Sada je vrijeme za iznošenje stajališta kluba zastupnika sukladno članku 249 a. Prva prijava za iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika je u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina, cijenjeni kolega Furio Radin. Izvolite, kolega Radin.
Hvala vam lijepa. Jučer smo slavili Međunarodni dan ljudskih prava i donošenje jednog, ja bi ga nazvao, revolucionarnog dokumenta, toliko opasnog da oni koji ne žele civiliziran svijet, zbog svojih naravno interesa, ili prihvaćaju taj dokument i ne poštuju ga ili ga ne prihvaćaju. Samo kao objašnjenje, prvi put deklaracija, govori se o deklaraciji, općoj deklaraciji ili univerzalnoj Deklaraciji o ljudskim pravima, prvi put je ona objavljena u Hrvatskoj 2009. jer svojedobno Jugoslavija je nije bila prihvatila i nakon toga ona u Hrvatskoj zapravo nikad nije službeno objavljena nego u Narodnim novinama 2009. g. Naravno ta deklaracija sadrži slobode ekonomski i socijalne s jedne strane, kulturne, a s druge strane one političke i građanske ali ako moramo biti iskreni, sve zemlje svijeta zapravo su bile ako su primijenili tu deklaraciju koja nije obvezujuća ali moralno je, onda su je primijenili samo djelomično. Parlamenti u našem slučaju Sabor, trebali bi biti korak ispred društva jer smo mi izabrani ovdje da društvo unaprijedimo a ne da ga zadržimo na istom nivou ili da unazadimo društvo. Ako mi ne izvršavamo tu zadaću, zapravo loše radimo. Ipak ljudi nas percipiraju kao skupinu svadljivaca koji li brane neke pozicije ili napadaju zapravo bez davanja neke alternative ili postavljanje jednoga pozitivnoga cilja. Ne nedostaje u govoru u Parlamentu a to nas svi vide pa onda je zapravo u očima smo naravno svih, ne nedostaje ni govor mržnje. Jučer prilikom jednog javnog skupa o govoru mržnje, u okviru kampanja protiv tog oblika vrlo konkretnog nasilja koji ima teške posljedice sam po sebi, a s druge strane je predvorje fizičkom i materijalnom pravo onom nasilju, fizičkom nasilju, započeta je jedna kampanja koja je fokusirana i na nas političare. I dali su mi i ja sam preuzeo obavezu, ja sam ovdje neka vrsta poštara, jel da, da uzmem posjetnicu koja je za nas, a to ćemo vam ostavit u kaslić, molit ću Tajništvo da nam ostave u kaslić takve posjetnice sa 5 preporuka, to je kampanja suzbijanja govora mržnje u političkom prostoru Ureda za ljudska prava i prava nacionalne manjine, Vladinog ureda, sa 5 preporuka za suzbijanja govora, suzbijanje govora mržnje u političkom prostoru. Vidjet ćete ovdje, a oni među vas koji će to staviti u svoj novčanik ili džep na dohvat ruke zapravo imat će priliku pročitati kada emocije prevladaju, a kod svih nas koji put emocije imaju prvenstvo nad razumom, dešava se takve stvari, kao u svakom parlamentu. Sa 5 preporuka za suzbijanje, za suzbijanje govora mržnje u političkom prostoru. Jedan je, jedna preporuka je ne zloupotrebljavajte slobodu govora, druga čuvajte svoju domovinu od govora mržnje, treća osudite svaki govor mržnje, baš zato što moramo biti ispred, moramo ići prema boljem društvu i biti korak ispred, a ne korak iza društva koji nas je odabro, izabro. Četvrta je kritizirajte poruku osobe, a ne njene osobine, a peta čuvajte ovaj podsjetnik. I na kraju podsjetio nas na članak 240. stavak 2. …/nerazumljivo/… time ću završiti i on kaže. Opomena s oduzimanjem riječi izreći će se zastupniku i kada poziva na nasilje ili mržnje i mržnju odnosno kada vrijeđa hrvatski narod vjerske, nacionalne i druge zajednice, spolne, rodne i druge skupine te strane države i međunarodne organizacije i njihove predstavnike, ovdje nas podsjeća na naš Poslovnik.
