Poštovane dame i gospodo narodni poslanici otvaram Prvu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini. Molim da najpre odslušamo himnu Republike Srbije. (Intoniranje himne.) Zahvaljujem. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 101 narodni poslanik. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim vas daubacite svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutno 147 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine, u skladu sa našim Poslovnikom. Da li neko od predsednika, odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje u skladu sa članom 287. Poslovnika? Reč ima dr Ljiljana Kosorić. Izvolite.
Zahvaljujem. Pitanje postavljam Ministarstvu prosvete, gospodinu Srđanu Verbiću. Radi se o problemu koji je nastao u funkcionisanju škola, pa i Tehničke škole u Kosjeriću. Naime, sve škole su u Srbiji početkom septembra, dobile Pravilnik o kriterijumima i standardima za finansiranje ustanova koje obavljaju delatnost srednjeg obrazovanja i vaspitanja i ovim pravilnikom vrši se utvrđivanje cene usluga na osnovu broja radnih sati, odnosno broja zaposlenih za ostvarivanje godišnjeg plana rada škole, školskog programa, veličine i opremljenosti škole, broja odeljenja i učenika, ukupan broj zaposlenih, stepena njihovog obrazovanja i materijalnih troškova. Gde je problem? Upravo problem je, u ovom pravilnikom u članu 11 je predviđeno da škole koje imaju do 11 odeljenja imaju 0,5 izvršioca na poslovima šefa računovodstva, te i Tehnička škola u Kosjeriću spada u škole ove srazmere jer ima osam odeljenja. Po ovom pravilniku, Tehnička škola Kosjerić, nema pravo na finansijsko knjigovodstvenog radnika, kao ni administrativnog radnika, i ovaj pravilnik je predvideo da šef računovodstva sa 50% radnog vremena, treba da obavlja sve poslove šefa računovodstva, finansijsko-knjigovodstvenog radnika, administrativnog radnika, što je prosto nemoguće zbog velikog obima posla. Te poslove u Tehničkoj školi u Kosjeriću, obavljao je do sada samo jedan radnik i to šef računovodstva sa 100% normom, a zaista se radi o vrlo obimnim poslovima, kao šefa računovodstva. Šef računovodstva koji je vodio poslovne knjige i sastavljao finansijske izveštaje u skladu sa Zakonom o računovodstvu i reviziji, a posebno izrađivao periodične i godišnje obračune, učestvuje u pripremi finansijskog plana i plana nabavke škole, priprema finansijski izveštaj o poslovanju škole, stara se o blagovremenom i tačnom evidentiranju svake promene u knjigovodstvenim i drugim evidencijama i o pravilnom utvrđivanju finansijskog rezultata škole, sarađuje sa organima škole i zaposlenima u vezi sa obavljanjem svojih poslova, sarađuje sa subjektima van škole u vezi sa obavljanjem svih poslova, stara se o evidentiranju potraživanja škole prema drugim licima i preduzima mere za njegovu naplatu, o evidenciji dugovanja škole prema drugim licima i preduzima mere, organizuje i koordinira rad službe računovodstva, učestvuje u poslovimavezanim za javne nabavke gde je naručilac škola, prati zakonske i druge propise, stručno se usavršava i obavlja poslove u vezi sa nadležnim institucijama platnog prometa. Isto tako tu su pridodati i finansijsko-knjigovodstveni poslovi koje bi obavljao ovaj radnik, obračune plata, naknade plata, druga primanja zaposlenih koji o tome vodi evidenciju, obračunava naknadu troškova, isplaćuje zaposlenim i drugim licima primanja po osnovu rada u radnom odnosu, rukuje novčanim sredstvima, vodi blagajnički dnevnik, prima novčane uplate od zaposlenih i učenika, obavlja poslove u vezi sa osiguranjem učenika itd, kao i poslove administrativnog radnika koji isto tako nisu mali. Po ovom pravilniku tehnička škola ima pravo samo na pola radnog vremena, 50% norme za administrativno-finansijsko osoblje. Pitanje je – može li Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja tj. ministar da sagleda još jednom predloženi pravilnik i izmeni ga u delu gde je predloženo 0,5 izvršioca na poslovima šefa računovodstva, da škole koje imaju do 11 odeljenja u koje spada i tehnička škola „Kosjerić“ da dobiju jednog izvršioca sa 100% radnog vremena zbog velikog obima posla, jer se za ovo kratko vreme pokazalo da ima problema u funkcionisanju škola? Hvala.
Sada je na redu Olena Papuga.
Hvala predsednice Gojković. Svoje pitanje postavljam ministarki poljoprivrede i pitam – ministarka poljoprivrede Snežana Bogosavljević Bošković izjavila je da smanjenja budžeta za ovu 2015. godinu neće uticati na korisnike subvencija u poljoprivredi. Tada je rekla da smanjenje u agrarnom budžetu je rezultat odluke da se racionalno troše sredstva budžeta, da se u ovoj godini subvencionišu poljoprivredne površine do 20 ha i da se ne daju subvencije za zakup državnog poljoprivrednog zemljišta. To je bilo kada se realizovao budžet za ovu godinu. Naime, subvencija iznosi 12.000 dinara po hektaru od čega je polovina u novcu, a druga polovina je u gorivu i u đubrivu i taj deo se refundira. Ostalo je još dva meseca do kraja ove godine, odnosno i do predstavljanja novog agrarnog budžeta u okviru državne kase za 2016. godinu, a isplate za ovu tekuću godinu, posebno mislim na obaveze prema Zakonu o podsticajima kasne. Paori sumnjaju da je agrarni budžet pukao, da nema novca za obaveze koje im sleduju jer u taj agrarni budžet nije uneto najmanje 12 milijardi, a možda i više dinara. Nedostatak novca za obaveze prema poljoprivrednicima Ministarstvu poljoprivrede najverovatnije nije nabavilo jer ministarka poljoprivrede traži izgovore i priča o tome da se nalozi obrađuju, da se dokumentacija gazdinstava vraća na dopunu, a netačno je uverenje da je 70% ovih zakonskih obaveza isplaćeno. Ostaje da se sumnja da će Vlada za ovu godinu 2015. ostati dužna registrovanim gazdinstvima i da će se napraviti nezadovoljstva. Paori sa kojima su poslanici LSV kontaktirali kažu da čekaju na isplatu subvencija. Tu mislim na onih 6.000 dinara po hektaru koji se isplaćuju u novcu. Dali su uredno svoje zahteve, registrovali su svoja gazdinstva ili su obnovili svoja gazdinstva, ali do sada još ništa nisu dobili. Po neki kažu da je do sada obrađeno samo jedna trećina tih zahteva. Pitali su da li je ovogodišnji agrarni budžet pukao, da je minus 12 milijardi dinara i da ministarstvo koristi razno, razne načine da se opravda, to sam već navela, da se priča o tome da su zahtevi u obradi itd. Pitam – kakav će biti agrarni budžet za sledeću godinu? Moja pitanja za ministarku poljoprivrede su – pod jedan, kolika su dugovanja poljoprivrednicima po osnovu direktnih davanja po hektara za regresiranje goriva i đubriva za 2015. godinu? Znači pitam ministarku da mi kaže – koliko je podnetih zahteva, koliko je obrađeno i koliko je isplaćeno? Drugo pitanje, kolika su dugovanja poljoprivrednicima po osnovu direktnih davanja po hektaru, tu mislim na tih 6.000 dinara koji se isplaćuju u novcu, koliko je podnetih zahteva, koliko je obrađeno i koliko je isplaćeno? Pod tri, kolika su dugovanja po osnovu premija za mleko, za koje mesece je islaćena premija? Pod četiri, kolika su dugovanja poljoprivrednicima iz programa ruralnog razvoja, subvencija za kapitalna ulaganja, tu mislim na mehanizaciju, opremu, protivgradne mreže, sisteme za navodnjavanje, nabavke osnovnih stada za 2014. i 2015. godinu, koliko je obrađenih zahteva, koliki je ukupan iznos i koliko je isplaćeno? Drugo pitanje takođe postavljam ministarki poljoprivrede, a odnosi se na realizaciju IPA programa, pošto opet dolazi kraj godine i sredstva za realizaciju IPA programa će biti nama na raspolaganju krajem ove ili početkom naredne godine, ali su za realizaciju ovakvih programa potrebne odgovarajuće pripremu, uspostavljanje akreditacije operativnih struktura itd. Kraj je godine i pitam – da li smo ispunili neke zahteve, a mislim da nismo? Pitam – kako ministarstvo misli da to uradi do kraja godine i da li ćemo ostati bez pomoći iz evropskih fondova za razvoj poljoprivrede i razvoj sela zbog naše nesposobnosti da uredimo sistem i ispunimo ono što od nas očekuje EU i da li ćemo time moći da pomognemo našim ljudima? Mi od toga skoro ništa nismo ispunili, a kraj godine je blizu. Jedino što smo uradili to je da smo potpisali saglasnost da nam je novac iz evropskih fondova potreban. Možda, ali pod kojim uslovima.
Vreme.
Očigledno je da je kraj godine, a mi nismo ispunili uslove.
Hvala. Reč ima Anamarija Viček.
Zahvaljujem poštovana predsednice. Poštovane kolege i koleginice narodni poslanici, molim vas predsednice ako možete da mi stvorite uslove za rad pošto ne mogu ovako da govorim u ovakvoj buci. Postavljam pitanje ministru prosvete, nauke i tehnološkog razvoja gospodinu dr Srđanu Verbiću. Ista ova pitanja ću postaviti, u stvari sam predala i u Pisarnicu u pisanoj formi. To čisto zbog beleški govorim. Imajući u vidu odredbe Ustava RS, Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, odnosno Zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina i Zakona o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina, apri sprovođenju Pravilnika o kriterijumima i standardima za finansiranje ustanove koja obavlja delatnost osnovnog, odnosno srednjeg obrazovanja, kao i stručnog uputstva u formiranju odeljenja i načina finansiranja u osnovnim i srednjim školama za školsku 2015/2016. godinu nailazimo na niz nedoumica i problema u vezi kojih ovim putem tražim obaveštenje i objašnjenje. Volela bih da naglasim da smo nakon niza neuspešnih stručnih usavršavanja u navedenim pitanjima i trenutno su u toku usaglašavanja na višem političkom nivou, ali ipak smatramo da je bitno da se ova pitanja postave i u ovom visokom domu, u ovoj instituciji, u Narodnoj skupštini Republike Srbije, predstavničkom telu građana Republike Srbije. Prvo pitanje koje bih postavila jeste – koje su škole za koje je ministar koristio svoje diskreciono pravo na osnovu člana 7. stav 14. gore navedenog Pravilnika i dao saglasnost za odobravanje odeljenja sa manje od 15 učenika i koje odeljenje, odnosno koliko učenika je tačno u pitanju? Koliko u Republici Srbiji ima škola sa kombinovanim odeljenjima u prvom ciklusu obrazovanja i vaspitanja i na osnovu čega se smatra zakonski ili profesionalno opravdanim kombinovanje prvog i drugog razreda osnovne škole kada po pravilu može da se kombinuje prvi sa trećim, odnosno drugi sa četvrtim razredom? Koliko škola se na osnovu člana 8. stav 2. Pravilnika obratilo ministarstvu sa molbompriznavanja manjeg ili većeg broja izvršilaca od broja koji je utvrđen Pravilnikom i to za koliko radnih mesta? Za koliko radnih mesta je ministarstvo dalo saglasnost? Da li se smatra ćutanje administracije ukoliko ministarstvo u određenom roku ne odgovori na vreme na ove molbe i koji je to rok? Čija je nadležnost da odluči pri primeni Pravilnika koga će od vannastavnog osoblja zadržati škola, a koga će staviti na listu tehnoloških viškova? Koji je postupak odabira pravila u slučaju da se po Pravilniku od dva stručna saradnika može zadržati samo jedan, a radi se o školi u kojoj se nastava odvija i na jeziku nacionalne manjine? Da li ima prioritet zadržavanje radnog mesta osobe koja je do sada bila zaposlena na neodređeno vreme, ali ne govori jezik na kome se odvija nastava i osoba koja je do sada bila zaposlena na određeno vreme, ali govori jezik nastave? Kako se pri bodovanju uzima u obzir poznavanje jezika, ukoliko se radi o školi u kojoj se nastava odvija i na jeziku nacionalne manjine? Koji broj učenika se u odnosu na CENUS unosi? Fizički broj, tj. koliko stvarnih osoba pohađa nastavu u određenom odeljenju, ili realan broj učenika povećan za dva, odnosno za tri, za učenike koji nastavu pohađaju po IOP-u, po individualnom obrazovanom planu? Kako se primenjuje Pravilnik o kriterijumima i standardima za finansiranje ustanove koja obavlja delatnost osnovnog, odnosno srednjeg obrazovanja, u slučaju da škola ima i dom učenika? Na kraju bih volela da pitam kada će Ministarstvo uraditi reviziju, odnosno korekciju Pravilnika, kako se bi se usaglasio sa specifičnim problemima škola? Ko će biti članove te radne grupe koja će izraditi izmene i dopune Pravilnika i da li će se u taj posao uključiti predstavnici nacionalnih saveta nacionalnih manjina? Naime, Pravilnik koji je trenutno na snazi uopšte ne prepoznaje male škole, kao što smo i malopre čuli od koleginice, ne prepoznaje velike udružene škole koje u većini slučajeva ostvaruju nastavu u više objekata, a ne prepoznaje ni škole sa specifičnim programima za nadarene učenike i ima problema sa specifičnostima škole na jezicima nacionalnih manjina. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Šaip Kamberi. Izvolite.
Hvala, gospođo predsednice. Moje prvo pitanje danas je za ministra pravde. Opština Preševo danas nema ni osnovni sud ni osnovno javno tužilaštvo. Njeni građani za najobičniji sudski postupak moraju da putuju do 30 kilometara u jednom pravcu kako bi pred pravosudnim institucijama ostvarili svoja prava. Ovo je u suprotnosti sa načelom približavanja pravde građanima. Ovo njih stavlja u neravnopravan položaj sa građanima drugih opština. Ističem da je Zakonom o sedištima i područjima sudova i javnih tužilaštava, članom 3. stav 1. tačka 10, predviđeno da Osnovni sud u Bujanovcu pokriva i područje opštine Preševo, što faktički znači da opština Preševo ne samo što nema osnovni sud, već nema ni sudsku jedinicu. Ovako zakonsko rešenje usvojena uprkos podnetim amandmanima tada jedinog albanskog poslanika u parlamentu, koji je tražio da se u Preševu osnuje poseban osnovni sud, kao i posebno javno tužilaštvo. Obrazloženja koje je dao ministar, prilikom usvajanja zakona koji je Preševo stavio bez osnovnih i pravosudnih institucija, zasnovano je na činjenici, citiram, da broj stanovnika koji ima opština Preševo ne opravdava postojanje suda i Tužilaštva. Podsećanja radi, ministar se tada rukovodio podacima iz popisa stanovništva 2011. godine, na koji Albanci nisu izlazili, te je kao rezultat tog nepotpunog popisa Preševo navodno imalo samo 3.080 stanovnika.Međutim, sada imamo drugačiju situaciju. Obzirom da poslednji popis stanovništva, sproveden 2011. godine, nije dao tačne podatke o broju stanovnika opština Preševo, Bujanovac i Medveđa, jer albanska zajednica nije učestvovala u tom procesu, zbog čega je zvaničan broj stanovnika ove tri opštine, do koga se došlo popisivanjem, opao za 68% u poređenju sa popisom iz 2002. godine, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave tokom 2015. godine angažovalo je međunarodni tim nezavisnih eksperata sa zadatkom da proceni broj rezidenata ove tri opštine. U izveštaju ekspertskog tima o proceni broja stanovnika ovih opština ističe se – u Srbiji, kao i u mnogim drugim državama, zvanična statistika stanovništva koja se koristi za kreiranje politika i planiranje budžeta zasniva se na podacima prikupljenim na periodičnim potpisima koji se sprovode na približno svakih deset godina. Popis se koristi za ustanovljavanje broja uobičajenog stanovništva u nedostatku nacionalnog registra stanovništva koje se redovno ažurira. Broj rezidenata svake opštine koristi se za određivanje sredstava koje centralne vlasti dodeljuju svakoj opštini, što je glavni izvor prihoda lokalnih vlasti u Srbiji. Ali, u izveštaju se takođe ističe i sledeće. Zvaničan broj stanovnika se takođe koristi za niz drugih planiranja, od planiranja broja zaposlenih u lokalnim upravama, do raspodele sedišta sudova i tužilaštava. Prema podacima iz izveštaja međunarodnih eksperata, opština Preševo sada ima 29.600 rezidentnih stanovnika, u odnosu na 3.080 što je korišćeno kao merodavno prilikom usvajanja Zakona o sedištu i području sudova. Dakle, dovoljan broj stanovnika, postojanje državne granice koja generiše dovoljan broj predmeta, poštovanje načela približavanja pravde i pravosuđa građanima i načelo ekonomičnosti postupka - što manje troškova za sud, što manje troškova za stranke, predstavljaju dovoljne razloge koji opravdavaju osnivanje osnovnog suda i osnovnog tužilaštva u opštini Preševo. Tužilaštvo bi pokrivalo i teritoriju opštine Bujanovac. Zato moje pitanje ministru pravde glasi – da li će Ministarstvo pravde, nakon ovih podataka broja stanovništva za opštinu Preševo, pokrenuti inicijativu za izmenu i dopunu Zakona o sedištima i područjima sudova, kako bi se za opštinu Preševo osnovao osnovni sud i osnovnog javno tužilaštvo? Moje drugo pitanje je za Vladu Republike Srbije. Republika Srbija je zaključila nekoliko međudržavnih sporazuma sa Makedonijom. Evo, i na ovoj sednici pred nama je Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti turizma, što svakako treba pozdraviti kao trend jačanja regionalne saradnje. U skladu sa tim, a u duhu jačanja dobrosusedskih odnosa, moje pitanje za Vladu Republike Srbije glasi – da li će se otvoriti malogranični prelaz sa Makedonijom u opštini Preševo, selo Miratovac i Lojane, i kada? Ako ne, šta je smetnja otvaranju jednog takvog prelaza, a čije bi otvaranje sigurno pospešilo prekograničnu saradnju susednih opština i pomoglo njihov lokalni i ekonomski razvoj, ali i olakšao slobodu kretanja građanima opština Preševo i Bujanovac koje imaju i jake rodbinske veze sa susednim selima u Makedoniji? Hvala.
Hvala. Reč ima mr Aleksandra Jerkov. Izvolite.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Moje pitanje je upućeno ministru policije, dr Nebojši Stefanoviću, šefu BIA i predsedniku Vlade Republike Srbije, Aleksandru Vučiću. Mada, ako se još neko nađe prozvan, nema nikakvih problema da se i ti ljudi uključe u odgovore, ako smatraju da mogu da daju odgovor koji će biti iole smisleniji od onoga što je ministar Stefanović juče sebi na pres konferenciji dozvolio da izgovori. Pitanje je – ko je i po čijem nalogu prisluškivao telefon i presretao telefonske razgovore predsednika Demokratske stranke i predsednika Pokrajinske vlade dr Bojana Pajtića? Zahtevamo od lažnog doktora, Nebojše Stefanovića, da prilikom davanja svog odgovora pokaže minimum pristojnosti, profesionalnosti i da da pravi odgovor, a ne predstavu koju je priredio juče na konferenciji za novinare, dozvoljavajući sebi stvari koje nijedan ministar policije sebi ne sme da dozvoli. Osim toga što je ministar Stefanović izgovorio bez ikakve istrage i bez ikakvih dokaza da on garantuje da niko nije prisluškivao Bojana Pajtića, očekujemo da kaže i ko je to činio, prema njegovom mišljenju, s obzirom na to da njihov posao nije samo da ne prisluškuju protivzakonito državljane Republike Srbije, nego i da onemoguće drugim i trećim licima da tako nešto čine. Mi, nemojte zameriti, zato postavljam pitanje i drugim činiocima, a ne samo dr Nebojši Stefanoviću, nemamo nikakvog razloga da verujemo u ono što taj čovek izgovara. Naime, u nedelju prošlu je policija ušla u prostorije Gradskog odbora Demokratske stranke, nakon čega je MUP izdao saopštenje da to nije tačno i da nijedan pripadnik MUP-a nije bio u prostorijama Gradskog odbora Demokratske stranke. Nakon što je Demokratska stranka objavila snimke na kojima se vidi da to što MUP tvrdi nije istina, da su predstavnici policije bili u prostorijama Demokratske stranke, ispostavilo se da su ti ljudi tamo bili bez znanja načelnika beogradske policije, kao što je i on sam u svom saopštenju priznao. Naše pitanje je – ko izdaje naredbe pripadnicima MUP-a, ukoliko to ne čini direktor beogradske policije? Naše pitanje je – ko je izdao naredbe onim jadnim policajcima koji su stajali na kiši satima, da propuštaju isključivo građane koji imaju članske karte Srpske napredne stranke? Takođe, naše pitanje jeste – na osnovu kog zakonskog akta i u kom zakonskom osnovu se ograničava pravo građanima na kretanje u zavisnosti od toga da li imaju članske karte Srpske napredne stranke ili nemaju? Očigledno se radi o jednoj strašnoj zloupotrebi policije od strane SNS, od strane dr Nebojše Stefanovića, a to što on govori da se radi o isključivo redovnoj proceduri u okviru koje policija ulazi u opozicione stranke pre zakazanih mitinga, verovatno je zbog toga što je to poslednji put bio slučaj kada je SRS i kada su Tomislav Nikolić, Aleksandar Vučić bili na vlasti poslednji put. Tada je policija ulazila, ne samo u opozicione stranke nego i u redakcije medija koji su pisali ono što se nije dopadalo režimu i verovatno zbog toga dr Stefanović smatra da se radi o redovnoj proceduri. Kada pričamo o tome treba se vratiti na sednicu Odbora za kontrolu službi bezbednosti koji je nedvosmisleno utvrdio da je VBA prikupljala podatke o opozicionim strankama. Odgovornosti naravno nije bilo, jer se kod nas svaka istraga i počinje i završava se rečima - ne dam Gašića i Lončara, i u tom se sve završava. A treba se osvrnuti i na tvrdnje predsednika Republike od 24. decembra 2013. godine, da i njegov telefon neko prisluškuje.
Hvala. Vreme, prošlo je. Zahvaljujem. Poslanik Aleksandar Jovičić. Izvolite.
Hvala, uvažena predsedavajuća. Imam pitanje za MUP, a i samo bih jedno rekao i pitao bih gospodina ministra Nebojšu Stefanovića, zašto se DS plaši policije? Zašto ih iritira reč policija? Policija radi u ime naroda, u službi naroda, štiti i stvara uslove za maksimalnu bezbednost na svim mogućim skupovima. Zašto se gospodo plašite policije? S druge strane o čemu vi to pričate? Imali ste 300 ljudi na skupu protiv „Beograda na vodi“. Samo ću podsetiti građane Beograda i Srbije, ne znam da li su pratili, ali samo malo ako možemo da se čujemo, prošle godine je uhapšen kanadski pevač Džastin Biber, i devojčice su organizovale u Beogradu preko društvenih mreža i 700 devojčica mu je dalo podršku na Kalemegdanu uoči njegovog hapšenja, 700 devojčica. Vi ste imali 300 ljudi iz čitave Srbije koje ste doveli da se suprotstave ovom projektu. Kad pričate o prisluškivanju, kome je u interesu da prisluškuje gospodina Pajtića? Sa 5% glasova on je sigurno velika pretnja za vlast, za SNS, za Vladu Republike Srbije. Nije nikakva pretnja. Kome je to u interesu? Postavljam jedno konkretno pitanje da se iznese što pre u javnost kako se i po čijem nalogu, i ko je to dozvolio i odobrio i da to izađe u javnost prisluškivao Aleksandra Vučića u periodu od 2008. do 2012. godine? To želimo da vidimo. Kada pričamo o vašim transkriptima, kakvi su to transkripti? Da li ste videli ono? Uzeli list papira, otkucali ko je šta rekao. To ne liči ni na jedan verodostojan dokument, niti BIA niti MUP. Nemojte više da se služite trikovima, nemojte da pravite destabilizaciju u zemlji, nemojte od gospodina Pajtića da pravite veliku snagu ili mučenika, jer on nije mučenik. On je čovek koji je upropastio privredu u Vojvodini, koji je opljačkao i Razvojnu banku Vojvodine i Investicionu banku i sve što je mogao da raskući, on je to učinio. Zato postavljam pitanje ministru unutrašnjih poslova da izađe sa tim podacima. Takođe, želimo da se napravi istraga i da se javnosti prikaže u kojoj vezi su Danilo Redžović, vlasnik ili urednik „Telepromtera“. A svi znamo da gospodin Pajtić stoji iza tog sajta i da je jedini cilj tog sajta, odnosno uređivačke politike jeste napad na Aleksandra Vučića i na njegovu porodicu. To svakog dana gledamo i vidimo. Zašto gospodin nije smeo da ide na poligraf? Zašto? Postavljamo to konkretno pitanje. Nemojte praviti od Srbije cirkus. Srbija je postala uređena zemlja, poštovana u svetu. Zemlja koja pokušava na sve moguće načine da se ekonomski oporavi. Vi ste je urušavali dok ste bili na vlasti, ali isto to uspešno radite sada u opoziciji, jer samo se služite fabrikovanjima afera. Ovde nema ni malo istine. Nigde nismo videli ni jedan argument, kao što nismo videli ni kada ste napadali projekat „Beograd na vodi“. Nigde nismo videli jednu stvar za koju neko može da se uhvati i da kaže – ovde postoji nešto logično. Ljudi, shvatite da vaša pogubna politika najverovatnije će vas odvesti ispod cenzusa. Mi to nećemo sprečavati. Ali, nemojte onda da optužujete bilo koga da prisluškuje Bojana Pajtića, jer taj čovek je više u romingu, jer se brčka po Brionima i po Hrvatskom primorju. Tako da, možda ga prisluškuje neko napolju, ali ovde ga ne prisluškuje niko. Nemao od toga nikakvu korist. Potpuno je čovek uništio i svoju stranku i državu, da više nikom nije interesantan.
Reč ima narodni poslanik Dragan Jovanović. Izvolite.
Uvažena predsednice, dame i gospodo kolege narodni poslanici, najpre imam pitanja za ministra pravde gospodina Nikolu Selakovića. Na samom početku pitanja, želeo bih da ga pohvalim jer je pre par dana razrešio prvog privatnog izvršitelja zbog nesavesnog rada, jer moje pitanje se upravo odnosi na rad privatnih sudskih, odnosno privatnih izvršitelja, a o čemu se konkretno radi. Radi se o troškovima koje izvršitelji privatni imaju prema pre svega građanima koji duguju za komunalne usluge ili na primer za pogrešno parkiranje gde je kazna 1.200 dinara, a gde sudski izvršitelji naplaćuju za izvršenje te kazne od 1.200 dinara 15.000 dinara. Ono što je još i gore, hajde možemo reći da je nesavesno parkiranje nešto što i treba da se plati, ali za komunalne usluge, za dugovanja kao što je iznošenje smeća, kao što su dugovi za struju, kao što su dugovi za vodu od par hiljada dinara dolaze izvršitelji popisuju ljudima stvari, popisuju se ljudima i na seoskom području gde ljudi naročito penzioneri u ruralnim područjima teško žive i ne mogu lako platiti sve dažbine. Zbog toga se moje pitanje odnosi na ministra i to pitanje podnosim u ime poslaničkog kluba NS, da li se može ograničiti do pet hiljada dinara dugovanja za komunalne usluge ne angažuju se privatni izvršitelji ili da se usluge privatnih izvršitelja najmanje tri puta smanje, njihovi troškovi za kazne koje su za komunalne usluge, a tiče se iznosa do 5.000 dinara. Ovo je izuzetno važno i ja iskreno molim ministra pravde da ovo uzme u jedno razmatranje, jerje ovo pitanje gde nam se svakodnevno obraćaju građani kako u lokalnim samoupravama tako i nama u poslaničkim klubovima i mislim da ovo treba pitanje vrlo brzo rešiti. Drugo pitanje se odnosi na ministra prosvete gospodina Srđana Verbića. Mi smo ovde pre par meseci ratifikovali Ugovor o kreditu Evropske banke za obnovu škola u Srbiji. Taj tender je završen, radovi su trebali da počnu punom parom. Završen je tender za obnovu 52 škole širom Republike Srbije, ali nažalost radovi su na samom početku i vrlo se teško odvijaju. Zašto je to tako? Najpre zato što je na tenderu pobedila nekakva firma iz Novog Sada, da im sada ne pominjem ime, prostim uvidom u APR može se videti da imam samo desetak stalno zaposlenih, a firma je dobila da renovira, odnosno da sredi 52 škole širom Srbije. I, sada evo pitam i sebe i ministra, a i vas kolege poslanici, da li može jedna firma sa deset stalno zaposlenih da sređuje 52 škole. I, koliko treba vremena i da li se svi mi brukamo kada trebamo da takav jedan posao završimo, a najviše Ministarstvo prosvete koje je nosilac ovog posla, jer tamo ima nekakva radna grupa koja sve ovo nosi. Sa druge strane, moje pitanje konkretno se odnosi, ko će da nadoknadi troškove lokalnim samoupravama, školama koje moraju da voze decu u druge škole u odnosu na školske objekte koji se renoviraju, odnosno adaptiraju ili grade i naročito ako su škole na seoskom području gde im do susednog sela treba i desetine kilometara. Svakoga dana se deca prevoze i to stvara velike probleme. Zbog toga molim ministra prosvete da se lično uključi u ovaj problem, da se ovaj posao ažurira, da se ovaj posao dovede do kraja, jer je to od opšteg interesa za sve nas. Hvala puno.
Hvala. Obaveštavam vas da su sprečeni da sednici prisustvuju poslanici Žarko Obradović, Branko Đurović, Mirko Čikiriz, Nataša Vučković, Sulejman Ugljanin, Enis Imamović. Saglasno članu 86. stav 2. Poslovnika, obaveštavam vas da sam ovu sednicu sazvala u roku kraćem od roka utvrđen u članu 86. stav 1. Poslovnika, zbog potrebe da što pre razmotrimo predloge akata iz predloženog dnevnog reda i obrazloženja koje ste dobili uz izmenu dnevnog reda. U sazivu ove sednice sadržan je Predlog dnevnog reda sednice pre utvrđivanja saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika, potrebno je da odlučimo o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku predlozima za dopunu dnevnog reda i predlogu za spajanje rasprave. Odbor za obrazovanje, nauku i tehnološki razvoj, informatičko društvo, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red, zbirna lista kandidata za članove Nacionalnog prosvetnog saveta. Stavljam na glasanje Predlog za hitan postupak. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 170 poslanika, od ukupno prisutnog 171 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila predlog. Grupa od 15 narodnih poslanika, poslaničke grupe DS predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o dopunama Krivičnog zakonika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 173 od ukupno prisutna 173 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici dr Sulejman Ugljanin, Enis Imamović, Sabina Dazdarević, Aida Ćorović, Nenad Čanak, Bojan Kostreš, Olena Papuga, Đorđe Stojšić, Nada Lazić i mr Dejan Čapo, predložili su da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog rezolucije o genocidu u Srebrenici. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – dva, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 174 od ukupno prisutnih 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Marijan Rističević i Krstimir Pantić, predložili su da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog rezolucije o zločinima u i oko Srebrenice od 1992. do 1995. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – dva, uzdržanih – nema, nije glasalo 175 od ukupno prisutnih 177 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Komisije za hartije od vrednosti. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 137, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 41 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Visoki savet sudstva predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 177 od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović je predložio da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o konverziji kredita u Švajcarskim francima u evre, koji je podneo Narodnoj skupštini 18. septembra. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Vlada je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Agenciji za licenciranje stečajnih upravnika. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – niko, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 179 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Grupa od 16 narodnih poslanika poslaničke grupe DS predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplata penzija. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – jedan, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 179 od ukupno prisutnih 180 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik prof. dr Janko Veselinović predložio je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – četiri, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 177 od ukupno prisutnog 181 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa SVM predložila je da se po hitnom postupku stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova Odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 148, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 33 od ukupno prisutnog 181 narodnog poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandra Jerkov predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – PREDLOG ZAKONA O IZMENI KRIVIČNOG ZAKONIKA, koja je podnela Narodnoj skupštini 30. septembra. Da li magistar Aleksandra Jerkov, narodni poslanik, želi reč? Izvolite. Molim Aleksandru Jerkov da se prijavi, a Borislava Stefanovića da se odjavi.
Zahvaljujem predsednice. Dakle, radi se o starom Predlogu zakona koji je ovaj saziv Narodne skupštine odbio već sedam ili osam puta, meni se čini, na opštu sramotu svih poslanika koji ne glasaju da se ovo uvrsti u dnevni red. Radi se o Predlogu, za dopunu izmene Krivičnog zakonika, kojim bi se u njega unela samo jedna izmena, da se u krivična dela koja ne zastarevaju uvrsti i krivično delo – krađa beba. Pozadina ovog zakonskog predloga je u tome što je 5. marta 2013. godine, presudom Evropskog suda za ljudska prava utvrđeno da je Republika Srbija povredila pravo na privatnost i porodični život naše sugrađanke Zorice Jovanović iz Batočine, čiji je sin rođen pre 30 godina, nestao iz porodilišta, i njoj je naravno kao i svim drugim roditeljima sa tim problemima, objašnjeno da je on umro i nije joj dozvoljeno da vidi telo bebe i ona je tužila Republiku Srbiju, nakon što je iscrpela sva pravna sredstva ovde. Sud je doneo presudu, a da je to pravo njeno na privatnost i porodični život, povređeno i obavezao Republiku Srbiju da do 9. septembra 2014. godine usvoji zakonodavstvo kojim bi se ovakvi slučajevi ubuduće sprečavali. Nakon višegodišnje opstrukcije od strane tadašnjeg predsednika Skupštine, a sadašnjeg ministra policije, Nebojše Stefanovića, ministra zdravlja Zlatibora Lončara, na kraju je napravljena jedna radna grupa koja bi se morala baviti ovim problemom. Sva udruženja roditelja su izuzetno nezadovoljna načinom na koji ta radna grupa funkcioniše, načinom na koji rad na tom dokumentu napreduje, a ovaj predlog je samo predlog da se ovaj problem premosti, zato što se veoma često roditeljima desi da do momenta, dok oni shvate da nešto nije bilo u redu, već postane prekasno i oni ne mogu više da tuže Republiku. Naravno, postavlja se pitanje – da li je to satisfakcija? Postavlja se pitanje – da li uopšte može biti satisfakcije kod ljudi kojima se desi takva tragedija? Mislim da niko ko to nije doživeo ne može da razume uopšte sa čim se ti ljudi suočavaju. Ponavljam, mislim da je sramota većine u Narodnoj skupštini, što osam puta predlažemo ovaj predlog zakona i osam puta niko ne kaže ni jednu jedinu reč zbog čega neće da ga podrže. Zato vas molim da ovaj put ne čekate zvonce, nego da glasate, možda malo i da razmislite svojom glavom.
Hvala. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 21, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Borislav Stefanović, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – PREDLOG ZAKONA O SLOBODI OD STRAHA. Da li želite reč? (Da) Izvolite.
Gospođo predsednice, uvažene kolege narodni poslanici, mislim da deseti put predlažemo Predlog zakona o slobodi od straha, koji ovih dana dobija sve više na svojoj aktuelnosti. Još jednom apelujem na kolege da podrže ovaj Predlog zakona, koji ima samo četiri člana i koji suštinski uvodi prvi put u naš zakonodavni sistem i u pravni sistem Republike Srbije mogućnost da zbog zloupotreba izvršne vlasti, u domenu ugrožavanja sloboda, prava građana Srbije i to kroz zloupotrebu ovlašćenja izvršnog organa se snosi odgovarajuća sankcija, kako je predviđeno u Krivičnom zakoniku. Ovaj predlog zakona ima svoju dugu parlamentarnu tradiciju u ovoj zemlji. Isto je jednom tako uzaludno podnošen ovoj Skupštini, kao što i vi nećete da obratite pažnju na nasušnu potrebu građana Srbije, da mi kao parlament, damo mogućnost građanima da kroz jedan zakon se zaštite od samovolje, zloupotrebe, pritiska, zastrašivanja građana Srbije od strane izvršne vlasti, koje se nažalost, dešava svakodnevno. Imali smo puno primera, navešću samo nekoliko. Upad policije u prostorije DS, dovođenje hiljade policajaca u Grad Beograd da zaustave ponosnih 300 koji su takođe nekih 300 branili Termopil, pa srušili moćno Persijsko carstvo. To nemojte nikad zaboraviti. Kada se ponesete vašom uzaludnošću i lažnim osećajem veličine, nemojte nikada zaboraviti da ovi građani neće vas. I druga stvar, u ovoj zemlji se prisluškuje predsednik države 2012. godine. Po rečima ministra policije premijer se prisluškivao od 2008. do 2012. godine. Po rečima šefa BIA, niko posle 2003. godine, bez odluke suda nije nikoga prisluškivao.Ovakav zakon nam treba upravo da bi onemogućili da bilo ko, pa i šefa opozicije, prisluškuje kao danas Bojana Pajtića, bez odluke suda. Ako je Vučić prisluškivan – da li postoji odluka suda, pošto to kaže šef BIA? Ako ne postoji ko i kad će odgovarati što je Aleksandar Vučić prisluškivan i ko će odgovarati 2012. godine što je prisluškivan Tomislav Nikolić i ko će odgovarati i ko je prisluškivao Bojana Pajtića danas? Tu nemamo odgovor. Ovakav zakon nam treba da bismo te ljude, ko god bio na vlasti, zaustavili u pokušajima da ugroze prava građana Srbije, bili oni političari, bili građani koji biraju političare. Potpuno je nevažno. Pošto ćete vi ponovo ignorisati ovu stvar, još jednom apelujem na vas. Razmislite o svemu, a najviše o lažnom osećaju veličine, koji je samo paraizmaglica, koju vidite oko sebe. Ovaj zakon sutra može biti na vašem…
Hvala, prošlo je vreme. Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - 20, protiv – dvoje, uzdržanih – nema, nije glasao 161 od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Gordana Čomić, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – PREDLOG ODLUKE O OBRAZOVANjU ANKETNOG ODBORA RADI UTVRĐIVANjA ČINjENICA I OKOLNOSTI KOJE SU DOVELE DO HELIKOPTERSKE NESREĆE U KOJOJ JE ŽIVOT IZGUBILO SEDAM OSOBA. Da li želite reč? (Da) Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Ovih dana je oko 200 dana, 205 od 13. marta ove godine, kada je u helikopterskoj nesreći, u tragediji, smrtno stradalo sedam ljudi u spasilačkoj misiji o kojoj je odluku doneo ministar odbrane Bratislav Gašić. Nekoliko puta sam upućivala predlog Narodnoj skupštini da obrazujemo anketni odbor, da bi utvrdili sve činjenice i okolnosti koje su dovele do helikopterske nesreće u kojoj je život izgubilo sedam ljudi. Dva puta sam direktno postavljala pisanim putem poslaničko pitanje ministru odbrane. U poslednjem odgovoru, ministar odbrane mi je ponovo uskratio odgovor, smatrajući da na to ima pravo i da mu se može, sa obrazloženjem da bi odgovor na moja dva pitanja koja su sastavni deo i odluke o obrazovanju anketnog odbora, moglo da optuži neke pojedince i da oni zbog toga ne mogu da daju odgovor. Ja znam da ta rečenica nikome ništa neće značiti, ali ponoviću. Meni ministar odbrane na moja pitanja kaže – Ne mogu da vam odgovorim zato što bi to okrivilo neke ljude. To okrivljuje ministra odbrane i teško ga optužuje. Dva pitanja koja postavljam ministru odbrane, a na koja odgovora nema ni u jednom od dva izveštaja dostupnim javnosti, su vrlo jasna, vrlo kratka i zaista verovatno optužuju neke ljude, ali o tome se ovde radi, odgovornost je o propustima, o nečinjenju i činjenju za tragediju u kojoj je život izgubilo sedam ljudi, o blaćenju i klevetanju tih ljudi, posle i da ne govorim. Prvo pitanje je, na osnovu čijih informacija i kojih informacija je ministar doneo odluku o spasilačkoj misiji „Helikopter“? Na to odgovora nema. U svom poslednjem obraćanju, ministar je odbio da mi odgovori. To bi bio dovoljan razlog i za ostavku i za smenu i za razrešenje. Drugo pitanje je, ko je menjao plan leta jednom kada je helikopter već bio na putu i pri kraju, završetku svoje spasilačke misije prema Beogradu, ko je menjao plan leta? Odgovora na to pitanje nema ni u jednom izveštaju. U svom odgovoru kojim koristim poslaničko pitanje pisanim putem, ministar me takođe upućuje, što je nečuveno, neoprostivo i pokazuje nepojamnu sklonost ruganju vladavini prava, čemu smo svedoci dnevno od ljudi na javnim poslovima, da se izvolim obratiti tužilaštvu, pa da me snabdeju podacima iz istrage. Ja ne pitam podatke iz istrage, ja pitam odgovore ministra koji i da je, srećom po sve nas, misija završena dobro, bio bi dužan da da. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj Predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 20, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 163 od ukupno prisutno 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom – PREDLOG ZAKONA O PLANIRANjU I UREĐENjU PROSTORA I NASELjA. Reč ima narodni poslanik Zoran Živković.
Pre šest meseci smo kolega Pavićević i ja dali Predlog zakona o planiranju i uređenju prostora i naselja. To je zakon koji je neophodan da bi ovaj krpež od postojećeg zakona mogao da se privede nameni, odnosno da gradnja u Srbiji, bez obzira na druge poteškoće, nema i poteškoću koju sama država pravi jednim lošim zakonom. Postojeći zakon je krpež zato što je prošao devet izmena i da su te izmene bile savršene, to bi bilo teško sprovodljivo, a bojim se da one nisu bile savršene. Osnovni razlozi za promenu postojećeg zakona i donošenje dobrog zakona koji smo mi predložili je što je postojeći zakon nepregledan, što je kontradiktoran, neusaglašen i neupotrebljiv, što smo svedoci svakog dana. Svaki ozbiljan investitor to apsolutno vidi. U ovom sadašnjem zakonu je prisutno mešanje države u definisana prava lokalne samouprave. Ustavom su ta prava definisana. Kruta hijerarhija ih obavezuje za donošenje brojnih planova, što nije dobro za ozbiljnu izgradnju, fragmentarnost, nadležnosti i odgovornosti u postupcima i procedurama itd. Mi smo obećali ministarki Mihajlović, kolega Pavićević i ja, da ćemo joj predložiti dobar zakon. Taj zakon je njoj predložen pre šest meseci, to je ovaj tekst o kome sada govorim i ona se o tome nije izjasnila. Mogu samo da zaključim da je to opstrukcija ozbiljne gradnje i da je to stvaranje uslova za najveću nelegalnu gradnju u Srbiji, u istoriji Srbije, a to je „Beograd na vodi“, koji je započet bez bilo kakvih zakonskih uslova.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 17, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 165 poslanika od ukupno prisutno 182 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom PREDLOG REZOLUCIJE NARODNE SKUPŠTINE O PRIZNANjU I OSUDI GENOCIDA NAD JERMENIMA POČINjENOM U OSMANSKOM CARSTVU U PERIODU OD 1915. DO 1922. GODINE Reč ima narodni poslanik Zoran Živković. Izvolite.
Dana 20. aprila ove godine smo kolega Pavićević i ja dali Predlog rezolucije Narodne skupštine o priznanju i osudi genocida nad Jermenima počinjenom u Osmanskom carstvu u periodu od 1915. do 1922. godine. Razlozi su zato što je to u skladu sa načelima iz člana 16. Ustava Srbije, zato što je to u skladu sa Konvencijom UN o sprečavanju i kažnjavanju zločina, genocida, koja je usvojena 9. decembra 1948. godine, zato što se 24. aprila navršilo 100 godina od izvršenja tog genocida, zato što je preko 20 država, među kojima su Ruska Federacija, Grčka, Belgija, Francuska, Kanada, Kipar, Italija, Švajcarska, Argentina, Urugvaj, Švedska, Liban i još neke, već su donele takve deklaracije i rezolucije i sve su bili to razlozi da u tom trenutku, a i sada nije kasno, i ovaj parlament da donese ovakvu rezoluciju. Mislim da je bespotrebno trošenje vremena da objašnjavam zašto Srbija treba da donese takvu rezoluciju, zašto ovaj parlament treba da donese takvu rezoluciju. Reč genocid je, nažalost, jako prisutna u savremenoj istoriji našeg naroda i ove države. Ona se pominje i kao deo nečega što je činjeno protiv interesa građana ove države, ali se pominje i kao nešto što su neki pojedinci, ne u ime države, nego u svoje lično ime vršili, a ostavili večnu ljagu nad narodnim i državnim obrazom. Mislim da su to sve razlozi zbog kojih Srbija treba da prednjači u tome, da se priključi, ovim razornim državama koje su na adekvatan način osudile genocid koji je izvršen pre 100 godina. Naravno da to nema nikakve ili bar ne duboke veze sa sadašnjom Turskom, niti sa našim odnosima sa Turskom danas, nego to ima veze sa ispravkom jedne velike nesreće koje je zadesila čovečanstvo pre 100 godina.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 172 poslanika od ukupno prisutna 183 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanici Zoran Živković i Vladimir Pavićević predložili su da se dnevni red sednice dopuni tačkom PREDLOG ZAKONA O DOPUNAMA ZAKONA O VISOKOM OBRAZOVANjU Reč ima narodni poslanik Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, uvaženi ministre Ljajiću, poštovane gošće i gosti iz Ministarstva, narodni poslanik Zoran Živković i ja predlažemo da se u dnevni red Prve sednice Drugog redovnog zasedanja uvrsti i naš Predlog zakona o dopunama Zakona o visokom obrazovanju. Podsećam sve svoje koleginice i kolege narodne poslanike da smo gospodin Živković i ja još pre godinu dana, poštovana gospodo, uputili u skupštinsku proceduru ovaj Predlog zakona jer smo smatrali da je obaveza naših institucija, a podsećam još jednom ovde da je naša Skupština naša centralna politička institucija, da reaguju na jedan veliki problem, velike poplave plagijata sa kojom smo bili suočeni pre svega u prošloj godini, poštovana gospodo. Ja mislim da smo poslanik Zoran Živković i ja vrlo primereno ovde predložili da se u Zakonu o visokom obrazovanju menja onaj član koji sadrži uput na principe visokog obrazovanja u našoj državi. Naš predlog je, poštovana gospodo i gospođe, da u Zakon o viskom obrazovanju uvedemo i princip akademske čestitosti upravo kao reakciju na veliki problem plagijata, a akademska čestitost, da podsetim još jednom sve nas ovde, poštovana gospodo, se zasniva na samostalnoj izradi pisanih radova i striktnom poštovanju tuđih autorskih prava. Podsećam gospodu narodne poslanike da su plagijati i auto-plagijati najteži prekršaji principa akademske čestitosti, poštovana gospodo. Podsećam svoje koleginice i kolege narodne poslanike još jednom danas da je i Evropski parlament u svojoj Rezoluciji o Srbiji saopštio da u Srbiji naše institucije i naša akademska zajednica nisu uspeli da se izbore sa velikim problemom plagijata. Mi smatramo, poštovana gospodo, da ni sada nije kasno da naša Skupština konačno, prihvatanjem rasprave o ovom Predlogu zakona, a ja se nadam i glasanjem za ovaj Predlog zakona, reaguje na jedan veliki problem sa kojim se suočava ne samo naša akademska zajednica, čiji je akademski integritet ugrožen, nego i društvo u celosti i svaki naš građanin koji čestitim delanjem pokušava sebi da obezbedi neke prilike u svom životu. Nadam se da ćemo danas da glasamo za čestitost. Hvala.
Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 16, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 162 narodna poslanika od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Aleksandar Senić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – PREDLOG ZAKONA O DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DOBIT PRAVNIH LICA On nije tu. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 169 narodnih poslanika od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština Marko Đurišić predložio je da se dnevni red dopuni tačkom – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZIMA NA IMOVINU Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić.
Hvala, poštovana predsednice. Kolege poslanici, poslanička grupa Boris Tadić-SDS-ZZS-ZS je krajem juna meseca dostavila Skupštini Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu. Suština tog zakona je bila da se olakša građanima njihova ionako teška situacija kojom su dovedeni radom i negativnim rezultatima rada i učinka Vlade Republike Srbije. Tokom juna meseca u skladu sa Zakonom o porezu na imovinu krenula su da stižu rešenja za 2015. godinu. Ta rešenja su bila veća, u nekim slučajevima, 10, 20, 30, 80%, a u nekim slučajevima i više puta veća u odnosu na 2014. godinu, jer je promenjena zona u kojoj se nalazi nepokretnost, jer je po prvi put obračunat i porez na zemljište na kojem se imovina nalazi i sve to je dovelo veliki broj građana Srbije, koji su ionako opterećeni mnogobrojnim problemima, zato što imaju manje penzije, zato što imaju manje plate, zato što ne mogu da nađu posao, a država im je na sve to njihovu obavezu povećala u nekim slučajevima i više puta. Ovaj zakon je kratak. On ima dva člana. Suština ovog zakona je vrlo jednostavna. Kaže se – do prestanka važenja Zakona o privremenom uređivanju osnovica za obračun i isplatu plata, odnosno zarada i drugih stalnih primanja kod korisnika javnih sredstava i Zakona o privremenom uređivanju isplate penzija osnovica poreza na imovinu za nepokretnost ne može se utvrditi u većem iznosu i na drugačiji način u odnosu na utvrđene osnovice poreza na imovinu za nepokretnost u 2014. godini. Znači, ono što mi tražimo ovim dopunama je da porez na imovinu, koji građani plaćaju u 2015. godini i u narednim godinama, dokle važe zakoni o smanjenju plata i zarada i smanjenju penzija, ne budu veći. Pozivam vas da prihvatite ovaj zakon. On će mnogo olakšati život građanima Srbije. Sredstva od ovog poreza idu u lokalne samouprave. One na žalost imaju najmanju efikasnost naplate svih poreza i mislim da treba naći drugi način za punjenje lokalnih budžeta, a ne na ovaj način da se direktno građanima koji su, kažem, ionako u teškoj poziciji zbog ovih zakona još jedan porez doda.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 14, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 164 poslanika od ukupno prisutnih 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Branka Karavidić, predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmeni Zakona o javnom informisanju. Reč ima narodni poslanik Branka Karavidić.
