkom nalazištu Medijana. Jedino što mi se dopalo je jedna lepa gvozdena kapija koju je on otvorio. Hvala.
Hvala, dr Rančiću. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Marko Atlagić. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Atlagiću.
Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, saradnja lokalne samouprave sa državnom upravom omogućava potpunu ubrzanu modernizaciju Republike Srbije za koju se zdušno zalaže i sprovodi predsednik Republike Srbije, gospodin Aleksandar Vučić, Vlada Republike Srbije, većina uvaženih narodnih poslanika u ovom visokom Domu, SNS i najveći broj građana Republike Srbije. Ubrzan ekonomski razvoj lokalnih samouprava utiče i na razvoj celokupnog sistema vaspitanja i obrazovanja, posebno dame i gospodo, na moralne i patriotske kvalitete ličnosti. Da su žuta medijska i politička ološ elita, oličena u likovima Saše Jankovića, zvanog Sale prangija, Zorana Živkovića, zvani poljoprivrednik u pokušaju, Slobodanu Georgijevu, zvanom Slobo blebetalo, Janku Veselinoviću, zvanom Janko stanokradica, Draganu Đilasu, zvanom Điki mafija i Vuku Jeremiću, zvanom Vuk potomak, Balši Božoviću, zvanom golobradi gusar sa Maldiva, imali moralna i patriotska osećanja, ne bi bili saučesnici ogromne laži orkestrirane sa ciljem destabilizacije Republike Srbije i uloge predsednika Republike i to, da je gorivo u Srbiji najskuplje u regionu i da je zato izvršena blokada puteva, što je notorna laž, jer je u 26 zemalja Evrope gorivo skuplje, da je vodovod u lokalnoj samoupravi Beogradu i upravama širom Srbije zatrovana, odnosno neispravna, što je notorna laž jer je voda savršeno ispravna za piće, da je novinar iz lokalne samouprave Bele Crkve Stefan Cvetković otet, što je notorna laž, jer je novinar sam iscenirao nestanak. Nadalje,da su osumnjičili predsednika države, Aleksandra Vučića i SNS i državu Srbiju za izazivanje nemira na severu KiM, što je notorna neistina. Sve ove laži imaju za cilj zajedno sa određenim centrima izvan naše zemlje destabilizaciju i slabljenje uloga predsednika Republike Srbije, posebno pred razgovore u Briselu. Zato je, dame i gospodo, ovaj amandman veoma važan radi moralnog, odnosno patriotskog vaspitanja naših učenika i budućih političara kako se ne bi pojavljivale ovakve gadosti u nabrojanim likovima na štetu i ugled naše otadžbine. Hvala.
Hvala. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Majkić. Da li neko želi reč? Reč ima Aleksandra Majkić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 1. ovog zakona koji se odnosi na efikasnost lokalnih samouprava. Da bi neka lokalna samouprava bila efikasna potrebno je da se ispuni više uslova, a jedan od onih koji je sigurno najbitniji je onaj koji stoji na čelu te lokalne samouprave. Takođe je veoma bitna povezanost između različitih nivoa vlasti odnosno između lokalnog nivoa i između republičkog nivoa i ukoliko se lokalna samouprava nalazi u pokrajini, da je odnos između lokalne samouprave i pokrajinskih vlasti veoma dobar. Ovaj primer efikasnosti, tj. neefikasnosti lokalne samouprave mogu da izvedem na osnovu lokalne samouprave iz koje ja dolazim, a to je sada grad a nekada opština Kikinda. U bivšoj SFRJ, Kikinda je bila peta po prosečnom bruto dohotku po glavi stanovnika iako je ona okružena plodnom zemljom u Kikindi su se tada nalazile velike industrije kao što je „Toza Marković“, fabrika crepa, kao što je „Kiko“, današnji „Banini“, kao što je „Prima“, kao što je „Metanol“, kao što su mnoge druge fabrike u kojima je radila većina stanovništva Kikinde. Ono što nisu uništile ratne godine i sankcije, su uništile pljačkaške privatizacije u Kikindi, tako da su sve velike industrije gotovo prestale sa proizvodnjom a mnogi, mnogi radnici su ostali bez posla, bukvalno na ulici. Godine 2013. SNS staje na čelo opštine Kikinda i od tada do danas nije proteklo punih pet godina, ali možemo da kažemo da je mnogo urađeno da bi lokalna samouprava bila efikasna tj. da bi postavili neki osnov da u Kikindi i sutra bude još bolje nego što je sada. Jedna industrijska zona je završena i popunjena investitorima. Otvaramo drugu industrijsku zonu. Kikinda je nakon niza godina ponovo dobila status grada, pre nekoliko godina. Ono na šta smo posebno ponosni je i pilot projekat reforme javne uprave u Kikindi, odnosno već 2014. godine, pet javnih preduzeća je spojeno u jedno, što predstavlja osnov da smo prošle godine mogli da podignemo kredit za izgradnju fabrike vode i rešimo veliki problem nedostatka pijaće vode u Kikindi. Zahvaljujem.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Stevanović, po amandmanu. Izvolite, kolega Stevanoviću.
Hvala, potpredsedniče. Poštovani narodni poslanici, mogu da kažem da je ovaj amandman prilično nadahnut, da polazi od jedne veće celine i da se onda kroz jedan kroz referencing ili međusobno povezivanje, dolazi do nekih stvari koje su jako bitne kada se posmatra uopšte priroda zakona i uopšte priroda postignuća. Tu imamo isto jasno istaknute namere, ispunjenje nekih strateških dokumenata, ciljevi. Dakle, sve u svemu jedan amandman za koji bih ja rado glasao ako bude bilo barem dvoje ili troje ljudi iz vladajuće većine koji bi glasali za taj isti amandman. Sve najpohvalnije mogu da kažem. Takođe, potpuno razumem i neke druge stvari, potpuno sam ih svestan. Dakle, i ja da dobijam 49% glasova na izborima bih se isto hvalio. To je potpuno ljudski. To potpuno razumem. Takođe, postoje rezultati, nije sporno, kolega, ja nisam nikada govorio da vi nemate rezultate za razliku od nekih drugih, naprotiv. Imate i postignuća i mane u svom radu. Takođe je potpuno tačno da nije zabranjeno podnositi amandmane za koje ne mislite da glasate. Po Poslovniku je to potpuno u redu, nije zabranjeno. Iznad svega shvatam i frustraciju koja postoji kada se rasprava o amandmanima pretvori u nešto što ona ne bi trebala da bude i da je ovo način koji je sada izmišljen, da takve vrste rasprave ne bude. To je meni sve potpuno logično, ali i dalje se pitam, pošto imamo mnogo građana koji bi voleli da imaju stvari razjašnjene u pojedinostima, da li to na ovaj način postižemo u Narodnoj skupštini. Da li to razjanjšavamo? Gde smo stigli kao Narodna skupština tako što smo imali prvo jedan ekstremizam, o kome ću isto sada da kažem malo više, sa dnevnim redom, gde ste imali isto tako neke stvari koje uopšte nisu primerene i svrsishodne, iako nisu zabranjene Poslovnikom. Nije zabranjeno da svaki poslanik podnese i 50 predloga zakona svaki put i da o njima priča u danu za utvrđivanje dnevnog reda, a sad što ti zakoni isto nemaju nekog posebnog smisla i ne mogu se uklopiti u proces donošenja zakona, nema veze. To je isto potpuno jedna stvar koja nije zabranjena i koja je lišena svakog smisla i jednako je teško slušati predloge zakona svaki put, pretpostavljam kada ste u većini koja mora obezbediti kvorum, u toliko još više frustrirajuće. A kada ste u opoziciji ne morate to da slušate, možete da izađete. Dakle, ovo su prakse koje zaista nisu dobre. Mi smo rekli da nećemo učestvovati iz poslaničke grupe slobodnih poslanika, jer mislimo da to nije nešto što će unaprediti rad Narodne skupštine i da ćemo barem svaki put u vremenu koje imamo pozvati na jednu, kako da kažem uspostavljanje jedne zdravije atmosfere u parlamentu u kojoj bi opozicija odustala od besmislenih predloga zakona, jer oni mogu biti ili besmisleni ili kada ih jednom odbije većina, mala je šansa da će ih i drugi put prihvatiti posle sedam dana, da se diskutuje o onome što zaista jeste tema, a imali bi mnogo što šta pametno da diskutujemo o zakonima u pojedinostima, posebno kada imamo ministre koje vreme ovde posvećuju i mogli bi dati mnogo dobrih odgovora ili bi možda ako nemaju dobre odgovore, to nije dobro. Onda razmislimo da li je ministar dobar. Razumem da je isto ekstremizam u Skupštini jedna jako loša stvar i da ekstremizmu ne treba davati, kako bih rekao na značaju, ali ne verujem da je ovo najbolji način da se borimo protiv ekstremizma u Skupštini, protiv tablotizacije Skupštine i svih stvari koje nisu dobre, za jednu ozbiljnu zakonodavnu vlast koja vodi Srbiju ka EU. Duboko to nisu dobre stvari. Stoga mislim da bi bilo zaista najbolje da konačno dođemo do novog Poslovnika i da imamo jedan kolegijum na kome bi se konačno moglo dogovoriti da se ne donose ni besmisleni ili predlozi zakona koji ne mogu da prođu, koji nisu u skladu sa onim što jesu naši strateški ciljevi kao države, a takođe i da imamo dva dana za raspravu u pojedinostima, koji neće biti, kako da kažem, po svemu, a ponajmanje o zakonima. Sasvim je u redu i da imamo sednice Skupštine na kojima bi se raspravljalo na najslobodniji način o temama po želji. I to je sasvim u redu. Još jednom, želim vam da uspešno raspravljate ostatak dana. Naša poslanička grupa neće učestvovati u raspravi, što je nama duboko žao.
Hvala, kolega Stevanoviću, uz poziv da ipak učestvujete u raspravi, naravno. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Živan Đurišić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima Živan Đurišić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, poštovani građani Srbije, ovaj amandman sam podneo na član 1. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, kojim se vrši izmena člana 2. Zakona o lokalnoj samoupravi, koji se odnosi na pravo građana da upravljaju javnim poslovima od neposrednog, zajedničkog i opšteg interesa za lokalno stanovništvo, neposredno i preko slobodno izabranih predstavnika. Moj amandman glasi: „U članu 1. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi dodaje se nov stav 2. koji glasi: „Saradnjom lokalne samouprave sa državnom upravom obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije, s posebnim osvrtom na poboljšanje funkcionalnosti pravosuđa“.“ Cilj amandmana je da se definiše koordinacija lokalne samouprave i državne uprave, između ostalog, i na poboljšanje funkcionalnosti pravosuđa. Ovo je prilika da podsetim kako je bivši režim, odnosno Demokratska stranka, koja je tada bila na vlasti, sprovodila reformu pravosuđa, tzv. reformu pravosuđa 2009, 2010. i 2011. godine. Tom reformom je, bar je tako proklamovano, trebalo dosledno regulisati vladavinu prava i nezavisnost sudske vlasti, kroz doslednu podelu vlasti na tri grane – zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast. U više odredaba Ustav je predviđao da je sudska vlast nezavisna od druge dve grane vlasti. Ciljevi reforme su bili nezavisnost pravosuđa, nova mreža sudova, smanjenje troškova pravosuđa i izmena procesnih zakona u cilju efikasnosti. Nezavisnost pravosuđa je trebalo ostvariti kako je to i Ustavom garantovano, kroz nezavisnost sudijske vlasti, stalnosti sudijske funkcije i zaštitom položaja nosioca pravosudnih funkcija. Ništa od ovoga nije dosledno sprovedeno. Znamo kako je izvršen opšti reizbor i izbor sudija, što je bilo u potpunoj suprotnosti sa Ustavom i načelom stalnosti sudijske funkcije. Izvršna vlast je, suprotno mišljenju stručne javnosti i bez učešća pravosuđa, donela odluku o opštem reizboru i izboru sudija od strane prvog saziva Visokog saveta sudstva, koje nije biralo pravosuđe već Skupština. Opšte je poznato kako se sve ovo završilo i kolike su štete Republika Srbija i građani od ovoga imali. Bilo je potrebno i biće potrebno više godina da se ispravi sve ono što je tada upropašćeno. Srpska napredna stranka je još u predizbornoj kampanji 2012. godine ukazala na neophodnost nastavka reforme pravosuđa i ispravke grešaka koje su učinjene i da nikada neće dozvoliti da se ovako nešto ponovi, što su građani Srbije prepoznali i dali joj poverenje na izborima i ova stranka sada to na delu čini. Zakonom o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi značajno se unapređuje rad lokalne samouprave, a time obezbeđuje sveukupni razvoj Republike Srbije u svim segmentima vlasti i to će sigurno uticati i na poboljšanje funkcionalnosti pravosuđa. U danu za glasanje ja ću podržati predlog izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi, kao i predloge svih ostalih zakona koji su na dnevnom redu ovog zasedanja. Hvala.
Hvala kolega. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Izvolite, koleginice Kovačević.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, kako ukazujem na sveukupni razvoj Republike Srbije, i ovog puta želim da to istaknem, ali i da istaknem i sastanak predstavnika Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave sa šefom Misije MMF-a o rezultatima reforme javne uprave, sa posebnim akcentom na reformu sistema plata. Stručna podrška Misije je od velikog značaja za nastavak reforme sistema plata, a najviše se odnosi na utvrđivanje finansijskih efekata promena koje reforma donosi. Reforma doprinosi boljem upravljanju u finansijama i višem stepenu transparentnosti, kao i većoj motivaciji zaposlenih, a konačno i boljem kvalitetu usluga koje pruža državna uprava. Reforma sistema plata odnosi se na 470 hiljada zaposlenih. U prethodnom periodu doneto je mnogo zakonskih i podzakonskih akata, čime su utvrđeni zakonski okviri i date smernice za dalje korake u reformi. Ono što sada sledi jesu pregovori sa sindikatima o utvrđivanju koeficijenata u javnim službama. Inače, Vlada Republike Srbije je predstavnicima MMF-a predložila povećanje plata u javnom sektoru, koje se kreću od 8 do 10%. Povećanje od 10% imali bi učitelji i nastavnici u srednjem obrazovanju, policija i lekari, a ostali zaposleni u javnom sektoru imali bi povećanje od 8%. I ovo je, naravno, rezultat odgovorne politike Vlade Republike Srbije i suficita budžeta od 6,5 milijardi dinara samo u prvom kvartalu 2018. godine. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Izvolite, kolega Birmančeviću.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, poštovane kolege poslanici, poštovani građani, dolazim iz grada Šapca i upravo zbog građana Šapca i građana Srbije hoću da kažem kako izgledaju opštine danas, odnosno kako izgleda grad Šabac i opština kojom upravlja neko ko posle 18 godina još uvek misli da može da proda maglu i da po ko zna koji put obmane svoje građane. Imali smo 30. maja jedan tužan skup opozicije u Šapcu koji je, naravno, organizovan od strane gradonačelnika Zelenovića u Gradskoj kući, na račun budžeta grada Šapca. Na tom tužnom skupu na kome su bili i Jeremić i Dušan Petrović i Đilas, novi predsednik DS poveo je sa sobom i malog od palube Lutovca, koji tu nije radio ništa, samo je sedeo i gledao šta rade ovi njegovi drugari. Dušan Petrović je bio tu kod vrata, da ne bi neko pobegao sa tog skupa, jer nisu ni znali šta treba da rade na tom skupu. Zato su izgledali više kao komemoracija, jer, jednostavno, u ideje koje oni plasiraju ne veruju više ni oni. Poziv koji su uputili Savetu Evrope za neku specijalnu misiju koja bi utvrdila stanje demokratije u Srbiji biće podržan od moje strane, ali samo pod uslovom da upravo ta komisija prvo dođu u Šabac, u Paraćin, u Čajetinu i da upravo ustanovi šta rade predsednici opština koje pozivaju Savet Evrope. Možda će gradonačelnik Grada Šapca odgovoriti njima kako i zašto krade od građana i to ne krade na malo, nego krade na veliko, iz budžeta 2015. godine pet miliona evra, ni manje, ni više. Možda će odgovoriti gradonačelnik kako kupuje glasove u Šapcu. Na izborima 2016. godine kupovali su glasove i to ponovo ne na malo, nego na veliko. Cena je bila od pet do 11 hiljada dinara po porodici, u zavisnosti od veličine porodice. Možda će gradonačelnik objasniti toj Komisiji Saveta Evrope kako laže svoje građane i to ih ne laže na malo, nego ih laže baš na veliko. Između ostalog, u planskom budžetu za 2016. godinu, odnosno 2015. izneo je podatak da će uložiti u investicije neverovatnih 2.754.000.000, od toga izgradnja toplane na biomasu 500.000.000 dinara, izgradnja međunarodne luke 300.000.000 dinara, Centar za voće 500.000.000 dinara, podzemna i nadzemna garaža 200.000.000 dinara itd. Ni jedno jedino obećanja od ovoga nisu ispunili. To znaju građani Šapca, ali neka znaju i građani Srbije i neka upravo toj komisiji odgovore dokle misle da lažu ne samo građane Šapca, nego i celu Srbiju. Da li zaista neko misli da ljudi koji dolaze iz EU, odnosno iz Saveta Evrope, ako uopšte i dođu, imaju moć da pomognu njima u pokušaju da ostanu još neki dan na vlasti? Oni im više ne mogu pomoći u kupovini odbornika koja je prisutna u Gradu Šapcu. Kada je Šabac u pitanju, takođe je jako bitan koji ćemo usvojiti, u kome ćemo ograničiti gradonačelnika na broj pomoćnika. Verovali ili ne, u Gradu Šapcu broj pomoćnika je 29. Dvadeset devet pomoćnika gradonačelnik Šapca ima na današnji dan, a po ovom zakonu je predviđeno pet. Verovali ili ne, gradonačelnik Zelenović ne radi ništa dok mu to ne kaže Don „10%“, i ne bi problem bio veliki da je on ostao na tom njegovom nadimku kada su sa tih 10% prešli na 20%, a u skorijoj prošlosti su neke privatizacije bile i na 100%, onda je došlo do propasti DS i ni jedan lepak ne može zalepiti ovo što su se raspali. Svi pokušaji da naprave vlast u Srbiji ne da je nemoguća misija, nego u ovom trenutku deluje kao pokušaj da mi ovu našu iduću sednicu održimo na Marsu. Hvala.
Hvala, kolega Birmančeviću. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik dr Dragana Barišić. Izvolite, dr Barišić.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Dame i gospodo, podnela sam amandman na 1. član ovog zakona koji je predložila Vlada Republike Srbije i smatram da bismo dodavanjem član 2, odnosno stava 2. u ovom članu dodatno definisali koordinaciju državne uprave i lokalne samouprave. Ja sam ponosna što dolazim iz Rasinskog okruga iz grada Kruševca, koji je zaista primer dobre prakse i saradnje sa nadležnim ministarstvom koje danas predstavlja ovaj zakon. Ovom prilikom želim da se pohvalim i slobodno da kažem da je od 2012. godine, grad Kruševac zaista na jednoj uzlaznoj putanji i da smo sprečili propadanje koje je zadesilo nažalost ne samo grad Kruševac nego i celu Srbiju. Do 2012. godine u mom gradu je vladalo žuto preduzeće. To žuto preduzeće koje je devastiralo celu Srbiju i danas neki koji se ne stide da govore o tome kako su oni vladali do 2012. godine, a neki su došli ovde i iskoristili samo pravo da iskoristi svoje vreme i nema ih više, jer toliko cene i ono malo glasova koje su dobili od građana i toliko se u stvari bore za njih, dođu ovde par minuta ispričaju šta imaju, izazovu brdo replika i povreda Poslovnika i nestanu. E, tako će oni nestati na sledećim izborima i sa političke scene Srbije i neće otići u prošlost, otići će na smetlište gde i zaslužuju. Ono što mogu još da dodam jeste to da se u Kruševcu otvaraju fabrike i da smo nedavno upravo uz prisustvo predsednika Republike, gospodina Aleksandra Vučića otvorili fabriku „Kromberg“ i „Šubert“ koje će uposliti 2.000 radnika, sada upošljava oko 600. To je 600 novih porodica koje su ostale bez posla upravo zbog loših privatizacija onih koji su opustošili Srbiju. Naravno, uposliće još 1.900 porodica i građani su zadovoljno i pokazuje iz izbora u izbore da SNS nema alternativu i zato je podrška SNS u Rasinskom okrugu preko 65%. Hvala.
Hvala, dr Barišić. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević.Izvolite, koleginice.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Dame i gospodo narodni poslanici, ja se kroz svoje amandmane zalažem da svaki zakon mora sadržati elemente koji vode ka razvoju Srbije. Ono što je posebno značajno za lokalnu samoupravu u Boru jeste izuzetno visok nivo saradnje koji smo izgradili sa državnim organima. Na taj način zajedno rešavamo probleme u našoj sredini. Jedan od problema koji nas je mučio jeste manjak mesta u vrtićima. Da bismo potpuno zadovoljili potrebe mališana, potrebno je da izgradimo novi vrtić, ali kako su nam za to potrebna značajnija finansijska sredstva planiramo da izradimo prvo projekat, pa da apliciramo kod određenih fondova. Međutim da bismo bar delimično smanjili listu čekanja i povećali kapacitete vrtića, pokrenuli smo projekat u saradnji sa Ministarstvom državne uprave i lokalne samouprave kojim ćemo adaptirati nekoliko opštinskih lokala. Napravićemo vrtić za sto dvadeset dece i time smanjiti listu čekanja za trećinu. Ovaj projekat vredi 18 miliona, od kojih je 50% za tu namenu odvojila opština Bor, a 50% je odobreno iz sredstava ministarstva. Projekat će biti završen do kraja ove godine. Opština ulaže sredstva i u populacionu politiku, što u vidu jednokratne pomoći porodiljama za prvo dete 25 hiljada, za drugo 40, za treće i četvrto dete 70 hiljada dinara. Zatim, nezaposlenim porodiljama se isplaćuje nadoknada u trajanju od godinu dana. Finansira se i vantelesna oplodnja u iznosu od 250 hiljada dinara, i to dva pokušaja za jedan par. Ono što je, verujem, najviše obradovalo roditelje osnovaca u Boru, jesu besplatni udžbenici za đake od prvog do četvrtog razreda, kao i besplatni paketi za sve đake prvake. Nisu zapostavljene ni omladinske organizacije. Adaptirana je zgrada koja je u vlasništvu opštine i formiran je Dom omladine, koji sada koristi preko 20 omladinskih udruženja u okviru Kancelarije za mlade. I o najstarijima smo brinuli. Izgradili smo Dom za stara lica i dali ga u zakup privatnom preduzetniku, čija je ovo delatnost na teritoriji istočne Srbije. Dakle, mi imamo sva obeležja grada, što ćemo zvanično i postati nakon završetka ove rasprave. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Branko Popović. Da li neko želi reč? (Da.) Branko Popović, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, dopunom ovog člana stavom 2. koji sam predložio, dodatno se definiše Predlog zakona u smislu afirmacije sveukupnog razvoja naše države, a posebno razvoja regionalnih medicinskih centara. Politika Vlade Srbije ogleda se u obezbeđivanje i realizaciju strateških projekata i novim investicijama, čime se ostvaruju najpovoljniji uslovi za razvoj države. Ulaganje u zdravstveni centar Užice, koji obuhvata tri opšte bolnice i 10 domova zdravlja, pokazatelj je da država i lokalne samouprave teže podjednakoj dostupnosti kvalitetne zdravstvene zaštite na celoj teritoriji Republike Srbije. Poslednjih nekoliko godina, uloženo je preko 500 miliona dinara u ovu ustanovu i na taj način je podignut nivo zdravstvene zaštite za preko 300 hiljada građana Zlatiborskog okruga. Izvršena je rekonstrukcija i adaptacija najvećeg broja službi u svim domovima zdravlja. Nabavljeno je blizu 40 sanitetskih terenskih vozila. Nova računarska oprema instalirana je u svaku organizacionu jedinicu. Pre nekoliko dana izvršena je stota po redu kardio-hirurška operacija u Opštoj bolnici Užice, u Odeljenju kardio-hirurgije, koje je otvoreno 2014. godine. Radiće se minimum četiri operacije sedmično i biće primljeno još pet lekara i 10 medicinskih sestara, a obezbeđena su sredstva za najmoderniju opremu. Rad Odeljenja kardio-hirurgije je u punom kapacitetu, značajno je ne samo za građane Zlatiborskog okruga, već i za sve građane Republike Srbije, posebno one koji duže čekaju na ovu vrstu operativnih zahvata. Na taj način, liste čekanja će ubuduće biti značajno smanjene. Ove činjenice su dokaz strateške politike Vlade Republike Srbije, koja realizuje projekte od vitalnog značaja za razvoj naše države. Samo novim investicijama u infrastrukturu stvoriće se bolji preduslovi za nastavak započetih reformi, koji za krajnji cilj imaju povećanje životnog standarda građana. Hvala.
Hvala. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Da.) Kolega Arsiću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, na samom početku zasedanja, današnjeg zasedanja, od svojih kolega iz bivšeg režima mogao sam da čujem najbezočnije neistine koje mogu da se svrstaju u to da kada je u pitanju borba za vlast, da bivši režim smatra da može da iznosi najveće i neistine i da budu neviđeno bezobrazni. Iz tih njihovih diskusija, ja sam u stvari samo jednu stvar zaključio, da do sada u jednom svom delu nisam bio u pravu, a to je da su povećavanjem poverenih prihoda 2011. godine hteli da preusmere više sredstava u lokalne samouprave da bi spremili lokalne samouprave za republičke i lokalne izbore koji su se održavali 2012. godine. U to sam bio ubeđen. Sada kada ovako postupaju, sa jednim vrhuncem bezobrazluka, vidim da nisam bio u pravu. Povećavali su poverene prihode lokalnim samoupravama da bi još više otimali i krali. To pazite odakle su zakidali, iz fondova iz kojih se isplaćuju penzije i isplaćuje zdravstveno osiguranje, da bi predsednici opština koji su vodili DS mogli više da pokradu. To da sam potpuno u pravu govori samo jedna činjenica, da iako su ta transferna, ti transferni povereni prihodi umanjeni lokalnim samoupravama, kako to da sadašnji predsednici opština i gradova imaju bolje rezultate u svom radu? Kako to da sa isto ili manje novca možete da imate tri ili četiri puta bolji rezultat u radu? Znate, kad neko kaže ovde da dok je njegova stranka bila na vlasti, da je evro bio 80, a svi znamo da je dogurao do 120, kada neko kaže ovde da je gorivo bilo 80, a svi znamo da je gorivo 2012. godine bilo isto koliko i sada, kad neko kaže da je isplaćivano za poljoprivredu 14.000 dinara, a da je ukupna masa bila 188 miliona evra, da je danas 320, onda je očigledno da gospoda iz bivšeg ražima smatraju da je i u ljubavi i u ratu sve dozvoljeno, da i u politici možete da iznosite laži koliko god vam je volja da biste došli na vlast, a kada dođete na vlast, još više da lažete da bi mogli da kradete. E, takva vas vlast čeka ukoliko DS pobedi na izborima.
Hvala, kolega Arsiću. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Veljković. Da li neko želi reč? (Da) Dragan Veljković ima reč. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, Evropska povelja o lokalnoj samoupravi definiše lokalnu samoupravu kao skup lokalnih institucija koje imaju pravo, ali i sposobnost i obavezu da građanima određene lokalne zajednice omoguće da neposredno ili preko svojih predstavnika upravljaju, relativno samostalno, određenim javnim poslovima na sopstvenu odgovornost i u sopstvenom interesu. Uloga lokalne samouprave je i u direktnom prepoznavanju najbitnijih problema u lokalnoj sredini i njihovom efikasnom i jeftinom rešavanju kroz proces definisanja lokalnih interesa i strategija lokalnog razvoja. Ustavom zagarantovano pravo na lokalnu samoupravu ostvaruju građani, i to posrednim i neposrednim upravljanjem javnim poslovima od neposrednog i zajedničkog interesa za lokalno stanovništvo. Povećano učešće građana u vršenju lokalne samouprave vodi ka većoj jednakosti građana, daje veću legitimnost odlukama lokalnih vlasti i utiče na stvaranje aktivnog civilnog društva. U svim demokratskim političkim sistemima jedno od najznačajnijih pitanja je pitanje kvaliteta relacije centrale i lokalne vlasti. Osnovni problem koji se može manifestovati u odnosima državne uprave i lokalne samouprave je problem nedovoljne i neadekvatne koordinacije različitih nivoa vlasti, što za posledicu ima ozbiljne prepreke boljem funkcionisanju lokalne samouprave. Zato uspostavljanjem partnerskog odnosa, koordinacije i saradnje između države i lokalnih vlasti, stvaraju se uslovi za efikasnije, kvalitetnije pružanje usluga građanima od strane lokalne samouprave, a takođe, podiže se nivo odgovornosti, transparentnosti i efikasnosti rada lokalne samouprave, što je suština mog predloženog amandmana, sa posebnim osvrtom na prava raseljenih lica. Partnerski odnos između države i lokalnih samouprava egzistira i u oblasti realizacije prava raseljenih lica kao jedna od najugroženijih društvenih grupa čiji se problemi manifestuju u gotovo svim sferama života. U tom kontekstu, ukazujem da država na centralnom nivou, a naročito preko Komesarijata za izbeglice i migracije, permanentno stvara uslove za kvalitetan i siguran život raseljenih lica, za šta je u prethodnom periodu izdvojila više od 250 miliona evra za stambeno zbrinjavanje, zdravstvenu zaštitu, obrazovanje i socijalna davanja. Ali, takođe ističem činjenicu da su jedinice lokalne samouprave važan oslonac i aktivan učesnik u procesima ostvarivanja prava raseljenih lica. Upravo uz koordinaciju i saradnju sa državnim organima, više od 137 što gradskih, što opštinskih skupština usvojilo je lokalne akcione planove za unapređenje položaja raseljenih lica i za dobilo finansijsku podršku Komesarijata za realizaciju aktivnosti predviđenih ciljeva, utvrđenim planovima, što su u najvećem delu uspešno realizovali u prethodnom periodu. Hvala.
Hvala. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik prim. dr Milovan Krivokapić. Izvolite, dr Krivokapiću.
Hvala. Na član 1. ovog zakona podneo sam amandman 1. kojim se dodaje stav 2. koji glasi – saradnjom lokalne samouprave sa državnom upravom obezbeđuje se sveobuhvatni razvoj Republike Srbije, sa posebnim akcentom na nerazvijene opštine. Činjenica je da bez dobre i efikasne lokalne samouprave nema ni uspešnog demokratskog društva. Posebno je bitna njena uslužna uloga prema lokalnom stanovništvu. Suština postojanja lokalne samouprave je rešavanje egzistencijalnih potreba građana. Lokalna samouprava treba da ponudi kvalitetne usluge koje će da podignu kvalitet življenja, odnosno da preko odgovarajućih službi zadovolje brojne svakodnevne potrebe građana koji žive na teritoriji jedinice lokalne samouprave. Lokalna samouprava intenzivno sarađuje sa građanima, a to zahteva stalan razvoj kadrova, unapređenje znanja i kompentenciju javnih službenika. Dakle, dobre i loše prakse se mogu naći svuda, ali moram da naglasim da je našim građanima dosta loše prakse koja se sprovodila prethodnih godina. Prethodna vlast u toku svog mandata je centralizovala javna ovlašćenja tako što je kompletan sistem kontrolisala jedna partija, a imali smo i oduzimanje nadležnosti lokalnim vlastima i kreiranje novih struktura za upravljanje sistemom, odnosno uvećanje kapaciteta organa državne uprave, osnivanje direkcija, javnih agencija, javnih preduzeća i drugo. Sve je to za posledicu imalo slabljenje lokalne samouprave i značajno umanjenje kapaciteta u lokalnim vlastima. Naravno, građani su bili veoma nezadovoljni kvalitetom života u opštinama u kojima žive, nisu imali dovoljno informacija o radu svoje lokalne samouprave, malo toga je učinjeno na razvoju lokalnog preduzetništva, a najveći problem sa kojim su se suočavali je nezaposlenost. Neposredno učešće građana kroz donošenje odluka i kontrolu rada lokalne vlasti za vreme prethodne vlade je bilo veoma nisko zastupljeno. Vlada Republike Srbije naporno radi u izradi adekvatnih zakonskih okvira koji stvaraju pretpostavke i preduslove za razvoj i napredak. Predsednik države Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije, za razliku od prethodne vlade, odlično znaju šta znači pouzdanost, kredibilitet i poverenje. Upravo zbog toga je i potreban stalni razvoj transparentnosti u odnosu između građana i lokalne samouprave. Lokalna samouprava i lokalni javni službenici treba da budu otvoreni za informativne potrebe građana, privrednih subjekata, organizacija civilnog društva, zainteresovanih grupa i drugih. To znači da oni treba da budu dobro informisani o donošenju odluka, generalno, ali i o procedurama i uslovima za pružanje konkretnih usluga. Upravo je ovo što sam napred naveo, između ostalog, dodatno definisano i konkretizovano u izmenama i dopunama zakona, a utvrđene su i promene po kojima će ubuduće biti obavezno konsultovani građani u pogledu kreiranja budžeta lokalnih samouprava u oblasti investicija. U protekle dve godine, mogu slobodno da kažem, u oblasti državne uprave i lokalne samouprave učinjeni su značajni vidljivi koraci. Oni ne bi bili mogući bez saradnje lokalnih samouprava sa državnom upravom. Ovaj zakon izražava nameru i volju Vlade Srbije da se njegovom primenom, između ostalog, izvrši profesionalizacija, racionalizacija, modernizacija i krene ka stvaranju moderne uprave u Srbiji koja će biti mnogo efikasnija i ekonomičnija i pri tom pružati znatno viši kvalitet usluga građanima. Samo profesionalna, efikasna i ekonomična uprava može biti faktor stabilnosti same države i uspešan nosilac ukupnih ekonomskih i socijalnih promena u društvu. Kako je za SNS veoma važan napredak i razvoj Srbije u svim segmentima društva, upravo u tom cilju sam i podneo amandman 1. na član 1. ovog zakona, kojim se dodatno definiše da se saradnjom lokalne samouprave sa državnom upravom obezbeđuje sveobuhvatni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na nerazvijene opštine. Hvala.
Hvala. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Izvolite, kolega Krliću.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, neophodna je saradnja lokalne samouprave i državne uprave u sveukupnom razvoju Republike Srbije, ali posebno u oblasti kulture, što ovom amandmanu daje određeni smisao. O kakvoj kulturi mi to danas treba da govorimo? O kulturi kao najvišoj i najprepoznatljivijoj suštini, o kulturi kao nacionalnoj osobini, ma kako to nekome zvučalo, koja treba da isijava iz svakog našeg čoveka, da izvire iz svake naše institucije kulture širom državnog prostora, naravno, ne oslanjajući se samo na velike centre. Ona mora da bude prepoznatljiva u celom regionu, praveći ozbiljnu razliku neprolaznih vrednosti. Naš kulturni identitet treba da bude krov celokupnog nasleđa cele kulturne baštine, ali to nije dovoljno. Kulturni identitet se mora stalno izgrađivati, stalno dopunjavati, kako bi se obezbedila budućnost pre svega. I narodi su smrtni, ne samo ljudi, ne samo jedinke, upozoravao je akademik Dragan Nedeljković. Mnogi su izumrli, nestali i pored velike kulturne baštine. Zašto? Pa, nije bilo nadogradnje, nije bilo daljeg razvoja, ostale su uspomene, ostali su spomenici, ostala je istorijska građa, a nestao je identitet kao živo tkivo, samim tim nestali su i narodi. Kultura je naše osnovno oružje u pravcu opstanka isto koliko i demografska politika. Kulturni identitet ne sme biti incident, kako to u poslednje vreme smatra jedan deo srpske opozicije. Blokada saobraćaja, zatrovan vodovod, nestali novinari, sve je to incident koji treba izmisliti i treba režirati. Za incident se živi, jer se živi od incidenta, to se finansira, to se danas plaća. Šta je krajnji rezultat svakog incidenta? Pa, haos. Ovakva politika režiranja haosa samo potvrđuje činjenicu da najgori uvek nađu najgore. I najgora politika nađe svoje saradnike i sledbenike, govorio je veliki Ivo Andrić. Ideologija je tu efemerna, ali na svu sreću potrošni mrzioci ove vlasti i stabilnosti Srbije deo su kratkog trajanja. Traju dva-tri dana, a u ovom parlamentu, kako reče koleginica Jovanović, traju do pauze za ručak. Hvala.