Završetak citata, hvala lijepo. Hvala vam lijepo kolega Radin, hvala.
Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo s radom. Samo nekoliko informacija znači prije nego krenemo. Obavještavam vas da sam temeljem članka 236., Poslovnika u dnevni red sjednice uvrstio točku Mišljenja odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskog sabora na temelju zahtjeva za mišljenje o povredi Poslovnika, to su točke koje je jučer obradio Odbor, i automatizmom idu u dnevni red. A druga stvar je, predložio bih sukladno članku 247., Poslovnika da objedinimo raspravu o sljedeće tri točke, to su: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o sustavu civilne zaštite, - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, - i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o protuminskom djelovanju, s time bi i počeli, i kasnije tijekom dana objedinili bi i točke: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o provedbi Uredbe EU 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travanja 2015. godine o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji, te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ, - i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o provedbi Uredbe EU broj 517/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travanja 2014. o fluoriranim stakleničkim plinovima i stavljanje izvan snahe Uredbe EZ broj 842/2006. Jesmo li suglasni s time? Ako jesmo, hvala vam lijepa, pa ćemo onda krenuti s radom. Dakle, kao što sam i najavio, prve tri točke o kojima raspravljamo objedinjeno su: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o sustavu civilne zaštite, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PB broj 537, - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ broj 538, - i Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o protuminskom djelovanju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ broj 539, Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članaka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovi zakonski prijedlozi rasprave po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno 190. članku Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Sada bih molio predstavnika predlagatelja da da dodatno obrazloženje navedenih prijedloga odnosno Konačnih prijedloga Zakona, s nama je poštovani Žarko Katić, državni tajnik u Ministarstvu unutarnjih poslova. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, zahvaljujem vam. Poštovane gospođe zastupnice, poštovana gospodo zastupnici. Dakle, sukladno smjernicama Nacionalnog plana reformi, Vlada Republike Hrvatske je 02. kolovoza ove godine, donijela zaključak o smanjenju broja Agencija, Zavoda, Fondova, Instituta, Zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba sa javnim ovlastima, kao način ostvarivanja jednog od reformskih prioriteta koji podrazumijeva izgradnju učinkovite javne uprave. U cilju oživotvorenja ovoga zaključka, Vlada Republike Hrvatske je utvrdila i predlaže hrvatskom saboru Konačne prijedloge Zakona o sustavu civilne zaštite, Zakona o protuminskom djelovanju i Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti s nacrtima Konačnih prijedloga Zakona. Dakle, opseg predloženih izmjena Zakona odnosi se samo na nužne funkcionalne izmjene kojima bi se utvrdila nadležnost Ministarstva unutarnjih poslova, te kako bi se prava i obveze spomenutih organizacija delegirale na Ministarstvo unutarnjih poslova. Dakle, izmjenama bi se propisala nadležnost Ministarstva unutarnjih poslova za poslove civilne zaštite, razminiranja i radiološko nuklearne sigurnosti, te posljedično ministra