Zahvaljujem, gospođo predsednice. Zakon o javnom informisanju i medijima na snazi je od 13. avgusta 2014. godine i njegovo donošenje u okviru seta medijskih zakona najavljivano je kao veliki reformski pomak. Savez za borbu protiv korupcije je u februaru 2015. godine objavio izveštaj o vlasničkoj strukturi i kontroli medija u Srbiji. Iako ovaj izveštaj obrađuje stanje u medijima u pogledu vlasničke strukture i kontrole u periodu koji je prethodio usvajanju medijskih zakona, savet se ipak osvrnuo u svom izveštaju i na rešenje u novom zakonu čiju izmenu predlažem. Po mišljenju saveta, u praksi postoje i akcionari koji poseduju manje od 5% udela u vlasničkoj strukturi izdavača, a vrše efektivnu kontrolu nad uređivačkom politikom, kao i izvorima finansiranja više medija istovremeno. Smatram da postojeće rešenje koje ne predviđa upis svih direktnih i indirektnih vlasnika medija, već samo onih čiji udeli su iznad 5%, otvara prostor za zloupotrebe, ne garantuje u dovoljnoj meri transparentnost vlasničke strukture i stvara uslove za ne transparentno ostvarivanje uticaja na tokove u društvu direktno, ali i indirektno putem medija. Članom 1. ovoga predloga zakona predlaže se izmena u članu 39. stav 1. tačka 8. tako što se predviđa da se u Registar medija upišu svi vlasnici direktni, indirektni, bez obzira na visinu udela u osnivačkom kapitalu izdavanja, za razliku od dosadašnjeg rešenja koje predviđa da se upisuju samo podaci o vlasnicima čiji udeo prelazi 5%. Predložena izmena Zakona o javnom informisanju i medijima obezbediće transparentnost vlasničke strukture izdavača, odnosno medija što će doprineti vraćanju poverenja građana u medije, a istovremeno će se smanjiti mogućnost eventualnih zloupotreba i nedozvoljenih uticaja na medije ili preko medija. Inače, ustavni osnov za donošenje ovog zakona sadržan je u članu 97. Ustava Republike Srbije, a prema kome Republika Srbija, pored ostalog, uređuje i obezbeđuje ostvarivanje i zaštitu sloboda i prava građana, što pravo na informisanje svakako jeste, ali i svojinske odnose, kao i kontrolu zakonitosti i raspolaganja sredstvima pravnih lica. Pozivam sve kolege da ovaj moj predlog podrže. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 12, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 160 poslanika od ukupno prisutna 172 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Goran Bogdanović predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica. Reč ima narodni poslanik Goran Bogdanović.
Hvala, gospođo predsednice. Poštovani narodni poslanici, postojećim Zakonom o porezu na dobit pravnih lica propisano je da stopa poreza na dobit pravnih lica iznosi 15%. Poslanička grupa SDS, Zeleni, Zajedno za Srbiju – Boris Tadić smatra da bi smanjenje ove stope na 10% predstavljalo rasterećenje realnog sektora od visoke stope poreza na dobit, a to bi ujedno bio dodatni impuls za privlačenje stranih investicija, ali i za veću privrednu aktivnost domaćeg realnog sektora. Zakon o izmeni Zakona o porezu na dobit pravnih lica stvoriće uslove da se kroz smanjenje poreske stope poreza na dobit pravnih lica na 10% fiskalno rastereti realni sektor, privredna društva, preduzeća, zadruge i drugi učesnici na tržištu. Dodatno će motivisati strane investitore za ulaganja u našu privredu uz istovremeno povećanje privredne aktivnosti domaćeg realnog sektora. Ovo će implicirati i smanjenje stope nezaposlenosti, jer se pokazalo da niže stope poreza na dobit pravnih lica stimulišu otvaranje i rad novih privrednih subjekata, samim tim i zapošljavanja. Poštovani narodni poslanici, pozivam vas da prihvatite ove izmene ovog zakona, ako uopšte mislimo dobro našoj privredi, našoj ekonomiji, a i našim privrednicima. Hvala.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 10, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 poslanik od ukupno prisutnog 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Slobodan Homen predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije. Reč ima narodni poslanik Slobodan Homen.
Poštovana predsednice, dame i gospodo narodni poslanici, jedan od prioriteta raznih vlada u istoriji, a pogotovo sadašnje Vlade jeste borba protiv korupcije. Mislim da ovaj predlog zakona, odnosno dopuna zakona će biti ozbiljan test spremnosti da Vlada ne samo rečima i verbalno se bori protiv korupcije, nego da je spremna da se bavi i donošenjem propisa koji su od suštinske važnosti za sprečavanje korupcije. Mislim da je svima jasno da je našoj zemlji, pre svega, potrebna prevencija protiv korupcije, jer to je ono što zaista smanjuje nivo korupcije. Drugi deo borbe protiv korupcije jeste posao policije, posao tužilaštva, ali kada dođe do tog posla, kada dođe do aktivnosti policije, odnosno kada je došlo do korupcije, ona se već desila i mi već živimo u društvu sa prisutnom korupcijom. Prema tome, u borbi protiv korupcije od suštinske važnosti jeste prevencija. U tom smislu, predložio sam ovaj zakona o dopunama Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije koji se tiče jedne stvari, odnosno jedne institucije u našem društvu za koju ćete se svi složiti, a pogotovo građani u ogromnom procentu, a to su političke stranke. Građani u velikom procentu veruju da su političke stranke ne samo podložne korupciji, već i da su izvor korupcije. Suština ovog Predloga zakona jeste da se u svim političkim strankama, kao i u drugim državnim institucijama donesu, odnosno budu obavezni da se naprave planovi integriteta. Planovi integriteta govore o onim problematičnim tačkama u kojima može doći i koji mogu biti izvor korupcije. Na osnovu tih planova i integriteta političke stranke, kao i državni organi moraju da donesu niz mera, odluka i propisa koji bi ograničili, odnosno sprečili koliko god da je to moguće korupciju unutar političkih stranaka. Znamo da kada je stranka na vlasti da su članovi te stranke na visokim državnim funkcijama. Prema tome, izuzetno je važna primena ovog zakona za političke stranke koje su na vlasti, bez obzira ko u tom trenutku čini vladajuću većinu. Drugi deo izmene Zakona mislim da je podjednako važan i zaista smatram da treba da bude usvojen, a to je da je zakonodavac prilikom donošenja postojećeg Zakona o Agenciju za borbu protiv korupcije propustio da propiše kazne za one državne institucije, sada ne pričam samo o političkim strankama, koje ne donesu na vreme planove integriteta. Drugim rečima, čak i državni organi koji su po zakonu dužni to da urade nemaju sankciju ako tako nešto ne urade. Moj predlog ovde jeste da se prekršaji, odnosno novčano kazne kako institucije, tako političke stranke, odnosno svi oni organi koji su po zakonu nadležni i dužni da donesu planove integriteta, a to ne urade. Mislim da bi ovo bio ozbiljan iskorak u borbi protiv korupcije, odnosno prevencije u borbi protiv korupcije.
Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za - osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 161 narodni poslanik od ukupno prisutnih 169 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala poštovana predsednice, Kolege poslanici, pa slučaj je hteo da o izmenama i dopunama koje sam ja predložio još krajem avgusta meseca, formalno je ušlo u proceduru Predlog ovog zakona 15. septembra, a raspravljamo ove nedelje, kada smo u ponedeljak raspravljali o amandmanima o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dodatu vrednost. Naime, suština ovog zakona koji danas predlažem da stavimo na dnevni red je da se stopa poreza na promet za hranu za bebe uvrsti u posebnu stopu prometa. Znači, umesto 20% PDV-a na hranu za bebe, da se naplaćuje 10% PDV-a. Igrom slučaja, posle ovog mog predloga došao je i predlog Vlade o izmenama i dopunama PDV-a i moj amandman i amandman mojih kolega poslanika koji je identičan Predlogu ovog zakona i o tome smo dosta raspravljali u ponedeljak. Meni je drago što tada nije bilo nikoga protiv te ideje. Svi smo govorili o potrebi da država uradi nešto da se spreči bela kuga koja postoji u Srbiji, nažalost, i činjenica da svake godine je preko 30.000 više preminulih u odnosu na broj novorođenih građana Srbije. Ne mislim da je ova mera ključna i da ona može da preokrene stvari, pogotovo ne u kratkom vremenskom periodu, ali smatram i smatramo da je ovo jedno mesto gde država može da pokaže da vodi računa o mladim roditeljima, odnosno roditeljima male dece, beba i da pokušava na određeni način da im olakša život. Činjenica je da su troškovi kada dođe novorođenče u kuću veliki, da pored hrane postoji tu i mnogo troškova i činjenica da postoji određeni način da se ti troškovi refundiraju. Nekako mi je bilo čudno kada je ministar govorio da ako bi usvojili jednu ovakvu izmenu protiv koje ni on nije imao ništa protiv, uvešćemo samo dodato administriranje i povećati rizik od moguće zloupotrebe. Ne mislim da su naši privrednici, ali i trgovci po pravilu ljudi skloni zloupotrebama i da će iskoristi svaku priliku da se obogate. Ne vidim razloga zašto ne bi usvojili ovaj Predlog zakona i krenuli u raspravu i konkretne mere države da olakša položaj roditeljima i omogućimo budućnost Srbije. Hvala vam.
Hvala. Stavljam na glasanje. Zaključuje glasanje i saopštavam: za – osam, protiv - niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 159 narodnih poslanika od ukupno prisutnih 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Marko Đurišić predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić. Izvolite.
Hvala poštovana predsednice. Pre nepunih godinu dana usvojili smo u Skupštini Zakon o privremenom uređivanju načina isplate penzija. Od početka godine slušamo o neviđenim rezultatima i neviđenom stanju srpskog budžeta i o tome kako su preko noći nestali svi problemi koji dugi niz godina su postojali u srpskom budžetu. Negde od sredine ove godine krenula je najava kako će se olakšati život građana i penzionera i kako će eto krajem ove godine, ako nam to dozvoli MMF, ili kad nam dozvoli MMF, kako ćemo povećati penzije i plate. Mi smo glasali protiv ovog zakona jer smatramo da nije način da se problemi koji postoje u budžetu prevaljuju na leđa građana i da se jedino na isplatama penzija i plata pravi ušteda u budžetu. Danas, posle devet meseci kada gledamo srpski budžet, mi možemo da vidimo da su napravljene uštede, da je smanjen deficit, ali da nažalost jedine uštede koje su napravljene, napravljene su na konto smanjenja plata i penzija. Nisu smanjeni troškovi za nabavke, nisu smanjeni troškovi za pružanje posebnih usluga, ništa od toga nije urađeno, jedini koji su platili cenu štednje su građani, kojima su smanjene plate i penzioneri, kojima su smanjene penzije. Mi smatramo da je došao trenutak da se sa ovim prekine, da ako postoji, a postoji tu se slažemo, potreba za stabilizaciju srpskih finansija, to uradi na drugi način, da se poveća naplata poreza koja je danas manja u odnosu na 2012. godinu i pored svih najava borbi protiv korupcije, borbe protiv rada na crno i sličnih stvari, naplata poreza u prvih devet meseci ove godine je 0,8% veća u odnosu na 2014. godinu. Znači, manja je u odnosu na stopu inflacije u apsolutnom, odnosno u realnom iznosu ona je manja u odnosu na 2014. godinu. Naš Predlog zakona predlaže da se penzije isplaćuju kao i pre stupanja na snagu Zakona o privremenom uređivanju plata i penzija, a da se razlika koja je manje isplaćena građanima u 2015. godini, isplati u 12 mesečnih rata tokom 2016. godine. Pozivam vas da usvojimo ovaj zakon i olakšamo život najugroženijih.
Hvala. Stavljam na glasanje predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 11, protiv – niko, uzdržanih – nema, nisu glasala 152. narodna poslanika od ukupno prisutnih 163 narodnih poslanika. Konstatujem da Skupština nije prihvatila predlog. Narodni poslanik Snežana Malović predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o izmenama Zakona o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela, protiv polne slobode prema maloletnim licima. Izvolite.
Poštovana predsednice, dame i gospodo uvaženi narodni poslanici, u ime poslaničke grupe Socijaldemokratske stranke, Zajedno za Srbiju, Zeleni Srbije, predložila sam izmene i dopune Zakona o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnim licima ili kako je to u javnosti više poznato Marijin zakon. Predlaganje ovog zakona predstavlja konstruktivan doprinos koji naša poslanička grupa želi da pruži i koji može doprineti jednakoj zaštiti svih, a naročito zaštiti posebno osetljivih lica, među kojima su i maloletnici. Ovaj zakon je prvi put usvojen 2013. godine, iako je predložen tokom 2012. godine. Suština tog zakona je bila da postoje mere koje se primenjuju na lica koja su optužena i osuđena za krivična dela protivpolne slobode prema maloletnim licima i to u trajanju od 20 godina nakon odsluženja kazne zatvora. Druga suština ovog zakona je bila da ova krivična dela ne zastarevaju. Međutim, danas imamo u praksi notornu činjenicu da se zakon ne primenjuje. Za to postoje različita obrazloženja zašto se zakon ne može primeniti i mi smo želeli da na ovaj način doprinesemo tome da se zakon primenjuje. Zbog toga, ovaj predlog zakona sadrži odredbu koja predviđa da se posebna evidencija vodi za učinioce ovih krivičnih dela, čija krivična odgovornost je utvrđena pravosnažnom presudom donetom posle stupanja na snagu Zakona o posebnim merama za sprečavanje krivičnih dela protivpolne slobode prema maloletnim licima, odnosno posle 16. aprila 2013. godine, bez obzira kada je započet krivični postupak u kome je presuda doneta. Na taj način, ukoliko bi se ova odredba našla u zakonu, sprečila bi se različita tumačenja organa koja postoje s tim u vezi. Takođe, ovaj predlog zakona predviđa da kaznenu evidenciju silovatelja vodi Ministarstvo unutrašnjih poslova, jer Ministarstvo unutrašnjih poslova vodi i druge evidencije koje se tiču krivične odgovornosti, pa bi na ovaj način, smatramo, to bilo celishodnije i efikasnije. Pozivam svoje kolege da usvoje ovaj zakon jer usvajanjem ovog predloga zakona, kao što sam rekla, možemo doprineti da se poboljša zaštita osetljivih lica, naročito maloletnika. Takođe, možemo doprineti tome da se definiše bolje svrha zakona i da se usaglasi sa postojećim zakonima koji tretiraju krivičnu materiju. Zahvaljujem se.
Zahvaljujem se. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – šest, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 155 od ukupno prisutnog 161 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Biljana Hasanović Korać na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o predlaganju zakona, koji je podnela Narodnoj skupštini 15. septembra 2015. godine. Da li narodni poslanik Biljana Hasanović Korać želi reč? (Da) Izvolite gospođo Korać.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, podnela sam Predlog zakona o predlaganju zakona i predložila sam da se uvrsti u dnevni red ove sednice. Razloga za donošenje ovakvog zakona ima više. Materija koja je predmet ovog zakona nije na adekvatan način kod nas regulisana i osim u par članova gde se spominje u Ustavu Republike Srbije, Zakonu o Skupštini, uglavnom je regulisana podzakonskim aktima, tj. poslovnicima o radu Narodne skupštine i Vlade Republike Srbije. Narodna skupština je donela i Rezoluciju o zakonodavnoj politici. Međutim, ovaj akt nije našao punu primenu u praksi. U dosadašnjoj praksi, a pogotovo poslednjih godina, brojni su problemi koji se javljaju u postupku predlaganja zakona i kao što je, na primer, sve češće i u velikom procentu se donose zakoni po hitnom postupku, što onemogućuje narodnim poslanicima da se upoznaju sa sadržinom predloga zakona i da na adekvatan način amandmanski intervenišu. Zatim, u malom broju slučajeva se održi javna rasprava i kada se održi javna rasprava, pitanje je načina na koji se održi i da li se daje mogućnost svim zainteresovanim učesnicima da daju svoj doprinos u javnoj raspravi. Sve češće u predlozima zakona nailazimo na završnu odredbu da zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja, a ne u roku od osam dana od dana objavljivanja. Još jedan od problema jeste što se ne poštuje rezolucija u delu u kom predviđa da se uz predlog zakona dostavljaju i predlozi podzakonskih akata koji se donose na osnovu tih zakona kako bi mi kao poslanici mogli da imamo celovit uvid u rešavanje određene problematike. Još jedan od problema i propusta koji se sada dešava u postupku donošenja zakona jeste da nemamo prethodnu raspravu i uvid javnosti u predloge zakona, uz uvažavanje mišljenja državnih organa koji pripadaju tzv. četvrtoj grani vlasti, koji nisu često uključeni u javnu raspravu i…
Vreme.
… i čije bi mišljenje bilo neophodno. Zbog toga predlažemo da se ovaj zakon stavi na dnevni red, kako bi bila regulisana ova materija. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospođo Korać. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim da se izjasnimo. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – osam, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 152 od ukupno prisutnih 160 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Biljana Hasanović Korać na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine predložila je da se dnevni red sednice dopuni tačkom – Predlog zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi, koji je podnela Narodnoj skupštini 7. oktobra 2014. godine. Da li narodni poslanik Biljana Hasanović Korać želi reč? (Da) Izvolite gospođo Korać.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Suština zakona o dopuni Zakona o lokalnoj samoupravi jeste da se u članu 20. Zakona koji reguliše nadležnost lokalnih samouprava posle tačke 16. doda nova tačka 16a. koja glasi – uređuje i obezbeđuje stipendiranje učenika i studenata. Svi smo svesni da je u obrazovanju katastrofalno stanje. Nezadovoljni su i prosvetni radnici i učenici i studenti. Mladi sve manje imaju mogućnosti da se školuju, a oni koji uspeju da završe škole, sve češće napuštaju Srbiju, za boljim uslovima za život. Jeste bila kriza, i još uvek traje, ali ova Vlada je bila nesposobna da napuni budžet. Nije dobro procenila gde mogu da se naprave pravedne uštede koje bi popunile budžetski deficit, niti je preduzela mere da se naplate porezi od poreskih dužnika koji, prema listi koju je izdala poreska uprava, spadaju među najbogatije građane ove zemlje. Naprotiv, opredelila se za meru smanjenja plata i penzija, što je i tako tešku situaciju učinila još težom i za prosvetne radnike i za roditelje koji školuju svoju decu. Uz dužno poštovanje prema većini članova vladajuće koalicije, moram da konstatujem da treći put predlažem da se ovaj zakon uvrsti u dnevni red, ali da ne nailazim na razumevanje pripadnika vladajuće koalicije, zato što verovatno među njima ima, a pogotovo na važnim mestima, i onih koji su na vrlo brzometan način i na vrlo upitan način došli do diploma i doktorata, pa sada nemaju razumevanja za školovanje materijalno ugroženih učenika i studenata. Lokalne samouprave su u neposrednom kontaktu sa građanima i njihovim problemima i zato su osetljivije i imaju više razumevanja, pa i pored teške materijalne situacije iznalaze sredstva da pomognu siromašnim učenicima i studentima da mogu da završe svoje školovanje. Međutim, ovo nema zakonskog osnova i kada dođe do revizije završnog računa, dolazi do toga da revizori proglašavaju za prekršaje stipendiranje učenika i studenata. Zbog toga se lokalne samouprave dovijaju na razne načine, dodeljuju razne vidove pomoći ili kako već ko uspe da se snađe. Usvajanjem predloženog zakona lokalne samouprave bi dobile pravni osnov da na legalan način koriste mogućnost stipendiranja učenika i studenata.
Zahvaljujem se, gospođo Korać. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih - nema, nije glasalo 156 od ukupno 165 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Blagoje Bradić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim medijskim servisima, koji je podneo Narodnoj skupštini, 22. aprila 2015. godine. Da li narodni poslanik dr Blagoje Bradić želi reč? (Ne) Zahvaljujem. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – devet, protiv – niko, uzdržanih - nema, nije glasalo 159 od ukupno 168 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Blagoje Bradić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o informisanju i medijima, koji je podneo Narodnoj skupštini 22. aprila 2015. godine. Da li narodni poslanik dr Blagoje Bradić želi reč? (Nije tu.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih - nema, nije glasalo 163 od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Blagoje Bradić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama Zakona o zdravstvenom osiguranju, koji je podneo Narodnoj skupštini 30. marta 2015. godine. Gospodin Bradić nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – sedam, protiv – niko, uzdržanih - nema, nije glasalo 163 od ukupno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik dr Blagoje Bradić, na osnovu člana 92. Poslovnika Narodne skupštine, predložio je da se dnevni red sednice dopuni tačkom - Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima eksproprijacije i izdavanja građevinske dozvole radi realizacije Projekta „Beograd na vodi“, koji je podneo Narodnoj skupštini 15. maja 2015. godine. Gospodin Bradić nije u sali. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – pet, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 166 od ukupno 171 narodnog poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Predlog za stavljanje na dnevni red nove tačke po hitnom postupku u toku sednice. Saglasno članu 168. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, na osnovu člana 168. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković je predložila da se po hitnom postupku stavi na dnevni red ove sednice Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje, koji je podnela Narodnoj skupštini 1. oktobra 2015. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 133, protiv – jedan, uzdržanih – nema, nije glasalo 44 od ukupno 179 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Maja Gojković, na osnovu člana 92. stav 2. i člana 157. stav 2. i člana 170. Poslovnika Narodne skupštine, predložila je da se obavi: 1. zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu, Predlogu zakona o potvrđivanju amandmana na Statut Svetske turističke organizacije, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti turizma, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o ekonomskoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije i Predlogu zakona o potvrđivanju Protokola o izmenama i dopunama Sporazuma o slobodnoj trgovini između država EFTA i Republike Srbije (tačke 1, 2, 3, 4. i 5. predloženog dnevnog reda); 2. zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o nacionalnim parkovima, Predlogu zakona o potvrđivanju Protokola o sprečavanju zagađenja voda prouzrokovanog plovidbom uz Okvirni sporazum o slivu reke Save, Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Maroko o saradnji u oblasti veterine i Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Mađarske i Vlade Republike Srbije o pravovremenoj razmeni informacija u slučaju radiološke opasnosti (tačke 6, 7, 8. i 9. predloženog dnevnog reda). Stavljam na glasanje ovaj predlog. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 143, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasalo 32 od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Pošto smo se izjasnili o predlozima za stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku, predlozima za dopunu dnevnog reda i predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Zaključujem glasanje i saopštavam: za – 144, protiv – niko, uzdržanih – nema, nije glasao 31 od ukupno 175 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2015. godini, u celini. Molim službu da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda. Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu ove sednice. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu; 2. Predlog zakona o potvrđivanju amandmana na Statut Svetske turističke organizacije; 3. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti turizma; 4. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o ekonomskoj saradnji između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije; 5. Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o izmenama i dopunama Sporazuma o slobodnoj trgovini između države EFTA i Republike Srbije; 6. Predlog zakona o nacionalnim parkovima; 7. Predlog zakona o potvrđivanju Protokola o sprečavanju zagađenja voda prouzrokovanog plovidbom uz Okvirni sporazum o slivu reke Save; 8. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Kraljevine Maroko o saradnji u oblasti veterine; 9. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Mađarske i Vlade Republike Srbije o pravovremenoj razmeni informacija u slučaju radiološke opasnosti; 10. Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Komisije za hartije od vrednosti; 11. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije; 12. Predlog odluke o izmenama Odluke o utvrđivanju sastava Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da sam pozvao da današnjoj sednici prisustvuje dr Rasim Ljajić, potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija, sa saradnicima iz Ministarstva. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz dnevnog reda po tačkama od 1. do 5, a pre otvaranja zajedničkog načelnog i jedinstvenog pretresa, podsećam vas da, prema članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme za raspravu za poslaničke grupe iznosi pet časova. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 170. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres. Da li predstavnik predlagača dr Rasim Ljajić, potpredsednik Vlade i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija, želi reč? (Da) Reč ima dr Rasim Ljajić, potpredsednik Vlade. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, pred vama je pet zakonskih predloga koji su iz delokruga nadležnosti Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija. Dozvolite mi da dam osnovna pojašnjenja za svaki od tih pet zakonskih predloga. Zakon o izmenama i dopunama Zakona o turizmu je zakon koji sa stanovišta razvoja turizma ima dalekosežan značaj, iz prostog razloga što je on donet još 2009. godine i pretrpeo je do sada tri izmene i dopune tog zakona. Radi se uglavnom o tehničkim izmenama. Te izmene nisu pratile, s jedne strane, usklađenost sa drugim zakonskim propisima i rešenjima, nisu pratile direktive EU u ovoj oblasti i nisu pratile nove trendove u savremenom razvoju turističke privrede. Zakon je sadržavao solidna rešenja u mnogim segmentima. Na žalost, praksa je pokazala da on ima čitav niz manjkavosti na koje su nam ukazali predstavnici turističke privrede i stručne javnosti, agencije, turisti, putnici i nakon jedne opsežne javne rasprave koja je čak trajala nekoliko meseci, uspeli smo da koncipiramo najvažnije odredbe koje bi sačinjavale tekst ovog zakonskog predloga. Prema tome, te manjkavosti o kojima smo govorili i koje su spominjali svi akteri, odnose se pre svega na veliki procenat sive ekonomije u ovoj oblasti. Takođe sam spomenuo da se radilo o neusklađenosti sa drugim propisima i evropskim direktivama, tu pre svega mislim na neusklađenost sa Zakonom o prekršaju, zakonima o zaštiti potrošača. Takođe, dosadašnje zakonsko rešenje nije u dovoljnoj meri štitilo i obezbeđivalo bezbednost putnika i turista koji su sklapali aranžmane sa turističkim agencijama. Bilo je puno problema i sa turističkim posrednicima, odnosno subagentima, da ne govorim o nedovoljnoj nadležnosti turističke inspekcije u otklanjanju ovih nepravilnosti, pojavio se raskorak između pravnih rešenja i svakodnevne prakse. Se su to bili razlozi zašto smo krenuli u izmene i dopune ovog zakona. Sve ove izmene bih koncipirao u nekih četiri ili pet grupa, pojednostavljeno rečeno, da bi mogli lakše da pratite o kakvim se izmenama radi. Prva grupa izmena su terminološe prirode, dakle, uvodimo nove termine u skladu sa savremenim trendovima u razvoju turizma u svetu. Tu ima nekoliko praktičnih mera koje ovaj zakon donosi. Druga grupa izmena odnosi se na rad turističkih organizacija, od lokalnih do onih na nacionalnom nivou. Treća grupa izmena se odnosi na bezbednost i zaštitu putnika prilikom turističkih putovanja. Sledeća grupa izmena se odnosi na inspekcijski nadzor. Što se tiče terminoloških novina, odnosno novih termina koje uvodimo, prvi put se uvodi termin „destinacijski menadžment organizacija“, koja predstavlja osnovu i koja se formira zbog upravljanja određenom turističkom destinacijom. Ona se formira na osnovu javnog i privatnog sektora i praktično ovo je jedan savremeni model javno-privatnog partnerstva u oblasti turizma. Modernog razvoja turističke privrede nema bez jasnog definisanja ko upravlja određenom turističkom destinacijom. Kao model u ovome nam služi Austrija, iako nije morska destinacija, postigla je fantastične rezultate, između ostalog i zahvaljujući uvođenju destinacijskog menadžmenta u razvoju i upravljanju turističkom destinacijom. Iz ovoga proističu i druge dve novine koje su važne sa stanovišta same privrede, to je destinacijska menadžment kompanija i profesionalni organizator kongresa. Dakle, radi se o privrednim društvima. Ova prva je specijalizovana za pružanje turističkih usluga u određenom sektoru i u određenoj regiji, dok je druga, kao što i sam naziv kaže, specijalizovana za organizovanje kongresa i drugih sličnih manifestacija. Ministarstvo će doneti podzakonska akta koja bi trebalo da definišu i kriterijume kako organizatori putovanja mogu da dobiju naziv, odnosno uverenja, potvrde da se radi o destinacijskoj menadžment kompaniji ili profesionalnom organizatoru kongresa. Da bi mogli da dobiju ta uverenja, moraju da ispune i određene kriterijume. To će biti urađeno već do kraja ove godine ili početkom naredne godine. Što se tiče praktičnih novina, jedna se odnosi na podsticajna sredstva koja su namenjena organizovana turistička putovanja, pre svega sa ciljem privlačenja i domaćeg i inostranog turističkog prometa. Kao što znate, mi smo imali ovu više nego uspešnu akciju sa vaučerima, koja ima za zadatak da podstiče domaći turizam. Ove mere bi trebalo da budu koncipirane sa ciljem organizovanog privlačenja stranih turista. Tu je Makedonija napravila možda najveći iskorak u regionu, koja daje direktna finansijska sredstva po glavi turiste, odnosno po glavi putnika koje agencije organizovano dovode u Makedoniju. Naravno, mi ovde nismo precizirali sada sve elemente tih podsticaja jer oni će u velikoj meri zavisiti i od finansijskih sredstava kojima budemo raspolagali. Takođe, od tih praktičnih mera, ovde bih spomenuo i da fizička lica u okviru seoskih turističkih domaćinstava imaju mogućnost da pružaju usluge smeštaja u privremeno postavljenim objektima za kampovanje, s tim da je taj broj ograničen na 20 plac kampova ili najviše 30 gostiju, s tim da se mora taj prostor obezbediti minimalno tehničkim i sanitarno-higijenskim uslovima koji su jasno propisani da bi ova delatnost mogla da se obavlja. Što se tiče novina u oblasti turističkih organizacija, prvi put se postavljaju vrlo jasni kriterijumi i uslovi za direktore turističkih organizacija, od lokalnog do nacionalnog nivoa, uključujući tu i direktora pokrajinske turističke organizacije i uključujući direktore regionalnih turističkih organizacija, dakle, pored visoke stručne spreme, znanje stranog jezika, za direktora Nacionalne turističke organizacije potrebno je sedam godina radnog iskustva, od toga pet godina na rukovodećim mestima. To isto važi i za pokrajinske direktore, to važi i za regionalne, dok za lokalne direktore turističkih organizacija uslov je četiri godine radnog iskustva, od toga dve godine na rukovodećim mestima. Mi ćemo takođe definisati jasne uslove za formiranje u budućnosti turističkih organizacija. Trenutno imamo oko 120 turističkih organizacija u Srbiji. Imamo, prema tome, jedan dosta neefikasan sistem. Cilj je da pospešimo udruživanje lokalnih turističkih organizacija u regionalne turističke organizacije, a opet sa krajnjim ciljem da to preraste u destinacijsku menadžment organizaciju radi efikasnijeg upravljanja destinacijom. Mi danas imamo jednu paradoksalnu situaciju, da Kopaonik, koji je jedan od najvažnijih turističkih destinacija u zemlji, nema svoju turističku organizaciju, već da se pokrivaju dve turističke organizacije, i to Brus i Raška. Takođe, ovim izmenama proširen je i obim delovanja turističkih organizacija. One će imati mogućnost učestvovanja u domaćim i realizaciji u domaćim i međunarodnim projektima, a takođe i sredstva od boravišne takse koja su isključivo prihod lokalne samouprave, moći će da se koristi za sve one aktivnosti koje su precizirane ovim zakonom, a ne kao do sada, samo za izradu biltena, propagandnog materijala, rad informacionog centra. Sredstva će moći da se koriste i za razvoj turističke infrastrukture. Što se tiče novina u vezi sa bezbednošću putnika i zaštitom putnika prilikom turističkih putovanja, tu je možda bio najveći raskorak između rešenja iz zakona i svakodnevne životne prakse. Sami ste svedoci koliko je bilo i prevara putnika od strane turističkih agencija i subagenata, da je država vrlo često bila tu nemoćna zbog pravnih praznina koje smo imali u postojećim zakonskim rešenjima. Tako se dešavalo da turistička inspekcija, zbog nepoštovanja obaveza iz ugovora o turističkom aranžmanu, pokrene postupak za oduzimanje licence nekoj od agencija, ali po zakonu ta agencija je mogla da nastavi da radi sve dok se u potpunosti ne završi upravni postupak. Dakle, neograničeno polje za dalje malverzacije i prevare putnika. Mi sada ispravljamo tu nelogičnost, tako da će i ubuduće inspekcije imati povećanu nadležnost, da će moći novčano da kazni, da će moći da zabrani i da će moći da pokrene postupak oduzimanja licence određenoj turističkoj organizaciji zbog nepoštovanja ugovora o turističkom aranžmanu sa putnicima. Takođe, putnici će, to je opet novina, dobijati potvrdu o putovanju. Ta potvrda će sačinjavati garancije, odnosno polise koje agencija ima i način aktiviranja tih garancija dobijaće sva obaveštenja o ovlašćenom licu za kontakt na turističkoj destinaciji koja će biti zadužena za sva obaveštenja i za prijem reklamacija od strane putnika za vreme trajanja putovanja. Takođe, i to smo spomenuli, bilo je puno pritužbi na rad turističkih posrednika odnosno subagenata koji su bili potpuno nevidljivi. Radi se o privrednim društvima koji nisu imanentno bili registrovani za turističku delatnost, koji su vrlo često varali i agenciju za koje su radili a najčešće varali putnike. Sada će oni morati da se registruju u registar turizma u APR učinićemo ih vidljivi. Putnici turisti potencijalni će moći da se uvere u njihovo poslovanje, njihov rad. Mi pretpostavljamo da je takvih do sada bilo i niko nema te podatke između 500 i 1000 subagenata sada će svako moći da vidi o kakvim subagentima radi, da se razdvoji zapravo žito od kukolja. Takođe u cilju zaštite putnika i putovanja uopšte, propisani su jasni uslovi na koji način sindikalne organizacije, ferijalni savezi, udruženje izviđača, planinarske organizacije mogu da organizuju turistička putovanja i ovde je bilo najviše spora i sigurno smo kasnili do dva meseca sa ovim zakonskim predlogom zbog nemogućnosti da dođemo do konsenzusa između turističke agencije koje su tražile potpunu zabranu da ova organizacija, odnosno udruženje mogu da organizuju turistička putovanja i naravno njihovo protivljenje nisu hteli da sadrže status kvo. Došli smo do jednog srednjeg rešenja sa kojim, čini mi se, da su svi podjednako zadovoljni ili nezadovoljni, ali u svakom slučaju rešenja koja su prihvatili svi. Dakle, postavljaju se vrlo jasni uslovi pod kojima mogu da se organizuju ovakva putovanja za svoje članove. Dakle, ta putovanja moraju da budu deo godišnjeg plana putovanja svih udruženja, taj plan se predaje u roku od sedam dana, ta putovanja ne mogu da se reklamiraju već mogu samo da obaveštavaju svoji članovi, isključena je svaka komercijalizacija u smislu organizacije ovakvih putovanja. Ono što je možda najvažnije pitanje u ovome, takođe sad se otvorilo pitanje bankarska garancija ili polisa koja se aktiviraju u slučaju neispunjavanja obaveza turističkih agencija, u slučaju kada treba vratiti ili obezbediti povraćaj novca turistima koji su prevareni ili izigrani, vrlo često te polise nisu bile dovoljne da se ta sredstva, da se izvrši povraćaj tih sredstava. Ovo će se regulisati pravilnikom i mi smo najbliži rešenju da ubuduće turističke agencije organizatori putovanja moraju imati ili bankarsku garanciju ili polisu da bi dobili licencu za rad i kao drugi korak mora se osigurati svako pojedinačno putovanje i da bi se od te polise onda naplaćivali turisti ukoliko dođe do izigravanja obaveza iz ugovora o turističkom aranžmanu, ali kao što sam rekao to će biti regulisano pravilnikom koji će biti uskoro biti donet. Što se tiče novina u vezi sa inspekcijskim nadzorom tu bi istakao dve možda krupne novine. Jedna se tiče decentralizacije ili prenosa nadležnosti inspekcijskog nadzora i na jedinice lokalne samouprave i to su bili zahtevi i opština, posebno Grada Beograda koji se suočavaju sa velikim procentom sive ekonomije u ovoj oblasti. Dakle, lokalne inspekcije će moći da kontrolišu tzv. bespravni rad u privatnom smeštaju i seoskim turističkim domaćinstvima. Moći će takođe da kontrolišu ispunjenost minimalno tehničkih uslova opet u privatnom smeštaju seoskim domaćinstvima i hostelima moći da vrše kontrolu naplate boravišne takse moći će da kontrolišu takođe i sticanje i pridržavanje radnog vremena, što je takođe bio problem posebno za velike jedinice lokalne samouprave. Druga velika izmena tiče se ovde usaglašavanja sa Zakonom o prekršaju, uređuje se kaznena politika i uvodi se po prvi put prekršajni nalog za fizička lica, preduzetnike, pravna lica i mi računamo da ćemo na ovaj način ubrzati efikasniju, bolju naplatu kazni, a samim tim rasteretiti prekršajne sudove. Spomenuo sam da je potrebno da bi zakon u punom kapacitetu bio sprovodljiv, implementiran, potrebno je da donesemo do kraja godine šest podzakonskih akata i u prvom kvartalu naredne godine još tri podzakonska akta. Dobili smo amandmane na predlog ovih izmena, bićemo spremni da saslušamo i sve druge sugestije kao što smo to i činili tokom javne rasprave i svakako ćemo prihvatiti sve ono što će poboljšati tekst ovog zakona. Što se tiče ratifikacija, prva je Predlog zakona o potvrđivanju tri amandmana na statut Svetske turističke organizacije. Naime, od devet amandmana koje je potrebno da se ratifikuju, Srbija je ratifikovala do sada šest. Ovo su tri nova amandmana koja su iskreno rečeno više pro forme, jer države nemaju obavezu da ratifikuju ove amandmane već samo da daju pristanak na te amandmane koji su predloženi, ali je praksa od početka Srbije bila da sve amandmane koje predloži Svetska turistička organizacija ratifikuje i u parlamentu. Dakle, ta tri amandmana odnose se na izbor generalnog sekretara Svetske turističke organizacije, odnosi se na članstvo, odnosno način izbora država u Svetsku turističku organizaciju, a treći se odnosi na to da se budžet izražava u evrima i da je moguće platiti članarinu i u drugoj valuti. Sa ove tri izmene, odnosno amandmana Srbija će biti uz Holandiju, Litvaniju i Španiju jedina zemlja koja je ratifikovala svih devet amandmana Svetske turističke organizacije. Što se tiče Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti turizma, radi se o tipskom sporazumu koji manje-više imamo sa svim zemljama regiona. Cilj je da pokušamo da udružimo turističke kapacitete u cilju kreiranja zajedničkog turističkog proizvoda i zajedničkog nastupa na trećim tržištima opet u smislu većeg privlačenja inostranih turista u ovaj region, pa samim tim i u Srbiju. Za nas je Makedonija važna i sa bilateralnog stanovništva. Imamo iz godine u godinu rast broja makedonskih turista, ove godine je taj broj bio veći oko 6%, oko 25 hiljada u prvih sedam meseci ove godine, dakle makedonskih turista koji su posetili Srbiju. Sporazum o ekonomskoj saradnji između Srbije i Makedonije potpisan u februaru ove godine, radi se o istovetnom tekstu sporazuma koji smo imali potpisan sa Makedonijom još 2009. godine, a prestao je da važi 2013. godine i za razliku od ovog sporazuma nije zadržao klauzulu o automatskom produžavanju važenja ovog sporazuma nakon isteka roka njegovog trajanja. Dakle, to je jedina razlika u odnosu na prethodni sporazum koji je potpisan 2009. godine. Opet se radi o klasičnom sporazumu ovog tipa koji predviđa i definiše jasno oblasti ekonomske saradnje između dve zemlje. Predviđam formiranje mešovite komisije za ekonomsku saradnju koja nadzire proces ekonomske, trgovinske i svake druge saradnje između dve zemlje. Da ne spominjem koliko je Makedonija za nas važna kao potencijalni trgovinski partner. Prošle godine rodna razmena je bila 644 miliona evra, izvezli smo robe u vrednosti 454 miliona evra, dakle, sedmo izvozno tržište za naše proizvode jeste Makedonija, a mi smo za njih četvrti spoljno-trgovinski partner. Ovo je krovni sporazum, svi ostali sporazumi će biti deo ovog sporazuma. Što se tiče protokola o izmenama i dopunama Sporazuma o slobodnoj trgovini između država EFTA i Republike Srbije, ovde se bukvalno radi o samo jednoj novoj glavi koja se uvodi u tekst Sporazuma između Srbije i država EFTA. Glava se odnosi na trgovinu i održivi razvoj, a suština je da se ne smeju smanjivati standardi u oblasti zaštite životne sredine i zaštite na radu. Dakle, država ne može da primenjuje ovo kao metod povećanja svoje konkurentnosti, znači, da snižava postojeće standarde u oblasti zaštite životne sredine i zaštite na radu, drugih izmena ovaj sporazum nema. Hvala.
Zahvaljujem. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne.) Da li predsednici odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Da.) Reč ima mr Đorđe Kosanić.
Poštovani ministre sa saradnicima, predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, pred nama je danas zajednički načelni i jedinstveni pretres više predloga zakona. Pomenuću Predlog zakona o turizmu, Predlog zakona o potvrđivanju amandmana na statut Svetske turističke organizacije, dva sporazuma između Republike Srbije i Republike Makedonije u oblasti turizma i ekonomije i potvrđivanje protokola o slobodnoj trgovini između država EFTE i Republike Srbije. Na samom početku reći ću da će poslanička grupa JS u danu za glasanje podržati pomenute zakone. Na samom početku moje izlaganje biće usmereno na Predlog zakona o turizmu i svakako nesumnjivo, na početku ću reći da je turizam jedan od najvažnijih socioekonomskih delatnosti našeg doba. Dakle, danas u turističkim kretanjima učestvuje više od milijardu ljudi. Godišnje turizam ostvaruje više od 9% ukupnog BDP u svetu, sa godišnjim prihodom od čak 1,3 biliona dolara. Dakle, svaka jedanaesta osoba zaposlena u svetu radi u turizmu, a svaka pružena, da kažem, treća usluga u svetu je u oblasti turizma. Isto tako, turizam predstavlja i veliki generator novih investicija, kreira nova radna mesta i nove poslovne prilike i destinacije u mestima u kojima se razvija. Zašto sam sve ovo pomenuo na samom početku? Zato što praktično u svetu, turizam je jedna od najznačajnijih grana za razvoj ekonomije jedne države. Kakva je, ministre situacija kod nas? Do sada se zaista mnogo, mnogo pričalo, a veoma malo radilo. Mislim da smo sada napravili jedan veliki iskorak unapred što se tiče Vlade Republike Srbije. Po prvi put prepoznali smo značaj turizma i aktivno se Vlada Republike Srbije uključila u turističku ponudu Srbije. Srbija, svakako, ima i kapacitet i sadržaje koji mogu da budu daleko bolje iskorišćeni i da ujedno novac građana ostane kod nas. Reći ću samo da, prema nekim nezvaničnim podacima, vi to niste pomenuli, ja ću reći, godišnje na turističke destinacije u svetu ode preko milijardu eura. Zvanično preko NBS podatak je da je to nešto manje od 900 miliona eura, a ja ću vam reći jedan prost primer, ako je to 900 miliona eura, recimo samo 10% da ostavimo u Srbiji, to je nekih 90 milina eura. Prosto, povećanje, recimo, penzija od 2,5%, ako se slažete samnom. Da ne pričam o drugim oblastima gde bismo možda sa većom sumom mogli da učestvujemo. Isto tako za obične ljude šta bi značilo to. Recimo, neki udaljeni restoran u nekom mestu zaposlio bi recimo, još jednog konobara i još jednog kuvara. Zatim, ovaj zakon donosi to što se tiče aktiviranja seoskog domaćinstva. Ako bi to rekli, recimo, mladi bi ostali na selu, imali bi posao koji je lep, koji im se sviđa, dobro bi zarađivali, a isto tako ako bi proširili ovo što se tiče hotela, žene sa recimo, niskom stručnom spremom, radile bi kao sobarice, ili kao spremačice, i mogle bi bez problema da kupe deci knjige, ili užinu. Dakle, ovde sve govorim, ali da kažem da su nama strani turisti veoma bitni, oni nam donose devize, ali isto tako domaći turizam je bitan jer se novac zarađen kod nas potrošnjom naših resursa ponovo vraća u našu ekonomiju i ostaje u zemlji. Ministre, ovde ne mogu a da ne pomenem još jednu veoma značajnu stvar, kada govorimo o lokalnim samoupravama, mislim da lokalne samouprave moraju da imaj kreativnost, ideju da pokrenu mnoge stvari u svojim mestima. Ne mislim samo na turizam, nego na mnoge druge stvari. Ne možemo, složićete se, da čekamo samo na Vladu Republike Srbije u svim delovima. Dakle, ovde želim da kažem i da dam primer, recimo, jedna uspešna lokalna samouprava Jagodina, koja je svakako ne samo turistički već i sportski, zatim industrijski i svaki drugi centar Srbije, pored svih sadržaja, svake godine obogaćuje turistički sadržaj. Ove godine je to bio „vodopad“, i da ne kažem koliki je to broj turista svake godine. Dakle, uspešna lokalna samouprava, dobar primer za sva mesta u Srbiji. Ona je svojim turističkim sadržajem prevazišla Srbiju i mislim svakako postala regionalni centar. Vraćajući se na sam Predlog zakona, vi ste o tome dosta iscrpno pričali, ja ću samo ukratko reći neke novine koje donosi ovaj zakon. Dakle, na prvom mestu, potpuno usklađivanje sa propisima EU i to sa direktivom koja se odnosi na organizovana putovanja, odmor i kružna putovanja, i sa druge strane, direktivom o uslugama. Dakle, u nekim delovima šta praktično znači za obične građane kada se to bude desilo. Kada obični građanin dobije brošuru koja, čini mi se, u mnogim slučajevima, nije bila toliko precizna, ovog puta ona će morati da bude precizna sa svim podacima koje će dobit taj građanin. Isto tako, govoreći o dokumentaciji, ona će morati biti na srpskom jeziku, a u izuzetnim slučajevima ona može biti i na stranom jeziku, ali u tom slučaju mora biti prevedena i taj prevod mora biti overen od ovlašćenog lica. Vi ste to napomenuli, ali svakako jedna od ključnih stvari je smanjenje sive ekonomije i uspostavljanje takvog pravnog okvira koji bi pružio punu podršku uspešnom i efikasnom upravljanju razvoju turizma, koji bi se obezbedio saglasnošću svih zakona, kojima se reguliše ova oblast. U skladu sa tim lokalnim samoupravama, daju se veća ovlašćenja što se tiče nadzora nad primenom zakona i čini mi se da niste pomenuli, a ja ću vam samo reći, da trenutno u Srbiji imamo samo 100 inspektora i mislim da bi to trebalo promeniti u značajnoj meri. Uvodi se mogućnost podsticanja turističkog prometa realizovanog na teritoriji Republike Srbije, uočeni su i nestručni kadrovi, a vi ste to malopre rekli, i u potpunosti se uređuje oblast profesije u turizmu ovim zakonom. Novina je uvođenje je predstavnika na turističkoj destinaciji. Ne ulazeći više u detalje ovog zakona, reći ću samo da će poslanička grupa JS u danu za glasanje svakako podržati ovaj Predlog zakona o turizmu. Drugi Predlog zakona je o potvrđivanju amandmana na Statut svetske turističke organizacije i ne bih tu imao šta da kažem, osim da smo mi do sada već ratifikovali šest amandmana, a ova tri amandmana ćemo ratifikovati i staviti se u red retkih zemalja koje su već svih devet amandmana ratifikovali. Kada je reč o dva sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije, u oblasti ekonomije i oblasti turizma, prvi o ekonomskoj saradnji potpisan je u Skoplju u februaru 2015. godine, sa željom da se proširi i razvije oblast trgovinske i ekonomske saradnje između dve zemlje. U spoljno-trgovinskoj razmeni, ja ću još jednom pomenuti sa Makedonijom, Srbija je prošle godine imala suficit od 263 miliona evra. Makedonija je sedmo izvozno tržište privrede Srbije, posebno za prehrambene proizvode, slatkiše, mlečne proizvode, meso, stočnu hranu i građevinski materijal. Dakle, samo da spomenem, trgovinska razmena je na nivou od 644 miliona evra. Da li prostora za proširenje saradnje ima? Svakako da ima, i to u mnogim oblastima. Prioritet treba da bude bolja infrastrukturna povezanost, utvrđivanje zajedničkih interesa u energetici i telekomunikacima, veće korišćenje sporazuma o slobodnoj trgovini i saradnji, naročito u poljoprivredi. Kada je reč o Sporazumu između Srbije i Makedonije o saradnji u oblasti turizma, treba reći da je on potpisan sa ciljem unapređenja ove oblasti, ali i unapređenje ukupnih bilateralnih odnosa između dve zemlje. Opet, ne ulazeći u detalje ovog Sporazuma, samo da kažem, pored poljoprivrede i građevinarstva, turizam je svakako jedna od najznačajnijih oblasti za saradnju između Srbije i Makedonije. Na samom kraju, govoreći o Predlogu zakona o potvrđivanju protokola o izmenama i dopunama Sporazuma o slobodnoj trgovini između država EFTA i Republike Srbije, koji je potpisan ove godine u Beogradu, sa ciljem da se dodaju odredbe koje su vezane za pooštravanje obaveza iz odgovarajućih izveštaja o zaštiti životne sredine i oko standarda vezanih za rad. Inače, Srbija je sa EFT-om, još 2009. godine u Ženevi potpisala ugovor o slobodnoj trgovini, tj. sa zemljama članicama Evropskog udruženja slobodne trgovine, da kažem šta je to. EFTA, je inače osnovna 1960. godine, i neke zemlje koje su postale članice EU, napustile su EFTU, a one koje su ostale Island, Lihenštajn, Norveška i Švajcarska. Šta znači ova saradnja sa EFTOM? Svakako da je saradnja sa zemljama EFTE jedan veliki plus za bolje pozicioniranje Srbije u režimu slobodne trgovine. Na samom kraju da kažem, poslanička grupa JS podržaće sve predloge zakona iz ovog zajedničkog načelnog jedinstvenog pretresa.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Olena Papuga, ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe.