Zahvaljujem kolega Krliću. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Goran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Jančić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Radovan Jančić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, pred nama je zakon o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi o kojem raspravljamo i predstavlja klasičan primer decentralizacije, odnosno prenošenja određenih funkcija centralnih organa na niže organe, u ovom slučaju na lokalne samouprave. Predlogom se dodatno definiše položaj i značaj, obezbeđuje se veća samostalnost lokalnih samouprava, preciziraju se nadležnosti, što je posebno značajno, ističe se veće učešće građana i drugih zainteresovanih subjekata o pitanjima iz nadležnosti organa jedinice lokalne samouprave. Sve ovo je u skladu sa prioritetima Vlade Republike Srbije, sa politikom SNS i njenog predsednika, gospodina Aleksandra Vučića, a sa ciljem da lokalne samouprave postanu snažne, autonomne i razvijene sredine sposobne da svakom svom građaninu obezbede dostojanstven i pristojan život. Lokalne samouprave koje smo mi iz SNS u Vojvodini zatekli 2016. godine, preuzimajući odgovornost nad njima, bile su potpuno devastirane, prezadužene i opljačkane do te mere da za njih u tom trenutku nije bilo perspektive da će uopšte moći još dugo samostalno da funkcionišu i kao takve opstanu. Dugovi koje je novo opštinsko rukovodstvo, nakon ubedljive pobede SNS na lokalnim izborima, nasledilo od prethodnog režima u Opštini Novi Kneževac bili su veći od ukupnih prihoda budžeta opštine i da nije bilo saradnje sa Vladom Republike Srbije i tada njenim predsednikom, Aleksandrom Vučićem, računi Opštine Novi Kneževac i danas bi bili blokirani. Bio je ovo primer visokog stepena saradnje lokalne samouprave i Vlade Republike Srbije i dokaz da se lokalne samouprave mogu sačuvati, potom razvijati i napredovati samo uz brigu i pomoć države i njenih organa, uz primenu politike ravnomernog razvoja na kojoj insistira predsednik Republike, gospodin Aleksandar Vučić. Sve ovo ide u prilog amandmana koji sam podneo kako bih ukazao da se saradnjom lokalne samouprave sa državnom upravom obezbeđuje sveukupni razvoj Republike Srbije i unapređuje rad lokalnih samouprava, uz obavezu opšte koordinacije u radu svih državnih i lokalnih organa. Koordinisani rad, danas kada ovu zemlju vodi Aleksandar Vučić, je već uspostavljen i dao je rezultate sa kojim se ponose građani Srbije, a oni govore da smo na dobrom putu i da je pred nama bolja budućnost kako smo svi mi u obavezi da ostavimo svojoj deci i generacijama koje dolaze. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, kolega Jančiću. Poštovani narodni poslanici, saglasno članu 27. i članu 87. st. 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18.00 časova, zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Žarko Mićin. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, malopre smo od jednog predstavnika opozicije, inače bivšeg predsednika opštine Smederevska Palanka, mogli da čujemo kako je podrugljivo govorio o najboljem gradonačelniku u Srbiji, gradonačelniku Novog Sada, gospodinu Milošu Vučeviću. O njemu je govorio čovek koji je kao bivši predsednik opštine Smederevska Palanka od te opštine napravio najzaduženiju opštinu u Srbiji koja je bila u blokadi čak 257 dana, čovek koji je osnovao 19 javnih preduzeća od kojih su sva na kraju njegovog mandata završila u blokadi i kako je jedno preduzeće bankrotiralo, tako je on otvarao drugo. Ne samo to, nego su i domovi zdravlja, škole, pa čak i groblje je imalo blokiran račun kada je on završio svoj mandat. Pare je izvlačio i preko FK „Jasenica 1911“ koji nema organe kluba, ali ima registrovane igrače, i osnovao je ustanovu, sportsku organizaciju – GFK „Jasenica 1911“, kao indirektnog korisnika budžeta i preko te ustanove vršio isplatu premija i stipendija i pri tome dnevno su podizani iznosi od 300 hiljada dinara čekovima bez pokrića. Po izveštaju državnog revizora, preko ove ustanove samo u 2012. godini, bez osnova, isplatio 17 miliona dinara, a 2013. godine ovom klubu je isplaćeno preko 20 miliona dinara. Dakle, ovaj vrhunski bivši predsednik opštine Smederevska Palanka, koji uzima u usta najboljeg gradonačelnika u Srbiji, je prema izveštaju DRI samo u 2012. godini potrošio bez verodostojne dokumentacije 163 miliona 602 hiljade dinara. Dok je on tako radio, da vidimo kako to radi gradonačelnik Miloš Vučević: pet hiljada novih radnih mesta i nova industrijska zona za grad Novi Sad, 700 miliona dinara više od poreza na zarade se slilo u gradsku kasu nego što je to bilo 2016. godine, po čemu se vidi, gospodo, koliki je broj novozaposlenih u Novom Sadu. Gradska kasa je u plusu za preko šest milijardi dinara. U sredu otvaramo najmoderniju zgradu hitne pomoći u Srbiji. Preko 700 novih gradilišta imamo u Novom Sadu. Da, grad se više ne zadužuje municipalnim obveznicama kao što je to bilo u vreme žutog preduzeća, kada su se za tri i po milijarde dinara municipalnih obveznica se zadužili i morali smo 7% kamate, preko milijardu dinara je grad platio kamate na to. Grad više to ne mora, jer ima šest milijardi dinara u plusu i može samostalno da finansira svoje infrastrukturne projekte. To je uspeh i zato on ne sme da ga stavlja u usta. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Borka Grubor. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Borka Grubor. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani građani, dame i gospodo, donošenje zakona je potrebno radi usklađivanja odredaba ovog zakona sa zakonima koji uređuju pojedina pitanja od značaja za rad i funkcionisanje lokalne samouprave. Predloženim rešenjima je istaknut značaj učešća građana i drugih zainteresovanih subjekata u javnoj raspravi, odnosno iniciranje sprovođenja javne rasprave o pitanjima iz nadležnosti organa jedinice lokalne samouprave. Ova zakonska rešenja će omogućiti bolju međuopštinsku saradnju i unaprediti mehanizme neposrednog učešća građana u obavljanju poslova lokalne samouprave, kao i obezbediti učešće javnosti u pripremi nacrta zakona i drugih propisa organa državne uprave. Lokalna samouprava grada Loznice, na čelu sa gradonačelnikom Vidojem Petrovićem, posluje po principu - koliko imaš, toliko možeš i da potrošiš. Budžet grada je nešto manji od dve milijarde dinara, ali kada se domaćinski raspodeli onda ima za sve što je neophodno. Tako je za infrastrukturu tj. za izgradnju novih asfaltnih kolovoza iz budžeta lokalne samouprave za 2018. godinu predviđeno izdvajanje od 337,5 miliona dinara, za atarske puteve osam miliona, za hidrotehničke radove 25, za izradu urbanističkih projekata i projektne dokumentacije 61 milion, rekonstrukciju javne rasvete 15 miliona, unapređenje bezbednosti u saobraćaju osam miliona, rekonstrukciju jednog objekta predškolske ustanove „Bambi“ 72 miliona, ulaganje u školske objekte 25 miliona, ulaganje u sport 40 miliona, podrška zapošljavanju 20 miliona, podsticajne mere i mere u oblasti socijalne politike kao što su podrška porodici, jednokratna novčana pomoć porodici sa decom, novčana podrška porodilji bez posla i porodici sa troje dece, mladim bračnim parovima prilikom sklapanja braka od 70 miliona, podrška najboljim đacima i studentima u okviru gradskih nagrada i stipendija 14 miliona, podrška licima starijim od 65 godina, besplatan prevoz 15 miliona dinara. Budžet grada je likvidan i sve obaveze se izmiruju blagovremeno. To jasno pokazuje kako se lokalno rukovodstvo odnosi prema novcu korisnika obveznika tj. prema svojim sugrađanima. Zahvaljujući dobroj komunikaciji lokalne samouprave sa našom Vladom i podršci našeg predsednika, gospodina Aleksandra Vučića u Loznicu treba uskoro da stignu dva investitora koja bi uposlila po 1.500 radnika, čime bi se rešio najveći problem našeg rada, a to su nova radna mesta. Lokalna samouprava grada Loznice svojim delima sprovodi politiku SNS i našeg predsednika, gospodina Aleksandra Vučića koji je u subotu 16. juna za dan grada imenovan za počasnog građanina Loznice i koji će uvek u Loznici imati apsolutnu podršku za sve što čini za naše građane i našu državu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem koleginice Grubor. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Maja Mačužić Puzić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Maja Mačužić Puzić. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani, Srbija prati razvijene sisteme i evropske zemlje sa kvalitetnim sistemom lokalnih uprava unapređujući i sama svoje lokalne samouprave, a sve u cilju da građanima omogući kvalitetniji život, kao i lakši i jeftiniji pristup lokalnim uslugama. Višegodišnje, pa čak i decenijsko delovanje neodgovornih lica u čijem je centru pažnje bilo sve osim kvalitet života građana, dovelo je do urušavanja privrede i do zatvaranja radnih mesta, zatvaranja fabrika. Dolaskom na vlast SNS na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, Srbija ne samo stabilnija, već je na putu modernizacije, razvoja koja donose Srbiji sve bolji međunarodni položaj, sve bolje pozicije na svetski priznatim listima i što je najvažnije, sve bolji i kvalitetniji život naših građana. Drago mi je da svi učesnici u sistemu prateći program SNS zajedno deluju, stavljajući kvalitet života građana na prvo mesto. O tome govore vidljivi rezultati kako na lokalnom tako i na republičkom nivou. Predlog izmene Zakona o lokalnoj samoupravi koji je danas na dnevnom redu govori u prilog tome da se na unapređenju sistema čitavog državnog aparata radi na svim nivoima vlasti. Lokalna demokratija može da se unapređuje samo u uslovima političke i ekonomske stabilnosti u kojima država pokazuje jasnu spremnost da omogući onom nivou vlasti koji je niži od nacionalnog da uz učešće građana najefikasnije rešava interese cele lokalne zajednice. Zahvaljujući predlogu izmena Zakona o lokalnoj samoupravi, o kome upravo danas diskutujemo, lokalna uprava se ne shvata više samo kao segment države koja je osnovna uloga da sprovodi zakone i odluke, već da bude javna služba i servis svih građana u kojima se efikasnije i efektivnije pružaju usluge i kvalitetnije živi. Moram da izrazim zadovoljstvo što je ovo još jedna u nizu aktivnosti Vlade Republike Srbije, SNS na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem u realizaciji programa razvoja Srbije. Moje kolege iz SNS i ja ćemo u danu za glasanje dati podršku ovom zakonu, a ja pozivam kolege narodne poslanike da podrže moj amandman. Hvala vam.
Zahvaljujem koleginice. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik dr LJubica Mrdaković Todorović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik LJubica Mrdaković Todorović. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, predsednik države, gospodin Aleksandar Vučić i Vlada Republike Srbije sprovode veoma ozbiljnu, odgovornu i mudru politiku, politiku mira i stabilnosti, politiku ekonomskog oporavka, prosperiteta i razvoja Srbije, što govore i ovi zakoni o kojima diskutujemo na današnjoj sednici. Podnela sam amandmane koji se odnose na javno zdravlje kao jedne od veoma važnih komponenti sveukupnog razvoja Republike Srbije. Gospodin Aleksandar Vučić je u svom ekspozeu iz 2016. godine između ostalog rekao, citiram: „U narednom periodu kako bismo učinili da naš sistem zdravstvene zaštite bude bolji nameravamo da se usredsredimo na dostupnost i kapacitete zdravstvene zaštite, efikasniju i kvalitetniju uslugu i bolji sistem prevencije. Osim toga, Vlada Srbije fokusirana je da u narednom periodu obezbedi novu i savremenu dijagnostičku opremu kao što su skeneri, magnetne rezonance i aparati za ultrazvuk za sve zdravstvene ustanove u Srbiji“, kraj citata. Shodno tome moram i ima obavezu da istaknem u prethodnih godinu dana najznačajnija ostvarenja Ministarstva zdravlja. Sa početkom rada Klinički centar Niš krajem 2017. godine Srbija je dobila najsavremeniju i najmoderniju kliniku u ovom delu Evrope. Novi Klinički centar u Nišu na 48.000 m2 ima i bolje uslove za dijagnostikovanje bolesti za više od preko 2,5 miliona stanovnika regiona koji gravitiraju u ovoj zdravstvenoj ustanovi od Preševa do Jagodine, od granice prema Bugarskoj do Kruševca i plus 300.000 stanovnika Niša. U kompleksu novog Kliničkog centra koji je sagrađen po modelu pametnih zgrada i jedan od najvećih operacionih blokova u Srbiji, na Balkanu sa 16 najsavremenije opremljenih hiruških sala, tri angio sale, dva urgentna centra. Dalje, nabavka novih akceleratora potvrda je čvrstog opredeljenja Ministarstva zdravlja da se osavremeni i unapredi zdravstveni sistem naše zemlje. Nabavkom šest novih linearnih akceleratora Srbija ispunjava svetske kriterijume po broju aparata za zračnu terapiju po glavi stanovnika, odnosno na 250.000 stanovnika dolazi jedan aparat. Ministarstvo zdravlja proteklih godina nabavilo je i u rad pustilo četiri linearna akcelatora vrednosti oko 700 miliona dinara, u Kliničkom centru Niš dva aparata, Klinički centar Kragujevac jedan aparat i Institut za onkologiju i radiologiju Srbije u Beogradu. Uvođenje elektronskog recepta nastavak je pune implementacije integrisanog zdravstvenog informacionog sistema koji ima za cilj da se obezbedi brže i efikasnije funkcionisanje zdravstvenog sistema. Trenutno se u sistemu zaključno sa 20. maja 2018. godine nalazi 98 od ukupno 163 ustanove primarnog nivoa zdravstvene zaštite koje imaju pravo propisivanja E-recepta. Propisano je 22.785.678 recepata. Od toga je 1.618.325 hroničnih obnovljivih terapija. Registrovano je 3.196 apoteka, kao i 5.852 farmaceuta. Dakle, 31. maja 2018. godine je uključeno 29 novih zdravstvenih ustanova, a do 30. juna 2018. godine biće potpuno završen celokupni proces implementacije na teritoriji cele Srbije. Nabavkom najsavremenijeg „iks noža“, za koje je opredeljeno oko 800 miliona dinara, i sa novim akscelaratorima Srbija dobija zaokruženu priču u pogledu lečenja onkoloških pacijenata i to po standardima visokog zdravstva i svim svetskim merilima. Procedura je u toku i očekivano je da naši građani do kraja godine mogu dobiti mogućnost da se besplatno leče na „iks nožu“ pored „gama noža“, koji već skoro dve godine radi u Kliničkom centru Srbije, što mnogo bogatije države ne omogućavaju svojim građanima. U našoj zemlji treba istaći do sada ovakav način radioterapije nije sprovođen i nabavkom ovakvog aparata značajno će se poboljšati kvalitet radioterapije. Trenutno lečenje naših građana na „iks nožu“ u drugim državama obavlja se po minimalno ceni od 20 hiljada evra, što dovoljno ukazuje na višestruki značaj nabavke „iks noža“ i finansijske uštede za našu zemlju. O daljim rezultatima rada Ministarstva zdravlja govoriću po sledećim amandmanima, ali, gospodine Milićeviću, na kraju želim nešto da prokomentarišem što mi je upalo u uši. Bedno je jako i mizerno kada je čovek egocentričan, kada je čovek nekritičan, kada je pun sebe, kada su mu usta puna sebe o nekakvim svojim veličanstvenim delima, što blage veze nema, zaista, sa istinom i sa realnošću, zaista bolesno, a pri tome su toliko su zadužili građane Srbije da moraju da menjaju svoja agregatna stanja, da se provlače kroz iglene uši, prelazeći iz stranke u stranku, kako bi politički preživeli, kako bi prešli cenzus, jer ih građani naprosto neće. Toliko su zadužili građane svojim svemirskim delima, da građani neće ni živi da čuju za njih. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Jasmina Obradović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Jasmina Obradović.
Zahvaljujem. Cenjeni predstavnici Vlade, kolege narodni poslanici, poštovani građani, podnela sam amandman na član 1, a ono o čemu želim da pričam i na šta ću se posebno osvrnuti je sledeće. Činjenica je da su građani Republike Srbije SNS od 2012. do 2014. godine u punom kapacitetu, nakon decenije propadanja, poverili brigu o državi. Činjenica je da od 2016. godina većina lokalnih samouprava, gradova i opština, takođe od strane građana, poverili su SNS. I mi gde, god smo u prilici, pokazujemo kako funkcioniše domaćinska vlast. Vidi se to, ne samo na republičkom nivou, gde danas predsednika Republike Aleksandra Vučića međunarodna javnost doživljava kao lidera regiona, a apsolutna većina građana Srbije kao njenog pravog domaćina. U gradu iz koga ja dolazim, u Novom Sadu Miloš Vučević je taj pravi novosadski domaćin koji se o svom gradu stara i brine na način kako je to i obećao građanima. Pored malicioznih komentara mojih kolega poslanika, pre svega mlađanog Milojičića, koji kaže da gradonačelnik Novog Sada otvara biciklane, pa, gospodo, evo, koliko prekosutra u Novom Sadu se otvara velelepna zgrada Hitne pomoći, 2.700 kvadrata na tri sprata. Grad Novi Sad nije zadužen, gradonačelnik otvara nova radna mesta, otvara nove pogone, nove fabrike a u isto vreme gradonačelnik Novog Sada na dnevnom nivou obilazi svoje građane, obilazi svako mesto na kome se nešto dešava, na kome se radi, gradi, renovira, podiže nivo pružanja usluga, jednom rečju - domaćin brine o svojoj kući, za razliku od lokalnih samouprava gde vlast ne vrši SNS. Na svu sreću, za nas ne postoje opozicione i pozicione opštine, za nas postoje lokalne samouprave u Republici Srbiji. Gospodo, ako nastavite da se na najbrutalniji način obrušavate na svoju zemlju, tako što podnosite pritužbe i pisma, kao što je to učinio gospodin Paunović, poslavši pismo Komitetu za monitoring Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope, gde se žali na organizovane i sinhronizovane napade koje uz zloupotrebu državnih institucija i medija vrši vladajuća SNS, a u isto vreme 2017. godine objavljuje kako Paraćin nikad do tad nije dobio 35 miliona dinara kao najveći iznos u poslednjih desetak godina, može biti vrlo opasno. Sasvim sam uverena da je vrlo tendenciozno i da zaista postoje ljudi koji bi prodali i veru za večeru, odnosno prodali sopstveni narod za komadić ili parče vlasti. Gospodo, pokušajte za promenu da budete nekad i konstruktivni i da doprinesete razvoju Srbije kao što to radi SNS sa Aleksandrom Vučićem, a vodite lokalne samouprave kao Miloš Vučević i budite sigurni, budite sigurni da ćemo trajati svi zajedno još dugo. Hvala.
Zahvaljujem, koleginice Obradović. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Maletić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Aleksandra Maletić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Podnela sam ovaj amandman sa idejom da jače samo istaknem značaj i ulogu lokalnih samouprava sa državnom upravom. Čuli smo ovih dana zaista različite rasprave, ne bih rekla da su baš sve bile smislene i u vezi sa realnošću, ali ono što je važno da istaknem jesu brojke koje jasno pokazuju da je od dolaska SNS na vlast stopa nezaposlenosti smanjena na 14%, a građani vrlo dobro znaju koliko je ona iznosila 2012. godine, preko 25%. Upravo ove brojke jasno pokazuje nameru tadašnjeg režima i današnje Vlade, šta je prioritet u rukovođenju države, a samim tim i lokalnih samouprava. Upravo povećanje broja radnih mesta je ono što je prioritet i Aleksandra Vučića i današnje Vlade koju vodi gospođa Ana Brnabić. Samo ću podsetiti da je poslednjih godina otvoreno nekoliko investicija koje su zaposlili građane Srbije. Pre svega, to je „Kontinetal“, „Lir“, „Delfaj“, „IGB“, „Henkel“ i mnoge druge i ono što je pre svega važno jeste da su investicije pravilno raspoređene. Niko ne može da kaže da nisu opštine ravnomerno zastupljene u privlačenju investicija i to je upravo ona spona koja je neophodna da bi se ovakav rezultat ostvario, odnosno dobra konekcija između lokalnih samouprava i državne uprave. Upravo je ovaj razvoj i ne tako razvijenih opština, koje su nam u amanet ostavili prethodni režim, značajan da bi se građani Srbije na celoj teritoriji uposlili, našli svoje radno mesto. Vlada Republike Srbije radi na tome da veliki broj mladih ljudi zaposli i da nađu svoje radno mesta, pre svega u ovim investicijama koje dolaze. Potvrda za to je svakako i titula koju je Novi Sad dobio, to je omladinska prestonica kulture, koji je upravo došao kao potvrda od međunarodne zajednice za ono što je urađeno u gradu Novom Sadu, zapošljavanje mladih ljudi i njihova sveobuhvatna potreba da se mladi ljudi zadrže u Republici Srbiji. S toga zaista ne treba raspravljati o tome ko je u pravu i ko kako vodi lokalne samouprave i državu, jer su građani to jasno pokazali na izborima i svaki put pokazuju da je SNS ta koju žele da ih vodi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, koleginice Maletić. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Sandra Božić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik doc. dr Mihailo Jokić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Mihailo Jokić. Izvolite.
Poštovana gospodo, zamolio bih ministra da bude koncentrisan jer ću govoriti o konkretnom problemu koji je vezan za sve lokalne samouprave. Posle ovih izmena i dopuna Zakona o lokalnoj samoupravi, zakon je svakako kvalitetniji i bliži cilju da lokalna uprava bude servis građana, ali još mnogo toga treba uraditi da bi se taj cilj ostvario. Onaj problem o kome ja želim da govorim jeste imovina lokalnih samouprava. Imovina lokalnih samouprava se deli u dve grupe. Prva grupa, to je imovina čiji je vlasnik lokalna samouprava, a drugi deo imovine je imovina koja je data na raspolaganje lokalnoj samoupravi. Odgovorno tvrdim ovde, pred građanima, ministrom, svima vama, da ne postoji ni jedna lokalna samouprava u Srbiji koja je popisala svu tu imovinu. To mora da uradi Ministarstvo za lokalnu samoupravu, da izvrši kontrolu, da izvrši nadzor, pa tek onda kad to bude popisano, da se onda vidi u kojoj funkciji je ta imovina, a ja tvrdim da ona uopšte ne doprinosi ni 10% onoliko koliko bi mogla da bude korisna u punjenju budžeta lokalne samouprave. Vi ste, ministre, vrlo lepo transformisali član 88, pa ste onda taj član 88. dopunili članom 88a, 88b, a,b,v,g, tako je. Time ste omogućili da se spoje sve lokalne samouprave. Ja to pozdravljam. Znači, da se ljudski resursi udruže, da se tehnika udruži i da se ovaj zajednički problem reši. Jer, kažem, izvorni prihodi lokalnih samouprava nisu iskorišćeni ni 10%. Kad bi oni bili iskorišćeni, onda bi se moglo vršiti smanjenje po nekim stavkama koje opterećuju građane lokalnih samouprava. To što opterećuje građane lokalnih samouprava jeste porez na imovinu građana lokalne samouprave. Sve lokalne samouprave, uglavnom, primenjuju ono pravilo – tri poslednje transakcije i procenat 0,4% i uvek je jednako ili veće. Mi moramo da tražimo da bude jednako ili manje, ne može više. Zašto? Ako te tri transakcije koje služe kao algoritam za određivanje cene kvadratnog metra ne daju mogućnost smanjenja, lokalna samouprava može da uzme procenat 0,3%, može da uzme procenat 0,2%. To su sve načini na koje može da se poboljša standard građana i ja molim da ministarstvo u budućem radu ima bliži, češći kontakt sa lokalnim samouprava u cilju nadzora i u cilju kontrole. Jer, kažem, resursi lokalnih samouprava nisu iskorišćeni. Toliko i hvala.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Nikolić. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Ivana Nikolić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Podnetim amandmanom želim da istaknem da se saradnjom jedinica lokalne samouprave i državne uprave svakako obezbeđuje razvoj Republike Srbije. A, kada su zadaci koje ispred sebe postavlja lokalna samouprava usmereni isključivo u cilju poboljšanja kvaliteta života građana i polazeći od toga da je za vođenje svakodnevnih životnih aktivnosti obaveza lokalne samouprave da obezbedi infrastrukturu, ističem da je jedan od glavnih elemenata i saobraćajna infrastruktura, odnosno saobraćajna povezanost. Dolaskom na vlast SNS na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem, saobraćajna infrastruktura je prepoznata kao neizostavni uslov svakog napretka i apsolutno je neosporno da je za privlačenje novih investicija za izgradnju fabrika, samim tim i otvaranje novih radnih mesta, neophodna dobra infrastruktura. Primer odgovorne saradnje državne uprave i lokalne samouprave, usmerene ka ostvarenju uslova za bolji život građana, prisutan je u opštini Ub. Odgovorno rukovodstvo opštine Ub u poslednjih šest godina je izgradilo rekordan broj nekategorisanih opštinskih puteva, odnosno opštinskih puteva prvog i drugog reda i uskoro se očekuje realizacija projekta vrednog 40 miliona dinara, što je primer saradnje Ministarstva privrede i lokalne samouprave. Uloženim sredstvima će biti izgrađeno pet gradskih ulica na koje su građani čekali decenijama. Rešavanje problema, omogućavanje lepšeg i kvalitetnijeg života, rad u lokalnoj samoupravi takav da mesto u kome se deluje postaje poželjna destinacija za boravak i rad, gde se vodi računa o svakoj kategoriji građana, gde danas imamo rekordan broj otvorenih gradilišta, gde se radi u svim segmentima od suštinske važnosti, na rekonstrukciji zdravstvenih ustanova, na izgradnji novih škola, rekonstrukcija postojećih škola i izgradnja novih ustanova, odnosno vrtića, asvaltiranje puteva i ulica. Uz sve to, postoji i stabilan budžet, trenutno 70 miliona dinara sa svim izmirenim obavezama. To su pokazatelji koji opisuju odgovor na ukazano poverenje građana SNS i primer marljivog, posvećenog rada, rad u interesu građana od strane rukovodstva opštine Ub. O svemu o čemu sam govorila postoji dokaz činjenica na terenu. Ne može nam neko reći da smo se neodgovorno ponašali prema budžetu, prema građanima kada ima stvaramo uslove za bolji život i poražavajuće je da se u Srbiji sluša o načinu rada od onih koji novcem građana plaćaju kafanske račune, što je bio primer u Smederevskoj Palanci i da oni govore o radu i odgovornosti onih koji su stvarali, stvaraće ono što građanima treba i građani znaju i vide da decenijama neki nisu uspeli ni kvalitetno udarne rupe da saniraju dok su bili predsednici u svojim opštinama, a danas na tim putevima imaju kvalitetan fin asvalt kojim nesmetano prolaze, to je samo jedan primer kako se odgovara na ukazano poverenje građana i kako radi SNS. Hvala.
Zahvaljujem, koleginice Nikolić. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik prof dr. LJubiša Stojmirović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik LJubiša Stojmirović.
Poštovane koleginice i kolege, uglavnom se današnja diskusija svela na to da svi kažemo kakva je situacija u našim lokalnim samoupravama. Najsvetliji primeri su oni koji se vezuju za gradove, odnosno opštine i lokal u razvijenom delu Srbije, odnosno razvijenijem delu Srbije. Ali, Srbiju ne čine samo ti gradovi i opštine, Srbiju čine i naša sela. Selo je u ubrzanom nestajanju i propadanju i ukoliko ne povedemo računa u budućnosti ćemo imati velikih problema. Danas u Srbiji ima negde oko 4600 sela i u njima živi oko 55% stanovnika naše zemlje. Ako se nastavi ovim tempom oni koji su stručni za to predviđaju da će za 20 godina oko 1200 sela biti neuslovno za život i da će biti nenaseljena. Koje sve probleme ima današnje selo? Jedan od najvažnijih problema je taj što mladi ljudi sve više napuštaju selo i odlaze ili u naše gradove ili širom Evrope i sveta da bi pronašli uslove za bolji život. Zatim, obrazovna struktura stanovništva je na veoma niskom nivou. Stepen socijalne zdravstvene zaštite je veoma nizak i ja ću to da vam kažem na jednom primeru iz Crne Trave. Crna Trava je imala stomatološku službu u okviru doma zdravlja i onda je služba ukinuta sa razlogom što nije isplativo za državu da tu službu dalje finansira. Posle toga je došlo novo iznenađenje, ukinuta je apoteka sa istim obrazloženjem, ne posluje po tržišnim uslovima, odnosno negativno posluje. Država mora da povede računa i tim oblastima gde ima manje stanovništva, a pogotovu u oblastima koje su prigranične, kao što je Crna Trava. Sa druge strane, veliki problem je infrastruktura. Ti seoski putevi su veoma lošeg kvaliteta i kada dođe nevreme i zimski period, oni su i neprohodni. Još jedan veliki problem je taj što je moral i motivacija na selu na veoma niskom nivou. Kako možemo da dovedemo u situaciju da i ta naša sela žive? Tu, gospodine ministre, morate i vi mnogo da nam pomognete. Koristim ovu priliku da vas pozovem da budete gost kod nas u Crnoj Travi, da vidite kako živi jedna mala, siromašna opština i da nađemo zajednički način kako ćemo da pomognemo toj opštini i mnogim drugim opštinama u Srbiji koje imaju iste probleme. Navešću vam samo još jedan problem da vidite sa čime se mi suočavamo. U selu Gornje Gare, postoji školska zgrada u koju nijedan učenik nije ušao jedno 20 godina. Ne zato što ta deca ne vole školu i što beže iz škole, nego zato što nema dece. Pre par godina rođeni su blizanci u tom selu, i ja sam zamolio lovačko društvo, Udruženje lovaca, da pomognu da se zgrada škole dovede u pristojno stanje, kako bi za par godina, kada ova deca treba da pođu u školu, bila u funkciji. Lovci su pristali, odazvali su se, hteli su da preurede to, i dogovarali smo se da jedan deo koji je bio stambeni deo gde je živeo učitelje, odnosno učiteljica, koriste oni kao svoje prostorije, ali da nam preurede i učionice kako bi ta deca koja danas-sutra pođu u školu, bili uslovi koliko-toliko, normalni. Nije uništena ta zgrada zbog toga što je neko bio bahat pa je uništio, nego zub vremena je uništio. Krovna konstrukcija je popustila, prozori su se od nevremena i čuda svih, razbili, vrata, stakla, prozori, itd. Sve je to lepo bilo, trebala nam je saglasnost osnovne škole iz Crne Trave, koju smo dobili, međutim, sada nastaju problemi. Treba saglasnost Direkcije za imovinu, treba saglasnost Ministarstva, i ja sam lično išao da tražim to, da se dogovorim. Ja tim ljudima iz Direkcije i Ministarstva ne mogu da zamerim, oni rade u skladu sa zakonom, ali zakon nalaže da imate milion ograničenja koja ne možete da ispunite. Prvo, ne može da se dodeli taj prostor udruženju. Ne znam zašto, ali tako je valjda zakonski regulisano. Drugo, mora da bude javni tender, ili tako nešto, gde će se javiti tri, četiri, dva, pet, učesnika itd. Pa, ja sam jedva uspeo ove da ubedim da oni pristanu da to urade. Ko će da dođe tamo da radi i da pokušava. Tu država mora da bude fleksibilnija i da omogući barem onim ljudima koji hoće da pomognu, koji se trude da nešto urade, da na jedan zbilja lakši i jednostavniji način to urade. Nadam se, kada gospodin ministar bude došao tamo i kada bude video tu situaciju i upozna se sa njom, da će nam mnogo lakše biti da pomognemo i tim ljudima u Crnoj Travi, a i svim drugim ljudima u Srbiji koji su u sličnom položaju. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Stojmiroviću. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Nenad Mitrović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Nenad Mitrović. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Deo predloženih izmena je u funkciji otklanjanja nedostataka u važećem tekstu zakona o lokalnoj samoupravi, a odnose se na sazivanje sednice skupštine opštine tj. grada, preduslova za uspešno vršenje dužnosti odbornika, određivanje kriterijuma za utvrđivanje broja članova opštinskog tj. gradskog veća, položaj pomoćnika predsednika opštine, ostavku predsednika opštine, promenu radno-pravnog statusa zamenika predsednika Skupštine opštine, kao i sastav i rad Saveta za međunacionalne odnose. Među značajnim novinama je svakako potpuno izmenjen koncept utvrđivanja nadležnosti opštine, tako što se umesto nabrajanja poslova iz nadležnosti jedinice lokalne samouprave navode oblasti u kojima jedinice lokalne samouprave imaju nadležnosti na osnovu posebnih sektorskih zakona iz tih oblasti. Ono što hoću da kažem, da smo početkom februara u Bujanovcu imali otvaranje JUMKO-ve fabrike koja je uposlila 64 radnika. Trenutno je završna faza za prijem u radni odnos još 64 radnika, što znači da će ukupno 128 radnika raditi u JUMKO-voj fabrici u Bujanovcu. To je izuzetna stvar za našu opštinu. Ono što, svakako, nije dobro, je to da je izostala podrška opštinske vlasti. Pored toga što su uredno bili pozvani od strane kompanije JUMKO da prisustvuju otvaranju ove fabrike, nisu prisustvovali. Time su pokazali neodgovoran odnos prema privredi, kako prema privredi, tako i prema građanima naše opštine. S jedne strane, prihodi od poreza i doprinosa slivaće se u opštinsku kasu, i time stvaramo uslove za izgradnju puteva, vodovoda, škola, vrtića, a sa druge strane zapošljavaju se ljudi sa teritorije naše opštine, koja spada u red nerazvijenih opština u Srbiji. Pozivam kolege poslanike da u danu za glasanje podrže Predlog zakona.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Marko Zeljug. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Marko Zeljug. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvažene kolege poslanici, na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi predao sam amandman koji ima za cilj sagledavanje saradnje lokalne samouprave sa državnom upravom kroz koju se obezbeđuje sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na državnu upravu. Lokalna samouprava predstavlja najvažniju i prvu kariku između građana i izvršne vlasti, kroz koju građani mogu da ostvare svoja prava i da upute inicijativu ka lokalnoj samoupravi i da daju predloge za određene investicije, njihovu realizaciju u delovima grada ili opštinama, uz poštovanje urbanističkih pravila. Srpska napredna stranka je, primenjujući ovaj princip u Beogradu, otišla korak dalje i projektom „Da se radi i gradi po tvom“, dala građanima Beograda priliku da odlučuju o investicijama iz nadležnosti lokalne samouprave, planirajući budžetom projekte koji su u skladu sa urbanističkim i građevinskim propisima. Na ovaj način je primljeno 22 hiljade predloga građana, a u budžetu grada za realizaciju ovih projekata je obezbeđeno 200 miliona dinara uz dodatnih 170 miliona dinara namenjenih za finansiranje projekata u gradskim opštinama. Analizom zahteva građana Beograda zaključeno je da je najviše građana istaklo potrebu za izgradnjom kanalizacione mreže. Odgovorna vlast, koju predvodi SNS u Beogradu, je na ovaj zahtev odgovorila izradom i predstavljanjem projekta „Beograd 2025“. Ovaj projekat jasno predviđa finansijske izvore za realizaciju i dinamiku radova za izgradnju kanalizacione mreže na teritoriji celokupnog grada Beograda i u svim gradskim opštinama. Vlast u lokalnim samoupravama, koja je predvođena SNS, u gradovima i opštinama u kojima su predsednici i gradonačelnici iz reda naprednjaka, ubuduće će raditi po ovakvom principu i pitati građane za mišljenje i uključivati ih u donošenje odluka važnih za funkcionisanje sredine u kojoj žive, a ujedno i poštovati izbornu volju koja je apsolutno na strani politike, koja je na izborima predstavila građanima SNS i Aleksandar Vučić. S obzirom na činjenicu da je resorni ministar nastavio jasnu politiku, koju je u Ministarstvu državne uprave i lokalne samouprave započela Ana Brnabić, a to je reforma i osavremenjavanje funkcionisanja lokalnih samouprava u interesu građana i razvoj Republike Srbije. Poslanička grupa SNS će u danu za glasanje podržati predložene izmene i dopune zakona, a kolege poslanike pozivam da podrže moj amandman. Hvala.
Zahvaljujem kolega Zeljug. Po amandmanu, narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, pošto je lokalna samouprava veoma važna tema, ja moram da postavim još jedno pitanje. Pošto ne znam, na kraju krajeva, da li se sa druge strane razni dijalozi koje vrše sa nama ili monolozi zloupotrebljavaju namerno ili iz neznanja? Čak sam sve više i više ubeđen da to nije zlonamerno, da je to iz neznanja. Evo, ja postavljam pitanje vama iz lokalne samouprave, ministru i njegovim saradnicima, to su sve stručni ljudi za lokalnu samoupravu, da li je moguće igde na svetu, a pogotovo u Srbiji da se plate zaposlenih u lokalnoj samoupravi primaju preko fudbalskog kluba? Pošto to slušamo svakoga dana od strane SNS, kako sam naravno ja, kao žuti lopov i svi mi žuti iz DS koji ne valjamo, naravno da smo upropastili Beograd gore od Nemaca i razne nebuloze i neistine, i čujemo između ostalog da sam ja, kao bivši predsednik opštine Smederevska Palanka, puštao plate zaposlenima u lokalnoj samoupravi u organima uprave, preko fudbalskog kluba. LJudi, pa ni vaši birači ne veruju u to. Ja ovde postavljam konkretno pitanje da mi se odgovori – da li je to pod a) moguće i da li je to nekada neko radio u lokalnoj samoupravi? Ako ne dobijem odgovor, a naravno da svi vi to možete da proverite vrlo brzo, onda vas molim zaista da ne dezavuišete javnost. Znam zašto je vama važno da kažete – evo, Kena je bio u Goloboku ceo dan sa građanima i onda ne znate šta ćete da kažete, jer vi ne smete da odete tamo, nijedan vaš ministar nije bio tamo, onda kažete – njega su isterali odatle. Pozivam sve da sutradan odemo opet kod tih ljudi, ceo dan sam bio, obišao sam maltene svaku kuću, poslao pismo i Evropskoj uniji i raznim institucijama kojima mogu. Pozivam ovde već tri dana sve ministre da pomognu Smederevskoj Palanci i da dođu u Smederevsku Palanku. Ne mogu sa vama na drugačiji način da komuniciram, pošto od opštinske uprave Smederevska Palanka nisam mogao da dobijem podatak, a to mi je bilo potrebno za pismo koje sam poslao gospodinu Fabriciju, čak i koje su posledice štete, koliko domaćinstava je uništeno, koliko je obradive poljoprivredne površine uništeno. Ne mogu tom čoveku da napišem u pismu – znate, mi smo različite partije, oni nemaju svest da mi daju kao narodnom poslaniku taj podatak. Nisu mi dali taj podatak. To ne treba meni za moju kuću, već za građane Smederevske Palanke koji su izgubili sve. To je vaša politika koja je štetna po građane. [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. (Radoslav Milojičić: Molim za odgovor ministra policije da li se nekada isplaćivala plata preko fudbalskog kluba zaposlenima. Ako jeste, podnosim ostavku na poslanički mandat.) Samo trenutak. Ministar se prijavio. Pretpostavljam da će odgovoriti. Kolega Vujadinoviću, vi želite povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Povređen je član 107. koji govori o dostojanstvu Narodne skupštine. Mislim da ste morali da opomenete prethodnog govornika gospodina Milojičića kada je rekao da poslanici podnose amandmane iz zle namere ili zbog neznanja. Vi vrlo dobro znate da to nije istina, ali je u najmanju ruku uvreda za ljude koji sede u ovom uvaženom domu. Poslanici SNS podnose amandmane ne zbog neznanja, ne zbog zle namere, nego zbog brige za Srbiju, zbog namere da ponovo izgradimo sve ono što je urušavano u prethodnim decenijama. Ako ćete, na kraju krajeva, u najmanju ruku je nemoralno, a donekle možda i tačno nešto što je rekao gospodin Milojičić. Plate u toj opštini iz koje on dolazi, u kojoj je godinama vršio vlast, ne da nisu, one uopšte nisu isplaćivane, to je najveći problem. Vi znate da su mnoga javna preduzeća, u stvari sva javna preduzeća i sve javne ustanove, u toj opštini bile u dugogodišnjoj blokadi, da su ljudi bili u prilici da rade bez zarada… (Radoslav Milojičić: Znači, nisu više puštane preko fudbalskih klubova?) … a preko fudbalskog kluba je isplaćivan novac za raznorazne stvari, obično na ime jednih te istih firmi, pa između ostalog za te noćne račune po lokalnim kafanama. Nažalost, to je sve istina i u najmanju ruku je nemoralno da jedan takav čovek danas drži pridike ljudima koji dolaze iz SNS i pokušavaju da tu i takvu situaciju koja je godinama tako pravljena postave na noge i stvari vrate u jedno pravo stanje. Hvala vam.
Zahvaljujem. Kolega Vujadinoviću, da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne) Zahvaljujem. Reč ima ministar Branko Ružić. Izvolite, ministre.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dakle, kao što znate, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave ima jedan sektor – upravnu inspekciju, koja se bavi rokovima, upravnim stvarima, dakle, nemamo tu vrstu nadležnosti da utvrđujemo da li su se i na koji način preko fudbalskog kluba isplaćivale plate, ali ono što svakako znamo i na čemu smo radili i u prethodnoj godini i za vreme dok je aktuelna premijerka bila na čelu ovog ministarstva, to je da pokušamo da saniramo zaista jedno loše stanje, jednu inflaciju osnivanja ustanova i preduzeća upravo u konkretnoj opštini Smederevska Palanka i na tom polju smo zaista uradili dosta. Takođe, radi istine, jutros ste rekli jednu stvar koja prosto ne stoji, sada ste ponovo to uradili, uveren sam da je to samo propust, da nije tendencija, dakle, drugog dana nakon elementarnih nepogoda u Smederevskoj Palanci je boravio državni sekretar Ministarstva poljoprivrede gospodin Radošević. U svaku od opština je Vlada i resorno ministarstvo praktično opredelilo po nekog od državnih sekretara da ih obiđu. Što se tiče konkretno Smederevske Palanke, Svilajnca, već tokom sutrašnjeg dana upravo će tamo boraviti jedan od državnih sekretara iz Ministarstva na čijem sam ja čelu, imajući u vidu da sam u obavezi da prisustvujem ovde sednici parlamenta. Tako da, ne treba izazivati paniku i na toj, rekao bih, nesreći koja se dogodila dobijati ili pokušati dobiti neke političke poene. Hvala vam.
Zahvaljujem, ministre Ružiću. Gospodine Milojičiću, da li želite repliku? Izvolite.