unutarnjih poslova za poduzimanje mjera i aktivnosti koje su bile do sada u djelokrugu rada tih organizacije, te aktivnosti u slučaju pripravnosti zbog mogućeg nastupanja velikih ugroza ili u slučaju proglašenja katastrofe, kao i donošenja potrebitih zakonskih, podzakonskih ispričavam se, akata, temeljem navedenih Zakona. Prijedlozi Zakona su i temelj za integraciju navedenih organizacija, dakle, Državne uprave, Zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost i Hrvatskog centra za razminiranje u Ministarstvo unutarnjih poslova kao i kreiranje posebnih organizacijskih cjelina koje će objediniti sve te poslove. Sada nekoliko riječi posebno o Zakonu o sustavu civilne zaštite. Dakle, stvaranjem ovog novog zakonodavnog okvira, omogućava se učinkovito upravljanje sigurnosnim rizicima, te planski usmjeravaju administrativni, stručni i financijski kapaciteti na svim razinama, te se postiže održivi razvitak, opremanje i modernizacija što doprinosi njihovoj interoperabilnosti. Okrupljavanjem pojedinačnih sposobnosti za procjenu, za izradu procjena i međusektorskom suradnjom, formira se podloga nužna za kvalitetan proces planiranja, prevencije i operativnog djelovanje, te postiže unificirani obrazac postupanja. Rješavanjem problema nadležnosti u vođenju i zapovijedanju zbog jedinstvenog sustava objedinjavanja analitičke obrade i brže razmijene informacija o događajima koji postavljaju, predstavljaju potencijalnu ugrozu, te objedinjavanjem stručnog osoblja i razmjenom profesionalnih znanja i iskustava očekuje se brža i kvalitetnija koordinacija službi za interveniranje, te povećanje učinkovitosti u donošenju krucijalnih odluka. Jednako tako, očekuje se znatno smanjenje troškova sustava za operativne i logističke poslove i ono što je posebno važno i znatno olakšan učinkovitiji brži sustav povlačenja financijskih sredstava iz Europskih fondova, koje posredno omogućuje održivo financiranje sustava i kvalitetno opremanje postrojbi. Organizaciju djelatnosti na središnjoj razini, organizirati će se kroz ravnateljstvo civilne zaštite, koje će se posebice ustrojiti u Ministarstvu unutarnjih poslova, a koje će objedinjavate sve poslove propisane nadležnim zakonima i pravilnicima. Na taj način je planirano smanjiti broj rukovodećih službenika za više od 30% u odnosu na dosadašnji ustroj integriranih organizacija, te smanjiti broj ustrojbenih mjesta za 20%. Sredstava za provedbu zakona o sustavu civilne zaštite osigurani su u državnom proračunu RH i ne očekuje se stvaranje nikakvih dodatnih troškova. Kada su u pitanju broj službenika koji bi prešao iz sadašnje državne uprave za zaštitu i spašavanje, očekuje se 630 službenika u Ministarstvu unutarnjih poslova. Poštovane zastupnice i zastupnici evo sada dopustite mi da odnosim ukratko, konačni prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o protuminskom djelovanju. Njime se predlažu nužne izmjene odredbi kako bi se utvrdila nadležnost ministarstva unutarnjih poslova za poslove protuminskog djelovanja za koje je sada bio nadležan Hrvatski centar za razminiranje. Dakle, Hrvatski centar za razminiranje prestaje s radom danom stupanja na snagu predloženoga zakona, znači 1.12019. g. Zasebnim odredbama određuje se da Ministarstvo unutarnjih poslova preuzima sve poslove, pismohranu i drugu dokumentaciju sredstva za rad, nekretnine, prava i obveze i financijska sredstva HCR-a te zaposlenike zatečene na preuzetim poslovima, koji bi time, od javnih postali državni službenici. Do donošenje rješenja o rasporedu na radna mjesta u Ministarstvu unutarnjih poslova, ovi zaposlenici nastaviti će obavljati