Hvala, potpredsedniče Bečiću. Ministre Ljajiću sa saradnicima, hoću da naglasim LSV će u skladu sa tome da li ćete prihvatiti amandmane ili ne, tako odlučiti kako će glasati za izmene Zakona o turizmu, a naravno za sporazume ćemo sigurno glasati. Turizam u našoj zemlji daje velike mogućnosti, ali ima i veliku konkurenciju. Danas raspravljamo u izmenama Zakona o turizmu koji su proizveli probleme na turističkom tržištu. Ima puno primera kada agencije svesno ili namerno zanemaruju Zakon o turizmu i posluju na štetu klijenata, posebno leti, novine su prepune tekstova o iskustvima oštećenih turista, mada je iz Turističke inspekcije na početku letnje sezone su informisali da agencije imaju odgovarajuće polise, stručne kadrove, zaključene ugovore sa stranim agencijama i da licenca nikome nije oduzeta ili inspekcije savetuju turistima da budu oprezni i da provere u šta ulaze kada putuju. Naši turisti moraju da otvore četvore oči kada putuju i potpisuju ugovore o putovanjima, a našim ljudima je često papir nepotreban. To je do našeg mentaliteta koji će morati da se promeni. Merodavno je samo ono što se stavi na papir. Tu mislim na uslove putovanja. Putnici u dogovaranju putovanja često ne znaju ko je organizator, pa ako dođe do nesporazuma često računaju na posrednike sa kojima često i dogovaraju svoja putovanja. U oblasti turizma u Srbiji vlada siva ekonomija, a to ste i vi naglasili u svom predstavljanju ovih izmena zakona. Iako ovaj predlog izmena to zaustavi onda je opravdano njegovo izglasavanje. Oštećeni turisti često nemaju kome da se obrate kada su njihova uskraćena prava, jer se Zakon o zaštiti prava potrošača često zanemaruje u toj oblasti turizma. Preraspodelom ovlašćenja inspekcijskih službi i prenošenje dela nadležnosti na ovlašćene inspekcijske organe, jedinice lokalne samouprave doći će do teritorijalne pokrivenosti. Biće omogućena pojačana kontrola naplate i uplate izvodnih prihoda jedinica lokalne samouprave koje se ostvaruju iz turističke delatnosti. Treba napomenuti da Turistička inspekcija nema dovoljno kapaciteta i da postoji nesrazmera u odnosu na obim poslova i broj inspektora koji taj posao obavljaju, znamo da nemamo dovoljno inspektora koji se bave tom oblašću. U većim turističkim centrima Kopaonik, Zlatibor, nije sistematizovano ni jedno radno mesto turističkog inspektora. Ispitivanja su pokazala da ima puno nestručnih kadrova na rukovodećim mestima u turističkim organizacijama, posebno na lokalnom nivou. Iz tog razloga je došlo i do propisivanja obaveze u pogledu stručne spreme i radnog iskustva za direktora Turističke agencije, što opet možemo da pohvalimo. Vodeći faktor razvoja turizma trebao bi da bude proces obrazovanja. Obrazovanje kadrova za poslove u turizmu treba da stvori viši nivo obrazovanja ljudi u određenoj društvenoj zajednici. U Vojvodini ima 117 redovnih srednjih škola u 39 opština, njih 12, ekonomske škole, izvode programe ugostiteljsko-turističke struke, od njih su 11 državne i jedna je privatna škola. Za obrazovanje u turizmu mogu se izdvojiti u Vojvodini Prirodno matematički fakultet u Novom Sadu i Ekonomski fakultet u Subotici. Od privatnih visoko-školskih ustanova tu postoji Fakultet za poslovnu ekonomiju u Sremskoj Kamenici i Fakultet za sport i turizam u Novom Sadu. I pored toga što imamo postojeće škole i fakultete, možemo reći da ima jako puno nezaposlenih ljudi koji su završili i srednje škole i fakultete. Ne znam zašto se to dešava, da li se u turizmu zapošljavaju kadrovi koji nemaju odgovarajuću stručnu spremu ili zato što su mogućnosti turizma stvarno neiskorišćene. Turizam treba da donese razvoj lokalne samouprave, to piše u zakonu. U vezi sa tim može se očekivati povećanje broja radnih mesta i zapošljavanje pre svega lokalnog stanovništva, što je na neki način i zadatak turizma. U prvo redu za razvoj turizma treba računati na banje, planine, lekovite izvore, a u Vojvodini na iskorišćene termalne vode po kojima su zemlje u okruženju, posebno Mađarska, u svetu prepoznatljive i to im omogućuje zaradu preko cele godine. Znamo da su lokalne samouprave u Mađarskoj oživele i da žive baš time što su otkrili te termalne vode i što su napravile od toga biznis. Ispitivanja u Vojvodini su pokazala da su ljudi najviše zainteresovani za etno priču, koja je izuzetno popularna u poslednje vreme. Turisti žele da vide, ne samo da vide, već i da osete atmosferu i da saznaju kako se nekada živelo u pojedinim krajevima. Kada su u pitanju najveći nedostaci turizma iz Vojvodine, govorim o tome zato što dolazim iz Vojvodine, sa aspekta marketinga njihovo rešavanje, najveći je nedostatak materijalne i finansijske prirode. Čini se da Vojvodina ima malu prednost u odnosu na ostale krajeve Srbije u pogledu turizma. Mada se u Vojvodini oseti nedostatak profesionalnih kadrova koji bi upravljali marketingom i koji je u turizmu, znamo, jako važan. Eko turizam u Srbiji je zanemarena grana. Nažalost, potencijali eko turizma nisu dovoljno prepoznati i iskorišćeni, a mogu doneti veliku zaradu i mogućnost zapošljavanja lokalnog stanovništva i na kraju krajeva odliv mladih ljudi u veće gradove ili u inostranstvo. U Vojvodini je danas pod zaštitu stavljen veliki broj prirodnih dobara na ukupnoj površini od preko 120 hiljada hektara. Pod zaštitom se nalazi preko 130 prirodnih dobara, od kojih je najznačajnija Fruška Gora, itd. Ti potencijali su neiskorišćeni. Ispitivanja kažu da je samo jedna trećina toga iskorišćena. Izmene zakona govore o tome da kod određenog broja posrednika u prodaji turističkih putovanja je primećeno postupanje koje nije u skladu sa pažnjom dobrog privrednika. U tom smislu, propisuje se obaveza njihovog registrovanja u registar turizma, što je opet za pohvalu. Kod nas dominira mišljenje da je potrebno jako puno raditi na međunarodnoj saradnji svih turističkih subjekata i da to do danas nije bio slučaj. Ispitivanja kažu da turističke agencije sarađuju sa hotelijerima, ali da je ta saradnja jako loša, dok turistička organizacija uopšte ne sarađuje sa hotelijerima, ocenjuju tu saradnju kao dobru. Hotelijeri daju izuzetno male provizije turističkim agencijama i dešava se da cene turističkih agencija budu veće od onih koje su istaknute na recepcijama hotela. Znači, to je siva ekonomija i mislim da ako ovaj zakon izmeni to, mi ćemo na neki način biti zadovoljni i ako ne budemo možda glasali za taj zakon. Još jednom da naglasim da će Liga socijaldemokrata Vojvodine podržati ovaj zakon ako nam budu prihvaćeni amandmani, a naravno o njima ćemo raspravljati u danu kada na to dođe red.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Riza Halimi. Izvolite.
Hvala gospodine predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, gospodine ministre, ja ću se uglavnom zadržati na tačku koja govori o ekonomskoj saradnji sa Makedonijom i tu bez daljeg da ta saradnja je veoma značajna, prvo jer su u pitanju dve susedne zemlje. Zatim, postoji tradicija i to bogata tradicija saradnje, jer je u pitanju ta saradnja sa tradicijom zajedničke zemlje. Zatim je tu i Koridor 10 koji je od ogromnog značaja i nažalost bih još na početku konstatovao da smo u proteklih 23 godine od kada je postavljena granica sa Makedonijom prilikom raspada bivše Jugoslavije, imali smo ogromnih teškoća, pre svega opštine koje su na tom području. Prvo smo imali, evo ja znam u Preševu, ne samo pogon Kumanovskog ČIK, da je odmah zatvoren u to vreme, u te drastične promene nakon postavljanja granice, nego najmanje još dva privredna subjekta su zatvoreni tada jer su uglavnom plasirali robu na teritoriji Makedonije. Usled ogromnih graničnih, carinskih smetnji, one su veoma brzo nakon toga bile u situaciji da idu pod stečaj. Pored tog, ili hajde uzmimo još onu direktniju poljoprivrednu saradnju uopšte, tu razmenu koje su susedne opštine Preševo, Bujanovac sa Kumanovom, Lipovom, pa sve do Skoplja, uvek tradicionalno imali jer je Skoplje bilo uvek ekonomski centar za to područje, odjedanput je veštački sasečeno, veoma drastično. Uopšte, devastacija, uopšte degradiranje čitavog Pčinjskog okruga, pre svega Preševa i Bujanovca, je uglavnom uzrok te rigidne granice koja je dugo vremena takva bila. Zatim je dodatni element nenormalna situacija u odnosima sa Kosovom. To je već dopunski element u toj teškoj situaciji. Mi, nažalost, još uvek ne možemo povratiti komunikacije koje smo imali, taj Pčinjski okrug sa severnim delom Makedonije. Taj magistralni glavni put, pored autoputa i glavni lokalni put, kojim su autobusi deset puta dnevno saobraćali, oni su i dalje zatvoreni, iako je Vlada Savezne Republike Jugoslavije, mislim 2005. godine, donela odluku o otvaranju tri granična prelaza na teritoriji opštine Preševo, jedan u Trgovištu, taj u Trgovištu pre jedno tri-četiri godine je otvoren, ali u Preševu ni jedan od ta tri, za koje su donete odluke, nije još uvek otvoren. Sada imamo apsurdnu situaciju. Taj glavni put, sa veoma frekventnim saobraćajem, se samo koristi u vanrednim situacijama, ili kada je bio međunarodni embargo, pa se tu odvijao glavni šverc, uopšte nezakonito prebacivanje, unošenje naftnih derivata, ili je sada ova vanredna situacija sa svim ovim ljudima koji dolaze sa Bliskog istoka. Ali, i u prvoj i u drugoj situaciji poljoprivrednici su imali samo štete, jer se ide preko oranica, ide se preko svega toga što poljoprivrednici rade i na kraju imaju takvu štetu da se uopšte ne isplati da se bave tom njihovom osnovnom delatnošću. Sasvim je nelogično da 23 godine pričamo, a nikako da ponovo otvorimo takav frekventan put. Čak i asfaltni putevi su stigli i sa makedonske, sa naše strane i uz pomoć američkog USAID i koordinacionog tela, rekonstruisan, napravljen dobar put, ali se ne koristi. Odluka je doneta, ali se ta odluka ne ostvaruje. Znam da se često u Vladi Srbije prebacuje odgovornost na Makedoniju. Oni rade suprotno, a situacija je takva da nakon toliko godina, bar taj jedan, najfrekventniji put ne funkcioniše, jer granični prelaz nije otvoren. U okviru svih tih nastojanja u zadnjih 10, 15 godina se tu situacija poboljšava. Spominjem jedan projekat Saveta Evrope od 2002, 2003, pa sve do 2005. godine, čija zamisao je bila da se ostvaruje prekogranična i regionalna saradnja između Preševa, Kumanova, Gnjilana. Tad se to svelo samo na kulturnu, ali nije se ostvarivao onaj drugi deo, na ekonomsku saradnju. Ovih dana imam ove podatke da je u okviru predpristupnih fondova opština Surdulica skoro osam miliona evra ostvarila u okviru IPA fondova sa susednom bugarskom opštinom. Nažalost, ja ću izgleda i ovaj četvrti mandat da završim, a neću doći do saznanja zašto ne postoji prekogranična saradnja i ne ostvaruju se IPA fondovi prekogranične i regionalne saradnje sa Makedonijom. Naravno, tu bi Preševo, Bujanovac i Pčinjski okrug imali najviše koristi. Od velikog je interesa da ovaj sporazum bude što sadržajniji, naravno, interes je čitave države, ali je naročiti ovih susednih opština koje tradicionalno imaju prirodne uslove za saradnju. Tu bi trebalo da se ukinu prvo administrativne, birokratske prepreke, pa onda dolaze na red one pozitivne mere koje Vlada može da preduzme da bi se pospešila ekonomska saradnja. Kažem, u pitanju je prirodna saradnja koja je bila vekovima između tih područja, koja je sasečena. Hajde, neka bude u okviru one tačke o turizmu, idem često u Medveđu. Šta imate od tog jednog od najbogatijih mesta za turizam u čitavoj državi? Jedino penzionere i one koji idu na državni budžet i koriste blagodeti tog turističkog mesta. Ali, iz drugih sredina koje imaju više ponuda, malo ima do sada interesa za Medveđu. Zamislite kada bi bilo normalnih relacija sa Kosovom, koliko bi se isplatilo Medveđi, kolika bi onda njihova dobit od turizma bila kada bi dolazili masovnije turisti sa Kosova, pre svega iz Prištine, Podujeva, Kamenice, a koji su do sada imali administrativni… Isto banja u Bujanovcu, ona je bila poprilično posečena, iz Prištine, Gnjilana i čitavog tog područja su dolazili do banje u Bujanovcu. To je unazad ovih 15-ak godina prestalo. Mislim da svi ovi zakoni, i razvoj turizma i ekonomska saradnja, verovatno imaju taj jedan preduslov, prvo, te slobode kretanja, da nemamo ovih prepreka koje se, nažalost, još uvek javljaju i da se više pažnje pokloni i pograničnim mestima, da se jačaju ekonomski kapaciteti, pa i turistički, da bi onda i ova saradnja sa Makedonijom i sa bilo kojom susednom zemljom bila daleko intenzivnija. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Olgica Batić.
Zahvaljujem. Uvaženi ministre sa saradnicima, koleginice i kolege, u svom izlaganju danas u raspravi u načelu, najviše pažnje posvetiću predloženim izmenama i dopunama Zakona o turizmu, koji u pravno-tehničko smislu predstavlja prilično dobro rešenje. U jezičkom smislu, može se poboljšati i naravno, podneti su i određeni amandmani za koje smatram da mogu doprineti poboljšanju upravo ovog teksta zakona. Suštinski, svakako jeste jedan predlog koji upotpunjuje materiju turizma i doprinosi svemu onome za šta je postojala i preka potreba već neko izvesno vreme u našoj zemlji. Iako se često navodi da je Zakon o turizmu, koji je usvojen i koji je stupio na pravnu snagu 2012. godine, na sistemski način regulisao oblast turizma, sa čime se donekle mogu složiti, upravo brojni problemi praktične prirode demantuju tako nešto, a sa kojima se upravo suočavaju nosioci turističke privrede u našoj zemlji. Upravo je uzročnik izmena i dopuna o kojima danas raspravljamo, a za čijom raspravom i, nadam se, usvajanjem je postojala potreba. Strategija razvoja turizma Republike Srbije, koja je doneta, čini mi se, 2006. godine, ispravite me ako sam pogrešila što se godine tiče, i to bez akcionog plana, svaka strategija doneta bez akcionog plana ne predstavlja ništa drugo do spisak pisanih lepih želja koje se ne mogu ni na koji način realizovati, predviđalo je mnogo toga u domenu turizma, čime bi se stanje u ovoj oblasti moglo popraviti, ali malo toga, odnosno gotovo ništa nije učinjeno, ni realizovano. Tako, recimo, ta ista pomenuta strategija predviđala je da će rezultati njene primene biti sledeći, navešću samo neke od njih, to je: postizanje povećanja konkurentnosti srpskog turizma, povećanje deviznog priliva, povećanje turističkog prometa, rast zaposlenosti putem turizma itd. Vreme je to koje je svima nama pokazalo da su rezultati primene, pa može se reći, minorni, da ne budem baš gruba i upotrebim reč gotovo ne postojeći. Turizam, naravno, u našoj zemlji nikada nije bila tema koja bi preterano zaokupila pažnju javnosti, niti ozbiljna tema koja u prvom mestu zaokuplja pažnju razvojne politike Republike Srbije. Jeste prioritetan zadatak ovih predloženih izmena i dopuna o kojima danas raspravljamo upravo smanjenje sive ekonomije, a u kom cilju se i vrši preraspodela prava, obaveza i ovlašćenje inspekcijskih službi, ali mislim da ukoliko je to prioritetan cilj, onda ne sme da bude ni jedini. Normativno ono se može predvideti, ali u praksi ta siva ekonomija, čini mi se, će i u budućnosti biti prisutna. Nismo mi mnogo na planu turizma značajnije odmakli u odnosu na neke prethodne godine, niti se popravili. U prilog tome i dalje govore podaci da su u naši turistički proizvodi nedovoljno, necelishodno, neadekvatno razvijeni i da sa smeštajnim kapacitetima, u odnosu i na susedne zemlje, ali i u odnosu na konkurentske zemlje, mi prilično kasnimo. Ono što je naš najveći nedostatak i paradoks u razvijenim zemljama jeste što smo mi bili ti koji smo se prvi upustili u postupak privatizacije i privatizovali sve što se privatizovati da, a onda smo se naknadno setili da eto postoji i nešto što se zove restitucija, čiji su danas predmet, to moram napomenuti, i brojni nacionalizovani hoteli. Da ovde ne bi širila priču i vraćala se na 1946. godinu, pa izmene i dopune Zakona o nacionalizaciji privrednih subjekata iz 1948. godine itd. Značajnijih ulaganja nije da nema, ali čini mi se da su ona prilično nedovoljna. Takođe, nedovoljna je i atraktivnosti turističkih ponuda, koja se ovim predloženim izmenama i dopunama izgleda da poboljšati, a što se tiče investicija u infrastrukturno održavanje turističkih destinacija, čini mi se da je to jedna posebna tema kojom bi se mogli baviti i o kojoj bi mogli raspravljati danima. Otuda se učešće sive ekonomije u domenu turizma jednostavno sagledava kao sve prisutno. Svesni smo činjenice da se upravo ta pomenuta siva ekonomija, kao prioritetan zadatak i cilj ovih predloženih izmena i dopuna ne može iskoreniti preko noći, sve i da su predložene izmene i dopune pravno-tehnički, normativno, kako god hoćete, besprekorno urađene. Ne sporim da ima dosta dobrih rešenja, to sam već i sama rekla, koja se tiču prvenstveno pomenutih ovlašćenja inspekcijskih službi, upravljanja turističkim prostorom, pa do odredbi koje su pretežno, zapravo ne pretežno, nego zasigurno tehničkih karaktera, a tiču se usaglašavanja sa Zakonom o prekršajima i Zakonom o zaštiti potrošača. Ono što kod nas postoji i što je vidno jesu ti strateški nedostaci koji se moraju rešavati da bi mi onda dali sebi za pravo da možemo da tvrdimo, kao što se to i čini u razlozima za donošenjem zakona, kada se kaže da se donošenjem akta stvara pravni okvir za uspešnu i efikasno upravljanje razvojem turizma, kao i da se nastoji da se omogući i viši stepen efikasnosti u radu svih subjekata u ovoj oblasti i stvaranje novih tržišnih mogućnosti. Čini mi se da bi postojalo to efikasno upravljanje razvojem turizma, pretpostavka je, bar po mom ličnom mišljenju, da prvo mora da postoji efikasan razvoj turizma da bi do razvoja upravljanja i došlo. Činjenice u tom smislu jesu sledeće: nas još uvek nema, i to treba otvoreno i jasno reći, kao turističke destinacije na međunarodnom tržištu, jednostavno prepoznati nismo, iako imamo, naravno sve potencijale koje nam idu u prilog tome; imamo jednu potpuno nesređenu, gotovo neartikulisanu prostornu urbanističku regulativu, koja jede sve oko sebe. Neću ovde širiti temu, pa govoriti o nekim drugim problemima, koji se tiču, recimo, državnog premera i katastra. Zatim, imamo ne fleksibilan, neefikasan sistem zapošljavanja, nedovoljnu obrazovanost i ovim izmenama i dopunama upravo se čini značajan pomak ka tome da jednostavno u domenu turizma obitavaju oni ljudi koji poseduju dovoljno znanja, imaju dovoljno obrazovnog kapaciteta i stručnih kvalifikacija da se bave poslovima koji su i navedeni u samom zakonu. Zatim, imamo ograničenost pristupa u smislu nedovoljnog broja, recimo funkcionalnih aerodroma, ne posedujemo nisko-budžetne avio prevoznike, niti činimo bilo šta po tom pitanju. Imamo, naravno, jedan sveopšti, u najmanju ruku, javašluk i u drumskom i u železničkom i u rečnom saobraćaju. Mogli smo, recimo da vidimo kako se letos, u jeku turističke sezone, obavljaju, recimo, radovi na auto-putu, kako se zatvaraju deonice, kako se stvaraju gužve, kako besne turisti koji prolaze kroz zemlju Srbiju, kao tranzitnu zemlju, odlazeći na more, recimo u Grčku. Ukoliko se opredelite da boravite i da za svoj odmor izaberete neko od naših mesta koje je prilično, da kažem, ne pristupačno, onda dolazite u dilemu da li će vam pre zbog stanja naše infrastrukture, ovde govorim u prvom redu o drumskom saobraćaju, otpasti točak na automobilu ili se pomeriti bubreg. U kontekstu cilja razvoja turizma u našoj zemlji, naša infrastruktura, kao što sam već pomenula, nije onakva kakva bi trebala da bude i ni na koji način ne može doprineti onome što se naziva obezbeđenje razvoja pozitivne međunarodne slike. Na ovom mestu moram da ukažem na nešto što sam čula pre par dana, a vezano je za turizam. Naravno, ovde u našem komšiluku, u ulici Dečanskoj, išla sam iza grupe turista iz Francuske, vodio ih je turistički vodič i čula sam vrlo jasno vodiča kako im kaže, budući da su izlazili iz Istorijskog muzeja Srbije, pokazao bih ja vama i Narodni muzej, nego je on zatvoren 12 godina i sve vlasti u Srbiji 12 godina govore kako će nešto učiniti po tom pitanju, ali eto ništa ne čine, tako da znate i ovo je slika našeg glavnog grada, dobrodošli u Srbiju. Mislim da to nije nešto što bilo koji stranac, posetilac u glavnom gradu treba da čuje, ali nažalost to je istina i to nikako nije slika i nije ništa reprezentativno što bi trebalo da predstavlja deo našeg kulturnog turizma u Srbiji. Kada sam već spomenula nedovoljno obrazovanje , značajne pomake u cilju koje se čine predloženim izmenama i dopunama, dobro je što se propisuje obaveza u pogledu stručne spreme i radnog iskustva za direktore turističke organizacije, jer je pojava nestručnih kadrova, koje sam pomenula, toliko upadljiva, toliko očigledna, i to ne samo u domenu turizma, već u svakoj sferi našeg društvenog života da pothitno nameće preuzimanje aktivnih mera kako bi se to sprečilo za ubuduće. Dobro je što se striktno propisuju uslovi pod kojima se putovanja mogu realizovati od strane sindikalnih organizacija. To je nešto što ste i vi u toku uvodnog izlaganja već napomenuli, ali i drugih udruženja i drugih organizacija, budući da je bilo dosta zloupotreba u proteklom periodu po tom pitanju. Ovlašćenim inspekcijskim organima poveren je deo nadzora nad primenom samog zakona i u tom cilju je izvršena preraspodela prava, obaveza i ovlašćenja inspekcijskih službi. To predstavlja jedno od dobrih rešenja čime se ostvaruje veća i teritorijalna pokrivenost, ali se pojačava kontrola naplate i uplate izvornih prihoda jedinica lokalne samouprave. Već neko vreme unazad mogli smo po medijima, kada je najavljivan predlog izmena i dopuna o kojima danas raspravljamo, čuti da u budžetu za razvoj turizma u Srbiji, naravno, nije sporan, postoje dovoljna sredstva za tako nešto. Mislim da novca u budžetu za tako nešto nema, ali dobro, tu ste da me demantujete. Ukoliko ima, onda se postavlja pitanje – zašto u zemlji u kojoj se uvode mere štednje, kako je moguće da imamo novca za razvoj turizma, a sa druge strane smanjujemo penzije penzionerima i smanjujemo plate? Procenjeno je da će pozitivni efekti zakona na građane privredu u budžet Republike Srbije budžet, a jedinica lokalne samouprave daleko prevazići troškove koje će njegova primena stvoriti. Ja bih naravno volela da ovako nešto bude ostvareno ali izražavam svoju sumnju i zabrinutost jer se ne može koncipirati turizam kao uzročnik privrednog razvoja. Upravo je suprotno, privredni razvoj je taj koji određuje dinamiku razvoja turizma i to nije samo u nedovoljno razvijenim zemljama kojim mi svakako pripadamo, nego i u razvijenim zemljama. Što se tiče preduslova za uvođenje turističkih klastera, treba naglasiti da je upravo turistička konkurentnost se i stvara na nivou turističkih klastera, a ne kako se vrlo često to pogrešno i misli i nameće na jednom nacionalnom nivou. Suštinski, danas se više u ozbiljnim zemljama i ne govori o turistički konkurentnim državama, već se govori o državama koje poseduju manje ili više konkurentne turističke klastere. Predložene izmene i dopune jesu rezultat javne rasprave na kojoj su učestvovali, odazvali se ili svoje učešće, naravno, zauzeli brojni akteri, a po završetku te javne rasprave organizovano je i nekoliko sastanaka koji su i stvorili potrebu za njihovim održavanjem čime je zapravo resorno ministarstvo kao predlagač ovih izmena i dopuna pokazalo da ima sluha da uvaži potrebe svih onih koji predlože predloge, a ti predlozi se ocene kao celishodni, kao ispravni, kao jedna dobra rešenja i kao stručna rešenje i uistinu predstavljaju ista takva rešenja poput predloga predstavnika Udruženja seoskih turističkih domaćinstava i Kamping asocijacije Srbije da se i u okviru kategorisanog seoskog turističkog domaćinstva upravo domaćinima i omogući pružanje usluga smeštaja na otvorenom. Ovo je samo jedan od primera kako ministarstvo jednostavno je osetilo potrebu da uvaži sve ono što se pokaže kao dobro rešenje, zavisno od predlagača koji su ih ponudili. Ja se nadam da su bar neki od navedenih podzakonskih akata koji su neophodni za sprovođenje ovog zakona i u praksi već spremni ili su već u fazi izrade, budući da treba napomenuti da smo svedoci da se neki zakoni u zemlji Srbiji nisu primenjivali zato što nikada nisu doneti podzakonski akti od kojih bi zavisila njihova primena. Neophodnost podsticanja razvoja turizma svakako predstavlja rešenje kojim se obezbeđuju sredstva za učešće u finansiranju promotivnih aktivnosti turističkih destinacija i turističkih mesta što je preko potrebno, kao naravno i turističko kulturnih i turističkih manifestacija i u zemlji, ali i u inostranstvu i programa edukacije i usavršavanja veština zaposlenih upravo u turizmu. Promocija turističkih vrednosti Srbije, put preciziranja pojma u ovim predloženim izmenama i dopunama, obezbeđivanje informativno propagandnog materijala konačno nalazi svoje određenje i to predstavlja da prilično dobro rešenje. I novina u pogledu dužnosti preciziranja svih podataka za programe putovanja za turističke agencije najzad je našla svoje mesto, a sve u skladu sa direktivom koja je već više puta i spomenuta u ovoj raspravi. Zasigurno je da ima sijaset dobrih rešenja koja neću posebno napominjati budući da nam preostaje i rasprava u pojedinostima po amandmanima koji su podneti. Ja se naravno nadam, da ukoliko pak izostane ostvarenje onoga što je jednostavno i definisano kao prioritetni zadatak upravo predloženih izmena i dopuna, a to je na prvom mestu smanjenje sive ekonomije koja je sveprisutno i na planu turizma i na svakom planu naše zemlje, onda ove izmene i dopune, ako ništa drugo bar stvore jedno pogodno tlo i sigurno predstavljaju jedan korak dalje ka podizanju svesti svih nas, građana Republike Srbije o potrebi njenog iskorenjavanja, jer bez toga je nemoguće da se stvore uslovi koji bi doprineli daljem razvoju turizma u našoj zemlji. Naravno, u danu za glasanje, budući da sam već spomenula da ovako predložene izmene predstavljaju dobro zakonsko rešenje, DHSS-SPO glasaće za isti, kao i za preostale tačke u ovoj načelnoj raspravi. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima potpredsednik Vlade dr Rasim Ljajić. Izvolite.
Uz to što bi mogao da se složim sa većinom onoga što ste vi istakli u ovoj diskusiji, posebno kada govorimo o predlozima i nedostacima strategije razvoja turizma, da prethodna strategija nije ni minimalno ispunila očekivanja u pogledu njene realizacije do toga da zaista loša infrastruktura, mali broj funkcionalnih aerodroma, nedostatak „lou kost“ kompanija uzrokuju i manji turistički promet onoga koji bi objektivno mogli da imamo. Samo jedno pojašnjenje vezano za sredstva u budžetu. Ja sam rekao da smo zadovoljni, zato što 2014. godine nismo imali ništa. Dakle, kada sa nule dođete do toga da imate u budžetu 450 miliona dinara za razvoj turističkih infrastrukturnih projekata, a u uslovima štednje, onda svakako imate razlog da budete zadovoljni. Drugo, tačno je da smo u jednom trenutku se plašili da neće biti adekvatnih projekata i prvih mesec dana našeg javnog poziva tu je bilo svega i svačega samo ne nečega što zaista doprinosi razvoju turističke infrastrukture u zemlji. Mi smo namerno, sasvim svesno izlazili sa tim da ima para u budžetu, ali da nemamo kvalitetnih projekata. Epilog na kraju je bio da smo mi finansirali 61 projekat ukupno, vredno 450 miliona evra, a da su ostali projekti koji su predati, ne kažem da su svi idealni, ne kažem da su svi opravdani ali ostalo je nerealizovanih projekata u vrednosti od 915 miliona evra. Dakle, dodatnih projekata projekata u toj vrednosti. Prema tome, sredstava nije dovoljno i zbog ove loše infrastrukture mogli bi da potrošimo koliko god imamo i to da ih upotrebite na najbolji mogući način, ali moramo da se ponašamo u skladu sa merama štednje koje sprovodimo i da sredstva koja imamo u budžetu iskoristimo na najbolji mogući način.
Zahvaljujem se. Reč ima narodni poslanik Dubravka Filipovski.
Zahvaljujem gospodine predsedavajući. Gospodine ministre, uvažene kolege, ja ću svoje izlaganje bazirati na izmenama i dopunama Zakona o turizmu zbog toga što zajedno sa svojim kolegama iz poslaničke grupe NS smatram da zakon prepoznaje značaj turizma, da zakon podstiče njegov razvoj i da je on koncipiran i na rešavanje problema koji ste vi gospodine ministre vrlo dobro koncipirali u ove četiri grupe, obrazlažući ovaj zakon. Poslanička grupa NS će u danu za glasanje podržati izmene i dopune Zakona o turizmu i sporazume koji su na dnevnom redu ove sednice. Zašto je ovaj zakon važan? Po mom mišljenju on predviđa uvođenje reda, neophodnog reda na koji se već duži niz godina čekalo u radu turističkih organizacija. Da bi se taj red sprovodio s pravom daje veća ovlašćenja inspektorima i naravno veoma je važna zaštita građana, bezbednost građana, jer su mnogi prevareni, oštećeni zbog toga što su ih turističke organizacije koristile. Tako da će bankarska garancija i polise osiguranja biti po mom mišljenju važan korak u smanjenju broja oštećenih turista. Takođe, mislim da će se ovim zakonom na najbolji način omogućiti jedna zdrava konkurencija, odnosno da najjače, najbolje organizovane agencije ostanu na tržištu. Zakonom se daje i mogućnost podsticaja za agencije koje dovode strane turiste, što isto mislim da je veoma važna novina, ali njima se postavljaju i uslovi kako da se formiraju turističke organizacije, kako da se udružuju, zato što svaki grad, svaka opština nema takve potencijale da bi morala da ima turističku organizaciju. Kampanja „Moja Srbija“ je dala dobre rezultate, dobro je što se ona produžava i na sledeću godinu. Građani su imali pritužbe na sami rok prijavljivanja za korišćenje vaučera i pripremajući se za ovu raspravu znam da je ministarstvo produžilo taj rok i to je dobro. Ono što sam dužna još da vas pitam zbog velikog broja građana su procedure. Oni su svesni da određene uslove i procedure moraju da ispune da bi koristili ove vaučere, ali da li se one mogu na neki način još olakšati da bi oni brže taj postupak sprovodili. Spomenuli ste u odgovoru mojoj koleginici Olgici Batić da je ministarstvo, odnosno Vlada predvidela određen broj sredstava za projekte za lokalne samouprave. Od 450 miliona potrošeno je samo 74 miliona. Ta informacija nije tačna, ali znam da veliki broj projekata nije iskorišćen zbog toga što jednostavno nisu bili adekvatni, nisu ispunjavali uslove i po tom pitanju moje pitanje je za vas – šta ministarstvo radi na boljoj iskorišćenosti sredstava koja su predviđena za projekte lokalnih samouprava i turističkim organizacija i agencijama u oblasti lokalne samouprave? Podatak da je u ovom tromesečju ove godine 10,3% više turista posetilo Srbiju je svakako ohrabrujući. Tome je doprinela i liberalizacija koja je data za određene zemlje Bliskog Istoka i Latinske Amerike. Takođe, rekli ste da učešće turizma u ukupnom društvenom proizvodu iznosi nekih 1,8% i da, izjavili ste da očekujete da u narednom periodu bude nekih 3%. Šta je potrebno još uraditi da bude 3% i kada očekujete to povećanje? Za Srbiju je pored seoskog turizma veoma važan i banjski turizam. Znam da je ministarstvo dalo preporuku za određivanje privatizacionog savetnika koji će predložiti model za privatizaciju deset banja u Srbiji. Potpuno je jasno da nam je u razvoju banjskog turizma potreban svež i novi kapital, ali mislim da po tom pitanju možemo uzeti neka pozitivna iskustva i učiti od zemalja u okruženju. Mađarska ima 1.000 termalnih izvorišta kao i Srbija, ali ono što Srbija nema to su ti smeštajni kapaciteti koje Mađarska ima i koja po tom pitanju učestvuje sa 9% u bruto društvenom proizvodu zemlje i upošljava čak negde 11% ukupnog radno sposobnog stanovništva. Mislim da negde mi kao građani ne shvatamo da su potrebna dugoročna ulaganja u razvoj turizma, nego jednostavno odustajemo od nekih podsticaja, od nekih ulaganja zbog toga što nemamo vrlo brzo obrt sredstava. Mislim da ste vi kao ministarstvo i kao ljudi koji radite u ovoj oblasti potpuno svesni da se prihodi od turizma nalaze otprilike na svakom koraku, samo ih treba na najbolji mogući način kanalisati i iskoristiti. Pripremajući se za ovu raspravu ne mogu zbog građana Srbije a da ne navedem još jedan pozitivan primer Velike Britanije koja je 2014. godine ostvarila dobit koliko je bila ukupna dobit Srbije za 2014. godinu, samo što su turisti dolazili da gledaju uživo britansku fudbalsku Premijer ligu. Za mene je takođe fascinantna i Turska. Ona je šesta zemlja u svetu po posećenosti, a pre 30 godina je bila potpuno turistički neinteresantna. Nije je bilo skoro nigde. Ona je danas turistički bum i bez obzira na neko okruženje koje ima sa Sirijom i Irakom, vrlo nestabilno, ostvaruje preko 35 milijardi dolara prihoda i gotovo 42 miliona stranih turista posete ovu zemlju. Dakle, kao što sam rekla, zakon je dobar. Imala bih još dva pitanja za vas. Pred raspravu o izmenama i dopunama Zakona o turizmu javljali su mi se određeni direktori turističkih organizacija u Srbiji koji su mi rekli da otprilike kriterijumi za kategorizaciju objekata nisu na najbolji način postavljeni. Nisam ulazila dublje u tu analizu, ali sam prosto htela da mi odgovorite na ovo pitanje. S obzirom da je zakonom predviđeno da lokalne samouprave takođe angažuju inspekcijsku službu, moje pitanje je - kako to lokalne samouprave da urade kada nemaju mogućnost zapošljavanja? Znači, da li u toj oblasti imate neku vrstu preraspodele inspektora, a znamo da ih ima oko 100 i da je to veoma mali broj, da se vrši nadzor na terenu na teritoriji cele Republike Srbije? Dakle, samo još jednom želim da kažem da će poslanička grupa Nove Srbije podržati izmene i dopune ovog zakona i sporazume koji su na dnevnom redu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospođo Filipovski. Reč ima potpredsednik Vlade, dr Rasim Ljajić. Izvolite.
Da pokušam da odgovorim na ovih pet pitanja koja ste postavili. Dakle, procedura za vaučere će biti sasvim sigurno pojednostavljena. Morali smo da budemo obazrivi, jer se radi o jednom pilot projektu. Bukvalno za četiri dana smo pripremili Uredbu o vaučerima, imajući u vidu i negativnu kampanju koja se vodila često i sa podsmehom za samu akciju i aktivnost. Plašili smo se da ne dođe do zloupotreba i zato smo dali jednu proceduru koja, priznajem sada sa ovog stanovišta jeste malo zakomplikovala i verovatno smanjila broj onih koji bi te vaučere hteli da koriste, ali smo više na kraju nego zadovoljni. Spomenuo sam već, oko 13.000 vaučera je izdato, 112.000 noćenja. Prema tome, ljudi su koristili vaučere i više od onih pet dana kao uslov da mogu da dobiju 5.000 dinara koliko iznosi vrednost vaučera. Primili smo pritužbe građana, onih koji su bili zainteresovani, to će sada sve biti uzeto u obzir, kada budemo od 1. januara krenuli sa novom uredbom o vaučerima. Što se tiče iskorišćenih sredstava, rekao sam da smo mi iskoristili ono što smo imali. Praktično, danas je istekao taj rok za prijavu projekata. Ostalo je dakle, mnogo projekata, preko stotinu projekata koje nećemo moći da finansiramo. Vrednost projekata je 915 miliona dinara, i to sam spomenuo, zato što nemamo sredstava u budžetu. Mislim da ono što smo uspeli, to je neko i rekao tokom ove rasprave, da tema turizma je postala aktuelna, da su mnoge lokalne samouprave takođe mnogo više animirane i zainteresovane da pomognu razvoj turizma u svojim opštinama i mi očekujemo naredne godine mnogo kvalitetnijih projekata, osim ovih koje smo već dobili. Što se tiče naše projekcije i plana da učešće turizma u BDP-u sa 1,8% povećamo na 3%. To zavisi od svih onih uslova koje su ovde spominjali oni koji su diskutovali. Dakle, prvi uslov bez koga nema razvoja turizma nigde ne samo kod nas, to je infrastruktura. Sa ovakvim putevima, sa nedostatkom komunikacija možemo da radimo mnogo šta. Možemo da donesemo zakone, strategije, pravila, nažalost taj cilj neće biti ostvaren. Dakle, infrastruktura je ključna stvar. Druga stvar, to su više funkcionalnih aerodroma, više niskobudžetskih avio kompanija koje lete i koje prevoze putnike po nižim cenama. Četvrti uslov, to je da konačno privatizujemo banje i završimo proces privatizacije tih banja. Bez toga imamo jedan mrtav kapital koji ne iskorišćavamo u onoj meri, koji treba da bude iskorišćen. Peta stvar, to je privlačenje i domaćih i stranih investicija u sektor turističke privrede. Treba nam više investicija u ovaj sektor, izgradnje novih hotela, novih turističkih objekata i takođe to je nešto bez čega nema ostvarenja ovog cilja od 3%. Šesta stvar, i čini mi se da smo u tome delimično uspeli, a to je da turizam dobije značaj kao ekonomska, a ne kategorija samo za zabavu i razonodu. Turizam značajno doprinosi rastu privrede svake zemlje i mislimo da i kod nas postoji šansa da se to dogodi. Što se tiče ovog pravilnika za kategorizaciju, on će sledeće nedelje biti donet. Dakle, radi se novi pravilnik o minimalno-tehničkim uslovima i drugi o standardima i on će ove neke nelogičnosti o kojima ste vi govorili i na koje s pravom ukazuju predstavnici društvenih organizacija otkloniti. Turistička inspekcija na lokalu - neće biti dozvoljen prijem novih turističkih inspektora na lokalu, to je zabrana koja važi za sve, ali će lokalne samouprave koristiti postojeće komunalne inspektore, dakle, one inspektore koji i inače rade na lokalnom nivou, poveriće im se one nadležnosti o kojima smo govorili. Ukoliko za to nema kapaciteta, onda će se republička inspekcija, kao i do sada, baviti rešavanjem tih problema, odnosno inspekcijskog nadzora i u tim jedinicama lokalne samouprave. Prema tome, neće biti nikakve pravne praznine ili straha da će određeni prostor ostati nepokriven sa inspekcijskim nadzorom.
Zahvaljujem se gospodine ministre. Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe, narodna poslanica Branka Bošnjak. Izvolite.
Uvaženi potpredsedniče Vlade, uvaženi gosti iz ministarstva, poštovani predsedavajući, koleginice i kolege, turizam je svakako najpropulzivnija grana privrede, jer ulaganje u turizam generiše razvoj saobraćaja, infrastrukture, prehrambene industrije, poljoprivredne industrije, nameštaja, tekstila, itd. Ali, istovremeno, razvoj turizma mora biti posledica sinergije različitih društvenih aktivnosti, jer nema, kao što je upravo ministar i sad rekao, nema turističke destinacije bez dobrog puta, bez hotelsko-ugostiteljskih komplekasa, ali, istovremeno i dobro osmišljene politike kulture, kao i brige o kulturnom nasleđu. Potrebni su nam dobri obrazovni programi, kako bi se pravili odgovarajući programi đačkog i omladinskog turizma. Uloga Ministarstva turizma je da izrađuje strategiju razvoja ove grane, da razvija i promoviše turističke potencijale Srbije, kao i da u saradnji sa Turističkom organizacijom Srbije koordinira sve teritorijalne turističke organizacije i druge učesnike u turističkoj ponudi. Ministarstvo i Turistička organizacija Srbije ostvaruju regionalnu saradnju, integrišu Srbiju u svetska, evropska i regionalna turistička udruženja, unapređuju nivo turističke ponude i proizvoda i istovremeno kontrolišu, nagrađuju, podstiču ali i sankcionišu sve delatnike u ovoj oblasti. Turizam je privredna grana koja je podložna relativno čestim promenama, fleksibilna je, prilagođava se savremenim trendovima, koristi moderne savremene tehnologije i prati potrebe i zahteve korisnika. Zbog svega ovog, Ministarstvo je izradilo Predlog izmene Zakona o turizmu. Naravno, govorimo o Zakonu koji je iz 2009. godine i koji je zbog svega ovoga što sam rekla i menjan 2010, 2011. i 2012. godine, a evo, danas imamo najnovije izmene. Šta sve novo donosi ovaj zakon? Zakon se prevashodno usaglašava sa međunarodnim propisima i u međuvremenu donetim zakonima u Republici Srbiji. Zakonom se uvode novi savremeni metodi, pojmovi i oblasti poslovanja kroz te nove tehnologije, vrši se preraspodela nadležnosti, ojačava se upravljačka i kontrolna funkcija lokalne samouprave, ali istovremeno se turističke destinacije mogu poveriti na upravljanje destinacijskoj menadžment organizaciji, naravno, sve sa ciljem da se što veći broj turističkih sadržaja ponudi korisnicima. Strategija razvoja turizma donosi se na minimalnih pet godina, po predlogu ovog zakona, a njena realizacija definiše se kroz akcioni plan, više puta pomenut, s pravom, jer mu je dat značaj. Strategija razvoja turizma je sigurno najvažniji dokument kojim se prevashodno analiziraju preduslovi i sagledavaju prednosti i ograničenja jedne zemlje, trendovi i potencijali, međunarodni i lokalni, definišu se ciljevi i strategije. Novo u ovom zakonu je obavezna izrada tog akcionog plana i evo, da se ne bih ponavljala, sve ono što su rekle i kolege, strategija prethodna verovatno i nije zaživela zbog toga što nije ni postojao akcioni plan. Najbitnija novina u predloženom zakonu je planiranje posebnih podsticajnih sredstava u budžetu Srbije za promotivne, razvojne i edukativne programe u turizmu. Trenutno se iz budžeta Srbije odvaja, ako se ne varam, ministre, rekoste 450 miliona evra, ja sam našla možda neku drugačiju, manju statistiku, ali dobro je da je 450 miliona evra za unapređenje turizma i ovo, bez obzira… (Rasim Ljajić, s mesta: Dinara.) Naravno, radi se o dinarima. I naravno da je ovo svakako nedovoljno. S druge strane, zakonom je proširena nadležnost TOS-a jer TOS ima svoju nadležnost kako na promociji domaćeg proizvoda u inostranstvu, ali, s druge strane, on, prema svojoj sistematizaciji i poslu bi trebalo da mnogo aktivnije učestvuje na poboljšanju kvaliteta domaćeg proizvoda. Mislim da je važno reći da Turistička organizacija Srbije je ostavila svoj trag kroz različite promotivne skupove i sajmove, predstavljajući privredu Srbije, ali mislim da je relativno malo uradila na koordinaciji, poboljšanju kvaliteta turističke ponude Srbije. Šta kažu naša i svetska statistika? Vidni su rezultati i napredak u prihodima od turizma u prethodne dve godine. Direktni prihodi od turizma u 2013. godini bili su 1,053 milijarde dolara, u 2014. godini je ostvaren skok od 4,5% na 1,1 milijardu dolara, a u 2015. godini, čitala sam neke vaše izjave, očekuje se 1,3 milijarde dolara prihoda od turizma. Da li smo u potpunosti zadovoljni? Sigurno da nismo. Kao što malo pre rekoste da je prihod od turizma u bruto društvenom proizvodu nekih 1,8% ili 1,9%, što je svakako nedovoljno kada uporedimo sa zemljama u okruženju i kada znamo da je, recimo, u Hrvatskoj taj procenat 12,2%, mada oni jesu prevashodno zemlja turizma, u Crnoj Gori je 9,8%, ali i u Bosni i Hercegovini 3%. Evropski prosek prihoda od turizma je 10%. Mislim da je ovo ministarstvo u ovom sastavu uradilo jako puno i dosta. Naravno, u uverenju smo da će se taj pozitivni trend i nastaviti. Broj zaposlenih u turizmu Srbije je negde oko 35.000, a sa povezanim granama 86.000. Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, da neke skeptike razuverimo, kaže se ovako - u periodu januar-jul 2015. godine u Republici Srbiji boravilo je ukupno 1.376.000 turista, što je 13% više u odnosu na period januar-jul 2014. godine. Domaćih je bilo, da ne brojim cifre, 13% više, što je ukupno 55% od ukupnog broja gostiju, a inostranih je isto 13% više. Ali, taj se odnos, koji je ranije bio uvek mnogo više u korist domaćih gostiju, sada nekako izbalansirao, pa je taj odnos 55% na prema 40% malo uravnoteženiji. U Beogradu je više 10% stranih gostiju, a u banjskim mestima 36, no polazište je relativno malo, radi se o 42.000 gostiju. Ima dosta porasta i u poseti planinskih mesta - 15%, i tako redom. Statistike su prilično dobre. Dosta sam razmišljala, ministre, i reći ću vam nešto što sigurno nećete voleti da čujete. Očekujem da se na lestvici vaših prijatelja spustim za jedan stepenik niže, ali sam od jako mnogo ljudi koji se bave turizmom, kako stranih tako i domaćih, čula jednu rečenicu, a to je – najlepše što je moglo da se dogodi turizmu, to je Rasim Ljajić. Znam da ne volite, a ni ja ne volim ovakvu komunikaciju, ali eto, prosto, moje je bilo da kažem, ne radi vas, ne radi poslanika, ne radi Ministarstva, nego radi javnosti. Šta kažu svetske statistike? Kažu da od 2000. do 2014. godine porast prihoda od turizma stalno raste, sem nekog izuzetka u 2009. godini, te je sa nekih polaznih 475 milijardi dolara u nekoj 2000. godini, zaključno sa 2014. godini, porastao na 1.245 milijardi dolara. Naravno da je sada jasno zašto toliko svi pričamo o turizmu i zašto svi akcenat stavljamo na razvoj turizma, 10% svetske privrede bez prihoda zapravo otpada na turizam. Dobro bi bilo kada bi taj procenat uspeli da ostvarimo u našoj zemlji. Od 184 zemlje, Srbija je trenutno na 102. mestu i nadam se da, od promena zakona pa i malo više ozbiljnosti u svim segmentima turističke privrede, će se to mesto popeti naviše. U svim statistikama Srbija stoji dobro. Međutim, mi smo postavili, vi kao ministarstvo, mi kao poslanici, kroz ovaj zakon postavili malo ambicioznije ciljeve jer treba prihodovati više, a za to je potrebno usvojiti novu strategiju razvoja turizma i akcioni plan, planski ulagati u turizam i infrastrukturu, ulagati u edukaciju, što naravno zakon donosi, aktivno učestvovati u konkursima za EU fonda u oblastima turizma, potrebno je pratiti svetske trendove i osluškivati zahteve savremenog turiste koji hoće aktivan i sadržajan odmor. Ovaj zakon donosi izmene u odnosu na prethodne baš u pravcu svega ovog što sam navela. Znači, imamo finansijske podsticaje, imamo edukaciju, zaštita interesa turiste, principijelne sankcije prema počiniocima, uspostavljanje standarda i ostalo. Država stvara ambijent za ulaganje u turizam i dobro je, ali ne znam koliko je dovoljno, da se podstiče receptiva jer trenutno u Srbiji, od svih agencija, svega 4% se bavi receptivom. Potrebno je obezbediti stabilna budžetska sredstva i maksimalno se angažovati na konkursima za EU fondove. S druge strane, razvoj turizma nije samo posao jednog ministarstva, već to mora biti strategija, opredeljenje države i potrebna je sinergija svih činioca o kome ste pričali, kako vi, ministre, tako i većina poslanika. Nema banjskog turizma bez dogovora sa Ministarstvom zdravlja, takođe nema bez dobre socijalne politike. Šta nam je sa sportskim turizmom, šta nam je sa prosvetnim turizmom? Hrvatska je u svojoj strategiji razvoja turizma navela da prioritete daje turističkim granama koje donose siguran profit i za koje postoje finansijski podsticaji u EU, a to su: nautički turizam, tu mislim da nemamo mnogo šanse, poslovni, kulturni, zdravstveni, gastronomija, enologija, ruralni, golf turizam, poslovni i sportski turizam i eko turizam. Podvlačim da golf turizam navode kao potpuno odvojen od sportskog turima. O tome ću možda nešto malo više reći kasnije. Predpristupni IPA programi planirani su i za infrastrukturu i za unapređenje ljudskih resursa kroz obrazovanje. Turizam je industrija zabave i užitka, te se sa ulaganjem u kadrove postiže jedan novi nivo turističke ponude. U Srbiji je u usponu kongresni turizam i mi imamo dosta preduslova da ga razvijamo, ali mislim da treba da obogatimo prateće sadržaje, kako bismo se kandidovali i bolje plasirali na tom spisku destinacija kongresnog turizma. Svetska turistička organizacija je u junu ove godine organizovala u Antverpenu konferenciju gde su tačno definisani prioriteti pri izboru kongresnih destinacija. Gosti kongresa traže dodatni sadržaj i, recimo, jedno od pitanja je bilo – koliko grad ima golf terena u okruženju. Na žalost, cela Srbija ima samo dva terena sa po devet rupa, tako da koristim ovu priliku da malo ponešto kažem i iniciram eventualno razmišljanja na temu razvoja golf turizma. Evo malo statistike. Prema „Oksford ekonomiks“, golf u Evropi ostvaruje prihod od 48,3 milijarde evra, od toga na golf turizam otpada – turizam - ovo generiše prihode ukupno golf, ali na golf turizam otpada 7,8 milijardi evra. U svojoj strategiji Hrvatska takođe navodi - golferi godišnje Irskoj donesu 240 miliona evra, Hrvatska želi zaraditi više. Ajde da mi zaradimo malo manje, ali da zaradimo nešto od toga. Hrvatska će uskoro imati osam golf terena. U Evropi ih ima 6.757 terena, golfera ima 7.800.000, najviše u Engleskoj 1,5 milion, 600.000 Francuska, Nemačka 400.000, Austrija i Italija po 100.000, Češka, recimo, 55.000, u Srbiji i Hrvatskoj ih ima po hiljadu. Bugarska, sa svega 1.500 golfera, ima sedam golf terena i već je svrstana u jednu od najpoželjnijih turističkih golf destinacija, a naravno, najbolji primer je Grad Belek u Turskoj, koji je bio jedno obično ribarsko mesto sa lepim plažama, loše posećen. Oni su napravili 20 golf terena. Zbog izuzetno velike tražnje, nedostataka termina za igranje, oni trenutno grade još tri golf terena. Antalija je jedna od naj, naj, najpoželjnijih golf destinacija. Naravno, nisu uvek potrebni veliki projekti da bi se stalo na mapu svetskih turističkih destinacija. Svake godine u januaru mesecu, Svetska turistička organizacija UN-a dodeljuje nagradu za turističku izuzetnost. Ove godine je u Madridu podeljeno 14 nagrada. Ja ću reći samo neke, prosto da shvatimo o kom nivou se kandidovanih projekata radi nagrađenih. Recimo, Turistička organizacija Perua je dobila nagradu za projekat „A šta ti planiraš?“, Turistička organizacija Hrvatske „Ukusi i mirisi Lošinja“, kamp u Tanzaniji, eto, šta može pružiti jedan kamp, Amsterdam, naravno, kao kongresna destinacija. Na samom kraju, želim da kažem da će Socijaldemokratska partija Srbije, naravno, podržati ovaj zakon jer verifikuje bilateralne sporazume i regionalnu saradnju, planira zajedničke turističke proizvode, održivi razvoj i konkurentnost, afirmiše državne podsticaje u turizmu i privatni sektor i ulaže u edukaciju podizanja nivoa kvaliteta turističkih destinacija. Sve to, naravno, imaće za kraj kako bolje zapošljavanje, tako, naravno, i ekonomski razvoj. Hvala vam.