Drago mi je. Jedno smo razrešili. Ne zna se da li je preko fudbalskog kluba puštana plata, tj. nema dokaza i to nije tačno. Drago mi je da smo to rešili i molim vas da prevedete ovima koji to ne razumeju sa vaše desne strane. To je prva stvar. Sa druge strane, državni sekretar Radošević je svakog dana u Smederevskoj Palanci, on spava u Smederevskoj Palanci, on živi u Smederevskoj Palanci. Tako da, molim vas, ja sam lepo pitao gde je 17 ministara SNS, na čelu sa premijerkom, koji su pre mesec dana svakoga dana, neki i po dva puta, boravili u Smederevskoj Palanci tokom izborne kampanje? Zašto bar jedan ministar nije došao, imamo sedam poplavljenih opština, a 20 ministara verovatno, pa zar je moguće da samo u Smederevsku Palanku nije mogao da dođe nijedan jedini ministar? To je pitanje. Pustite vi državnog sekretara Željka Radoševića koji svako veče dolazi u Smederevsku Palanku da prespava tamo, on je odatle, a pita se u ministarstvu i u Vladi malo manje nego ja, znači ništa. Konkretno pitanje je – ministar iz SNS, koji, kada će doći u Smederevsku Palanku? Jer su nam pokazali pre mesec dana da se mnogo brinu za Smederevsku Palanku. Svakoga dana je po njih dvoje, troje bilo u izbornoj kampanji. Obećavali su traktore, obećavali su regulaciju toka Jasenice i Kubršnice završenu, obećavali su rekonstrukciju bolnice, rekonstrukciju gimnazije. Ja ću prvi, kao neko ko je rođen i živi u Smederevskoj Palanci, pozdraviti sve što se pomogne Smederevskoj Palanci, bez obzira od koje političke opcije to dolazilo. Ali pitam kada će, evo, pet dana je prošlo, bar jedan jedini ministar doći u Smederevsku Palanku iz redova SNS, pošto su boravili tamo, nismo mogli da ih izbacimo u izbornoj kampanji. Ili građani Pančeva, Alibunara koji su takođe bili… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem, gospodine Milojičiću. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Đorđe Komlenski. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uobičajena slika da se beži na vrata kada se dobijaju odgovori. Mislim da ste dozvolili da se ponovo povrede članovi 106. i 107. ovog Poslovnika. Razumem brigu prethodnog govornika o tome kada će ministri doći u Smederevsku Palanku, jer njega zanima samo u suštini odgovor na pitanje da li će tamo doći ministar policije i ministar pravde, koji su jako zainteresovani za sav onaj lopovluk koji je prethodni govornik, dok je bio predsednik opštine, napravio. Član 106. je povređen time, i to ste dozvolili, jeste Skupština mesto za debatu i za priču, ali za vežbu da služi nekome kako će da se brani pred javnim tužiocem, pred sudom sutra za sve one lopovluke koje je činio, to ipak ne treba da dozvolite i građani Srbije nisu dužni to da slušaju. To neka slušaju advokati gospodina Milojičića, kada za to dođe vreme. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Komlenski. Ja sam narodnom poslaniku Milojičiću omogućio da replicira, imao je osnova za repliku, a teško je predvideti o čemu će govoriti tokom izlaganja od dva minuta. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? Ne. Zahvaljujem. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Aleksandar Marković.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Reklamiram član 103, ali u vezi sa članom 107. i povrede dostojanstva i ugleda Narodne skupštine, zbog svega onoga što je izrečeno od strane prethodnog govornika, pri tom ne mislim na gospodina Komlenskog, već na gospodina Milojičića, koji je poznat sa nadimkom „hajnekena“. A zašto je poznat sa takvim nadimkom? Zato što je, dok je vršio vlast u Smederevskoj Palanci, o kojoj sada ovde roni krokodilske suze, jedino po čemu je ostao poznat, poznat je da je popio 343 piva u toku jedne večeri, i to „Hajneken“ piva. Ja sam se sada zabrinuo za njegovo imovinsko stanje, s obzirom da je „Hajneken“ pivo jedno od skupljih piva i da popiti toliko piva sigurno iziskuje velike novčane izdatke. Meni su građani poslali da uručim gospodinu preko puta, evo, u pitanju su besplatni tokeni, a to je svojevrsni vaučer za „Hajneken“ pivo. Sa ovim on može besplatno da dobije „Hajneken“ pivo, do kog mu je toliko stalo. Zahvaljujem.
Kolega Markoviću, da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne) Zahvaljujem. To možete svakako razmeniti nakon sednice. Povreda Poslovnika, narodni poslanik Radoslav Milojičić. Izvolite.
Hvala gospodine Milićeviću. Mislim da građani o svačijem radu imaju sud i ne možemo mi ovde našim replikama, pogotovo besmislenim replikama kao što je imao prethodni govornik…
Samo recite član, molim vas.
… da utičemo na njihovo mišljenje. Reklamiram član 108. O tome kakav je ko najviše govore ljudi u kraju i mestu gde on živi. Ja živim u selu Glibovac, tu sam rođen i odrastao. Ponosan sam na svoje selo, kao i na svoju Šumadiju. I sada sam, na ovim izborima, uz svu krađu, lopovluk i maltretiranja od strane vlasti, dobio 36% na svojoj izbornoj jedinici. A ovi što se javljaju bez imena i prezimena, Aleksandra Vučića, ne mogu da dobiju ni dva, a prethodni genije je jedina opština u Srbiji, Vračar, koja je izgubila izbore kad je svuda Vučić pobeđivao, a to je taj genije koji se malo pre javio. I šta je mogao da radi sa Vesićem? Pa, da ukrade dva odbornika i da prekomponuje većinu. I zato neću da mu poklonim otvarač ili zatvarač za pivo, kao on meni, pokloniću mu lisice. Na kraju, pošto imam dva minuta, mislim da je izlišno da ovde govorimo o tome da ste bili u obavezi da po članu 107. i 108. opomenete govornika iz stranke Aleksandra Vulina, čoveka koji je rekao da mu je tetka kupila stan za 300 hiljada evra, i to, pazite, ne svoja tetka nego ženina tetka, i čoveka koji je na studente slao topove. Mislim da sa takvim ljudima nema šta da se razgovara i da sa takvim ljudima Srbija propada, kao što propada u ekonomskoj, poljoprivrednoj, privrednoj i u svakoj drugoj sferi, nažalost.
Kolega Milojičiću, pre nego što odete do gospodina Đilasa, da li želite da se izjasni Narodna skupština? (Ne) (Radoslav Milojičić: Sad odoh da se čujem sa Đilasom.) Sada možete do gospodina Đilasa. Kolega Milojičić je morao da nas napusti. Čuli ste razlog, da ne ponavljamo ponovo. Naravno, kolega Komlenski, to ne znači da nemate mogućnost da ukažete na povredu Poslovnika. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Povređen je član 103, jer smo malo pre imali klasičnu zloupotrebu Poslovnika. To što je gospodin Milojičić sad javno priznao da je otišao kod Đilasa, verovatno je otišao da razmeni iskustva oko toga kako treba pare iz državnog budžeta krasti i prazniti preko fudbalskih klubova kod kojih su nastajale ustanove ničim izazvane i ničim zasluženo. Ali, ono što je interesantno, što Đilas nije uspeo da prikriveno prenese, ogromne količine građevinskog zemljišta u gradu Beogradu, dok je istim vladao, već se to jednostavno primetilo, verovatno će sad gospodin Milojičić da mu objasni kako je njegovo vreme ukradeno 2,7 hektara državnog zemljišta i preneto na privatna vlasništva, sa fudbalskog kluba Jasenica na Milomira Grujičića, 1,7 hektara i na još neke.
Zahvaljujem, kolega Komlenski. Da li želite da se Narodna skupština u danu za glasanje izjasni o ukazanoj povredi Poslovnika? (Ne) Kolega Markoviću, zahvaljujem što ste odustali i imali razumevanja o važnosti i značaju da se vratimo na ono što jeste tema današnjeg aktuelnog zasedanja. Nastavljamo sa amandmanima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milosav Milojević. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Milosav Milojević. Izvolite.
Uvaženi potpredsedniče Narodne skupštine, cenjeni ministre, dame i gospodo poslanici, u članu 1. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi kojim se vrše izmene člana 2. Zakona o lokalnoj samoupravi, predlažem da se doda stav 2. koji glasi: „Saradnjom lokalne samouprave sa državnom upravom obezbediće se sveukupni razvoj Republike Srbije, sa posebnim osvrtom na unapređenje privatnog sektora“. U tom smislu, ovim amandmanom koordinacija lokalne samouprave i državne uprave, uz unapređenje privatnog sektora, uvodi se kao jedan od pojmova koji definišu lokalnu samoupravu i njene aktivnosti u interesu svojih građana. Posebno je bitna koordinacija i međusobna saradnja na relaciji državne institucije i jedinice lokalne samouprave. Svesni smo da u proteklih nekoliko godina, približavanjem Srbije EU, usklađivanjem normi, propisa i zakona koji jasnije i preciznije definišu određene oblasti, je došlo do razvoja privatnog sektora. Mnogo veći obim izvoza, plasmana roba na inostrana tržišta, mogućnost proboja naših privatnih firmi, kompanija, dovelo je do razvoja celokupne privrede. Smatram da je ključna stvar u ovom procesu upravo saradnja između lokalnih samouprava i nadležnih ministarstava, kako bi na pravi način mogli da raspodele sredstva koja su dostupna preko fondova EU za projekte od opšteg interesa. Pre nekoliko dana u Aranđelovcu su otvorena nova dva pogona za proizvodnju praškastog materijala i tečnog programa za industriju boja, lakova i fasada, kao i automatsko skladištenje robe kompanije „Bekament“. U projekat je uloženo više od osam miliona evra, a na svečanosti otvaranja, pored brojnih uvaženih privrednika i drugih gostiju, bio je prisutan i potpredsednik Vlade Republike Srbije, gospodin Nebojša Stefanović. Ulaganjem će privreda opštine Aranđelovac dobiti mogućnost još većeg razvoja i šansu za otvaranje novih radnih mesta. Ovaj primer sam naveo kao još jedan u nizu, koji su ostali kao plod odlične saradnje lokalne samouprave i Vlade koja ja kompaniji „Bekament“ i pre izvesnog vremena donirala subvencije za zapošljavanje više od 70 radnika. Ne samo ova, već i druge kompanije na teritoriji opštine Aranđelovac u proteklih nekoliko godina ostvarile su značajan rast izvoza, povećanje obima proizvodnje i zaposlila nekoliko stotina novih radnika. Razvoj privatnog sektora uz pomenutu saradnju više nego očigledno donosi rezultate i naša želja je da se ova praksa nastavi i u narednom periodu. Hvala.
Zahvaljujem, kolega Milojeviću. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Stanija Kompirović. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik, Stanija Kompirović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Usvajanjem Predloga zakona o lokalnoj samoupravi zajedno sa ostalim predlozima zakona koji se nalaze ispred nas i čiji je predlog dostavilo Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave postižemo efikasniji rad opština i gradova, profesionalniji i moderniji servis građana Srbije. Predlogom izmena i dopuna Zakona o lokalnoj samoupravi podstičemo građane na inicijativu i uključivanje u postupku pripreme dela budžeta lokalnih samouprava. Građani će imati mogućnost da kažu šta da se gradi, više da utiču na kreiranje politike i pokretanje inicijativa od značaja za njihovu sredinu. Vodiće računa o optimizaciji, težnji da se smanji broj lokalnih funkcionera u odnosu na broj stanovnika te opštine ili grada. Podsticaj gradova da više sarađuju i pomažu jedni drugima u nedostatku kapaciteta, a mesnim zajednicama vraća ulogu staru koju je imala i težnju da budu mesta po kojima će se prepoznati, problemi i razgovarati o problemima građana. Uspostavlja se mehanizam obavljanja poslova jedne opštine ili grada koji su od interesa za građane poput komunalnih, inspekcijskih i sličnih koji prate te opštine ili gradove. Opsežna i sveobuhvatna reforme državne uprave ima za cilj transformaciju države u servis građana i pojednostavljenost administrativnih procedura. Moj amandman u članu 1. ovog zakona odnosi se na sveukupni razvoj društva sa posebnim osvrtom na unapređenje pravosuđa. Izgradnja efikasnog pravosudnog sistema i boljeg poslovnog ambijenta dovodi do brzog rešavanja sporova. Nove profesije, novi zakoni, a sve u cilju bolje sigurnosti svih građana. Sve to činimo da bismo otklonili štetne posledice koje su našem društvu, našem opštinama i gradovima nanela DS svojom vladavinom, pa mi otklanjamo posledice i idemo putem napred, brže, jače i bolje. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, koleginice Kompirović. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Đukanović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Mijatović. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Jelena Mijatović. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 1. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, kojim se stavlja akcenat na finansiranje institucija koje se bave brigom o deci. Smatram da je već u uvodu ovog zakona neophodna odgovarajuća odrednica koja će definisati razvoj Republike Srbije kroz prizmu dečjih prava. Pre svega, želela bih da naglasim da se izmene koje predviđa ovaj Predlog zakona odnose na promenu u načinu određivanja nadležnosti i jedinica lokalne samouprave u radu Skupštine, opštinskog veća i uprave, unapređenje mehanizma neposrednog učešća građana u obavljanju poslova lokalne samouprave, reforme funkcionisanja mesnih zajednica i jačanje međuopštinske saradnje i da su kao takve od velikog značaja, budući da se na ovom zakonu radilo od 2013. godine. Optimizacija broja opštinskih i gradskih funkcionera i zaposlenih, participacija građana u postupku pripreme odluke o budžetu i jačanje međuopštinske saradnje dovešće do produktivnijeg rada jedinice lokalne samouprave, većeg učešća građana u kreiranju politika, boljeg i efikasnijeg rada službenika, kao i daljih reformi sistema plata. Ovim će se omogućiti da jedinice lokalne samouprave naprave zamajac u sveukupnom razvoju javnog i to neposredno i posredno privatnog sektora, a samim tim i da omoguće bolje uslove za kvalitetniji život naše dece. Mi i sada imamo primere dobre prakse, gde gradske opštine, pored određenih institucija, u svojim aktivnostima pokazuju izrazitu brigu o deci. Ističući nekoliko u moru značajnih i za decu važnih akcija, navela bih primer rada gradske opštine Palilula, koja je u protekle dve godine pokazala i dokazala da iako su infrastrukturni problemi najveći, i briga o deci je naravno sve prisutna. Tako, na primer, u 2017. godini GO Palilula je u okviru akcije „Da rastemo zajedno“ podelila 1.800 bebi kolica, a ista akcija porodice sa prinovama očekuje i ove godine. U protekle dve godine sagrađeno je šest novih dečijih igrališta, a veliki broj postojećih je i rekonstruisano. Ono što je važno i što želim da istaknem, GO Palilula je u saradnji sa MUP uvela video nadzor u 17 osnovnih škola na svojoj teritoriji kako bi se osigurala veća bezbednost đaka, a najboljim đacima je kao nagradu za odličan uspeh obezbedila i putovanje. Zatim, podrška sportskim klubovima, turniri koje organizuje opština, ali i akcije pod nazivom „Plivajmo zajedno“ na divan način uče decu pravim vrednostima. Organizacijom prazničnih manifestacija, karnevala, kao što su „Vaskršnji karneval“ ili „Ulica otvorenog srca“, promovišu se porodične vrednosti, ali i tradicija i kultura. Podsetila bih da se već drugu godinu za redom na Paliluli organizuje podela novogodišnjih paketića za decu i to za 7.500 mališana. Ova i ostala ulaganja u infrastrukturu, u puteve, vrtiće, zelene površine, parkiće, omogući će brži razvoj našoj zemlji, a deci omogućiti kvalitetno detinjstvo. Na ovaj način pokazujemo da svi zajedno moramo da radimo za naše najmlađe, da nam stalno kao prioritet bude natalitet i bolji uslovi života dece u Srbiji. Moramo da se borimo da nas iz godine u godinu bude što više kako bismo sačuvali naš narod i našu zemlju. Hvala.
Zahvaljujem, koleginice Mijatović. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Miodrag Linta. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Miodrag Linta. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, ja ću govoriti o značaju lokalne samouprave sa aspekta realizacije jednog veoma važnog programa. U pitanju je tzv. regionalni stambeni program, čiji je cilj rešavanje problema stotine hiljade izbeglih i raseljenih lica, pre svega u oblasti stanovanja. Pre toga, želim da podsetim javnost da su lokalne samouprave u Srbiji u prethodnom periodu imale obavezu da usvoje tzv. lokalne akcione planove i time su preuzele odgovornost za rešavanje problema ove ranjive kategorije građana Srbije, ne samo u oblasti stanovanja, nego i u oblasti zapošljavanja, odnosno ekonomskog osnaživanja građana. Ono što je posebno istaći jeste da bez lokalnih samouprava nije moguće realizovati ovaj regionalni stambeni program koji se odvija u četiri oblika. Na prvom mestu - izgradnja stanova, na drugom mestu - kupovina seoskih imanja, na trećem mestu – montažne kuće i konačno – dodela paketa građevinskog materijala za onaj deo izbeglih i raseljenih lica koji ne mogu sami da završe započete kuće u koje bi se konačno uselili nakon više od 20-25 godina kako žive kao podstanari. Ono što ja posebno apelujem jeste da lokalne samouprave, pre svega nadležna odeljenja za urbanizam i imovinsko-pravne poslove, s jedne strane, i Povereništva za izbeglice, s druge strane, efikasnije i brže u saradnji sa Komesarijatom za izbeglice realizuju ovaj regionalni stambeni program. Nažalost, na terenu ima dosta problema. Dosta se kasni sa realizacijom ovog programa i zato je veoma važno da Komesarijat za izbeglice, zajedno sa čelnicima lokalne samouprave, organizuje sastanke tamo gde ima problema, da se vidi šta je sporno, da se reše ti problemi u što bržem vremenskom roku. Takođe, lično sam spreman da se uključim. Mislim da je ovde važno i Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave i sam ministar, da se možemo njemu obratiti ako vidimo da taj problem ne može biti rešen u određenoj lokalnoj samoupravi. Mislim da zajedno sa Ministarstvom te probleme možemo rešiti da bi taj problem bio realizovan, jer preti opasnost da veliki donatori, da Banka za razvoj Saveta Evrope, koja realizuje ovaj projekat, povuče ta sredstva i da ta sredstva ne budu u potpunosti iskorišćena i da i dalje imamo nerešeno pitanje ovih ljudi. Ključni cilj ovog programa jeste da, u saradnji sa Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, u saradnji sa opštinama i gradovima, konačno u naredne dve do tri godine možemo reći da nemamo više nijednu izbegličku ili raseljeničku porodicu koja živi kao podstanar. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Malušić. Da li neko želi reč? (Da) Reč ima narodni poslanik LJiljana Malušić. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Ja sam podnela amandman na član 1. kako bih ukazala kako se saradnjom lokalne samouprave sa državnom upravom utiče najbolje na finansiranje socijalnih institucija. Naime, pre svega sa ponosom mogu da kažem da je dolaskom SNS na čelo grada 2014. godine počela jedna vrlo socijalno odgovorna politika, jer se na vreme isplaćuju sve obaveze. Nažalost, moram reći da smo zatekli dug od milijardu i 200 miliona evra. Toliko je u 2013. godini bio zadužen grad. Na današnji dan nula dugova. Ono što je najtragičnije, 2013. godine je ostao dug 130 miliona dinara socijalno ugroženoj populaciji. Jednokratna novčana pomoć najugroženijoj populaciji u Srbiji nije bila isplaćivana. Mi smo to 2015. godine potpuno regulisali. Kako budem pričala o amandmanima, ja ću svaki put da pričam i o dugovima koje smo mi do 2017. godine isplatili. Ono što je najvažnije, lokalna samouprava finansira materijalne troškove centara za socijalni rad. Takođe, finansira jednokratna novčana davanja za građane koji se nađu u stanju socijalne potrebe, finansira se razvoj socijalnih usluga zarad boljeg funkcionisanja, a ono što je možda najvažnije, finansira i odgovarajuća pojedina radna mesta lokalna samouprava ukoliko se pokaže potreba za tim. Na primer, za vreme i sada još uvek traje migracija, odnosno migranti su bili u našoj zemlji, njih milion, pa se u nekom centru za socijalni rad pokazala potreba za pravnicima. Takvu vrstu, zarad boljeg funkcionisanja i brzine, finansira lokalna samouprava i ne samo to, lokalna samouprava finansira i materijalne troškove socijalne zaštite. To su kancelarijski materijal, gorivo, tehnička opremljenost i ostalo i na taj način pokazuje odgovornost prema svim građanima svog grada, odnosno Republike. Hvala.
Zahvaljujem, koleginice Malušić. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Bojanić. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsedavajući. Na jedan veoma dobar i kvalitetan Predlog zakona uputio sam, odnosno uložio sam amandman sa namerom da ga poboljšam i da ga osnažim. Da je to dobar Predlog zakona govori nam i izuzetno retko popunjene klupe preko puta nas da naiđe nekada s vremena na vreme po koji poslanik koji održi vatreni, predizborni politički govor i onda istrči i požuri da popije pivo. Zašto sam uputio amandman na član 1? Upravo iz tog razloga što rekoh na početku, što i kroz ovaj zakon vidi se tendencija Vlade Republike Srbije da Srbiju vodi, pre svega, predsednika države a zatim i premijerke na čelu Vlade da vodi Srbiju, odnosno Republiku Srbiju, pravcem ekonomskog i održivog razvoja. Zašto to napominjem? To je moja omiljena tema ekonomski održivi razvoj, ali bez ekonomskog i održivog razvoja nema ni održivih lokalnih samouprava. Upravo kroz ovaj predlog izmena i dopuna Zakona o lokalnim samoupravama vidi se tendencija Vlade i Republike Srbije, vidi se težnja da osavremenimo rad u lokalnim samoupravama, da ispravimo mnoge nedostatke koje stoje u radu mesnih zajednica, kao osnovne jedinice lokalne samouprave i da do kraja definišemo zadatke i ciljeve. Kada ekonomski održivim razvojem u svakom našem mestu, slušao sam mnogo diskusija, ovde mnogo lepih diskusija, kolege koji su pominjali i naš loš natalitet na određenim područjima, pa, ako lokalna samouprava omogući i dovede i ambulantu i čuo sam i apoteke koje ne rade u određenim mestima i put i malu školu, a na kraju krajeva i jedan radni pogon onda ćemo stvoriti ambijent da cela Srbija živi, da nemamo rupa, odnosno džepova gde nema stanovnika. Cilj je da živimo svuda dole od granice prema Makedoniji, pa gore do Mađarske kako treba. Hvala vam.
Zahvaljuje, kolega Bojaniću. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Snežana Paunović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Snežana Paunović.
Zahvaljujem se predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, podnela sam amandman na član 1. koji je trebalo da doda stav 2. koji bi glasio – da organi lokalne samouprave vrše izvorne i poverene poslove od interesa za lokalnu samoupravu u skladu sa zakonom. Razumem obrazloženje Vlade Republike Srbije, međutim, šta je bio motiv? Kada su u pitanju izvorni poslovi lokalne samouprave, to je prosto precizno definisano i Ustavom i zakonima, ali sam htela da akcenat stavim, a možda da i kroz zakon stavimo akcenat na poverene poslove, na poslove koje lokalna samouprava sprovodi kao poverene od strane države Srbije, odnosno govorimo o onim projektima koji se finansiraju iz budžeta Republike Srbije. Ministre, mislim da imate potrebu i kroz vaš rad se pokazalo da posebnu pažnju obraćate na manje opštine i na one ruralnije sredine, kao i da ste negde primarno protiv metropolizacije Srbije, te u tom smislu možda bi bilo važno da se u zakon stavi akcenat na poverene poslove, najpre zbog toga što se radi o na primer infrastrukturalnim projektima koji se finansiraju iz budžeta Republike Srbije a koji i te kako doprinose kvalitetu života u manjim sredinama, ne bi li smo zaustavili tu migraciju koja iz manje razvijenih opština ide ka velikim gradovima. Svakako razumem vaše obrazloženje zbog koga amandman nije prihvaćen, ali smatram da nije zgoreg reći da ova Vlada jako vodi računa o svim opštinama na teritoriji Srbije i prosto nemamo naviku i nije pokazala da se bavi isključivo razvijenim opštinama ne bi li pokupili ono što žargonski narod kaže – kajmak, već uložen trud da se oni izjednače. Ja pretpostavljam da će kolege iz SPS koji su takođe podneli amandmane sa najboljom namerom da doprinosimo kvalitetu ovog, nesporno je, dobrog zakona, ministre, govoriti i više o lokalnim samoupravama i sa pozicije ljudi koji u određenim opštinama trenutno, odnosno upravljaju u određenim opštinama i na teritoriji Centralne Srbije, a i severne srpske pokrajine. Hvala vam.
Zahvaljujem koleginice Paunović. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik Marjana Maraš. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Marjana Maraš. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, ja sam podnela nekoliko amandmana, jedan od njih je i amandman na član 1. kojim se dodaje stav 2. – Organi lokalne samouprave dužni su da u skladu sa zakonskim ovlašćenjima, raspoloživim budžetskim sredstvima, obezbeđuju uslove za privredni i društveni razvoj lokalne zajednice, Amandman je odbijen sa obrazloženjem Vlade da ne doprinosi preciznosti unapređenju. Mogu da prihvatim da ovaj amandman sa tim razlogom je odbijen, ali bih vas zamolila, ministre, da još u toku rasprave još jednom, pošto ne znam da li ćemo imati dovoljno vremena i za ostale amandmane, o jednom amandmanu porazmislite, koji definiše najkraći rok za raspisivanje izbora u mesnim zajednicama. Predviđeno je i to je ono što je dobro u ovom zakonu, regulisani su oblasti koje su vezane za mesne zajednice, koje do sada nisu bile, kada se mogu uvesti privremene mere u mesnim zajednicama, 15 dana je dužan predsednik Skupštine da od raspuštanja Saveta mesnih zajednica da raspiše nove izbore, ali da ti izbori ne budu održani u roku dužem od 45 dana. Mislim iz iskustva, iz praktičnog, sa terena, da je neophodno bilo u zakonu predvideti taj minimalni rok za raspisivanje izbora, upravo vezujući sa zakonskom odredbom u ovom zakonu koji definiše kada se sednica može zakazati po hitnom postupku i da taj rok ne može biti manji od 24 časa, kako bi odbornici mogli da se pripreme i da prisustvuju samoj sednici, mora da se obrazloži hitnost sednice i da se obrazlože i posledice koje bi se desile u slučaju nezakazivanja sednice. Ono što je svakako dobro, ministre, što je iskustvo sa terena, to je da će građani ovoga puta već prilikom usvajanja predloga budžeta za 2019. godinu, kroz javnu raspravu, dati svoje mišljenje po investicijama. Da bi se nešto našlo na javnoj raspravi, dovoljno je 100 potpisa građana. Isto tako, ono što je dobro, što vi predlažete i što je neko iskustvo iz parlamenta republičkog, da će se na internet prezentaciji ili na drugi adekvatan način biti predlozi akata predstavljeni, tako da će moći i da se organizuju javne rasprave i od strane skupštinskih radnih tela, saveta i komisija. Naravno da želim da pohvalim i to što je regulisano i vezano za saradnju, međuopštinsku saradnju i formiranje zajedničkih preduzeća. Mi imamo jedno takvo preduzeće u opštini Vrbas. To je zajedničko preduzeće „Prečistač“ Vrbas i Kule i ove zakonske odredbe koje su predviđene u ovom zakonu svakako doprinose i rešavanju problema koje smo mi imali na terenu. Ono još nešto što želim da istaknem, a to je vezano za utvrđivanje dodatnih prava i dužnosti kada su u pitanju članovi opštinskog veća. Oni će sada i po ovome imati posebno, imati obavezu da prate i koordiniraju rad, izveštavaju o radu javnih preduzeća, da podnose izveštaje svaka tri meseca na Skupštinu. Usvajanjem Zakona o javnim preduzećima, desio se jedan vakuum i različito su bili definisani od lokalne samouprave do lokalne samouprave, da li izveštaji javnih preduzeća treba da idu na sednice Skupštine. Tako da su oni u ovom periodu, dok vi niste predvideli ovim novim zakonskim rešenjima, išli na sednice opštinskog veća u nekim lokalnim samoupravama i jednom godišnje i na sednice Skupštine, dok u drugima nisu imali priliku odbornici da raspravljaju o materijalu i izveštaju javnih preduzeća, već samo o programima poslovanja. Ono što je još bitno, što je precizirano, čija je odgovornost kada je u pitanju priprema odbornika za sednice Skupštine, da dobiju tražene podatke, odgovore i dokumente tako da se sada personalizuju da su to sekretar SO, načelnik opštine, opštinske uprave, su dužni da pruže neophodna obaveštenja odbornicima, koja su njima neophodna za uspešan rad. Zahvaljujem vam se.
Zahvaljujem. Na član 1. amandman je podnela narodni poslanik dr Danijela Stojadinović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima narodni poslanik Danijela Stojadinović. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, podnela sam amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi na član 1, a odnosi se na to da lokalna samouprava u vršenju poslova od javnog interesa vodi računa o ravnomernom razvoju svih delova lokalne zajednice. Samo bih da podsetim da poslovi iz nadležnosti lokalne samouprave imaju veliku širinu, a definisani su zakonom, a obuhvataju zaista veliki broj oblasti, znači, donošenje i realizaciju programa razvoja u ključnim oblastima našeg života od privrede, preko zapošljavanja, poljoprivrede, turizma, sporta kulture, socijalne zaštite, do ekologije, donošenje urbanističkih planova, prostornog uređenja, finansiranja, putne infrastrukture, osnivanje ustanova itd. Zaista, jedan široki deo delatnosti. Od rada lokalnih samouprava zavisi život stanovništva u toj lokalnoj samoupravi. Ali, isto tako, lokalne samouprave su odgovorne i za zaštitu od elementarnih i drugih nepogoda. Prošle nedelje smo imali poplavljene neke lokalne samouprave, neke sa vanrednim situacijama, neke su prošle malo bolje, pa bih iskoristila ovu priliku da, evo, kažem, imala sam utisak da smo nešto naučili iz poplava 2014. godine, da, prosto, priroda nas podseća da sa njom nema šale i da, evo, i sada sa manjim posledicama nekako se nameće zaključak da treba rešavati uzroke, a ne posledice. Razumem ideju, potrebu i želju Ministarstva za lokalnu samoupravu da pomogne tim sredinama, ali mislim da je mnogo bitnije da se rešavaju uzroci, nego da se na kraju leče posledice. Problem jeste vezan za lokalne samouprave, ali i za prateća ministarstva i lokalne samouprave, rekla bih i Ministarstva za zaštitu životne sredine. Zaista, to je jedan kontinuiran rad na rešavanju zapuštenih problema. Napravljeni su određeni pomaci, ali većina krupnih infrastrukturnih problema, koja je ostavljena lokalnoj samoupravi, ne može da se reši bez učešća republičkih struktura, odnosno svih pratećih ministarstava. Možda je trenutak da pomenem i veliki problem sa protivgradnom zaštitom. Videlo se da lokalne samouprave ne mogu same da izađu na kraj sa tim. Nadam se da će i ovo pitanje biti rešeno na republičkom nivou. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem, koleginice Stojadinović. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vjerica Radeta. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Vjerica Radeta. Izvolite.
Kako se vama, ministre Ružiću, čini ova rasprava od tri-četiri sata, gde ste jedno 100 puta čuli da ste podneli odličan predlog zakona, ali da je poslanik podneo amandman da bi popravio zakon, ali da će glasati za zakon iako ne usvojite amandman? Kako se kao nekadašnji narodni poslanik snalazite u tome? Ovaj predlog zakona, ministre Ružiću, nije trebalo podnositi. Prema postojećem zakonu mogli ste da uradite, odnosno može da se uradi sve ono što je u interesu građana Srbije, odnosno građana svake lokalne samouprave pojedinačno. Ništa vi niste promenili predlažući ovaj zakon da biste poboljšali uslove života na terenu. Ono što je trebalo da uradite na osnovu dosadašnje prakse, ne da razrađujete mesne zajednice, trebalo je da ukinete mesne zajednice zakonom, a da uvedete kao obavezu mesne kancelarije, mesne kancelarije kao deo opština i mesne kancelarije koje će raditi u interesu građana. Vi ste mesnim zajednicama dali još više ovlašćenja, maltene i mesne zajednice mogu da vode spoljnu politiku države, a mesne zajednice, praksa je pokazala, su mesto najozbiljnijih zloupotreba, pranja to malo para što lokalne samouprave imaju, formiranja kojekakvih nevladinih organizacija koje preko mesnih zajednica uzimaju pare iz opštinskih budžeta i sve to uredno živi u Srbiji, gospodine ministre. Da li ste možda gledali ili da li su vas obavestili, recimo, kako se pre neki dan u opštini Kuršumlija u jednoj mesnoj zajednici održao izbor za savet mesnih zajednica? Okupili se ljudi i ovaj kaže – ko je za? Neki nude ličnu kartu, ne treba lična karta, daj samo da izbrojimo, a u opštinskom pravilniku stoji da moraju da glasaju tajno. I, šta se desilo? Posle dva ili tri dana promenili su pravilnik opštine Kuršumlija ili statut, nisam sigurna šta je, upodobila ga onome što su nezakonito uradili pre dva ili tri dana. To je samo jedan od primera kako se zapravo zloupotrebljavaju te mesne zajednice. Poput, recimo, ja sam ministru Šarčeviću govorila o jednoj mesnoj zajednici, opet govorim o Kuršumliji. Mi, znate, imamo odbornika u opštini Kuršumlija, Zvezdan Ristić se zove, veoma aktivan čovek, pa onda imamo dosta informacija iz Kuršumlije. On sve ovo tamo govori. Onda često dobije tužbu, pa nekad mora da plati kaznu, nekad ne bude prihvaćena ta tužba. Ali, to nije problem, nego je problem da sam upozoravala ministra Šarčevića da je direktor „Planinke“ Raičević, koji je inače glavni bos u Kuršumliji, a predsednik opštine je suvlasnik u „Planinki“, oni su uzeli školu, zgradu škole i tu zgradu škole je taj Raičević u katastru upisao na svoje ime. Reče ministar da će to proveriti, ali kako onda, tako i danas. U međuvremenu, Raičevićeva žena sebi potpisala rešenje da sebi dodeljuje školsko dvorište u drugoj školi. U tom dvorištu će graditi tenisko igralište, privatno, naravno. Dakle, svašta vam se na terenu dešava, zato što na terenu imate lokalne kabadahije, imate ljude koji su zaslužili da budu predsednici opština zato što su bili najbahatiji u kampanjama, zato što su davali najviše para u kampanje. Najlošije u svakoj opštini vam je u rukovodstvu opština i to je činjenica i ovaj zakon to svakako neće moći promeniti. Niste uredili pitanje referenduma, a trebalo je. Referendumom, kako sada stoji u zakonu, referendumom se samo u svakoj situaciji zapravo legalizuje volja vlasti, nema mogućnosti učestvovanja opozicije u referendumskim postupcima. To verovatno pripremate i na republičkom nivou za Kosovo i Metohiju. To je jako loše i to je suprotno demokratskim principima za koje se vi uredno zalažete, gospodine ministre. Naravno, mnogo toga u ovom Predlogu zakona nije dobro. Nije dobro da spoljnu politiku vode opštine, ne samo da nije dobro, neustavno je. Spoljnu politiku vodi Vlada, a ne mogu voditi lokalne samouprave i ne može Vlada taj deo da prenese ni na kog živog, jednostavno ne može. Vi ste ovde predvideli nekakve mogućnosti, zamislite, formiranja zajedničkih organa i zajedničkih službi različitih opština. Jasno je šta vi ovim hoćete da uradite, ono što već postoji u nekim lokalnim samoupravama i što se pokazalo katastrofalno loše i što se pokazalo kao izvor kriminala, da nekoliko opština zajedničkim sredstvima prave, recimo, lokalnu regionalnu deponiju, a vi sad idete dalje i nigde to nije urađeno, a već nekoliko godina je aktuelno. NALED je svojevremeno nagovarao te predsednike opština, Ana Brnabić, pre nego što je bila ministar, a kamo li sada predsednik Vlade, lično je obilazila sa NALED opštine, nagovarala ih da uzmu nepovoljne kredite, oni to radili i sada imate skoro sve nelikvidne opštine, jedva sastavljaju kraj sa krajem, nemaju ni za plate. Dakle, ništa ne funkcioniše u lokalnim samoupravama. Ovim predlogom zakona, kada bude zakon, može biti samo gore, ništa apsolutno neće biti bolje, gospodine ministre. Da ne zaboravimo, od petka, danas je ponedeljak, još uvek nismo videli da je Meho Omerović podneo ostavku na mesto narodnog poslanika. Videli jesmo u medijima da je njegova partija zasedala na tu temu. Kažu da neće gurati glavu u pesak. Mi ih pozivamo da izvade glavu iz peska i da vidimo kako će partijski i u ovom parlamentu odgovarati Meho Omerović zbog krađe na Frankfurtskom aerodromu.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Branko Ružić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Gospođo Radeta, hvala i vama na ovom kreativnom i lucidnom amandmanu. Što se tiče referenduma, Zakon o referendumu i narodnoj inicijativi je poseban zakon i ovaj zakon prosto ne tretira to pitanje, a na nacrtu ovog zakona je već rađeno i uradićemo i pripremiti taj propis tokom ove godine. Što se tiče teze da mesne zajednice ili opštine vode spoljnu politiku, to zaista ne stoji, a ponavljam, dakle, 70% upodobljavanja našeg zakonodavstva sa zakonodavstvom EU se upravo odnosi na jedinice lokalne samouprave i iz tog razloga stoji ta odredba u zakonu. Što se tiče te navodne zloupotrebe koju ste spomenuli za opštinu Kuršumlija, zaista nemam podatke, ali kada budemo proverili, ja ću vam svakako dati kvalifikovan odgovor. Rekli ste da smo dali prevelika ovlašćenja mesnim zajednicama. Ne, mi upravo želimo da uvedemo red i da uvedemo jedan sistem funkcionisanja koji korespondira sa praksom, jer smo ranije, odnosno do sada imali situaciju da su mesne zajednice bile kao čardak ni na nebu ni na zemlji. Sada ovim predlogom praktično uvodimo red. Što se tiče tog jednog primera, koji ste naveli, da se praktično na zboru odlučivalo, to je po ovom ranijem zakonskom rešenju bilo moguće. Sada su ovlašćenja mesne zajednice zaista sužena i opštine su te koje će uređivati taj rad, a mesne zajednice će svakako biti teritorije gde će se opredeljivati prioriteti koji će kasnije biti predlagani kroz budžet na samoj skupštini opštine. Hvala.
Zahvaljujem. Koleginice Radeta, želite repliku? Izvolite.
Naš kreativni i lucidni amandman kaže da se briše vaš predloženi član 2. zato što ste vi ne kreativno, ne lucidno promenili član 11. osnovnog zakona. Zapravo u izmenama ovog zakona ništa novo nema u odnosu na postojeći član 11. koji ste menjali. To sam vam i rekla u raspravi da nemate nikakvih značajnih novina, nego samo neke kozmetičke promene, šminku i ne postoji nigde u zakonu mogućnost da se sprovede izbor za mesne zajednice na divljački način kako je to urađeno u toj mesnoj zajednici u Kuršumliji. Ja nisam govorila o zboru, već sam govorila o jednom neverovatnom slučaju, maltene, tuče, guranja, zabrane nekim ljudima da se približe tom prostoru, pa su neki dobacivali, brojali ih ovako ko im odgovara itd. Vrlo konkretan primer sam navela, gospodine ministre. Ako ne znate o čemu se radi, može se desiti da ne znate, onda je bilo dovoljno da kažete da ne znate, da ćete saznati, pa ćete odgovoriti kao i Šarčević – nikada, ali u svakom slučaju ne možete da vašim objašnjenjem skrenete pažnju da mi kao ne znamo o čemu govorimo. Odlično znamo o čemu govorimo i ponavljamo, vezano za ovih 5% građana koji mogu da podnose inicijativu opštinama, nejasno je zbog čega je potrebno da se sa 100 potpisa ta inicijativa potvrdi da bi došla na dnevni red u opštini. Dakle, morate te neke detalje … Najbolje je u stvari da ovaj Predlog zakona povučete i, ako hoćete, da uradite jedan nov predlog.