poslove utvrđene dosadašnjim ugovorima o radu i zadržati pravo na plaću, druga prava iz radnog odnosa, kao i obvezu i odgovornosti prema dosadašnjim ugovorima o radu. I ovdje je riječ o 155 ukupno, do sada javnih a ubuduće državnih službenika od kojih 70 ima iskaznicu pirotehničara, dakle, obavljaju poslove pirotehničkih nadzornika ili pirotehničkih … [[Govornik se ne razumije.]] Sve dosadašnje obveze na nacionalnom i međunarodnom planu koje su u tijeku ili koje se ispunjavaju u potpunosti preuzima Ministarstvo unutarnjih poslova a njihova provedba se nastavlja na predviđeni način. Pri tome bi vas, vrlo kratko izvjestio, da je na, da je protekli tjedana na 17 sastanka država članica Otavske konvencije, RH odobren 23 zahtjev za produljenje roka razminiranja, kojim je predviđeno uklanjanje svih poznatih minskih polja do 1.ožujka 2026. g. Dakle, predloženim preuzimanjem zaposlenika Hrvatskog centra za razminiranje, predviđaju se inicijalne uštede od milijun i 650 tisuća kuna i to na rashodima za zaposlene na godišnjoj razini od milijun i 100 tisuća kuna, što je posljedica ukidanja pojedinih rukovodećih radnih mjesta, te dodatnih 550 tisuća na materijalnim rashodima zbog ukidanja upravnih i savjetodavnih tijela. I konačno, treći prijedlog Zakona koji se nalazi na vašim klupama je prijedlog Zakona o radiološkoj i nuklearnog sigurnosti s konačnim prijedlogom zakonima su jednako tako predviđene samo nužne izmjene u smislu prenošenje ovlasti poslova nadležnosti i odgovornosti na Ministarstvo unutarnjih poslova. U tom pogledu važno je i pojasniti nejasnoće koje su se pojavile prilikom provedbe postupaka savjetovanja sa zainteresiranom javnošću. Naime, zbog zaprimljenih komentara na prijedlog zakona, koju upućuju na aspekt potrebne neovisnosti, važno je napomenuti da se koncept neovisnosti prije ulaska u EU, često opravdava o usklađivanje s pravnom stečevinom EU. Međutim, treba ističe da osnivački ugovori, kao i oni sekundarno zakonodavstvo EU, uredbe, direktive, odluke i drugi akti, ne propisuju ustrojstvu državne uprave u pojedinim državama članicama, dok se ovim izmjenama ne izlazi iz okvira načela, koje proizlaze iz strateških dokumenata EU. Dakle, operativna neovisnost, koja se sugerira navedenim direktivama, ostvariti će se na način, da će se poslovi obavljati u okviru samostalne unutarnje ustrojstvene jedinice i Ministarstva unutarnjih poslova, čime će se zahtjev, operativna, neovisnost u potpunosti ispuniti, dok će stvarna neovisnost Ministarstva, kao regulatornog tijela, od neprimjerenog utjecaja pri odlučivanju, obavljanju poslova, iz područja radiološke i nuklearne sigurnosti, osigurati se razdvajanjem specifičnih funkcija unutarnjih ustrojstvenih jedinica MUP-a, a to će se riješiti uredbom o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva unutarnjih poslova, koje će se donijeti nakon stupanja na snagu ovoga zakona. I ovdje kod ovog zakona, predviđa se ostvarivanje financijske uštede od milijun 635 tisuća kuna i to na rashodima za zaposlene od 880 tisuća kuna te oko 755 tisuća kuna materijalnih rashoda za troškove najma prostora koji sada koristi Zavod za nuklearnu i radiološku sigurnost. Dakle, evo, opet se vraćam zbirno na sva 3 zakona. U sva 3 zakona predlažu se samo najnužnije izmjene u pogledu promjene nadležnosti koje predstavljaju element koji omogućava delegiranje sadašnjih poslova s ovih institucija na MUP. Ponavljam taj će posao biti u potpunosti dovršen donošenjem podzakonskih akata prije svega o Unutarnjem ustroju MUP-a koju donosi Vlada RH i akata koji se donose temeljem te uredbe. Hvala vam lijepa na vašoj pozornosti.