Zahvaljujem se. Reč ima narodni poslanik Marko Đurišić, šef poslaničke grupe. Izvolite.
Hvala, predsedavajući. Poštovani potpredsedniče Vlade i gosti iz Ministarstva, prvo da pozdravim činjenicu da ovaj vaš zakon koji danas branite ispred Vlade nije došao u proceduru skupštinsku onako kako po pravilu dolaze zakoni iz Vlade po hitnom postupku, bez mogućnosti da se poslanici upoznaju na pravi način sa predloženim rešenjima, da se konsultuju i pripreme za raspravu. Hvala vam na tome. Nadam se da ćete, kao potpredsednik Vlade, uspeti da utičete malo na vladu da i drugi članovi Vlade rade na vaš način, da sistematski prilaze promenama zakona i da nam ih ovde šalju bez oznake „hitan postupak“, kako bi nam omogućili da pročitamo zakone i dobro se pripremimo za njih. Ono što je meni bilo zanimljivo na početku je – zakon je, iako su izmene i dopune, prilično obiman. Preko 60 članova je da se menjaju važeće odredbe zakona. Vi znate da, po pravilu, ako se pola odredaba zakona menja, treba da se piše nov zakon. Ovo je negde tu na granici. Možda je mogao da se napiše i nov zakon, ali mi je drago da je ovaj važeći zakon, osnovni zakon koji se danas menja, donet 2009. godine, menjan je posle 2010, 2011. i 2012. godine i da, eto, nešto iz tog strašnog vremena, lošeg i užasnog, moglo je da koristi građanima Srbije i u prethodne tri godine dovoljno dobro da se turizam razvija. Nažalost, turizam se nije razvijao u Srbiji u onoj meri u kojoj se razvija u svetu. Danas smo malo nešto slušali o tome koliko je to važna grana, koliko donosi novaca državama, koliko zapošljava građana. Nažalost, mi smo dosta ispod tog nivoa. Ja se nadam da će ove izmene doprineti da se stvari tu dodatno poboljšaju. Ono što me, međutim, brine je činjenica, gledao sam malo, recimo, koliki je odnos učešća u prihodima od turizma, ostvarenog broja noćenja i sličnih stvari, domaćih i stranih turista. Uzeo sam da gledam podatke za Španiju, koja je jedna svetska turistička destinacija. I pored toga što veliki broj stranih turista dolazi, 55% prihoda i broja noćenja u Španiji ostvare domaći turisti. Oni su imali ogroman pad 2009. godine zato što u vreme svetske ekonomske krize pre svega je domaći turizam bio ugrožen. Mi, nažalost, koliko god ovde pričali o razvoju turizma i merama za kojima je Vlada ove godine posegnula vezano za ove vaučere, bojim se da ne možemo da očekujemo značajniji rast domaćeg turizma sa ovako niskim prihodima građana. Ovo vam pre svega govorim kao potpredsedniku Vlade, a ne kao ministru. Znači, ova Vlada, evo tri i po godine njenog mandata, svake godine prosečne zarade su sve manje i manje. U takvim uslovima nije realno očekivati da ljudi koji nemaju dovoljno novca da prežive, da kupe osnovne potrepštine, da plate račune koji rastu, poreze koji rastu i sve to mogu da odvoje novac i za domaći turizam. Drugi problem je naravno ponuda koju Srbija može da ponudi. Mi nemamo more, određeni broj ljudi voli preko leta da ode na more, a vidim da su od premijera doživeli kritiku ove godine što su se usudili da idu na more. Kako to oni eto troše pare na more, a onda posle traže pare ili subvencije države za besplatne udžbenike ili nešto slično. Nisam zaista mogao da vidim nikakvu vezu između te dve stvari, ali mislim da način da primoravamo građane takvim izjavama da se oni okrenu domaćem turizmu jednostavno nije odgovarajući i neće doneti efekta. Ono što treba da se radi, ono što ste vi rekli, razvoj infrastrukture, edukacija, ulaganje u projekte i programe. Dobro je, i ja se slažem sa vama što je budžet za turizam u odnosu na 2014. godinu povećan sa nula na 450 miliona dinara. Ne znam koliko ćete se izboriti u narednoj godini da bude budžet ali mislim da je to način, a meni je bilo zanimljivo, vi ste nekoliko puta u diskusiji rekli ovde kako nam nedostaju funkcionalni aerodromi i veći broj „lou kost“ kompanija kako bi se razvijao pre svega taj međunarodni strani turizam. Činjenica jeste da je u mandatu ove Vlade smanjen broj „lou kost“ kompanija koje lete iz Srbije, da je to urađeno zato što favorizovala domaća avio kompanija. Imamo jednu stranu kompaniju, da ne govorim sada ovde imena jer neću nikoga da reklamiram ali činjenica je da je ona vodeća u regionu, ima ogroman rast, sada je najavio kupovinu 120 aviona erbasova, ona smanjuje svake godine broj letova iz Srbije. Nadam se da u toj strategiji će nešto biti preduzeto po tom pitanju. Dobro je da Srbija ima nacionalnog prevoznika ali mislim da on ne treba da bude konkurencija „lou kost“ kompanijama nego da jedno drugo područje i drugu ciljnu grupu turista obuhvati. Sada nekoliko stvari vezano za konkretna zakonska rešenja. Koliko sam iz čitanja uspeo da shvatim najveći broj toga je ispravljanje nečega što se u praksi u prethodnim godinama pokazalo kao nedovoljno jasno, vezano za termine ili neke stvari precizne, preciziraju bolje i bolje urede kao i usklađivanje sa evropskim direktivama i mi to pozdravljamo i mislimo da su ta rešenja dobra. Imamo nekoliko sugestija, dali smo amandmane vezano za to i ono što mi je recimo, bilo interesantno jeste da se vraća odredba koja je postojala u starom zakonu, odnosno izmenjena je poslednji put, a vezano je za deo troškova koji se odnose na polaganje stručnih ispita turističkih vodiča. To je ranije bilo na trošku onih koji su polagali te stručne ispite, a izmenama 2012. godine to je vraćeno na teret lokalnih samouprava i očigledno da u budžetu nije bilo dovoljno novca. Verovatno je to rezultovalo manjim brojem turističkih vodiča i sada se vraća ovo rešenje da će te troškove snositi oni koji žele da budu turistički vodiči. U krajnjoj liniji vidim da će ti troškovi sada, troškovi polaganja ispita, izdavanja licenci o legitimaciji sada biti prihod budžeta. Nadam se da će taj deo prihoda ostajati u budžetu vašeg ministarstva za razvoj turizma i turističkih projekata o kojima smo ranije govorili. Ono što smatramo da bi bilo dobro to je izmena koja se tiče imenovanja direktora Turističke organizacije Srbije. Vi kažete da se definišu uslovi za direktora i predlaže se da ga imenuje Vlada, a shodno tome i lokalne samouprave, tamo gde postoje turističke organizacije osnovane u lokalnim samoupravama mi smo dodali da taj izbor treba da bude na osnovu javnog konkursa. Jednostavno, politika ove Vlade jeste veća transparentnost u odnosu na one prethodne i smatramo i nadamo se da ćete prihvatiti ovo naše rešenje. Ono što nas brine i ono što sam ja slušao ovde od većine kolega poslanika i od ministra u prethodnoj raspravi to je činjenica da je jedan od problema i velika siva zona u ovoj oblasti turizma. U obrazloženju ovog zakona govori se o tome da će se usvajanjem izmena ovih rešenja smanjiti taj turizam, a ono što je mene brinulo, ja nisam video da će se povećati, odnosno na koji način će se povećati broj inspektora jer je kao jedan od razloga za porast i nemogućnost da se izborimo sa sivom zonom u turizmu naveden je mali broj inspektora. Kaže se da na Kopaoniku nema uopšte ili u Vrnjačkoj Banji samo jedan, ali me je zabrinulo, vi ste sada rekli da neće biti novog zapošljavanja na mestima inspektora nego će to preuzeti komunalna policija u određenim segmentima. Nisam siguran da je to dovoljno i jednostavno koristim ovu priliku da vas pitam da li, pošto ja to nisam mogao da pročitam u obrazloženju zakona, da li je planirano povećanje broja inspektora ili neka reorganizacija. Na koji način, kojim konkretnim merama, koliko para država namerava da potroši, jer je to neophodno kako bi se smanjila ta siva zona u turizmu, pa vas molim ministre za odgovor. Na kraju vi ste u svom izlaganju rekli da je predviđeno do kraja ove godine, čini mi se šest podzakonskih akata da se donese i tri u punom tromesečju sledeće godine. Mi smo primetili da vi niste u zakon stavili rok za ta podzakonska akta i mi smo stavili jedan amandman koji se donekle uklapa sa ovim rokovima koje ste vi predvideli. Mi mislimo i to je praksa naše poslaničke grupe da ne ostavljamo taj rok da bude na slobodnu volju ministarstava za donošenje podzakonskih akata, jer je jedna od glavnih zamerki ljudi koji se bave privredom u Srbiji to da se podzakonska akta ne donose na vreme, a u nekim slučajevima čuli smo da se ne donesu nikada. Negde je, čini mi se, prosečno vreme za donošenje podzakonskih akata u Srbiji 715 dana. Znači, skoro dve godine. Molim vas, s obzirom da je našim rokom predviđeno tri meseca, a vi ste sada rekli da vam treba nekih pola godine, da probamo da zakonskim rešenjem obavežemo vas. Ja mogu vama da verujem da vi na tome radite i da je to pripremljeno, a mislim da je dobro da se ustanovi ta praksa da se zakonom odredi vreme u kome će biti doneta pozakonska akta, jer to praktično omogućava primenu zakona. Ovako ćemo dolaziti u situaciju, kao što smo čuli da su pojedina zakonska rešenja koja postoje u starom zakonu, jednostavno zato što nisu doneta podzakonska akta, nisu bila primenjena i nismo ostvarili onaj efekat koji je zakon trebalo da ostvari do kraja. Mi ćemo vezano za ove izmene i dopune zakona se opredeliti na kraju rasprave i u celini i u pojedinostima. Smatramo da je u principu zakon dobar i nema puno spornih stvari u njemu, ali želimo da vidimo kako će se ministarstvo odnositi prema našim amandmanima. Što se tiče međunarodnih sporazuma oni su nam naravno prihvatljivi i naša poslanička grupa Boris Tadić – SDS – ZZS – ZS će glasati za sve sporazume u danu za glasanje.
Zahvaljujem se. Poštovani narodni poslanici saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese zakone iz dnevnog reda ove sednice. Reč ima potpredsednik Vlade dr Rasim Ljajić.
Samo nekoliko pojašnjenja, nije replika na to što je gospodin Đurišić rekao. Dakle, ove godine posle dužeg niza imamo rast broja domaćih i stranih turista i to je približno isto oko 12,5% i jednih i drugih, što jeste značajno jer smo prošle godine u istom periodu objektivno, pre svega zbog poplava imali pad domaćih turista, za više od 10%. Taj rast je i u planinskim centrima i u banjskim mestima, imamo i rast broja noćenja domaćih turista za 6,7%. Ovde imam i preciznu statistiku, dakle, domaćih turista je bilo 911 hiljada ove godine. Pojedinačna mesta, domaćih turista, najviše je boravilo u Vrnjačkoj banji 111 hiljada, što je porast za 20,5%, u Beogradu, imamo pad domaćih turista od 1,3%, 104 hiljade je boravilo u Beogradu. Na Zlatiboru je rast 30% ili 79 hiljada, na Kopaoniku 66 hiljada ili porast od 42,4%. Veliki porast je zbog niske osnove zabeležen na Divčibarama, čak 62%, Staroj planini čak 42%. Od banja, tu je banja Vrujci, 27%, Vrdnik 24%, Vrnjačka banja sa 20,5% i Prolom banja 20%. Prema tome, i pored objektivno smanjene kupovne moći zbog globalne krize, zbog ekonomske krize, reformi koje sprovodimo, imali smo porast broja domaćih turista i to jeste veliki uspeh. Uspeh jeste i zbog činjenice da je ova akcija dala više nego dobre rezultate oko podele vaučera. Nismo mi imali nikakvu nameru da se takmičimo sa onima koji će da letuju negde na moru i to je unapred izgubljena bitka i niko nije imao ambiciju da mi sada iznosimo argumente zašto je bolje letovati ovde, a ne na moru. Mi smo samo izašli sa jednom akcijom koja je imala za cilj da pomogne onima koji se odluče da deo odmora provedu u Srbiji i rezultat toga je najmanje, a mi očekujemo da će za ovih 15 dana taj broj biti veći, jeste 120 hiljada noćenja, koje su iskoristili građani sa vaučerima, a njih je bilo 13 hiljada i 100 do jučerašnjeg dana. Što se tiče polaganja ispita, mi smo vratili rešenje koje je bilo pre dve godine, jer je ovo rešenje bilo necelishodno i ono je uvedeno navodno u onoj giljotini procesa, ako se sećamo, ali pokazalo se da nije racionalno. Imali smo ograničena sredstva u budžetu, a ogroman broj prijavljenih vodiča i sada jedni polažu besplatno, a za druge nema novca da to urade i stručni ispit nigde nije besplatan i moramo da se vraćamo na rešenja za koja smatramo da je u ovom trenutku mnogo celishodnije, a na kraju krajeva, i sa stanovišta budžeta, racionalnije. Što se tiče izbora direktora, nemam ništa protiv da se oni biraju na konkursima i mi smo naznačili jasno ovaj uslov i pravila koja treba da se ispoštuju, međutim, u toku procesa izrade zakona, dobili smo tumačenje da po Zakonu o javnim službama, oni će se birati, a to je ovako rešenje koje ste i vi spomenuli.
Reč ima ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS, Siniša Maksimović.
Poštovani potpredsedniče, uvaženi ministre sa saradnicima, poštovane kolege narodni poslanici, danas ću kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe SPS govoriti o setu zakona u okviru prvog zajedničkog jedinstvenog pretresa. Najpre bih govorio o zakonu o izmenama i dopunama Zakona o turizmu koji smatramo izuzetno važnim, pre svega zbog činjenice da je turizam velika razvojna šansa Srbije i da treba da bude jedan od najvažnijih pravaca Srbije. Izmene zakona o čemu danas pričamo, predstavljaju unapređenje postojećih zakonskih rešenja, ali i usklađivanje sa pravom EU i propisima zemalja u okruženju. Ove izmene su rezultat, kako se to kaže u obrazloženju analize stanja na turističkom tržištu i uočavanju problema sa kojima se suočava turistička privreda i drugi subjekti čija je delatnost neposredno povezana sa turizmom. Prokomentarisao bih neka rešenja koja smatram unapređenim i boljim i pošao bih od sive ekonomije, iako to nije na samom početku zakona. Kao i u drugim privrednim delatnostima i u turizmu jedan od prioritetni zadataka jeste smanjenje sive ekonomije. U tom cilju, zakonom se vrši preraspodela prava, obaveza i ovlašćenja inspekcijskih službi, tako što se lokalnoj samoupravi, odnosno ovlašćenim inspekcijskim organima lokalne uprave poverava znatan deo nadzora nad primenom zakona. Pored toga, obavezom registrovanja svih turističkih subjekata u registru turizma koji će voditi Agencija za privredne registre, obezbediće se adekvatnija kontrola. U ovom registru će biti evidentirani svi subjekti od turističkih mesta, organizacija, lovačkih kuća, pa do turističkih vodiča i pratilaca. Dobro je što se preciznije definišu postojeći i uvode novi pojmovi. Zakonom se takođe daje širi prostor lokalnim turističkim organizacijama i turističkoj organizaciji Srbije da učestvuje i u kreiranju i promociji i valorizaciji turističke ponude Srbije. Složićemo se svi da su ulaganja promocije u turizam Srbije, decenijama bila simbolična, a nekada ih nije ni bilo, čak su pojedine lokalne uprave uskraćivale sredstva ili su žestoko kritikovale lokalne turističke organizacije za svaki utrošeni dinar, a onda se i šira javnost obrušavala na njih. Zato moramo reafirmisati ulogu i položaj turističkih organizacija koje imaju zadatak da predstave, promovišu lokalne turističke potencijale i bore se za njihovu valorizaciju. Dobro zakonsko rešenje je i to što će radi podsticanja razvoja turizma u budžetu Republike Srbije, pored ostalog, obezbeđivati sredstva i za učešće u finansiranju promotivnih aktivnosti, turističkih destinacija i turističkih mesta, turističko-kulturnih i turističkih manifestacija u zemlji i inostranstvu, pa i za programe edukacije, usavršavanja, i to, veština zaposlenih u turizmu. Deo budžetskih sredstava biće usmeren i na podsticanje i unapređenja turizma turističkog prometa domaćih turista i organizovanog turističkog prometa, stranih turista na teritoriji Republike Srbije. Dakle, zakon treba da obezbedi odgovorno, uspešno i efikasno upravljanje razvoju turizma, ali i veću efikasnost u radu svih turističkih subjekata koji učestvuju u formiranju i plasmanu turističke ponude Srbije. U tom svetlu, posmatrano je i opredeljenje Vlade Republike Srbije da se na još ozbiljniji način posveti turističkoj privredi i razvoju. Ove izmene i dopune Zakona o turizmu o kojima danas govorimo, upravo danas vidim kao takav državni cilj, da Srbija treba da ulaže u turizam i da može obezbediti još bolje mesto na turističkoj mapi Evrope, a to nam govori i stalni trend rasta turističkog prometa, a posebno sve veći devizni priliv od turizma. U 2014. godini Srbija je ostvarila 1,1 milijardu dolara od turizma. Ovom pozitivnom trendu je doprinela bolja pozicija Srbije kao države, kao bezbedne turističke atraktivne destinacije, ali i vizna liberalizacija koja je omogućila veći broj inostranih turista. Ovakvi pozitivni trendovi treba da budu snažan motiv, ne samo državi da ulaže u ovu privrednu granu, već i samoj turističkoj privredi, da razvija i unapređuje kvalitet svoje ponude i postane konkurentna. Država treba povoljnim zakonskim okvirom i odabranim stimulativnim merama da podstiče razvoj turizma, zato što je to privredna grana, koja pored poljoprivrede, ostvaruje devizni priliv. Kada govorimo o podsticajnim merama, istakao bih meru naše Vlade „Moja Srbija“, kojom su, vaučerima, stimulisali građane Srbije da letuju u Srbiji. Ovom merom direktno se utiče na povećanje domaćeg turističkog prometa, na veću iskorišćenost smeštajnog kapaciteta i ono što je važno, na smanjenje odliva deviznih sredstava van zemlje. Istovremeno, i turistička privreda mora raditi na unapređenju i modernizaciji svoje ponude, kako bi privukla što veći broj domaćih turista. Mi socijalisti podržavamo ovu meru i mislimo da bi ovo trebalo da postane jedna od dugoročnijih mera, kao što u trgovini imamo akciju „Kupuj domaće“, koji takođe podržavamo. Srbija mora da zaštiti svoju proizvodnju i svoje tržište. Uostalom, i velike države Evrope štite prvenstveno domaću proizvodnju i domaće usluge i jedna razvijena Nemačka je ostvarila od domaćeg turizma čak 70% turističkog prometa, jer podstiče razvoj domaćeg turizma. Poštovane kolege poslanici, Zakonom o turizmu reguliše se i donošenje strategije razvoja turizma kao strateškog razvojnog dokumenta. Do kraja ove godine trebalo bi doneti novu nacionalnu strategiju razvoja turizma za period 2015.-2025. godine, kojom bi trebalo utvrditi nove razvojne ciljeve. Turizam treba da postane jedan od činilaca uravnoteženog regionalnog razvoja Srbije, a to je moguće jer svaki region Srbije ima neki vredan turistički potencijal oko koga se može formirati kvalitetna turistička ponuda. Dakle, strategija treba da otvori nove mogućnosti za razvoj nedovoljno razvijenih turističkih regija. Znamo da je po dosadašnjim efektima Srbija kao turistička destinacija prepoznata po Beogradu, Kopaoniku, Zlatiboru, Vrnjačkoj Banji, ali i Dragačevskoj trubi, Egzitu. Posebno bih ovom prilikom skrenuo pažnju na značaj planinskog centra Kopaonik, koji je najveći i najopremljeniji turistički proizvod Srbije. Lično sam učestvovao u izgradnji turističke ponude Kopaonika, gradeći i rukovodeći jedno vreme nekim turističkim objektima. Kopaonik je čitava turistička regija koja treba da se razvija integralno i održivo. To je i nacionalni park sa zaštićenim prirodnim dobrima. U podnožju su banje Jošanička, Lukovska, nešto dalje Prolom, Kuršumlijska i druge. U okruženju su brojni spomenici kulture, i najznačajniji srednjevekovni manastiri Studenica, Žiča i u Kruševcu Lazarev grad i crkva Lazarica. Zatim, Dolina jorgovana. Delom ove turističke regije može se smatrati izuzetno atraktivno područje Golije, koja predstavlja realan i perspektivan turistički proizvod. Ozbiljno treba razmišljati i o sjeničko-pešterskoj visoravni. Zato se i razvoj svih ovih potencijala mora posmatrati celovito. Kopaonik bi kao turistička destinacija trebalo investiciono zaokružiti izgradnjom još nekih sadržaja, kako bi se ostvario potpun ekonomski efekat dosadašnjih ulaganja. Tu pre svega, mislim na izgradnju dve gondole, jednu iz pravca Brzeća, i drugu iz pravca Raške. Povezivanjem sa skijalištem izgrađenim kapacitetima u Brzeću sa bruske strane i na planinama ka Raškoj bi se stavili u funkciju i stvorili uslovi daljeg investiranja na ovim područjima. Ovo u vrlo kratkom vremenu može doneti oko 1000 novozaposlenih u ovom kraju. U tom kontekstu treba pristupiti izgradnji zaštitne barijere na putu kod Srebrnca, kako bi se izbeglo često zatvaranje ovog putnog pravca zbog snežnih nanosa i to u toku pune sezone. Ali osim afirmisanih destinacija, Srbija mora da se posveti i razvoju novih i da pritom vodi računa o ravnomernijem razvoju nerazvijenih područja. Gotovo po pravilu, u nerazvijenim područjima ima mnogo turističkih potencijala, da pomenem Vlasinu i Jastrebac, kao izuzetne potencijale i za letnji i za zimski turizam. Nažalost, Vlasina je jedini planinski turistički centar koji nema žičaru, pa je osim skromnih kapaciteta i to jedan od razloga nedovoljne iskorišćenosti ove izuzetne destinacije. Zatim, podsećam na Vranjsku, Sijarinsku banju, Bujanovačku i druge banje, koje su veoma skromno iskorišćene, a poseduju ogromno prirodno bogatstvo, termalne vode sa velikim potencijalom. Na primer, Sijarinska banja ima 26 mineralnih izvora, ima i jedini prirodni gejzir na kontinentu, ali je veoma skromno opremljena u pogledu smeštajnih kapaciteta, da ne može biti dovoljno konkurentna. Ovolike termalne vode visoke temperature otiču u reku, kao što je to slučaj u našim banjama, sigurno ne bi dozvolile ni mnogo razvijenije zemlje, naprotiv. Mi imamo lidere u banjskom turizmu, to su pre svega Vrnjačka Banja koja pored Beograda, Zlatibora i Kopaonika, ima najveći turistički promet, zatim Soko Banja, Bukovička, Vrdnik, Junaković, Ribarska Banja, ali imamo i ove male i nerazvijene banje sa termalnim vodama kapaciteta od preko 200 litara u sekundi koje treba afirmisati i obezbediti investicije i staviti u funkciju neiskorišćene potencijale. Znamo da kvalitetnog turizma nema bez dobre saobraćajne i turističke infrastrukture, zato i taj aspekt treba sagledati kroz turistička planska akta. Konkretno, u banjama je potrebno modernizovati turističku infrastrukturu i sadržaj. Tu mislim pre svega na izgradnju spa centara, fitnes centara, kao i modernog i konkurentnog sadržaja. Država bi s obzirom na potencijale banja mogla da u finansiranju razvoja banja primeni isti razvojni model kao kod skijališta. Srbija je i tranzitna zemlja i od tranzitnog turizma mogla bi mnogo više da dobije, ali da bi ste bili konkurentni, morate imati kvalitetan i dobro osmišljen proizvod i motivisati desetine hiljada turista koji prođu kroz Srbiju da baš ovde svrate. Turizam je radno intenzivna i nisko akumulativna grana, zato je njegova razvojna šansa za zapošljavanje velikog broja ljudi. Tako treba posmatrati razvoj svih vidova turizma za koje imamo potencijale, planinski, zdravstveni, kulturni, kongresni, tranzitni, seoski, lovni, nautički, itd. Kao značajan faktor razvoja turizma, podvukao bih ulogu ugostiteljske privrede. Znamo da je hotelijerska privreda esencijalni deo svake turističke destinacije, skoro 60% prihoda ostvare hotelijeri. Zato je važno i u nju stimulisati i afirmisati. U Srbiji je do 1. avgusta 2015. godine kategorisano 327 hotela, a ima ih mnogo više. Oni koji se nisu kategorisali, smatraju da je pravilnik o kategorizaciji u nekim elementima strožiji od istih u mnogim zemljama Evrope. Da podsetim da se kategorizacijom hotela počelo 1994. godine kada je ova oblast prvi put uređena Zakonom o turizmu. Možda bi bilo dobro razmisliti i o uvođenju dobrovoljne kategorizacije restorana, što bi sigurno povećalo kvalitet u gastronomiji. Zatim, da pomenem i predlog naših hotelijera koji su nosioci receptive da se razmisli o zakonskoj mogućnosti da se deo boravišne takse, recimo 10% ostavi hotelima i drugim objektima koji tu taksu ubiraju, naplaćuju, uplaćuju u lokalne budžete. Uslov bi bio da se taj iznos koristi za promotivne aktivnosti hotela, odnosno objekata u kojem se taksa i ubira. Ova mera bi bila veoma značajan podsticaj hotelijerima da svoju ponudu što bolje plasiraju na domaćem i međunarodnom tržištu. Time bi se uvećao profit hotelijera, a ujedno i prihod budžeta Republike Srbije. Važno je i pitanje kadrova u hotelijerstvu i turizmu. Kadrovi moraju imati moderna znanja, ali i proći kroz ozbiljne programe praktične obuke, kako bi odgovorili potrebama savremenog turiste probirljivih zahteva. Iskoristio bih priliku da pomenem još jedan segment turizma, to je dečiji omladinski turizam. Njemu i u razvojnim dokumentima i zakonu treba posvetiti posebnu pažnju. Možda je čak pojam dečijeg i omladinskog turizma mogao biti definisan i članom 3. ovog zakona. Zatim, tu je i problem sa organizovanjem i sprovođenjem ekskurzija koje se mogu definisati kao vid obrazovnog dečijeg i omladinskog turizma. Poznato je da za škole i agencije postoje velika ograničenja zbog primene Zakona o javnim nabavkama, tako da se zbog ponavljanja tendera i drugih rokova za njihovu realizaciju veoma često ekskurzije i ne realizuju. To pitanje nije predmet ovog zakona, ali ga treba adekvatno rešiti kako bi se našoj deci omogućio i ovaj vid edukativnog sadržaja. Na kraju, da istaknem jedan uspeh naših turističkih radnika pre nekoliko dana, 27. septembra, na svetski Dan turizma, Turistička organizacija Srbije dodelila je najviša godišnja priznanja turističkim poslenicima i tu se vidi šta je pravi kvalitet u Srpskom turizmu. Čestitao bih ovom prilikom svim dobitnicima nagrade „Turistički cvet“. To je znak da Srbija može da postigne visoki kvalitet u svim segmentima turizma, a to može ne samo zato što ima objekte, već zato što ima ljude sa srcem, gostoljubive i otvorene. Poštovani poslanici, kratko bih se osvrnuo i na zakone o potvrđivanju još četiri sporazuma, koji se razmatraju u okviru ovog pretresa. Najpre, to je Predlog zakona o potvrđivanju amandmana na status svetske turističke organizacije. Republika Srbija je punopravan član Svetske turističke organizacije od 2001. godine. Takođe važno istaći i to da je naša zemlja reizabrana u drugi mandat članstva u izvršnom Savetu svetske turističke organizacije za period 2013. - 2017. godine kao predstavnik Evrope i regiona. Zato smo kao članice ove organizacije u obavezi da ratifikujemo amandmane na statut ove organizacije koji se odnose na finansijska pravila na način izbora generalnog sekretara Svetske turističke organizacije u cilju unapređenja politike turizma i adekvatnog pozicioniranja naše države na svetskoj turističkoj mapi. Zatim, danas treba da ratifikujemo i Zakon o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije u oblasti turizma. Sporazumom sa Republikom Makedonijom o saradnji u oblasti turizma se unapređuje bilateralni odnos između naše dve zemlje u celini, a posebno u oblasti turizma i da se na ovaj način stvara institucionalni okvir za jačanje saradnje između pojedinih partnera u turizmu, čime se produbljuje i ukupna međusobna ekonomska saradnja. Višestruka je i obostrana korist ovakvog jednog sporazuma na osnovu kojeg će naše dve zemlje ubuduće razmenjivati informacije kroz statističke podatke, zatim, podsticati uzajamno učešće na sajmovima turizma, kao i zajednički predstavljati destinacije obe države na prekomorskim tržištima. Danas ratifikujemo još jedan sporazum sa Republikom Makedonijom. To je Sporazum o ekonomskoj saradnji, kojim se obezbeđuje kontinuitet bilateralne ekonomske saradnje, obzirom da je prethodni ovakav Sporazum sa Republikom Makedonijom prestao da važi januara 2013. godine. Iz tog razloga, inicirano je zaključivanje novog sporazuma koji će stvoriti uslove za dalje unapređenje ekonomske saradnje naše dve zemlje na dugoročnim osnovama, uzimajući u obzir činjenicu da trgovinska razmena između Srbije i Makedonije iz godinu u godinu beleži rast, a u 2014. godini beleži trend rasta i iznosila je 643,8 miliona evra, a nije zanemarljiva za naš ukupan spoljnotrgovinski promet. Danas treba da potvrdimo i Protokol o izmenama i dopunama Sporazuma o slobodnoj trgovini između država EFTA i Republike Srbije. Ekonomska i trgovinska saradnja između Republike Srbije i EFTA članica odvija se na osnovu Sporazuma o slobodnoj trgovini, koji je stupio na snagu 2011. godine. Potvrđivanje ovog Protokola o izmenama i dopunama Sporazuma o slobodnoj trgovini obezbeđuje našoj državi dodatnu zaštitu, s obzirom da se izmene i dopune odnose na poštovanje obaveza iz odgovarajućih konvencija o zaštiti životne sredine na međunarodne standarde vezane za rad, kao i na promovisanje investicija koje favorizuju održivi razvoj. Kako je za našu zemlju oblast zaštite životne sredine veoma značajna, tako i ovaj sporazum ima veliku važnost. Na kraju da kažem da će u danu za glasanje sve ove zakone iz ovog zajedničkog pretresa poslanička grupa SPS podržati. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Maksimoviću. Da li još neko od ovlašćenih predstavnika želi reč? (Da.) Reč ima ovlašćeni predstavnik SNS narodna poslanica dr Aleksandra Tomić. Izvolite.
Hvala. Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, kolege poslanici, dosta je toga rečeno po ovom dnevnom redu, a i mislim da je konstruktivna rasprava takođe bila i na Odboru za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku, ali sigurno da izmene i dopune ovog Zakona o turizmu izazivaju veliku pažnju, pogotovo što i lista govornika ima jako veliki broj, tako da je ovo tema u kojoj zaista imamo dosta toga da kažemo, bez obzira što su moje kolege do sada govorile. Osnova uopšte donošenja ovog zakona se pokazala da nije samo regulisanje cele ove oblasti, već i deo koji se odnosi na uređenje i rada turističkih organizacija koji su u direktnom kontaktu sa korisnicima, odnosno sa putnicima i kao što smo imali prilike da vidimo, zakon je jedno, a život je nešto sasvim drugo. Upravo zbog svih onih problema koji se dešavaju, a oni su najvidljiviji negde kada je vreme godišnjih odmora, očito je bilo potrebe da dođe do velikih izmena i dopuna. Ono što je bitno da se kaže da je ovaj zakon prošao javnu raspravu u januaru 2015. godine. To znači da je zaista bilo potrebno dosta vremena da se sve te promene i popravke izvrše da bi došao u ovoj formi. Ali, pre svega, cilj ovog zakona i ovih izmena je otklanjanje određenih problema koji su se pojavili i u samoj privredi, jer na tržištu uopšte ponude i potražnje u turizmu javljaju se različiti subjekti. Osim ovog dela koji se odnosi na sučeljavanje svih tih subjekata koji se nalaze na tržištu uopšte turističke ponude, odnosno usluga, imamo i te direktive EU koje smo obavezni da usaglasimo, a imamo i onaj Zakon o zaštiti potrošača, koji treba da bude usaglašen. Dobro je što na kraju ovakve izmene i dopune treba da daju jedno celishodno rešenje. Ono što je važno reći da uvođenjem novih pojmova koje ste dali u ovom zakonu, kao što su menadžeri i menadžerske kompanije, ali vezane za određene destinacije i vezano za određene promene kada govorimo o kongresnom turizmu u stvari daju jedno novo svetlo, jedan novi pečat ovom zakonskom predlogu, ali i pokazuju da Srbija zaista u ovom resoru ide jako napred. Osim toga, treba reći da time jačate i konkurentnost ovog sektora, ali ne samo unutar konkurencije koja se dešava kod privrednika u Srbiji, nego i onih u našem okruženju. Možete primetiti da je negde privatni sektor uvek prepoznao sektore koji su u uzlaznoj putanji i vi možete danas posetiti određene privredne subjekte koji su zaista dosta toga uradili što se tiče turizma i podigli jedan nivo te usluge na nivo koji mislim da je i viši nego sa zemljama u okruženju, pa čak i one koje su članice EU. S druge strane, imate, recimo, nezavršenu privatizaciju i mnogo objekata koji su još uvek ostali u nekom statusu društvenog preduzeća, pa niti su u sistemu da odu u stečaj, niti da su ikada bili pomenuti da budu sastavni deo privatizacije i jednostavno tavore kao objekti, zbog kojih stvarno treba država da na određeni način što pre završi taj postupak i, naravno, Ministarstvo privede to radi. Dobro je što ste organizovali tu intersektorsku, kako da kažem, međuministarsku komisiju, koja treba da reši na adekvatan način i privatizaciju, deo koji odvaja RH centre, znači, izdvaja iz dela privatizacije banja, da banje rešavate sistemski, integralno, posebno u odnosu na ovaj medicinski turizam. To je ono što suštinski danas mi kad pričamo o svim vodećim vrstama turizma, mi vidimo da za svaki segment u društvu vi možete tako da ga nazovete. Ako govorimo o sportskom turizmu, onda možemo da govorimo i o rekreativnom turizmu. Ako govorimo o seoskom turizmu, onda nećemo samo da se zadovoljimo time, nego ćemo da kažemo da je to ruralni turizam ili tzv. održivi turizam, EU ga tako naziva, pa čak i projekte koje finansira iz IPA fondova ili ga naziva održivim, zato što spaja određene segmente razvoja ekonomije za turizam, kao npr. životnu sredinu, planinski turizam, ruralni turizam i onda ga vezuje, objedinjuje. Mislim da Srbija ima te potencijale. Ja sam nekoliko puta i ministarki poljoprivrede skrenula pažnju da bi zaista sa vama trebalo da ima jako dobru saradnju što se tiče tog održivog i ruralnog turizma, zato što mnogo žena koje su na selu, poljoprivredni proizvođači, jedino se one bave tim ruralnim turizmom. One su prepoznate kao nosioci tog segmenta i razvoja. To je u stvari šansa da i naši ljudi ostanu što više na selu, da se zaustavi taj vid urbanizacije koji je neminovan u svakoj državi, ali eto, Srbija ima potencijale da zaista selo ostavi na određenom nivou razvoja i da krene u jednu zdravu modernizaciju, ne onu koju mi smatramo modernizacijom time što bi, recimo, uveli određenu vrstu infrastrukture tog tipa da napravimo jedno moderno selo, pa onda dolazimo u situaciju da se ono spaja sa gradom. Htela sam da kažem da uopšte ovo što ste rekli u vezi infrastrukture, da je u stvari jedan od najvažnijih faktora. Ono što je važno da se kaže, a negde se malo spominje, da recimo Niš od kad je otvorio tu avio-liniju sa Malmeom i Cirihom je negde povećao i taj banjski turizam. Zašto? Zato što je Niš na poziciji između tri velike banje – Niška Banja, Ribarska Banja, Sokobanja i samim tim oni koji su korisnici takvih saobraćajnih usluga, malih aerodroma kao što je Niš, zaista imaju mogućnost i uopšte Niš onda ima mogućnost da da širu paletu ponude prema ovim destinacijama za koje je povezan. Strane direktne investicije u sektoru turizma, mislim, će biti prepoznate onog trenutka kada mi završimo privatizaciju, jer je očito da se sadašnje firme koje su stečaju nalaze u velikim banjama Srbije i još uvek nisu privatizovane na onaj način na koji to treba da se završi. Znači, ili se prodaju delovi u vidu stečajne mase tih objekata. Još uvek nije neka velika kompanija došla da kupi. Tačno je da postoje zainteresovani. Tačno je da postoje pisma i vi to vrlo dobro znate i od Ministarstva privrede, ali je isto tako tačno da kompanije koje su negde prepoznate po, recimo, spa-turizmu, ili po rekreativnom turizmu, ili po medicinskom turizmu, onoga trenutka kada se one budu pojavile ovde na tržištu, mi tek tad možemo da govorim o stranim direktnim investicijama. Tako veliki objekti zahtevaju velika milionska ulaganja i da je do sada bilo šanse verovatno bi neko od naših domaćih investitora u to uložio i na određen način ušao u to. S obzirom da je kriza, nikada se niko nije usmerio da ulaže velika sredstva u turizam, uvek bi pre krenuo prema proizvodnji. Kada vi malo pogledate statistiku od 2012. godine, pa do danas, onda ćete na osnovu ove statistike da vidite suštinski da je jako puno urađeno u sektoru turizma i da ovo ministarstvo koje vodite zaista ima dobre rezultate. Pre svega, treba reći da je Vlada Srbije i gospodin Vučić vodio jednu očitu spoljnu politiku koja je otvorila mogućnosti da se poveća broj stranih turista, jer taj broj noćenja upravo to i govori. Ako pogledate 2012. godinu, kada je porast turizma bio samo za 1%, gde je domaći bio u velikom padu, a 61% je bio domaći, 39% strani gosti su bili na tržištu Srbije, kada govorimo sa aspekta turizma, onda u 2014. godini vi imate potpuno drugu sliku. Imate drugačiju strukturu. Imate 12,5% rasta, imate kod domaćeg turizma 1% pad, ali zato imate inostranog 13% porast. Samim tim struktura se potpuno promenila. Imate 46% stranih gostiju, a 54% domaćih. Vlada je u tom trenutku reagovala vrlo brzo, s obzirom da nije čekala da prođe ova godina, nego kada je videla ove rezultate 2014. godine, postojala je ta politička volja sa kojom ste izašli i zajedno kao ministarstvo i premijer i osmislili model sa kojim biste stimulisali putem vaučera, da jednostavno takav pad, ukoliko postoji, da se on zaustavi i da negde krenete u dalji progres. Ono što je interesantno, to je da, ako pogledate, recimo, Beograd, kao „siti brejk“ destinaciju, ona se nalazi svuda na prvom mestu svih turističkih ponuda u svetu i EU. Među mladima je to, kako da vam kažem, 1% brend, kao što je i Egzit, kao što je i Guča, ali kada pogledate porast broja u odnosu na 2013, 2014. godinu, porast broja gostiju u Beogradu, on je sada u porastu 13%, a od 2012, ako uporedite Novi Sad, koji je bio u padu 1%, sada je u porastu 16. Kada govorimo o banjskim mestima, rast koji je bio 2012. godine na 10%, danas već ide na 14, a kada govorimo o planinskim mestima koji je negde bio u rastu od 13%, danas 2015. godine, sa podacima iz 2014, je u rastu 21%. To vam govori da je ta paleta ponuda zaista porasla, da je turizam prepoznat i od strane države, kao razvojna šansa u smislu ekonomskog razvoja države i pored svih problema koje ste imali i kao Vlada, u smislu poplava prošlogodišnjih i tog variranja šta je ekonomski rast, a šta je suštinski ono što se zove borba za opstanak, negde je turizam pokazao da ipak privatni sektor jako dobro prepoznaje šta su razvojne šanse i negde je ta politika koju je Vlada Srbije zaista krenula da promoviše, u smislu razvoja privatnog sektora i smanjenje javne potrošnje, kroz razvoj privatnog sektora, dobra. Na kraju bih rekla, što se tiče ovog zakona, da je promocija jako bitna i jako je bitno što ste sada uvrstili tu međunarodnu komponentu kroz vodiče koju mogu danas sa određenim evropskim licencama da funkcionišu i na tržištu Srbije, a prema zakonima koji postoje u Republici Srbiji. Dobro je što ste jedan deo nadležnosti preneli suštinski na lokalnu samoupravu. To je ovo prenošenje nadležnosti na turističke inspektore, gde i lokalne samouprave imaju mogućnost da prihoduju te boravišne takse. Na kraju krajeva, mogu taj prekršajni nalog da urade ukoliko uhvate, odnosno budu u situaciji da utvrde da je došlo do prekršaja u smislu sive ekonomije i da se izdaju određeni turistički objekti, a da nisu za to prijavljeni i da država jednostavno nije naplatila porez. Važno je reći da, kroz tu saradnju lokalne samouprave, Republika može samo da profitira. Kako? Kada spustite te nadležnosti i ono što je bila dilema na odboru, a vidim i kod drugih poslanika, neće biti novog zapošljavanja. Prenošenje nadležnosti podrazumeva da lokalna samouprava sama organizuje ko će vršiti taj deo poslova. Šta to znači? To znači da će u opštinama i gradovima u kome je razvijen banjski turizam lokalna samouprava naći način ko će to obavljati bolje, nego recimo u lokalnim sredinama u kojima ne postoji prioritet na toj vrsti turizma, nego na nekoj drugoj. Prema tome, mislim da je dobro što ste lokalnim samoupravama dali mogućnost da oni sami organizuju svoje inspektore koji će obavljati taj posao. Taj posao samo će doneti dobro i državi i podstaći jednu vrstu konkurencije i stimulisati da se i drugi bave tim poslom, pogotovo kada pričamo o seoskom turizmu. Tu ste otvorili velike mogućnost fizičkim licima da se zajedno bave ovim poslom na adekvatan način, a da opet budu prijavljeni i da nemaju velike troškove. Ono što je važno reći, a što se tiče ovog zakona, to je da se i Sporazum, koji je na dnevnom redu, u vezi sa Makedonijom pokazao kao jako važan i sa pravom ga danas ovde ratifikujemo, odnosno imamo taj Predlog zakona Sporazuma saradnje sa Vladom, jer je očito da je potreba da se produži, da se pokazao kao dobar, ali i ovaj predlog amandmana kojim dajemo saglasnost na status Svetske turističke organizacije je pokazao da smo mi u grupi sa jednom Holandijom i sa jednom Španijom. Ako mi znamo da jedna Barselona prihoduje godišnje 100 milijardi evra samo zbog turizma koji ima razvijen i da je to jedan deo Španije koji se takmiči u toj turističkoj ponudi sa glavnim gradom Španije, onda se mi ugledamo na najbolje. Prema tome, bez obzira što govorimo o amandmanima koji se odnose na izbor generalnog sekretara, načina izbora zemalja koje su članice Svetske turističke organizacije i o tome da budžet treba da bude izrečen u evrima, bez obzira na to treba reći da je ovo veliko priznanje za rad. Na kraju bih rekla da, pored ovog zakona i ove oblasti u turizmu, imamo Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o ekonomskoj saradnji između Srbije i Makedonije. Ono što ste rekli je jako značajno, a to je da mi sa Makedonijom imamo tako čvrste odnose, da smo četvrta zemlja za njih, a oni za nas sedma zemlja po značaju ekonomske razmene. Strateški je jako bitno da sa Makedonijom imamo dobre odnose, pogotovo u ovoj ekonomskoj saradnji, jer to donosi benefite i njima i nama. Kada govorimo o Protokolu o izmenama i dopunama Sporazuma o slobodnoj trgovini između EFTA i Republike Srbije, treba reći da EFTA obuhvata zemlje koje su zaista od velikog značaja, pogotovo kada govorimo u tom ekonomskom smislu i kada pričate o bankarstvu, ali i kada usvajate principe koji se odnose na zaštitu životne sredine i one koje se odnose na zaštitu na radu, to znači da mi zaista kao država postajemo ozbiljna, vodeća država u regionu sa kojom danas pričaju sve velike države koje kreiraju svetsku politiku. Kada sam govorila, o tome da je vrlo značajno voditi jako dobru spoljnu politiku, pogotovo za turizam, onda se pokazalo da upravo ova sinergija daje dobre rezultate. U danu za glasanje, sigurno ćemo podržati, kao SNS ovakav Predlog zakona, jer mislimo da, na kraju krajeva, imate i podršku premijera za sve ovo što radite. Gospodin Vučić je zaista pokazao da na najbolji mogući način određene grane privrede mogu uz pomoć i političke volje i dobrim političkim komunikacijama sa drugim državama u regionu i u svetu, možete zaista da imate velike benefite. Hvala vam.
Hvala. Pošto su ovlašćeni predstavnici iskoristili svoja prava, sada prelazimo na listu poslanika prema priloženom spisku. Prvi je narodni poslanik Petar Petrović, a zatim Janko Veselinović. Izvolite gospodine Petroviću.