Zahvaljujem. Reč ima ministar Branko Ružić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Radi činjenica, zahvaljujem i vama na ovoj kritici, ali u članu 2. se jasno govori o sprovođenju obaveznog postupka javne rasprave prilikom pripreme statuta, budžeta u delu planiranja investicija, i to je novo i ne bih rekao da je kozmetička promena. Videćemo naravno u implementaciji da li je to samo kozmetička promena ili je suštinska. Rekao bih da je suštinska, da uvodi tu participativnost, inkluzivnost građana kroz njihove inicijative. Ne prepoznajem da je to sada neki populizam ili kozmetička promena. Naravno, navodi se i kod drugih opštih akata kvalifikovan broj građana ili zahtev jedne trećine odbornika itd. U ovom delu, zaista, uz najveću volju, ne mogu da se složim sa vašom konstatacijom. Hvala vam.
Zahvaljujem. Koleginice Radeta, izvolite.
Nisam očekivali da se složite, ali nas niste ubedili da ste nešto značajno novo uradili. Samo vas pitam - kako mislite u praksi da sprovedete to što vi zovete javna rasprava u nekim opštinama? U mnogim stvarima, bez obzira na postojanje zakona, u glavnom gradu ne razlikujete dvomilionski Beograd od neke opštine sa 101.000 stanovnika. Nije to baš tako kako vi pokušavate da nam predstavite, ali ponavljamo suština je u lošem funkcionisanju po ovom zakonu, tako će biti i po ovom zakonu koji ćete usvojiti i po bilo kojem zakonu dokle god vam budu lokalne kabadahije gazdovale po opštinama. To je suštinski problem. Ovo što sada vladajuća stranka pokušava da uradi kontrolom funkcionisanja predsednika opština jeste dobar potez i mi za razliku ne kažemo da oni to ne treba da rade. Osvojili su najviše glasova, svoje ljude postavili, za njih su odgovorni i treba da ih kontrolišu. Nije to sporno, ali sporno je što je i to samo jedna marketinška akcija, jer kada ne bi bilo, onda bi verovatno od 160 predsednika opština trebalo zameniti bar jedno 159. Tako funkcionišu i tako rade. Znate li vi koliko zloupotreba postoji na terenu? Znate li vi šta rade te nevladine organizacije? Vi ih sada u ovom predlogu zakona drugačije nazivate i potpuno je nebitno kako se zovu. To su neke žene sa ružama, žene sa cvećem, sa ovim, sa onim i one iz opštinskih budžeta dobijaju pare, te organizacije, a te pare budu prve koje se isplaćuju nakon svakih lokalnih izbora i one se daju lokalnim aktivistima za prethodnu kampanju. Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Boško Obradović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Srđan Nogo. Da li neko želi reč? (Ne.) Poštovani narodni poslanici, u skladu sa članom 87. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, sada određujem pauzu u trajanju od jednog časa i sa radom nastavljamo u 15.00 časova.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Marija Janjušević. Da li neko želi reč? (Da.) Samo vas molim da se ponovo prijavite.
Zahvaljujem predsedavajući. Naglasila bih da smo mi ovaj zakon već jednom popravili, čini mi se u ovom sazivu, a da li građani od toga žive bolje i da li su osetili neke promene u svakodnevnom životu, to oni najbolje znaju. Da li u svojim mesnim zajednicama mogu da raspolažu novčanim sredstvima i utiču na svoje direktno okruženje i svakodnevni život, to oni sami najbolje znaju i najbolje osećaju. Ukazujem još jednom da je glavni problem u primeni postojećeg zakona. Primenjuju selektivno i samo u onom delu koji čini mi se određene interesne grupe bukvalno nameću. Zakoni se usvajaju na brzinu, po hitnom postupku, na zvono i nakon toga građani, po mom saznanju i onom što meni kažu, prosto žive još gore. Ono što meni konkretno smeta u ovom članu Predloga zakona jeste što se statut lokalne zajednice donosi u skladu sa zakonom, a ne sa Ustavom. Logično je da će sva rešenja biti u skladu sa zakonima, ali ako ih mi donosimo ovako na brzinu i neusklađene sa Ustavom, onda samo pravimo još veću pometnju. Ja mogu sada da vam nabrojim čitav niz neustavnih zakona, ali da se držimo ove današnje teme. Dakle, Ustav mogu da krše ne samo predlagači zakona, nego konkretno i sam Zaštitnik građana i njegova je starija odustala, jer se meni kao državljaninu ove države, Republike Srbije voljom Zaštitnika građana i jednog pripadnika nacionalne manjine ukida mogućnost da u mom pasošu, koji mi izdaje država Srbija, piše da je moje državljanstvo - srpsko. Dakle, nije dovoljno da se pripadnicima nacionalnih manjina, koji to ne žele, omogući da u njihovom pasošu ne piše da je državljanstvo srpsko, već se skraćuje nama koji to želimo da nam tako piše. Dakle, stvarno mislim da je krajnje vreme, da i ovaj osetljivi politički trenutak nas sve obavezuje da se pre svega držimo Ustava, da na svakom mestu i u svakom trenutku štitimo, čuvamo i branimo ovaj Ustav. Kad je u pitanju komentarisanje ministra o tome da li lokalne samouprave vode spoljnu politiku, ne vode, mi imamo ministra spoljnih poslova koji je već pokazao kako doživljava vođenje spoljne politike, ispoljavajući svoje vokalne mogućnosti, ali mislim da je vrhunac njegovog umeća vođenje spoljne politike ipak potpisivanje Briselskog sporazuma i da će po tome ostati upamćen. I stvarno mi nije jasno kako to što se predviđa da lokalne samouprave prate pristupanje EU, kako to nije spoljna politika, a svi mi ovde znamo da Srbija nikada neće postati članica EU isključivo i pre svega zbog osnovnog uslova, a to je potpisivanje pravno obavezujućeg sporazuma, što nas vraća na kršenje Ustava. Dakle, ja ću samo još jednom podsetiti sve kolege narodne poslanike, ali i izvršnu vlast da smo dužni da svi zajedno čuvamo Ustav i da sva zakonska rešenja budu u skladu pre svega sa Ustavom Republike Srbije. Hvala.
Hvala koleginice Janjušević. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik dr Dragan Vesović.
Hvala gospodine predsedavajući. Gospodine ministre sa saradnicima, član 2. Zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi - u amandmanu u članu 11. stav 2. promenio sam red reči i vama to možda izgleda da je nelogično, ali ja ću se potruditi u ovih par minuta da vam objasnim zašto to tako treba da bude. Dakle, član 2. govori o statutu lokalne samouprave i ono što se tim statutom određuje i meni je jasno, s obzirom da sam i odbornik u gradu Kraljevu i lokalnoj samoupravi i znam kako se statuti donose i ko ih donosi, koja ih većina i kako donosi, ali u ovom članu 2. na kraju imate i rečenicu koja kaže – službena upotreba jezika i pisma nacionalnih manjina u skladu sa zakonom i druga pitanja od značaja za jedinicu lokalne samouprave. Ja sam vas pitao, gospodine ministre, prošli put, i bez obzira što mislim da ste vi jako dobronamerni, da volite da odgovorite, niste mi odgovorili šta je sa Muzejem u Novom Pazaru koji očito zloupotrebljava ovo što će se statutom omogućiti? Pokazivao sam vam na telefonu, to je bilo malo, pokazujem vam sada, gospodine ministre, mural urađena na muzeju koji je zaštićena ustanova gde piše – bosanski govorim, pišem i mislim. Dali ste mi odličan šlagvort jer ste rekli da je ovaj zakon 70% usklađen sa zakonima EU. Gospodine ministre, Hrvatska je član EU. Zamislite muzej u Vukovaru gde će pisati – srpski govorim, pišem i mislim na ćirilici. Da li je to moguće? Naravno da ne. Koje je rešenje u Novom Pazaru u skladu sa onom brošuricom, koju sam brižljivo pročitao i gde kaže o pravu 5% ljudi, a u Pazaru imamo 20% Srba, dakle, na ovom muzeju iznad ovoga – bosanski govorim, pišem i mislim, treba da piše – srpski govorim, pišem i mislim na ćiričkom pismu? To je po Ustavu. Zašto otvaramo, gospodine ministre, Pandorinu kutiju? Koje to nacionalno pravo nije ispunjeno ma kojoj nacionalnoj manjini u ovoj zemlji? Ovo što uvodimo u član Zakona o lokalnoj samoupravi, pa naravno da je većina onih koji su muslimanske vere, pa, naravno da će doneti statut koji im odgovora, pa, naravno da će u tom statutu predvideti, da li ovo da predvide? Da li je ovo normalno, evo, ja vas pitam? Tražim odgovor, naravno, pošto sam ubeđen da odgovor ne možete da mi date odmah, ja ću i vama i ministru kulture poslati pitanja narodnog poslanika i tražiću da mi na ta pitanja odgovore. E, zato sam ja, gospodine ministre, u ovom amandmanu promenio redosled reči i umesto „organizacija i rad“, napisao „rad i organizacija“, jer organizaciju mi nećemo moći da kontrolišemo zato što će statutom da se odredi na način shodno većinskom stanovništvu u tim sredinama, ali ćemo, možda, rad tih lokalnih samouprava kroz neke zakonske i ustavne norme moći da kontrolišemo, a rad koji može da ode u ovom pravcu nije dobar rad. Niko ne brani ni jednom pripadniku te nacionalne manjine da govori bosanski, piše i misli na bosanskom, ali vas pitam – gde je pravo većine u ovoj zemlji, gde je pravo Srba u Srbiji? Da li će oni moći ispod ovog murala da napišu - srpski govorim, mislim i pišem na ćirilici? Da li ću moći da imam u pasošu da mi je srpsko državljanstvo? Dve godine sam vodio bitku da mi pasoš bude na ćirilici i verovatno imam jedini pasoš na ćirilici ovde. Da li ću sada morati da tražim moje ustavno pravo da ja, zaboga, kao Srbin u Srbiji imam srpsko državljanstvo? Otvaramo, gospodine ministre, u želji da uradimo dobro, zaista to ne sumnjam, i nijednu, pazite dokle smo došli, mi pričamo o pozitivnoj diskriminaciji. Diskriminacija ne može nikada biti pozitivna, a omogući ćemo ovakvim stvarima da nešto izmakne kontroli. Zato sam ovaj amandman, takav kakav je, podneo. Možda vam, sigurno, i nije moglo biti jasno, možda vam je izgledalo da je i zlurad, da sam promenio red reči, ali, evo, sada, sam vam dao objašnjenje zašto sam promenio red reči, jer smatram da sa takvim promenama možda budemo mogli u nekom momentu da utičemo. (Predsedavajući: Vreme. Završite samo, slobodno.) Dakle, možda budemo mogli da utičemo, a smatram da je to esencijalni interes većinskog naroda ove zemlje. Hvala vam, gospodine predsedavajući, na toleranciji za nekoliko sekundi.
Hvala, dr Vesoviću. Neđo Jovanović, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Poslanička grupa SPS stoji na stanovištu da se ovaj amandman ne treba prihvatiti, jer mi se čini da hipokrizijom nećemo mnogo doprineti kvalitetu zakona. Zbog čega ovo govorim? Zbog toga što su prava nacionalnih manjina u Republici Srbiji i sada i ranije i uvek bila garantovana Ustavom. Ono što je garancija Ustava podrazumeva kako sa jedne strane zajemčene slobode i prava nacionalnih manjina, tako sa druge strane ono što nacionalne manjine moraju da poštuju kada je u pitanju njihova država, a to je država Srbija. Jasno mi je, gospodine Vesoviću, šta to pokazujete, ali to nije dokaz onoga što vi namećete kao tezu u ovom parlamentu i što pokazujete pred građanima. Da li će većina u Novom Pazaru, Sjenici, Tutinu ili bilo gde gde je većinsko stanovništvo stanovništvo nacionalnih manjina prikazivati to što vi pokazujete je stvar nečega što podrazumeva nadležnost drugih organa, a ne Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave. Na pogrešnu adresu ste se obratili zbog toga što je to potrebno da kažete nekom drugom ko je nadležan za to, a taj drugi ko je nadležan za to će svakako to imati u vidu i verujte da ima u vidu i verujte da se to prati. Osim toga, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave ima upravni inspektorat. Ukoliko je Statut jedinice lokalne samouprave nesaglasan sa zakonom ili, još gore, nesaglasan sa Ustavom, onda će upravni inspektor preduzeti odgovarajuće mere koje su propisane u granicama njegovih nadležnosti po zakonu i naravno da će takav akt ili biti suspendovan ili će biti podvrgnut oceni ustavnosti i zakonitosti pred Ustavnim sudom, a onaj ko to bude inicirao biće nadležan da to uradi. Na našu veliku sreću, mi imamo mehanizme da se suprotstavimo tome. Zašto u Hrvatskoj ne postoji ono što vi kažete da treba da postoji, a to je sloboda izražavanja srpskog stanovništva, to je pitanje za Hrvatsku državu koja je dužna da poštuje standarde, da poštuje slobodu i prava građana koja su zajemčena međunarodnim dokumentima, prevashodno Poveljom UN. Postoji i univerzalna Povelja o pravima i slobodama čoveka i građana, pa je to pitanje za organe vlasti države Hrvatske, a ne za nas. Mislim da se tu, takođe, napravili jednu zamenu teza koja nema smisla u ovom parlamentu. Što se tiče SPS, ona je ponosna na Briselski sporazum koji je potpisao sadašnji ministar spoljnih poslova, a tada premijer Ivica Dačić, ponosna zbog njegovih državničkih sposobnosti koje sigurno vaša koleginica nikada neće imati, iako mu to imputira, na sreću neće imati, a ja neću Ivicu Dačića spuštati na vokabular koji je iznet na današnjoj sednici Skupštine, kako to inače vaša koleginica često govori, jer Ivica Dačić ne zaslužuje da se spušta na takav nivo. Zahvaljujem se.
Hvala, kolega Jovanović. Pravo na repliku, dr Dragan Vesović. Izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Da nemam lično izuzetne odnose sa gospodinom Jovanovićem i da ne znam da se u mnogim stvarima on i ja slažemo, mogao bih zlurado da pomislim da je on ustao iz potrebe da brani ministra Ružića, pošto je on iz njegove političke organizacije. Ovo je činjenica koja se nalazi na muzeju koji je spomenik kulture Republike Srbije, a niko ništa ne preduzima. Ja sam u članu zakona našao da se to Statutom odgovara. Priznajući da nemam tolika pravna znanja kao cenjeni kolega Neđo, možda postavljam pitanje i na krivu adresu, ali sam rekao da gospodina smatram dobronamernim, ministra, i da on možda može da mi odgovori i da ovo što boli mene i veliki broj Srba koji rade u tom muzeju, Srba koji rade u muzeju u Novom Pazaru, koji niti govore bosanski, niti pišu, niti misle. Zato sam ja to pitanje uputio na tu adresu. Imam pravo kao narodni poslanik da ne znam ko je nadležan, ali isto ima pravo i da pitam i da tražim zaštitu ustavnosti. Pa, naravno da je Hrvatska dužna da primenjuje zakone, ali mi dolazimo u jednu situaciju koja je vrlo interesantna. Oni koji su članovi EU ne potpisuju zakone, a članovi su te unije, a mi nismo, nadam se i gospodu Bogu molim, niti ćemo ikada biti članovi EU, mi ih primenjujemo, a nismo članovi i želimo da budemo, kako bi rekli, veći katolici od Pape. To je još jedan problem koji mi imamo, a moja diskusija niti je zlurada, niti tendenciozna, nego diskusija Srbina iz Srbije koji hoće da njegova prava većinska budu ispoštovana.
Hvala, dr Vesoviću. Marija Janjušević, po kom osnovu? (Marija Janjušević: Replika.) Nemate vi pravo na repliku. (Marija Janjušević: Po Poslovniku.) Nemate po Poslovniku pravo, ne možete sada da zloupotrebljavate. Dr Vesović kao zamenik šefa poslaničkog kluba i neko kome se gospodin Jovanović direktno obratio i pogrešno protumačio, moguće, njegovo izlaganje, on je imao pravo. Dao bih vam reč, ali dr Vesović je iskoristio priliku. Neđo Jovanović ima pravo na repliku. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Želim, kao i svi mi u poslaničkog grupi SPS, da verujem da postoji dobra namera kada se ovaj amandman afirmiše na način kako se afirmiše, u cilju zaštite interesa srpskog naroda na teritoriji Raške oblasti, ali ta zaštita srpskog naroda na teritoriji Raške oblasti je već obezbeđena, rekao sam, pod jedan, Ustavom, a pod dva, svim onim što rade i na način kako to rade naši nadležni državni organi i institucije. U tom pravcu ne vidim ništa sporno, a što se tiče jednog, da ga nazovemo, ekscesa ili incidenta, onda bi bilo dobro da se pokrene odgovarajući postupak, podnese odgovarajuća prijava i to pitanje reši, ali ne da se koristi u političke svrhe i da se politički na taj način elementira. Bošnjački ili bosanski jezik je jezik nacionalne manjine, i on kao jezik nacionalne manjine je zakonom definisan kao način izražavanja nacionalne manjine. Naravno, u granicama zakona, i naravno, ne povređujući prava drugih naroda i narodnosti, prevashodno srpskog naroda, gde je zvaničan jezik srpski jezik i zvanično pismo ćirilično pismo. Zahvaljujem se.
Hvala, kolega Jovanoviću. Ministar Branko Ružić želi reč. Izvolite, ministre Ružiću.
Dakle, bosanski jezik jeste u službenoj upotrebi u državi Srbiji, upotreba regulisana zakonom. Proverićemo svakako, ovo što ste već u tri navrata spomenuli ovde u Domu, da ne ispadne da dugujemo odgovor, mislim da to zadire i u materiju kojom se bavi i Ministarstvo kulture, radi se o fasadi na zgradi Muzeja u Novom Pazaru. Kada prikupim informacije svakako ću vam dati odgovor na to pitanje. Ali, suštinski mislim da je mnogo važno da se ne bavimo onim tzv. narcizmima malih razlika. Tako da, videćemo da li je bilo koji član zakona na ovaj način prekršen, time što je napisano nešto na bosanskom jeziku na fasadi jedne zgrade, ali u svakom slučaju prihvatam pitanje. Dužan sam, s obzirom da državna uprava radi zaista predano, narodna poslanica Radeta je postavila pitanje vezano za školu u Kuršumliji, u selu Spance, pa bih iskoristio priliku samo da odgovorim i na to pitanje. Imajući u vidu da postoji presuda Osnovnog suda u Kuršumliji iz 1991. godine, kojom se raskida ugovor o prenosu nepokretnosti parcele ili školske zgrade između Osnovne škole „Miloje Zakić“ iz Kuršumlije i preduzeća „Planinka“, taj ugovor je zaključen 1986. godine, dakle, niti je dotični Raičević bio tada direktor, niti je tačna ova tvrdnja koju ste izneli, a koju vam je dostavio odbornik vaše političke stranke. Čisto zbog toga što ste zatražili odgovor od mene i gospodina Šarčevića, ja sam danas ovde i evo, dobili smo jasan odgovor. Hvala vam.
Hvala, ministre Ružiću. Vjerica Radeta, izvolite.
To što je nešto bilo, pre ne znam, koliko godina, ne znači da ne može da se promeni. Sada je, tek prošle godine došlo do zahteva za uknjižbu tog objekta, i tek je prošle godine izvršena uknjižba te bivše škole ovom vlasniku „Planinke“. Ovo drugo što se desilo nedavno, pre možda mesec, dva dana, odnosi se na drugu školu, gde je žena vlasnika „Planinke“ potpisala sama sebi rešenje da dodeljuje sebi školsko dvorište za izgradnju privatnih teniskih terena. Dakle, ministre Ružiću, nismo mi optužili vas, nego smo vas obavezali, kao i sve ministre u Vladi Republike Srbije da ste u obavezi, ne samo da sve što se desi, kažete vi ste nasledili. Nešto što ste nasledili, a nije dobro, u obavezi ste da menjate, tako ste i dobili izbore, obećanjem da ćete vi biti bolji, ne vi, nego ovi sa kojima ste sada, za razliku od onih sa kojima ste ranije bili, da će oni uraditi brže, bolje, ne znam kako još. Dakle, ne možete da se krijete, bilo šta da je u pitanju u državi, a to je postao manir - znate, mi smo to nasledili. Pa, ako ste nasledili, ako niste u stanju da menjate, onda se kaže – poljubi pa ostavi. Vi ste u obavezi da menjate na bolje. Vi ste u obavezi bili da tu školu vratite zato što ta škola ima decu koja sada idu kao đaci pešaci u susedno selo. I, uopšte nije bitno kako je, ako je neko uradio štetan ugovor, znate, ministre, štetni ugovori se poništavaju. Zašto to niko nije uradio? Ovo jeste bio štetan ugovor, jeste problem sada te dece iz tog sela koja, ponavljam, idu kao đaci pešaci u drugo selo.
Hvala. Ministar Branko Ružić ima reč. Izvolite, ministre.
Zahvaljujem. Prosto, da se ne vraćamo daleko u istoriju, ali radi se o pozitivnoj intenciji, a da li je bio štetan ugovor, to naravno da možemo da zaključujemo, 1986. godine je bilo planirano otvaranje pogona konfekcije, upravo u ovom objektu, do toga nije došlo, i 1991. godine je tadašnji direktor Osnovne škole „Miloje Zakić“, zatražio da se objekat vrati školi, što je tada i učinjeno. Tako da, mi ne pričamo o nečemu što je nasleđeno, prosto govorim o nečemu što ste vi postavili sa pravom, kao pitanje i ja vam pružio odgovor. Što se tiče ovog drugog problema, za to zaista nemam validnu informaciju, ukoliko je budem imao i to ću vam pružiti.
Hvala, ministre Ružiću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Radojičić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik prof. dr Miladin Ševarlić. Da li neko želi reč? Profesore Ševarliću, izvolite.
Hvala. Amandman koji sam podneo odnosi se na član 1. da bi u njemu trebalo da se doda i da glasi – u jedinicama lokalne samouprave na teritoriji Republike Srbije. Imam utisak, da zakoni koji se ovde donose ne važe na celoj teritoriji Republike Srbije, onako kako je to definisano u Ustavu, voleo bih da grešim. To je jedan razlog. Drugi je, pre dva dana, ili tri, kada smo počeli da raspravljamo u načelu o ovome, prišao sam resornom ministru i zamolio ga da pokušamo da nađemo jedno rešenje na jedno goruće pitanje. Od 1971. godine, u Republici Srbiji, postoje gradska naselja i ostala naselja. Gradskih naselja, prema podacima iz popisa 2011. godine, korigovano sa podacima iz 2016. godine, ima 167 na teritoriji centralne Srbije i Vojvodine, ili 3,55%. Ostalih naselja ima 96,45%, a u njima su dominantna seoska naselja. Mi i u najvišoj naučnoj instituciji u Srbiji - SANU imamo odbor za selo. Na svakoj prezentaciji, bilo koje lokalne samouprave, a ovo je Zakon o lokalnoj samoupravi, imamo nazive sela, a nazive sela nemamo ni u popisima, niti u bilo kom drugom dokumentu od Ustava pa nadalje. Krajnje je vreme da 96,45% naselja u Republici Srbiji, dobiju ono što im pripada, da se zovu, nazivaju kategorijom naselja koja zaista i jesu. Hvala.
Hvala, profesore. Isteklo je vreme vaše poslaničke grupe. Ima reč ministar Branko Ružić. Izvolite.
Zahvaljujem. Vrlo kratko, Zakon o teritorijalnoj organizaciji poznaje dva termina, dakle, termin naseljeno mesto i katastarska opština. Dakle, nema diskriminacije u odnosu na selo ili na grad. Naseljeno mesto može biti selo, naseljeno mesto može biti grad. Tako da, nema bilo kakve vrste diskriminacije u tom smislu.
Hvala, ministre Ružiću. Profesore Ševarliću, izvolite.
Mislim da, gospodine ministre niste u pravu. Postoje naseljena mesta, koja se dele na gradska i ostala, i stojim pri tome. Ja vas molim, pokažite mi dokument u ovoj državi, gde je to drugačije regulisano. Hvala.
Hvala, profesore Ševarliću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik dr. Darko Laketić. Da li neko želi reč? Izvolite, dr Darko Laketiću.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, uvažene kolege narodni poslanici, danas govorimo o Predlogu zakona o dopunama i izmenama Zakona o lokalnoj samoupravi. Naime, amandman koji sam podneo pre svega govori o lokalnim samoupravama, odnosno govori o napretku odnosno boljoj finansijskoj organizaciji lokalnih samouprava. Međutim, napredak lokalne samouprave je usko vezan sa infrastrukturom koja je najčešće, pogotovo u rubnim područjima, vrlo loša. U svom obraćanju ću se pre svega osvrnuti na infrastrukturu koja je karakteristična za Toplički okrug, dakle za jug Srbije i pomenuću jednu vrlo bitnu činjenicu. Naime, od trenutka kada je izgradnja auto-puta Niš-Merdare u najavi, od trenutka kada je ona bila u najavi, u opštinu Prokuplje je došlo više investitora da se interesuje oko potencijalnih lokacija za izgradnju određenih industrijskih objekata. Zašto je ovo bitno? Zato što svaka kompanija, svaka firma koja želi da ulaže, pre svega, insistira na infrastrukturi, insistira na povezanosti sa velikim gradovima, i na taj način svaka lokalna samouprava koja ima jako dobro razvijenu infrastrukturu, ima i prednost u dovlačenju, dakle u dovođenju tih investitora. Sama najava Ministarstva građevinarstva, infrastrukture i saobraćaja, da će ove godine auto-put krenuti sa izgradnjom i da će ove godine praktično krenuti ona prva deonica od Niša do Pločnika, u dužini od 40 kilometara, izazvala je praktično oduševljenje i kod građanstva, jer unazad, rekao bih čak i nekoliko godina od kada se pominje ova ideja kao relevantna, naslušao sam se mnogih izlaganja gde se osuđuje izgradnja auto-puta, ali bez ikakve argumentacije. Alternativa su, dakle, kozje staze. Takva alternativa ne može biti nikad alternativa. Ono što je značajno jeste da informacija koja je data iz Ministarstva građevinarstva, a to je da se kreće sa izgradnjom auto-puta, praktično već u toku ove godine ide eksproprijacija, u toku sledeće godine se kreće sa izgradnjom i putne infrastrukture, rekao sam u kojoj deonici, dakle do Pločnika. Mislim da je to nešto što zaslužuje svaku pažnju i apsolutno podršku i Ministarstva lokalne uprave. Hvala.
Hvala dr Laketiću. Na član 2. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanik Aleksandar Šešelj i narodni poslanik Marina Ristić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Despotović. Da li neko želi reč? Izvolite gospodine Despotoviću.
Zahvaljujem, gospodine Marinkoviću. Dame i gospodo narodni poslanici, SRS podnela je amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Najveći problem svih lokalnih samouprava je način njihovog finansiranja. Posebno je problem taj što se od 2012. godine radi na smanjenju sredstava koja se opredeljuju ka lokalnim samoupravama, a koje idu sa nivoa države. Godine 2012. procenat sredstava koji se opredeljivao za lokalne samouprave iznosio je negde oko 18%, da bi 2017. godine taj procenat spao na 11%. Sa ovim smanjenjem sredstava kojima se finansira lokalna samouprava Vlada Republike Srbije želi, a ima i za cilj, da svaku lokalnu samoupravu drži u finansijskoj zavisnosti. To i ne bi bio neki problem kada u samoj državi ne bi bilo korupcije i kada ministri ne bi imali diskreciono pravo na način trošenja državnog novca. To znači da lokalne samouprave koje imaju gradonačelnika ili predsednika opštine čija je stranka na vlasti i u državi mogu da računaju na određena sredstva i pomoć države, dok one lokalne samouprave koje su izabrale gradonačelnike i predsednika opštine iz drugih političkih opcija su u nemilosti, pa tako ispaštaju građani jer država u te i takve opštine i gradove ne ulaže. Nema novih radnih mesta, investicija i slično. Imamo primer da se država prema nekim lokalnim samoupravama odnosi vrlo rasipnički i na njihove račune prebacuje ogromna sredstva i to iz zajedničke kase svih građana Republike Srbije. Oni su dobijali novac i za tekuću likvidnost. Takav primer je Zaječar, gde je 2017. godine prebačeno 480 miliona dinara što je skoro polovina budžeta jedne manje opštine od 37.000 stanovnika, a to je Prijepolje. Hvala.
Hvala puno, gospodine Despotoviću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Stefana Miladinović. Da li neko želi reč?
Hvala predsedavajući. Poštovani ministre, saradnici iz ministarstva, pre svega želim da iskoristim ovu priliku jer nisam imala mogućnost da u načelu govorim, nažalost kolege iz moje poslaničke grupe su potrošile vreme, želim da vam čestitam na izuzetno kvalitetnim i dobrim predlozima zakona i posebno bih želela da istaknem da jedan od zakona koji je na dnevnom redu jeste i Zakon o teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije, koji su podnele moje uvažene kolege narodni poslanici i verujem da ćemo u budućnosti imati više prilike da podnosimo i raspravljamo o podnetim predlozima zakona. Kada je su u pitanju izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi, podnela sam nekoliko amandmana. Jedan od njih je i na član 2. kojim se menja važeći član 11. stav 2. Predložili smo da se posle reči – statutom se određuje naročito, dodaju reči – sedište i adresa lokalne samouprave. Ovim smo želeli da se precizira i naziv i adresa same lokalne samouprave, odnosno grada ili opštine. Vaše obrazloženje jeste da ne prihvatate amandman, jer ne doprinosi unapređenju niti preciziranju teksta Predloga zakona. Mogu da prihvatim da ova dopuna nije suštinske prirode, ali složićete se da u Statutu koji inače regulišu sva pitanja, kada je u pitanjui organizacija i rad i nadležnosti i treba da sadrže i podatke o sedištu. Stoga, razmislite još jednom o ovom amandmanu. Hvala.
Hvala, koleginice Miladinović. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Belačić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Petar Jojić. Da li neko želi reč? Izvolite, gospodine Jojiću.
Dame i gospodo narodni poslanici, SRS je godinama ukazivala na borbu protiv korupcije i kriminala na lokalu. Ja bih samo ukazao aktuelnoj vlasti da je u 2011. godini, aktuelni režim tadašnji DS, na nivou Vojvodine, doneo odluku da se 30% budžetskih sredstava svih javnih preduzeća i lokalne samouprave uplati u depozit kod Razvojne banke Vojvodine. Tako je gradonačelnik Pančeva, odnosno gradska uprava uplatila na žiro-račun Razvojne banke Vojvodine u depozit 618 miliona dinara. Novi Sad je uplatio oko dve milijarde dinara. Gde su te pare završile? Gde su ti kriminalci danas? Gde su ta sredstva poreskih obveznika, da li se o tome vodi računa? Očigledno da se tada nije vodilo računa. Kako je moguće da se u Pančevu dovedu dve dame, jedna iz Užica, jedna iz Čačka, a da budu direktorke apoteka u Pančevu i da prouzrokuju pljačku od 800 miliona dinara, a da nijedna nije završila u zatvoru? Kako je to moguće da se lokalna samouprava ne uključuje u ove probleme i kako je moguće da se dve i po hiljade hektara zemljišta na Zlatiboru, PK Zlatibor, proda za 66 miliona dinara, a da lokalna samouprava nema ulogu i da spreči tu pljačku? Šta su radili ministri, šta su radile agencije i zašto nisu završili u zatvoru ako se ima u vidu da danas na Zlatiboru jedan ar zemljišta košta 12 hiljada era? E, pa, izračunajte gospodo koliko je država oštećena na ovakav način poslovanja. Gospodo, ministre, dakle postavljam pitanje koje je vezano za lokalnu samoupravu, ali i rad Vlade i ministarstva. Obzirom na aktuelnu štetu koja je prouzrokovana građanima Republike Srbije usled nemarnosti i neodgovornosti državnih organa, između ostalog i lokalne samouprave, postavljam pitanja Vladi – koliko je u Republici Srbiji danas registrovano i ima protivgradnih stanica? Koliko ima protivgradnih strelaca? Koliko je u Srbiji za 2018. godinu obezbeđeno protivgradnih raketa? Koliko je protivgradnih raketa predviđeno za svaku protivgradnu stanicu? Koliko koštaju protivgradne rakete za 2018. godinu i kolika je nastala šteta? Šteta će se procenjivati na više stotina miliona i vidim da se mnogo ne vodi računa o problemima poljoprivrednika i seljaka, na šta SRS godinama upozorava, u vezi problema i prava naših građana moraju obezbediti od strane Vlade i države. Hvala.
Hvala kolega Jojiću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Momčilo Mandić? Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Tomislav LJubenović. Izvolite, kolega LJubenoviću.
Hvala. Dame i gospodo narodni poslanici, članom 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, želim da izmenim član 11. stav 2. osnovnog zakona. Inače, član 11. stav 2. osnovnog zakona se odnosi na statut, kao najviši pravni akt jedinica lokalne samouprave. Sada se izmenama i dopunama definiše da se statutom uređuju i neka nova pitanja o lokalnim samoupravama. Naime, radi se o određivanju organa ovlašćenog za pokretanje postupka pred ustavnim, odnosno upravnim sudom, o uslovima za ostvarivanje oblika neposredne samouprave, sprovođenju obaveznog postupka javne rasprave prilikom pripreme statuta budžeta u delu planiranja investicija, strateških planova razvoja, o utvrđivanju stope izvornih prihoda, prostornih i urbanističkih planova, kao i drugih opštih akata, o službenoj upotrebi jezika i pisama nacionalnih manjina, u skladu sa zakonom i o drugim pitanjima od značaja za jedinicu lokalne samouprave. Mi iz SRS smo podneli amandman na član 2. i smatramo da je rešenje koje smo predložili primereniji. Ukoliko bi ovaj naš amandman bio prihvaćen, tekst zakona bi bio kvalitetniji. Hvala.
Hvala kolega LJubenoviću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milorad Mirčić. Izvolite, kolega Mirčiću.
Ono što SRS insistira, to je da se do kraja sprovode odredbe zakona koje nisu podložne ovim izmenama, a to je da, pre svega u Zakonu o lokalnoj samoupravi jasno stoji da se izbori na lokalnom nivou odvijaju neposredno i slobodno. Mi smo svedoci da odavno ne postoji ta sloboda izbora. To je, nažalost, počelo 2000. godine, odnosno, tačnije rečeno posle 2004. godine, kada je ostatak DOS-a koji se ogledao u DS izmislio sredstvo kako doći što pre do glasova i poverenja građana. Oni su počeli sa kupovinom glasova i to je očigledno postala navika, postala je, uslovno rečeno, i tradiciji. Srpska radikalna stranka u izmenama ovog zakona insistira da se poštuju akti koji su na nivou lokalnih samouprava, a to pre svega podrazumeva statut. Statut postoji kada je u pitanju jedinica lokalne samouprave i kada je u pitanju mesna zajednica. Ovde imate jasno predlog ministarstva da u slučaju da mesna zajednica ima statut koji je protivzakonit ili koji je suprotan statutu lokalne samouprave, može to da ospori na Ustavnom sudu, skupština opštine ili grada može to da osporava na Ustavnom sudu i dat je rok. Sad gledajte koja je tu nelogičnost. Znači, mesna zajednica, pogotovo ako je suprotnog političkog sastava ili razmišljanja, bolje rečeno, od lokalne samouprave, može namerno da donese statut mesne zajednice koji je u suprotnosti sa zakonom. Ako kojim slučajem, iz niza razloga, u ovom roku ne reaguje lokalna samouprava, taj protivzakonit statut će biti u primeni, biće na snazi, što nema potpuno nikakve veze sa zdravom logikom.
Hvala kolega Mirčiću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJiljana Mihajlović. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Dinić. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, koleginice Dinić.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici i poslanice, poštovani građani i građanke Republike Srbije, danas raspravljamo o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi u pojedinostima. Ja sam podnela amandman i na član 2. Predloga zakona, kojim se dodaju reči: „organi vlasti u skladu sa zakonom.“ Iako u Zakonu o lokalnoj samoupravi, Zakonu o lokalnim izborima, su utvrđeni organi jedinica lokalne samouprave, način njihovog izbora, smatram da je dobro i u statutu navesti ove organe, kako bi i najviši pravni akt sadržao te informacije. Želim da pohvalim napor ministra i njegovog tima saradnika za jedan ovakav predlog zakona koji je sveobuhvatan, kompleksan i najzad komplementaran. Ovaj predlog zakona, ono što je najbitnije, obezbeđuje da mesne zajednice vrate bar deo uticaja koje su imale, a ono što je vrlo bitno našim građanima jeste da direktnije odlučuju i da se saradnja među opštinama uredi jednim propisom, što je u činjeno ovim predlogom zakona. Nakon uspešno sprovedene fiskalne konsolidacije i racionalizacije, najviše se pažnje obratilo na promene nadležnosti, reformu funkcionisanja mesnih zajednica, kao i na međuopštinsku saradnju. Predviđeno je da se odnos mesne zajednice i opštine dodatno uredi. Opština će pri donošenju budžeta organizovati javnu raspravu o planiranim ulaganjima, a predlog građana uzeće se u obzir samo ukoliko ga potpiše barem 5% birača. Takođe, ono što je vrlo bitno i šta zanima naše građane i građanke jeste predlog da će broj lokalnih funkcionera zavisiti od broja stanovnika. Ono što želim da pohvalim, ministre, i kao žena jeste da sa ovim predlogom sada najzad imamo zakonski osnov da se sve opštine uključe u realizaciju Strategije za podsticaj rađanja.
Hvala, koleginice Dinić. Neđo Jovanović ima reč po amandmanu. Izvolite, kolega.
Zahvaljujem se, kolega. Smatram za svoju obavezu da podržim amandman koji je predložila naša drugarica Ivana Dinić zbog toga što je smislen i zbog toga što bi u svakom slučaju mogao da doprinese poboljšanju kvaliteta zakona koji nesumnjivo opravdava sve ono što jedan zakonski predlog treba da ima, a to je da u njegovoj praktičnoj primeni su otklonjene gotovo sve nedoumice i da će on u svojoj praktičnoj primeni dati svoj puni potencijal. Ono što bih zamolio da istaknem, prevashodno zbog građana, uvaženi ministre, nadam se da na taj način neću povrediti Poslovnik, jer je taj amandman korelativan sa ovim amandmanom, da istaknem jednu činjenicu da je upravo poslanička grupa SPS predložila amandman za koji se nadam da ste ga prihvatili, a to je amandman koji se odnosi na obrazovanje saveta mesnih zajednica na nivou grada Beograda. Imajući u vidu činjenicu da grad Beograd ima svoje specifičnosti i da je normiran, odnosno sistematizovan kako zakonski, po zakonu koji ima kategoriju leks specijalisa, to je Zakon o gradu Beogradu, a takođe je normiran i u Ustavu kao glavni grad Republike Srbije, onda je sasvim logično da upravo ta dva zakonska akta, odnosno jedan ustavnog karaktera, to je Ustav Republike Srbije i drugi Zakon o gradu Beogradu, definišu pitanja osnivanja i ustrojstva saveta mesnih zajednica. Taj amandman, u svakom slučaju, doprinosi da zakon koji je jako dobar bude u celovitom smislu reči ono što podrazumeva obuhvatanje svega što nije obuhvaćeno, a grad Beograd zaista zaslužuje da ima jedan takav status, odnosno da se mesne zajednice na nivou grada Beograda osnivaju u skladu sa Zakonom o gradu Beogradu. Mi takođe smatramo da su sve skepse, sve sumnje u karakter i ustrojstvo mesnih zajednica nepotrebne zbog toga što se sada prvi put definiše kontrola rada mesnih zajednica, s jedne strane, a s druge strane se definiše ono što do sada nigde nije bilo stavljeno pod nadzor, a to je da se na nivou mesnih zajednica pojavljuje voluntarizam, da se pojavljuje čak i neka vrsta anarhije i da se mesne zajednice dovode do svog besmisla. Ovom vrstom kontrole, rada mesnih zajednica kako njihove normative, tako i u tehničkom smislu njihovog rada postiže se zaista nešto što do sada nije bilo, a to je da mesne zajednice mogu postojati kao institucionalni deo lokalne samouprave, ali isključivo pod kontrolom lokalne samouprave. Hvala.