Hvala i državnom tajniku, imamo 7 replika. Prvi je na redu poštovani kolega Vlaović, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Katić evo u ime HSS-a, u svoje ime mogu reći da smo protiv ovakvog načina ukidanja agencija. Mišljenja smo da je zaključak Vlade donesen ishitreno, da je to opet reforma bez prave reforma i da nisu napravljene prave procjene učinka izmjene ovih propisa. Evo na primjeru ukidanja Poljoprivredno savjetodavne šumarske službe i Hrvatske poljoprivredne agencije koja je trebao biti pomoć naših proizvođačima ušteda je negdje oko milion i po kuna, a više koštat izmjena tabli, pisanje rješenja itd. Slično je i ovdje, ukidanje Državne uprave za zaštitu i spašavanje je korak nazad u organizaciji civilne zaštite, a i samo ste to na određeni način priznali jer ćete imati unutar MUP-a posebno ravnateljstvo za zaštitu i spašavanje, pa zašto ih onda ukidate i zašto se smanjuje broj ispostava za 20% kad su županije zajedno sa Državnom upravom za zaštitu i spašavanje uložile u prostore, opremu da bi napravili sustav civilne zaštite. Mislim [[Upadica: Hvala.]] da to nije kor biznis MUP-a [[Upadica: Hvala vam.]] da treba ostat posebna služba.
Odgovor izvolite. Odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče, procjena je napravljena to se vidi o troškovima, ja sam iznio koliko je smanjenje troškova, a što se tiče područnih ureda državne uprave za zaštitu i spašavanje oni će i nadalje dakle ostati ali u okviru MUP-a, odnosno policijskih uprava ministarstva. Hvala lijepa.
Kolega Ćuraj, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče, poštovani ministre, dakle da uštedama, da ako su funkcionalne, da ako će one uštedjeti na administraciji, a ne na operativnom osoblju, a da ako će se ta sredstava preustrojit na bolju opremu, na više edukacije, na više mogućnosti i da ćemo imati sustav civilne zaštite, a prije svega to mislim na Državnu upravu i Hrvatsku gorsku službu spašavanja, onda da. Mene moje pitanje vidimo da je rok od 6 mjeseci na prijelaznim i završnim odredbama za usklađivanje nakon ovih formalno samo funkcionalnih izmjena što se tiče natpisa, da li će to biti dovoljno i u kojoj mjeri očekujete zapravo stvarno da bi to moglo zaživjeti i naravno kad govorimo mislim da javnost, ajme meni već puna kapa silnih agencija i ako će ovo dovesti da se administrativno osoblje spaja da se stvaraju viškovi, da se raspoređuju, da se ne zapošljavaju onda apsolutno da.
Odgovor izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče sve što je dakle planirano to će biti i učinjeno, dakle taj rok koji je naveden, mi držimo da je dovoljan i da ćemo u tom roku napraviti sveukupna preustroj. A naravno da jedan od glavnih razloga za preustroj je upravo to što ste rekli, smanjenje ovih logističkih službi, koje ćemo objediniti, a operativne službe će se dalje jačati. Državna uprava za zaštitu i spašavanje ima, dakle nabavlja i veliku količinu tehnike, to će sada biti nabavljano u istoj, zajedno sa MUP-om, dakle oni ljudi koji su radili na nabavama i drugim logističkim poslovima, sada dobit će jednu veću cjelinu i uklopit će se u MUP i držimo da će se s time znatno smanjiti troškovi logistike a od osigurati veća sredstva za operativne poslove. Hvala.
Sada je na redu poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaže ni državni tajniče, dakle kad ste navodili sva 3 zakona ja sam probala si zapisati koliko je to ljudi koje ćete vi u okviru ministarstva, pa je 600 i nešto vezano uz civilnu zaštitu ako se ne varam, 100 i jedno 40, 50 vezano uz razminiravanje i ovo radiološko to mi je nešto ovaj promaklo. Mene zanima koliko je to kontigent ljudi koji će iz statusa javnih službenika preći u državne službenika i koliko ćete ih to preuzeti i da li, koji vam rok treba da uopće napišete sva ta rješenja da sve to osposobite, da to sve zajedno napravite, to je jedan obiman tehnički posao koji je potreban napraviti. Pretpostavljam, ja govorim dakle samo sa tehničkih aspekata što o tome mislim ću dalje u raspravi reći, ali me zanima s ovog organizacijsko tehničkog, koliko vam vremena treba da to sve zajedno odradite. Hvala lijepo.
Odgovor izvolite.