Uvaženo predsedništvo, gospodine ministre, dame iz ministarstva, kolege i koleginice narodni poslanici, odmah na početku želim da ponovim ono što je i ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe JS gospodin Kosanić rekao, a to je da će poslanička grupa JS u danu za glasanje podržati, ne samo izmene i dopune Zakona o turizmu, nego i sve ove protokole, odnosno Predloge zakona o potvrđivanju sporazuma o međunarodnoj saradnji države Srbije sa državama sa kojima su potpisani ovi sporazumi. Ono što na početku, ispred poslaničke grupe JS želim da kažem, istovremeno i da pohvalim ministarstvo, da je konačno izašlo sa Predlogom izmena i dopuna Zakona o turizmu. Mislim da je bilo poslednje vreme, poslednji trenutak, da se počne sa izmenama i da se predlože izmene, nadam se i za kratko vreme usvoje ove izmene i dopune ovog Zakona, jer unazad ono što se događalo u Srbiji sa određenim turističkim organizacijama, koje su organizovale odmor mnogih građana van zemlje, je nabolje rečeno bilo čudno, pa su izazivale i određene poteškoće, da ne kažem i krivična dela koja su se dešavala, kada su u pitanju te organizacije. Ali, ono što želim, ispred JS, da pohvalim na početku, jeste da je ministarstvo prepoznalo da mora na čelu turističkih organizacija da dođu stručni ljudi, ljudi koji iza sebe imaju neke rezultate rada i koji znaju šta znači baviti se turizmom, biti na čelu turističke organizacije, kako na lokalu, tako na regionalnim centrima, tako i na pokrajinskim i republičkim organima. Takođe bih pohvalio i to da ste prepoznali da mora jednostavno da se uvede u red, među onim organizacijama koje žele da se bave turizmom, odnosno organizacijom turizma i da moraju da imaju obezbeđena sredstva u slučaju da dođe do nekih nesporazuma oko ugovaranja ili nepoštovanja ugovornih obaveza prema korisnicima turističkih usluga, jer do sada, rekao sam na početku i Vladan je rekao, bilo je mnogo problema kod pojedinih, ad hok, da kažem tako, turističkih organizacija, koje su želele na brz i lak način da dođu do zarade, a u stvari nisu vodile računa o tome da su oštetile mnoge građane koji su odlazili na određenu destinaciju za koju su uplatili, a kada su došli tamo suočili su se sa mnogim problemima. Samo onaj koji je to doživeo zna kakve probleme je imao. Zato, još jednom u ime JS pohvaljujem ministarstvo što je prepoznalo ovo i što je smoglo snage da izmenama ovog zakona uvede malo oštrije, da kažem oštriji red u organizovanju budućih turističkih putovanja, od strane onih organizacija koje žele da se bave tim poslom. Takođe, kao što je i u samom zakonu rečeno, one ponude moraju biti date precizno na srpskom jeziku ili overene, ako su na stranom jeziku da onaj ko želi sutradan da koristi neke usluge neke turističke organizacije, na nekoj destinaciji van države Srbije, da zna šta mu se nudi i sa čime može da dođe u problem, ukoliko takvih problema ima. Ono što, ne bih ponavljao su podaci koje su određene koleginice i kolege istakli u procentima povećanja, smanjenja broja korisnika itd. to već ima u statističkim podacima. Mi iz JS ćemo se baviti, i ja kao predstavnik ove poslaničke grupe, da vam nešto sugerišemo za dalji rad, kada je u pitanju dalji razvoj turizma u Republici Srbiji, odnosno u državi Srbiji. Posebno bih naglasio da i u buduće, ali neću da kažem da do sada nije i tu i bih pohvalio ministarstvo da je davalo veliki doprinos svim lokalnim samouprava koje su želele da razvijaju turizam na svojim teritorijama i nadam se da će to i u buduće biti. Upravo JS vam to sugeriše, da se omogući manjim lokalnim samoupravama koje žele da ponude nešto na svojoj teritoriji, neku turističku destinaciju, a nemaju dovoljno sredstava iz svojih lokalnih izvora, da im ministarstvo omogući kroz određenu pomoć da ta lokalna samouprava može da razvija turizam na svojoj teritoriji. Neko će mi zameriti, ali moram da istaknem primer grada odakle dolazim, to je primer Jagodine, gde je JS nosilac vlasti u lokalnoj samoupravi 12 godini. Šta smo uradili, to najbolje znaju građani Srbije koji dolaze da obiđu neke turističke destinacije u samom gradu i u okolini. To je dokaz da Jagodina koja pre 10-15 godina nije bila turistički centar na turističkoj mapi Srbije, da je danas jedan od nezaobilaznih destinacija onih koji žele da vide nešto u Srbiji i da godišnje kroz naš grad prođe oko pola miliona turista, koji ostave neki dinar, neki evro u tom gradu, pa se na taj način omogućava da se razvija i ugostiteljstvo i trgovina itd, istovremeno. Moram da kažem da razvojem turizma u nekim lokalnim samoupravama mi omogućavamo da se razvija i hotelijerstvo, da se razvija i trgovina, da građevinska operativa bude zaposlena, jer će se praviti neke zgrade, neki objekti itd. koji će služiti za odmor tim ljudima koji žele da posete te manje sredine. Takođe bih zamolio, uslovno i sve one male sredine koje u ovom trenutku ne prepoznaju šta znači razviti turizam u svojoj sredini, da treba malo da se vrate u istoriju i da pogledaju neka mesta koja imaju neki istorijski značaj na teritoriji Srbije. Iskoristio bih samo jedno mesto da pomenem ovom prilikom, jer sam sticajem okolnosti skoro prošao kroz to mesto i video sam da kuća u kojoj je rođen vođa Prvog srpskog ustanka Karađorđe, to je selo Viševac, je u tako jadnom stanju. Rekao bih da je ona u nekoj drugoj državi na zapadu, videli bi smo kako bi ona izgledala. Dakle, mi nekad zaboravljamo neke stvari, neka mesta, neke objekte u kojima su rođene znamenite ličnosti ove države, kako da kažem, da su udarili temelje današnjoj modernoj državi Srbiji. To je neki moj doprinos, vapaj ili molba za sve te lokalne sredine, da malo više obrate pažnju na ta mala mesta koja mnogo znače nekim ljudima iz inostranstva koji žele da obiđu. Njima nije bitno da obiđu Haiti ili šta znam, neke druge svetske turističke destinacije, ali žele da vide te ruralne sredine u kojima su nekada živeli ili rođeni neki ljudi koji su ostavili trag u istoriji države Srbije. Što se tiče JS budite sigurni da ćemo vam dati gospodine ministre punu podršku ukoliko u tom cilju, u tom pogledu date podršku tim lokalnim sredinama. Sa druge strane, omogućavanje razvoja turizma u lokalnim sredinama stvara se mogućnost za otvaranje novih radnih mesta, da zadržimo ljude u tim manjim mestima, da ostanu da žive tamo gde su rođeni, gde su se školovali, gde su se vratili posle školovanja. Da ne bude da se nekoliko gradova u Srbiji razvija i širi, a da nam se Srbija prazni i jednostavno da na nekim teritorijama bukvalno za neku godinu ili desetinak godina nećemo imati stanovnika. Kroz razvoj banjskog turizma, seoskog turizma na kome treba potencirati Srbija može da zaradi ogroman novac i da pored turizma se razviju mnoge grane koje će se nadovezati na razvoj turizma kao nekog razvojnog puta Srbije u daljem vremenskom periodu. Nije sve to da se ode na more, da se potroše pare jednostavno na nekim destinacijama van države Srbije.
Vreme.
Može taj novac da se potroši u banjama, kroz razvoj seoskog turizma itd. i na taj način, što kaže, da imamo onu izreku – ostavimo sopstveni novac u sopstvenoj državi.
Vreme gospodine Petroviću.
Što se tiče JS, evo završavam, ministarstvu dajemo punu podršku i JS će vam i ubuduće davati punu podršku. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Janko Veselinović. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, gospodine Ljajiću, u ime Pokreta za PREOKRET mogu da kažem da ćemo podržati predložene sporazume koji su dati u okviru današnjeg dnevnog reda - Predlog zakona o potvrđivanju amandmana na Status Svetske turističke organizacije, Predlog zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Makedonije i Srbije za turizam, Predlog sporazuma koji se odnosi na ekonomsku saradnju i Predlog zakona o potvrđivanju protokola o izmenama i dopunama sporazuma o slobodnoj trgovini između država EFTA i Republike Srbije. Tu ništa nije sporno. Mogao bih reći da i kada su u pitanju izmene i dopune Zakona o turizmu nema puno spornih tačaka. I ukoliko budu prihvaćeni neki od amandmana koje sam u ime Pokreta za PREOKRET podneo mogu da kažem i da ćemo za ovaj zakon, da ću za ovaj zakon glasati. Dakle, nije sporna suština normativno ovih izmena i dopuna Zakona u turizmu. Gospodine Ljajiću, sporna je suština stanja u našem turizmu. Sporno je što na žalost turizam nije jedna od ekonomskih grana na kojoj bi Srbija zasnivala svoj razvoj. To je ova većina pokazala i kada smo raspravljali o Zakonu o ruralnom razvoju i kada smo ranije raspravljali o ovom Zakonu o turizmu. Nema podsticaja, nema mogućnosti da neko ko se bavi turizmom može da to radi na održiv način. Vi ste ovde lepo detaljnije uredili položaj fizičkih lica koji se bave turizmom mimo registrovanja preduzetništva ili mimo registrovanja privrednog društva i to je sasvim u redu. Dakle, čovek koji se bavi nekim drugim poslom i ima kuću na selu, ima kuću pored nekog potoka, iznajmi tu kuću gostima i to mu bude dopunska zarada ili to na sličan način radi u gradu. To je u redu. Međutim, ja postavljam pitanje, šta smo mi uradili za turizam u ostalim oblastima? Šta je sa izgradnjom infrastrukture? Šta je sa ekologijom? Da li turista koji dođe u Srbiju pa vidi deponije u blizini turističkih mesta može da kaže da je to zemlja u kojoj su turisti dobrodošli? Pođite do Novog Sada - dve velike deponije. Krenite prema Kopaoniku - puni potoci smeća. Krenite na drugi kraj Srbije, na bilo koji hoćete. Krenite prema Novom Pazaru gospodine Ljajiću, pa vidite čime dočekujemo turiste. Lepo je to što Vlada Republike Srbije, inače jedna od najneefikasnijih Vlada na svetu, danas ste dobili epitet i jedne od Vlada po indeksu globalne konkurentnosti među poslednjima u svetu, iza nas je samo u regionu Bosna i Hercegovina i tu su zemlje kao što je Gvineja itd. Dakle, na dnu smo te liste. Dakle, šta ste, gospodine Ljajiću, učinili da povećate konkurentnost turizma? Šta ste učinili da akcija - Letujmo u Srbiji ima puni smisao? Pitam vas, gospodine Ljajiću, šta će ugostitelj u Srbiji staviti nekome ko je došao iz Beograda, iz Novog Sada ili iz Niša da letuje u Srbiji, da letuje na Kopaoniku ili na Zlatiboru? Staviće mu paradajz iz Grčke, lubenicu iz Turske i luk iz Kine. Pitajte dole, gospodine Ljajiću, kada budemo imali pauzu šta služe ljudi u restoranu Narodne skupštine Republike Srbije?
Vreme.
Luk iz Kine, paradajz iz Grčke, lubenicu iz Turske, meso iz Argentine. Gospodine Ljajiću, ne razvija se tako turizam koji bi bio održiv.
Reč ima narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, iskreno sam se ponadao da ćemo konačno početi da se držimo isključivo onoga što je tačka dnevnog reda. Dakle, u jednom trenutku sam bio uveren da će se to danas zaista i desiti, ali me je prethodni govornik razuverio i obeshrabrio u tom smislu pominjanjem opet neke efikasnosti Vlade i poređenjem sa nekim zemljama i ko zna o čemu je sve pričao. Ja verujem da je prethodni govornik, vrlo efikasan u nekim delatnostima, u nekim disciplinama, ali ne bih sada o tome, pa se onda postavilo i pitanje stanja u ekologiji i deponija i ne znam šta je sve ovde govoreno. Ja ne znam ko je sprečavao da u periodu dok je prethodni govornik bio na vlasti da se očiste te deponije. Da li je to nešto novo, nešto od ovog perioda?
Gospodine Markoviću, molim vas, nemojte replicirati. Pređite na…
Pričam o onome što je na dnevnom redu. Prethodni govornik je zaboravio ili propustio da kaže da prema podacima Republičkog zavoda za statistiku se jasno vidi porast, odnosno rast broja noćenja i broja turista u odnosu na neke ranije periode, pa to možemo i na jednom tabelarnom prikazu da vidimo – koliki je to rast. U Beogradu je 13% za 2014. godinu, a u 2012. godini je bilo 8%, pa u Novom Sadu takođe veliki rast, pa u svim ostalim banjskim mestima, planinskim mestima itd. Ali to je nešto što je propustio da istakne. Danas je na dnevnom redu veoma važan zakon, odnosno niz važnih tačaka. Između ostalog, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu i pokušaću da se osvrnem samo na najznačajnije teme da ne bih trošio vreme i da ne bih ponavljao sve ono što su prethodne kolege do sada istakle. Najpre bih želeo da istaknem da se ovim izmenama i dopunama zakona otklanjaju svi oni nedostaci i problemi sa kojima smo se do sada suočavali u ovoj oblasti i sve to mislim da možemo da okarakterišemo da se na ovaj način, donošenjem ovog zakona konačno uvodi red u ovu oblast, u oblast turizma, promociju samog turizma, turističkih agencija i uopšte pružanja usluga u ovoj oblasti, odnosno u turizmu. To je ono što je dobro i to je ono što će direktno unaprediti i poboljšati ukupan ambijent u turističkoj privredi Srbije, kao i uslove za dalji razvoj turizma u Srbiji, a što će posle uticati na ukupnu privrednu sliku naše zemlje. Kada je reč o borbi protiv sive ekonomije, podržavam preciziranje predloženih zakonskih odredbi koji regulišu postupanje turističkih inspektora u pogledu tzv. bespravnog rada u turističkim i ugostiteljskim delatnostima. Mislim da će proširivanjem ovlašćenja, odnosno davanjem većih ovlašćenja turističkoj inspekciji da će se samim tim povećati nivo kontrole rada ovih agencija. Prvenstveno mislim na turističke agencije, a samim tim će se smanjiti mogućnosti i za zloupotrebe u ovoj oblasti. U lokalnoj samoupravi, odnosno ovlašćenim inspekcijskim organima lokalne samouprave poverava se određeni deo nadzora nad primenom ovog zakona, a sve u cilju efikasnijeg suzbijanja sive ekonomije. Nalazim za shodno da istaknem i uvođenje nekih novih termina, nekih novih pojmova, kao što su destinacijske menadžment organizacije, destinacijske menadžment kompanije i ono što je najvažnije klastere, što mislim da predstavlja uvođenje savremenijeg oblika poslovanja i organizovanja subjekta u turizmu. Veoma je važno naglasiti da se ovim predloženim rešenjima podstiču agencije koje dovode strane turiste, dakle, povećanje broja i privlačenje stranih turista, a mislim da ne moram naročito da napominjem kolike i kakve benefite ćemo na taj način biti u prilici da ostvarimo. Uz potpuno usaglašavanje sa zakonodavstvom EU, kao i sa pratećim direktivama, što je svakako i osnovni cilj ovog Predloga zakona, želeo bih da istaknem i povećanu zaštitu korisnika turističkih usluga, smanjenje sive ekonomije u delatnostima koje ovaj zakon reguliše, zatim razvoj turističke privrede u Srbiji, jačanje konkurentnosti i podizanje nivoa kvaliteta usluga i konačno povećanje budžetskih prihoda od turizma, kao glavne ciljeve koji se ovim zakonom podstiču. Iz svih ovih razloga, predlažem da usvojimo ova predložena rešenja. Hvala vam.
Hvala. Aleksandra Jerkov nije tu. Reč ima narodni poslanik Ivana Dinić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa predstavnicima Ministarstva, kolege narodni poslanici i poslanice, danas razmatramo jedan od važnijih setova zakona. Kada kažem važniji, mislim na to da on definiše strateško opredeljenje naše države da razvije turizam kao jednu od podloga privrednog i ukupnog razvoja, i to na jedan dinamičan, konkurentan, kontinuiran i usklađen način, zasnovan na principima održivosti i isplativosti. Jer, činjenica je da turizam zapravo predstavlja jedan nezaobilazan kompleks sa neiskorišćenim rastućim potencijalima. Zbog toga ćemo vrlo detaljno i razmatrati ovaj Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu. Ono što je Vlada Republike Srbije želela da postigne implementacijom ovog zakona, jeste povećanje konkurentnosti srpskog turizma, jeste povećanje deviznog priliva domaćeg turističkog prometa, zatim rast broja zaposlenih u oblasti turizma, a sve to u cilju transformacije Republike Srbije u jednu konkurentnu turističku destinaciju. Međutim, da bi Vlada Republike Srbije postigla sve ove pozitivne efekte primenom ovog zakona, neophodno je da razvije pozitivan imidž na svetskom turističkom tržištu, neophodno je da obezbedi zaštitu i održivo korišćenje prirode i kulturnih nasleđa kao resursa za razvoj turizma, neophodno je da se poboljša kvalitet življenja i kvalitet života stanovnika u našoj zemlji i, naravno, da se zaštite turistički potrošači. Jer, srpski turistički proizvodi, nažalost, do sada nisu bili adekvatno valorizovani iz razloga što turizam nikada nije bio ozbiljna tema razvojne politike Srbije. Ovim zakonom svi očekujemo da se to promeni. Nažalost, zbog zatvorenosti tržišta kasnilo se procesom restrukturiranja i privatizacije, zbog čega nije došlo do ozbiljnijih i značajnijih ulaganja ni iz zemlje ni iz inostranstva, zbog čega nije došlo do razvijanja nekih novih oblika turističkih ponuda. Takođe su izostala i ulaganja u oblasti infrastrukture. Jedan od razloga je i to što lokalne zajednice nisu finansijski bile u mogućnosti da obezbede zaštitu i održavanje korišćenja svih nasleđenih turističkih destinacija. Zbog svega ovoga srpski turistički proizvodi se nisu razvili i nisu bili komercijalizovani do sada na svetskom tržištu. Sve je ovo razlog da Republika Srbija zapravo napravi, kada je u pitanju razvoj turizma, oslonac na strateškim prednostima. Što se tiče naše zemlje, strateške prednosti jesu: ljudski potencijal, zatim geostrateški položaj Republike Srbije koji joj daje centralno mesto u svim saobraćajnim tokovima EU, takođe tu su i prirodni resursi u pogledu nadzemnih i podzemnih voda, očuvanje resursa planina, šuma, ruralnih područja, bogato arheološko i arhitektonsko nasleđe, sa naglaskom na manastire i istorijske gradove kao vredne kulturne i istorijske baštine, kao i duhovno stvaralaštvo i sklonost manifestacijama i brojnim festivalima. Jer, smisao današnje konkurentske borbe u turizmu jeste zapravo delovanje na atraktivnost, delovanje na produktivnost, odnosno na marketing i na upravljanje turističkim destinacijama. Ovim predloženim zakonom zapravo Vlada Republike Srbije kreće u rapidno rešavanje do sada uočenih problema u turizmu i nejasnoća koje su dovele do devalviranja i nemogućnosti razvoja turizma i privrednih delatnosti koje zapravo učestvuju u ostvarivanju potreba i domaćih i stranih turističkih potrošača. Novim Predlogom zakona omogućen je niz rešenja: potpuno usklađivanje sa zakonodavstvom EU i Direktivom koja se odnosi na organizovana putovanja, odmor i kružna putovanja, kao i sa odredbama Zakona o zaštiti potrošača, čime se obezbeđuje veća zaštita korisnika turističkih usluga. Kao prioritetan zadatak ovog Predloga zakona o izmeni i dopuni Zakona o turizmu jeste smanjenje sive ekonomije, ekonomije u svim delatnostima. Uvođenjem uslova za kadrove na rukovodećim mestima u turističkim organizacijama ostvariće se podizanje nivoa kvaliteta rada, pre svega u promociji i planiranju razvoja turizma, kao i efikasnije realizacije planiranih projekata. Takođe, stvaraju se preduslovi za potpuno savremeno upravljanje turističkom destinacijom, uvođenjem turističkih klastera, destinacijskih menadžment organizacija i destinacijskih menadžment kompanija, kao novog oblika udruživanja zajedničkih potreba, interesa i jačanja konkurentnosti uvođenjem sistema podsticaja i finansijske podrške projektima za razvoj turizma, čije će uslove i način korišćenja bliže propisati Vlada Republike Srbije određenim pravilnicima. Takođe, propisuje se obaveza registrovanja posrednika u prodaji turističkih putovanja u registar turizma. Propisani su i uslovi koje u realizaciji turističkih putovanja treba da ispune sindikalne organizacije, udruženja penzionera, studentske i planinarske organizacije, kao i ustanove socijalne i dečije zaštite, radi sprečavanja zloupotreba koje su uočene u ovoj oblasti. Uređuje se takođe i oblast profesije u turizmu vraćanjem obaveze da troškove polaganja stručnog ispita za turističke vodiče, lokalne turističke vodiče i turističke pratioce snose sami kandidati, čime će doći i do većeg priliva u budžet Republike Srbije. Takođe je, u cilju suzbijanja sive ekonomije, izvršena preraspodela prava, obaveza i ovlašćenja inspekcijskih službi, prenošenjem dela nadležnosti na ovlašćene inspekcijske organe lokalnih samouprava. Kako turistička inspekcija nema dovoljno kapaciteta, a obzirom da na teritoriji Republike Srbije ima ukupno oko 100 inspektora, na ovaj način biće omogućena pojačana kontrola naplate i uplate izvornih prihoda jedinica lokalne samouprave, mislivši na boravišne takse i penale. Takođe, ovim Predlogom zakona propisano je u delu kaznenih odredbi uvođenje prekršajnog naloga, čijom se primenom očekuje efikasnija realizacija naplate propisanih kazni, te će se efekti takođe odraziti na sam budžet Republike Srbije. Napomenuću, takođe, u okviru ovog seta zakona i značaj Predloga zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije, kojim se unapređuje odnos ovih dveju zemalja, ali ne samo u oblasti turizma, već u ukupnim bilateralnim odnosima. Utvrđen je institucionalni okvir za unapređenje promocije turističkih paketa Republike Srbije na tržištu Republike Makedonije i obratno, čime se unapređuje i saradnja u oblasti ekonomije. Zbog svih ovih navedenih razloga i sa verom u tendenciju rasta i razvoja, ne samo turizma, već i svih povezanih privrednih delatnosti, poslanička grupa SPS će u danu za glasanje podržati ovaj set zakona. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Gordana Čomić. Izvolite.
Zahvaljujem. Moj prilog raspravi o izmenama i dopunama Zakona o turizmu i provera tvrdnji koje je ministar izneo obrazlažući zašto je neophodno, tiče se jedne odluke u čijem je donošenju ministar učestvovao, Odluke o izradi izmena i dopuna Prostornog plana područja posebne namene Nacionalnog parka Kopaonik. Izmenjena i dopunjena, ta odluka stupa na snagu sutra. U toj odluci je predviđeno otprilike ono što ministar govori u prilog promena zakona o kojem je na današnjoj sednici reč. Naime, o čemu se radi? Vlada je odlučila da se pristupi izradi izmena i dopuna Prostornog plana područja posebne namene Nacionalnog parka Kopaonik, na teritoriji koje obuhvataju opštine Brus, Raška i Leposavić. Jedna od tačaka ove odluke kaže, tačka 5: „Vizija izrade izmena i dopuna Prostornog plana predstavlja stvaranje planskog osnova za razvoj turističkog centra prilagođenog savremenim zahtevima turističke tražnje.“ U osnovi, za pristupanje izradi izmena i dopuna Prostornog plana područja posebne namene govori se u velikim delovima istim onim rečnikom i obrazloženjima koja se javljaju i u obrazloženju, a i u rešenjima ovog zakona. Ono što je zanimljivo, to je da iniciranje ovih izmena i dopuna u tački 6. u poslednjem stavu se kaže: „Izmene i dopune Prostornog plana će doprineti proširenju turističke ponude Kopaonika i značajnom poboljšanju dostupnosti ovog turističkog centra nacionalnog i regionalnog značaja“. S obzirom da znamo o kom se delu Kopaonika radi, ova odluka koja je doneta i stupa na snagu sutra, pretpostavlja očigledno razvoj. Ono što je zanimljivo, da u Odluci koja je doneta u aprilu, u tački 10. se kaže da sredstva za izradu ovih izmena i dopuna Prostornog plana posebne namene daje Ministarstvo građevine. Međutim, 24. septembra je Vlada imala sednicu na kojoj je odlučeno da se izmeni tačka 10. Odluke i sada ona glasi: „Sredstva za izradu izmena i dopuna Prostornog plana obezbeđuje „Hepako doo“ Beograd-Vračar, a okvirna procena finansijskih sredstava iznosi šest miliona dinara“. Dakle, u odluci koja sutra stupa na snagu, jedna privatna firma, o kojoj postoje podaci u APR-u, koja je osnovana 20. maja 2014. godine, čija je delatnost upravljanje nekretninama za naknadu, a zakonski zastupnik Matar Suhail Ali Alyabhouni Al Dhaheri iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, osnovni kapital 100 dinara, sve je legitimno, ona će dati sredstva za izradu izmena i dopuna Prostornog plana. Ne sumnjajući uopšte u dobre namere, mada bivajući privržena etici odgovornosti a ne etici dobrih namera i podrazumevajući da je obrazloženje za ovakvu odluku u odluci da se pristupi izmeni Prostornog plana područja posebne namene Nacionalnog parka Kopaonik, ostaje neophodno za odgovoriti zašto se Vlada odlučila da menja svoju odluku iz aprila i na osnovu čega jedna privatna firma uplaćuje šest miliona za izradu plana? Uopšte ne sumnjam da će plan biti na javnoj raspravi, da mora biti u skladu sa onim parametrima koji opisuju Kopaonik kao nacionalni park, ali, ono što je malo zbunjujuće je što se na ovakav način govori o razvoju turizma. Potpuno sam sigurna da ni ministar ni ja ne bismo nikako voleli da način na koji će se izmeniti, dopuniti Prostorni plan područja posebne namene podrazumeva ukidanje svojstva Nacionalnog parka Kopaonik, to bi bila zajednička šteta i potpuno nerazumna stvar. Zato bih volela da stupanjem na snagu ovog zakona ministar podrobnije pogleda odluku koja sutra stupa na snagu, a tiče se jednog od naših najatraktivnijih teritorijalno i kako god hoćete turističkih područja, odnosno Nacionalnog parka Kopaonik. Mala nezgoda sa nacionalnim parkovima je što su to mesta gde morate tačno da merite kako da vam ekonomski razvoj ni na koji način ne uništi ono što vam je darovano prirodom i što smo kao razumni ljudi zaštitili, ili kao prirodno zaštićeno dobro ili kao specijalno javno dobro, ili kao nacionalni park, zbog toga što neko smatra da je, recimo, izgradnja objekata dobra na tom delu Nacionalnog parka Kopaonik, ali ne može sada, pošto to Prostorni plan posebne namene zabranjuje, pa će možda moći kada se i ako se usvoje izmene i dopune. Što je sve isto legitimno da se radi, osim odluke koja je jako retka, a to je da jedna privatna firma koja je osnovana pre godinu dana finansira izradu tog plana. Bilo bi dobro da ministar razveje svaku vrstu nejasnoća, sumnji o tome o čemu se u stvari radi i da li je ovo još jedan kreativan način, kao što je to bio leks specijalis za „Beograd na vodi“, da se u suštini prekrše svi zakoni koji su na snazi, zato što neko ko je na javnoj funkciji tu javnu funkciju smatra da ona služi isključivo za privatne dogovore. Ja jesam za javno-privatno partnerstvo, ali ovo javno-privatno partnerstvo nije, s nadom da meni nedostaju podaci. Zato je transparentnost dobra – što više podataka, što više obrazloženja date svima, to manje razloga za nejasnoće, sumnju i za neobrazložene ideje. Volela bih da turizam postane prioritet i da se ministar unutar Vlade izbori da se o turizmu kao u mrežnoj industriji govori svaki dan, zbog toga što kada stavite, kada je u pitanju ekonomija, akcenat na turizam, onda ste stavili akcenat i na izgradnju infrastrukture, onda ste stavili akcenat i na obrazovanje u turizmu, onda ste stavili akcenat i na potrebe izmene i dopune finansijskih zakona i na što-šta. Premalo se, čini mi se, priča o turizmu, a kada se priča, onda, nažalost, imamo ovakve podatke kao odluke koje će stupiti na snagu sutra. Druga tema koju ja smatram jednako prioritetnom kao turizam, jeste da se priča o obrazovanju. To su dve teme za koje bih ja volela da budu većinske, detaljno obrazlagane i detaljno komentarisane, a u cilju i promena propisa kojima su obuhvaćene, ali i promena ponašanja koja imamo prema javnim dobrima i prema znanju. Za javna dobra da imamo poštovanje, za dokumenta koja smo doneli kada je zaštita u pitanju, a za obrazovanje da odustajemo od, vrlo često, prezira prema znanju koje se javlja kada se razgovara o znanju. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Adriana Anastasov. Izvolite.
Hvala predsedavajući. Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo poslanici i poštovani građani Srbije, zaista pre nego što dam svoj komentar o ovom Predlogu zakona, moram da pohvalim način na koji je ovaj dokument izrađen. Dakle, uključeni su svi relevantni faktori, svi najbitniji činioci, turistički radnici, turističke agencije, organizatori putovanja, razna udruženja, turističke organizacije i zaista je na pravi način sagledano aktuelno stanje u turizmu u Srbiji. Predložena su najbolja rešenja. Mnogo puta smo čuli od svih govornika da je turizam privredna grana koja je puna potencijala, ali, nažalost, nedovoljno iskorišćena. Ja se nadam da će ovaj zakon to moći da promeni u njegovoj punoj primeni u narednim godinama. Mnogo treba raditi, puno ulagati, puno truda uložiti da naši gradovi, naše opštine, banje, planine, jezera, postanu zaista turističke destinacije koje su privlačne i domaćim i stranim turistima. Vidimo da je u Srbiji u prvih sedam meseci 2015. godine zaista boravilo više od 13% turista nego u istom periodu prošle godine, a mereno brojem ostvarenih noćenja, najveći broj domaćih gostiju boravili su u planinskim mestima, čak 39%, zatim banjska mesta – 34%, dok su inostrani gosti, što je zanimljivo, najviše provodili vremena u Beogradu – preko 50%. Kao što sam već napomenula, nakon duge i detaljne analize i sprovedene javne rasprave, uz uključenost svih turističkih činilaca, došli smo do ovog Predloga zakona i ja ću krenuti ne član po član, već po oblastima koje su zaista interesantne i bitne i za koje znam da svi turistički radnici u Srbiji zaista pomno prate na koji način će se usvojiti ovaj zakon i koji će amandmani proći. U uvodnim članovima, već smo čuli, izvršeno je preciziranje i pojašnjenje određenih pojmova i uvođenje novih pojmova – destinacijski menadžment, organizacija, kompanija, turističkih faktora, ali i profesionalnih organizatora kongresa. Što se tiče predstavnika na turističkoj destinaciji, oni su na neki način već postojali i sada je samo pravno uvedeno to kroz zakon i to je zaista najbolje rešenje i ne sumnjam da su to predložili organizatori putovanja i turističkih agencije koje imaju smeštajne kapacitete i van ove zemlje. Kada govorimo od članovima od 8. do 12. Predloga zakona, detaljnije se objašnjavaju uloge turističke organizacije Srbije, turističke organizacije pokrajine i jedinice lokalne samouprave. Imala sam prilike da dođem do uvida u dokument koji su turističke agencije sa juga Srbije poslale JUTI, Udruženja turističkih agencija i tu je stavljeno da su oni insistirali da direktori turističkih organizacija budu zaista stručni ljudi, te pozdravljam to što će sada direktor Turističke organizacije jedinica lokalne samouprave morati da poseduje određene uslove, tj. da ispunjava određene uslove svuda u svim gradovima i opštinama, a to jeste i kada govorimo o radnom iskustvu, poznavanju stranog jezika, i svim ostalim propisanim uslovima zakonom. Ono što želim da se što pre, ukoliko je moguće, naravno, apelujem na Ministarstvo, taj pravilnik o kategorizaciji smeštajnih kapaciteta, to je zaista jako neophodno. Mislim, da je to razlog što recimo određene opštine, određeni gradovi ne mogu da prime veći broj turista, ne mogu da održavaju neke veće događaje, sportske manifestacije, upravo zato što kategorizacija smeštajnih kapaciteta nije izvršena na pravi način i naravno nije izvršena još uvek iako je 2015. godina, a mi želimo veće prihode od turizma. Članovi koji preciziraju delatnost turističkih agencija usklađenih sa evropskim zakonodavstvom su jako bitni. Kao što smo napomenuli uvažavanje mišljenja turističkih agencija je bitno, jer evo, imamo slučaj Agencije „Flaj flaj travel“ koja je danas, tj. juče, proglašena najboljom agencijom u jugoistočnoj Srbiji kada pričamo o oblasti prodaje avio karta, i to je dobro za našu zemlju da ovde imamo zaista nešto što će i turizam promovisati na najbolji način. Ono što je nekoliko kolega spomenulo, a ja smatram jednom bolnom tačkom turizma i svakako ovo je jedno najbolje rešenje, vi ste rekli kompromisno, jeste to da u dosadašnjem funkcionisanju turističkih agencija su primećene zloupotrebe, kada govorimo o realizaciji turističkih putovanja od strane raznih organizacija i član 17. ovog predloga zakona, predviđa se da sindikalne organizacije, udruženja penzionera, ferijalne, studenske, izviđačke i planinarske organizacije i ustanove, socijalne dečije zaštite kao i druge organizacije i udruženja, mogu samo za svoje članove organizovati putovanja. To je jako bitno. Zašto je to bitno? Zato što su te organizacije i ta udruženja i trebale do sada samo da rade poslove predviđene svojim statutom. Dakle, da rade i realizuju turistička putovanja samo u skladu sa svojim statutom i samo za svoje članove. A to nije rađeno do sada na taj način, već su reklamirane kao legitimni turistički organizatori putovanja i koja je svrha onda bila postojanja turističkih agencija koje ispunjavaju zakonom određene i propisane uslove, ako nismo mogli da regulišemo ovu oblast. Ovo je na najbolji način regulisano i ja to zaista pozdravljam. Takođe, ono što sam imala pitanje i na Odboru za privredu, jeste vezano za garanciju putovanja za slučaj insolventnosti i rečno mi je kao i sada da će to kao i sada dodatnim podzakonskim aktom biti urađeno. Samo molim i apelujem da se sagledaju potrebe turističkih agencija, ne samo većih nego i manjih organizatora putovanja, koji nisu samo u Beogradu već i na jugu Srbije, iz razloga što ne znam da li je najbolje rešenje osiguranje po putovanju, ono što ste predložili ali biće uređeno podzakonskim aktom, videćemo. Obzirom da sam dugogodišnji turistički radnik i licencirani turistički vodič, zaista pozdravljam i oblast uređenja, profesija u turizmu, uvođenja predstavnika u turističke destinacije, ponovno vraćanje obaveze da sami kandidati snose sve troškove. To je jako bitno, jer onda oni koji žele oni mogu da apliciraju, tj. mogu da konkurišu, mogu da polažu ispite, a ne samo oni koji su zaposleni u nekoj organizaciji ili agenciji ili organizatoru putovanja. To je jako bitno. Sada neću još puno dužiti, ali moram da kažem par reči kada govorimo o inspekcijskom nadzoru. Dobro je što je uvedem prekršajni nalog. Dobro je što je urađena preraspodela dužnosti, ali nije dobro što, mi govorimo stalno o broju ljudstva, dakle, o turističkim inspektorima na lokalu i nije u tome problem. Evo, u gradu Nišu imamo samo tri inspektora u turističkoj inspekciji i nije problem u broju kadrova, problem je u tehničkoj opremljenosti kadrova. Dakle, smatram i mislim da moramo da obratimo pažnju na to da turistički inspektori moraju biti opremljeni i kompjuterski i prosto prevoznim sredstvima. Ako gledamo da turistička inspekcija u gradu Nišu, u Nišavskom okrugu mora da obiđe i neku planinu i neku banju i neko udaljeno selo i neku drugu turističku destinaciju koja nije u centru, moraju imati adekvatno prevozno sredstvo i sada ću vas zapanjiti kada budem rekla da je mesečni iznos koji se daje jednom turističkom inspektoru za to prevozno sredstvo koje ima 4.000 dinara. Kako možete očekivati da turistički inspektor vrši nadzor i sprovođenje zakona ako ima toliko malo novca i toliki mali iznos sredstava za vršenje svoje dužnosti. Tako da to su neki detalji na koje treba obratiti pažnju i zaista mislim da u tom slučaju moći ćemo da imamo veće prihode u turizmu i bolju primenu zakona iako kažem, i ponovo napominjem, turistička inspekcija u Nišu je jedna od najboljih u Srbiji i zaista odlično radi svoj posao. Želela bih da spomenem kad smo već kod mog rada, zaista zbog svojih odličnih geografskih karakteristika, aerodroma i brojnih kulturnih i istorijskih spomenika Niš je postao prepoznatljiv i u Nišu je povećan broj turista unazad više godina. Imamo smeštajne kapacitete, na infrastrukturi se radi. Ono što je problem jeste održivost na primer projekata koji se sprovode prekograničnom IPA programu, te imamo projekte na primer u spomen parku Bubanj koji jeste jedan od naših najpoznatijih spomenika. Problem održivosti, dakle, ako mi uradimo rekonstrukciju nekih amfiteatara, nekog spomen parka, mi ne možemo da tu održivost, dakle, moramo da uvedemo neke čuvarske službe i slične stvari za koje grad ili lokalne samouprave zaista nemaju sredstava, jer znamo kakva je situacija na jugu Srbiji, znamo kakva je situacija u gradu Nišu. Zato apelujem na ministarstvo da uz pomoć turističkih organizacija, lokalnih samouprava, pokrajina i Turističke organizacije Srbije malo veću uvezenost turističkih destinacija naprave, malo bolje sagledaju te neke gradove, opštine, te neke turističke centre koji mogu da prihoduju mnogo više u turizmu nego što to rade sada. Ako to urade, verujem da ćemo imati uspeha u primeni ovog zakona. Hvala vam.
Reč ima narodni poslanik Jovana Jovanović.
Hvala poštovana predsednice. Uvaženi ministre, gosti i gošće iz Ministarstva, koleginice i kolege narodni poslanici, sam Zakon o turizmu nema nekih epohalnih promena, one promene koje su napravljene uglavnom se odnosi ili na turističke agencije, organizacije i na inspekcijski nadzor u ovoj oblasti. Poslanički klub DS će podržati ovaj zakon, a u sred diskusije ja bih se osvrnula na nekoliko spornih stvari u ovom zakonu. Sami ste spomenuli u svojoj diskusiji ministre da je dolazilo do određenih nesuglasica između predstavnika turističkih agencija turističkih organizacija sa jedne strane i predstavnika sindikalnih organizacija, udruženja penzionera, studenskih i drugih organizacija sa druge strane. U vezi sa tim govoriću o članu 17. koji se odnosi na član 46. Zakona o turizmu koji predviđa da sindikalne organizacije, udruženja penzionera, ferijalne, studentske, izviđačke, planinarske organizacije, ustanove unutar socijalne zaštite i druga udruženja i organizacije mogu organizovati turističko putovanje ili izlet ali bez sticanja dobiti. Vi ste u samom obrazloženju rekli da su ranije primećene zloupotrebe u ovoj oblasti i da je cilj izmene ovog zakona da se uklone te nepravilnosti, da se uklone te zloupotrebe. Sami ste pomenuli i smanjenje rada u sivoj zoni. Smatram da ste dobro počeli, sa dobrom namerom da radite na izmenama i dopunama ovog zakona i pokušali ste da definišete da rad, odnosno organizovanje ovih putovanja, ovih izleta, ovih organizacija nije sa ciljem sticanja profita, ali smatram da to nije dovoljno razrađeno, a obrazložiću i kako. Prva stvar gde bi bilo manje zloupotrebe i gde bi pružanje usluga moglo biti transparentnije jeste odrediti datum do kog je neophodno doneti godišnji plan putovanja, a jedino što ovde piše jeste da ove organizacije i udruženja, turistička inspekcija u roku od sedam dana od dana usvajanja, moraju dostaviti plan, a promenu u roku od pet dana. Druga stvar je da, takođe, govoreći o ovom članu jeste da ne stoji da ove organizacije moraju da navedu i cene pojedinačnih usluga, odnosno stoji samo ukupna cena usluga obuhvaćenih ponudom i takse usluga koje nisu uključene u cenu, a znate, zarada se vrlo lako može sakriti, ukoliko ne stoji da se dokumentuju i pojedinačne cene usluga, pa tek onda zbir, vrlo lako neki novac tu može da se sakrije i da se provuče nešto. Nekada neke organizacije i udruženja obuhvaćena ovim članom ne plaćaju PDV, odnosno država se odriče prihoda od PDV i na taj način donekle štiti i standarde studenata, penzionera i radnika koji su naročito u poslednje vreme, narušeni ovim Zakonom o smanjenju plata i penzija, opet ovde i dalje ostaje otvoren prostor za zloupotrebe i da kobajagi sve to bude bez sticanja dobiti, a da onda tako što će neko steći dobit, i sami korisnici ovih usluga kada budu oštećeni, a samim tim i država. Ono što su me zamolili iz nekih turističkih agencija i ono što im je nejasno, jeste da u predlogu izmene i dopune ovog zakona nigde nije definisano tačno šta je to potvrda o putovanju, odnosno piše da potvrda o putovanju mora da sadrži podatke o garanciji putovanja sa podacima potrebnim za njeno aktiviranje, kao i podatke za lice koje je ovlašćeno za prijem reklamacije za vreme trajanja turističkog putovanja, pa ljudi koji drže turističke agencije, interesuje da li to samo predstavlja priznanicu za prikupljeni novac, obzirom da oni već donose opšte uslove putovanja ili bi opšti uslovi putovanja trebalo da budu sadržani u ovoj potvrdi putovanja, što predstavlja dupli posao koji je komplikovan za njih. Takođe pre mesec i po dana kada je iskrsao problem sa nekim turističkim agencijama, vi ste rekli da ćete pooštriti cifre, sume, depozit koje agencije obezbeđuju, odnosno polažu za svoju solventnost i takođe stoji u tom izlaganju i vi ste rekli da broj agencija treba smanjiti, da je broj agencija negde oko 750, da ne treba svaka ulica u Srbiji da ima svoju turističku agenciju i da je neophodno smanjiti njihov broj, kako bi se omogućilo najboljima da ostanu na tržištu. Sa druge strane, imamo zakon koji predlaže drugo ministarstvo i koji je u izradi i u pitanju je Ministarstvo prosvete i kaže da će svaka škola moći da registruje svoju turističku agenciju, pa kada vidimo koliko imamo škola u Srbiji, onda ne dođe do smanjenja broja turističkih agencija. Na kraju, ono što mislim da je najvažnije da se ovaj zakon vrlo malo ili uopšte ne dotiče, dečiji turizam, koji je mnogo drugačiji od svih vrsta putovanja i samo bih podsetila da su škole i dalje dužne da raspisuju javnu nabavku prilikom izbora turističke agencije, preko koje će učenici ići na ekskurzije, odnosno na izlete, jer škole nisu izuzete od onih obaveza koje su propisane Zakonom o javnim nabavkama. S obzirom na to da se novac koji uplaćuju roditelji tretira kao budžetski novac. Ono što se dešava u praksi jeste da jedan deo škole raspisuje javnu nabavku, a drugi deo škola izbegava, pa onda roditelji šalju decu na ekskurzije, tako što plaćaju direktno te izlete i ekskurzije turističkim agencijama. Ono što je zabrinjavajuće jeste da ministar prosvete nema informaciju o tome, znam da vi niste ministar prosvete, koliko je škola raspisalo javne nabavke. Ono na šta se žale vlasnici turističkih agencija jeste i čitav taj postupak i direktori škola, od pripreme raspisivanja tendera, žalbi, saglasnost roditelja, i nakon svega toga treba minimum dva meseca, a za sve to vreme turističke agencije drže taj aranžman kao rezervisan i ukoliko se desi da nakon ta dva meseca nemamo saglasnost dve trećine roditelja u nekoj školi da hoće da puste decu na tu ekskurziju, da se slažu sa tim aranžmanom, onda dovodimo u problem i ne samo turističke agencije, već i čitav budžet Republike Srbije, jer te agencije plaćaju i neki porez. Takođe je problem, 45 dana rok za plaćanje, jer ranije su roditelji i to je problem kod roditelja i zbog toga sve manje dece ide na ekskurzije jer su ranije roditelji mogli da šalju decu na ekskurzije i izlete, plaćajući sve to do 10 mesečnih rata, a sada je to mnogo skraćeno i zbog toga je po podacima koja ja imam, za 70% opao broj đačkih putovanja za ove dve godine i najviše zbog toga trpe agencije i hotelijeri, trpi čitava privreda. Opet po informacijama koje imam, šteta po budžet je 1,4 milijardi dinara za sve ovo vreme. Ono što je najbitnije i što je najstrašnije, trpe i sami učenici. Pre izvesnog vremena, školama je od nadležnih institucija poslat dopis da se strpe do 15 septembra, jer bi tada trebalo da dođe do nekog rešenja, pa bih ja vas da pitam za kraj, da li ste se konačno vi dogovorili sa ministrom finansija i sa ministrom prosvete, s obzirom da je turističkim agencijama propala jesenja sezona, da škole nisu slale đake na ekskurzije i izlete zbog te preporuke i samo da pitam da li ste nešto učinili 16 dana nakon isteka ovog roka? Hvala.
Reč ima ministar Ljajić.
Što se tiče sindikalnih organizacija, planinarskih, izviđačkih udruženja, ferijalnih udruženja, imali smo dva dijametralno različita pristupa, rekao bih i interesa sa jedne strane turističke agencije da se potpuno ukine to pravo, da organizuju putovanja, smatrajući nelojalnom konkurencijom. Došli smo do srednjeg rešenja, do kompromisa i verujem da je ovo rešenje za sada zadovoljavajuće. U praksi za dve ili tri godine, verovatno ćemo biti prinuđeni da menjamo i ovo rešenje kada bude usvojena direktiva EU. Ona je za sada samo usvojena na nivou Evropske komisije, a sada je u proceduri ratifikacije u zemljama članicama da se to pravo ovim udruženjima u potpunosti ukida. Kada ova direktiva stupi na snagu, mi ćemo kao zemlja kandidat u procesu pregovora i pridruživanja EU, verovatno moramo da tu direktivu inkorporiramo i u naš pravni sistem i u jedno zakonsko rešenje koje će na žalost ili sreću tu direktivu morati da primeni. Verovatno će time biti zadovoljene agencije, ali nisam siguran da će time biti zadovoljna udruženja koja su do sada organizovala ova putovanja. Što se tiče potvrde o putovanju koja se izdaje, ona neće sadržavati opšte uslove o putovanju, već samo onaj deo koji se tiče garancija koje ima agencija i način na koji se ta garancija aktivira i treće, sadržavaće informaciju o imenima, odnosno o kontakt osobi koja će biti na turističkoj destinaciji i koja će primati sve reklamacije dok traje turističko putovanje, u svrhu zaštite turista, putnika, imajući u vidu loša iskustva, ako baš hoćete, koja smo imali ove godine sa pojedinim turističkim agencijama. Što se tiče škola i organizovanja ekskurzija, sami ste rekli da je to problem koji traje nekoliko godina unazad i zapravo je problem, stroga primena Zakona o javnim nabavkama, onda su se škole snalazile, tačnije roditelji na koji način da primene zakon i da opet ne ugroze odlazak dece na ekskurzije, pa su roditelji zaključivali ugovore sa agencijama. Tražila se rupa u zakonu da sa jedne strane, ispoštujete sva zakonska rešenja, a da sa druge strane ne ugrozite odlazak na ekskurziju. Problem je rešen time što smo zajedno sa JUTOM i Ministarstvom prosvete došli do takvog rešenja da će škole preko licenciranja agencija moći da organizuju ekskurzije. Ministar prosvete će doneti pravilnik o tome sa jasnom procedurom, a konačno rešenje ovog problema biće u zakonu koje će Ministarstvo prosvete doneti. Sada imamo jedno rešenje kojim se rešava problem. Imali smo zaista blokadu i tačno je da je veliki broj ekskurzija otkazan, da su turističke agencije trpele veliku štetu zbog toga, ali je problem rešen sa ovim pravilnikom i uz saglasnost Ministarstva prosvete i JUTE u smislu traženja rešenja za izlaz iz ove situacije. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Nikola Jolović.
Poštovana predsedavajuća, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, moderna ekonomija čiji je imperativ stalno postizanja ekonomskog rasta, počiva na razvoju i pronalaženju novih ideja i tehnoloških dostignuća za sve privredne delatnosti, a koje omogućavaju podizanje nivoa i kvaliteta ponude i zadovoljavajuće tražnje koja definiše tržište, a u okviru pravnog sistema i u skladu sa zakonom svake države. Prepoznajući potencijal usluga turizam kao privredne aktivnosti koja u prethodnim periodima u običajenoj praksi nije imala receptorski karakter u Srbiji s obzirom na to da su destinacije u bivšim republikama SFRJ imale svesno određen atraktivni značaj, premijer Aleksandar Vučić je izneo ideju o korišćenju godišnjeg odmora u svojoj zemlji spajajući razvoj turizma i samim tim i razvoj cele Srbije sa omogućavanjem odmora građanima sa nižim mesečnim primanjima, a konkretno donošenjem uredbe o uslovima i načinu dodele i korišćenja sredstava za podsticanje razvoja domaćeg turizma, a korišćenjem turističke ponude u Republici Srbiji na Vladi Republike Srbije. Ovu uredbu uspešno je sprovelo Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija i ona će očito imati značaj i u narednim kalendarskim godinama. Sledeći rečeno, a u cilju stvaranja optimalnijih uslova za razvoj ove privredne grane, Vlada je Narodnoj skupštini podnela ovaj Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu, a ceneći potrebu rešavanja problema koji su se pojavili primenom postojećeg zakona u pravnom prometu. Usvajanjem predloženih izmena aktuelnog zakona, osim terminološkog usaglašavanja obezbeđuje se i usaglašenost zakona sa direktivom koja se odnosi na organizovana putovanja, odmor i kružna putovanja i direktivom usluga, te će u potpunosti doći do transponovanja ovih direktiva u pravni sistem Republike Srbije, a ujedno će se izvršiti i usaglašavanje sa odredbama drugih propisa, pre svega sa Zakonom o zaštiti potrošača sa preciznim definisanjem odredaba kojima se obezbeđuje veća zaštita korisnika turističkih usluga. Osim navedenih benefita koji se ogledaju u ostvarenju kompatibilnosti sa evropskim zakonodavstvom, te usaglašavanju sa novodonetim zakonima koji predstavljaju neophodne korake ka postavljenju modernog i u EU primenjenog pravnog okvira, ciljevi donošenja ovog zakona su sledeći – smanjenje sive ekonomije u svim delatnostima koje zakon uređuje i uspostavljanje takvog pravnog okvira koji pruža punu podršku uspešnom i efikasnom upravljanju razvoja turizma. Rešavanje problema nestručnih kadrova zaposlenih na rukovodećim mestima u turističkim organizacijama i to pre svega na lokalnom nivou, a na način da se izmenama zakona propisuje obaveza u pogledu stručne spreme i radnog iskustva za direktora turističke organizacije, a koja će zbog neophodnog prilagođavanja stupiti na snagu 1. januara 2017. godine. Vođenje mogućnosti i podsticanje turističkog prometa realizovanog na teritoriji Republike Srbije kojim država može da utiče na unapređenje turističkog prometa i deviznih efekata od turizma. Predupređivanje mogućih zloupotreba u realizaciji turističkog putovanja od strane sindikalnih organizacija, udruženja penzionera, studentskih, izviđačkih i planinarskih organizacija i ustanova socijalne i dečije zaštite kao i drugih udruženja i organizacija koja mogu pod uslovima određenih zakonom organizovati turističko putovanje ili izlet bez svrhe sticanja dobiti i to preciznim propisivanjem uslova pod kojim se ovakva putovanja mogu organizovati. Potpuno uređivanje oblasti profesije u turizmu, turistički vodiči, lokalni turistički vodiči i turistički pratioci kao i način i uslovi pružanja usluga, pre svega Rent-a-kar i Limo servis, davanjem ovlašćenja lokalnoj samoupravi, odnosno ovlašćenim inspekcijskim organima lokalne samouprave da mogu vršiti određeni deo nadzora nad primenom zakona čime se sistem inspekcije decentralizuje i ujedno omogućava zainteresovanom subjektu kontrola nad delatnošću koju predstavlja i deo prihoda lokalne samouprave. Sa aspekta korisnika turističke usluge, svakako da je krucijalni cilj dobijanje kvalitetne usluge po jeftinijim cenama, osiguranje od mogućih zloupotreba od strane turističkih organizacija, dobijanje potpune i obavezne informacije o svakoj vrsti usluga koja se nudi i o pravima kod korišćenja ove vrste usluge, a posebno sa pravom reklamacije veličini fonta koja se primenjuje u ugovorima, što će reći da nema više malih slova koja su bila osnov manipulacije, a za koja se kaže da je kriv onaj koji to nije pročitao, a sve u skladu sa pomenutim direktivama iz EU, koje postaju sastavni deo našeg pravnog sistema. Obzirom da dolazim iz Novog Pazara, grada koji predstavlja srednjovekovnu prestonicu Srbije pod nazivom Ras, osnovanu od strane carske loze Nemanjića i grada koji je 1461. godine na ušću dve reke u središtu novopazarskog polja podigao Gazi Isa Beg Isaković i poštujući pravila arhitekture koji predstavlja biser hrišćanske i islamske kulture, a pošto govorimo o turizmu, pozivam vas da dođete u Novi Pazar i da uz obilje specijaliteta koje možete naći samo u ovom gradu, obiđete novopazarsku tvrđavu, Petrovu crkvu koja predstavlja najstariji objekat pravoslavlja u Srbiji, Altun Alem džamiju iz 16. veka, manastir Đurđevi stupovi iz 12. veka, manastir Sopoćani sa freskama koje predstavljaju svetsku kulturnu baštinu, Hamam tursko kupatilo koje potiče iz 15. veka i koje je podigao osnivač grada i mnogo znamenitosti koje su zbog geografskog položaja našeg grada često neopravdano ostale nepoznanica na polju turizma. Usvajanjem izmena i dopuna Zakona o turizmu u potpunosti i sistemski se reguliše oblast turizma, a imajući u vidu kako regulativa EU, regulativu zemalja u okruženju, tako i stepen razboja i specifičnosti turističkog tržišta u Republici Srbiji, a stvaranjem uslova za brži razvoj turizma, dobijamo efekte koji će imati pozitivan uticaj na privredni razvoj mnogobrojnih drugih privrednih i uslužnih delatnosti, putem kojih se ostvaruju određeni ciljevi ekonomskog i društvenog razvoja u celini. Ceneći rečeno i uz uvažavanje činjenice da je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu izrađen nakon održanih javnih rasprava i razmotrenih komentara i sugestija stručne javnosti i zainteresovanih subjekata od kojih su neke usvojene i unete u Predlog zakona, smatram da će ponuđena rešenja u Predlogu zakona omogućiti optimalne uslove za planiranje i razvoj turističke aktivnosti u Srbiji i time doprineti ekonomskom napretku države. Ceneći sve rečeno, u danu za glasanje, SNS će glasati za ovaj Predlog zakona. Hvala.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Nevenka Milošević. Izvolite.