Hvala, kolega Jovanoviću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik dr Danica Bukvić. Da li neko želi reč? (Da) Danica Bukvić, izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, podnela sam amandman na član 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Predlažemo da se statutom lokalne samouprave utvrdi i datum koji se obeležava na dan opštine, odnosno praznik značajan za osnivanje opštine ili neki istorijski događaj. Ovakvi datumi su značajni za lokalne zajednice i njihove stanovnike. Iskoristila bih ovu priliku da prokomentarišem i deo zakona koji se odnosi na rad mesnih zajednica. Ovaj zakon jasno uređuje položaj mesnih zajednica i njihov odnos sa opštinom. Predviđeno je da za obrazovanje, odnosno ukidanje mesne zajednice, predlog mogu podneti najmanje 10% birača sa prebivalištem na području koji se predlog odnosi, najmanje jedna trećina odbornika i opštinsko, odnosno gradsko veće. Aktom o osnivanja mesne zajednice utvrđuju se poslovi koji vrši mesna zajednica, samim tim mesne zajednice su osnovni predstavnički organi na području mesne samouprave. Izbori za Savet mesne zajednice sprovode se po pravilima neposrednog i tajnog glasanja na osnovu opšteg i jednakog prava, izbornog prava u skladu sa aktom o osnivanju. Izbore za Savet mesne zajednice raspisuje predsednik Skupštine, odnosno grada, a predsednika Saveta mesne zajednice bira Savet iz svojih i to tajnim glasanjem većinom od ukupnog broja članova Saveta mesne zajednice. Mesna zajednica donosi finansijski plan na koji saglasnost daje nadležni organ Skupštine opštine, odnosno grada, a koji mora biti u skladu sa budžetom Skupštine, odnosno grada. Odluku o raspuštanju Saveta mesne zajednice donosi Skupština opština, odnosno grada, a na predlog nadležnog organa koji vrši nadzor nad radom mesne zajednice. Do stupanja, do konstituisanja Saveta mesne zajednice tekuće poslove obavlja Poverenik koga imenuje Skupština opštine ili grada. Ovo su sve stvari koje regulišu rad mesnih zajednica tako da će poslanička grupa SPS u danu za glasanje podržati ovaj predlog zakona, odnosno dopune ovoga predloga zakona i glasati za ovaj kao i za druge predložene zakone. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik dr LJubinko Rakonjac. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite, dr Rakonjac.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici i poštovani ministre sa saradnicima, podneo sam amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi u članu 2. Predloga zakona kojim se menja član 11. stav 2. važećeg zakona u stavu 2. koji se menja posle reči – organizacija i rada organa i službi, dodaju se reči – izvori finansiranja lokalne samouprave u skladu sa Zakonom. Moje obrazloženje je da smatram da statut treba da sadrži i oblike i izvore finansiranja lokalne samouprave koji su predviđeni zakonom koji uređuje finansiranje lokalne samouprave. Ova zakonska rešenja u ovom zakonu će omogućiti bolju međusobnu saradnju i unaprediti mehanizme neposrednog učešća građana u obavljanju poslova lokalne samouprave, kao i obezbediti učešće javnosti u primeni nacrta zakona i drugih propisa organa državne uprave. Ovim izmenama i dopunama postojećeg Zakona o lokalnoj samoupravi omogućiće se bolja primena instituta neposredne demokratije i da se građani više uključe u donošenje odluka koje su važne za njihove zajednice. Ovim zakonskim izmenama predloženo je obavezno konsultovanje građana u pogledu kreiranja budžeta lokalnih samouprava u oblasti investicija, to neke opštine i gradovi u Srbiji već čine, ali je namera da to postane obaveza svih lokalnih samouprava. Biće unapređeno i unapređeno i funkcionisanje mesnih zajednica i njihov odnos sa jedinicama lokalne samouprave, ali da će promena biti i u načinu prikazivanja nadležnosti i jedinica lokalnih samouprava, rada lokalne Skupštine opštinskih veća i opštinske uprave. Cilj je usmeren na to da se unapredi proces konsultacija zainteresovane javnosti u najranijim fazama pripreme propisa, da se kroz izmene i dopune Zakona o državnoj upravi predviđa da pored već obaveznog postupka i javne rasprave, javnost bude obaveštena i uključena u rad već u najranijoj fazi pripreme nacrta zakona. Ovim predlogom zakona predviđeno je proširenje kruga pitanja koji se uređuje statutom kao najvišim pravnim aktom jedinica lokalne samouprave i to naročito prava i dužnosti jedinica lokalne samouprave i način njihovog ostvarivanja, broj odbornika skupštinske jedinice lokalne samouprave, organizacija i rad službi, određivanje organa ovlašćenog za iniciranje postupka pred Ustavnim sudom, odnosno pred Upravnim sudom i druga pitanja od značaja za lokalnu samoupravu. Takođe, ovim zakonom je predloženo da jedinica lokalne samouprave u okviru svojih nadležnosti preko svojih organa prati i učestvuje u procesu evropskih integracija Republike Srbije u skladu sa zakonom i spoljnom politikom Republike Srbije. Bitna izmena predloženog zakona odnosi se i na pristup, odnosno koncept utvrđivanja nadležnosti opštine grada, tako da se više ne nabrajaju poslovi koje opština i grad obavlja u skladu sa Ustavom i zakonom već se navode oblasti u kojima opština grad ima nadležnosti na osnovu osnovnih, posebnih sektorskih zakona uključujući i poslove utvrđene statutom i predviđa se jedinstven registar poslova nadležnosti opština koje će uspostaviti Ministarstvo nadležno za lokalnu samoupravu u roku od godinu dana od dana stupanja na snagu ovog zakona. Značajno je, odnosno predviđeno je da ministar u određenom roku donese nadležna akta. Zakonom je predviđeno da odbornik ima pravo da bude redovno obaveštavan po pitanjima od značaja za obavljanje odborničke dužnosti kao i da od organa službi opština dobija podatke koji su mu potrebni za rad. Predviđena izmena važećeg zakona kojim se onemogućava zloupotreba ovlašćenja predsednika skupštine da zakazuje sednicu u neprimerenom roku koja onemogućava pripremu i prisutnost odbornika. Takođe i brojne druge izmene unapređenja koje sada neću navoditi i mi ćemo u danu za glasanje glasati za ovaj predlog zakona i podržati rad. Hvala lepo.
Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Nikolić Vukajlović. Izvolite.
Hvala vam. Pošto je vrlo kratko vreme za izlaganje amandmana i za neke sugestije, samo da pitamo ministra da li on stvarno veruje da je nešto sa ovim izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi uradio bolje za građane u Republici Srbiji, odnosno u lokalnim samoupravama. Sam dobro zna da nije. Zašto? Zato što je ovo jedno prepisivanje zakona i nešto što treba tek negde da usledi, a znate kada? Tek onda kada mi postanemo stvarno jedno demokratsko, kreativno društvo i stvarno tada može se desiti da se građani nešto pitaju. Za sada kako stoje stvari, kako jeste realno stanje u lokalnim samoupravama jeste da se građani apsolutno ništa ne pitaju, da se pita samo gradonačelnik. Vi to dobro znate zato što ste dugo godina u politici i znate kako se prave koalicije na lokalnom nivou. Znači, pita se isključivo gradonačelnik, zatim se pita gradsko veće, a gradsko veće znate da je od koalicionih partnera sastavljeno i pitaju se znači predsednici mesnih zajednica, kao njihovi aktivisti. Što se tiče građana pitaju se samo da li treba da plate, u stvari ne pitaju se da li treba da plate, nego se od njih uzimaju samo porezi na imovinu, uzimaju se takse, idu izvršitelji na vrata, mora sve da plate, dolaze im računi, oni nemaju odakle da plate. Osnovno ustavno pravo im je oduzeto u ovoj državi, a to je pravo na rad, a šta u stvari radite vi sa ovom državom i šta u stvari radite sa ovom zemljom, i šta u stvari radite sa ovim zakonom to je na vama da vi odgovorite građanima Srbije? Hvala vam.
Izvinjavam se svima, u vezi sednice je. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Miletić Mihajlović. Da li neko želi reč? (Da.) Reč ima Miletić Mihajlović.
Poštovani ministre i saradnici, podneo sam amandman na član 2, na stav 2. Odbijen je, iskreno rečno i sam se slažem da to nije od suštinske važnosti što bi moglo bitno da promeni sadržinu i smisao onoga što je regulisano ovim članom. Uvek postoje uglovi, odnosno viđenja koja, čini se, mogu da poboljšaju tekst, ali u svakom slučaju, ono što je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi i ne samo to nego i svi ostali predlozi zakona iz ovog seta koji razmatramo jesu bitan napredak u zakonskoj regulativi i krupan iskorak u onom pravcu poboljšanja zakonske regulative i zato zaslužujete u svakom slučaju pohvalu. Pozitivno je i to da vi prilikom polemike i razgovora ovde u Narodnoj skupštini sami ste rekli da možda u sledećem koraku može da dođe i sigurno će doći do poboljšanja nekih odredaba, a praksa će pokazati gde je to potrebno. To jeste tako realno stanje. Treba biti zlonameran, pa onda kritikovati određen zakon i sva rešenja u njemu, ali to je već pitanje političke pozicije poslanika koji to iznose. Ja bih naravno pohvalio ono što su odredbe koje definišu položaj i ulogu mesne zajednice i u tom delu mi imamo da način za obrazovanje, za ukidanje mesnih zajednica se reguliše time da 10% birača to može da predloži jedna trećina odbornika i opštinsko veće, a u sledećem stavu se govori da skupština opštine, odnosno skupština grada odlučuje uz prethodno pribavljeno mišljenje građana o obrazovanju, području mesne zajednice, promene područja i ukidanju mesne zajednice. Pitanje, je dakle, na koji način to uz mišljenje građana se odvija? Da li je to mišljenje onih 10% koji predlažu ili to mišljenje treba izraziti na drugi način, što u ovom članu nije do kraja definisano? Zato smatramo da to treba da bude neposrednim izjašnjavanjem na referendumu, zato što paušalno mišljenje građana koje se može uzeti dozvoljava eventualnu subjektivnost lokalnih vlasti i da ukinu na primer mesnu zajednicu tendenciozno itd. Naravno, ovo je tema o kojoj treba voditi računa i ako ona ne bude definisana do kraja. Sada prilikom donošenja ovog zakona valja razmisliti o sledećem koraku, sledeći put. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Mihajloviću. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Gorica Gajić i Dejan Šulkić. Da li neko želi reč? (Da.) Izvolite, koleginice Gajić.
Hvala predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, u članu 2. Predloga zakona o izmeni i dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi predvideli ste šta sve i koju materiju treba da obuhvati statut kao najviši pravni akt lokalne samouprave. Sada je to znatno širi krug pitanja koji se sada rešava Statutom u odnosu na postojeći Zakon o lokalnoj samoupravi i između ostalog, ovde stoji da statutom treba da se odredi organ koji će biti nadležan da zastupa lokalnu samoupravu pred Ustavnim sudom i Upravnim sudom. Poslanici DSS su ovde podneli amandman da se ova odrednica briše, jer prvo imamo dilemu koji je to organ koji treba da zastupa lokalnu samoupravu pred ovim sudovima. Da li su to inače definisani organi lokalne samouprave po Zakonu o lokalnoj samoupravi, gde su skupština, opštinska uprava, opštinsko veće, predsednik opštine ili to može da se reguliše umesto statutom odlukom skupštine opštine u zavisnosti od procesa koji bi se proveo ili sudskog postupka koji bi se vodio i pred Ustavnim sudom i pred Upravnim sudom. Zato smo i podneli ovaj amandman da se ove odrednice brišu. Kratko samo da se osvrnem i na ovaj vaš Predlog zakona koji je ovde jako hvaljen u načelu. Uglavnom su to dobra zakonska određenja i ja se kao opozicioni poslanik pridružujem tome da je Predlog zakona poprilično dobar, pogotovo u onom delu koji reguliše sada status mesnih zajednica, koji je uvek nekako bio diskutabilan, koji isto tako dobro reguliše saradnju, međuopštinsku saradnju, ali vas zato pitam – da li ste dobro odredili kako će sada da se odnosimo, jer ste samo spomenuli oko smene ili kako god, opoziva predsednika opštine i zamenika predsednika opština. Ponadala sam se da će tu biti malo preciznije neke izmene i dopune zakona, jer činjenica je i svedoci smo da su danas uglavnom predsednici opština iz vladajuće koalicije, normalno, ali da se u mnogim opštinama predsednici opština odnose prema zaposlenima kao prema zaposlenima u svojoj privatnoj firmi, a prema opštinskim budžetima, kao prema svom džepu. Nažalost, ima i pozitivnih primera, ali smo svedoci, to već uveliko nedeljama unazad pišu i mediji, a vlast o tome ćuti, kakvi su pojedini predsednici opština i da su uglavnom u nekim opštinama gospodari života i smrti. Ništa ne može da se desi dok se predsednik opštine ne pita. Tako da ove izmene i dopune oko smene predsednika opštine moralo je da bude malo zahtevnije odrađen, pogotovo na ono što se dešava u Srbiji, pogotovo na zloupotrebe i pogotovo na to što mediji sve češće spominju da mi na mestu predsednika opština ili gradonačelnika imamo ljude sa jako sumnjivom, čak šta više, kriminogenom prošlošću. Zato sam očekivala i tu u stvari najveću kritiku imam kada su u pitanju članovi 49. i 51. Čini mi se da smo mogli tu malo dublje da uđemo u izmene i dopune ovog zakona. Zahvaljujem.
Hvala koleginice Gajić. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dubravko Bojić. Izvolite profesore Bojiću.
Dame i gospodo narodni poslanici, u uslovima koji su nam nametnuti, u stanju opstrukcije gde u raspravi o pojedinostima možemo da govorimo samo nekoliko članova jednog zakona, bolje reći zakonskog predloga, mi poslanici SRS, nastojimo da maksimalno ozbiljno i posvećeno ukazujemo na sve nedostatke predloženih izmena. Dobar deo izmena i dopuna koje predlažete spada u red organizacionih doterivanja. Recimo, ono što je ranije stavljeno u nadležnost statuta, sada se poverava Poslovniku o radu organa. Nedopustivi su previdi napravljeni prethodnim zakonom. To je odrađeno bez dovoljno poznavanja hijerarhije propisa, jer složićemo se da Poslovnik o radu i statut nisu akta od istog reda i značaja. Takođe ste ovim izmenama i dopunama dali mogućnost stalnog radnog odnosa zbog izbora na funkciju opštinskog organa, što će u opštinama biti rado prihvaćeno, jer će biti povećan broj ljudi na platnom spisku, ali je nepotrebna ta mogućnost za zamenike predsednika skupština i za pomoćnike. Zašto? Zato što tu funkciju mogu da obavljaju neki od članova opštinskog ili gradskog veća. Nedostatak novca za sve ono što je potrebno građanima uslovljava i nedostatak entuzijazma inicijativa, pa, sve u svemu, predložena rešenja će ostati na pola puta zato što su više plod jedne želje nego stvarnog stanja, odnosno sagledavanja mogućnosti lokalnih samouprava. Hvala.
Hvala prof. Bojiću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Ivković. Da li neko želi reč? Vesna Ivković ima reč. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege poslanici, u članu 2. Predloga zakona, u važećem članu 11. u stavu 2. koji se menja, reči: „način upravljanja građana poslovima iz nadležnosti jedinice lokalne samouprave“ zamenjuju se rečima: „način posrednog ili neposrednog upravljanja građana poslovima iz nadležnosti jedinice lokalne samouprave od strane građana“. Amandmanom se predlaže drugačija formulacija dela odredbe stava 2. tako što se precizira da su u pitanju posredno ili neposredno upravljanje građana u lokalnoj samoupravi poslovima koji su zakonom utvrđeni kao izvorni ili su povereni lokalnim samoupravama. Ovim članom Predloga zakona, Statutom se uređuju kako prava i dužnosti jedinice lokalne samouprave i način ostvarivanja, broj odbornika, rad službi, sazivanje sednica, broj članova veća i drugo, tako i način upravljanja građana poslovima iz nadležnosti lokalne samouprave, uređuju se uslovi za ostvarivanje oblika neposredne samouprave, sprovođenje obaveznog postupka javne rasprave prilikom pripreme statuta, budžeta lokalne samouprave, strateških planova razvoja i drugo navedeno od značaja za funkcionisanje lokalne samouprave. Ovim rešenjima predloga izmena i dopuna Zakona o lokalnim samoupravama dobijamo jednu efikasniju i reformisanu lokalnu samoupravu, a cilj je da svi građani u svim segmentima društva budu zadovoljni u ostvarivanju prava i obaveza, kao i javni službenici, nosioci svih ovih promena. Na kraju, ovaj Predlog zakona, kao i ostali zakoni iz ovog seta, ponudili su kvalitetna rešenja, što je dokaz da se ovom poslu, što se tiče Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu, dugo, odgovorno i transparentno kroz javne rasprave radilo, a sve u interesu građana i građanki Republike Srbije. Zato, drage koleginice i kolege poslanici, predlažem usvajanje ovog zakona jer je on ponudio kvalitetna rešenja, kao i to da se ovim i ostalim zakonima koji su na dnevnom redu Srbija stavlja u red demokratski razvijenih evropskih zemalja. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša Sp. Jovanović. Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice Jovanović.
Gospodine ministre, pokušali smo ovim amandmanom da vam skrenemo pažnju na to da ovaj zakon ne može na pravi način da uredi oblike neposrednog izjašnjavanja građana, zapravo, formalno možda i može, ali suštinski ne. Vi kao diplomirani politikolog i kao neko je 20 i više godina u politici, znate da za ovih 28 godina, od kako je višestranačja u Srbiji, nisu mogli građani potpuno da iskoriste svoje pravo. Imam utisak kao da se vraćamo na nulu, na neki početak, jer lokalne kabadahije, lokalni šerifi u jedinicama lokalnih samouprava, način izbora članova saveta mesne zajednice, gde se to radi na zborovima građana, uz plaćanje možda piva ispred lokalne kafane ili donošenja nekih paketića, svakako nije način na koji građani mogu, pored direktno izabranih odbornika, da odlučuju o svojim pravima. Vi sad zamislite situaciju da u jednoj Grčkoj, recimo, neko odluči da promeni mrežu škola u jednoj opštini i da za to ne pita uopšte građane, nego se sakupili iz vladajućih koalicija i stranke i kažu – sada će to biti tako, ili da odlučuju o promeni naziva ulica, pa tako ime mafijaškog premijera, bivšeg, ubijenog Đinđića, menjaju u gradovima i u bulevarima koji su nosili imena opet nekih ljudi koji su kroz istoriju zaslužni. Da ne govorimo o tome da apsolutno građane niko ništa ne pita kada je u pitanju uređenje njihove komunalne infrastrukture, već i dan danas se sapliću o razne kablove i nedovršene poslove lokalnih javnih preduzeća. Tako da, od neposrednog odlučivanja i njihovog učešća nema ništa, niti o raspisivanju referenduma. Volela bih da kolega Marinković, pošto i dalje predsedava, a vidim da svečanim glasom nas sve proziva za amandmane i to je lepo, i oslovljava nas i one druge koji imaju određene titule, verujem da je i taj poziv bio u tom smislu, do kraja ove sednice sa mesta predsedavajućeg nas obavesti da je Meho Omerović, sitni lopov sa frankfurtskog aerodroma, podneo ostavku na mesto narodnog poslanika, ili ako to još niste uspeli da izdejstvujete, da ste ga bar smenili sa mesta predsednika Odbora za ljudska i manjinska prava.
Hvala, koleginice Jovanović. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik dr Danijela Stojadinović. Da li neko želi reč? Danijela Stojadinović ima reč. Izvolite.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Podnela sam još jedan amandman, ovog puta na član 2. Predloga zakona, kojim se menja član 11. stav 2. važećeg zakona, a predlaže se preciziranje dela odredbe ovog člana koji se odnosi na neposredno učešće građana u donošenju važnih odluka za koje je zakonom i opštim aktom utvrđeno da se raspisuje referendum ili pokreće narodna inicijativa. Putem građanske inicijative građani će skupštini lokalne samouprave ukazati da postoji neko pitanje koje nije adekvatno urađeno ili zahtevati da lokalna uprava to reši. Posebno se odnosi na uređivanje položaja mesnih zajednica. Iako su ovi vidovi neposrednog učešća građana u rešavanju problema i odlučivanja na lokalnom nivou omogućeni zakonom, ipak je činjenica da se oni retko primenjuju ili da građani za to ne znaju. Građani ne prepoznaju dovoljno ove mogućnosti učešća i nisu uvereni da će njihove inicijative dati rezultate. Ovakav predlog zakona daje mogućnost uključivanja i rešavanja problema na lokalnom nivou samih tih građana. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Marjana Maraš. Da li neko želi reč? Izvolite, koleginice Maraš.
Zahvaljujem. Podnela sam amandman - u članu 2. Predloga menja se i glasi – dodaje se: „sprovođenje obaveznog postupka javne rasprave“ zamenjuje se rečima: „obaveze i način sprovođenja postupka javne rasprave“. Još jednom bih ponovila da je to svakako za pohvalu. Ono što je bilo prisutno u pojedinim opštinama, da se građani izjašnjavaju o tome gde će se upotrebiti sredstva budžeta, investiciona, sada će postati obaveza za sve lokalne samouprave, i to već prilikom izrade predloga budžeta za narednu 2019. godinu. Isto to se odnosi i na izradu strateških planova, uređivanje stope izvornih prihoda, prostornih urbanističkih planova, kao i drugih opštih akata na osnovu predloga kvalifikovanog broja građana, taj broj građana je od 100 prikupljenih potpisa. Ponovila bih još jednom, ono što je važno, to je da i savet i komisija mogu sprovesti javne rasprave u pripremi akata koji idu na sednice lokalnih skupština. Amandman smo ovako formulisali u poslaničkoj grupi radi isticanja obaveza i načina sprovođenja postupka javne rasprave, a mogu da kažem da je nedavno u opštini Vrbas sprovođeno nešto slično. Rađeno je po pitanju sredstava koje su dobili od nagradne igre „Uzmi račun i pobedi“, 23.000 evra je bilo u pitanju i građani su imali priliku da se izjasne u svim mesnim zajednicama, između tri projekta da izaberu onaj koji oni smatraju da je najbolji i da treba da se dobijena sredstva upotrebe. Oni su mogli da glasaju u prostorijama mesnih zajednica od sedam do 19.00 časova svakog radnog dana i u Kancelariji za mlade. Ja pretpostavljam da će i u podzakonskim aktima i preporukama ministarstvo dobiti posebna uputstva kako ćemo sprovoditi ovu javnu raspravu, kako one zamerke što smo mogli da čujemo neće biti opravdane, već će se sprovesti postupak javne rasprave prilikom izrade budžeta u delu koji se odnosi na investicije. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Marko Đurišić, Nenad Konstantinović, Miroslav Aleksić, Goran Bogdanović i Zdravko Stanković. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Sreto Perić. Izvolite, kolega Periću.
Dame i gospodo narodni poslanici, Zakon o lokalnoj samoupravi se odnosi na tri grupe subjekata. Ja ću sada ovde izneti taj redosled. To je državna uprava. Naravno, ovde se reguliše šta i dokle može da ide državna uprava i vi ste i rekli u nekim ovim izmenama. Zatim odnosi se na lokalnu samoupravu i rekao bih da je najbitnija grupa ljudi na koje se odnosi ovaj zakon jesu građani Srbije kao neposredni nosioci suvereniteta. Očekivao sam da će ovde biti više reči o tome šta će građani Srbije dobiti sa ovim izmenama i dopunama zakona. Međutim, apsolutno oni ne dobijaju ništa. Gospodine ministre, vi ste se više koncentrisali na ono što bi odgovaralo EU u tim nekim promenama. Neka istraživanja su i rekla gde se Srbija nalazi na tom putu EU. Znači, mi treba što pre odatle da odemo. Mene brine jedna druga stvar. Mi ćemo verovatno u narednom periodu imati mnogo crnotravizacije, a to znači da će sve veći broj opština u Srbiji deliti sudbinu Crne Trave. O tome je govorio i kolega poslanik iz SNS. Da je to govorio neko iz SRS, vi bi rekli da priča nešto što se ne dešava u Srbiji. Međutim, treba verovati, to jeste sve tako. Ovamo ste pokušali neke parametre koji su vezani za određen broj stanovnika. Kada je u pitanju opštinsko veće, kada je u pitanju broj pomoćnika predsednika opština, nije to uvek moguće, tu su se morali ugraditi neki drugi korektivni faktori. Navešću vam jedan primer. Grad Pančevo ima 123.414 stanovnika po poslednjem popisu iz 2011. godine, ima 16 mesnih zajednica. Opština LJubovija, iz koje ja dolazim, ima 14.424 stanovnika i 22 mesne zajednice. Niko nije birao i oni bi bili srećni i zadovoljni da ih ima manje, ali ovde se govori o nečem drugom, odnosno imamo jednu drugu sliku, imamo o tome da je teren malo drugačiji. Tako i ovde što ste uradili, uostalom i broj sudija ne možemo u Srbiji da vežemo za broj sudija u nekim zemljama EU. Nadam se, gospodine ministre, da ste vi ovde uočili kojim lokalnim samoupravama u narednom periodu treba obratiti više pažnje, da im se pomogne. Ovde postoji određeni broj gradova kod kojih cveta. Šest milijardi suficita nije nešto čime bi se ja hvalio, nije to ni tako loše, ali ukazuje da se radi o nekoj vrsti nesposobnosti. Šta je tu sa budžetom? Da li je on uopšte uravnotežen? Da li je dobro isplaniran ili nije?
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Savić. Izvolite, kolega Saviću.
Dame i gospodo narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o lokalnoj samoupravi. Sada kada se na prvi pogled pogleda ovaj zakon stiče se utisak da je urađeno mnogo toga, jer ovaj zakon ima četrdesetak članova koji se menjaju, tačnije 42 člana se menja. Međutim, ako se malo uđe u suštinu ovoga, vidi se odmah da ovde nema nikakvih suštinskih promena, odnosno da su promenjene samo neke trivijalne stvari, a tamo gde je trebalo nešto da se menja, da se interveniše, tu nije došlo do intervencije. Šta je menjano u ovom zakonu? Promenjen je koncept utvrđivanja nadležnosti jedinica lokalne samouprave. To je jedna od najvažnijih promena. Sada se tamo kaže, umesto nabrajanja poslova kojima se bavi jedinica lokalne samouprave, ovde se daju oblasti koje obuhvataju te poslove koje spadaju u nadležnost jedinica lokalne samouprave. To samo po sebi ne mora da bude nešto loše. Međutim, ako se dalje zaviri u ovaj zakon, vidi se da su u pitanju oblasti koje proističu iz nekakvih sektorskih zakona. Ti sektorski zakoni međusobno vrlo često znaju da budu u koliziji, tako da od toga nema neke velike koristi. Šta se još predviđa ovim zakonom? Ovaj zakon posebno naglašava značaj učešća građana u javnoj raspravi. Pitam vas – kada se to desilo i kada je to bilo da običan građanin učestvuje u javnoj raspravi? Običan građanin niti zna kada je javna rasprava, niti njega u suštini ta javna rasprava interesuje. Javna rasprava je samo paravan za lobiste koji utiču na donošenje određenih zakona, a građani naravno sa ovim nemaju ništa. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Filip Stojanović. Da li neko želi reč?
Poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, gospodine ministre sa saradnicima, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Lokalna samouprava je od vitalnog značaja za funkcionisanje jedne države i zato je izuzetno važno da se ova materija sagleda i tretira na pravi način. Da bi država funkcionisala, neophodno je da postoji neprestana komunikacija između lokalne samouprave i viših organa vlasti. Predlog izmena i dopuna ovog zakona ima neke dobre strane, ali ne sprečava ono najvažnije, a to je puna kontrola organa lokalne samouprave. Po donošenju ovog zakona postojaće razni lokalni šerifi koji će se oglušavati o prepreke viših organa vlasti, a pogotovo o prepreke nezavisnih regulatornih tela. Gospodo naprednjaci, i sami ste ovih dana priznali da u vašim redovima postoje takvi predsednici opština i gradonačelnici. Zato ste u nekim opštinama, kao što su Kladovo, Brus i još neke opštine, predložili razrešenje predsednika tih opština koji potiču iz vaših redova. Takođe je važno da Vlada Republike Srbije ima podjednak tretman svih lokalnih samouprava, a ne da favorizuje one lokalne samouprave na čijem čelu je pripadnik njegove stranke. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Josip Broz. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Neđo Jovanović. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Jovanoviću.
Zahvaljujem se, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, predloženim amandmanom se pokušalo da se možda precizira sam tekst člana na koji se amandman odnosi, imajući u vidu da je on u punoj koleraciji sa ostalim tekstom zakona. Konkretno, kada je u pitanju osnivanje mesnih zajednica, po istom zakonskom osnovu, istoj zakonskoj regulativi se mora predvideti i način, odnosno postupak ukidanja mesnih zajednica, a tj. promena bilo kakvog njihovog statusa u smislu ustrojstva organizacione strukture ili bilo čega sličnog. Zbog toga smo smatrali da bi eventualno ovim amandmanom mogli da doprinesemo da se samo precizira predloženi tekst člana na koji se odnosi amandman i da na taj način, u praktičnom smislu reči, ovaj zakon bude u potpunosti sinhronizovan kada su u pitanju sve njegove odredbe, dakle, svi članovi koji se međusobno upućuju, odnosno upućuju norme jedne na druge. Ukoliko prihvatite ovakav amandman, mislim da bi na taj način doprineli ovome o čemu govorim, a u svakom slučaju, ukoliko postoje bolja rešenja, poslanička grupa SPS će takva rešenja podržati. Zahvaljujem.
Hvala, kolega Jovanoviću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nemanja Šarović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zvonimir Stević. Da li neko želi reč? Izvolite, kolega Steviću.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi podneo sam sledeći amandman – u članu 2. kojim se menja važeći član 11. stav 2. Zakona, u stavu 2. koji se menja, posle reči „i drugih oblika mesne samouprave“ dodaju se reči „način donošenja i promene statuta“. Kao obrazloženje sam naveo da statut treba da sadrži odredbe o načinu i procedurama za donošenje izmene statuta kao najvišeg pravnog akta jedinice lokalne samouprave. Statutom se uređuju prava i dužnosti jedinica lokalne samouprave, njihovo ostvarivanje, broj odbornika skupštine lokalne samouprave, organizacija i rad organa i službi, način upravljanja građana prostorima i nadležnostima lokalne samouprave, osnivanje i rad mesnih zajednica i drugih oblika mesne samouprave, uslove za pokretanje građanske inicijative i druga pitanja od značaja za jedinicu lokalne samouprave. Poslovi iz nadležnosti lokalne samouprave definisani su zakonom, a bliže se uređuju statutom i mogu se svrstati u nekoliko grupa - donošenje i realizacija programa razvoja u ključnim oblastima naših života i delovanja kao što su privreda, zapošljavanje, turizam, poljoprivreda, sport, kultura, omladinska politika, socijalna zaštita, ekologija i drugo, zatim, donošenje urbanističkih planova i prostorno uređenje, finansijski poslovi među kojima su najvažniji donošenje budžeta i završnog računa, utvrđivanje stopa izvornih prihoda i određivanje lokalnih taksi i naknada, kao i upravljanje imovinom lokalne samouprave, stambeno komunalni poslovi, uređenje i obavljanje komunalnih delatnosti, vodosnabdevanje, održavanje gradske čistoće, održavanje deponija, linijski, gradski, prigradski prevoz, uređenje i korišćenje pijaca, parkova, rekreacionih i drugih površina, putna infrastruktura uređuje obavljanje poslova koji se odnose na izgradnju, rehabilitaciju i rekonstrukciju, održavanje, zaštitu i razvoj i upravljanje lokalnim i nekategorisanim putevima i ulicama u naselju. Posebno treba voditi računa o zaštiti od elementarnih i drugih većih prirodnih nepogoda, a nakon vremenskih nepogoda koji su se dogodile ovih dana širom Srbije. LJudska prava i prava pripadnika nacionalnih manjina i etničkih grupa, ostvarivanje, zaštita i unapređenje ljudskih i manjinskih prava. Utvrđivanje jezika i pisama nacionalnih manjina koje su u službenoj upotrebi na teritoriji opština. Pomoć u razvoj različitih oblika samopomoći i solidarnosti sa licima sa posebnim potrebama, kao i sa licima koja su suštinski u nejednakom položaju sa ostalim građanima i podstiče aktivnost i pruža pomoć organizacijama invalida i drugim socijalno-humanitarnim organizacijama na svojoj teritoriji. Organizacija službi i pravne pomoći građanima, javno informisanje od lokalnom značaja, obezbeđenje uslova za javno informisanje na srpskom jeziku, jeziku nacionalnih manjina koji se koriste na teritoriji opštine, osnivanje TV i radio stanica radi izveštavanja na jeziku nacionalnih manjina i na kraju, obrazovanje inspekcijskih službi, inspekcijskih nadzor nad izvršavanjem propisa drugih opštih akata iz nadležnosti opštine. I još jednom da izreknem reči hvale na rad Ministarstva za lokalnu samoupravu i državu samoupravu na čelu sa ministrom Brankom Ružićem. Hvala.
Hvala kolega Steviću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Miljan Damjanović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Božidar Delić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ružica Nikolić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ovim članom Predloga zakona vrše se izmene koje se odnose na proširenje kruga pitanja kojima se uređuje statut i u okviru ovoga su i pitanja koja se odnose na nacionalne manjine. Nažalost, nećemo biti u mogućnosti da o predlozima zakona koji se direktno tiču prava nacionalnih manjina, detaljnije da govorimo, ali kroz amandmane pokušaćemo da ukažemo na probleme sa kojima se susreću nacionalne manjine. Pre nego što postavim neko od konkretnih pitanja, moram da naglasim da je u najmanju ruku neodgovorno da se o pitanjima zaštite prava i sloboda nacionalnih manjina bavite samo zato što je to obaveza Srbije u pregovorima sa EU. Najdiskriminisanija i najugroženija nacionalna manjina Srbije jeste svakako romska i Romi u Srbiji žive u dubokoj bedi i siromaštvu uglavnom u neformalnim naseljima i u neuslovnim objektima bez vode i struje. Poznato je da se u Dekadi Roma, koja je produžena i još uvek traje, ponešto i uradila na poboljšanju kvaliteta života Roma, ali to je još uvek nedovoljno. Veoma je bitno pitanje jeste i obrazovanje Roma, jer znamo da oni veoma rano napuštaju školovanje i da među Romima ima mnogo nepismenih, pa bih postavila par konkretnih pitanja, a to je - koliko romske dece koja upišu osnovnu školu nju i završi? Zatim, koliko njih upiše srednju školu, odnosno koliko njih nastavi školovanje i da li ste uspeli da na bilo koji način stimulišete i motivišete romsku decu da nastave školovanje jer znamo da je bilo nekih projekata kada su se delile stipendije?
Hvala koleginice Nikolić. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Šormaz. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milena Turk.
Zahvaljujem predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam amandman na član 2. Zakona o lokalnoj samoupravi kako bih dodatno definisala ovaj član, ali i način funkcionisanja svih naših gradova i opština. Ovaj član jeste posvećen preciziranju detalja kada je u pitanju rad Skupštine, rad službi i rad organa svake lokalne samouprave. Ukoliko želimo da govorimo o ravnomernom regionalnom razvoju, odnosno ravnomernom razvoju svih naših okruga smatram da bi ovaj sistem trebalo da se preslika na rad lokalnih samouprava, odnosno da naša lokalne samouprave budu otvorene i prema građanima da osluškuju njihove potrebe i da zajedno sa građanima donese odluke o onim projektima koji će se realizovati u određenoj godini. Smatram da bi lokalne samouprave morale da budu otvorene i za sve vrste okruglih stolova, javnih slušanja kako bi zajedno sa građanima na najbolji mogući način rasporedile budžet, odnosno sredstva koja pripadaju svim građanima te opštine ili grada i da bi im se novac trošio transparentno. Ne smemo više dozvoliti ono što se događalo i pri radu različitih mesnih zajednica u nekim pojedinim gradovima i opštinama. Ja bih navela ono što je zabeleženo u opštini Trstenik tokom 2014. godine, a to je da je DRI iznela svoje zapažanje u smislu nenamenskog trošenja sredstava mesne zajednice, odnosno iznela je niz primedbi koje se odnose na trošenje novca. Kada je u pitanju mesna zajednica i prikupljanje samodoprinosa, veoma je važno da se samodoprinos raspisuje kako bi se uredili i završili određeni kapitalni infrastrukturni projekti koji će biti od koristi svih građanima i samodoprinosi raspisuje za određene namene utvrđene odlukom o raspisivanju samodoprinosa. Ukoliko se ovaj novac potroši na bilo koji drugi način, to znači da se osujetila volja građana koji su odlučili da se novac potroši za te namene za koje su se izjasnili. Veoma je važno da transparentno trošimo ova sredstva i zato pozdravljam inicijativu koja je doneta ovim zakonom, a to je da se uredi odnos mesne zajednice i lokalne samouprave. Hvala.
Hvala koleginice Turk. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJibuška Lakatoš. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvažene kolege narodni poslanici, zbog značaja obrazovanja podnela sam amandman na član 2. kojim se dodatno definiše realizacija statuta jedinica lokalne samouprave sa posebnim osvrtom na školski sistem. Statutom lokalne samouprave u skladu sa zakonom uređuju se sva pitanja od značaja za jedinice lokalne samouprave. Strateškim planovima razvoja opština Stara Pazova je obezbedila povoljne uslove za mnoge privrednike i strane investitore, čija sedišta firme se nalaze u opštini Stara Pazova i zapošljavaju stanovnike ne samo iz Stare Pazove, već i iz okoline. Saradnjom privrednog saveta i obrazovnih institucija uvodi se dualno obrazovanje za edukaciju potrebnih stručnih profila koja su se ukazala kao potreba za razvoj privrede. Statutom je određena i službena upotreba jezika nacionalnih manjina. U opštini Stara Pazova je u službenoj upotrebi i slovački jezik, što je značajno za pripadnike slovačke nacionalne manjine koji čine više od 15% stanovnika Stare Pazove. Realizacijom statuta doprinosi se da sveukupnom razvoju jedinica lokalne samouprave, i na osnovu toga Stara Pazova sa velikim brojem domaćih i stranih firmi, razvijenom privredom, sa izgrađenom komunalnom i putnom infrastrukturom, uvezanom sa auto putem, razvijenim oblastima zdravstva, školstva, prevazilazi nivo opštinskog uređenja, te je inicijativa za dobijanje statusa grada opravdana, što bi svakako poboljšalo kvalitet života građana opštine Stara Pazova, a razvoj ove lokalne samouprave i, naravno, obezbedilo sveukupni razvoj Republike Srbije. Zahvaljujem.