Poštovana gospođo zastupnice, na tome se dakle već određene pripreme rade, riječ je ukupno oko 800 ljudi, od toga osim ovih 150 ih HCR ostali već jesu državni službenici dakle službenici Državne uprave za zaštitu i spašavanje i Zavoda za nuklearnu i radiološku sigurnost. Dakle, dolazi dodatnih 150 javnih, dosadašnjih javnih službenika iz Hrvatskog centra za razminiranje. Držimo da, dakle kao što je i u obrazloženju navedeno da ćemo sve to obaviti u predviđenim rokovima u nekoliko mjeseci, ostaju njihove zadaće i obveze i dalje iste, dakle trebat će nekakve sitnije logističke promjene, kao što je npr. navedeno preseljenje Zavoda za nuklearnu i radiološku sigurnost iz dosadašnjeg prostora u MUP. Hvala lijepo.
Kolega Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče, uvaženi gospodine Trut. Naravno kad Vlada nešto radi onda je treba pohvaliti za razliku onda kad ne radi, onda napadamo i kad ne radi i kad radi, u tom smislu nešto se događa, treba to pozdravit. Međutim, ipak postoji jedno pitanje vi govorite o uštedama znači rukovodećeg kadra i svega onoga što će, mislim da je ta cifra, to je bilo i kod poljoprivrede, to cifra negdje od milion 300, milion 500 tisuća kuna koja će se uštedjeti, međutim hoće li te službe biti efikasnije, hoće li organizacijski biti bolje, to je ključno pitanje? Da nam se ipak ne bi dogodilo na kraju da mi ovdje Agencije uprave dovodimo kao što je David doveo jazavca pred sud, kukuruz mu je pojeden, hoće li naš kukuruz nakon ovoga biti rodniji, hoće li biti uspješniji ovaj rad, to je ključno pitanje, manje je važno da li Agencije postoje kao samostalne službe ili će biti u sustavu Ministarstva, veće je pitanje hoće li one sada biti efikasnije.
Odgovor, izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče, to jest glavna nakana ovih izmjena, naravno da financijske uštede nisu nebitne, ali je važnije da ove vrlo odgovorne službe funkcioniraju bolje, znači, barem, one su i do sada uglavnini dobro funkcionirale, ali da funkcioniraju još bolje, da se uveže sustav zapovijedanja, mislimo da ovim izmjenama ćemo to i postići. Dakle, financijske uštede su sekundarne, ne nebitne, ali glavna je sigurnost naših građana i njihove imovine, koju ćemo postići uvezivanjem ovih službi objedinjavanjem pod Ministarstvom unutarnjih poslova. U tijeku su još određeni projekti oko nabave određene opreme, prije svega, vatrogasnih vozila, jedan veliki projekt i drugi projekt nabave komunikacijske opreme, mislimo da će s tom opremom ovi sustavi biti još učinkovitiji. Hvala lijepo.
Kolega Maras, izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine državni tajniče, tu ste nam govorili o uštedama, mene konkretno zanimaju uštede koje će to donijeti u državnom proračunu za 2019.-tu, znači, kolike su te uštede, koliko se to vidi u državnom proračunu jer mi to ne vidimo. Zastupnici koji smo gledali proračun prošle godine, plaća u MUP-u se i troškovi se povećavaju, znači, nema uštede, znači, s te strane me zanima točno kolike vi vidite uštede. Što se tiče Centra za razminiranje, ja sam u potpunosti protiv toga, to je prevažna institucija, 40 milijona m2 nije u RH razminirano, 60 gradova i općina je obuhvaćeno i to ja ne bih radio, a ono što me posebno iritira danas su naslovnice novina gdje Kuščević najavljuje 500 manje, kaže u 2019.-toj zaposlenih, a Andrej Plenković i HDZ su [[Upadica: Hvala]] u protekle dvije godine zaposlili preko 4000 [[Upadica: Hvala]] novih ljudi. Znači, više ih ima zaposlenih, a sad kao najavljuju 500 [[Upadica: Kolega Maras, hvala vam]] će ih ukinuti. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Poštovani gospodine zastupniče, ja sam naveo kod obrazlaganja Zakona koje su sad predvidive izmjene kod Hrvatskog Centra za razminiranje, dakle, dosadašnjeg Hrvatskog Centra za razminiranje i Zavoda za nuklearnu i radiološku sigurnost, nije u ovom trenutku osim ovih procijene, navesti točne brojke, budući da se, dakle, ove u proračunu, ti troškovi su prikazani u proračunu MUP-a zbirno, dakle, dok se ne izvrši ovo prelazak službenika, nije moguće reći točnu cifru koje su uštede, ali one su na ove dvije organizacije, dakle, HCR-u i Zavodu su prilično lako izračunati, a kod Državne uprave za zaštitu i spašavanje smo naveli u postotnim iznosima, dakle, značajno smanjenje u broju ljudi i u broju rukovodećih radnih mjesta [[Upadica: Hvala]] koji će biti 30% manji.