Zahvaljujem uvažena predsednice Narodne skupštine Republike Srbije. Poštovani ministre, potpredsedniče Vlade Republike Srbije sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, građani Republike Srbije koji pratite naš današnji rad, svakako složićemo se da su turizam i poljoprivreda velike razvojne šanse za razvoj Srbije, ali ja bih rekla i za opštinu Ivanjicu iz koje dolazim. To jesu upravo oblasti koje su danas na dnevnom redu sednice Narodne skupštine. Cilj ovih izmena i dopuna Zakona jesu da se oblast turizma uredi na jedan bolji način. Ja ću se u svom izlaganju danas osvrnuti pre svega na Zakon o turizmu, a naravno da ću podržati svih pet predloga izmena i dopuna zakona o kojima danas razmatramo. Ove izmene i dopune zakona iz oblasti turizma, nastale su na osnovu jedne sveobuhvatne analize, na osnovu uočene problematike iz oblati turizma. Kao što smo već čuli, javna rasprava je veoma sveobuhvatno izvedena za sve aktere i svi zainteresovani subjekti su imali veliku priliku da kažu, da iznesu svoje stavove, svoje komentare i sugestije. Čuli smo i od uvaženog ministra i od kolega narodnih poslanika dosta argumenata u prilog izmenama i dopunama Zakona o turizmu. Ja ću se ovom prilikom osvrnuti samo na neke. Mislim da smo se složili da je prioritet izmena Zakona iz oblasti turizma upravo suzbijanje sive ekonomije. Znamo da bi preveliki zahtev bio eliminisanje sive ekonomije, jer prosto, to je u ovim uslovima nemoguće. Ali, kada kažemo siva ekonomija i nelegalno poslovanje, odmah je asocijacija naravno na inspekcije i na inspekcijske službe, i to o u ovim izmenama zakona mnoge nadležnosti se upravo prenose i na lokalnu samoupravu i turističku inspekciju na nivou lokalnih samouprava. Ono što je uočeno jeste ta nesrazmera između kapaciteta turističkih inspekcija, njihovog broja s jedne strane, i s druge strane, na svu obimnost posla i na problematiku posla. Već smo čuli da je ukupno samo 100 inspektora koji treba na nivou cele Republike Srbije da obavljaju ovaj izuzetno delikatan posao, da čak takvi turistički centri kao što su Zlatibor, kao što je Kopaonik, nemaju nijedno sistematizovano mesto za turističkog inspektora. Ja vas još jednom molim, apelujem, i nadam se, da će Ministarstvo turizma ovo zaista uspeti da reši, jer to je izuzetno važno. Ono na šta želim da skrenem pažnju i o čemu smo najviše govorili kada smo ovde u Narodnoj skupštini donosili Zakon o inspekcijama, to jeste prioritetna uloga i preventivna uloga inspekcija. Ta preventivna uloga inspekcija se, pre svega, izražava u predsezoni. Cilj te preventivne uloge i jeste smanjenje zloupotreba u ovoj oblasti i svakako, što je primarni cilj, povećanje bezbednosti svih putnika. Ono što izmene ovog zakona donose, to jeste usklađivanje i terminologije i novi pojmovi, sve sa ciljem da se ovaj zakon uskladi, pre svega, sa Zakonom o zaštiti potrošača. Uočeno je da su nam i kadrovi u turističkim organizacijama nestručni. Stoga, izmene i dopune ovog zakona donose izmene, pre svega, kada što tiče na rukovodećim mestima na lokalnom nivou. Kao što smo čuli, moram da se ponovim, ali mislim da je veoma važno, da će direktori turističkih organizacija, sasvim precizno će se znati šta treba da poseduju da bi mogli da dođu na takvo ozbiljno mesto, jer zaista, da prvo radno mesto bude direktorsko, mislim da je stvarno neozbiljno. Ovde u ovom zakonu ćemo imati precizno da je to sedam godina radnog iskustva, i to pet godina na rukovodećim mestima. Ali, ne samo to, naravno, vrlo je važno i aktivno poznavanje stranog jezika i vrlo je važno da imaju visoku školu, i to zna se iz kojih oblasti, iz oblasti društveno-humanitarnih nauka. Još je mnogo zloupotreba, da se ne ponavljam. Pričao je i ministar i svi mi ovde kada se organizuju putovanja od strane udruženja, organizacija. Ono što je dobro da se potpuno definišu profesije u turizmu, kao što je turistički vodič, lokalni turistički vodič, kao što je turistički pratilac, a novina je da se u ovom Predlogu zakona uvodi jedna novina da imamo i na turističkim destinacijama predstavnika. Sve u svemu, sigurna sam da će odredbe izmena ovog zakona doneti samo boljitak, da su sve odredbe dobre, da će doneti veću turističku ponudu i promet, a sve će uticati na razvoj privrede. Samo kratko, na kraju, imam veliku obavezu i želju da kažem da opština Ivanjica ima zaista velike potencijale u oblasti turizma, da je Ivanjica vazdušna banja, ima mnogo kapaciteta, da je tu planina Golija, rezervat biosfere, nedovoljno iskorišćene planine Javor i Mučanj, velike potencijale u seoskom turizmu, ali u zadnje vreme i u obrazovnom turizmu. Ono što raduje sve nas u Ivanjici, a nadam se i šire od Ivanjice, jeste da konačno hotel koji je bio u blokadi sedam meseci ponovo radi, da je izdat u zakup na tri godine preduzetnicima iz Švedske. Ali, ono što je poseban brend Ivanjice, pored poznatog ivanjičkog krompira i maline, da je to danas i manifestacija „Nušićijada“. Zahvaljujem se Ministarstvu turizma i trgovine što je prepoznalo našu „Nušićijadu“ i što je podržava. Nadam se da će i u budućnosti tako biti. To govori da je svake godine sve više posetilaca i da ti brojni kvaliteti i kulturni sadržaji zaslužuju da „Nušićijada“ bude višestruko nagrađivana. Poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, građani Srbije, pozivam vas da budete viđeni za Ivanjicu, jer praksa je pokazala da ko jednom dođe u Ivanjicu kao gost, iz nje ode kao prijatelj. Uverite se u to. Da zaključim, u danu za glasanje, sa velikim zadovoljstvom, zajedno sa poslanicima SNS, podržaću i glasaću za sve predloge zakona o kojima danas diskutujemo. Vama, ministre sa saradnicima, želim uspeh daljem radu, a svima vama hvala na pažnji.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Mirjana Đoković.
Poštovana predsedavajuća, uvaženi ministre sa saradnicima, kolege poslanici, reći ću nekoliko reči o današnjim izmenama Zakona o turizmu, koji je nastao kao jedna preka potreba sagledavanja problema sa kojima se suočavaju akteri u turističkoj privredi. Imperativ koji je definisan ovim Predlogom zakona je smanjenje sive ekonomije koje zakon uređuje i ovlašćenim inspekcijskim organima lokalne samouprave poveren je znatan deo nadzora nad primenom ovog zakona. Ovim Predlogom zakona uvodi se ovlašćenje inspektora da poseduje mogućnost izdavanja prekršajnog naloga. Podrazumeva se da ovaj predlog zakona bude usaglašen sa odredbama drugih propisa, pre svega sa Zakonom o zaštiti potrošača, kojima se obezbeđuje veća zaštita korisnika turističkih usluga. Članom 5. ovog zakona Strategija razvoja turizma Republike Srbije sadrži Akcioni plan i rok za koji se Strategija donosi sada iznosi najmanje pet godina. Članom 8. ovog Predloga zakona Turistička organizacija Srbije obavlja i poslove istraživanja međunarodnog i domaćeg tržišta u oblasti turizma. Turistička organizacija Srbije učestvuje u izradi i realizaciji domaćih i međunarodnih projekata iz oblasti turizma i oblasti koje su komplementarne turizmu. Članom 9. Turistička organizacija Srbije ima obavezu donošenja pravilnika o radu, a članom 10. se propisuje na pravi način da direktora Turističke organizacije Srbije imenuje i razrešava Vlada na predlog Ministarstva i sve njegove nadležnosti koje su propisane zakonom. Članom 12. Predloga zakona predviđa se da se za teritoriju lokalne samouprave može osnovati turistička organizacija kojoj jeste osnovni cilj promocija i razvoj turizma, jedinice lokalne samouprave, koordiniranja aktivnosti između privrednih subjekata i unapređenje programa edukacije i usavršavanje veština zaposlenih u turizmu, donošenje godišnjih programa i plana promotivnih aktivnosti, obezbeđenje normativno-propagandnih materijala, kojim se promovišu turističke vrednosti jedne lokalne samouprave. Da ne nabrajam više, široka je lepeza svih tih nadležnosti koje poseduju sve te turističke organizacije na nivou svake lokalne samouprave. Predlog ovog zakona u članu 35. uređuje oblast turističkih profesija i propisuje da turistički vodič i turistički pratilac mora da ima položen stručni ispit za turističkog vodiča u skladu sa ovim zakonom, a svakako, komisiju obrazuje nadležni ministar. Troškove polaganja, sada po ovom zakonu, snosi lice koje polaže ispit. Nadležni organ jedinice lokalne samouprave vodi evidenciju lokalnih turističkih vodiča kao povereni posao i dužan je da registru turizma, radi evidentiranja, dostavi evidenciju najkasnije do 15. januara za prethodnu godinu. U svojoj diskusiji bih se osvrnula i na član 53. kojim se dodaje novi podnaslov, a to je – Ovlašćenje inspektora jedinice lokalne samouprave, i novi član kojim se preciziraju ovlašćenja inspektora jedinica lokalne samouprave. Inspektor ima ovlašćenja da privremeno zabrani pružanje ugostiteljskih usluga u objektima domaće radinosti i seoskom turističkom domaćinstvu ako objekat nije razvrstan u kategoriju ili nije pak zaključen ugovor u skladu sa zakonom. Inspektor može da privremeno zabrani obavljanje ugostiteljske delatnosti u slučaju kada se inspektoru onemogući vršenje poslova nadzora. Svakako da u svom poslu inspektor može da izda i prekršajni nalog. Može da podnese prijavu nadležnom organu za učinjeno krivično delo ili pak privredni prestup. Takođe je značajno napomenuti da se protiv rešenja turističkog inspektora može izjaviti žalba ministru u roku od osam dana od dana dostavljanja rešenja. Žalba izjavljena za sva navedena rešenja ne odlaže izvršenje rešenja. Članom 63. propisuje se da danom stupanja na snagu ovog zakona prestaje da važi uredba o utvrđivanju prioritetnih turističkih destinacija, zona, lokacija i kategorija objekata u mestima za odmor i turističkim mestima u prioritetnim turističkim destinacijama. Ovom prilikom bih želela i koristim priliku da pohvalim organizovanje turističkog karavana „Moja Srbija“ koji je 3. jula bio u gradu Čačku. Organizator ove manifestacije bila je svakako Turistička organizacija Srbije u saradnji sa lokalnim partnerima, a imala je za cilj da se promoviše domaći turizam, a namenjena je domaćem tržištu. Tada se javna ustanova Turistička organizacija Čačak zaista potrudila da u pravom svetlu predstavi sve potencijale grada i okoline Milanovca i Dragačeva. Sprovođenjem ovakvog načina kampanje želi se pospešiti korišćenje smeštajnih kapaciteta i usluga u Srbiji. Pored zamenitosti grada Čačka i ugostiteljsko-turističke ponude predstavilo se toga dana još devet gradova Srbije, Beograd, Novi Sad, Niš, Kragujevac, Subotica, Kraljevo, Užice, Leskovac i Novi Pazar. Uvaženi ministre, kolege poslanici, koristim priliku da istaknem da je turistička ponuda čačanskog kraja veoma hetorogena zahvaljujući različitim vidovima turizma koji su razvijeni na području ove lokalne samouprave. U potpunosti nam je jasno svima da prirodni resursi zauzimaju dominantno mesto u kreiranju turističkih proizvoda. Najatraktivnija je svakako Ovčarsko-kablarska klisura koja je proglašena zaštićenim područjem i o tome će svakako sutra biti reči, Banja Ovčar i Gornja Trepča i veoma perspektivno za turistički razvoj je seosko područje. Prema prikupljenim podacima u 2014. godini na području Grada Čačka usluge smeštaja koristila su 31.103 gosta. Od ovog broja 9.913 gostiju ili 32% su gosti Atomske banje Gornja Trepča, a 21.190 gostiju ili 68% pripada ostalim turističkim mestima. Pored vremenskih nepogoda koje su zadesile Čačak i ekonomske krize koja je prisutna, turistički promet na nivou Čačka je sličan prošlogodišnjem sa neznatnim povećanjem u pojedinim segmentima, a zahvaljujući novim smeštajnim kapacitetima i organizovanoj kontinuiranoj promociji. Detaljnom analizom smeštajnih kapaciteta, analizom dinamike poseta i popunjenosti kapaciteta dolazi se do jasnijih smernica značajnih za rad i aktivnosti po svim segmentima. Uvažena predsedavajuća, ministre, kolege poslanici, u danu za glasanje, svakako da ću svojim glasom podržati sve izmene i dopune Zakona o turizmu. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Ljiljana Malušić.
Poštovana predsednice, poštovana gospodo iz Ministarstva, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, danas ću govoriti o Predlogu zakona o potvrđivanju Amandmana na Statut Svetske turističke organizacije, obzirom da je danas o tome vrlo malo govoreno. Predlog zakona o potvrđivanju Amandmana na Statut Svetske turističke organizacije, pročitaću kompletan naslov, da se zna o čemu se radi A/RES/422 (14), A/RES/511 (16) i A/RES/512 (16) od 28. januara 2015. godine. Govoriću o ovome samo da bi se pojasnilo našim dragim gledaocima o čemu se u stvari radi, jer smo mi kao članica Generalnog saveta upravo u UN. Statut Svetske turističke organizacije je specijalizovana Agencija UN i vodeća međunarodna, međuvladina organizacija u oblasti turizma. Naime, osnovana je 1970. godine i sadrži 161 člana, 161 državu i zemlje pristupnice. Šta bi to značilo? Tu se nalazi još 350 raznih asocijacija turizma, privatnog sektora, lokalnih samouprava. Znači, jedan konglomerat država, što je jako dobro, jer u tom miksu ispadne kvalitet. Ono što treba naglasiti jeste da se Statut Svetske turističke organizacije bavi promovisanjem razvoja turizma, a zatim uređenjem i uvođenjem standarda u politike turizma ovih zemalja. Obzirom da čine ovu Svetsku turističku organizaciju 161 država i 350 pridruženih, imamo tu čast i zadovoljstvo da smo jedna od članica Svetske turističke organizacije, i to je odličan način da se naša zemlja ispromoviše na najbolji mogući način. Obzirom da imamo neverovatne kapacitete, od banja, jezera, planina, reka, seoskog turizma, ovo je način da Srbija dobije mesto koje napokon zaslužuje. Ono što bih naglasila jeste da je trenutno sedište u Madridu, a da je Svetska turistička organizacija osnovana 1970. godine, i to u Meksiku, u Meksiko Sitiju. Danas je u Madridu, u Kraljevini Španiji i nju čini ono što sam rekla: 161 zemlja članica i 350 pridruženih. Među tim pridruženim ima naročito kulturnih asocijacija, asocijacija iz turizma, tako da je to jedna fantastična priča što se tiče Srbije i Balkana. Treba reći šta čini Svetsku turističku organizaciju. Osnovni organi su Generalna skupština, Izvršni savet i generalni sekretar. Generalna skupština se sastoji od stalnih i pridruženih članova. Osnovne funkcije su odobravanje budžeta, izbor članova Izvršnog saveta, izbor generalnog sekretara. Generalni sekretar se bira po predlogu Izvršnog saveta i obično se bira na četiri godine i ima pravo na reizbor, a posle toga, s obzirom da ima toliko zemalja u svetskoj organizaciji, ne. Imamo tu čast i zadovoljstvo da se nalazimo u Izvršnom savetu. U Svetskoj organizaciji smo od 2001. godine. U Savetu smo od 2009. godine do 2013. godine. Godine 2013. je bio reizbor i naše učešće će biti do 2017. godine, što je odlično, iskoristimo to. Zamolila bih sve ljude koji su tamo da na sve moguće načine ispromovišu ovu prelepu, predivnu zemlju sa divnim ljudima. Šta još treba reći za Republiku Srbiju? U ovom času imamo mogućnost i treba to iskoristiti. Ono što bih naglasila jeste da sva tri amandmana o kojima ću govoriti su vrlo kratka i s obzirom da je ratifikovan kompletan sporazum, i ovo će biti vrlo brzo ratifikovano, ali ću samo spomenuti o čemu se radi. Prvi amandman se odnosi na budžet, i to u smislu finansijskih pravila. Budžet se mora uvek izražavati u evrima. Drugi amandman se odnosi na članstvo. Treći amandman se odnosi na izbor generalnog sekretara. Generalni sekretar se bira, to sam već rekla, na četiri godine i ovo će po automatizmu danas biti izglasano. Govoriću vrlo kratko o Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Makedonije o saradnji u oblasti turizma. Svaka vrsta sporazuma je dobra, jer se radi o bilateralnim odnosima, znači jačanje sprege između dve države. Ta njihova interakcija dovodi, ne samo do boljitka u turizmu, nego i u ekonomiji uopšte. Ono što je vrlo bitno za Makedoniju i Srbiju jeste da mogu zajedno da učestvuju na trećoj destinaciji, ako je prezentacija u Americi, na primer. Ono što bih još dodala za Makedoniju i Srbiju jeste da imamo dobre ekonomske odnose, uspostavili smo odnose u transportu. Ovo je još jedna karika u nizu dobrih stvari koje se tiču Makedonije i Srbije. Obzirom da je Republika Srbija u 2014. godini imala posećenost 2.161.000, Makedonaca je bilo oko 70.000 ili 3,8%, nešto manje noćenja je bilo 3,6% Makedonaca, što je jako dobro. U svakom slučaju, treba podržati ove sporazume i ja ću u danu za glasanje glasati za. Hvala.
Reč ima narodni poslanik Vladan Milošević.
Poštovani predsedavajući, uvažena gospodo iz Ministarstva, poštovani poslanici, sama činjenica da se ovoliki broj poslanika javio za reč, govori koliki je značaj ove teme i koliki su potencijali turizma u Republici Srbiji. Mislim da donošenje ovog zakona pruža veliku šansu malim opštinama koje nisu do sada bile aktivne u ovoj oblasti, posebno u smislu obuka i pružanja subvencija. Moja opština Vladimirci poseduje velike potencijale iz oblasti turizma. Ovde mislim na reku Savu koja teče kroz našu opštinu u dužini od 29 kilometara, zatim manastir Kaona iz 14. veka, lovni turizam, termalne vode, Vukošačka bara, itd. Ovo nije šansa samo za Vladimirce, već i za opštine Mačvanskog okruga, pre svega za Mali Zvornik, Bogatić, Ljuboviju, Loznicu, Koceljevu, Šabac, Krupanj. Mislim da se ovim zakonom poseban akcenat daje obukama, ali i pomoći ministarstva opštinama sa malim budžetima, kroz finansijsku pomoć. Upravo, ova dva činioca su bila prepreka da se pokrene turizam u malim sredinama bez iskustva u turizmu. Veliku šansu turizmu u Srbiji pruža i lovni turizam koji nije dovoljno iskorišćen. Veliki broj lovaca iz Italije, Nemačke i ostalih zemalja EU su veoma zainteresovani za gostovanje u našim društvima. Ovim zakonom dat je veći značaj lovnom turizmu, a posebno tu mislim na lovno-turističke objekte koji nisu dovoljno iskorišćeni u našoj zemlji. Veliki broj tih objekata uz mala ulaganja mogu se dovesti u dobro stanje. Ovo govorim iz ličnog iskustva jer 80-ih godina veliki broj lovaca iz Italije, Nemačke, Danske itd. su dolazili u posetu našem lovačkom društvu u Vladimirce. Verujte, te posete su u stanju da ožive mala mesta, kao što su moji Vladimirci. Zato vas molim, ako vam se obrate ljudi iz malih opština da im pomognete ako uđu u ove tokove da turizam u svojim sredinama podignu na mnogo veći nivo. Hvala vam.
Zahvaljujem, uvaženi kolega Miloševiću. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić. Izvolite.
Zahvaljujem se. Uvaženi predsedavajući, uvaženi predstavnici ministarstva, uvažene kolege poslanici, poštovani građani Srbije, ja sam Milija Miletić i dolazim iz najlepše opštine u Srbiji, opštine Svrljig, koja se nalazi pored najlepšeg grada u Srbiji, a to je Grad Niš. Sada govorimo o Zakonu o turizmu i molim vas, nemojte da mi zamerite zato što ovako govorim, ja znam da su sve opštine u Srbiji lepe, najlepše, najlepše u Evropi i u svetu. Inače, u Skupštini predstavljam Ujedinjenu seljačku stranku sa liste SNS. Članom 6. i 7. zakona predviđa se da se radi razvoja turizma u budžetu Republike Srbije obezbede sredstva za učešće u finansiranju promocije turističkih destinacija i turističkih mesta, turističkih manifestacija u zemlji i inostranstvu. Predviđena je i mogućnost da se radi usmeravanja i podsticaja razvoja turizma u budžetu Republike Srbije obezbeđuju sredstva i za podsticanje unapređenja turističkog prometa domaćih turista i organizovanog turističkog prometa stranih turista na teritoriji Republike Srbije. Pozdravljam ovakvo rešenje, jer bez ozbiljnijih sredstava za promociju, naročito u inostranstvu nema ni rezultata. Ta sredstva koja se budu izdvajala iz budžeta će se vratiti u budžet višestruko uvećana. Siguran sam, jer Srbija ima ozbiljne prirodne lepote, dobru i zdravu hranu, gostoljubive ljude i čini se jedan savršen turistički paket. Upravo zbog toga, ja ću podržati ovaj zakon o izmenama i dopunama Zakona o turizmu. Svi kažu da Srbija popravlja svoj imidž u svetu. Ja kažem – ne, mi ne popravljamo imidž, mi napokon pokazujemo sebe onakvi kakvi jesmo, onima koji hoće da nas vide. Kada budemo uspeli da na odgovarajući način prezentujemo našu zemlju u inostranstvu, rezultati u vidu većeg broja turista i većeg broja noćenja neće izostati. Strani turisti kada jednom budu probali pogaču, sir, kajmak naša tradicionalna jela, naš svrljiški belmuž, našu svrljišku jagnjetinu, a povrh svega biti u našem društvu barem jedan dan, siguran sam, sigurno će ponovo doći naredne godine i biće naši najbolji promoteri i najbolji prijatelji. Ja volim da kažem da dolazim iz najlepše opštine u Srbiji bez namere da svoju veličam, a tuđe kudim, ali smatram da bi svi mi trebali i morali uvek i na svakom mestu širiti dobar glas o mestu odakle smo, o delu države odakle dolazimo i o našoj državi uopšte. Postoji toliko lepih opština u Srbiji i to treba sve nas da raduje. Pitanje je samo koliko mi zapravo znamo o drugim gradovima, opštinama, selima u Srbiji. Čini mi se da smo spremni da prevalimo jedan ogroman put samo da bismo videli neku turističku atrakciju u svetu, a za to još i damo jako veliku svotu novca. Sa druge strane, mi imamo situaciju u Srbiji da stanovnici jednog sela, jedne iste opštine, nikada ili jedanput, ili dvaput odu u drugo selo ili drugu opštinu. Pošto i sam ovde predstavljam kraj iz kojeg dolazim, reći ću da se u jugoistočnoj Srbiji, koja je znatno manje turistički eksploatisana od nekih drugih delova Srbije, kao što je npr. zapadna Srbija, nalazi čitav jedan niz sigurno isplativih turističkih atrakcija i manifestacija. Što se tiče atrakcija, pomenuću Homoljske planine, Staru planinu, Rtanj, Svrljiške planine, jezera, kao što su Bovansko jezero kod Sokobanje, Aleksinca, Vlasinsko kod Surdulice, Zavojsko jezero pored Pirota, reke, njihove doline, kanjoni, kao što je reka Jarma, jedna od najlepših reka u Srbiji. Timok sa svim pripadajućim pritokama, klisure, kao što su Svrljiška, Sićevačka, Jelašnička, Grdelička i mnoge druge. Pećine, kao što su Rajkova, Zlocka, Lazareva, Cerjanska, Prekonoška, Samar pećina, to su pećine u Svrljigu. Inače Samar pećina je upisana u Ginisovu knjigu rekorda i ostale druge pećine. Što se manifestacija tiče, poznate su brojne kulturno-umetničke, zabavne, privredne, sportske a i druge manifestacije ovog dela zemlje. Kao što su npr. „Božićni uspon na Rtanj“, „Sajam pirotske peglane kobasice“, „Proslava Svetog Trifuna na Rajačkim pivnicama“, „Lužnički megdan“ u Babušnici, „Festival dečijeg stvaralaštva“ u Prokuplju, „Međunarodni sajam turizma“ u Nišu, „Zaječarska gitarijada“, „Sabor gajdaša“ i „Belmužijada“ u Svrljigu. Ja o Svrljigu mogu više pričati, ali samo želim da napomenem da je to veoma lepa manifestacija gde pozivam sve da dođu. „Roštiljijada“ u Leskovcu, „Nišvil“ i „Nismanija“ u Nišu, „Knjaževačko kulturno leto“, „Dani višnje“ u Merošini, „Dani šljive“ u Blacu, „Dani banice“ u Beloj Palanci. Što se konkretno Svrljiga tiče, naš brend kao što su svrljiško jagnje, svrljiški sir, svrljiški belmuž, polako ali sigurno postaju poznati u čitavoj Srbiji, a i u Evropi. Siguran sam i nadam se da će biti prepoznatljiv i u svetu. Na podizanju turističke infrastrukture se tek treba raditi, ali verujem da ni ti rezultati neće izostati tako da ko jednom bude došao kod nas u Svrljig, siguran sam da će dolaziti uvek, i uvek i uvek, a to važi i za ostale opštine u jugoistočnoj Srbiji a i celoj Srbiji. Članom 30. uređuje se i seoski turizam, tako što se predviđa da ugostiteljske usluge smeštaja, pripremanja i usluživanja hrane i pića može da obavlja pravno ili fizičko lice. Propisuje se da je lice u obavezi da pribavi akt kojim se objekat domaće radinosti razvrstava u odgovarajuću kategoriju i određuje obim usluga koje može da pruža fizičko lice. Upravo je taj akt prvi korak i veliki broj domaćina koji su zainteresovani za bavljenje seoskim turizmom nikada ne načine taj prvi korak i odustanu od kategorizacije objekta. To nam govore podaci o broju kategorizovanih objekata, manje 1000 krajem 2012. godine u celoj Srbiji. To nije malo, ali ako se uzme u obzir koliki su potencijali, koliki je broj registrovanih gazdinstava, vidi se da tu ima mesta za veliki napredak. Ja sam kao predstavnik Ujedinjene seljačke stranke najviše zainteresovan na promociju ovog vida turizma, jer je seoski turizam, vidi se slabo razvijen, a mogao bi da bude dodatni izvor zarade velikom broju naših poljoprivrednih gazdinstava, naših poljoprivrednika. Zbog toga je neophodno da ih država, a i lokalne samouprave rade na razvoju seoskog turizma i da preduzimaju mere za promociju ovog vida turizma, kako kod domaćih gostiju tako i u inostranstvu. Ponavljam, taj novac koji se daje na promociju, reklamu naših turističkih potencija se višestruko vraća i puni i državni i kućni budžet i budžet lokalnih samouprava. Država i lokalna samouprava moraju međutim da stimulišu naše domaćine da urade kategorizaciju i počnu da se bave seoskim turizmom. Za bavljenje ovom delatnošću je potrebno da budu zadovoljeni i određeni standardi za šta su potrebna znatna sredstva. Opština Svrljig iz koje ja dolazim je iz budžeta uvek izdvajala sredstva za pomoć u kategorizaciji naših gazdinstava i naših ljudi u našim selima, jer želimo da damo svakome ko želi da se bavi seoskim turizmom mogućnost da radi. Sa druge strane, kao predstavnik Ujedinjene seljačke stranke siguran sam da će Vlada na čelu sa našim premijerom, zajedno sa ministrom, gospodinom Ljajićem, u naredno periodu mnogo veći akcenat staviti na sve vidove turizma. Jeste da podržavam seljački turizam, ali svi ostali vidovi turizma su veoma bitni. Primer iz opštine iz koje ja dolazim - ima veoma razvijen i lovni turizam, gde smo unazad nekoliko meseci zajedno sa lovačkim udruženjem, sa predsednikom lovačkog udruženja, uspeli da dovedemo Italijane, da dođu kod nas u lov, a posle tih zajedničkih druženja došlo je do ozbiljnijeg posla, gde smo mi sa tim Italijanima, to su bili biznismeni, napravili jedan veliki posao koji će biti veoma, veoma dobar za našu opštinu Svrljig. To što govorim o Svrljigu to će biti i u ostalim delovima naše Republike Srbije, zato što je turizam veoma bitna grana. Što se tiče turizma, moramo mnogo više ulagati u infrastrukturu. Ja bih sada i pozvao našeg ministra, gospodina Ljajića, da u narednom periodu kada se prave pravilnici vezano za podelu sredstava za pomoć udruženjima, turističkim organizacijama, za pomoć lokalnim samoupravama, da se nađe mogućnost da opštine koje su nerazvijene, koje su marginalne, koje imaju prirodnih kapaciteta da mogu da se bave turizmom, da se tim opštinama daje određeni procenat više u odnosu na druge, baš zbog toga, da iskoristimo ono što nam je priroda dala. Zbog toga, još jednom ću, kao poslanik, ispred Ujedinjene seljačke stranke, sa liste SNS, iz najlepše opštine Svrljiga, podržati set svih ovih zakona, jer sam siguran da će Vlada na čijem je čelu gospodin Vučić i nadležno ministarstvo uspeti da obezbedi našim ljudima, koji žive i u malim i većim opštinama, da obezbede bolji i lepši život.
Zahvaljujem kolega Miletiću. Sledeći govornik je koleginica Biljana Ilić Stošić. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, uvažene kolege narodni poslanici, pomno čitajući Predlog izmena i dopuna ovog zakona i pored najbolje volje nisam uspela da razjasnim nekoliko nejasnoća. Prvo, vezano za obaveze za polaganje stručnog, teorijskog i praktičnog ispita za turističke vodiče imam nekoliko dilema, pa, molim preciznije razjašnjenje. Kaže se po tačkama 6. i 7. u obrazloženju da će troškovi polaganja ovog obaveznog, zakonom propisanog ispita snositi sami kandidati, kako je to i ranije bilo, sem kraćeg perioda kada je ta obaveza bila ukinuta za teorijski deo ispita, koji je onda išao na teret budžeta, a praktična posledica svega toga je da je broj mogućih prijavljenih kandidata bio u velikoj ne srazmeri sa zainteresovanima. Sada se to ukida i to je, mislim, u redu. Onda se odmah već u narednom pasusu govori o troškovima koji će se morati finansirati iz državnog budžeta, kao i iz budžeta lokalnih samouprava, kao nadoknada članovima ispitnih komisija upravo za taj isti stručni ispit. Dalje se kaže - kroz aproksimativnu računicu, na osnovu dosadašnjeg cenovnika, pretpostavljam nezainteresovanosti, odnosno dosadašnjeg zabeleženog interesovanja, da će, citiram - ukupan iznos koji bi potencijalni kandidati uplatili na račun budžeta Republike Srbije, pri navedenim pretpostavkama biti sedam miliona i 200 hiljada dinara, što višestruko prevazilazi dosadašnje troškove nadoknade plaćanja profesorima ispitivačima. Čekajte, pa, šta onda tu ima da se subvencioniše iz državnog ili lokalnog budžeta ili šta ja tu nisam razumela? U vezi sa tim, za mene lično je više nego poražavajuća konstatacija, opet citiram - posebno se napominje da državni službenici zaposleni u Ministarstvu na poslovima iz oblasti turizma, nisu dovoljno kompetentni, niti poseduju potrebna znanja i takav nivo stručnosti da bi mogli biti ispitivači kod polaganja navedenih ispita. I pitam se kada će se nešto učiniti po tom pitanju, umesto da opet i opet to konstatujemo sa nepodnošljivom lakoćom ravnodušnosti? Je li moguće da u resornom ministarstvu na poslovima uređenja upravo sektora turizma rade ljudi čije znanje ne doseže nivo znanja potrebnog za turističke vodiče i turističke pratioce, što jedino mogu da razumem kada je reč o delu ispita iz stranog jezika, mada kaže se da je reč o nekom od svetskih jezika u nivou obuhvaćenim nastavnim planom i programom Ministarstva prosvete? Znači, tu bi trebalo da ima dovoljno stručnih kadrova da budu članovi komisije umesto da se angažuju eminentni stručnjaci čiji je sat sa razlogom skup, ali ipak nepotrebno za ove potrebe iz čega proizlazi i dodatno pitanje – koji je to nivo i obim znanja potreban jednom turističkom vodiču, pratiocu pogotovo, kao i – da li o tome treba da brine država ili poslodavci koji ih angažuju i kojima je naravno van svake sumnje veoma stalo da imaju vrhunski osposobljen personal pogotovo na terenu pružanja najdirektnijih turističkih usluga ako već posluju u surovom konkurentskom tržištu pod neprivilegovanim uslovima? To što se u dosadašnjoj praksi članovima komisije iz redova službenika ministarstva nije ni plaćala nadoknada po rešenju komisije sasvim je u redu. Pa to je deo njihovih poslova i radnih zadataka za koje su, jel te, već plaćeni kroz svoju redovnu platu. Dalje, vidim da se tarife i profil komisije ostavlja za podzakonska rešenja. Nadam se da će njima biti eliminisane sve mogućnosti za nedozvoljene radnje, kao što su naprimer neosnovano privilegovanje omiljenih stručnjaka, nerazumne tarife za kandidate i slične stvari koje će otežati funkcionisanje postupka dobijanja licenci, što bi onda onemogućavalo davanje šireg zamaha ovoj grani i naravno davalo vetar u leđa sivoj ekonomiji u ovoj oblasti, iako se, opet citiram, navodi da je polaganje ovih ispita moguće realizovati samo angažovanjem eminentnih stručnjaka iz navedenih oblasti, koji su jedini garant kvaliteta itd. Na šta mi je prva pomisao, oprostite, da se pomalo u ovom smislu preteruje uz ponavljanje prethodno navedenih bojazni i sumnji. Toliko o tome. Drugi set mojih nedoumica i pitanja odnosi se na rad turističkih inspekcija. Tačnije, praktične posledice njihovog nedovoljnog delovanja na terenu, što jeste njihova osnovna uloga. U samom predlogu se pod tačkom 6. dela obrazloženja konstatuje da su inspekcijski organi mogli da reaguju tek kada su propisi prekršeni, pogotovo se to odnosi za poslove posredovanja tj. turističke subagenture za čiji broj ne postoji tačna evidencija, već samo okvirna pretpostavka od 500 do 800. Hoće li obaveze registracije u APR-u, jednokratna ili na neodređeno vreme rešiti ovaj problem? Mislim da je malo smešno pravdati te troškove mišljenjem da je reč tek o nekoliko hiljada dinara, ali nije nimalo smešno kada se desi da jedan isti takav subagent u dve različite sezone na istovetan način najbrutalnije obmane građane i pokupi im pare za izmišljene turističke aranžmane i nestane u vidu lastinog repa. Ojađenim građanima je mnogo malo za utehu to što će za njim biti raspisana poternica pa će biti uhapšen i kažnjen. Koliko će im pomoći i to što će nakon podugačkog sudskog procesa uspeti da naplate svoja potraživanja, odnosno otete pare na prevaru, pogotovo što verovatno i neće jer se takvi likovi na vreme postaraju da počiste račune i da novac prebace u neko od egzotičnih nepristupačnih poreskih rajeva, realno postojećih za razliku od onih koje su nudili lakovernim građanima. Samo mi nemojte reći da je kupac turističkog proizvoda sam kriv što ne proverava s kim ima posla. Pa on je ušao u agenciju, on nije uplatio letovanje na klupi u parku, a to što takve turističke kreature posluju usled prometnih glavnih ulica naših gradova, i tek je to posao za nadležne. Da ne govorim o rasklimatanim autobusima i njihovim vozačima koji jedva mogu i imaju snage da otkotrljaju turiste do odredišta. Bili smo svedoci da se autobus pokvari pa dođe drugi autobus po turiste pa se pokvari on ili da putnici shvate da im vozač drema i da se mole bogu da stignu u jednom komadu ili da ne završe u nekakvom kanalu. Za sve ovo nisu potrebi, još jedanput insistiram, preskupi eminentni stručnjaci. Potrebno je samo da se već propisano pridržavamo. Zato ću podržati ovaj zakon, koji je inače u suštini dobar, osim ovih nekoliko mojih nedoumica, optimistično verujući da će praksa u buduće pokazati da smo u pravu.
Zahvaljujem. Reč ima potpredsednik Vlade, gospodin Rasim Ljajić. Izvolite.
Vrlo kratko. Što se tiče naplate ispita, prihodi su tu veći od troškova koje dajemo za profesore. Profesore angažujemo za one ispite za koje, naravno, Ministarstvo nema stručni kadar, kao što je istorija umetnosti. Složićete se da ne moramo da imamo u Ministarstvu profesora za istoriju umetnosti. Profesore angažujemo za ispitivanje stranih jezika, a složićete se da ipak moramo da angažujemo kadar koji je dovoljno kompetentan da može da ispituje. Ali, ukupan prihod od naplate veći je od tih troškova. Službenici Ministarstva za svoju platu, koju inače dobijaju u Ministarstvu, nemaju nikakvu nadoknadu za ispitivanje za one ispite i predmete koji se tiču propisa, odnosno zakonodavnog okvira. Dakle, nema nikakvih posebnih nadoknada za tu vrstu ispita. Što se tiče ovog dela oko zloupotreba, posebno kada govorimo o posrednicima ili subagentima, na način na koji ste vi obesmislili ove odredbe zakona možete obesmisliti svaku pravnu normu. Ne postoji pravna norma niti zakon koji može zaštiti od krivičnog dela ili zloupotrebe, ne postoji. Dakle, ni ovaj zakon, ni ove norme ne mogu da garantuju nikom da neko neće počiniti krivično delo. Mi propisujemo jasnu proceduru sankcionisanja tog dela i pokušavamo da minimiziramo to delo, koliko je god to moguće, ovim zakonskim rešenjima, kao i da zaštitimo putnika, da zaštitimo turistu u smislu da može da se obešteti ukoliko dođe do zloupotrebe, prevare ili izigravanja ugovora koji taj putnik ima sa odgovarajućom agencijom ili subagentom. Ja ću se složiti sa vama da mi ne možemo nikome da garantujemo da se to u budućnosti neće dešavati, kao što ni u jednom sektoru ne možete da sprečite zloupotrebu ili pravljenje krivičnog dela, da li je to turizam, da li je to trgovina, da li je to bilo koja druga oblast na svetu. Prema tome, mi se nadamo da ćemo uspeti da ovim rešenjima to u značajnoj meri smanjimo, da ćemo uspeti da obezbedimo dovoljno garancije da ljudi mogu da se obeštete u slučaju kršenja obaveza iz ugovora, da će kazne biti primerene i da će biti destimulativne za one koji nameravaju to delo da učine.
Zahvaljujem, gospodine Ljajiću. Sledeći govornik je narodni poslanik Mladen Lukić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani Srbije, danas je na dnevnom redu Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu, pa bih se na samom početku svog izlaganja osvrnuo na prirodne lepote koje karakterišu mestu odakle ja dolazim, a to je Bajina Bašta. Direktor Evropske fondacije za zaštitu prirode i nacionalnih parkova, dr Etkin Klark, prilikom obilaska Nacionalnog parka Tara izjavio je sledeće: „Ja ovako zamišljam raj“. Nacionalni park Tara, Drinska regata, neponovljiva reka Drina, dva jezera Perućac i Zaovine, najkraća reka u Evropi Vrelo, čuvena kućica na steni, prelepi i nadaleko čuveni vidikovci, bogatstvo flore i faune, manastir Rača i mnogi drugi kulturni i istorijski spomenici su samo neke od atrakcija koje poseduje Bajina Bašta, a mogao bih da nabrajam još dugo. Ovo nas, na kraju krajeva, i svrstava u jedno od najatraktivnijih destinacija u zemlji i daje nam za pravo da sebe nazivamo turističkom regijom. Nacionalni park Tara ustanovljen je 1981. godine i pokriva najveći deo planine Tare sa delom kanjona Drine i zauzima površinu od 19 hiljada i 200 hektara. U Nacionalnom parku Tara ima identifikovano preko hiljadu biljnih vrsta, među kojima počasno mesto zauzima kraljica svih endemita Evrope, a to je Pančićeva omorika. Šume pokrivaju 80% teritorije Nacionalnog parka Tara. U mnoštvu faune na Tari izdvajaju se mrki medved, divokoza, a naročito mesto zauzima endemit Pančićev skakavac. Tara predstavlja utočište za preko 130 vrsta ptica, dok u vodama Nacionalnog parka Tara živi 37 vrsta riba. Nacionalni park Tara ima bogatstvo, kulturno i istorijsko nasleđe i obiluje tragovima praistorije antičke, rimske i vizantijske kulture. Drinska regata je najstarija manifestacija turističko rekreativnog karaktera na reci Drini, koja živi preko 20 godina, a organizuju se u spomen na drevnu tradiciju drinskih splavara. Drinska regata je centralna turističko rekreativna manifestacija, koja se trudi da ujedno i predstavi kompletnu turističku ponudu ovog kraja. Regata je najposećeniji događaj u zapadnoj Srbiji i centralna letnja manifestacija na vodi u zemlji, koja svake godine privlači sve veći i veći broj turista kako iz zemlje, tako i iz inostranstva. Reka Drina nastaje spajanjem Pive i Tare kod Šćepan Polja i posle 346 kilometara svog krivudavog toka uliva se u Savu. Po vodnim snagama Drina je na prvom mestu na Balkanskom poluostrvu, a po mišljenju mnogih i najlepša. Čista, bistra, moćna i darežljiva, Drina predstavlja pravi raj za ribolovce i zaljubljenike u prirodu. U mnoštvu ribljih vrsta koje nastanjuju vode ove lepotice, svakako se izdvajaju mladica i liplja. Pravu atrakciju na reci Drini predstavlja sada već svetski poznata kućica na steni, za koju kažemo da je simbol našeg grada. Veliki broj svetskih putnika zna za ovu atrakciju i veoma rado je posećuje, kao i brojne filmske i tv ekipe. Jezero Perućac je jedno od dva jezera koje upotpunjava turističku ponudu našeg kraja. Ovo jezero se u dužini od 52 kilometra pruža sve do Višegrada, Andrićeve na Drini ćuprije i Andrićgrada. Na ovom mestu nalazi se i fascinantan kanjon koji je treći po dubini u svetu. Za Perućac volimo da kažemo da je sportsko more, jer u toku letnje sezone prepun je turista željnih uživanja na vodi i u prirodi. Ribolov, vožnja čamcima, brodićima, vožnja kroz kanjon do Višegrada, sportovi na vodi, uređena pontonska plaža, samo su neke od letnjih aktivnosti na ovom mestu. Nadomak jezera nalazi se i reka Vrelo, koja izvire iz masiva planine Tare i posle ovog kratkog toka uliva se u reku Drinu, zapravo se stropoštava sa prilične visine i pravi izuzetno lep vodopad. Tok ove rečice je dug tačno 365 metara, onoliko koliko godina ima dana. Upravo zbog toga je ova reka poznata kao reka godina. Jezero Zaovine je još jedan dragulj ovog područja. Leži na nadmorskoj visini od 840 metara i predstavlja akumulaciju reverzibilne hidroelektrane i sa jezerom Perućac je povezano tunelom. Ispod njega se nalazi pastrmski revir, jezerce Spajići, iznad koga je stanište omorike, gde ju je 1875. godine pronašao Josif Pančić. Kada na sve pobrojano dodamo i urođeno gostoprimstvo lokalnih ljudi i našu tradicionalnu kuhinju, dolazimo do toga da ovo područje zaista jeste i zaslužuje da bude jedna od vodećih destinacija u zemlji. Međutim, u realnosti nikada nije sve kao u bajci, pa tako i kod nas postoji mnoštvo problema: dotrajala putna infrastruktura, manjak kvalitetnih smeštajnih objekata, veoma niska stopa naplate boravišne takse i odgovarajućih poreza, manjak kvalitetnih sadržaja, nedovoljno dobro funkcionisanje prekogranične saradnje u svrhu obavljanja turističke delatnosti, manjak lokalnih turističkih vodiča, nerešen status pojedinih velikih smeštajnih objekata. U poslednje vreme postoje ipak značajni pomaci, jer je resorno ministarstvo prepoznalo Drinsku regatu i na tome, ministre sa saradnicima, želim da vam se zahvalim, jer ste ove godine zaista podržali tu našu manifestaciju. Uređen je i značajan deo puta na planini Tari, takođe ove godine. Neka od spornih pitanja će, nadamo se, biti rešena i ovim izmenama i dopunama zakona, ali će sigurno ostati i dosta nerešenih pitanja. Pitanje koje svakako treba ozbiljno razmotriti, jer je problem u svim turističkim mestima u Srbiji, jeste iznalaženje kvalitetnijeg modela za izdavanje privatnog smeštaja, kog dosta ima kod nas na planini Tari, odnosno za ubiranje poreza i taksi po tom osnovu. Svakako, još jedna bitna stvar za nas je institucija lokalnog turističkog vodiča, koja i posle ovih izmena i dopuna zakona ostaje obesmišljena. I pored velike potrebe za lokalnim vodičima, mi i dalje na teritoriji naše opštine imamo samo tri turistička vodiča sa nacionalnom licencom, a lokalnih turističkih vodiča nemamo. Zašto? Zato što postoji obaveza posedovanja nacionalne licence pre licence lokalnog vodiča do koje je prilično komplikovano i skupo doći, a koja je apsolutno nepotrebna za obavljanje funkcije lokalnog vodiča. Nadamo se da ćemo kroz amandmane uspeti da postojeći Zakon poboljšamo i uočene nedostatke ispravimo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sledeći govornik je narodna poslanica Velinka Tošić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, poštovani gospodine ministre sa saradnicima, poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, nema savršenog zakona pa stoga proizilazi da su zakoni podložni izmenama i dopunama. Takav slučaj je i sa Zakonom o turizmu. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu nastao je kao rezultat analize stanja na turističkom tržištu i sagledavanjima problema sa kojima se suočavaju akteri turističke privrede, kao i drugi subjekti koji obavljaju privredne delatnosti neposredno povezane sa turizmom. Prioritetan zadatak je potreba smanjenja sive ekonomije u svim delatnostima koje zakon uređuje. U cilju efikasnijeg ostvarivanja ovog važnog zadatka izvršena je preraspodela prava, obaveza i ovlašćenja inspekcijskih službi. To znači da lokalnoj samoupravi, odnosno ovlašćenim inspekcijskim organima lokalne samouprave, poveren je znatan deo nadzora nad primenom zakona. Napomenula bih samo da grad iz koga ja dolazim, Loznica, ima samo jednog turističkog inspektora, a smatram da je teren izuzetno veliki i da je tu neophodno pojačanje u tom smislu. U svom izlaganju posebnu pažnju posvetiću izmenama i dopunama Zakona u članu 39. Novine su sledeće – turistička organizacija jedinice lokalne samouprave obavlja poslove, pa između ostalog, i: obezbeđivanja informativno-propagandnog materijala kojim se promovišu turističke vrednosti jedinice lokalne samouprave, štampane publikacije, audio i video promotivni materijal, internet prezentacije, suveniri itd, a u saradnji sa nadležnim organima obezbeđivanja turističke signalizacije. U stvari, turistička organizacija je deo saobraćajne signalizacije i do sada turističke organizacije nisu bile kompetentne da rade taj posao, a od sada će morati, u saradnji sa javnim preduzećima koja se bave infrastrukturom, da tu turističku signalizaciju i postavljaju. Upravljača turističkog prostora, znači sve destinacije koje se nalaze na teritoriji grada, opštine, turistička organizacija može da stavi u svoju ponudu i svoju nadležnost, izrade, učešća u izradi, kao i realizacije domaćih i međunarodnih projekata iz oblasti turizma. Ovo je jedna pogodnost zato što same turističke organizacije predlažu svoj godišnji plan i program rada i same prave prioritete, a to sve u skladu sa Turističkom organizacijom Srbije. Novina se odnosi na uslove koje treba da ispunjava direktor turističke organizacije lokalne samouprave i više puta smo to danas govorili, ali verovatno svima nam je to toliko i bitno. Naravno da jedan takav posao mora da obavlja jedna izuzetno obrazovana i odgovorna osoba, podrazumeva se da zna strani jezik, da ima visoku stručnu spremu, da ima za to radno mesto, znači, da ispunjava da ima četiri godine radnog iskustva, od čega dve godine najmanje na rukovodećem mestu, da ne bude prvo zaposlenje, pa – prvo pa direktor. Htela bih da istaknem problem koji se vezuje za moj grad Loznicu, a i moju okolinu. Moj kraj nije obuhvaćen Nacionalnom strategijom razvoja turizma, a ima mnogo toga da ponudi. Imamo Tršić, Tronošu, imamo Vukov sabor, to je jedna od najvećih manifestacija u Srbiji, znamenite ličnosti kao što su Vuk Karadžić, Jovan Cvijić, Mića Popović, Anta Bogićević, imamo planinu Gučevo, imamo Cer, Bobiju, Zvornik, Ljuboviju, Krupanj, imamo prelepu reku Drinu. Loznički kraj je poprište istorijskih bitaka, inače, grudobran Srbije u prethodnim ratovima. Tu je i naša lepotica Banja Koviljača. Inače, banja je po svojoj posećenosti među prvih pet u Srbiji. Do 2000. godine banja je bila nosilac razvoja turizma Mačvanskog okruga. Ona je bila mondensko mesto i taj imidž je imala sve do 2000. godine, kada je došlo do promene vlasničke strukture preduzeća koje se bavilo turističkom ponudom u Banji Koviljači, tačnije HTP „Banja Koviljača“. Bilo je društveno preduzeće koje je propalo, pa je podržavljeno 2009. godine, da bi danas bilo u stečaju. Što se tiče banje, treba voditi računa da se sve ne podvede kao bolnica, nego da se uravnoteži kroz sadržaje kako bi se osmislio i produžio boravak gostiju, što bi se odrazilo na punjenje budžeta kroz boravišnu taksu i različite vidove vanpansionske potrošnje. Banja i okolina imaju uslove za razvoj zdravstvenog, velnes, sportsko-rekreativno, poslovno-kongresnog, ribolovnog, lovnog, izletničko-kulturnog i drugog turizma. Tu su razni vidovi ponude, kao na primer spust Drinom, vožnja biciklom, vožnja džipovima, pešačke i planinarske ture i drugo. Ne treba banju shvatiti kao lečilište, već kao multifunkcionalnu sredinu koja ima i te kako šta da ponudi, s obzirom da je teritorija Loznice bogata i prirodnim i antropogenim vrednostima. Kako je loznički kraj unazad 15-20 godina industrijski devastiran, mi u turizmu vidimo svoju veliku razvojnu šansu. Pokretanje turističke industrije bi trebalo da bude naš zamajac koji nas može pokrenuti i ozdraviti. Molila bih sve relevantne institucije da objektivno procene turističko potencijal lozničkog kraja kako bi se i on uvrstio u jedan od prioritetnih regiona turističkog razvoja u Srbiji. U danu za glasanje svakako pozivam sve kolege da podrže Predlog izmena i dopuna Zakona i ja ću ga, naravno, podržati. Zahvaljujem.