Hvala lepo. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Matić. Izvolite. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Milekić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marko Parezanović. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Tanja Tomašević Damnjanović. Izvolite.
Hvala. Poštovana predsednice, kolege i koleginice narodni poslanici, izmenama zakona postiže se efikasniji rad opština i gradova. Amandmanom koji sam podnela na član 2. Predloga zakona dodatno se definiše član 2. Odgovorna politika i ravnomerni razvoj svih lokalnih samouprava jeste načelo kojim se rukovode i republička i pokrajinska Vlada. Južnobanatski okrug postao je pravi primer društveno-ekonomskog razvoja, odnosno region koga krasi sve veći broj investicionih projekata. U gradu Vršcu, iz koga dolazim, austrijska kompanija Imofinans je u aprilu ove godina otvorila šesti ritejl park STOP ŠOP u Srbiji. Ova investicija vredna 10 miliona evra realizovana na lokaciji koja je veoma atraktivna, između gradskog jezera i međunarodnog puta za Rumuniju. Investicija je veoma značajna, jer će gradu Vršcu doneti nekoliko stotina radnih mesta. Spomenula bih i izgradnju fabrike vode u Pavlišu kod Vršca, koju u visini od 60% finansija JKP „2. oktobar“ kroz kreditnu liniju sa nemačkom razvojnom bankom „KFV“, a preostali deo je donacija kroz međudržavni Sporazum, koji je zaključen između Vlada Srbije i Nemačke. Ovo je jedna od većih investicija u Vršcu, ne samo po ulaganju, već i po značaju postrojenja za grad, obzirom da će biti rešen višegodišnji problem kvaliteta vode za piće. U toku 2017. godine realizovano je nekoliko većih investicionih projekata, koji su se odnosili na centar grada i rekonstrukciju više različitih objekata, domova kulture i škole u naseljenim mestima. Gradska uprava je značajno reformisana, a sve u cilju efikasnosti rada i pružanja kvalitetnijih usluga građanima. Započete su aktivnosti za stvaranje uslova za izgradnju nove industrijske zone, što će omogućiti dalji privredni razvoj grada Vršca i učiniće ga atraktivnim mestom za nova ulaganja. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Igor Bečić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Srbije, moj amandman odnosi se na zaštitu ranjivih grupa i ovde bih skrenula pažnju na ranjive grupe koje se tiču Roma, odnosno romske nacionalne manjine, s obzirom da nam je svima dobro poznato da Romi po ukupnom broju predstavljaju drugu nacionalnu manjinu po svojoj veličini. Najpre želim da napravim paralelu između vlasti na čijem je čelu bilo žuto preduzeće, sada u različitim agregatnim stanjima, ali u periodu od 2009. do 2012. godine i obratiću pažnju na period posle 2012. godine, a tiče se zaštite osnovnih prava Roma. Moram da istaknem da je u vreme vladavine bivšeg režima, žutog preduzeća, Srbija, sem opljačkanih fabrika, sem više od 400 hiljada otpuštenih radnika iz preduzeća, imala i pravno nevidljive ljude. Ta pravno nevidljiva lica, odnosno lica koja nisu bila upisana u MKR, lica koja nisu imala lična dokumenta, lica koja nisu imala zdravstvene knjižice, lica koja nisu imala radne knjižice, u najvećem broju bili su pripadnici romske nacionalne manjine i njih je bilo oko 30 hiljada. Na taj način bivši režim, žuto preduzeće, na najgrublji mogući način pravilo je diskriminaciju, jer nije postojao zakonski propis, odnosno nije postojao pravni akt na osnovu koga bi se ova lica upisala kao građani Republike Srbije. Moram da kažem da je već 2012. godine, kada su građani prvi put dali poverenje SNS i njenim koalicionim partnerima, urađen pravni okvir, a to je zakon o izmenama Zakona o vanparničnom postupku, kojim je omogućeno da 25 hiljada lica romske nacionalnosti uglavnom budu naknadno, na osnovu sudske odluke, upisani u MKR i na osnovu toga ostvare sva ona prava koja im u skladu sa zakonima pripadaju, i njima i svim drugim građanima Republike Srbije. Moram takođe da istaknem da je ova Vlada uradila i strategiju za socijalno uključivanje Roma i Romkinja za period 2018–2026. godina, da je Srbija danas prepoznata kao primer dobre prakse u Evropi kada su u pitanju prava nacionalnih manjina, moram da istaknem da u Srbiji radi u osnovnim i srednjim školama više od 181 pedagoški asistent, čija je osnovna dužnost pomoć i podrška ranjivim društvenim grupama, pre svega romskoj deci, kako bi u većem obuhvatu prošli kroz osnovno, a kasnije i srednje obrazovanje. Srpska napredna stranka zalaže se za donošenje politika u skladu sa potrebama nacionalnih manjina i svakako da ovaj zakon ide u prilog tome. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radmilo Kostić. Reč ima ministar Branko Ružić.
Zahvaljujem, predsednice. Upravo na tragu onoga što je narodna poslanica rekla, dakle, što se tiče tzv. pravno nevidljivih lica, to pitanje smo rešili, upisali ih u MKR i čak dobili pohvale da smo praktično najbolje organizovano društvo u regionu po tom pitanju. Mislim da smo i sa Zaštitnikom građana, takođe i sa njihove strane smo dobili potvrdu tog dobrog rezultata, tako da, u svakom slučaju, jedno veoma značajno pitanje koje smo rešili. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Bojan Torbica. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Stanislava Janošević. Reč ima narodni poslanik Stanislava Janošević.
Hvala, predsednice Skupštine. Podnošenjem ovog amandmana imam za cilj poboljšanje i pospešenje daljeg razvoja privrede u Republici Srbiji. Pravi primer razvoja lokalne samouprave jeste grad Zrenjanin. U okviru budžeta za 2018. godinu Odeljenje za privredu predvidelo je 350 miliona dinara, što je za 30 miliona dinara više nego 2017. godine i u mnogome će to uticati na razvoj naše lokalne samouprave. Za 2018. godinu od predviđenih ulaganja i investicija imamo dve kružne raskrsnice na beogradskom putu. Svakako je to poboljšanje saobraćajnice i povezivanje Zrenjanina sa glavnim gradom Srbije, što će omogućiti bolji saobraćaj za privatne preduzetnike, mnoge prevoznike, ali i lica koja su zaposlena u Beogradu i svakodnevno putuju i nalaze se na toj relaciji. Ono što je jako bitno i od velikog pomena jeste Projekat kapitalna investicija za grad Zrenjanin, a to je izgradnja mosta na Begeju, kao i obilaznica na Gradnuličkom ataru, što će povezati i u boljem smislu grad Zrenjanin sa Beogradom i to je investicija veća od pet miliona evra. Grad Zrenjanin je obavio sve ono što je do grada, a to je tenderska dokumentacija, kao i građevinske dozvole i Putevi Srbije sada raspisuju javnu nabavku za nastavak izgradnje ove kapitalne investicije. Shodno tome, kada vidim da se neko toliko zalaže da utiče što bolje na razvoj njegove lokalne samouprave, ne vidim uopšte ni jednu prepreku da ne podržim te zakone, kao što ću i sada učiniti. Hvala vam.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Đorđe Komlenski. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dame i gospodo, drugarice i drugovi, amandman koji sam predložio ukoliko bude prihvaćen, a mislim da bi trebao, bi jednostavno onemogućio neke stvari, koje doduše nisu dozvoljavale kada su u pitanju statuti lokalnih samouprava ni dosadašnji zakon, niti dozvoljava ni sadašnja predložena izmena tog člana 11, a to je da se budžeti gradskih opština ili opština ili gradova zloupotrebljavaju u privatne ili političke svrhe. Govorio sam u petak o zloupotrebi opštinskog budžeta kada je u pitanju opština Paraćin, i ja verujem ministre da ste vi već preduzeli određene korake, jer sam govori o tome da je na adrese svih nas koji smo i odbornici u Srbiji, poslato pismo, navodno ime opštine Paraćin, koje je potpisao gospodin Saša Paunović, i to je koštalo građane Srbije negde oko 400 hiljada dinara. Sve je poslato na teret opštinskog budžeta. Ono što bih želeo posebno da istaknem vezano za tu zloupotrebu i koliko je to bahato žuto preduzeće naučilo sve da privatizuje opštinsku upravu jeste činjenica da oni traže, ukoliko neko misli uopšte da se solidariše sa cinkarenjem sopstvene države i tužakanjem, bez osnova, to pismo pošalje na adresu opštine Paraćin, i dali su ovde i kontakt i ime lica koje je zaposleno u upravi opštine Paraćin da koordinira, prima sve te mejlove, pisma, i da komunicira sa onima koji se, eventualno solidarišu u svemu tome. Šta to znači? Neko prima platu iz budžeta opštine Paraćin, da bi radio protiv sopstvene države, a u interesu žutog preduzeća? Za mene je to apsolutno neprihvatljivo. Mislim da je to poseban dodatak iz kog treba poslati i policiju da to preispita poresku, i redovnu, jer se radi, sigurno o kriminalu koji ne može da se toleriše. Još nešto, što me živo zanima i što ću pomno pratiti, jeste, da li će gospodin Saša Paunović, put u Istanbul, na sednicu Komiteta za monitoring, ili će i to biti iz budžeta opštine Paraćin. To je nešto na čemu treba raditi. To žuto preduzeće, znate, ja nisam sujeveran, ali je jako indikativno da se mnoge ružne stvari po Srbiju, kada je u pitanju ono što su inicirali ili radili pripadnici žutog preduzeća, dešavalo na značajne datume, značajne praznike u Srbiji. Slobodana Miloševića su isporučili 28. juna, a gle čuda, i ova sednica Komiteta u Istanbulu je zakazana 28. jun. Slučajnost ili namera, ne znam, ali je zaista za ozbiljno razmišljanje, i za ista za ozbiljan rad državnih organa. Jer, ako već neko govori o bilo kakvoj zloupotrebi, onda prvo ovakve stvari treba da budu preispitane, na odgovarajući način procesuirane, pa da razgovaramo dalje o bilo kakvim problemima koji postoje u Srbiji. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela Ana Karadžić. Izvolite.
Hvala predsednice. Ministre sa saradnicima, Dame i gospodo narodni poslanici, pred nama se nalazi Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, i želim na samom početku da naglasim da je ovaj zakon odličan, pre svega zato što vodi računa o građanima, zato što je prema njima odgovoran. Ovaj amandman nisam podnela jer smatram da je zakon loš, već zato što smatram da zaista treba da se naglasi važnost žena u funkcionisanju lokalnih samouprava. Ovde govorimo takođe, o funkcionisanju međuopštinske saradnje, sistemu funkcionisanja mesnih zajednica kao osnovnih jedinica lokalnih samouprava, što ovaj zakon dodatno precizira i što predstavlja veoma veliki pomak u odnosu na prethodni. Ovde bih naglasila, takođe, kao član veća gradske opštine Voždovcu, u nekom prethodnom periodu, sam bila svedok kako izgleda to kada se razlikuje vlast koja je na nivou Grada Beograda i vlast koja je na nivou bilo koje beogradske opštine. Bili smo u situaciji da građani ne odlučuju o onome kako će se trošiti sredstva iz opštinskih budžeta, zato što nam je u tom periodu trebalo odobrenje Grada za određene projekte koje nismo uspeli da sprovedemo zato što su želeli da opstruišu naš rad. Iz tog razloga smatram ovaj zakon veoma važnim, jer će sada same mesne zajednice koje su konstantno u komunikaciji sa građanima doći one informacije šta građani žele i na koji način žele da se troši njihov novac. Sada će lokalna samouprava biti znatno samostalnija. Kreiranje budžeta, kao što smo videli,usvajanjem ovih izmena građani će biti konsultovani u pogledu kreiranja budžeta, kada govorimo o investicijama, podići će se nivo njihovog zadovoljstva. To nam je i cilj, jer sve što radimo, počev od mesne zajednice, pa do republičkog nivoa, jeste da građani žive bolje, da oni sami odlučuju kako će se trošiti njihov novac, a mi koji smo ovde i koji smo izabrani od strane njih, da ih podržavamo i da im to omogućimo. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela Dušica Stojković. Izvolite.
Zahvaljujem predsednice Gojković. I danas raspravljamo o starom zakonskom rešenju koje, podsetiću vas je usvojeno 2007. godine. To staro zakonsko rešenje je bilo pravnih praznina, puno pukotina i nesavršenosti prilikom njene primene u praksi. Amandmanom sam želela da izvršim izmene u članu 11. Zakona o lokalnoj samoupravi, dodavanjem novog stava 2. koji se odnosi na nastavak daljih reformi u oblasti elektronske uprave u svim našim opštinama i gradovima. Uštede se procenjuju od strane stručnjaka da će biti preko 600 miliona evra na godišnjem nivou, kada zaista budemo u punom kapacitetu sproveli digitalizaciju i sproveli reformu elektronske uprave. Želim građane Republike Srbije da podsetim na to kako je bilo ranije u našim gradovima i opštinama, šta smo to nasledili? Kako su se građani u vreme Dragana Đilasa pitali za trošenje budžeta, evo na primer, grada Beograda. Bivši gradonačelnik Dragan Đilas izvršio je apsolutnu centralizaciju vlasti u Beogradu. Želeo je da se za sve pita, želeo je da ima nadležnosti nad životima svih Beograđana, želeo je apsolutnu, neograničenu vlast, želeo je apsolutnu moć u svojim rukama. Šta je takva politika Dragana Đilasa imala kao rezultat i šta je ostalo posle njega? Doveo je do toga da se rubne opštine u Beogradu ne razvijaju, da budu apsolutno u zapećku. Doveo je do toga da mi danas u 21. veku imamo čitava naselja u Beogradu, bez vodovoda, bez kanalizacije, bez ambulanti, bez domova zdravlja, bez škola, bez vrtića. Takva politika Dragana Đilasa i DS marila je samo za sebe, marila je samo za svoje džepove. Oni nisu marili za građane. Oni su vodili politiku u korist tajkuna, a ne u korist građana. Mogla bih danas zaista da organizujem čitavu izložbu propalih projekata DS, poput „Pazl grada“ na Voždovcu, to je najskuplja igračka DS, koja je koštala građane Voždovca i Beograda 350.000 evra. Održavanje „Pazl grada“ na Voždovcu koštalo je građane Voždovca i Beograda 600 miliona dinara. Ovo je najskuplja predizborna igračka Dragana Đilasa i tadašnjeg predsednika opštine takođe iz redova DS, gospodina Gorana Lukačevića. Šta je tadašnji predsednik Goran Lukačević rekao? Na osnovu objave „Večernjih novosti“, govorio je o „Pazl gradu“ kao o jednom od veličanstvenih dečijih centara koji je otvoren, ne samo za decu Voždovca, već i za svu ostalu decu, da je reč o centru za zabavu koji ima svoje obezbeđenje, koji ima svoje održavanje, koji će biti otvoren tokom čitave godine, da je reč o jedinstvenom zabavnom parku te vrste i da je izgrađen prema svim važećim evropskim standardima bezbednosti najmlađih sugrađana, a koji žive u Beogradu. Šta je zapravo bio „Pazl grad“? To je bilo ruglo Voždovca i Beograda. Kao student fakulteta Političkih nauka sam zaista imala priliku svakog dana da prolazim pored tog „Pazl grada“, bilo je mesto okupljanja skitnica i narkomana, ne bezbedno za igru naše dece. Pored ovoga, imali smo i repliku makete „Terazija“ na Novom Beogradu. To je građane Beograda koštalo 72 miliona dinara. Zatim, imali smo podzemne kontejnere, tek su se vidi bahatost tadašnjeg gradonačelnika. Cena izgradnje podzemnih kontejnera u gradu Beogradu iznosila je šest miliona evra. Godine 2014. po nalogu Višeg javnog tužilaštva glavni akteri ove afere su uhapšeni. Možemo zaista govoriti o brojnim malverzacijama, oko podzemnih kontejnera, ali nemam nažalost dovoljno vremena od poslaničke grupe. Poslednji projekat o kome želim danas da govorim je rekonstrukcija Bulevara Kralja Aleksandra. Rekonstrukcija Bulevara Kralja Aleksandra nas Beograđane košta 17 miliona evra. Pretplaćeno je za oko šest miliona evra. Na osnovu izveštaja DRI 2011. godine je govorila o tome da je prekršen ne samo Zakon o budžetskom sistemu, već i tadašnji nakaradni Zakon o javnim nabvkama. Kada sve ovo znamo, zaključak se prosto sam nameće. Zbog bahatog vođenja grada Beograda od strane DS, budžet grada Beograda je oštećen za 960 miliona dinara. Sada želim da kažem da se mi kao SNS u Beogradu zaista razlikujemo od naših prethodnika, da se mi borimo da građani Beograda žive bolje, da su nama zaista isti i građani Besnog Foka, Skele, Jakova, Resnika, Kijeva i svih onih rubnih delova našeg Beograda. Želim da kažem da želimo da stvorimo jednu modernu državu, jednu modernu prestonicu u kojoj će građani živeti od svog rada. Zahvaljujem.
Hvala, potrošili ste vreme grupe. Reč ima Aleksandra Jerkov, replika.
Zahvaljujem predsednice. Naravno, jasno je da poslanici SNS nemaju šta da kažu u korist svojih amandmana. To su amandmani koji su, kao i svi amandmani koje podnose u prethodnih sedam meseci, bespredmetni, besmisleni, čije bi usvajanje u teoriji dovelo do potpunog haosa u zakonima o kojima mi raspravljamo, a danas su ti amandmani možda još i štetniji nego inače, zbog toga što upravo ovi amandmani čija je jedina svrha da se kroz njihovo tobožnje obrazlaganje blate ljudi iz DS i sve ono što je DS radila, onemogućavaju da mi razgovaramo o zakonima koji treba da se nađu isto tako u raspravi u pojedinostima. Radi se o zakonima kojima se reguliše jedna jako važna oblast. Radi se o zakonima kojima se regulišu prava nacionalnih manjina u ovoj državi. Ja verujem da je mnogim pripadnicima nacionalnih manjina važno da čuju šta u tim zakonima piše, da je njima važno da znaju na koji će način Narodna skupština odlučiti i o svim amandmanima koji su usvojeni, ali nažalost zbog jedne neverovatno potrebe SNS da čak i ovim institucionalnim nasiljem uguši svaki dijalog u ovom društvu, to neće biti moguće. Tako da ja pozivam poslanike vladajuće koalicije da ukoliko nemaju šta pametno da kažu o svojim amandmanima, možda odustanu od obrazlaganja amandmana. Već sedam meseci znamo šta je sudbina tih amandmana. Kada bude glasanje…
Hvala lepo.
Ja imam i vreme ovlašćenog predstavnika, o čemu se radi?
Ali ste dobili repliku.
Nisam to primetila. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo poslanik Aleksandar Marković.
Osnovno i strateško opredeljenje SNS je da opštine u Srbiji postanu servis građana i to servis građana u pravom smislu te reči, odnosno mesto gde građani dođu i u najkraće moguće vreme ostvare svoje potrebe, odnosno reše svoje probleme. Ja ovaj zakon posmatram kao jedan od koraka u tom pravcu koji za cilj ima povećanje efikasnosti i rada lokalnih samouprava i konačno veće učešće građana u donošenju politika. Potrebno je da izbegnemo da nam se ponove svi oni loši primeri koje smo imali kada je reč o funkcionisanju nekih lokalnih samouprava. U tom smislu ističem gradsku opštinu Vračar, kao opštinu u kojoj je na vlasti bila DS dugi niz godina, a čiji rezultat je bio poguban za građane Vračara. Rezultat je bio takav da je ostalo preko 780 miliona dinara dugova, gubitaka i minusa. Dakle, kako u opštini tako i u javnim preduzećima i ustanovama čiji je osnivač opština Vračar bila. Dakle, to je nešto što treba da izbegnemo. Na sreću, 2016. godine vlast se promenila na Vračaru, SNS je preuzela odgovornost za vršenje vlasti u toj opštini i od tada opštinska uprava mnogo bolje funkcioniše. Dakle, bolja je komunikacija sa građanima, veća je uključenost građana u donošenje odluka, mnogo je više kulturnih, edukativnih događaja. U svakom smislu opština mnogo transparentnije funkcioniše i u svakodnevnoj je komunikaciji sa građanima po pitanju rešavanja različitih problema. Dakle, istakao bih ovom prilikom samo rešavanje jednog ključnog problema, a to je nedostatak mesta u vrtićima. Opština se odrekla dela svoje upravne zgrade i u saradnji sa gradskim sekretarijatom za obrazovanje napravljen je projekat, prema kome će to postati vrtić, a radovi se očekuju čak do kraja ove godine. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela Ana Čarapić. Da li želite reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela Aleksandra Tomić. Da li želite reč?
Zahvaljujem predsedavajuća. Moj amandman koji se odnosi na član 2, a u stvari je bivši član 11. Zakona o lokalnoj samoupravi upravo govori o proširenju nadležnosti koja je definisana Statutom i moj amandman se odnosio na dodavanje stava koji govori da agenda 2030 bi bilo dobro da postoji u ovakvoj vrsti zakona upravo zbog toga što mi težimo da budemo razvijene lokalne samouprave prema svojim nadležnostima upravo onako kako to rade moderne države. To je definisano ciljevima održivog razvoja broj 10, koji govori o smanjenju nejednakosti, i cilju, broj 11, koji govori o održivim gradovima i zajednicama. Najinteresantniji deo u stvari ovog člana 2. je budžetiranje i pravo odlučivanja od strane građana Srbije, a to je SNS negde prepoznala i pre donošenja ovog zakona i zbog toga je inicirala određeni projekat, kao što je u gradu Beogradu, „Budžet po meri građana“. To je u stvari ono što kada pogledate sve analize Fiskalnog saveta iz 2015. i 2016. godine govore o tome da problemi koji su se stvarali u lokalnim budžetima su upravo nagomilavanje troškova preko javnih preduzeća, koja su u nadležnosti lokalne samouprave, ali i u lošem budžetiranju, znači koncpetu pravljenja budžeta kada su u pitanju samo donosioci odluka. Mi smo imali prilike da vidimo da je ocena Fiskalnog saveta da su do 2014. godine budžeti bili neodrživi, nekvalifikovani, nekredibilni, a budžeti lokalnih samouprava, javnih preduzeća nagomilani dugovima koji su zahtevali pomoć Vlade Republike Srbije. Upravo je to Vlada Republike Srbije, gde je SNS sa svojim predsednikom Aleksandrom Vučićem koji je tada bio premijer, videla kako te probleme treba rešavati dovođenjem stranih direktnih investicija, otvaranjem novih radnih mesta, preko 80 fabrika je otvoreno, preko 100 hiljada ljudi zaposleno, ali i kroz javno investiranje, znači iz budžeta Republike Srbije je za projekte i infrastrukture. Time vi u stvari povećavate privredne aktivnosti u opštinama i gradovima gde su dugovanja koja su zatečena bila previše velika. Znači, u Beogradu, govorimo, 1,2 milijarde dinara, u Kragujevcu smo govorili o dugu od četiri milijarde u budžetu, dve milijarde u lokalnim i javnim preduzećima i 12 milijardi prema energetici i delu koji se odnosi na Srbijagas i EPS. Znači, govorimo o dugovanjima u Nišu koji su prevazišli čak trećinu budžeta koji iznosi tri milijarde dinara. Sve je ovo trebalo sanirati. To nije moglo preko noći da ide i naravno da smo mukotrpnim radom i definisanjem budžeta, u saradnji sa Ministarstvom finansija, morali da saniramo i onakve probleme koji su se stvarali do 2012. godine, kao što je Smederevska Palanka gde smo imali manjak od četiri milijarde dinara i potpuno devastirana javna preduzeća koja nisu jednostavno bila u mogućnosti da reše te probleme. Mi smo imali sastanak sa Odborom za finansije kongresa lokalnih samouprava ovde ispred Odbora za budžet i finansije Republike Srbije, i njihovo pitanje inače, da li je moguće uopšte uspostaviti održivost budžeta lokalnih samouprava, je objašnjeno upravo davanjem slike ovakvim vođenjem lokalnih samouprava, kao što su oni koji su to radili do 2012. godine, a danas se žale upravo ovom kongresu kako jednoga dana izgubiti vlast i jednoga dana neće moći više na ovaj način da vode lokalne samouprave. Verujte, međunarodne organizacije su svesne upravo problema koje lokalne samouprave imaju i onih koji su vodili do 2012. godine i vrlo dobro znaju da neće imati partnera nekoga za koga misle da će na sledećim izborima izgubiti vlast, a to su upravo oni koji danas tužakaju tim međunarodnim organizacijama, nas koji uporno popravljamo situaciju ne samo u budžetu, nego i u normalnom funkcionisanju građana tih lokalnih samouprava, jer oni žele da imaju zaista opštine i gradove gde će doći da jednostavno kažu koji su njihovi problemi i da imaju lokalnu vlast koja će im pomoći da te probleme reše. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Pešić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Mnogo je dobrih novina koje se predlažu Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, međutim, zbog vremena koje imam na raspolaganju, navešću samo dve za koje smatram da su najznačajnije. Kao prva svakako jeste veće učešće građana prilikom kreiranja dokumenata javnih politika, odnosno to što će se građani Srbije ubuduće pitati šta je to što u njihovim gradovima i opštinama treba da se radi. Kao druga najznačajnija novina je definisanje položaja mesne zajednice, gde se akcenat stavlja na to da mesne zajednice u stvari budu servis građanima i to je ono što je odlično. Važno je obezbediti kontinuitet u radu mesne zajednice da bi građani u svakom trenutku imali svoje legitimno i legalno izabrane predstavnike. Dok je „žuto preduzeće“ vodilo Srbiju, u nekim gradovima se izbori za savet mesne zajednice nisu raspisivali, odnosno nisu održavali po osam godina i takav je slučaj bio i u Leskovcu, u gradu iz koga ja dolazim. Nekome je očigledno odgovaralo da građani nemaju svoja legitimno i legalno izabrane predstavnike i da ne moraju nikome da polažu račune o tome kada novac svih građana ulažu u neke propale projekte. Navešću samo jedan od propalih projekata „žutog preduzeća“ u Leskovcu, a to je projekat tzv. bušotina, gde su se milioni građana Leskovca uložili u pronalaženju tople vode, bušenjem do ogromnih dubina na nečijoj privatnoj njivi. Da sve više nikada ne bi desilo da se novac građana Leskovca i svih građana Srbije ulaže u neke propale projekte, a da se pritom građani ne pitaju ništa se upravo donosi i ovaj zakon koji će, naravno, doprineti i sveobuhvatnom razvoju Republike Srbije, ali i ostvarivanju socijalne ravnopravnosti. U prepodnevnim časovima kolege iz opozicije su podrugljivo govorile o rezultatima rada gradonačelnika Leskovca i ja nisam imala priliku da odgovorim. Iskoristiću samo nekoliko minuta, zarad građana Leskovca i građana čitave Srbije, da kažem šta je to sve u Leskovcu od 2012. godine, otkako je SNS na vlasti, urađeno. Dakle, asfaltirano je 75 ulica, 20 kilometra trotoara je izgrađeno i rekonstruisano, u 65 ulica je zamenjena vodovodna mreža koja je bila stara i preko pet decenija, osam kilometra kanalizacione mreže je izgrađeno, polovina škola su renovirane… Zahvaljujem.
Hvala. Nemate vreme više. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Drecun. Da li želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milimir Vujadinović. Izvolite.
Hvala, predsednice. Po ovom članu 11. osnovnog zakona se jasno definiše šta su to i šta je to što se uređuje statutom jedinica lokalne samouprave, pa između ostalog i prava i dužnost i lokalnih samouprava. Niko ne spori da je pravo lokalne samouprave da u cilju poboljšanja života sopstvenih sugrađana se obraća svim međunarodnim i domaćim institucijama, ali takođe i da je njihova dužnost da vode računa o dignitetu sopstvene lokalne samouprave, ali i Republike Srbije. Međutim, veoma često to pravo se zloupotrebljava, a dužnost se u potpunosti zanemaruje. Primer za to jeste lokalna samouprava u Paraćinu, gde su posle višedecenijske vladavine Saše Paunovića i ljudi njime okruženih u javnosti isplivale mnoge kriminalne radnje vezane za postupke javnih nabavki prilikom rekonstrukcije gradske apoteke, prilikom angažovanja radne snage, prilikom dodeljivanja mnogih javnih poslova bliskim srodnicima funkcionera DS. Nakon toga je kao pokriće za to usledilo obraćanje Kongresu lokalnih i regionalnih samouprava, Savetu Evrope, raznim zapadnim ambasadama itd, ali, naravno, motiv svega je bilo očuvanje vlasti i ličnih privilegija. Međutim, ono što je jasno da nikakvi kongresi, nikakvi saveti, nikakve ambasade neće zaustaviti borbu protiv korupcije jer, na kraju krajeva, oni tu borbu nisu ni pokrenuli. Borbu protiv korupcije pokrenuo je sadašnji predsednik Aleksandar Vučić i SNS, ali ni oni nemaju nameru tu borbu zaustaviti, već naprotiv, samo je više povećati i nastaviti sa otkrivanjem svega onoga što su radili Paunovići i slični njemu. E, upravo na tom putu je i ovaj moj skromni doprinos ovim amandmanom, u cilju sprečavanja ljudi kao što su Saša Paunović u lokalnim samoupravama i opomena da takve stvari u budućnosti prosto postanu prošlost i da ćemo u skladu sa tim i nastaviti svi zajedno borbu protiv korupcije i kriminala. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela Dubravka Filipovski.
Hvala, predsednice. Uvaženi članovi Vlade, poštovane kolege i koleginice, lokalna samouprava je jedan od najvažnijih elemenata državnog sistema. Opštine i gradovi su nivo vlasti najbliži građanima, nivo na kojem se rešavaju najvažnija pitanja od opšteg interesa za svakog od nas. Šta sve statutom lokalne samouprave treba da bude obuhvaćeno, odnosno koja su proširenja koja treba da budu definisana statutom, a i Predlogom ovog zakona? Dakle, sve opštine moraju da imaju svoje akcione planove, moraju da imaju strateške planove i moraju da imaju ruralne planove razvoja, naravno, i druge akte, u skladu sa svojim nadležnostima u okviru statuta. Cilj tih planova treba da bude da se poveća konkurentnost opština, da se poveća njihova transparentnost, da razvijemo mogućnost da svaki građanin može da obavesti opštinu o primedbama koje ima u svojoj ulici, u svom selu i da ta primedba bude na brz i efikasan način rešena. Treba da obezbedimo i bolje korišćenje postojećih resursa, da se konstantno umanjuju troškovi, rizici i gubici, da se konstantno radi na povećanju kvaliteta rada. Za sve ovo je potrebno da imamo adekvatne kadrovske resurse i u opštinama je potrebna konstantna edukacija postojećih zaposlenih i ministarstvo na tome mora zaista konstantno i da radi. Amandmanom koji sam podnela se dodatno definiše član 2. ovog zakona.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo Zvonimir Đokić. Da li neko želi reč? Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajuća. Dok danas i ovih dana raspravljamo o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi i dok Aleksandar Vučić i SNS otvaraju nove fabrike po čitavoj teritoriji Republike Srbije po svim gradovima, od severa do juga, od istoka do zapada, sa ciljem privrednog oporavka i ekonomskog razvoja zemlje i jačanja, između ostalog, i lokalnih samouprava širom Srbije, ovi sa druge strane, pripadnici propale parlamentarne opozicije, pokušavaju, zloupotrebljavajući mogućnosti koje im pruža Poslovnik Narodne skupštine Republike Srbije, da unesu dodatnu destabilizaciju i u samu Skupštinu. Kako to rade? Rade tako što izmišljaju i govore laži ovde, potpunu neistinu. Jedan od njih je, na kraju ću reći ako budem imao vremena, izuzetni predstavnik gospodin Kena. Svedoci smo ovih dana i žestokih napada, šta se to događa u državi, pokušaja urušavanja društvenog poretka, dodatnog razaranja institucija Republike Srbije. Znamo, videli smo, imali smo blokade puteva, blokade saobraćaja, imali smo lažne vesti o zatrovanoj vodi, imali smo čak i iscenirane nestanke novinara, fizičke napade na policajce, širenje lažnih vesti na severu Kosova itd. Sve to rade upravo da bi destabilizovali zemlju, da bi nas zaustavili na tom putu napretka. Ko to radi? Najistaknutiji predstavnik, gospodin Kena, je onaj koji je najpoznatiji po domaćinskom odnosu u svojoj lokalnoj samoupravi. To je onaj gospodin koji je u jednoj noći popio za 139.850 dinara, najviše piva, „tuborga“, „lava“, „hajnekena“ itd, ukupno 343 boce piva.
Vreme. Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vesna Marković. Izvolite.
Hvala. Podnela sam amandman na član 2. Predloga zakona o lokalnoj samoupravi kojim želim da naglasim značaj procesa evrointegracija za razvoj lokalnih samouprava. Želim da objasnim kako ceo ovaj proces utiče na poboljšavanje uslova za život i rad naših građana i koliko je važno to što korisnici sredstava koja dobijamo iz fondova Evropske unije mogu da budu i lokalne samouprave. Srbija je najveći primalac bespovratnih predpristupnih sredstava EU u čitavom regionu Zapadnog Balkana. Sredstva IPA su instrumenti za predpristupnu pomoć kojima EU pruža podršku zemljama kandidatima za članstvo EU u usvajanju i sprovođenju političkih, institucionalnih, pravnih, administrativnih, socijalnih i ekonomskih reformi, i ovaj novac se ne vraća i ne plaća se bilo kakva kamata. Od 2014. do 2020. godine budžet namenjen Srbiji iznosi 1,5 milijardi evra i Srbija veoma uspešno koristi ova sredstva zahvaljujući dobroj koordinaciji Ministarstva za evrointegracije sa korisnicima sredstava zahvaljujući pravilnom odabiru prioriteta i uspešnoj realizaciji projekata. Rezultati su vidljivi u praksi, jer do sada iz ovih fondova finansirane su škole, bolnice, putevi, dobar deo sanacija posle poplava, deo novca će biti usmeren za razvoj malih i srednjih preduzeća na lokalnu. Neki od odabranih projekata namenjeni lokalnoj samoupravi su aktivne mere za zapošljavanje koje će se sprovoditi preko Nacionalne službe za zapošljavanje, za lokalne usluge u oblasti obrazovanja i socijalne zaštite, kao i za stambeno zbrinjavanje izbeglica, i sigurna sam da ćemo sav novac koji nam je na raspolaganju iz fondova EU iskoristiti u potpunosti, kao što je to bio slučaj do sada. Naš najveći donator bespovratnih sredstava je EU, najviše investicija dolazi upravo iz zemalja članica EU i spoljno-trgovinska razmena sa zemljama EU iznosi preko 75%, i mislim da sam navela dovoljno razloga zašto moj amandman treba prihvatiti.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Duško Tarbuk. Izvolite. Duško Tarbuk, izvinjavam se.
Zahvaljujem se predsednice, poštovani građani Srbije, predloženim amandmanom bih u članu 2. Predlogu zakona kojim se vrši izmena u članu 11. Zakona o lokalnoj samoupravi dodao novi stav 2. koji glasi – realizacijom Statuta lokalnih samouprave obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na efikasnost lokalne samouprave. Proširuje se krug pitanja koji se uređuju Statutom, lokalne samouprave biće dužne da čuju potrebe građana i da neke od tih potreba sprovedu u skladu sa mogućnostima. Zakon obavlja javnu raspravu po pitanjima raznih stvari koje se dešavaju na lokalu, od Statuta preko budžeta, pa sve do onih stvari koji su za građane najpotrebniji, pravna zaštita, ekonomski razvoj opština ili gradova. Time građani koji žive na području lokalne samouprave, ne kreiraju razvoj svog grada samo preko izabranih predstavnika na izborima, već su uzimali svoje aktivno učešće. Još jednom bih naglasio, značaj konsultovanja građana u okvirima budžeta, lokalnih samouprava što doprinosi transparentnosti, efikasnosti i odgovornosti uprave. Neke lokalne samouprave su već primenjivale institucije konsultacija u oblasti investicija, ali tu mora da postane praksa lokalnih samouprava. Po meni je ovo jedan od zakona koji pokazuje decentralizaciju. Mislim da je zakon odličan, te svoje kolege poslanike pozivam da u danu za glasanje podrže ovaj zakon, naravno ako budete imali snage i vremena, moj amandman. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Nikola Jolović.
Zahvaljujem, predsednice. Ovim amandmanom dopunjuje se član 1. Zakona o lokalnoj samoupravi gde se dodaje novi stav 2. kao najviši pravni akt jedne lokalne samouprave Statut mora biti jasno i precizno definisan kako bi se njegovom realizacijom obezbedio razvoj Republike Srbije i ostvario bolji pristup ekonomskim resursima. Statutom se uređuju prava i dužnosti jedinica lokalne samouprave i način njihovog ostvarivanja,broj odbornika Skupštine jedinica lokalne samouprave, organizacija i rad organa i službi, određivanje organa povlašćenog za pokretanja postupka pred Ustavnim sudom, način upravljanja građana poslovima iz nadležnosti jedinica lokalne samouprave, uslovi za ostvarivanje oblik neposredne samouprave, sprovođenje obaveznog postupka, javne rasprave prilikom priprema statuta, budžeta, strateških planova, razvoja, utvrđivanja stopa izvora prihoda itd. Ovim upravnim aktom u mnogo čemu će se olakšati rad lokalnih samouprava, a jedan od primera dobre prakse je svakako i grad Novi Pazar gde rad lokalne samouprave u potpunosti koordinisan sa radom državne uprave i na taj način se unapređuje razvoj ovog dela Srbije. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Pekarski. Da li neko želi reč? (Da)
Hvala predsednice. Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani gosti iz ministarstva, pred nama je Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi i odmah u članu 2. na početku se spominju i prava i dužnosti lokalnih samouprava. Jednim članom ovog zakona je dato i pravo lokalnim samoupravama da mogu da sarađuju sa jedinicama lokalnih samouprava i van teritorije Republike Srbije, ali uz dužno poštovanje Ustava i pravnog poretka Republike Srbije. Meni je interesantno jedno pravo koje jedna lokalna samouprava sama sebi dala, a to je pravo da preskoči sve institucije Republike Srbije, da preskoči Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave i da napiše pismo ambasadi i raznim institucijama po svetu i da se žali da tu žalopojkama iznese neke poluistine i totalne neistine, a da pri tom prikriva svoje poslovanje i nepravilnosti u tom poslovanju, pogotovo u delu što se tiče javnih nabavki i zapošljavanja. Naravno, mislim na Paraćin, na gospodina Sašu Paunovića. Strah od kontrole i mogućnost da neke nepravilnosti izađu na videlo izazvalo je i revolt poslanika DS ovde u Skupštini Srbije, ali mi imamo obavezu i pravo da ovde iz Skupštine tražimo od nadležnih ministarstava da ispitaju poslovanje Paraćina, odnosno poslovanje opštinskog rukovodstva Paraćin i da pošalju razne kontrole. Politička pripadnost ne sme da štiti bilo koga. Da li je neko član DS ili član SPS ili SNS, ne sme biti niko zaštićen i kontrole moraju da postoje. Za vreme Đilasa, Dragana Đilasa, kontrole su uvek postojale i za vreme Dragana Đilasa razlozi kontrole nisu bile sumnje u zakonitost rada, to su više bili izgovori, a pravi razlozi su bili dominacija i disciplinovanje pojedinih opština za koje je on smatrao da nisu politički podobne i nisu bili istomišljenici. Inspekcije nisu nama tada dolazile, te kontrole nisu dolazile, one su se prosto useljavale. Mi smo imali situaciju da 2011. godine finansijska inspekcija se doseli u opštinu Grocka i provede devet meseci zajedno sa nama gde su uzeli i kancelariju, gde smo im odštampali samo od jednog preduzeća 16 hiljada strana, od cele opštine 35 hiljada strana i posle devet meseci nisu na kraju uspeli ništa da urade. Hvala vam.