Hvala, kolega Orepić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, gospodo iz Ministarstva, tko u ovom obimu trenutno govori o uštedama u sigurnosnim sustavima, smatram da je neozbiljan i da ne razumije problematiku. Kao mala država, mi ne možemo razvijati velike sustave koji se preklapaju u svojim funkcijama i zato pozdravljam ovu tendenciju koja ide u smislu objedinjavanja sigurnosnih sustava. Napominjem da treba ići puno hrabrije i odlučnije i konkretnije, ti sigurnosni sustavi imaju puno preklapanja još uvijek, a pogotovo u području vatrogastva i granične policije. Znači, to je negdje gdje se treba ići puno konkretnije. Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Ja se slažem s ovim što je gospodin uvaženi zastupnik spomenuo, ima dosta preklapanja i kod ovih komunikacijskih službi, brojeva koji se, dakle dežurstava, dakle, to je sve moguće objedinjavanje smanjiti broj službenika koji rade te poslove. Hvala.
I zadnja replika, poštovani kolega Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, Centar za razminiravanje, ovaj, demineri su, ima jedan određeni otpor prema spajanju, tu je bio protest prije nekoliko tjedana, ljudi se boje, naravno, za plaću, popunjenost, operativnost, kako će to izgledati ako nisu samostalni i kadroviranje, da će netko nametati kadrove, ja mislim ako štedimo na tom procesu, čuli smo koliko je zagađeno od mina još prostora u RH, je tu je 10 ljudi je poginulo i ranjeno bilo od završetka rata, tu ne bi trebali štediti, ali u isto vrijeme mislim kompletno za MUP da su najvažniji faktori u svakoj organizaciji iskustvo i moral. Kakav je moral u policiji ako trošimo na opremi, što je dobro, a policajci imaju minimalnu plaću. Vi nećete profesionalca dobiti za taj novac koji sada imate i nećete imati ljude na ovoj vojnoj Akademiji, samo bih molio odgovor na ta pitanja. Šta sa deminerima, hoće li tu patiti [[Upadica: Hvala]] operativnost i šta će biti s tim?
Odgovor, izvolite.
Vlada RH smatra da će sve glavne zadaće koje je Hrvatski centar za razminiranje (HCR) do sada obavljao, dakle, njegovi pirotehnički nadglednici, pirotehnički nadzornici i ostale osobe i dalje se obavljati na jednako kvalitetan način. Podsjećam dakle, da osim ovih službenika, dosadašnjih službenika HCR-a razminiranje u RH obavlja oko 700 ovlaštenih pirotehničara u različitim tvrtkama u ukupno 39 trgovačkih društava, dakle, kod njihovog posla se ništa ne mijenja. Oni su ti koji razminiraju RH, a HCR odnosno u budućnosti od 1. siječnja MUP samo nadgleda taj posao da taj posao bude obavljen po pravilima struke i kvalitetno. Kad je u pitanju, kada su u pitanju materijalna prava pirotehničkara HCR-a ona ostaju. Točno prije godinu dana je donijet novi kolektivni ugovor i on ostaje na snazi i dalje. Hvala.