Zahvaljujem, koleginice Tošić. Sledeći govornik je narodni poslanik Zoran Bojanić. Izvolite, kolega.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, koleginice i kolege. Dosta toga je danas rečeno i meni je drago da Vlada Republike Srbije prepoznaje turizam kao nešto razvojno i nešto prioritetno u našoj ekonomiji. Nadam se da će naše perjanice biti pre svega poljoprivreda i turizam u budućnosti. Ovaj predlog zakona koji se danas nalazi pred nama, kao neki krovni zakon u predlozima današnjim ovih pet zakona koji se tiču turizma i međunarodnih sporazuma, je dosta dobro. To su izmene i dopune zakona koje su prošle ozbiljnu javnu raspravu i, što mi je posebno drago, sve oblasti koje se tiču turizma i koje su sastavni deo turizma su detaljno obrazložene i detaljno obrađene, počev od ugostiteljstva, preko, za divno čudo onoga što mi se posebno sviđa, seoskog turizma, do problema koji imaju lokalne turističke organizacije, a tu sam i ja prepoznao davno problem pre svega imenovanja direktora jer to nije bilo baš zakonom precizirano kako to treba uraditi. Ono o čemu bih danas govorio a da se ne ponavljam, s obzirom da su moje kolege dosta toga rekle je nešto šta treba da bude uzročno-posledična veza turizma. Znači, da bismo imali dobar i zdrav turizam i da bismo bili prepoznati na evropskoj turističkoj karti, moramo da imamo dobru infrastrukturu. Mislim da u ovom trenutku Vlada Republike Srbije upravo radi ispravno i dobro, znači, znamo da se završava Koridor 10, da se radi Koridor 11 kako treba i posebno, s obzirom da dolazim iz grada Kraljeva, ono što je nedostajalo Srbiji, to su aerodromi. Vlada upravo radi ove godine predano na tome da se najzad osposobi aerodrom Lađevci za civilne letove, što će mnogo značiti, pre svega u blizini Kraljeva se nalazi naša najveća i najlepša banja, a to je Vrnjačka banja, što će za nju mnogo značiti, obzirom da od Kraljeva do Vrnjačke banje ima nekih dvadesetak kilometara, što i nije nekakva razdaljina. Takođe, grad Kraljevo se nalazi na početku, hajde, reći ću, Doline vekova, nečega što nam je sam Bog i naši preci ostavili, nešto što imamo kao svetsku kulturnu baštinu. Ta Dolina vekova se prostire od Kraljeva pa sve do iza Novog Pazara. Tu su naši divni istorijski spomenici, pre svega naši manastiri. To je nešto čemu treba polagati mnogo veću pažnju no što smo radili do sada. Pre svega, grad Kraljevo i Turistička organizacija Kraljeva već dugi niz godina, a ja mogu reći da je to već i par decenija, ima jednu manifestaciju koja se zove „Dolina jorgovana“, koja je od ove godine postala međunarodna manifestacija, s obzirom da se u samu tu manifestaciju uključila i Republika Francuska, preko svoje ambasade, jer nekada davno tu Dolinu jorgovana zasadio je naš kralj, da bi očarao svoju izabranicu, Jelenu Ažujsku, princezu Francuske. Mislim da to daje dosta dobre rezultate. Nešto što je takođe dugogodišnja tradicija, a to je tradicija – Splavaranje Ibrom. Nekada davno, pre 100-tinak godina, od grada Rožaja iz Republike Crne Gore, splavarilo se sve do ušća Zapadne Morave i građevinski materijal, odnosno drva, na taj način su transportovana. Nije bilo pruga, nije bilo puteva i to je bio jedini način. U Kraljevu postoji jedan spomenik tim splavarima, postavljen je pre 10-15 godina. Mislim da bismo trebali da poštujemo tu tradiciju i da to može da bude dosta dobar turistički pogodak. Grad Kraljevo je nekada davno, upravo zbog toga i napravilo „Veseli spust“, kao turističko-zabavnu manifestaciju. Sad vidim da svi imaju nekakve raftinge, splavarenje, itd. Eto, možemo i to da iskoristimo. Takođe, imamo velike prednosti jer opština Vrnjačka banja i grad Kraljevo dele jednu divnu planinu koja se zove Goč, koja je pre tri godine i povezana, znači, kraljevački i vrnjački deo sada su jedan. Imamo divan magistralni put koji povezuje ta dva dela i svi oni koji bi da uživaju u blagodetima i lepotama naše Doline vekova i svih naših manastira, od Studenice do Sedmovrate Žiče, mogu na planini Goč da provedu par dana i nakon toga da odu u Vrnjačku banju. To su sve neki potencijali gde bismo trebali svi mi, ne samo jedan grad, grad Kraljevo, nego cela ta regija, počev od Vrnjačke banje pa do Novog Pazara, da se ujedinimo, da zajednički nastupimo i da napravimo nekakve ozbiljne projekte. Jedan od ozbiljnijih projekata i nešto što je prošle godine dobilo nagradu Turističke organizacije Srbije, to je projekat „Kraljevgrada“, koji je zamišljen naspram istorijskog grada Magliča u dolini Ibra i to je srednjovekovni grad koji je bio opremljen svim blagodetima današnjeg društva. Mislim da treba da iskoristimo sve to što nam je bog dao i što nam je dala sama priroda i da najzad sve one naše banje koje smo poslednjih 15 i 20 godina zapostavili, slobodno mogu tako reći, sredimo. Na teritoriji opštine Kraljevo postoje dve banje – Mataruška i Bogutovačka banja, napominjem ove dve jer su bile poznate još u onoj staroj Jugoslaviji, mada ih ima mnogo više, nažalost, one se ne funkcionišu. Od toga su živeli ne samo građani tih mesnih zajednica, Mataruške i Bogutovačke banje, gde je baš bio razvijen taj privatni sektor turistički, nego su donosili i veliki profit budžetu grada Kraljeva. Ono što je dobro, dobro je da su se pojavili ti strani investitori i da se najzad zna, do sada nisu bili definisani ni odnosi kome pripadaju banje, da li su državne, da li su društvena preduzeća, da li su javna, sada se to najzad definisalo i ja se nadam da će već početkom sledećeg meseca biti objavljen javni poziv za te dve banje, a već znam da ima zainteresovanih investitora iz inostranstva koji će, nadam se, oporaviti to i pokrenuti nas. Da vas ne bih dalje zadržavao i oduzimao vaše vreme, u Danu za glasanje sigurno ću glasati za.
Hvala kolega Bojaniću. Sledeći govornik je narodni poslanik Aleksandar Pajović. Izvolite.
Zahvaljujem, poštovani predsedavajući. Pozdravljam gospodina ministra Ljajića sa saradnicima i cenjene kolege poslanike. Danas su već nekoliko puta kolege govorile o našem Zakonu o turizmu, izmenama i dopunama Zakona o turizmu i ja ne bih ponavljao ono što je već rečeno, koji su razlozi za donošenje ovog zakona. Jednostavno, samo u jednoj rečenici da kažem – analizirajući turističku privredu, analizirajući stanje uopšte u turizmu u našoj Srbiji, došlo je do potrebe da se neke izmene uvedu u ovom zakonu. Svakako su te izmene u dobrom delu pozitivne i idu ka promociji turizma i ostvarivanju većeg prihoda u turističkoj privredi. Nama je ideal u Srbiji da ostvarimo jednu milijardu evra prihoda, još je nemamo, ali je predlog Ministarstva turizma da ćemo to ostvariti, odnosno želja i ideja je da ćemo to ostvariti u narednoj godini. To nije mali prihod, iako okolne zemlje imaju dosta veće prihode. Ako pogledamo Mađarsku, koja to ostvaruje nekoliko puta više, Hrvatsku, koja ostvaruje sedam i po milijardi prihoda, ali, nije to samo jedna milijarda ostvarivanja prihoda, tu su još prateće grane koje prate turizam, tu je poljoprivreda, tu su telekomunikacije i ostale grane, tako da dve i po milijarde i nije mali prihod kod nas u državi. Ono što želim da istaknem u ovom trenutku kao i većina kolega poslanika, ja dolazim iz turističke regije Zapadne Srbije, tu su Ovčarsko-kablarski manastiri, tu su banje, Ovčar banja, u okolini grada Čačka, inače dolazim iz Guče, iz Dragačeva i mogu da napomenem da što se tiče banjskog turizma, najveća je potreba pravno regulisati imovinsko-pravne odnose, a zatim ući u investicione tokove i onda bi prihodi od banjskog turizma u Srbiji bili daleko veći. Srbija ima oko 300 izvora a 52 banje i mi ostvarujemo, rekoh, ukupno jednu milijardu evra samo prihoda od turizma, dok Slovenija sa deset banja ostvaruje dve milijarde evra prihoda. Šta sam još želeo da istaknem? Ministarstvo trgovine i turizma ima veoma skroman budžet – 13 miliona evra, a nekada je to isto ministarstvo imalo za turizam 40 miliona evra, ako su ti podaci, a mislim da jesu, ispravni. To je prethodni ministar smanjio taj budžet. Rekoh da živim u Guči. Nekada sam bio i sam funkcioner u Saboru trubača, kao jednoj od značajnih kulturno-turističkih manifestacija u Srbiji i mi smo prolazili kroz razne faze, zavisno od toga koliko je sredstava bilo, radi održavanja ove značajne turističke manifestacije. Od 2000-2003. godine, igrom slučaja, tada su ministri trgovine i turizma bili članovi Demokratske stranke, nismo dobijali nijedan jedini dinar. Posle izbora 2003. godine, Vlada Republike Srbije bila je pokrovitelj „Dragačevskog sabora trubača“, imali smo 10 miliona. Jasno, tu su bili aktivni ministar trgovine i turizma, ministar kulture i ministar infrastrukture. Želim ovom prilikom, ministre, da se vama zahvalim u ime organizatora Sabora trubača u Guči, jer ste ove godine dali pet miliona Turističkoj organizaciji Dragačeva, što je bilo za organizovanje kampa i prihvat stranih turista i obeležavanje tih turističkih punktova i turističke signalizacije. Dobili smo ove godine dvadeset miliona od Ministarstva turizma za izgradnju tzv. „Trubačkog doma“ gde će biti smešteni trubači u dane Sabora, a korišćen za druge sadržaje u toku godine. Ovom prilikom želim da vam se zahvalim. Želim svim kolegama poslanicima da kažem - Srbija ima potencijale, ali teško do toga dolazimo. Imamo lošu infrastrukturu, jednostavno živimo u okolnostima u kojima smo. Možda nismo u dovoljnoj meri sagledali tzv. ekoturizam ili možda jednim delom seoski turizam, ali ovaj zakon uređuje i neke odnose u tom delu. Naime, jasno je da može biti ugostitelj ili fizičko lice, može se baviti seoskim turizmom ali ovog puta, ovaj zakon je mnoge stvari uredio, tako da se tačno zna koliko može biti smeštajni kapacitet, on govori do trideset osoba, usluge hrane i pića takođe do tog broja osoba, a ako ne dajemo smeštaj nego samo usluge to ide do pedeset osoba. Ono što je značajno značajno je da svaki nosilac seoskog turizma mora biti povezan sa lokalnom turističkom organizacijom svog mesta. Znači, da svi ti turisti moraju da budu prijavljeni, a samim tim na kraju i oni da dobiju račune, dakle, da se sve uvede u legalne tokove. Još jednu pozitivnu stranu izmena i dopuna ovog zakona što će se turističke boravišne direktno ići na račun jedinica lokalne samouprave, odnosno na podračun turističkih organizacija koje će moći da sve to ulažu u promociju turizma i razvoj turizma u svom kraju. Ograničeni smo malo sa vremenom. Jasno je da ćemo ovaj zakon podržati i mislim da Ministarstvo trgovine i turizma ide u pravom smeru i da ćemo i mi u narednoj godini preći tu famoznu milijardu evra prihod od turizma i nekako moći da se primaknemo zemljama u okruženju, koji su igrom slučaja, ovog trenutka, daleko ispred nas. Toliko. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se dr Pajoviću. Sledeći govornik, mr Miloš Tošanić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem potpredsedniče Vlade. Dame i gospodo narodni poslanici, u ovom setu predloga zakona o kojima danas razgovaramo, ja ću se osvrnuti baš Zakonu o turizmu, koji je i nastao kao rezultat analize stanja na turističkom tržištu i celokupnom sagledavanju problema koji imaju članovi turističke privrede. Jedan od glavnih prioriteta jeste smanjenje sive ekonomije, to je činjenica, a način da se to i ostvari je, putem izvršenja preraspodele prava, obaveza i ovlašćenja inspekcijskih službi, a sve u cilju ekonomskog ostvarivanja ovog zakona. Jedan od primera novih ovlašćenja je ovlašćenje inspektora da izda prekršajni nalog sa preciziranom visinom novčanog iznosa u cilju efikasne naplate kazni i rasterećenja sudova. Još jedan od glavnih prioriteta koje ovaj predlog zakona prepoznaje i pri tom ih i usvaja, je usaglašavanje zakona sa direktivom koja se donosi na organizovanom putovanju, kao i sa Zakonom o zaštiti potrošača, čime se obezbeđuje veći stepen zaštite korisnika turističkih usluga od nesavesnog prodavaoca tih usluga. Takođe, ovim predlogom zakona stvara se pravni prostor za efikasno i uspešno upravljanje razvojem turizma. Time se omogućava viši stepen efikasnosti u radu turističkih organizacija, kao i stvaranje novih tržišnih mogućnosti. Izvršena je usklađenost sa evropskim regulativama što u velikoj meri pospešuje rad turističkih organizacija, jer su evropske regulative prilično rigorozne i njihovim ispunjenjem otvara se prostor za nesmetani rad. Uvedeni su novi pojmovi. Kao novina, predstavljaju savremeni oblik poslovanja i organizovanja subjekata u turizmu, što znači mogućnost uvrštavanja nekih novih delatnosti koje postoje u drugim zemljama a nisu bile prisutne kod nas, na legalan način. Jedan od primera novina u poslovanju je i to da se sve više turističkih agencija, privatnih preduzetnika u domenu turizma i to ne slučajno, oglašavaju putem interneta, odnosno, preko sajtova za buking. Napravljen je veliki korak napred i u pogledu propisivanja obaveza koje se odnose za nivo stručne spreme i radnog iskustva za direktora turističke organizacije zbog pojave nestručnih kadrova na rukovodećim mestima, što negativno utiče na pravilan rad i sprečava dalji napredak turizma. To znači da će pravi čovek biti na pravom mestu. I jedino tako može da se očekuje napredak kao efikasnost u radu turističke organizacije. Takođe, uvođenje ove obaveze utiče na ostvarenje podizanja nivoa kvaliteta rada u promociji i planiranju razvoja turizma, kao i efikasnoj realizaciji planiranih aktivnosti i projekata. Napominjem da je ekonomski potencijal turizma u Republici Srbiji dosta veliki, ali je do sada bio nedovoljno korišćen, što moramo primetiti, upravo iz razloga što ga je dosadašnji zakon na neki način time i ograničavao. Kao što se može videti, ovaj predlog zakona donosi dosta novina koje će dati potrebnu slobodu da se taj potencijal iskoristi u potpunosti. Na kraju, još jedan bitna stvar je i dobra koleracija Zakona o turizmu sa drugim zakonima, npr. sa Zakonom o bezbednosti saobraćaja, u domenu zaštite turista tokom korišćenja usluge prevoza. Dosta toga je rečeno danas što se tiče ovog zakona, i ne bih da se ponavljam. Ukratko sam rekao ono što je najbitnije što se tiče ovog zakona. Podržaću ovaj zakon kao i ostale zakone iz seta ovog zakona o kojima danas raspravljamo i glasaću za njega, naravno. Potpredsedniku Vlade, ministru i Vladi želim puno uspeha u daljem radu, a svima ostalima se zahvaljujem na pažnji.
Hvala vama, kolega Tošaniću. Sledeći govornik, dr Darko Laketić. Kolega Laketiću, izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi kolege narodni poslanici, dobar dan. Veoma mi je drago što danas razgovaramo o Zakonu o turizmu. Razloga za to ima mnogo. Prvi i osnovni razlog jeste da naša Srbija zaista ima veliki broj prirodnih bogatstava i poseduje prirodne lepote i zaslužuje mnogo veći broj turističkih poseta. To se može postići značajnijim ulaganjem u turizam, ali i na ovaj način, adekvatnom zakonskom regulativom. Ono što je vrlo bitno jeste da, mislim da svi to od ovog zakona očekujemo. Drugi ne manje značajan razlog jeste taj da se ovim zakonom detaljno definišu prava i obaveze turističkih agencija, turističkih organizacija, ali i korisnika usluga. Možemo reći da ovim zakonom takođe se definišu i nivoi obrazovanja, odnosno broj godina radnog staža u struci, znanje i veštine koje moraju da poseduju direktori turističkih organizacija, što je vrlo bitno, ali i turistički poslenici. Naime, svedoci smo jednog neodgovornog i rekao bih, bezobzirnog ponašanja pojedinih turističkih agencija. Sećate se dobro da je bilo zaista dosta nemilih događaja kada su korisnici turističkih usluga u ranijem periodu, ostajali i bez smeštaja, bez hrane i bez pomoći od strane turističkih agencija u nekom, kažem, ranijem periodu. U ovom predlogu zakona, u odnosu na postojeći, u odnosu na važeći, možemo reći da postoji razlika. Ovaj zakon decidno kaže šta je obaveza turističke agencije, a to je da obezbedi smeštaj putnika za sve vreme trajanja ugovorenog putovanja, da obezbedi dolazak i povratak na odredište, da angažuje tokom celog putovanja najmanje jednog turističkog pratioca itd. Ja lično smatram da je ovo jedan adekvatan zakonski preduslov da te nemile scene zaista nikada više se ne ponove, a da odgovorna lica budu svakako sankcionisana. O kaznenim odredbama ovog zakona, više je govorio ministar i zaista se tu ne bi zadržavao. Osim toga, mislim da je vrlo značajno zato što se ovim zakonom definiše i stručna sprema, radno iskustvo i adekvatno legitimisanje licenca za turističke vodiče. Takođe i za turističke animatore, postoje uslovi. Ovo je vrlo bitno zato što lično smatram da se na ovaj način uvodi dodatna ozbiljnost u oblast turizma. Takođe, kao dobro rešenje vidim uređenje seoskog i lovnog turizma. Ono što je naročito značajno jeste da se ovim zakonom uređuje kategorizacija svih naših potencijala, govorim sada o seoskom i lovnom turizmu. Ovo je vrlo bitno zato što ćemo na jednom mestu imati adekvatan broj objekata koji su kategorisani i na taj način mislim da ćemo moći da na adekvatan način organizujemo jednu smislenu turističku ponudu naše države u ovoj oblasti. Kao zdravstvenog radnika, posebno me raduju odredbe postojanje zakonskih odredaba koje su vezane za zdravstveni i sanitarni nadzor i inspekciju. Ovo je vrlo bitno zato što niste se oslonili samo na Zakon o zdravstvenoj zaštiti koji već definiše i reguliše ovu oblast, već vidim da ste u članu 76. konkretno rekli da lice koje pruža usluge pripremanja i usluživanja hrane i pića, mora da ispunjava zdravstvene uslove koji su definisani Zakonom o zdravstvenoj zaštiti. Na sličan način su definisani i sanitarni uslovi, sanitarno higijenski uslovi objekata na kojima se hrana i piće pripremaju. Sve ovo uz definisanje vrlo bitnih turističkih pojmova koje ste uveli, a koji definitivno pokazuju jedan savremeniji i moderniji pristup turizmu, a to su destinacijski menadžer organizacije, destinacijski menadžer kompanije i turistički klaster, ja lično mislim da smo dobili dobar zakon koji, pre svega, odražava zajedničku želju za unapređenje ove oblasti, dakle, oblasti turizma. Hvala puno.
Zahvaljujem gospodinu Laketiću. Sledeća govornica Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite koleginice.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre sa saradnicima, kolege poslanici i poslanice, poštovani građani Srbije, pred nama se danas nalazi krovni zakon, nekoliko zakona, ali je krovni zakon o izmenama i dopunama Zakona o turizmu i ja ću se osvrnuti u nekoliko rečenica na njega, s obzirom da su moje kolege iz SNS već dosta govorile. Ono što prvo želim da pohvalim, to je da su izmene i dopune ovog zakona donete u jednoj širokoj javnoj raspravi gde su svi učesnici i akteri turističke privrede, ali i akteri univerziteta, Prirodno-matematičkog fakulteta, Asocijacije turističkih organizacija, hotelijeri, turističke organizacije Vrnjačke Banje, Turističke organizacije Srbije, bili uključeni u donošenje izmena i dopuna ovog zakona. Kada se u izradu i dopunu jednog zakona uključe svi relevantni faktori i svi faktori koji se bave neposredno turizmom, svakako da iz toga mora proizaći jedno dobro zakonsko rešenje. Druga stvar zbog čega bih pohvalila ove izmene i dopune zakona, tiču se obaveza koje je naša zemlja preuzela, a tiče se implementiranje evropskih direktiva u naše zakonodavstvo i upravo u Zakonu o izmenama i dopunama Zakona o turizmu, implementirana je direktiva o uslugama iz 2006. godine kao i direktiva o organizovanju putovanja, odmora i kružnog putovanja. Takođe, ono što želim da istaknem, to je da sem javne rasprave i sem implementacije zakonodavstva EU, u ovaj zakon su implementirane i zakonske odredbe koje se odnose na Zakon o zaštiti potrošača, koji je i te kako značajan sa aspekta zaštite korisnika turističkih usluga, Zakon o prekršajima u delu koji se odnosi na prekršajni nalog. Znači, implementirane su i već usvojeni i već važeći pozitivni zakonski propisi Republike Srbije. Ono što želim da istaknem, to je da se ovim zakonom Strategija razvoja turizma, koja se inače donosila na vremenski period ranijim zakonom od deset godina, sada skraćuje na vremenski period od pet godina, što smatram da je dobro jer u vremenskom periodu od pet godina mogu se postaviti realni ciljevi. Nije cilj ove Vlade samo da donese strateški dokument, već da donese i akcioni plan koji će pratiti taj akcioni dokument, a u akcionom planu moraju biti tačno naznačene institucije, tačno naznačene aktivnosti i tačno naznačeno vreme sprovođenja određenih aktivnosti. Samo ispunjenjem svih aktivnosti iz Akcionog plana i Strategija kao krovni dokument može biti na adekvatan način realizovana. Ono što takođe moram da pohvalim, to je da u pogledu stručne spreme, posebno na rukovodećim mestima u turističkim organizacijama i to pre svega na lokalu su se nalazili rukovodeći kadrovi, čija stručna sprema, veština, znanje, obrazovanje ni u kakvom smislu nije mogla da dovede do unapređenja i nije mogla da dovede do toga da imaju viziju turističkog razvoja jednog kraja ili jedne celine. Izmenama i dopunama ovog zakona precizira se stepen stručne spreme, precizira se stepen radnog iskustva, precizira se znanje stranog jezika u skladu sa onim što propisuje Ministarstvo prosvete i sve to sigurno stvara dobre preduslove za bolji kvalitet rada, kako rukovodećeg kadra, tako i institucija koje oni predstavljaju, a to su turističke organizacije, kako Srbije, tako i turističke organizacije lokalnih samouprava. Ono što takođe želim da istaknem, da ovim zakonom i te kako kao prioritetan cilj postavljeno je suzbijanje sive ekonomije. Možda je to najočigledniji primer u obavezi posrednika da se registruju u registar turizma. Moram da napomenem da do sada posrednici turističkih putovanja nisu bili registrovani u registar turizma, da se procenjuje da ih je negde na teritoriji Republike Srbije između 500 i 800 i da je to stvaralo i te kako prostor za pojavu sive ekonomije. Sada su posrednici u zakonskoj obavezi dužni da se registruju u registar turizma, a nakon toga oni će biti, svi će oni biti objavljeni na sajtu APR, tako da će biti dostupni i korisnicima turističkih usluga, ali će takođe biti dostupni inspekcijskim organima koji pravovremeno i adekvatno mogu da reaguju, a posebno u vreme predsezone kada su ta turistička putovanja i nešto jeftinija. Takođe, ono što želim da naglasim, to je ove neprofitne organizacije, ferijalna udruženja, udruženja penzionera, ne radi se ovde, u stvari zakonom se želi postići veća transparentnost i vidljivost onoga što oni rade u skladu sa svojim osnivačkim aktima, u skladu sa svojim pravilnikom i statutom, ali da bi se obezbedila ta vidljivost i transparentnost i odagnala svaka sumnja na eventualnu zloupotrebu i eventualnu korupciju, ove organizacije su dužne da donesu godišnji plan putovanja i taj godišnji plan da dostave Turističkoj inspekciji u roku od sedam dana od dana usvajanja sa drugim aktima koja oni naravno već imaju i to ne iziskuje nikakve dodatne troškove. Ono što posebno želim da pohvalim, to je i davanje aspekta na širenje seoskog turizma, jer seoski turizam smatram da je vrlo značajan, kako sa demografskog, tako i sa ekonomskog aspekta i širenje, posebno kod fizičkih lica, jer je sada moguće da fizička lica koja imaju registrovana seoska turistička domaćinstva na svojim parcelama, organizuju i kampovanje do 30 gostiju. Moram da naglasim da i kampanja „Moja Srbija“ je imala velikog uspeha, da je na osnovu samo te kampanje zabeležen rast od 12,7% i da je zabeleženo oko 60.000 noćenja po osnovu izdatih vaučera, a ukupan broj izdatih vaučera je 11.760. Dolazim iz jugozapadnog dela Srbije, iz dela u kome se nalazi neprocenjivo planinskog bogatstvo, to je planina Zlatar, biserno čista reka Uvac, Pribojska Banja, manastir Mileševa, manastir Sveti Nikola na Banji. Na ovom prostoru nalazi se kulturno-istorijsko nasleđe, identitet dva naroda, srpskog i bošnjačkog. Nadam se da će Ministarstvo za turizam prepoznati značaj turističkog razvoja i ovog kraja i pomoći projekte koji se tiču razvoja ove siromašne, ali turistički jako bogatog područja. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima Zoran Živković. Izvolite.
Početak rasprave nije puno obećavao, jer nakon uvodne reči ministra, skoro pola sale je otišlo napolje i neki su pomislili da je to bojkot, ali je vredelo ostati sve ovo vreme, jer su kolege koje su ostale vrlo inspirativno govorili o svojim zavičajima i bilo je zaista pravo zadovoljstvo slušati te idilične priče, od kojih su neke stvarno bile i iznad nivoa jednog eseja za prvi razred srednje škole. Naravno, nismo čuli nikakve suštinske ni od ministra, a ni kasnije u diskusiji, jasne dokaze zašto je ovaj zakon toliko važan, toliko dobar. Naravno da su izmene bile neophodne, ali očigledno po izlaganju koleginice Biljane Ilić Stošić, sa njom se slažem potpuno i zbog kratkoće vremena nemam vremena da ponovim to što je ona rekla, mislim da je to ona jako dobro rekla i šteta što se to nije čulo u klupama oko nje, ali primedbe koje je ona dala govore o tome da je pokušaj da se zakon popravi, da je taj pokušaj više neuspešan nego što je uspešan. To ćemo videti još u daljoj raspravi, u svakom slučaju, dobro je što smo ostali do pet sati sa ovom temom koja je naravno jako važna za Srbiju i žao mi je samo što tu nisu neke kolege, njih 10-15 iz vladajućih stranaka koji su juče otišli u Moskvu da igraju fudbalski turnir sa kolegama iz drugih parlamenata, verovatno je to u cilju otopljavanja saradnje sa Rusijom, povećavanja prihoda od turizma itd. Gospođa Čomić, koleginica, je pitala ministra jedno važno pitanje, da se objasni učešće firme „Hepako“ sa Vračara, u odluci o izradi izmena i dopuna prostornog plana područja posebne namene Nacionalnog parka Kopaonik. Naime, prvo je bilo predviđeno tom odlukom da troškove izrade tog plana snosi nadležno ministarstvo, a onda je pre neki dan Vlada u predsedavanju Aleksandra Vučića donela izmenu člana 10. i sad taj član glasi – sredstva za izradu izmene i dopune tog plana obezbeđuje „Hepako d.o.o.“ Beograd – Vračar, sa procenom od šest miliona. To je firma koja je osnovana 20. maja prošle godine …
Poslaniče, ja mislim da ste vi nešto …
Molim vas, turizam, razvoj turizma na Kopaoniku je temelj srpskog turizma.
Ali, u vezi izmena i dopuna zakona.
Tako je. Naravno, ali moramo da dođemo i do nekih informacija koje će nas uputiti da li je taj zakon dobro osmišljen.
Nadam se da je ministar razumeo.
I ja mislim da smo se razumeli. Znači, vlasnik te firme je uložio 100 dinara srpskih u osnivanje te firme. Zove se Mater Suhaj Al Alabuhan Drahir iz Ujedinjenih Arapskih Emirata i on finansira taj prostor posebne namene Kopaonika, koji je temelj srpskog turizma, gde se u članu 6. tim planom obuhvataju i od posebnog značaja izmene i dopune važećeg prostornog plana u smislu prikaza tačnog obuhvata kompleksa specijalne namene Kopaonik neophodnog za funkcionisanje Vojske Srbije. Bilo bi jako interesantno da u smislu razvoja turizma Srbije dobijemo objašnjenje kako to da firma koja je osnovana sa 100 dinara, a i to je već druga firma iz Emirata od 100 dinara, ova prva je dobila od Vlade Srbije JAT apartmane na tom istom Kopaoniku, kako se sada ova druga firma od 100 dinara bavi stvarima koje su važne za kompleks specijalne namene Kopaonik, koji je neophodan za funkcionisanje Vojske Srbije? To je jako interesantna stvar i mislim da to ne možemo da preskočimo, bez obzira što možda nije u direktnoj vezi sa ovim zakonom, kao što ni neke manifestacije u Svrljigu i Beloj Palanci verovatno isto nisu vezane za ovaj zakon. Ja bih voleo da nam ministar da odgovor na ovo pitanje, da naravno ne otvaramo ponovo neku aferu. Mislim da bi jedan dobar, iscrpan odgovor, koji može da se pruži sada, bila tačka na bilo kakve spekulacije, ali ako ne dobijemo sada dobar odgovor, iscrpan i precizan, onda ja mislim da smo mi ušli u novu aferu koju ćemo verovatno morati Vučić i ja da rešimo na tom TV duelu kad do njega dođe. Hvala.
Ministar Ljajić ima reč. Izvolite.
Nažalost, morate da čekate TV duel. Ja ne mogu da vam dam iscrpan odgovor, ne što neću, nego što ne znam. Prema tome, niti je to deo nadležnosti ministarstva, niti je to deo današnje rasprave o izmenama i dopunama Zakona o turizmu. Dobićete odgovor od nadležnih institucija i ministarstava i ne vidim ništa sporno u tome.
Nema replike zato što vam je odgovorio ministar. (Zoran Živković, s mesta: Jedna rečenica.) Pa, sad, jedna ili 15, a replike ili ima ili nema. Moram prvo Zoranu Babiću da dam povredu Poslovnika. Ali, već u četvrtak postavite pitanje, u pravu je ministar, i nadležno ministarstvo će vam odgovoriti. (Zoran Živković, s mesta: Kad bi došli neki četvrtak.) Hoće, evo idući četvrtak. Postavite u utorak, uostalom.
Zahvaljujem se, gospođo predsednice. Reklamiram povredu Poslovnika, član 106. Neću tražiti da se o njemu Skupština izjašnjava. Cenim vaš pokušaj da ovu debatu kolege Živkovića uvedete u neke pristojne tokove i da se govori o tački dnevnog reda. Žao mi je što je ova debata u kojoj sam uživao u toku popodnevnih sati, koja je bila puna emocije prema svom kraju, prema svojoj opštini, prema gradu iz kojeg se dolazi, promovisanja turističkih potencijala, zagađena ovako nekim pričama o esejima, o sportskim aktivnostima i raznim drugim stvarima koje nemaju nikakve veze sa tačkom dnevnog reda. Što se tiče tih sportskih aktivnosti i kolega koje su sada na putu, čini mi se, ako nisu i stigli u Moskvu, hoću da kažem i da obavestim srpsku javnost da se u tom timu nalaze predstavnici i opozicije i pozicije, vladajuće većine, i da su kolege otišle o svom trošku, a ne o trošku ni Skupštine, ni građana Republike Srbije, ali dobro, to je još jedna od tih afera koja se pokreće, a koja nema nikakve veze i nije utemeljena u istini. Ova Vlada Republike Srbije promoviše prave vrednosti u turizmu i to potvrđuje i sezona u Vrnjačkoj Banji i centralni banjski park, koji je posle toliko godina koliko je stajao raskopan i gde su glavu okretali na drugu stranu i gosti, ali i građani Vrnjačke Banje zato što su sredstva koja su u ranijem periodu bila opredeljena potrošena na ne znam ti ni kakve javne nabavke, sada je centralni banjski park za diku i za ponos i Vrnjačke Banje, ali i Srbije i taj park je otvorio gospodin Aleksandar Vučić. Za razliku od nekog prethodnog perioda, kada je, recimo, tada ne znam šta već ministar unutrašnjih poslova savezni ili koji, promovisao potencijale Kule, jedne divne, velike i lepe opštine, ali potencijala Kule, turističkih potencijala koje je promovisao zajedno sa Jedinicom za specijalne namene i tadašnjim komandantom Jedinice za specijalne namene.
Znači, ne treba da se izjašnjavamo o članu 106. Poslovnika. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovana predsednice Narodne skupštine gospođo Gojković, poštovani ministre Ljajiću i uvažene gošće iz Ministarstva, koje ceo dan pažljivo pratite ovu raspravu, povređeni su članovi 103. i 107. Poslovnika naše Narodne skupštine. Dozvolite da u dva minuta objasnim kako je malopre povređen Poslovnik. Najpre je gospodin Babić tražio reč po povredi Poslovnika na osnovu člana 103. Kada je dobio reč, nije rekao koji je član Poslovnika povređen, poštovana gospodo i poštovana predsednice Narodne skupštine, a potom je gospodin Babić upotrebio, pod a, jedan termin kojim se zaista narušava dostojanstvo Narodne skupštine, a to je termin zagaditi. Šta je rekao ovde gospodin Babić? On je govor jednog narodnog poslanika opisao terminom zagađenje. Poštovana gospodo, ja smatram da nije primereno da jedan narodni poslanik u našoj raspravi jednom narodnom poslaniku za njegov govor kaže da je zagađujući. Molim vas, predsednice Narodne skupštine, da se upotrebi makar Rečnik srpskog jezika. Ja ovde imam izdanje Matice srpske, iz Novog Sada. On može da se upotrebi, pa da se objasni značenje nekih reči. Pod b, poštovana gospođo Gojković, vi ste dozvolili gospodinu Babiću, da umesto da objasni kako je povređen Poslovnik, tj. kako ste vi povredili Poslovnik, da replicira gospodinu Zoranu Živkoviću na ono što je gospodin Zoran Živković prethodno govorio. Gospodin Babić nije dobio reč da replicira, gospođo Gojković, nego da objasni kako ste vi povredili Poslovnik. Vi niste bili povredili Poslovnik. Red je da upozorite gospodina Babića na to. Hvala.
Poslovnik nije povređen zato što se poslanik Babić pozvao i rekao da sam dozvolila da se govori mimo dnevnog reda, član 106. je rekao. To mu je bila prva rečenica. (Vladimir Pavićević, s mesta: Izvinjavam se.) Izvinili ste se, znači u redu je. Članovi 103. i 107. i onda ste vi rekli šta ste imali, ima pravo da usmeno ukaže na povredu. Član 103. je vezan za sve ovo što sam sada rekla. Vi ste se na 103. pozvali smatrajući da poslanik nije rekao koji član, a jeste, tako da je bespredmetno. Ne možemo da glasamo sada i o babama i o žabama i o svemu. Bespredmetna prva rečenica. Samo o babama, znači samo o povredi člana 107. Nisam reagovala kada je rekao zagaditi, zato što nisam reagovala kada je poslanik Živković pežorativno rekao da poslanici nisu dostigli ni nivo srednje škole. (Zoran Živković, s mesta: Rekao sam da jesu.) Ja bih volela da ovde bude i mnogo više ljudi koji nemaju ni osnovnu školu, a govore glasom naroda. Tako da, ne vidim šta je to ružno što neko ima nivo osnovne, srednje, fakulteta itd. Znači, nisam reagovala u vašem slučaju, pa onda ne mogu da reagujem u bilo kom drugom. Reč ima narodni poslanik Biljana Ilić Stošić, replika. (Zoran Živković, s mesta: Poslovnik.) Kad dam reč, onda ne može da se viče i da se kolege omalovažavaju, tako što im se kaže – sedi. Izvolite.
Molim vas, gospođo predsedavajuća, da prenesete kolegi preko puta da mi je izuzetno drago što se složio sa mojom raspravom, ali se bojim da je nije razumeo. Ja sam postavila dva najbanalnija pitanja koja meni lično nisu jasna. Ministar je vrlo ljubazno i stručno odgovorio, razjasnili smo to. Zahvaljujem.
Reč ima narodni poslanik Zoran Živković, povreda Poslovnika.
Povreda Poslovnika član 104. Vi ste, predsednice, sada replicirali meni, a davali ste komentar na povredu Poslovnika koju je tražio gospodin Pavićević. Govorili ste i tumačili ste moje reči i rekli ste - babe, žabe i šta sam ja govorio. To, naravno, možete da radite, kao što znate, tako što se javite za repliku, sednete u klupu i govorite o tome šta sam ja eventualno pogrešio. Ovako smo došli do toga da i dalje postoje ne dvostruki kriterijumi, nego postoji jedna haranga nad opozicijom, gde ne možemo da kažemo ništa. Mogu da slušam od bilo kog zagađivača da me vređa, jer pitanje zagađivanja je i iz pozicije ko vidi to zagađenje. Zagađenje nečega što se na Dorćolu zgazi štiklom i parfem je… [[Isključen mikrofon.]]
Znači, ne znam ništa o Dorćolu, ja sam iz Novog Sada, ali Dorćola nema u Poslovniku. Znači, da ne bi kršili dalje Poslovnik, moram da vas prekinem. Član 104. kaže - ako se narodni poslanik u svom izlaganju na sednici uvredljivo izrazi o narodnom poslaniku, te ja smatram da ste reda radi naveli član Poslovnika. Ja se uvredljivo nisam izražavala ni o kome, nego odgovarala na povredu Poslovnika poslanika koji sedi pored vas. Ne smem da kažem ime, jer će odmah biti neka uvreda. Hoćete da glasamo na član 104? Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Marijan Rističević.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, ja ću na početku odmah da postavim pitanje da li ovaj Predlog zakona se odnosi i na TV turizam? Dakle, s obzirom da se ovde spominju neki TV dueli, evo ja imam čast da kažem da je meni sa TV duela dva minuta pre samog TV duela na TV Šabac, koju ne kontroliše SNS, pobegao bivši premijer. Danas ponovo on priziva neke TV duele. Ja sam za tu vrstu turizma spreman. Ako ovaj zakon obuhvata tu vrstu turizma, evo, ja mu nudim, iako je moja partija kvalifiovano osvojila 2003. godine, kada je on bio premijer, 2,86% glasova. Njegova nova sastavljena od polovnih političara još nije dostigla taj rezultat, ali ja mu nudim, kao jača politička stranka za taj TV turizam, da se nas dvojica ogledamo u bilo kojoj emisiji na bilo kojoj televiziji. Mislim da sam ja sasvim dovoljno kvalifikovan da sa njim izađem na kraj. Da ne zamaramo tu neke ministre za trgovinu i turizam, da ne zamaramo premijera, evo meni su rekli - ti si dovoljno dobar za tu vrstu turizma idi ti to završi, ja došao, čovek pobegao. Sve što sam do sada čuo, čuo sam o nekom turizmu koje su, navodno, moje kolege iznele i koji se odnose za prvi razred osnovne škole. Pokušaj uvrede ne mora da znači da je to uvreda. Vređanje nije sloboda mišljenja. Vređanje može da bude nevaspitanje, ali ja ostavljam publici i gledaocima neka o tome presude. Jedan moj kolega je hvalio Niš. Hvalio ga na sva usta. Mislim da se radilo o Miliji Miletiću. Rekao je da je Niš najlepši i najbolji grad. Lako je njima kada su se rešili ovakve veličine. Ja bih ih pitao šta bi bilo kada bi se doselio, a ne odselio. Što se tiče same sadržine zakona, naravno da, kao zemljoradnik, a to sam očekivao i od mog kolege poljoprivrednika, treba da se izjasnimo posebno o seoskom turizmu. To posebno valja pohvaliti. Ne samo zbog seoskog turizma. Kroz seoski turizam se promovišu, recimo, organska proizvodnja hrane, staro, tradicionalan način spremanja i pripremanja hrane, piće, itd. To je veoma bitno za žene, veoma je bitno i za Žensku mrežu, verujem. Žene na selu da daju svoj doprinos, jer su one čuvari tradicije u pripremanju hrane, napitaka, itd. i čl. 29. i 30, da ne gledam zakon, ili 28. i 29, se odnose na seoski turizam. Tu se govori o noćenju u kućama. Dakle, dovoljno je do 30 ležaja, itd. Fizičko lice se može baviti turizmom, seoskim turizmom. Veoma je bitno što pojedini pogoni za proizvodnju hrane i napitaka mogu da primaju turiste da konzumiraju hranu i piće do 50 osoba. To znači taman koliko stane u jedan autobus. Kada smo već kod toga, hajde da spomenemo i taj vinski turizam. Postoji u Sremu stari vinski rimski put. Vi svakako znate. Gospodin Martinović živi u Sremu. On zna da se to odnosi na Čortanovce, Bešku, Krčedin, i to je još uvek ležište stare vinove loze. Ja sam po ugledu na vinodelje i drvodelje, koje su donosile cepanicu, doneo jedan primerak te stare vinove loze, (Narodni poslanik pokazuje vinovu lozu.), koju je država iskrčila onog momenta kada je dodelila subvenciju Krčedinu za 525 hiljada evra. Tako smo to tradicionalno pripremanje vina od loze koja je još iz rimskog perioda, koja je obnavljana i zanavljana… Ova je stara 601 godinu. Ko ne veruje nek proveri. Ko je proveravao onu cepanicu, neka docenti izvole, pa neka provere i ovo. Malo je mlađa od loze Svetog Simeona sa Svete Gore, ali je starija od one u Mariboru koja je star 500 godina. Ovo je uništeno, lokalitet, put vina, novi put vina. Nema vinarija. Tamo stoje sad na 52 hektara ljudi sa puškama, koji paze na sirotinju, da na tom posedu koji je stečen nacionalizacijom, grabizacijom od prethodnih vlasnika, 1945-1953. godine… Od porodice Jakšić, koja se bavila vinskim turizmom, to je oteto i premijer koji se zalagao navodno da se to vrati je to uzurpirao i to više nema tu namenu, nema tamo vinarije. Umesto vinarije, imamo svinjarije. Da li tamo postoji vinarija ili svinjarija? Pozivam sve vas da se uverite. Tvrdim da tamo postoji svinjarija. Tamo nema nikakve proizvodnje vina. Tamo se sad grožđe prodaje u rifuzi i tamo stoje ljudi sa puškama budno prateći da sirotinja, koja je isfinansirala taj vinograd, slučajno ne ubere jedno zrno. Ja sam protiv takve vrste turizma da seljaci iz grada povuku ogromna sredstva, kobajagi zbog vinskog turizma, seoskog turizma, za tri godine oni to unovče, pokupe krpice, presele iz Niša, Niš bude lep grad, a Inđija i Beograd… Šta mi dobijemo, to je rekao kolega Babić i ja tu reč neću da pominjem. Kada smo već kod vinskog turizma, tu bi dobro došao i lovni turizam. Lovačke kuće, lovački domovi, divljač, specijaliteti od divljači, suve kobasice, kuleni, itd, koji lepo idu uz crna i bela vina, ali nema vinarija, već ima svinjarija. Vreme je da okrenemo list, da ne radimo ono što su radili oni. Najbolja vlast će biti ona vlast koja ne bude radila ništa od onoga što je radila prethodna stranka bivšeg režima. Verujem da kod mog kolege poljoprivrednika i dalje važi ona deviza – bolje patiti za selom, nego patiti na selu. S tim u vezi, onda treba subvencije i podsticaje od strane države da idu za razvoj seoskog turizma, lovnog turizma, vinskog turizma. To je veoma bitno. Ne samo zbog turizma, već je bitno zbog opstanka naroda na toj teritoriji, bitno je da kada opstaju žene, kada opstaju porodice, rađaće se deca, bitno je zbog bezbednosti, bitno je zbog suvereniteta, bitno je zbog poljoprivrede, bitno je zbog zaštite životne sredine, bitno je zbog čuvanja domaćih životinja, bitno je zbog održavanja lovačkog fonda, divljih životinja, bitno je iz mnogo razloga. Bitno je da nemamo stara sela, gde nema pas više da zalaje ili nemaju čime da ga hrane ili su svi izumrli. Tragedija Srbije se dešava na srpskom selu. Ili ćemo to da vidimo, ili ne treba da vršimo vlast. Dakle, vreme je da okrenemo priču u korist, ne samo seoskog turizma, već i u korist poljoprivrede, ruralnog razvoja itd, da ne bude da starci tri godine gledaju da li će im neko od rodbine doći i poslednja im želja na selu, gde više nikakve proizvodnje nema, da vide oči svojih potomaka i čekaju ih po tri godine. Jedna žena dole u Novoj Varoši je prošla kroz šiblje, kod lekara i rekla napišite da sam umrla. Lekar pita - zašto? Pa, kaže – makar još jednom da vidim svoje sinove, ćerke i unuke. Dakle, takva Srbija koja zamire, takvu Srbiju gledamo, takvu smo nasledili. Mi smo od svojih predaka dobili u boljem stanju državu i makar smo dužni potomcima da je u istom stanju makar predamnom. Hvala. (Zoran Živković, s mesta: Replika.)
Povreda Poslovnika? Daću vam repliku, samo mi recite u kom segmentu ste vi spomenuti i ja ću vam dati repliku. Nemam ništa protiv. (Zoran Živković, s mesta: Uključite mi mikrofon.) Izvolite.
Da li vi mislite da se govor prethodnika nije odnosio na mene? Ja mislim da jeste, a vas pitam da li vi mislite da jeste ili nije?
Iako to ne smem da radim, ja mislim da ne. Ali, ću vama dati repliku ako ste se vi prepoznali u tome. Izvolite.
Hvala. Naravno da nikada nisam bio u TV duelu, niti dva minuta, niti dva sata, niti dva dana pre bilo kakvog TV duela nisam otkazao. Ta laž nije bitna to je inače deo jednog načina ponašanja. Sa druge strane, tužno je da neko sam sebe stavlja kao nešto što ne bi rekao na šta liči, odnosno šta jeste, jer to ne bi bilo primereno ovom domu, tako da neću da ulazim u taj deo. Konačno, svi ljudi u Srbiji, posebno Sremci znaju da postoje vinski Srem i svinjski Srem. Ja sam se jedno vreme bavio vinarstvom, naravno bez ovih laži o bilo kakvim zloupotrebama, već skoro pet godina nemam nikakve veze sa tim vinogradom, nažalost, ali mislim da je potpuno nekompetentno da o vinu i o vinskom Sremu priča neko ko je autentični primerak svinjskog Srema.
Šta ste rekli poslaniče? (Marijan Rističević, s mesta: Replika.) (Zoran Živković, s mesta: Nisam rekao svinjska Vrnjačka Banja nego svinjski Srem.) Daću repliku. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, znanje ima granice, neznanje nema. Ne postoje dve vrste Srema, postoje tri. Postoji vinski, ruzmarinski i svinjski. To je činjenica. Regionalno, staro opredeljenje Srema, gospodin Martinović to zna. Ja živim u ruzmarinskom, malo naginjem i vinskom. Taj vinograd je bio veoma blizu mene. Znači, ja sam odvajkada u vinskom i ruzmarinskom. U koji ćete vi sebe svrstati, to od vas zavisi. Ne samo od vas, to zavisi od onih koji vas gledaju, slušaju itd. Pokušaj da me uvredite ne može da vam prođe. Ja ne mogu naterati vas da me poštujete ili da poštujete bilo kog narodnog poslanika kojeg ste za sada ovde vređali, ali mogu da vam se suprotstavim. Ne zato što pokušavate da vređate mene, što pokušavate da vređate sve poslanike redom, ne znam koga više niste pokušali. Ovde ste upotrebljavali izraze stoka, đubre, banditu, bando itd. Ja te reči vama nikada nisam uputio. Ima Marin Držić onu svoju izreku „iz zlih usta ne može nego zla reč izaći“. To kada je napisao najverovatnije da je bio vidovit i da se odnosilo na vas. Sada ja vas pitam, u replici, da li je tačno da ste aprila 1999. godine dok je mala Milica Rakić ginula, u korist preduzeća „Target“ u Dimitrovgrad za nabavku municije izneli milion i 250 hiljada maraka i plus 100 hiljada dolara na ime troškove obezbeđenja prolaska municije kroz Rumuniju i Bugarsku? Kaže izveštaj OB sektora iz VPD 18795 od 1. – 29.4.2003. godine. Interesantno je da je novac iznet, a da nije stigla ni municija ni novac. Znači, to je bilo milion i po maraka i gle čuda, novac u Dimitrovgrad izvesnom Rusu ste nosili vi. Dakle, dok je narod krvario i mala Milica Rakić ginula, vi ste se bavili švercom municije i što naš narod kaže – muvali milion i po maraka. Hvala.