Reč ima Aleksandara Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem, predsednice. Još jednom molba, predstavnicima SNS, ako nemaju šta pametno da kažu o svojim amandmanima neka ne koriste vreme predviđeno za raspravu u pojedinostima i neka ne onemogućavaju druge narodne poslanike da govore o amandmanima koji su važni građanima Republike Srbije. Zaista ne znam, i ne mogu da uvidim koja je svrha javljanja narodnih poslanika koji ne govore o svojim amandmanima, a šta bi i govorili o njima budući da kao što sam rekla amandmani su podneti sa isključivim ciljem da onemoguće raspravu o amandmanima koji su podneti na druge članove zakona. Tako da, molim vas, ako nemate šta drugo da pričate osim da blatite, nemojte trošiti vreme za ovu raspravu, mnogim narodnim poslanicima je važno da razgovaraju o amandmanima koje su podneli. Građani Srbije sedam meseci umesto rasprave o pojedinostima slušaju sastave koje je neko napisao poslanicima SNS ili su ih sami napisali, zaista ne menja na stvari, poenta je u tome da je SNS ukinula u ovoj Skupštini raspravu o pojedinostima. Ako imate neke želje da utičete na nadležne državne organe, da pošalji inspekciju u policiju, vojsku, ne znam koga sve želite da pošalju u opštinu Paraćin. Na vlasti ste na svim nivoima, pošaljite koga hoćete samo nemojte više maltretirati građane Republike Srbije ovim sastavima koji su, sada već postali, izvinite, više nego besmisleni. Imate pravo da podnosite amandmane. To pravo niko ne spori narodnim poslanicima, ali dajte makar da što amandmani, što obrazloženja imaju makar nekog naizgled smisla. Ovo zaista više nema smisla.
Đorđe Komlenski, po amandmanu. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća. Očekujem da će ministar ozbiljno razmisliti o ovom amandmanu koji je podnet od kolege. I, ovaj amandman kao i svi amandmani koji su između ostalog podneti imaju i jedan jako važan cilj o kome smo govorili, a to je da se u još ovih nekoliko opština u kojima je žuto lopovsko preduzeće na vlasti, zaustavi krađa budžeta i to jeste smisao. To jeste cilj našeg rada. To jeste cilj donošenja novih zakona. A to što se oni plaše da izgube mogućnost da zloupotrebljavaju još ovih par budžeta u Paraćinu, Šapcu i još nekim mestima gde su na vlasti, je njihov problem, ali svaki njihov problem jeste uspeh za nas. Siguran sam da ćemo uspeti da ovu krađu zaustavimo u celosti. Hvala.
Na član 2. amandman je podnela poslanica Dragana Kostić. Da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Uvažene kolege narodni poslanici, građani Srbije, svakako da donošenje ovog zakona treba da unapredi razvoj lokalnih samouprava i da opšti interes građana bude prioritet, a ne kao što smo svedoci u nekim lokalnim samoupravama da bude prioritet lični interes. Dolazim iz lokalne samouprave Sokobanja, gde je do juna 2016, nažalost, na vlasti bilo žuto preduzeće, a koliko je vodilo računa o Banji govori činjenica da u jeku sezone nisu, ne samo domaći, nego ni turisti nisu imali vodu za piće. NJihov izgovor je bio – nedostatak padavina. Nažalost, istina je nešto drugo, dotrajala vodovodna mreža koja nije menjana 30, 40 godina i popucali ventili imali su gubitak vode i do 60%. Prema tome, višestruka je bila šteta. Najpre gostima koji su odlazili iz Banje nezadovoljni i skraćivali svoj odmor, zatim zainteresovanim investitorima koji su, naravno, u takvim situacijama destimulativno bili zainteresovani za ulaganje u Banju, stanodavci, trgovci, ugostitelji, svi su imali štetu, pa je i budžet Opštine imao štetu koji je ubirao prihod od naime boravišnih taksi. Međutim, situacija se promenila. Od juna 2016. godine, na čelo je, hvala Bogu, došla SNS, domaćinska stranka, koja je za godinu dana promenila vodovodnu mrežu u tri glavne ulice u Sokobanji i na taj način poboljšala vodosnabdevanje ne samo stanodavcima, već je i na neki način komforniju uslugu pružila turistima. Vrednost ove investicije je 20 miliona dinara, od čega je 50% finansirano iz budžeta Opštine Sokobanja, a 50% iz Ministarstva privrede. Međutim, ovo je samo početak. Ove godine radimo na projektnoj dokumentaciji gde treba da se promeni vodovodna mreža u dužini od 5km od glavnog izvorišta, sa planine Ozren, do same Sokobanje...
Vreme. Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela poslanica Tijana Davidovac. Da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Izmena u članu 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi se odnosi na proširenje kruga pitanja koja se uređuju i statutom za koja se kroz praktičnu primenu važećeg zakona pokazalo potrebno da se utvrde u ovom opštem aktu, kao i onih pitanja koja proizilaze iz samog zakona. Posebno su značajne izmene koje se odnose na sprovođenje postupka javne rasprave za donošenje najznačajnijih opštih akata i proširenje kruga ovlašćenih predlagača za sprovođenje javne rasprave. Razlozi za donošenje izmena i dopuna ovog zakona koji je donet 2007. godine, pre svega, nalazi se u potrebi usklađivanja odredbi ovog zakona sa zakonima koji uređuju pojedina pitanja od značaja za rad i funkcionisanje lokalne samouprave. Deo predloženih izmena je u funkciji otklanjanja nedostataka u važećem tekstu Zakona o lokalnoj samoupravi, a odnose se na sazivanje sednice SO ili Grada, preduslova za uspešno vršenje dužnosti odbornika, određivanje kriterijuma za utvrđivanje broja članova opštinskog ili gradskog veća, položaj pomoćnika predsednika opštine ili gradonačelnika, ostavku predsednika opštine ili gradonačelnika, promene ravnopravnog statusa zamenika predsednika SO ili Grada, kao i sastav i rad Saveta za međuopštinske odnose. Među značajnim novinama je svakako i potpuno izmenjen koncept utvrđivanja nadležnosti opštine ili grada, tako što se umesto nabrajanja poslova iz nadležnosti jedinice lokalne samouprave navode oblasti u kojima jedinice lokalne samouprave imaju nadležnosti na osnovu posebnih sektorskih zakona iz tih oblasti. U danu za glasanje pozivam svoje kolege da podrže predloženi amandman. Zahvaljujem.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela poslanica Snežana Petrović. Da li želite reč? (Da.) Izvolite.
Zahvaljujem predsednice. Poštovane kolege narodni poslanici, moj amandman odnosi se na član 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, kojim se vrše izmene u članu 11. Zakona i dodaje novi stav 2. koji glasi: „Realizacijom Statuta lokalne samouprave obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na poresku odgovornost.“ Statut lokalne samouprave, kao pravni akt koji se bavi osnovnim načelima uređenja vlasti na lokalnom nivou, mora biti usaglašen sa zakonskim i podzakonskim aktima iz oblasti lokalne samouprave. Pošto predstavlja najviši pravni akt lokalne samouprave, njime se uređuju i prava i dužnosti jedinica lokalne samouprave i način njihovog ostvarivanja, broj odbornika, rad organa i službi, osnivanje i rad mesnih zajednica i druga pitanja od značaja za jedinicu lokalne samouprave. Realizacija statuta znači sinhronizaciju navedenih elemenata, a koliko će ona biti efikasna, zavisiće i sam razvoj i funkcionisanje jedinice lokalne samouprave. Ovo praktično znači da uvođenjem određenih kriterijuma da se u odnosu na broj stanovnika lokalne samouprave može imenovati broj pomoćnika predsednika opštine ili gradonačelnika, takođe i broja članova gradskog veća, zatim određena stručna sprema sa brojem godina radnog iskustva u državnim organima za načelnika lokalne samouprave, ukazuje na jasne namere Vlade Republike Srbije da maksimalno uredi rad, funkcionisanje jedinica lokalne samouprave, postizanjem upravo najveće efektivnosti u njenom radu. Sistemsko uređenje svih sfera rada u lokalnoj samoupravi svakako će uticati na rast i razvoj, na investicije, proizvodnju, nova radna mesta, a time će i prihodi lokalnih samouprava od poreza po raznim osnovama biti povećani, a njihova finansijska stabilnost jača i veća. U danu za glasanje podržaćemo set predloženih zakona. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ognjen Pantović. Nije tu. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Vera Jovanović.
Poštovana predsednice Gojković, u okviru Zakona o lokalnoj samoupravi, mojim amandmanom 2. u članu 2. dodatno definišem ovaj član. Opštine i gradovi se ovim predlogom zakona podstiču na tešnju saradnju, pa se tako uspostavlja mehanizam za zajedničko obavljanje svih poslova. Primer takve saradnje je i moja opština Rakovica. U postignutim dogovorima opštine samouprave Beograda i komunalnih organizacija, prošle godine u ulici LJubiše Jelenkovića u Resniku, počela je izgradnja 1300 metara kanalizacione mreže, dok je novi asfalt dobilo sedam ulica i nekoliko nekategorisanih puteva na opštini Rakovica. Kako to utiče na rast privrede? Da, utiče tako što ni jedan investitor neće doći na teritoriju bilo koje opštine ako na njoj nije sređena infrastruktura, a dolaskom investitora smanjiće se i broj nezaposlenih gde će vrlo brzo Republika Srbija se pohvaliti jednocifrenim brojem nezaposlenih zahvaljujući politici koju vodi Vlada Republike Srbije i njen predsednik, Aleksandar Vučić. Pozivam svoje kolege da u danu za glasanje prihvate moj amandman. Hvala.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vlado Babić.
Zahvaljujem se. Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, imajući u vidu da je zdravlje svih građana Srbije od posebnog državnog interesa, da se ono obezbeđuje samo razvijenim zdravstvenim sistemom i razvijenom zdravstvenom zaštitom, kao i dobro uređenim i opremljenim zdravstvenim centrima i domovima zdravlja, podneo sam amandman kojim sam predložio sledeće, da se u članu 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, kojim se vrši izmena u članu 11. Zakona o lokalnoj samoupravi doda novi stav koji glasi – Realizacijom statuta lokalne samouprave, obezbeđuje se sveukupni planski razvoj Republike Srbije, sa posebnim osvrtom na razvoj medicinskih centara. U statutima lokalnih samouprava, domovi zdravlja centrirani su bili i ostali su i sada. Nažalost, u vreme prethodnog režima, a posebno je to iskazano u Vojvodini, o ovom najznačajnijem pitanju građana, a to je njihovo zdravlje, nije se poklanjalo dovoljno pažnje, bolje rečeno, jer je uopšte nije ni bilo. U prilog ove tvrdnje, podsećam vas na ogromne dugove apoteka sa kojima se susrela Vlada Republike Srbije odmah na početku svog mandata, zbog čega smo ulazeći u apoteke zaticali prazne police, a to bivšu vlast uopšte nije interesovalo. Oni su mislili samo na svoje džepove. Kao što je mnogo toga rešeno od 2012. godine do danas i dolaska na vlast SNS, o čemu svedoče postignuti rezultati koji su u Srbiji značajno pomerili unapred na lestvici sliku o domovima zdravlja, medicinskim centrima širom Srbije, pa tako i u mom Somboru je mnogo bolja, lepša i sasvim drugačija. Na kraju mog izlaganja, rekao bih da je za svaku pohvalu slika koja je otišla u svet o dodeli 29 savremenih sanitetskih vozila koje je Vlada AP Vojvodine obezbedila i dodelila domovima zdravlja u Vojvodini. Tako rade odgovorni ljudi koji sada vode Vladu i resorno ministarstvo, za razliku od onih koji su Vojvodini do 2016. godine zaboravili na građane, ali ne i na svoje džepove. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Svetlana Nikolić Pavlović. Izvolite, koleginice Pavlović.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, predlažem da se u članu 2. Predloga zakona kojim se vrši izmena u članu 11. Zakona o lokalnoj samoupravi, doda novi stav 2. koji glasi: „Realizacijom statuta lokalne samouprave obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na unapređenje medicinskih ustanova“. Opština Ćuprija je među prvim lokalnim samoupravama u Srbiji donela program lokalno ekonomskog razvoja, kojim je omogućila direktnu finansijsku podršku investicijama od interesa za opštinu. Ugovorena je i u toku je izrada plana detaljne regulacije industrijski park Dobričevo, čime će se omogućiti formiranje industrijske zone i trgovinskog centra za centralnu Srbiju. U saradnji sa „Kargo“ a.d. formira se železnički kargo centar. Izgrađena je i uređena industrijska zona jedan, čime je obezbeđeno 16 ha građevinskog zemljišta u javnoj svojini, potpuno opremljena infrastrukturom. Zahvaljujući, pre svega, našem predsedniku gospodinu Aleksandru Vučiću i Vladi Republike Srbije, Ćuprija je postala interesantna destinacija za inostrani kapital. U Ćupriji su, zahvaljujući turskom i kineskom kapitalu, počeli da rade sledeći pogoni: „Tibet moda“, od septembra 2016. godine, turski investitor, proizvodnja trikotaže, „Eurofiber“, od oktobra 2016. godine, kineski investitor, proizvodnja končanog vlakna, „OF grup“ od marta 2018. godine, turski investitor, tov junadi. Trenutno opština Ćuprija ima manji broj zaposlenih od maksimalnog broja radnika koji je propisalo Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu. Od 553 zaposlena na neodređeno vreme 2013. godine, 407 trenutno zaposlenih na neodređeno vreme 2018. godine. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Slaviša Bulatović. Izvolite, kolega Bulatoviću.
Zahvaljujem. Poštovane kolege, na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi podnosim amandman na član 2. kojim se vrše izmene u članu 11. Zakona o lokalnoj samoupravi, u smislu da se doda novi stav 2. koji glasi: „Realizacijom statuta lokalne samouprave obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na vladavinu prava“. Kada danas govorimo o sveukupnom razvoju naše države, nesporno je da su dolaskom Aleksandra Vučića na mesto premijera 2014. godine u Pčinjskom okrugu i Vranju kao njegovom sedištu počeli da se rešavaju problemi koji su godinama gurani pod tepih. Danas razvoj države podrazumeva i razvoj Vranja i juga Srbije. Najnoviji primer saradnje lokalne samouprave i države, kada je Vranje u pitanju, dolazi nam iz Vlade Republike Srbije, gde su prošle nedelje u prisustvu potpredsednice Vlade Republike Srbije i ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorane Mihajlović, ambasadora Nemačke u Srbiji, gradonačelnik Vranja i direktora JP „Vodovod“ u Vranju potpisana dva ugovora za izgradnju kolektora i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda na teritoriji grada, a u okviru programa sa Nemačkom razvojnom bankom KFV. Inače, vrednost ove investicije je 14,2 miliona evra. Ovom kapitalnom investicijom rešiće se problem kanalizacije u Vranju, kako u selima, tako i u prigradskim naseljima. Realizacijom ove investicije rešava se i problem otpadnih voda u Vranjskoj Banji, što je bitan preduslov za razvoj turizma u ovom mestu. Kolektor koji će se graditi u Vranjskoj Banji do postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Vranju biće dugačak 11,7 km. Da je država prisutna na jugu primera ima puno, a pomenuo bih i projekat reforma poreza na imovinu, koji se realizuje uz podršku Ministarstva finansija i Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu, a čijom realizacijom je za samo prve dve nedelje rada popisivača na terenu u Vranju popisano novih 30.000 m2 nepokretnosti.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Stojiljković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Srbislav Filipović. Kolega Filipoviću, izvolite.
Hvala. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, o tome kako SNS doživljava lokalne samouprave u Srbiji, kako doživljava vlast, kako doživljava odgovornost koju smo dobili od građana i Republike Srbije na nivou cele države i na nivou opština i gradova u Srbiji, govore rezultati. Daću samo jedan primer. To je „Beograd na vodi“. Protiv „Beograda na vodi“ su ustali gotovo svi pripadnici opozicije, a „Beograd na vodi“ i taj prostor Savamale na kojoj se „Beograd na vodi“ danas nalazi jeste bio stecište narkomana, zmija, pacova, otpada i svega onog što je bilo ružno i što nije privlačilo nikoga da prošeta tim delom. Do reke niste mogli da prođete. Danas je to jedan od najreprezentativnijih mesta u Srbiji. „Beogradom na vodi“ pokrenuli smo kompletnu građevinsku operativu u državi Srbiji, zaposlili smo na hiljade građevinskih radnika i to je pravi primer kako jedna odgovorna vlast, odgovorna prema svojim građanima, koja gleda na vlast kao na priliku da uradi nešto za svoje građane, ispunjava svoja obećanja, kako povećava standard u državi, kako se ophodimo i prema lokalnoj samoupravi, prema budžetu i prema svemu onome što su nam građani dali priliku da upravljamo. Srpska napredna stranka, naravno, i vraćanjem dugova koje su nam ostavili naši prethodnici, pokazala je odgovornost. Srpska napredna stranka, svojim rezultatima, od juga do severa, istoka i zapada države pokazuje, otvarajući fabrike i radna mesta. Samo 140.000 radnih mesta u prethodnih pet godina, preko 90 fabrika. I, dodaću za kraj, u Beogradu jedna od glavnih stvari koju smo uspeli da uradimo, a to je da spustimo nezaposlenost na ispod 90.000. To je rekordno niska nezaposlenost u prethodnih 30 godina. Tako se mi ophodimo prema vlasti i prema onome što su nam građani dali priliku da radimo. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Petković. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Olivera Ognjanović. Koleginice Ognjanović, izvolite.
Zahvaljujem. Amandmanom koji sam predložila ukazujem na efekat realizacije statuta lokalne samouprave, čime se postiže sveukupni razvoj Republike. Da bismo išli putem napretka, moramo biti svesni da modernizacija države postavlja lokalnim samoupravama značajne zadatke sa ciljem poboljšanja kvaliteta života i rada. Kroz određivanje prava, dužnosti i načina njihovog ostvarivanja određuje se pravac i razvojne šanse jedne opštine. Opština Grocka gde ja živim utvrdila je četiri razvojna pravca: razvoj opštinske infrastrukture, iskorišćenje potencijala reke Dunav, podrška poljoprivredi i unapređenje rada lokalne uprave su ključni u procesu razvoja i modernizaciji. Pojednostavljivanje procedura za dobijanje dozvola i odobrenja za poslovanje i gradnju unapređena je investiciona klima, a pokrenut je i uslužni centar za privredni sektor, koji će omogućiti lakše i brže otvaranje novih privrednih subjekata i blagovremeno informisanje o svim programima i subvencijama koje nudi država. Akcenat je stavljen na činjenicu da iza svake uspešne lokalne samouprave stoje strateški i sistemski pristup stvaranju uslova za razvoj lokalne privrede i privlačenje investitora. Da rezimiram, sve reforme koje sprovodi ova Vlada rade se upravo zbog građana. Reforma katastra i uvođenje E dozvola je revolucionarno, jer je pokazala da Srbija može da sprovede velike reforme i dobije međunarodno priznanje za njih. Sada smo deseti na svetu, a pre tri godine smo bili 186. po izdavanju građevinskih dozvola. Ipak, sve aktivnosti na nacionalnom nivou bile bi bezuspešne kada ne bi bile praćene aktivnosti na nivou lokalnih samouprava. Pojednostavljivanje i skraživanje ovih procedura nije samo olakšalo život građanima, već je i otvorilo vrata za nove investicije, što doprinosi privrednom rastu i finansijskoj stabilnosti. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Sonja Vlahović. Koleginice Vlahović, izvolite.
Hvala, poštovani predsedavajući. Poštovani Novobeograđani, u periodu od 2014. do 2017. godine na našoj opštini je urađeno 29 parkova, urbanih džepova, dečijih igrališta i sportskih terena. Da bi sve to bilo urađeno, grad Beograd je izdvojio preko 64 miliona dinara. Sve je to urađeno na predlog građana koji su potpisivanjem peticije od grada Beograda tražili da se urade zelene površine, parkovi i dečije igrališta. Grad Beograd je većinu zahteva naših Novobeograđana ostvario i pozitivno rešio i na taj način smo unapredili da Novobeograđani imaju kvalitetniji život na svojoj opštini. Sa ponosom ističem da SNS vodi gradsku vlast koja nije samo uredila 29 parkova, dečijih igrališta, već je u prethodnih nekoliko godina spojila izgrađeni Bulevar Heroja sa Košara koji je povezao most na Adi sa Tošinim bunarom, izgrađeno je preko 1.000 novih parking mesta, otvorena je nova policijska ispostava u bloku 45 i započeta je nova autobuska stanica u 42 bloku. Započeta je rekonstrukcija parka Ušće za koji je grad Beograd za godinu dana izdvojio preko 246 miliona dinara. Obnovljen je muzej Savremene umetnosti posle deset godina i sada je u funkciji. Poštovani Novobeograđani, pozivam vas da i dalje dajete predloge, a grad Beograd će učiniti sve da se što više uradi i da bolje živimo i kvalitetno na našem Novom Beogradu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Katarina Rakić. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Jovica Jevtić. Izvolite, kolega Jevtiću.
Poštovani predsedavajući, uvaženi predstavnici Vlade Republike Srbije, poštovani narodni poslanici, na član 2. predloženog zakonskog rešenja kojim se vrši izmena u članu 11. važećeg Zakona o lokalnoj samoupravi predlažem amandman u smislu dodavanja stava 2. koji dodatno definiše povezanost realizacije statuta lokalnih samouprava sa ravnomernim razvojem Republike Srbije. Predloženim izmenama i dopunama zakona otklanjaju se uočeni nedostaci u praktičnoj primeni važećeg Zakona o lokalnoj samoupravi u odnosu rada i funkcionisanja pojedinačnih organa lokalne samouprave i imaju za cilj da transformišu upravu u efikasniji, profesionalniji, moderniji servis svih građana Republike Srbije. Vlada i resorno ministarstvo su prepoznali da je za ostvarivanje pomenutih ciljeva potrebno da se unapredi učešće građana u donošenju politika, te predložene izmene Zakona o lokalnoj samoupravi predviđaju podsticanje građana na inicijativu, kao i uvođenje obaveze gradovima i opštinama da konsultuju građane o investicionom delu budžeta. Budžeti opština ubuduće neće moći da budu usvojeni dok građani o njima ne daju svoje mišljenje, a u njihovim rukama treba uvek da bude planiranje investicija. Staće se na put i bahatim predsednicima opština koji su koristili dosadašnje propise i postavljali neracionalni veliki broj pomoćnika. Sada će im pomagati proporcijalno onoliko ljudi koliko ima stanovnika. Težnja je da se smanji broj lokalnih funkcionera u odnosu na broj stanovnika opštine ili grada, da se podstaknu opštine i gradovi da međusobno više sarađuju i pomažu jedni drugima u nedostatku kapaciteta, a da se mesnim zajednicama vrati stara uloga u povezivanju građana sa lokalnom samoupravom. Predloženim izmenama postojećeg zakona unapređeno je funkcionisanje mesnih zajednica i njihov odnos sa jedinicama lokalne samouprave. Svakako sve gore prednosti koje donose predložene izmene će doprineti ravnomernom i ubrzanom razvoju u svim sferama društvenog života Republike Srbije, pa ovaj amandman analogno tome ide u smeru podrške ideji ravnomernog razvoja i zaista smatram da pomenuta ideja treba na neki prihvatljiv način da bude utkana i dodatno definisana u svim predloženim zakonskim rešenjima. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Bogatinović. Da li neko želi reč? Kolega Bogatinoviću, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre sa saradnicima, lokalna samouprava grada Leskovca prepoznala je probleme sa kojima se susreću poljoprivredni proizvođači. Iz gradske kase na ime podsticaja u poljoprivredi u periodu od 2013. do 2017. godine isplaćeno je preko 127 miliona dinara. Samo u decembru prošle godine isplaćena su 823 poljoprivredna proizvođača u iznosu od blizu 18 miliona dinara. U periodu od 2014. do 2017. godine, poljoprivredni proizvođači su dobili subvencije, ukupno 3.320 njih. Od 2014. do 2017. godine utrošeno je 11 miliona dinara iz budžeta grada Leskovca za nabavku protivgradnih raketa koje su podeljene strelcima. Takođe, grad Leskovac je u 2014, 2015. i 2016. godini, uz finansijsko učešće Vlade Republike Srbije i resornog ministarstva, ostvarilo nekoliko veoma bitnih projekata, a ministarstvo je učestvovalo i do 70%. Prvo, sanacija i uređenje atarskih puteva. Ovim projektom je od 144 naseljenih mesta obuhvaćeno 90, a vrednost projekata na tri godine 62 miliona dinara. Ukupno je sanirano 167 km atarskih puteva. Ministarstvo je pomoglo grad u 2014. godini sa 60%, u 2015. godini sa 50% od vrednosti projekata, a u 2016. godini sa 47% od vrednosti projekata. Takođe, drugi projekat je komasacija zemljišta i ovim projektom obuhvaćeno je 1.100 hektara u tri naseljena mesta. Vrednost projekta – 22 miliona dinara. Projekat je sproveden 2014, 2015. i 2016. godine. Ministarstvo je, takođe, uzelo učešće sa 70% od ukupno uloženih sredstava. Realizacija projekta je ostvarena sa 81%. Krčenje starih zasada, … vinove loze i voćnih zasada. Ovim projektom obuhvaćeno je 165 hektara, a u tri naseljena mesta. Vrednost projekta je 29 miliona dinara. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Krsto Janjušević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Kovačević. Da li neko želi reč? Kolega Kovačeviću, izvolite.
Dame i gospodo, opštine i gradovi imaju veliku odgovornost i veliki značaj za svakodnevni značaj građana Srbije. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi u stvari znači da taj značaj postaje još veći. Ovim zakonom transparentnost u donošenju odluka i uključenje mesnih zajednica postaje još značajnije. Većina ključnih odluka koja se donosi danas u opštinama u kojima vlast čini SNS svakako se bazira i te odluke se donose na volju građana, ali zakonskim rešenjem mi praktično činimo da te odluke postanu institucionalne, odnosno kada lokalne uprave, odnosno najniži nivoi odlučivanja – mesne zajednice i građani, počinju da odlučuju i daju svoje preporuke u investicijama na svojoj teritoriji, onda, gospodine ministre, dolazimo do malih budžeta. O nečemu što smo pričali pre jedno 10-20 godina kada smo govorili da Srbija u idealnoj situaciji mora da investicione budžete na nivou lokalnih uprava spusti do tzv. malih budžeta mesnih zajednica. To je ideal u svakom uređenom, normalnom društvu kojem mi težimo. Kada govorimo o ovom zakonu, onda svakako govorimo da je uloga lokalnih zajednica, nevladinih organizacija i građana još više izražena u procesu donošenja budžeta. Budžet je realna i planska kategorija na nivou lokalne uprave i upravo zahvaljujući državi Srbiji, njenim makroekonomskim parametrima i stabilnostima možemo da govorimo o lokalnim budžetima kao realnoj i planskoj kategoriji. Znate, teško je bilo govoriti o budžetu lokalne uprave, kao i o budžetu Republike Srbije, o lokalnim budžetima i budžetima svima nas, ako smo imali stopu inflacije koja je bila 10-12%. Tu niste imali ni planiranje, tu niste imali ni razvoj. Kada je stopa inflacije danas u Srbiji na 1,1, odnosno bazna na 0,5, još bitnije, kada ne postoje inflatorna očekivanja, onda to lokalnim upravama i svakome od nas, građanima Srbije, omogući da realno i maksimalno korektno planiramo svoje budžete. Ja vam se zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan Knežević. Da li neko želi reč? Kolega Kneževiću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, koleginice i kolege narodni poslanici, podneo sam amandman na član 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi. Pre nego što nešto kažem, hteo bih radi gledalaca, koji su se uključili u skupštinsku debatu sada u popodnevnim satima, posle dolaska sa posla, samo kratko reći da član 2. Predloga zakona ima dva stava. Prvi stav je konstatacija da je statut najviši pravni akt jedinice lokalne samouprave, a u 2. stavu se detaljnije, preciznije i jasnije navodi i definiše šta se statutom uređuje. Pri tome, glavne izmene se odnose na proširenje kruga pitanja koja se uređuju statutom, a za koje je praktična dosadašnja primena ovog zakona pokazala da je potrebno da se uvede ovaj opšti akt. Pri tome, pogotovo je značajno da se izmene odnose na sprovođenje postupka javne rasprave za donošenje najznačajnijih opštih akata i proširenje kruga ovlašćenja predlagača za sprovođenje javne rasprave. Treba reći da ovim izmenama, ne samo u ovom članu, nego u celom zakonu, u stvari, postiže se veće uključivanje građana u postupak pripreme investicionog dela budžeta lokalne samouprave, omogućava se uključivanje najšire javnosti u samom postupku pripreme zakona i svih drugih strateških dokumenata, tako da i građani i nevladine organizacije, stručna javnost mogu da učestvuju svojim sugestijama u kreiranju najvažnijih dokumenata, odnosno politike lokalne samouprave. U suštini, uključivanjem i građana i njihovo podsticanje u ove sve planske dokumente postiže se bolji, efikasniji rad lokalne samouprave, a isto tako i unapređenje instituta neposredne demokratije i uključivanje javnosti u donošenju najvažnijih dokumenata lokalne samouprave.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Aleksandar Martinović. Da li neko želi reč? Kolega Martinoviću, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, danas je jedan poslanik, bivši predsednik opštine Smederevska Palanka, pitao ministra Ružića i pitao je nas narodne poslanike – da li negde u svetu postoji opština u kojoj je poslovanje išlo preko fudbalskog kluba? Da, postojala je. To je opština Smederevska Palanka, dok je na vlasti bila DS, i, evo, gospodine ministre, ako vas zanima, ja mogu da vam dam ovu dokumentaciju. Iz ove dokumentacije koja se inače nalazi u Odeljenju za budžet opštine Smederevska Palanka i nije nikakav tajni dokument jasno se vidi da je u periodu od 01. januara 2015. godine pa do 31. decembra 2015. godine, punih godinu dana, samo za tu jednu godinu, preko fudbalskog kluba „Jasenica1911. godine“, praktično funkcionisalo celokupno poslovanje opštine Smederevska Palanka. Mislim da cifre govore same za sebe. Ukupan prihod FK „Jasenica 1911.“ za ovu 2015. godinu, iznosio je 20.811.766,06 dinara, a ukupan rashod 20.812.472,25 dinara. I, kad uzmete da listate ove izvode, vrlo jasno se vidi da preko fudbalskog kluba „Jasenica“ da su isplaćivane plate zaposlenima u opštinskoj upravi. Isplaćivane su različite provizije, ali ono što je najgore od svega, kada dođete do stranice 6. ovog dokumenta videćete, do stranice 7, da su isplaćivani i čekovi i 103 hiljade, 100 hiljada, 30 hiljada, 65 hiljada, pa, onda na stranici 7. sve sami čekovi, 40 hiljada, 88 hiljada, 102 hiljade, 120 hiljada, 243 hiljade, 300 hiljada, 100 hiljada, 100 hiljada, 200 hiljada, 259 hiljada, i tako cele kalendarske godine. Dakle, to čuveno nagradno pitanje – da li negde na svetu postoji lokalna samouprava koja je funkcionisala preko fudbalskog kluba? Nažalost, postojala je u državi Srbiji za vreme DS i ta opština se zvala Smederevska Palanka. Na sreću građana Smederevske Palanke to više nije slučaj.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dalibor Radičević. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Jovan Palalić. Da li neko želi reč? Kolega Palaliću, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsedniče. Danas u Republici Srbiji građani u potpunosti ostvaruju svoje ustavno pravo na lokalnu samoupravu bez diskriminacije i bez ograničenja, kako je nekada bilo i o čemu sam nešto više govorio u prethodnoj raspravi. Ovog puta želim da kažem jednu važnu stvar – da se strategije kao opšti dokumenti u Republici Srbiji zaista poštuju i zaista ostvaruju. Upravo donošenje ovog zakona o izmenama Zakona o lokalnoj samoupravi je toga dokaz. Strategija reforme državne uprave koja definiše potrebu racionalizacije, profesionalizacije i demokratizacije državne uprave kroz različita rešenja izmena ovog zakona je našla svoju implementaciju. I, svi koji su kritikovali predloženi zakon upravo prebegavaju ovu činjenicu da se racionalizacija vrši tako što se smanjuje broj pomoćnika opštine. Nije stvar bila samo u tome da se smanjuje broj zaposlenih, što sve statistike govore, nego govori i o tome da se na konkretan način sprovodi racionalizacija. Profesionalizacija kroz propisivanje jasnih uslova za načelnika opštinske uprave. Demokratizacija u nekoliko segmenata, što je vrlo važno, jer se o demokratizaciji mnogo priča, a oni koji kritikuju Vladu Srbije govore kako Srbija nije demokratsko društvo. Upravo na primeru ovog zakona se pokazuje kako se kroz niz rešenja demokratizacija ostvaruje – kroz novi položaj mesnih zajednica, kroz novu ulogu građana kada je u pitanju inicijativa, javna rasprava o aktima koje donosi lokalna samouprava i kroz obaveštavanje odbornika o aktivnostima i aktima koje donosi skupština opštine. Ima li boljeg primera kako se na konkretan način na najnižem nivou organizovanja u jednoj državi jača demokratija i jača uloga građana u jednom društvu.
Vreme.
Ovo su odlična rešenja i u pravom pravcu vode izmene Zakona o lokalnoj samoupravi.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radoslav Cokić. Da li neko želi reč? Kolega Cokiću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, kolege poslanici, teško da možemo da izađemo iz opštine Smederevska Palanka. Četiri milijarde obaveze, koje pominjemo ovde dve godine, nastale su u periodu od 2008. godine, juna meseca, do juna 2016. godine kada je SNS preuzela odgovornost u Smederevskoj Palanci. Dve velike stavke u strukturi toga duga su preko milijardu dinara obaveza prema PIO fondu za 19 preduzeća, a bilo je tri 2008. godine koja su osnivana kako se koje blokiralo, oni osnuju novo preduzeće sa sličnom ili istom delatnošću, kako bi radili. Gospodin Martinović pomenuo je malopre jedan način kako su se isplaćivale plate. Ja ću sada da kažem jedan drugi. U vodovodu palanačkom gde ima oko 160 zaposlenih dve godine su se isplaćivale nadoknade u visini od 36 hiljada linearno kao sindikalna pomoć. To su svi znali u ovoj državi. Shvatio sam da nam je cilj i ovo prvi korak da ovaj zakon modernizujemo i unapredimo i sada vas pitam, gospodine Ružiću, pošto sam tražio odgovor na to pitanje, ali nisam ga našao. Vi znate kako se menja predsednik opštine. Stvori se neka nova većina i zamenimo ga jednostavno. Ako to nije moguće, ako se stvori grupa ljudi koja po svaku cenu drži tu većinu, kao što imamo situaciju sada u Paraćinu, a nemamo izvršavanje funkcija u tom gradu, nemamo obavljanje poslova, koji je mehanizam, jednostavno ljudi zasedaju na dva i po meseca? Nemate mehanizam da ih raspustite. Oni tu bitišu i kradu.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Blaža Knežević. Da li neko želi reč? Kolega Kneževiću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Republika Srbija postala je ekonomski jaka i uređena zemlja, a evidentni rezultati fiskalne politike koja se vodi od kada je na vlasti SNS doveli su do munjevitog razvoja Srbije na svim poljima. Politikom Aleksandra Vučića u Srbiju dolazi veliki broj investitora, a vodi se računa i o ravnomernom regionalnom razvoju, odnosno da se ekonomski boljitak oseti u svim krajevima Srbije i u svim lokanim samoupravama. Ovako evidentni rezultati i vođenje odgovorne državne politike neilaze na besmislene napade iz redova opozicije, odnosno najvećih lopova, štetočina i neradnika koje je Srbija imala. U nedostatku bilo kakve politike i potpunog nerazumevanja kako funkcioniše uređena zemlja, ali pre svega za njih najveće noćne more, da ne mogu više da se razbacuju narodnim parama, kao svake dobre sluge koji su za neki sitninu koju im bace spremni da najžešće napadnu svoju zemlju i izdaju Srbiju. Najnoviji primer za to su predstavnici žute vlasti iz Šapca, gradonačelnik Nebojša Zelenović i predsednik Skupštine Nemanja Pajić, koji se nalaze u poseti opštini Peć, gde ih je primio gradonačelnik i predsednik Skupštine Peć. Predstavnici Šapca sede pod zastavom nepriznate i samoproklamovane države Kosovo, a sva dokumenta ovog sastanka i ugovori koji se potpisuju nose zaglavlja lažne države Kosovo. Da li to oni šalju poruku i kome, da su spremni da priznaju tzv. Kosovo i ruše državu Srbiju i to izaslanici istog onog Vuka Jeremića koji je svojim idiotskim pitanjem izmestio pitanje sudbine južne srpske pokrajine iz UN? Takođe su stigli da se pohvale, odmah nakon sastanka, na zvaničnoj stranici sajta grada Šapca, gde su reč Peć napisali na albanskom jeziku. Takođe, nisu krili zadovoljstvo, uz širok osmeh i zlatan zub, nakon sastanka sa ovim predsednikom opštine.