Poslaniče, izvolite.
Znači, prethodnik je precizno definisao da izraz koji sam upotrebio – svinjski Srem, nije nikakva uvreda, nego da je to jedan podreon tog dela Srbije. Što se tiče ove priče o, koliko sam shvatio Dimitrovgradu, 1999. godina, municija, to je apsolutna laž i neistina. Pozivam vas predsednice, potpredsednika Vlade i sve prisutne poslanike da traže hitno izjašnjenje nadležne službe koja je pisala taj dokument, ako taj dokument postoji i da se utvrdi bilo kakva moja veza što ima bilo kakve veze sa bilo čim što je protivno interesima ove zemlje. Pominjanje Milice je stvarno potpuna svinjarija. Ja sam za vreme bombardovanja bio u uniformi, vidljiv i bio sam sa ljudima koji su ginuli, a gde su bili ti, ti pojedinci, to će moći da utvrdi samo neka analiza koja se zasniva na bremu, a ne na nekoj drugoj literaturi. Takve uvrede vi dopuštate. To dopuštate da se u ovom parlamentu… I vi pričate o turizmu, vi pričate o parlamentarizmu, o Evropi, to je stvarno strašno. Ja bih vas molio, naravno da ljudi znaju ko je ko u Srbiji, ovo je jedna mala lepa zemlja, ali to što je mala je posledica toga da ljudi pamte ko je bio bivši režim, ko je glasao za koga, ko je šta radio, ko je zašto isključen iz neke koalicije, to nije tema za ovu repliku, niti za ovaj dom. Ali, uvrede koje ja trpim ovde 20 i nešto godina, a posebno pod vašim predsedavanjem, stvarno prevazilaze svaku meru.
Vreme.
Naravno da kakva god usta da jesu i koji god Marin Držić da je pričao, ne mogu da to shvatim kao uvredu, ali to je apsolutno nedopustiva stvar, takva laž u ovom visokom domu.
Poslaniče, pošto ste se meni obratili, da vi trpite uvrede pod mojim predsedavanjem, ja vam se zahvaljujem, ali molim vas da vas ne pogađaju samo uvrede koje smatrate da vam je neko učinio. Molim vas pažljivo da slušate i kada vi izgovarate uvrede prema drugim poslanicima, pa njih to pogodi. Onda ćemo moći da razgovaramo o tome kako se vode sednice. Ali, ako imamo… (Narodni poslanik dobacuje s mesta.) Ne, ne, obratili ste se predsedniku za način vođenja sednice. Ne moram da se javljam na drugi način, iskoristiću ovaj način. Znači, nemojte da budete senzibilni samo kada se vama nešto kaže. Sami izazovete ovo i poslanik ima prava da … (Zoran Živković, s mesta: Ima prava da laže?) To ste vi rekli da laže. Nemojte samo vikati, molim vas. (Zoran Živković, s mesta: Vi ste jači od mene.) Nemam stvarno želje da razgovaram. Rekli ste da je Srbija mala država, da je zaslužila bolje poslanike, možemo da se složimo oko toga, zavisi ko izgovara i ko kome govori, jel tako? Ali prvo dozvolimo tim ljudima da glasaju za nekog od nas. Možda za neke nisu glasali. Toliko o uvredama na račun svih poslanika, od strane vas poslaniče Živkoviću. Delite lekcije svima nama, delite packe svima nama, određujete naš intelektualni obrazovni nivo, nikada vas nisam prekinula iako imam svoje mišljenje posebno na takav način izražavanja, ali sada moram da … (Zoran Živković, s mesta: Vi ste ovde, iz srpske Atine, kako vas nije sramota da govorite neistinu?) Dobro. Jel sada u redu? Jel ste rekli sve što imate o meni? Imamo i sutra sednicu, smislite šta ćete još ružno da kažete o meni. Meni je svejedno. Izvolite poslaniče Rističeviću, replika.
Dame i gospodo, meni je ovo peta replika u ovom sazivu, čisto da se zna da nemam neke posebne povlastice. Ja sam spreman da idem na poligraf sa kolegom poljoprivrednikom i da utvrdimo ko govori istinu, da ne bi bilo da je ovo podmetačina neke SNS vlasti, da ne bi bilo da je ovo podmetačina Miloševićeve vlasti jer se spominje 1999. godina, ja ću vam reći da sam pročitao izveštaj Odeljenja bezbednosti SSNOA 14-116 od 21.08.2002. godine, pa vi sad pogledajte ko je tada bio na vlasti, i još jedan izveštaj ima OB Sektora, znači dva, od 29.04.2003. godine, kada je premijer bio moj kolega poljoprivrednik i srećom on je u pravu, narod zna u ovoj državi ko je ko. Hvala.
Izvolite. Replika.
Naravno da se činjenice ne utvrđuju na poligrafu. Na poligrafu se utvrđuje da li neko laže ili ne laže. Ti navodi su apsolutna laž, ali to dokazivanje ne može da se vrši tako što neko ode na poligraf. Kao što se zna na nesreću poligraf nije savršeno sredstvo i mnogi ljudi koji su malo drugačiji od drugih vrlo lako mogu da prevare poligraf. Tako da to nije pravo sredstvo. Pravo sredstvo je da pozovete vojne vlasti, vašeg ministra Gašića, dok ne bude smenjen po nalogu Agencije za borbu protiv korupcije, da da informaciju narodnim poslanicima Skupštine Srbije, a i celoj javnosti o navodnom dokumentu koji već treći put pominje poslanik. Ja bih voleo da baš saznamo ko je to nosio koje pare, gde pare, posebno 1999. godine. Ja sam verovatno tada sa mesta predsednika skupštine Grada Niša nosio Rusima pare za naoružanje koje je treba da dođe preko Bugarske koja je tada bila u NATO-paktu. Znači, da neko zna sva slova ćirilice, bilo bi mu jasno da je to potpuno besmisleno…
Kraj. (Zoran Živković, s mesta: Ako vas to zadovoljava.) Presrećna sam što mi ostane mogućnost da vam isključim mikrofon. Sada ste po hiljaditi put rekli – da li neko zna ćirilicu, da li zna ovo, da li zna ono. Dosta je bilo. Pozivate na neki nivo. Da vas spasem da može neko da glasa za vas ipak. Reč ima narodni poslanik Branka Karavidić. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo predsednice. Poštovani ministre, gosti iz Vlade, kolege poslanici, posle ove burne rasprave u trajanju od nekih pola sata, ja bih da se vratim na temu današnje Skupštine. Izmene ovog zakona su opravdane, obzirom da se njima postojeći dodatno usklađuje sa zakonodavstvom EU, da se po rečima predlagača otklanjaju problemi sa kojima se susreću svi oni koji rade u turističkoj privredi. Primenom izmenjenog zakona kaže se u predlogu – smanjiće se siva ekonomija u ovoj oblasti, uvešće se novi savremeni oblici poslovanja i organizovanja u turizmu, odstraniće se uočena pojava nestručnih kadrova zaposlenih na rukovodećim mestima. Ministarstvo i Vlada će podsticati turistički promet u Republici Srbiji. Urediće se oblast profesija u turizmu.Izvršiće se preraspodela prava, obaveza i ovlašćenja inspekcijskih službi. Podstići će se veća zaštita korisnika turističkih usluga itd. Čitajući tako, svako bi rekao da su ove izmene korektne i neophodne i većina njih jeste i ja ih pozdravljam. Ali, pažljivo čitajući ovaj predlog zakona, nametnula su se neka veoma važna pitanja na koja očekujem odgovore od vas, gospodine ministre. Predlogom zakona predviđena je mogućnost da se radi usmeravanja i podsticanja razvoja turizma u budžetu Republike Srbije obezbeđuju sredstva za podsticanje i unapređenje turističkog prometa domaćeg turizma, odnosno domaćih turista i organizovanog turističkog prometa stranih turista na teritoriji Republike Srbije. Pretpostavljam, a vi ste u današnjem izlaganju i rekli da se ovaj promet domaćih turista najvećim delom odnosi verovatno na podelu vaučera. Ja se nadam da će ta akcija biti sprovedena i naredne godine, te ću ja sada iskoristiti priliku da vas pitam – kolika je procena finansijskih efekata ove akcije do sada, do nekog preseka? Međutim, nije mi jasan ovaj drugi deo koji kaže, mislim na drugi deo usmeravanja i podsticanja razvoja turizma iz budžeta Republike Srbije, a odnosi se na organizovani turistički promet stranih turista na teritoriji Republike Srbije. Gospodine ministre, šta se zapravo krije iza ove formulacije? Meni je nejasno. Da li će se možda i stranim turistima deliti vaučeri za organizovani boravak u našoj zemlji? Na koji način će se trošiti novac građana Srbije da bi se podsticao organizovan turistički promet stranih turista na teritoriji Republike Srbije? Ja apelujem na vas da mi to razjasnite. Verujem da interesuje mene, kolege a i građane Srbije. Dalje, pozdravljam uslove koje mora da ispunjava direktor turističkih organizacija Srbije, ali se ne slažem sa time da ga imenuje Vlada na predlog ministarstva. Direktor TOS-a treba da imenuje Vlada na osnovu sprovedenog javnog konkursa, imajući u vidu značaj TOS-a, kao i ovlašćenja i uslove koje treba da ispunjava direktor. Neophodno je putem konkursa garantovati transparentnost i izbor najboljeg kandidata. Zašto se izbegava konkurs? Mislim da će i član 44. izmene zakona izazvati probleme u jedinicama lokalne samouprave. Ovim se daje mogućnost jedinicama lokalne samouprave, koja je proglašena za turističko mesto prve i druge kategorije, da može svojim aktom da utvrdi turističke zone, lokacije odnosno prostorne celine. Ugostiteljski objekti, odnosno hoteli i moteli u tim zonama moraju da ispunjavaju određene standarde, odnosno kategoriju, a u saglasnosti sa aktom koje donosi jedinica lokalne samouprave. Akt sadrži, između ostalog, način procene usaglašavanja, odnosno usaglašenosti, rokove usaglašavanja koje hotel ili motel treba da ispuni, visinu penala i način plaćanja penala. Dakle, ukoliko se u turističkoj zoni nađe objekat, odnosno hotel niže kategorije od predviđene aktom opštine daje se rok vlasniku da uskladi kategoriju objekta sa predviđenim aktom opštine. Ukoliko to ne uradi u roku koji mu odredi opština plaćaće penale. Ja sam taj član tako razumela. Da li će svaka opština koja je proglašena za turističko mesto prve i druge kategorije određivati rokove prema svom nahođenju ili će oni biti isti u svim opštinama? O materijalnim izdacima vlasnika objekata, ukoliko se odluče da usklade kategorije sa traženim nivoom akta jedinice lokalne samouprave. nema ni reči. Zašto Vlada ne podstakne vlasnike ovih objekata bilo povoljnim kreditima bilo delom bespovratnim sredstvima da i tako ukupno unapredi turistička mesta prve i druge kategorije? Očekivala sam da se u ovim izmenama zakona nađe i najava gradskog menadžera Grada Beograda kojom je predviđeno da se svi hosteli koji se nalaze u zgradama moraju da do 1. februara 2016. godine pribave saglasnost skupštine stanara ili će im biti zabranjen rad. Hostel se u ovom Predlogu zakona pominje samo u članu 49. stav 7. tačka 2. i to u delu koji se odnosi na inspekcijski nadzor nad primenom zakona koji vrši jedinica lokalne samouprave a tiče se ispunjenosti minimalnih tehničkih uslova, između ostalog i u hostelima. U ovom predlogu zakona ne vidim ono što je najavio gradski menadžer Goran Vesić ili će možda Grad Beograd pravilnikom rešavati ono što treba rešiti zakonom? Šta će biti sa hostelima u ostalim gradovima Srbije, recimo Novom Sadu, Nišu, Subotici, Požarevcu i ostalim gradovima? Da li će svaki grad u kojem ima hostela, shodno svom nahođenju donositi pravilnike o radu hostela i da li će i za njih važiti pravilo da do 1. februara 2016. godine treba da pribave saglasnost iz skupština stanara, ili će im rad biti zabranjen? Bilo bi dobro da nam ovu aktuelnu temu razjasnite. Na kraju, mislim da izuzetno mali značaj pridajemo zdravstvenom turizmu. To nam je turistički razvojni potencijal. Zdravstveni turizam je nedovoljno iskorišćen, gotovo neprimetan, a mogli bi kao zemlja da se u ovoj grani turizma pozicioniramo kao tražena zemlja u Evropi. Imamo velike potencijale, naročito u oblasti stomatoloških usluga, rehabilitacije i u domenu estetske hirurgije. Insistiranjem na razvoju ove grane turizma imali bi kao država višestruku korist. Imam pitanje za vas - da li je Vlada, odnosno vaše Ministarstvo prepoznalo ove izuzetne potencijale i da li postoje planovi koji će afirmisati ovu granu turizma? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Prvo ministar da odgovori. Izvolite.
Što se tiče efekata akcije „Moja Srbija“ i deljenja vaučera, u više navrata sam danas spomenuo da je do jučerašnjeg dana bilo 13.100 vaučera, a procenjuje se da će biti 111.000 noćenja, jer su mnogi korisnici vaučera ostajali duže od tih pet dana, koliko je bio uslov da mogu da dobiju vaučere. Finansijski efekat još uvek ne znamo, jer akcija traje do 15. novembra ove godine, ali sasvim sigurno, kao pilot projekat možemo reći da je uspeo i da će naredne godine dati svoje pune rezultate, jer će trajati tokom cele godine. Što se tiče podsticaja koje nameravamo da dajemo eventualno, zavisi od budžetskih sredstava, za organizovano dovođenje stranih turista, neće se davati nikakvi vaučeri njima, već se stimulišu agencije koje dovode strane turiste. Dakle, stimulišemo receptivu i o tome je bilo reči. Svega imamo 4%, čak i manje po našim procenama, reciptivnih agencija. Spomenuo sam isto Makedoniju kao primer, koja to uspešno radi, koja je uspela da dovede veliki broj, pre svega turista iz Holandije, zahvaljujući podsticajima koje tamošnja Vlada daje. Koji će to model biti, mi još uvek nismo definisali, ali razmišljamo o tim direktnim finansijskim podsticajima ili poreskim olakšicama za one agencije koje dovode strane turiste. U svakom slučaju, to će zavisiti od finansijskih mogućnosti u narednoj godini, odnosno u narednom budžetu. Što se tiče pravilnika, vi ste postavili dobro pitanje vezano za hostele. Mi smo dugo vodili raspravu i debatu sa gradom Beogradom, jer on je hteo da ima ekskluzivno pravo da oni uređuju ovu oblast, nezavisno od drugih gradova i opština u Srbiji. Na kraju smo se saglasili da mi donesemo jedan opšti, generalni pravilnik koji će važiti za sve opštine i gradove u Srbiji. Prema tome, neće biti nikakve mogućnosti da grad Beograd ima neke posebne nadležnosti u ovoj oblasti. On će važiti za sva mesta u Srbiji. Naravno, Beograd je najviše pogođen, objektivno, jer imamo najviše bespravnog rada i sive zone, kada govorim o radu objekata u domaćinstvima i privatim smeštajima, kada govorimo o seoskim turističkim domaćinstvima i kada govorim o hostelima i verujemo da ćemo na ovaj način u velikoj meri smanjiti tu sivu zonu. Što se tiče zdravstvenog turizma, on će zauzeti mesto u ovoj strategiji razvoja turizma. Imamo jedan plan koji će biti deo te celokupne strategije. Dakle, posebno poglavlje će biti posvećeno zdravstvenom turizmu. Uslov da bi se on razvio, kao što je i ovde većina poslanika rekla, jeste da se završe problemi sa imovinskim statusom naših banja. Moramo da odvojimo deo koji se odnosi na zdravstveni turizam i moramo da imamo deo koji se odnosi na spa i velnes turizam. Imali smo slučaj Slovenije, koja je zdravstveni turizam potpuno dovela u marginalni položaj u odnosu na velnes i spa turizam. Sada se i oni vraćaju na razvoj zdravstvenog turizma. Mi smatramo da imamo dovoljno dobrih potencijala i u smislu struke i u smislu privrednih potencijala, odnosno banjskih lečilišta koja mogu da budu atraktivne turističke destinacije.
Zahvaljujem se, gospodine ministre. Reč ima narodni poslanik dr Vladimir Pavićević. Izvolite.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine i predsedavajući današnjoj sednici, gospodine Bečiću, uvažene gošće iz Ministarstva, poštovani gospodine Ljajiću, dobrodošli u Narodnu skupštinu. Ja sam primetio da vi niste naš čest gost, kada uporedim delovanje drugih ministara, i odmah vam upućujem prvo pitanje – zašto niste češće u Skupštine, gospdoine Ljajiću, da razgovaramo o velikim pitanjima, o velikim temama koje se, između ostalih stvari, gospodine Ljajiću, tiču i turizma? Podsećam vas, naša Skupština je institucija koja postoji da bismo raspravljali o vizijama različitim, o planovima različitim, gospodine Ljajiću, ako postoji neka dilema, da se ovde raspravlja i o dilemama, pa da onda tokom rasprave dođemo do nečeg zajedničkog što će da nas usmeri ka najboljem planu, ka ostvarenju neke vizije. Vi ste i danas videli, ovde su za vas pripremljene izvesne pesme, koje se najčešće recituju deci. U rečniku srpskog jezika to se zove uspavanka. Dakle, vi ste naišli ovde danas, evo, ja to mogu slobodno da kažem, vrlo jasno, na veliki broj uspavanki narodnih poslanika, pre svega SNS-a. Znači, to treba da vas ohrabri da češće dolazite u Narodnu skupštinu sa predlozima zakona, sa temama za raspravu itd, a ne da vas nema, gospodine Ljajiću. Voleo bih da mi kažete zašto niste češće ovde. Druga stvar, ja sam saglasan sa vašim obrazloženjem za Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu. Tamo vrlo fino piše da se želi smanjenje sive ekonomije, i mi smo za to. Tamo piše da se želi efikasnija realizacija i naplata kazni. I mi smo za to, gospodine Ljajiću. Ne samo da smo za to, nego mi ovde dosledno već godinu i po dana zagovaramo i oštriju kaznenu politiku, tako da smo saglasni sa ovim obrazloženjem. Takođe, vi kažete da je neophodno usaglašavanje sa evropskim direktivama. Naravno. Pa mi moramo jasno ovde da kažemo – ka Evropskoj uniji, jer tamo su ti standardi koji obezbeđuju nama najbolje uslove života i u ovoj oblasti. I ne samo života, nego i delanja u privredi i u drugim oblastima, pa i u turizmu, poštovana gospodo. Ali, podneli smo, ministre Ljajiću, 15 amandmana na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu i ja verujem da vas interesuje, ako smo saglasni oko ovih stvari koje se tiču obrazloženja, kako je to moglo da se podnese celih 15 amandmana. Moglo je, na članove 3, 16, 21, 29, 30, 51. i 58. A morali smo, gospodine Ljajiću, i po dva amandmana na sledeće članove: 44, 56, 60. i 62. Zašto, poštovana gospodo? Zato što mi polazimo, gospodine Ljajiću, od najvažnijeg načela na kojem počiva naša država i naš Ustav. To je načelo definisano u članu 3. Ustava, a glasi - vladavina prava. To načelo, između ostalih stvari, poštovana gospodo, podrazumeva da zakoni moraju da budu i sadržinski veoma jasni i veoma precizni. Ja sam, gospodine Ljajiću, naišao, zajedno sa gospodinom Živkovićem, na strašne jezičke nepreciznosti, npr. u ovom Predlogu zakona. Svih naših 15 amandmana tiču se toga, poštovana gospodo. Čudi me onda i od narodnih poslanika SNS-a, koji su pripremili uspavanke, kako nisu pripremili poneki amandman. Evo, na primer, gospodine Ljajiću, u članu 16, samo da vam kažem, samo da vam ilustrujem ovaj…
Gospodine Pavićeviću, molim vas sa uvažavanjem prema ostalim narodnim poslanicima.
Pa naravno.
Niko ne tumači način vašeg izražavanja, pa nemojte molim vas ni vi tuđe.
Slobodno može.
S druge strane, ja vas molim da malo bar nešto kažete oko zakona.
Pa govorim, gospodine Bečiću, vi niste slušali.
Nisam još nijedan citat iz ovog zakona čuo.
Pozvao sam se na obrazloženje, tu se saglasio jednim delom i sada hoću da ilustrujem gospodinu Ljajiću gde su greške, a kojih ne sme da bude, naročito kod onog ministra koji ne dolazi tako često jer ja sam ovako očekivao, neko ko ne dolazi često ovde, kada dođe, spremiće se tako da nema ni sitne primedbe na ono što radi taj ministar. Evo, član 16, ministre Ljajiću, kaže – turistička agencija je dužna da mora da drži rešenje o registraciji. Ministre Ljajiću, ako je dužna da, onda je dovoljno da stoji - drži rešenje o registraciji. Zašto je neophodno, gospodine Ljajiću, reći da je dužna da mora, pa treba li onda da gomilamo neke reči tu, gospodine Ljajiću? Šta je tu meni važno? Samo kada govorimo o zakonima, da je jasno, precizno…
Vreme, gospodine Pavićeviću.
Oduzeli ste mi 30 sekundi, gospodine Bečiću. Mogu li da zaokružim ovu misao?
Ništa vam ja nisam oduzeo. Završite rečenicu, molim vas.
Dakle, ja radim sa studentima na prvoj godini koji dobiju jedno uputstvo za pisanje eseja koje je dugo tri stranice. Na kraju imam sledeći uput, pre predaje završnog rada obavezno učiniti završne ispravke, kako greške ovog tipa ne bi ostavljale utisak neozbiljnosti i površnosti u radu. Hvala vam.
Vreme. Zahvaljujem, gospodine Pavićeviću. Ovaj zakon je odličan, kada ste vi samo slovnu grešku našli.
Podneo sam 15 amandmana, gospodine Bečiću.
Dobro. Reč ima Rasim Ljajić.
Evo, upravo sam hteo to da kažem, da je ovo najbolji dokaz da imamo jedan odličan zakon, ako ste vi od svih primedbi našli jezičke probleme i nedoumice i greške koje su napravljene, onda je ovo stvarno dobro završen posao. Hvala vam, gospodine Pavićeviću. Mi ćemo prihvatiti vaše amandmane koji se tiču tih jezičkih nedoumica. Neki su ispravljeni i u pravno-tehničkoj redakciji, ali vrlo rado ćemo prihvatiti sve one amandmane koji će doprineti poboljšanju teksta ovog zakonskog predloga.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić. Izvolite.
Kao replika, gospodine Bečiću, na dva puta pominjanje u pežorativnom smislu SNS i narodnih poslanika i narodnih poslanica SNS.
Da, imate pravo. Izvolite.
Podsetio bih i vas, gospodine predsedavajući, i gospodine Pavićevića i sve ostale narodne poslanike da se nalazimo u Narodnoj skupštini Republike Srbije i da je naše pravo, ali još više naša obaveza, da promovišemo potencijale, da promovišemo kvalitete, da promovišemo lepotu naše države, naših građana i građanki. Loše je kada u Narodnoj skupštini neko, ma kako nazvali današnje govore poslanika SNS, nazvali ih i esejima, i to ne u pohvalnom, već u pežorativnom smislu, nazvati ih uspavankama, iako se uspavanke pevaju decu, a ne pričaju. Narodna skupština nije mesto za uspavanke. Zbog toga mislim da je od strane gospodina Pavićevića i taj izraz upotrebljen da bi se u pežorativnom smislu obratio ostalim kolegama i koleginicama koji su u najboljem svetlu promovisali mesto, promovisali vrednosti, promovisali turističke potencijale i dešavanja u svojim opštinama i gradovima. Puno sam danas naučio, od svrljiškog jagnjeta, koje nisam probao i nema ni razloga, pa do potencijala koje ima i Drina i rafting i na Drini, i na Ibru, i Goč, i Kopaonik i sve ono što su narodne poslanice i narodni poslanici govorili. Ali je loše kada ustane narodni poslanik u srpskom parlamentu, pa kaže – ne treba tako nešto da se čuje u Narodnoj skupštini, kada mu je to uspavanka, kada to ne prija njegovim ušima. A šta mu prija? A o čemu da govorimo? A o čemu da govorimo, osim o lepotama naše države i o potencijalima naše države i o turističkim potencijalima naše države? Srpska napredna stranka će i dalje govoriti, ma koliko nas vređali, ma koliko tome neodgovaralo, ali i dalje ćemo govoriti o našoj državi sa punim poštovanjem i prema njoj i prema našim građanima, ma koliko to kolegi Pavićeviću neodgovaralo.
Zahvaljujem. Izvolite, dr Pavićević.
Dame i gospodo narodni poslanici, poštovani potpredsedniče gospodine Bečiću, uvaženi ministre Ljajiću i, naravno, poštovane gošće iz ministarstva, nijedna reč koju sam upotrebio u svom prethodnom govoru nije ružna reč. Nije imala nijedna od njih pežorativno značenje, ali ja sam saglasan sa gospodinom Babićem kada on ovde postavlja pitanje – šta je obaveza narodnog poslanika u našem domu Narodne skupštine? Obaveza narodnog poslanika, poštovana gospodo, nije da peva pesme za laku noć ministru. Obaveza narodnog poslanika, gospodine Bečiću…
Gospodine Pavićeviću, ja vas molim, još jednom pokušavam da vas na lep način zamolim da poštujete narodne poslanike u ovom visokom domu.
Poštujem. U redu. Šta je obaveza narodnog poslanika, gospodine Bečiću?
Gospodine Pavićeviću, ja bih isto tako mogao da odem u klupu i da na mnogo načina iskomentarišem vaš govor, ali vas uvažavam i smatram da je u redu način vaš, kako vi želite, obrazložite i date izlaganje o ovom zakonu, ali nemojte to da osporavate drugim narodnim poslanicima. (Vladimir Pavićević, s mesta: Izvolite, gospodine Bečiću. Dozvolite, gospodine Bečiću.) Pogotovo da na ružan način pokušavate da kvalifikujete način na koji oni govore u Narodnoj skupštini. Ja vas molim, mislim da to nije vama svojstveno da se na takav način obraćate narodnim poslanicima. Zahvaljujem.
Da li mogu da nastavim sada. Replika je bila gospodinu Babiću.
Nastavite.
Sada, da li ponovo da se uključim, pošto ste vi minut govorili? Hajde da se onda ja onda isključim pa ponovo. Jel može?
Molim vas, u jednoj rečenici.
Pa kako u jednoj rečenici, vi ste minut govorili?
Gospodine Pavićeviću, smatram da ne želite na način na koji bi trebalo da govorite.
Gospodine Bečiću, ja sada hoću da repliciram gospodinu Babiću.
Ja vas molim, nastavite da replicirate narodnom poslaniku Zoranu Babiću, zbog čega ste dobili pravo na repliku.
Moje pitanje je bilo i pitanje gospodina Babića – šta je obaveza narodnog poslanika? Gospodine Bečiću, obaveza narodnog poslanika je da kada jedan ministar dođe, da malo propitamo tog ministra, da ga malo izložimo jednom kritičkom sudu jer on nastupa u ime izvršne vlasti. To je obaveza svih nas, bez obzira da li smo deo vladajuće koalicije ili smo opozicioni narodni poslanici. Zato tvrdim, ničega pežorativnog u mom izlaganju nije bilo, nego jedan poziv da svaki narodni poslanik ovde vrši svoju dužnost, a to je dužnost koja proističe iz zakletve koju smo ovde dali, poštovana gospodo, da kontrolišemo izvršnu vlast, a ne da joj povlađujemo, kao što danas jeste bio slučaj, izvinjavam se, moram to da kažem. Hvala.
Zahvaljujem se, gospodine Pavićeviću, ali upravo ovo što ste rekli govori o onome što ste rekli. (Vladimir Pavićević, s mesta: O meni, o vama, o svim poslanicima.) Vi osporavate narodnim poslanicima da oni iskoriste ovu temu, kao što je rekao gospodin Babić, da promovišu mesto odakle su došli, da zastupaju birače koji su ih izabrali u ovu Narodnu skupštinu i vi im sada to osporavate, a vi ste u vašem govoru od pet minuta pomenuli zakon u jednoj rečenici. Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoran Babić.
Ove prazne klupe pokazuju snagu bivšeg režima i snagu protivnika Vlade i politike Aleksandra Vučića i Vlade Aleksandra Vučića. Evo, i ta takva snaga u bivšem režimu sada se upolovači, zato što se sprema da ode. Ali, gospodin Pavićević i ja imamo jedno elementarno nerazumevanje, da tu i takvu opoziciju, stelt opoziciju, ove prazne klupe treba da nadomeste narodni poslanici SNS, koji su dobili na izborima podršku, da se presele na drugu stranu i da kritikuju Vladu Republike Srbije, o čemu govorite, gospodine Pavićeviću? O čemu govorite? O kakvoj obavezi? Gde piše ta obaveza? Gde piše tako nešto, da narodni poslanik po difoltu mora da kritikuje Vladu? Elementarno nerazumevanje i elementaran pokušaj da nešto što definitivno je okrnjeno, definitivno da skoro ne postoji u našoj državi, bude potpomognuto sa druge strane, da su vam eseji promovisanje vrednosti Srbije, a da vam je pesma za vaše uši kritika Vladi Republike Srbije. Zbog čega? Da kritikujem gospodina Ljajića, koji je propratio svaki projekat u Vrnjačkoj banji, kraljici srpskog turizma, koji je ispratio, i ne samo prisustvom, ne samo prisustvom u ovoj sali, ne samo prisustvom i u Vrnjačkoj banji, ali i u drugim turističkim mestima, već i finansiranjem projekata? Dođite, gospodine Pavićeviću, dođite da vidite kako izgleda vrnjački centralni park.
Vreme. Zahvaljujem, gospodine Babiću.
Dođite da vidite šta znači kada se pod naprednjačkom vlašću kada se vodi jedna opština, jedan grad, jedno mesto i jedna država, a pokazaću vam slike šta je to značilo sa kolegama u klupama ispred vas. Izvinite, stelt kolegama u klupama ispred vas. (Vladimir Pavićević, s mesta: Replika.)
Zahvaljujem gospodine Babiću. Gospodine Pavićeviću, veoma vas uvažavam ali mislim da na ovakav način ne možemo više da nastavimo. Završen je krug replika. Vi ste izazvali repliku, gospodin Babić je odgovorio i sada se vraćamo na dnevni red. Reč ima narodna poslanica Branka Janković. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsedavajući, kolege poslanici, gospodine ministre sa saradnicima, poštovani građani, mi danas pred sobom imamo Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu. Ja za isti mogu reći da sadrži vrlo precizne, savremene odredbe, da je usklađen sa našim novim zakonodavstvom i sa evropskim zakonodavstvom. Izmenama i dopunama Zakona o turizmu uređene su praktično one oblasti i ovi delovi turističke propagande i usluga koji su do sada važećim zakonom bili nedorečeni ili su prevaziđeni ili su u praksi uočeni nekakvi problemi. Te oblasti su praktično sada unapređene. Predloženim izmenama i dopunama poboljšaće se kvalitet pružanja usluga u turističkoj delatnosti, suzbiće se siva ekonomija, a korisnici usluga biće u većoj meri zaštićeni i to će doprineti i većem njihovom zadovoljenju. Kako će se sve ovo postići, to smo danas čuli od svih mojih kolega poslanika koji su iznosili svoje literalne sastave. Ali, ja ću ponoviti ukratko: Propisivanjem uslova za kadrove turističkih organizacija, uspostavljanjem savremenijih oblika poslovanja i organizovanjem subjekata u turizmu, kao što su destinacijske menadžment organizacije, destinacijske menadžment kompanije i turistički klasteri, kao novi oblici udruživanja javnog i privatnog sektora. Nadalje, dorađene su odredbe koje se odnose na organizatore turističkih putovanja i propisane upućujuće norme kojima su navedeni razlozi za oduzimanje licence. Značajne novine su propisane i u članu 23. Predloga zakona i odnose se na posrednike i njihovu obavezu da se registruju u registru turizma. Članom 56. stav 6. Predloga zakona taksativno su propisani podaci koje turistička agencija mora da stavi na raspolaganje u svoju brošuru, kao i da dokumentacija turističke agencije mora biti na srpskom jeziku, a izuzetno i na stranom jeziku, kada je turistička agencija dužna da obezbedi overeni prevod. Na ovaj način u potpunosti je izvršeno usklađivanje ovog zakona sa odredbama Zakona o zaštiti potrošača. Vrlo bitna novina jeste definisana u podnaslovu člana 53. – ovlašćenja inspektora jedinice lokalne samouprave, koji sada može pod određenim uslovima da privremeno zabrani pružanje ugostiteljskih usluga u objektima domaće radinosti i seoskom turističkom domaćinstvu, može da privremeno zabrani obavljanje turističke delatnosti u slučaju kada se inspektoru onemogući vršenje poslova nadzora, može da izda prekršajni nalog, može da podnese prijavu nadležnom organu za učinjeno krivično delo, privredni prestup ili pak da podnese zahtev za pokretanje prekršajnog postupka. Takođe, inspektor jedinice lokalne samouprave može doneti i rešenje o privremenoj zabrani obavljanja delatnosti. Sve ovo do sada je bilo nemoguće. Nadležnost za ovakvo delovanje imala je isključivo Republička turistička inspekcija, a usled nedovoljnog broja turističkih inspektora, mnoge nepravilnosti i nezakonita postupanja ostajala su nesankcionisana. Praksa je bila da su do sada inspekcije lokalne samouprave, po uočenim nepravilnostima samo obaveštavale nadležnu turističku inspekciju, ali, kažem, usled malog broja republičkih turističkih inspektora, ostajalo je i dosta propusta. Prebacivanjem drugostepene nadležnosti na nivo opštinskih, odnosno gradskih veća, dobija se na efikasnosti i ujedno se rasterećuje nadležno ministarstvo, odnosno ministar, onih poslova koji svakako nisu prioritet u njegovom delokrugu rada. Ovim izmenama i dopunama obezbeđuje se veća i efikasnija zaštita korisnika turističkih usluga. Ono što je vrlo bitna novina predložena ovim izmenama i dopunama Zakona o turizmu, jeste uvođenje uslova za kadrove na rukovodećim mestima u turističkim organizacijama na svim nivoima, a pre svega na lokalnom nivou. Kako je uočena pojava nestručnih ili nedovoljno stručnih kadrova na rukovodećim mestima, propisani su uslovi u pogledu stručne spreme i radnog iskustva za direktora turističke organizacije. U potpunosti se uređuje oblast – profesija u turizmu, turističkih vodiča, lokalnih turističkih vodiča i turističkih pratioca, a kao novina uvodi se predstavnik na turističkoj destinaciji. Sve ovo zaista vodi ka kvalitetnijoj promociji i planiranju razvoja turizma, efikasnijoj realizaciji planiranih aktivnosti i projekata u oblasti turizma. Naravno, ovim Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o turizmu, dobijamo jedan moderan i sa zakonodavstvom EU usklađeni zakon. Ovim Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona, pomenuću, u delu kaznenih odredaba došlo je do velikog unapređenja uvođenjem platnog naloga, čijom primenom se očekuje efikasnija realizacija naplate propisanih kazni, a postojeća iskustva u primeni takvih odredaba u nekim drugim zakonima, na primer u Zakonu o bezbednosti saobraćaja na putevima, govore da će se zaista postići značajniji pozitivni efekti na budžet Republike Srbije. Poštovani ministre, ja sam ovom prilikom iznela neka svoja zapažanja u smislu ovih predloženih izmena i dopuna Zakona o turizmu i to sam učinila, naravno, kao narodni poslanik i učinila sam kao diplomirani pravnik i dugogodišnji sudija za prekršaje u Novom Sadu, obzirom da sam imala prilike da primenjujem odredbe Zakona o turizmu, radeći po zahtevima za pokretanje prekršajnog postupka republičkih turističkih inspektora. Međutim, kao narodni poslanik, ja ću morati da zatražim pažnju prisutnih kolega i vašu pažnju, pa da u drugom delu svog govora iznesem i svoj literalni sastav, obzirom da veoma volim da pišem, a i pročitala sam dosta knjiga, a kao narodni poslanik, ja sam u stvari osoba koja predstavlja celokupno stanovništvo određene oblasti. Dakle, u ime građana Sremskih Karlovaca, izneću vam sledeće. Samo još jedna mala digresija – nadam se da moj literalni sastav neće biti onakav kakav je bio do sada u izlaganju mojih kolega. U pogledu turističke ponude, Sremski Karlovci imaju šta pokazati. Stražilovo – najpoznatije izletište u okviru Nacionalnog parka Fruška Gora, udaljeno na svega 4 km od centra grada, zahvaljujući slavi i značaju Branka Radičevića, čuveno je đačko stecište i mesto jedinstvenog pesničkog hodočašća. Dunav – jer Sremski Karlovci leže na desnoj obali Dunava, koji pruža mnogobrojne mogućnosti za razvoj sportsko-rekreativnih sadržaja. Dvorska bašta – kompleks koji se nalazi u samom naselju, 500 metara od centra Sremskih Karlovaca. Nekada je predstavljao jednu od najstarijih botaničkih bašta u zemlji. Prostire se na dva nivoa, u jednom je sportsko-rekreativni centar, odnosno sadržaj, a u donjem delu šetalište. Koviljsko-petrovaradinski rit predstavlja specijalnih rezervat prirode pod zaštitom države očuvanih i raznovrsnih izvornih i hidrografskih oblika i prisustvo retkih i proređenih vrsta. Godine 1989. proglašen je za međunarodno značajno stanište ptice, a 2004. godine uvršten u spisak zaštićenih područja zavisnih od vode i značajnih za basen Dunava i nalazi se na listi Ramsarske konvencije. U Sremskim Karlovcima nalazi se Vladičanski dvor, Vladike sremskog i Srednja bogoslovska škola. Sremski Karlovci, prema geografskim podacima nalaze se na 12 kilometara od Novog Sada, na krajnjem su severoistoku Srema, u podnožju Fruške Gore, na desnoj obali Dunava, dakle, idealno locirana opština sa raznovrsnim mogućnostima da privuče turiste, poslovne ljude i potencijalne investitore kapitala na putu Beograd-Subotica i međunarodnoj pruzi Istanbul-Varšava. Iz ovog kratkog izlaganja da kažem, literalnog sastava, slušalac bi zaključio da prihodi opštine Sremski Karlovci od turizma predstavljaju značajnu stavku u lokalnom budžetu. Međutim, lokalnu samoupravu već 12 godina vode ljudi kojima je lični interes kao i politička orjentacija koju sprovode i slede primaran, a interes građana Sremskih Karlovaca nebitan. I pored svih prirodnih potencijala koje sam navela za razvoj turizma Sremski Karlovci se ne mogu pohvaliti rezultatima u svojoj turističkoj aktivnosti, prevashodno mislim na broj posetilaca, turista, broj ostvarenih noćenja, uređenja turističkih potencijala i rad turističke organizacije koju je lokalna samouprava osnovala u Sremskim Karlovcima. Ostaci bivšeg režima, predstavnici tih ostataka, unazad 12 godina, i sada još uvek, nosioci su vlasti u lokalnoj samoupravi Sremskih Karlovaca i Turističkoj organizaciji Opštine Sremski Karlovci. A kako oni vode Turističku organizaciju u Sremskim Karlovcima, moram vam izneti neke podatke. U izveštaju o radu Turističke organizacije opštine Sremski Karlovci za 2014. godinu, koji je razmatran na 21. sadnici SO Sremski Karlovci, dana 9.6.2015. godine, dat je podatak da je Turistička organizacija, primera radi, ostvarila prihod od prodaje robe, ma šta to bilo, u iznosu od 31.765 dinara, dok je, poređenja radi, taj isti prihod u prethodnom izveštajnom periodu, iznosio 69.490 dinara. Dakle, duplo manje. Kao odgovor na odborničko pitanje za razloge ovakvog pada prihoda, navedeno je upravo sledeće: „Prihod od prodaje robe u 2014. godini, manji je u odnosu na prethodnu godinu, jer je promet posetilaca bio manji.“ Zastrašujuće. Međutim, i pored ove konstatacije, sledi sledeća: „Što se tiče radnog angažovanja osoba koje nisu u stalnom radnom odnosu, u Turističkoj organizaciji opštine Sremski Karlovci, ukupno je zaključeno 24 ugovora o privremenim i poverenim poslovima, sa turističkim vodičima, kao i sa radnicima preko Studenske zadruge.“ Sve u svemu za 2014. godinu, Turistička organizacija je za te namene, dakle, za angažovanje radnika za povremene i privremene poslove, utrošila 1.053.952,21 dinar. Nadalje, koliko je uspešno radila Turistička organizacija Opštine Sremski Karlovci u 2014. godini, govori i podatak da je u izveštaju o troškovima za zarade stalno zaposlenih izdvojeno 5.689.907,55 dinara, i da je na iste troškove u prethodnom izveštajnom periodu, odnosno prethodnoj godini 2013, izdvojeno 2,5 miliona, tačnije 2.543.104 dinara. Dakle, duplo više je utrošeno u 2014. godini, a da pri tome broj stalno zaposlenih radnika nije povećan. Dakle, troškovi reklame, plakata, propagande, prema izveštaju TO iznose još 1.225.000 i sve to, a rezultati izostali. Prema samom izveštaju TO Opštine Sremski Karlovci, stoji dakle manji broj posetilaca, manji broj turista. Još bih jedan podatak iznela, a to je da je u 2014. godini, iz budžeta Opštine Sremski Karlovci, za rad TO izvršena donacija od 4.488.610,40 dinara, dok je u prethodnom periodu, kao donacija, dato 1.387.452 dinara. Dakle, podaci su zastrašujući. Potrošeno je dva i po puta više novca a rezultat je drastično slabiji. Napomenuću i činjenicu da je tokom cele 2014. godine, izletište Stražilovo, bilo van funkcije posetiocima, jer je ostalo neuređeno, a jedini restoran na ovom izletištu nije radio, uz to je bio i pokraden, celokupan pripadajući inventar, a ključ od istog lokala imala je direktorka TO. Sigurna sam da će predložene izmene i dopune Zakona o turizmu, ubuduće sprečiti ovakva postupanja u turističkim organizacijama uopšte, pa i u lokalnoj samoupravi iz koje dolazim. Zaključak je sledeći, Turistička organizacija lokalne samouprave iz koje dolazim, ostvarila je u prethodnoj godini slabije rezultate, ali je utrošila dva i po puta više sredstava za organizaciju i propagiranje razvoja turizma u opštini. Sve je ovo ostalo bez posledica, bez odgovornosti kazni, a na štetu građana Opštine Sremski Karlovci. Neposredno pred ovo zasedanje dobila sam informaciju da je u vezi svega napred iznetog, Odbornička grupa Pokreta socijalista Aleksandar Vulin, u SO Sremski Karlovci, pokrenula inicijativu za reviziju opštinskog budžeta i budžeta turističke organizacije opštine Sremski Karlovci, kod nadležnog državnog revizora, podnela zahtev Inspektoratu za rad Ministarstva za rad i kontrolu svih ugovora o povremenim i privremenim poslovima i podnela zahtev za dostupnost svih informacija od javnog značaja od TO opštine Sremski Karlovci putem Poverenika za informacije od javnog značaja. Ishod, svi građani Sremskih Karlovaca čekaju, kao i predstojeće lokalne izbore. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se gospođo Janković. Za reč se javio narodni poslanik Miodrag Nikolić. Izvolite gospodine Nikolić.
Poštovani predsedavajući, uvaženi potpredsedniče Vlade, uvažene kolege i koleginice. Predloženi zakon, kao privrednik, mogu da ocenim da je dosta dobar i uvek je dobro, šta god se radi, biće rezultata, biće nešto bolje, to se svi trude, pa i danas moje kolege učestvujući u radu celodnevnog zasedanja ove sednice. Ja ću pokušati da ne ponovim ono što je danas rečeno i pokušaću na neki način, kao privrednik, iz prakse, iz života i sa terena, da iznesem neke primere, a zatim, daću neke konkretne predloge, kao što sam i napisao dva amandmana sve sa ciljem i željom da se otkloni ono što je stvarno na terenu i oni najveći, gorući problemi koji se javljaju na terenu. Po meni, dvadesetogodišnji raspad srpske privrede kroz privatizaciju, ili kako ja to češće puta znam da kažem, kroz globalizaciju srpske privrede, bivši režim je uništio sve, uništio je i školstvo, uništili su kadrove, nema više kadrova, nema više stručnosti. Istini za volju, nešto je tu učinjeno i za vreme Josipa Broza, kada smo imali, u ono vreme, pre nego što se pojavio Stipe Šuvar, koji je uništio sistem obrazovanja. Kada su svi kadrovi za privredu morali da imaju dva do tri dana prakse i obuke, to je i dan danas u Nemačkoj, Austriji, razvijenoj Evropi, pa uz školovanje, slušanju teorije i različitih predavanja, oni i te kako kroz praksu nadograde ono što znaju i takvi ljudi izađu sa diplomom odmah sposobni da preuzmu odgovornost da daju pun kapacitet, puno znanja i pune usluge ili ako je u pitanju proizvodna delatnost u proizvodnji. Nažalost, naša privreda, ono što je valjalo godinama, poslednjih 20 godina, veliki deo je otišao van zemlje. Svedoci smo svega toga da nažalost i danas odlaze daleko manje, ali odlaze i to jeste najveći gubitak jedne zemlje, pa i naše Republike Srbije. Ja ću u kasnijem izlaganju izneti predlog kako to da eventualno prevaziđemo i da rešimo. Navešću primer jednog privrednika koji je uložio nekoliko stotina hiljada evra u jedan velelepni turističko-sportsko-rekreativni kongresni centar kod Kragujevca, sav je u cveću, napravljeni su bazeni, napravljene su sportske hale, teniski tereni, itd, ne znam koliko ćete da poverujete u to, ali je tako, znam čoveka odlično. Tri godine unazad raspisuje konkurse, obraća se i službi zapošljavanja lično kod direktorke Nacionalne službe za zapošljavanje, razgovaraju sa njom, traži menadžera, nudi 100.000 startnu platu. Prijave se 10-15, dođu da pogledaju šta treba da rade, odustaju, vraćaju se, nisu odgovarajući da oni ni izbliza nisu sposobni da jedan takav objekat vode. Što je nama još gore, još čudnije, još tužnije, a to je molim vas da danas u Srbiji je teško naći konobara i kuvara, malo boljeg, ne dobrog, malog boljeg kuvara ili konobara ne možete naći, nema ga. Sedam puta taj privrednik je raspisivao konkurse, na radiju, na televiziji obratio se Nacionalnoj agenciji i to malo što završe u Kragujevcu u školi, što malo završe u Čačku ili u Vrnjačkoj Banji, ta deca nisu kriva, ona su potpuno bez prakse, ona ne znaju kao kuvar maltene jednu pljeskavicu da ispeku. To je istina na terenu, verujte mi, pričam kao čovek iz života i iz prakse jer putujem, kružim, čujem, slušam, a i kao predsednik Udruženja za privredni preporod Srbije imamo nekoliko hiljada članova, tako da to su jedni od ostalih predloga ili primedbi ili problema. Pogotovo u letnjoj sezoni od maja pa do septembra, svedoci ste znate da uglavnom veliki broj njih ode, napuste radno mesto, odlaze u Crnu Goru, odlaze u Hrvatsku, Grčku i drugim zemljama EU gde na žalost istini za volju nema neku veću zaradu, veliku platu, ali dobija tamo 400-500-600 evra na ruke, nema osiguranje, nema penzijsko, nema socijalno, ali eto šta je teška ekonomska situacija, 20 godina haosa u zemlji, doveli su ljude da se spašavaju, ne razmišljajući što neće imati sutra penziju, kako će sutra izdržavati sebe ili eventualno deo svoje porodice, kako će pomoći svom delu porodice. Tako da, jeste lepo sve ono što se danas čulo …
Gospodine Nikoliću, vaša poslanička grupa ima još 30 sekundi pa bih vas zamolio da privedete kraju vaše izlaganje.
Završavam. Dakle, evo, biću konkretniji, zamolio bih uvaženog ministra da pokuša Vladi da nekom uredbom, ako je to moguće u najkraćem vremenu, a da kasnije donesemo i zakon, da promenimo zakon da uradimo ništa drugo nego ono pošto težimo ka EU, ono što je u zemljama EU, posebno srednje EU, da se sva obrazovanja, počev od srednjoškolskog pa do višeg i visokog prilagodi EU, odnosno srednjoj Evropi, da svejedno da li je to KV ili da li je to viša ili visoka stručna sprema, da dva do tri dana ti ljudi obavljaju praksu u privredi, odnosno direktno u objektima da bi paralelno učili, pored teorije da uče i praksu i da se ne dešavaju ovakvi problemi kakvi jesu, a to je moguće uraditi sa uredbom. Inače obrnuto, sve je lepo što mi imamo, sve je lepo, i činjenica je to da je naš premijer učinio ogromne napore da pokrene privredu da radi, ali bez kadrova, bez dobrih, školovanih i obrazovanih kadrova, stručnih ljudi, nije moguće uraditi pravi proizvod, nije moguće samim tim pružiti pravu uslugu, itd. Naravno da ćemo na dan za glasanje kao poslanik sa liste SNS glasati za ovaj zakon i u danima oko amandmana obrazložiću moja dva amandmana, oni se odnose, kratko ako mogu samo predsedavajući da kažem na član 50. i na član 51. …
Gospodine Nikoliću, to ćete morati u danu u pojedinostima u ponedeljak, a zamolio bih vas da privedete kraju.
Hvala.
Hvala. Pošto na listama poslaničkih grupa više nema prijavljenih za reč, pre zaključivanja zajedničkog načelnog i jedinstvenog pretresa, pitam da li žele reč predsednici, odnosno predstavnici poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo iz člana 96. Poslovnika? (Ne.) Zahvaljujem. Saglasno članu 98. stav 4. Poslovnika, zaključujem zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka 1. do 5. dnevnog reda. Zahvaljujem se poslanicima, zahvaljujem se potpredsedniku Vlade, gospodinu Rasimu Ljajiću sa saradnicima na učešću na današnjoj sednici. Nastavak je sutra u 10,00 časova.