Zahvaljujem, kolega Kneževiću. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Nataša St. Jovanović. Da li neko želi reč? Koleginice Jovanović, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicima, kolege narodni poslanici, dugo se čekalo da se ove izmene Zakona o lokalnoj samoupravi nađu u Skupštini, da omogućimo bolje i lakše funkcionisanje lokalnih samouprava. Zakon definiše broj članova veća prema broju stanovnika lokalne samouprave i isto tako je predviđeno veće učešće građana u radu opština. Zakonom je predviđeno da se odnos mesne zajednice i opštine dodatno uredi, jer danas mesne zajednice nemaju sopstvenu imovinu i ne obavljaju nikakvu komunalnu delatnost. Ova imovina je prešla u rukovođenje opštinama i gradovima. Podnela sam amandman na član 2. kojim se vrše izmene u stavu 11. kojim ističem značaj realizacije statuta lokalne samouprave, rast svih ekonomskih pokazatelja u Republici Srbiji, koji pokazuju samo rast ovih prethodnih godina. Na osnovu očekivanih međunarodnih okolnosti, najavljenih ekonomskih politika i trendova koji su u porastu u 2018. godini ostvaruje se rast od preko 4%. Očekujemo stabilnost cena, blagi rast zaposlenosti, realni rast zarada od 3-4%, dok će spoljni deficit biti na ovogodišnjem nivou. Takva pravila igre podstiču pojedince da više štede, investiraju, da stiču nova znanja i veštine, uvode inovacije, preuzimaju rizike i druge aktivnosti, kojima se generiše privredni rast i zapošljavaju ljudi. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Vladimir Orlić. Da li neko želi reč?(Ne.) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Desanka Repac. Da li neko želi reč? Koleginice Repac, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Realizacijom statuta lokalnoj samoupravi obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na unapređenje zdravstvene zaštite. Najniži nivo državne uprave je lokalna samouprava. Lokalna samouprava je samostalni sistem upravljanja lokalnim zajednicama, poslovima od zajedničkog i opšteg interesa za lokalno stanovništvo. Najviši pravni akt jedinica lokalne samouprave je statut. Statutom se uređuju prava i dužnosti lokalne, broj odbornika skupštine, rad organa službi, sprovođenje javne rasprave prilikom priprema statuta, budžeta, planovi razvoja, rad između zajednica i mnogo toga drugog. Pravo i sposobnost organa lokalne samouprave je da u okviru zakona uređuje i upravlja javnim poslovima koji su u njihovoj nadležnosti i od interesa za stanovništvo. Međusobnom saradnjom lokalne samouprave sa institucijama za zdravstvenu zaštitu, domova zdravlja i bolnica, počelo je rešavanje najvažnijih resursa pojedinca, a to je zdravlje. Daću samo jedan primer, na teritoriji Republike Srbije do 2016. godine postojale su dve angio sale, od 22 angio sale u Vojvodini su postojale samo dve koje su funkcionisale i bile su u Sremskoj Kamenici, od toga je radila samo jedna. To je bila strategija i briga o lokalnim promenama žutog preduzeća. Znamo da je kod akutnog infarkta miokarda jako važan svaki minut. Toliko je to bilo važno da su 2017. godine na teritoriji Vojvodine otvorene tri angio sale, jedna u Subotici, jedna u Somboru i jedna u Zrenjaninu.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marijan Rističević. Da li neko želi reč? Kolega Rističević, izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, postoji izreka da se bačen kamen iz ruke i izgovorena reč ne mogu vratiti. Slušali smo gospodina koji sada nije tu, a ja nisam imao mogućnost da uzvratim, koji je govorio kako je u njihovo vreme pšenica bila 25 dinara, a danas je 13,5 dinara kilogram. Obrnuto je, 2009. i 2010. godine, u vreme vlasti koju je zajedno sa njima delio „hajne-kena“, koji je za jedno veče popio vrednost jednog tenka i dve godišnje kirije za bazen u Smederevskoj Palanci, dakle popio je dva bazena, neverovatno, u njihovo vreme je pšenica bila 13,5, a posle promena 2012. godine, cena pšenice je skočila na 25 dinara. Moram priznati da je tako visoka cena bila zbog suše i posle toga se ustalila na ceni između 18 i 20 dinara. Takođe je rekao da je u njihovo vreme malina bila, ne znam, dva, tri evra, što je netačno. Za vreme njihove vladavine, do 2012. godine, u protestu malinara koji se mogao videti, cena maline bila je 90 dinara, ili nešto manje od jednog evra po kilogramu. Dakle, izrečena je ta jedna neistina i tu reč on više ne može vratiti i ja ću ga sa time čekati na svakoj sednici. Ono što želim takođe da kažem, da poljoprivreda treba da se razvija brže i jače i bolje i verujem da možemo napraviti rezultat, ako ne kao Danska i Holandija, onda treba se ugledamo na njih i da ova mala poljoprivredna gazdinstva specijalizujemo za poljoprivrednu proizvodnju, da ona najmanja budu specijalizovana za voćarstvo i stočarstvo, da se sa par hektara dobro organizovanog voćnjaka ili sa samo pola hektara plastenika i te kako može lepo živeti. Naveo sam i primer Danske, a navešću primer Estonije, Letonije, Litvanije, Poljske, Bugarske, Rumunije, Mađarske, Španije, čini mi se, koja je u uzgoju krznašica, koje je bivša vlast pokušala da zabrani 2019. godine, da samo Danska pravi promet krzna godišnje od 842 miliona do 1,5 milijardi, da bogata Švedska takođe stiče znatan dohodak i ne znam zašto nešto što je dobro za najbogatije zemlje treba da bude loše za Srbiju. Verujem da ćemo mi uskoro tu besmislenu zabranu ukinuti.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Ivan Manojlović. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Savkić. Da li neko želi reč? Kolega Savkić, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovane kolege narodni poslanici, amandman koji sam podneo na član 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi glasi – realizacijom statuta lokalne samouprave obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na efikasnost pravosudnih institucija. Predlog zakona omogućava bolju primenu instituta neposredne demokratije na nivou lokalnih samouprava i veće učešće građana, a temelji se na principima evropske povelje o lokalnim samoupravama. U skladu sa tim, jedan od ciljeva Predloga zakona je osnaživanje demokratskih principa, pre svega participacija građana u poslovima lokalne vlasti. Predlog zakona predviđa učešće građana u javnoj debati, koja je obavezna za sve opštine i gradove prilikom pripremanja odluke o budžetu. Na taj način se građanima omogućava češće u odlukama kako ta sredstva ulagati i kako ih trošiti, jer su to budžetska sredstva, sredstva svih građana. Za razliku od prethodnog, Predlog zakona predviđa da je za pokretanje građanske inicijative neophodno 5% od ukupnog broja građana sa biračkim pravom na teritoriji te jedinice lokalne samouprave. Time se značajno olakšava pokretanje inicijative i priprema u praksi ovog instituta neposredne demokratije. Sve ovo predstavlja značajan korak ka postizanju sveukupnog razvoja Republike Srbije, efikasnosti institucija, uključujući i pravosudne. Smatram da to mora biti izričito naglašeno u članu 2, a to se postiže amandmanom koji predlažem.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Branimir Rančić. Da li neko želi reč? Kolega Rančiću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovana gospodo narodni poslanici, jedna narodna poslanica iz redova opozicije je rekla da vreme koje je predloženo i dozvoljeno za obrazlaganje amandmana treba ustupiti nekim drugima. Ja bih joj vrlo rado svoje vreme od dva minuta ustupio da je u sali, ali s obzirom da nije u sali, moraću ja svoj amandman da obrazložim. Jedan od najvažnijih elemenata reforme javne uprave i lokalne samouprave je njena modernizacija neophodna da bi ona postala istinski servis građana. Zdravstveni sistem jedne zemlje je jedan od najvažnijih elemenata socijalne sigurnosti i blagostanja njenih stanovnika, ali važan faktor društvenog napretka. Bez kvalitetne zdravstvene zaštite nema zdrave i radno sposobne nacije, što je preduslov socijalnog i ekonomskog razvoja. Iz tog razloga Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave je organizovala stručni skup na temu – Zdravstvo za budućnost reforme u službi pružanja javnih usluga po meri građana. Tako npr. adaptacija Doma zdravlja Niš, najvećeg doma zdravlja primarne zdravstvene zaštite u Srbiji, koji pruža usluge za oko 300.000 ljudi koštala je 100 miliona dinara. Naime, primarna zdravstvena zaštita je u nadležnosti lokalne samouprave a finansiranje najvećim delom ide iz centra odnosno od RFZO. Zdravstvene ustanove u primarnoj zdravstvenoj zaštiti se finansiraju na jedan od sledećih načina, po tzv. Bizmarkovom modelu, o kome ću najverovatnije, ukoliko vremena imam, u obrazloženju trećeg amandmana govoriti.
Zahvaljujem, kolega Rančiću. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Marko Atlagić. Da li neko želi reč? Kolega Atlagiću izvolite.
Poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, poštovani ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, nije dovoljno samo napisati i usvojiti Statut lokalnih samouprava, nego izvršiti njegovu primenu u praksi kao što radi SNS. Samo ćemo tako moći afirmisati modernizaciju Republike Srbije za koju se zdušno zalaže predsednik Republike Aleksandar Vučić, Vlada Republike Srbije i najveći broj uvaženih narodnih poslanika, SNS i najveći broj građana Republike Srbije. Primene Statuta lokalnih samouprava utiče i na afirmaciju vaspitanja i obrazovanja, posebno na moralno vaspitanje i patriotsko osećanje i odnosa prema imovini. Da je Vuk Jeremić, zvani Vuk potomak, imao pravilan odnos prema patriotskim osećanjima ne bi pljuvao po svojoj zemlji gde god stigne i ne bi bio na čelu međunarodne kriminalne bande koja je osumnjičena za pranje para i korupciju. Poštovani građani Srbije, sve ono je drug Tito sagradio, Slobodan Milošević sačuvao, uništila je dosovska ološ, elita pljačkaškom privatizacijom, a Aleksandar Vučić, ponovo gradi. Zato je ovaj amandman veoma važan radi moralnog vaspitanja kako se više u budućnosti ne bi pojavljivale ovakve gadosti i moralne nakaze u liku Vuka Jeremića i njegovih pajtosa i sramotili našu otadžbinu. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milija Miletić. Da li neko želi reč? Kolega Miletiću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Poštovani ministre, kolege poslanici, građani Srbije, ja sam i sada kao i u prethodnim zakonima podneo amandman koji daje veliku podršku razvoju nedovoljno razvijenih područja Srbije, brdsko-planinskih područja u opštinama kao što je opština Svrljig iz koje ja dolazim, opštine kao što su Bela Palanka, Gadžin Han, Merošina i ostale opštine na jugoistoku Srbije, koje imaju šansu da se razvijaju, sada ovim zakonima imamo mogućnost da obezbedimo određene elemente na koji način može to bolje da se radi. Dajem veliku podršku ovom zakonu i želim da pozovem sve kolege poslanike i sve građane da daju podršku u narednom periodu predsednici opština da budu žene, jer verujte mi svaka žena ima mnogo veću snagu, želju i volju da radi brže, jače i bolje za svoju opštinu. Opštine odakle dolazim, Jelena je predsednica opštine, opština radi mnogo bolje, nego kada sam ja bio predsednik opštine. Danas smo imali jedan sastanak gde zajedno sa državnim organima, sa „Železnicom Srbije“, sa gradonačelnikom Zaječara Boškom Ničićem, zajedno sa predsednikom opštine gospodinom Đokićem, sa načelnicom okruga Draganom Sotirovskom, radimo da unapredimo železničku prugu, da radimo rekonstrukciju železničke pruge. Na taj način želim da damo podršku, mi male opštine inicijativom da zajedno ministarstva, državni organi radimo u interesu rešavanja problema svih građana. Ulaganjem u male opštine, u sredine, u brdsko planinska područja, ulaganjem u poljoprivredu, to je ulaganje u budućnost naše zemlje Srbije. Još jednom pozivam sve kolege poslanike da daju podršku amandmanima koje predlažem, jer verujte mi, oštine kao što je Svrljig, Bela Palanka i te nerazvijene opštine imaju šansu da se razvijaju samo kada im mi damo podršku. Kao poslanik Ujedinjene seljačke stranke podržaću amandman, vlast i sve zakone, ali verujte mi i naša država Srbija radiće mnogo jače i bolje kada ta područja budu u boljoj situaciji.
Hvala. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Aleksandra Majkić. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, pred nama su izmene i dopune Zakona o lokalnoj samoupravi koje predstavljaju okvir iz koga će lokalne samouprave u budućnosti izvoditi preciznija ovlašćenja i ostale nadležnosti. Da bi neka lokalna samouprava bila efikasna, odnosno da bi ona bila uspešna, jedan od značajnih faktora je i da je vode ljudi koji su dovoljno kvalitetni i agilni. Kikinda, grad iz koga dolazim, smatram da spada u grupu uspešnih gradova. Jedan od dokaza za to je nagrada Saveta Evrope, počasna zastava Evrope koja se Kikindi dodeljuje prekosutra tj. 20. juna za izuzetno zalaganje na polju međunarodne saradnje i promocije evropskih vrednosti. Kikinda je iskoristila svoj granični položaj, odnosno blizinu Rumunije i Mađarske pre svega, i sa ove države razvila je i kulturnu razmenu, ali takođe i ekonomsku razmenu. Danas u Kikindi imamo više investitora, jer se ona izborila za dolazak ozbiljnih stranih kompanija od kojih su neke bile spremne da izdvoje ozbiljna sredstva za kupovinu zemljišta u industrijskoj zoni. Znači, čak se nije ni poklanjalo zemljište u industrijskoj zoni, nego je ova kompanija platila pun iznos vrednosti zemljišta. To je pre svega, francuski „Mekvafor“, a pored njega se gradi italijanska „Kalcedonija“. Ove kompanije predstavljaju grinfild investicije u Kikindi, mada imamo i braunfild investiciju to je „Zopas“ koji je već krenuo sa infrastrukturom i određenim brojem radnika. On danas zapošljava preko 550 radnika. Postoje ozbiljne namere da se do kraja godine zaposli do 1000 ljudi. Hvala.
Hvala. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Živan Đurišić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre sa saradnicima, poštovani narodni poslanici, ovaj amandman sam podneo na član 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, kojim se vrši izmena člana 11. Zakona o lokalnoj samoupravi, koji određuje šta sve reguliše najviši pravni akt lokalne samouprave, statut lokalne samouprave. Moj amandman glasi u članu 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi, kojim se vrše izmene člana 11. Zakona o lokalnoj samoupravi, dodaje se novi stav 2. koji glasi – realizacijom statuta lokalne samouprave obezbeđuju se sveobuhvatni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na poboljšanje funkcionalnosti pravosuđa. Posebno ističem značaj izmena i dopuna Zakona o lokalnoj samoupravi koji određuje da se statutom lokalne samouprave definiše odnos lokalne samouprave prema mesnoj zajednici. Dosadašnja rešenja nisu bila dobra, kada je u pitanju status i položaj mesnih zajednica i njihov odnos prema lokalnoj samoupravi, opštinama i gradu. Ovim izmenama i dopunama sigurno se stvara pravni okvir da mesna zajednica bude najmanja organizacija, odnosno teritorijalna jedinica u kojoj će se prepoznavati i rešavati problemi građana. Koristim ovu priliku da istaknem rad lokalne samouprave iz sredine iz koje dolazim, opština Velika plana. Ova lokalna samouprava je u cilju unapređenja kvaliteta života meštana na teritoriji mesnih zajednica preduzela niz značajnih radova na ime poboljšanja komunalne, putne infrastrukture i objekata javne namene. Na teritoriji svih mesnih zajednica izvedeni su značajni radovi na uređenju putne mreže i svaka mesna zajednica je dobila nove puteve i nove ulice. Izgrađene su nove ulice i novi putevi. U svim mesnim zajednicama izvedeni su radovi na rekonstrukciji objekata, domova kulture, na objektima vrtića, škola, fiskulturnih sala, kao i na objektima doma zdravlja i seoskih ambulanti. Od konstituisanja skupštine opštine Velika Plana, 10. juna 2016. godine, kada je SNS preuzela vlast, vođena je aktivna politika privlačenja novih investicija i otvaranje novih radnih mesta, o čemu bi moglo mnogo da se govori.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Jelena Žarić Kovačević. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Žarić Kovačević, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, ovakvim predlogom zakona o kome raspravljamo u pojedinostima samo se potvrđuje intencija Vlade Republike Srbije da ne samo prati moderne trendove koji se tiču efikasnije i odgovornije državne uprave, već se ponaša i u smislu kompletnijeg sprovođenja reformi u cilju pristupanja Srbije EU. S tim u vezi, hoću da kažem da je ovih dana aktuelno usvajanje rezolucije u Evropskom parlamentu između Odbora za stabilizaciju i pridruživanje EU i Srbije, u kojoj se pohvaljuje kontinuirani napredak Srbije u evropskim integracijama. Poenta je što 2025. godina nije nedostižna za Srbiju. U mnogim oblastima su reforme ubrzane i to je pohvaljeno. Pohvaljena je i ekonomska politika Srbije, regionalna saradnja i što je najvažnije, data je preporuka za otvaranje novih poglavlja. To znači da je Srbija na pravom putu. Sve zemlje članice EU dale su saglasnost za otvaranje dva nova poglavlja – Poglavlje 33, budžetske i finansije odredbe i Poglavlje 13, koje se odnosi na ribarstvo. Ovo je rezultat sprovedenih mera i reformskih rezultata, posebno u oblasti vladavine prava, ali i Poglavlja 23 i 24 i to znači da su naši rezultati prepoznati. Takođe, do kraja juna biće potpisan i deo predpristupnih bespovratnih sredstava u iznosu od oko 42 miliona evra. Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave svakako daje svoj doprinos u procesu pristupanja Srbije EU i ja zato predlažem da ove predloge u danu za glasanje podržimo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Boban Birmančević. Da li neko želi reč? (Da) Kolega Birmančević, izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovane kolege poslanici, poštovani građani, Zakon o lokalnoj samoupravi svakako je izuzetno značajan i upravo će urediti lokalne samouprave, način poslovanja i način rada. Ali, ono što je problem, sama lokalna samouprava, šabačka, će jako teško biti uređena bez pomoći MUP-a i Tužilaštva. Ako vam kažem da upravo iz gradske samouprave odnosno iz budžeta grada Šapca gradonačelnik Zelenović i predsednik Skupštine Pajić su bili gosti u Skupštini opštine Peć, kod predsednika Skupštine, Islama Husaja, koji je organizovao doček visokog predstavnika grada Šapca. Dovoljna informacija koja je za građane Šapca prava i koja će pokazati da ti ljudi rade ono za šta nisu ovlašćeni, za šta nisu dobili glas. Ja garantujem da imajući u vidu da pričamo o gradu Šapcu, gde žive pošteni i patriotski opredeljeni ljudi iz Prvog i Drugog svetskog rata, i u istoriji, setimo se Mišarskog boja, preci ne mogu oprostiti ovaj odlazak u Peć. Sram vas bilo, gradonačelniče, predsedniče Skupštine, u ime građana Šapca, u ime građana Srbije. Nemate pravo da sedite pod zastavom nepostojeće države Kosovo. Nemate pravo da potpisujete ugovor u bilo čije ime, a pogotovo ne u ime građana Šapca i građana Srbije. Ono što će pokazati budućnost, to je da vam niko više u Šapcu, a ni u Srbiji, neće verovati. To što ste uradili po nalogu Đilasa i Dušana Petrovića, to će vam služiti na čast, a na izborima ćete dobiti podršku koja je bila u Beogradu, a ona je bila jedna velika nula. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Dragana Barišić. Da li neko želi reč? (Da) Koleginice Barišić, izvolite.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Poštovane koleginice i kolege, danas nam oni koji sada nisu ovde spočitavaju da podnosimo besmislene amandmane, a ja moram još jednom da podsetim kakve su amandmane oni podnosili. Podnosili su amandmane gde prave cirkus od Skupštine, gde žele da obezbede prolaz Deda Mrazu. To su oni isti lopovi koji su opustošili opštinu Trstenik, kada su bili na čelu te opštine. Kolega koji vrlo često zna ovde da nam drži predavanja, ali, nažalost, vrlo ga retko ovde viđamo. Zašto? Zato što ima preča posla – ide i truje građane Srbije, prodaje neku stranku koja menja nazive, od G-17, URS, preko Narodne stranke, ne znam ni ja kako je sada, u kom je stanju trenutno. Možda je i ta stranka sada u toj navodnoj koaliciji sa onima koji ne mogu ni kvorum na sopstvenim sednicama da obezbede. Ali, mi ne obraćamo pažnju na njih, mi radimo posao odgovorno i u interesu građana i zbog toga imamo i ogromnu podršku građana Srbije. Ja bih podsetila da grad Kruševac, u kome je do 2012. godine vladalo žuto preduzeće, nasledio je ogromne probleme, ali odgovornom politikom i domaćinskim vođenjem grada, tada, gospodin Bratislav Gašić je preuzeo gradonačelnika, uspeli smo da vratimo stanje, uspeli smo da obezbedimo stabilan poslovni ambijent i da privučemo investitore. Ti iz žutog preduzeća nisu uspeli da reše imovinsko-pravne odnose. Ali, odgovorna politika, pre svega SNS, ali i koalicionih partnera, uspela je da vrati stari sjaj gradu, koji je do 2000. godine bio na četvrtom mestu u staroj Jugoslaviji, ali od 2000. do 2012. godine je dospeo na sam rub propasti. Nastavićemo još brže, još jače, još bolje, zbog građana Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Studenka Kovačević. Izvolite, koleginice Kovačević.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, kada govorimo o lokalnoj samoupravi uvek nekako težimo takvom uređenju koje će moći na najbrži i najbolji način da odgovori na potrebe građana. U tom administrativnom delu u najvećoj meri se traži efikasnost, pojednostavljene procedure i strpljiva komunikacija sa građanima. U razvojnom delu, koji je jako važan za građane, napredak svakako zavisi od visine budžeta, od lokalnih prioriteta i od dogovora koji se napravi između građana i predstavnika lokalnih samouprava. U Boru se dosta ulaže u rešavanje problema koje nikada niko nije rešavao, a tiču se vodosnabdevanja i kanalizacione mreže u seoskim sredinama. U toku je izrada projekta za završetak vodovodne i kanalizacione mreže, nakon čega će i građani borskih sela imati rešeno ovo važno pitanje. Osim ovog projekta, radi se i na izradi projektno-tehničke dokumentacije za kolektor i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u slivu borske reke, što predstavlja višedecenijski ekološki problem. Moram da istaknem i da smo održavanje seoskih puteva podigli na viši nivo i da se atarski putevi u 12 borskih sela asfaltiraju. Radimo na tome da pokrenemo seoski turizam koji je vrlo atraktivan u razvijenim zemljama, s toga se trudimo da obezbedimo neophodnu infrastrukturu. Važno je dobro planirati budžet i nalaziti razvojna rešenja koja vode ka određenim uštedama u budućnosti. Primer za to je uvođenje led rasvete. Mi vršimo zamenu postojeće rasvete led rasvetom u celom gradu. Vrednost ovog projekta je 195 miliona na tri godine. Prema proračunima, za te tri godine, na osnovu ušteda u tom periodu, projekat će isplatiti sam sebe. To upravo potkrepljuje tvrdu da lokalne samouprave moraju biti po meri građana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Branko Popović. Da li neko želi reč? Kolega Popoviću, izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, dopunom ovog člana stavom 2, koji sam predložio, dodatno se definiše značaj realizacije statuta lokalne samouprave u sveukupnom razvoju Republike Srbije, a naročito značaju razvoja medicinskih centara. Pored nastavka kadrovskog osnaživanja zdravstvenog sistema, zapošljavanja mladih medicinskih radnika i odobravanje stručnog usavršavanja lekara, odnosno dodeljivanjem specijalizacija u kontinuitetu se značajna sredstva izdvajaju za izgradnju novijih i rekonstrukciju postojećih zdravstvenih objekata, odnosno za nabavku medicinske opreme i investiciono održavanje u zdravstvenim ustanovama. U prethodnih nekoliko godina opština Nova Varoš je direktno investirala u Dom zdravlja više od 20 miliona dinara. Sredstva su bila opredeljena za otvaranje i opremanje službe fizikalne medicine, čime su građani pošteđeni odlazaka u druge zdravstvene ustanove, kao što je to bio slučaj decenijama unazad. Otvorena je i apoteka u samoj ustanovi, a izgrađen je i parking i uređen prostor oko Doma zdravlja. Nabavljena su dva terenska i jedan putnički automobil i time je unapređen rad službe kućne nege i lečenja, kao i terenski rad naročito u udaljenim planinskim područjima opštine. Realizovan je i Projekat energetske efikasnosti, potpuno je rekonstruisana kotlarnica i instalirani novi automatski kotlovi, tako da sad pacijenti imaju grejanje u isturenom odeljenju i u Domu zdravlja neprekidno, 24 sata u zimskom periodu. Ovih dana nastavljena je dobra praksa ulaganja u zdravstvo od strane opštine. Nabavljeno je novo terensko vozilo, kao i brojna medicinska oprema čime se nastavlja podizanje nivoa zdravstvene zaštite za građane Nove Varoši. Odgovornom politikom Vlade Srbije i opštine Nova Varoš, na čelu sa SNS, stvaraju se uslovi koji će doprineti razvoju zdravstva, a samim tim i razvoju Srbije. Zahvaljujem.
Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Veroljub Arsić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mladen Lukić. Da li neko želi reč? Kolega Lukiću, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsedavajući. Obično se za statut lokalne samouprave kaže da predstavlja Ustav na lokalnom nivou. To je akt koji se bavi osnovnim načelima uređenja sistema vlasti na opštinskom nivou. Statutom se utvrđuje temeljni okvir uređenja jedne lokalne samouprave. Realizacijom statuta lokalne samouprave definiše se opšti zajednički interes i učestvuje u kreiranju načina na koji se na nivou lokalne zajednice upravlja javnim poslovima, od donošenja i realizacija strategije lokalnog ekonomskog razvoja, donošenja urbanističkih planova i prostornog uređenja, finansijskih planova, pa do inspekcijskih poslova, odnosno od poslova koje vrši predsednik opštine pa do poslova vezanih za savete mesnih zajednica. Tokom 2014. godine Bajinu Baštu su pogodile katastrofalne poplave i klizišta. Procenjena šteta od poplava i klizišta u opštini Bajina Bašta bila je sedam miliona evra. Tada se u Rogačici, bajnobaštansko selo, moglo prići samo kozjom stazom širokom 20 centimetara kraj ambisa koji je napravila reka Rogačica odnevši deo puta koji iz Bajine Bašte vodi u ovo selo, a dalje za Beograd. Sredstvima Svetske banke, Evropske banke za obnovu i razvoj, Evropske investicione banke i iz budžeta Vlade Republike Srbije u vrednosti od 552 miliona dinara trasa puta je potpuno obnovljena na ukupnoj dužini od 9,6 kilometara, čime su stvoreni preduslovi za nesmetan dolazak i odlazak iz Bajine Bašte. Zahvaljujem na pažnji.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Veljković. Da li neko želi reč? Kolega Veljkoviću, izvolite.
Hvala, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, izmenom odredbe člana 11. stav 2. aktuelnog Zakona o lokalnoj samoupravi proširuje se krug pitanja koja se uređuju statutom za koje se kroz praktičnu primenu pokazalo potrebnim da se utvrde u ovom opštem aktu. Posebno apostrofiram izmene koje se odnose na sprovođenje postupka javne rasprave za donošenje najznačajnijih opštih akata i proširenje kruga ovlašćenih predlagača za sprovođenje javne rasprave. U tom smislu, ističem da generalno građani imaju značajne rezerve prema neformalnim, ali i prema formalnim oblicima sopstvenog učešća u upravljanju javnim poslovima, budući da nastavljena politička kultura ne vrednuje takav vid građanskog angažmana u javnom životu. Većina njih nije ni podstaknuta od svojih lokalnih struktura vlasti da razmišlja na taj način i da se aktivira kako bi zajedno sa tim vlastima rešavala probleme i učinila da lokalne zajednice na najbolji način iskoriste sve svoje kapacitet radi poboljšanja uslova života. Građansko učešće ima ogroman značaj za unapređenje demokratije u svakoj zemlji, a posebno u zemljama koje se nalaze u procesu stvaranja modernog, pravnog, političkog i ekonomskog sistema. Učešće građana u procesu kreiranja, donošenja i implementiranja odluka stvara aktivno civilno društvo odgovornih i angažovanih ljudi. Zato javne rasprave imaju veliki značaj, na osnovu čijih rezultata svaka verzija predložene odluke treba da bude izmenjena i dopunjena, a kao rezultat tog procesa trebalo bi da proizađe finalan tekst odluke. Takođe, javne rasprave imaju veliki značaj za borbu protiv korupcije delujući kao preventivno sredstvo, zbog čega je važno urediti javne rasprave i omogućiti građanima, udruženjima i svima koji žele da doprinesu kvalitetu propisa i odluka. Ujedno, tokom javne rasprave može se pokazati da li su rešenja o kojima se raspravlja utemeljena na stvarnoj potrebi i javnom interesu da se neki odnos uredi ili ne. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Milovan Krivokapić. Da li neko želi reč? Kolega Krivokapiću, izvolite.
Podneo sam amandman na član 2. ovog zakona, kojim se dodaje stav koji dodatno definiše navedeni član i on glasi: „Realizacijom statuta lokalne samouprave obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije sa posebnim osvrtom na nerazvijene opštine“. Izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi definisana je uloga organizacija i institucija na lokalnom nivou, kao i građana, a definisani su i organi lokalne samouprave, njihova struktura, nadležnosti i okvir delovanja. Rad lokalne samouprave detaljnije je uređen i statutom koji donosi skupština opštine, a koji je najviši pravni akt jedinice lokalne samouprave, koji mora biti usaglašen sa zakonskim i podzakonskim aktima iz oblasti lokalne samouprave. Statutom se utvrđuje temeljni okvir uređenja sistema vlasti na lokalnom nivou. Lokalne samouprave su definitivno generator razvoja. Lokalna samouprava je važan segment države, kada je reč o podršci privredi. Zašto sam ovo naveo? Zato što mora da se prizna, mada znam da će opoziciji to biti veoma teško, ali činjenica je da su jedino predsednik Srbije i SNS ozbiljno i bez zadrške krenuli u posao oporavka privrede, jer od toga kojom brzinom bude jačala privreda umnogome zavisi i to koliko će biti dobro u gotovo svim drugim oblastima, u prosveti, zdravstvu, socijalnoj politici, kulturi i sportu. Upravo zbog toga je naša država usmerila sve snage kako bi pomogla privredi, da bi privreda mogla da pomogne državi i društvu. Zato sam i rekao da je lokalna samouprava važan segment države u podršci privredi, jer kako se očekuje od republičkih vlasti da sve kapacitete usmeri na smanjenje nezaposlenosti i povećanje životnog standarda, što svakako direktno zavisi od stanja u privredi, građani to isto očekuju i od lokalnih vlasti. Mogu slobodno da kažem da je ovaj zakon od velike važnosti kako za građane, tako i za eventualne investitore i kreditore, što ima za pozitivan rezultat sveukupni razvoj same države, a svakako i nerazvijenih opština. Imajući u vidu sve napred navedeno, moram da naglasim da je potrebno u članu 2. dodati stav kojim će se dodatno definisati da se realizacijom statuta lokalne samouprave… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Mirko Krlić. Da li neko želi reč? Kolega Krliću, izvolite.
Hvala, gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, naravno da državna uprava i lokalna samouprava ima najznačajniju ulogu u samom razvoju Republike Srbije, ali i moje insistiranje na tome da se mora obratiti posebna pažnja na kulturu i razvoj kulture mislim da ima potpuni smisao. To definiše jedan narod, to definiše državu. Reći ću vam da sam, igrom slučaja, pre pet godina imao prilike da budem u Pećkoj patrijaršiji na konferenciji „Balkan i Bliski istok“, gde je uvaženi profesor rektor telavivskog univerziteta Martin fon Klevert imao izlaganje na temu kako je to uspela jedna država Izrael da u tom velikom islamskom svetu, da u tom velikom arapskom svetu napravi državu koja je u svemu dominantna, u svemu iznad drugih, kako je to bilo moguće. Uvaženi profesor, jedan od najvećih svetskih autoriteta što se intelektualne svojine tiče, rekao je da jeste američko oružje veliki kapital koji je došao od dijaspore napravio, stvorio državu, ali država nije izgrađena time, izgrađena je kulturom, izgrađena je obrazovanjem. Vi danas od deset najboljih univerziteta u svetu morate bar pet spomenuti iz Izraela. Nemate nijedno pozorište, nijedan balet, nijednu biblioteku, nijednu kulturnu ustanovu u svetu, u Parizu, Londonu, NJujorku, a da takva ista ne postoji danas u državi Izrael. Tako se gradi jedan narod, tako se gradi jedna država, tako se gradi država kada je u takvom okruženju u kakvom je Izrael, a mi nismo u mnogo drugačijem. Zato je jako važno da shvatimo kakav je značaj kulture i koliko možemo uraditi. Ta kultura ne može biti zasnovana na Borki Pavićević, ne može biti zasnovana na Ženama u crnom, ne može biti zasnovana na kulturnoj dekontaminaciji, na ostalima koji sve čine da unište i nas i sve ono što imamo da kažemo.
Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Ivana Nikolić. Da li neko želi reč? Koleginice Nikolić, izvolite.
Hvala, predsedavajući. U pogledu izmena koje se odnose na statut, a naročito na budžet jedinica lokalne samouprave, ističem da je jako važno da realizacijom istih posebnu pažnju zavređuje svakako saobraćajna infrastruktura, ali pre svega i sva komunalna infrastruktura koju jedinica lokalne samouprave treba da obezbedi svojim građanima. Neosporna je činjenica da se veliki značaj daje baš onim elementima, osnovnim elementima za razvoj naše države, kao što su izgradnja autoputeva, izgradnja državnih i opštinskih puteva, modernizacija železnice itd, a što je pre dolaska na vlast SNS, na prvom mestu predsednika Aleksandra Vučića, bilo u jako lošem stanju. Danas kada neki govore o smanjenju prihoda u budžet jedinica lokalne samouprave, mi sa druge strane imamo primer opštine Ub, sa rukovodstvom koje podržava program SNS, čiji je budžet nikada stabilniji, sa svim izmirenim obavezama, gde se svake nedelje otvori po minimum jedno gradilište i to je rekonstrukcija škola, vrtića, asfaltiranje puteva i ulica, izgradnja sportsko-rekreativnih centara. Iskoristila bih priliku i da iznesem da je danas otvoreno jedno od najmodernijih dečijih igrališta i najsavremenijih u Srbiji na površini od 460 kvadratnih metara i to je trenutno najveće u Srbiji. Samo od početka 2018. godine u Opštini Ub imali smo mnoge investicije među kojima su izgradnja trafostanice, vrednosti 2.000.000 evra, izgradnja prve saobraćajnice u novom urbanom naselju, vrednosti 105.000.000 dinara, izgradnja novih puteva u 30 ubskih sela, što je rezultat odlične saradnje Opštine Ub i „Puteva Srbije“, itd. Svaku priliku ćemo koristiti da govorimo o rezultatima delovanja našim, s jedne strane, s uverljivim dokazima, a i sa druge strane da podsetimo građane kako se ne treba ponašati, kao što je bio primer u Smederevskoj Palanci, gde opštinu sa 800.000.000 dinara prihoda zadužite sa preko 4.000.000.000 dinara i blokirate sve račune i škole, i vrtiće, i domove zdravlja, mesnih zajednica i svega što postoji, e, tome se stalo na put. Hvala.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Goran Nikolić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Radovan Jančić. Da li neko želi reč? Kolega Jančiću, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Poštovani narodni poslanici, podneo sam amandman i predložio da se u članu 2. Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o lokalnoj samoupravi doda novi stav koji glasi: „Realizacijom statuta lokalne samouprave obezbeđuje se sveukupni razvoj Republike Srbije s posebnim osvrtom na unapređenje rada lokalnih samouprava.“ Članom 2. Predloga jasno se definiše krug pitanja koja se uređuju statutima jedinice lokalne samouprave, prava i dužnosti i način njihovog ostvarivanja, što je veoma važno, utvrđuje se sprovođenje postupka javne rasprave prilikom pripreme budžeta u delu planiranja investicija i donošenja strateških planova razvoja. Dakle, utvrđuje se princip otvorenosti, transparentnosti, princip dogovora organa lokalne samouprave sa građanima po najznačajnijim pitanjima investicija i razvoja sredine u kojoj žive, sve to što je od posebne važnosti na užim područjima kakve su mesne zajednice. Da li je dogovor prethodnog režima sa građanima do 2012. godine u Vojvodini do 2016. godine bilo? Naravno, da nije. Ilustrovaću to na primeru iz opštine Novi Kneževac gde je vladala samovolja i bahatost opštinskih rukovodilaca u trošenju budžetskih sredstava, pa su im tako najvažnije investicije bile ulaganja u spa centar, solarijume, biciklističke staze za koje je nemoguće danas obezbediti upotrebne dozvole. Ravnanje atarskih puteve bez građevinskih mašina, podizanje zaštitnih atarskih puteva bez sadnica, ulaganje u nabavku alkoholnih pića, reprezentacija putovanja i mnogo toga slično. Samo u jednom danu popijeno je 90 litara vrhunske rakije, a za reprezentaciju je godišnje trošeno više nego za učeničke i studentske stipendije, dom zdravlja i materijalne troškove srednjih škola zajedno. U periodu od 16 godine njihove vlasti u razvoje zajednice izdvajalo se sramnih… [[Isključen mikrofon.]]
Zahvaljujem kolega. Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Žarko Mićin. Da li neko želi reč? (Ne.) Na član 2. amandman je podneo narodni poslanik Borka Grubor. Da li neko želi reč? Koleginice Grubor, izvolite.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo, izmene i dopune postojećeg Zakona o lokalnoj samoupravi omogućuju bolju primenu institucija neposredne demokratije i veće uključenje građana u donošenju odluka koje su važne za njihove zajednice. Ovim zakonskim izmenama predloženo je obavezno konsultovanje građana u pogledu kreiranja budžeta lokalnih samouprava u oblasti investicija. Biće unapređeno i funkcionisanje mesnih zajednica i njihov odnos sa jedinicama lokalne samouprave ali promena će biti i u načinu prikazivanja nadležnosti jedinica lokalne samouprave, rada lokalne skupštine, opštinskog veća i opštinske uprave. Cilj je usmeren i na to da se unapredi proces konsultacija sa zainterseovanom javnošću u najranijim fazama pripreme procese, pa se kroz izmene i dopune Zakona o državnoj upravi predviđa da pored već obaveznog postupka javne rasprave javnost bude obaveštena i uključena u rad u najranijim fazama pripreme nacrta zakona. I, ovoga puta kao lekar i kao predstavnik građana četiri opštine Podrinja, molim Ministarstvo zdravlja i našu Vladu u ime pacijenata Loznice, Malog Zvornika, Krupnja i LJubovije i celog Podrinja da pomognu Lozničkoj bolnici u nabavci skenera i rendgen aparata koji su nam neophodni za dijagnostiku patoloških stanja, a potrebe za ovim pregledima su nažalost svakim danom sve veće. Loznička bolnica i radiološka služba imaju odličan stručan kadar, ali nam nedostaje neophodna oprema. Molim sve nadležne da nam pomognu u nabavci iste, kako bi nam kvalitet zdravstvenih usluga bio na daleko višem nivou. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik Maja Mučužić Puzić. Da li neko želi reč? (Ne) Na član 2. amandman je podnela narodni poslanik LJubica Mrdaković Todorović. Da li neko želi reč? (Da) Izvolite.
Hvala. Kada govorimo o unapređenju javnog zdravlja, na šta se odnosi moj amandman, želim da istaknem da u prethodnih godina dana je nastavljeno sa politikom zapošljavanja mladih medicinskih radnika i odobravanja specijalizacija, a sve u cilju formiranja nove generacije lekara. U 2017. godini zaposleno je više od 3.000 zdravstvenih radnika. Do 1. maja 2018. godine Komisija Vlade za zapošljavanje na neodređeno dala je saglasnost za zapošljavanje još 1332 novih zdravstvenih radnika. Istovremeno, u 2017. godini odobreno je 1617, a samo u februarskom roku 2018. godine, još 602 specijalizacije iz onih oblasti medicine koje su najznačajnije i najpotrebnije za naš zdravstveni sistem. T je ukupno 2219 novih specijalizanata, budućih medicinskih stručnjaka, specijalista. Dana 8. juna 2018. godine, predsednik republike gospodin Aleksandar Vučić je dodelio ugovore o zaposlenju za nekoliko od 100 najboljih svršenih studenata medicine, svih medicinskih fakulteta u Srbiji. Svakih šest meseci 50 najboljih diplomiranih studenata će dobiti posao, specijalizaciju, doktorske studije. Treba napomenuti da je usled odsustva dobre, održive i strateški usmerene kadrovske politike u zdravstvu, u periodu pre 2014. godine, naš zdravstveni sistem dospeo u nezavidnu situaciju da specijaliste koji odlaze u penziju nema ko da zameni. U nameri da se takva situacija prevaziđe, Ministarstvo zdravlja je 2014. godine otpočelo sa politikom zapošljavanja i uvelo je niz izmena u postupak odobravanja specijalizacija.
Zahvaljujem. Sa ovim bismo završili sa današnjim radom. Nastavljamo sutra u 10.00 sati, amandmanom koji je na član 2. podnela narodni poslanik Jasmina Obradović. [[Sednica je prekinuta u 19.00 sati.]]