Hvala vam. Time smo iscrpili replike. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ako ne otvaram raspravu, prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a uvaženi kolega Ranko Ostojić, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] poštovani državni tajniče, poštovani pomoćniče ministra. Prije svega bih vas zamolio da prenesete pozdrave ministru. Ovo je već druga godina u kojoj se nije udostojio obraniti niti jedan zakon ovdje u Hrvatskom saboru, čak niti na Odborima za unutarnju politiku kojemu nije niti izvješće o radu svome došao pred zastupnike i zastupnice da ga brani. Treba ovdje prije svega reći da je ovo samo bacanje naravno prašine u oči o navodnim reformama i nacionalnim programom reformi za 2018. godinu, predviđeno je akcijskim planom ukidanje određenih agencija i to sa određenim prioritetima koji se zovu izgradnja učinkovite javne uprave, depolitizacija, upravljanje ljudskim resursima u javnom sektoru, informatizacija javnih usluga. Naravno da evo i MUP se tome priključio odnosno on će usisati tri agencije ili nešto šta smo 2015. godine zapravo zvali reformom i taj sustav promijenili upravo uz veliki konsenzus ovdje u našem Saboru a to je da Državna uprava za zaštitu i spašavanje treba biti centralno, civilno tijelo koje će osigurati da diljem Hrvatske koristeći sve resurse između ostaloga i HGSS, jednako tako vatrogastvo uklopi u sustav civilne zaštite a danas to više nije tako. Naime naravno da ovo danas nije ukidanje agencija nego je ukidanje reforme koja je bila 2015. godine stavljena u funkciju i to upravo sa ciljem da se ostvare oni standardi koje ima EU a to je šta više decentralizacije, šta manje militarizacije i da civilne službe obavljaju svoj dio posla i ono što je jako važno aktiviraju upravo one resurse koje postoje a to su između ostaloga oni dijelovi koji možda i najbolje funkcioniraju u sustavu civilne zaštite a nema ni spomena o njima jer mi tek možemo očekivati donošenje novog Zakona o vatrogastvu, tek možemo očekivati donošenje novog Zakona o sustavu civilne zaštite. Prema tome ovo je samo ispunjavanje forme da bi se do Nove godine moglo reći evo mi smo ukinuli 3 agencije. Ovo je potpuno promašen projekat, prvo i osnovno u suprotnosti je i sa Strategijom nacionalne sigurnosti koja doduše samo u nekoliko rečenica spominje uopće situaciju o tome šta je civilna zaštita. Mi ovdje naravno u Hrvatskom saboru kao i obično nemamo godišnje izvješće o ostvarivanju Strategije nacionalne sigurnosti iako je to propisano i u samoj strategiji i u svim zakonima. To je točka koja će naravno namjerno preskočiti iako je bilo najavljivanje da će upravo Strategija nacionalne sigurnosti biti osnovni dokument iz kojega ćemo graditi sustav. Tamo je bilo navedeno upravo da angažiranje volontera svih onih koji funkcioniraju i rade da će biti okosnica koja će onda profesionalcima kojih nema veliki broj jer ovdje zapravo govorimo o par stotina ljudi koja bi trebala biti koordinirana od strane takvih službi. Ne samo da neće doći do depolitizacije, već obrnuto, ono što bi trebalo biti sastavni dio sustava civilne zaštite unutar EU biti će uskraćeno za mogućnost da koristi dio sredstava EU. U pitanju neovisnosti regulatornog tijela kao što je to vezano uz nuklearnu sigurnost tu su apsolutno prekršena sva pravila EU i doći ćemo do situacije da jedna važna institucija a to je onako kako je propisano u EU više nema mogućnost da bude regulatorno tijelo neovisno bez obzira na to koliko ste vi to naveli da će biti nekakav odjel, ili uprava ili dio sustava Ministarstva unutarnjih poslova. Naravno da troškovi apsolutno koji su izneseni ovdje, prvo nije dobro da se čuje da se ne zna koliki su, a onda pričamo o tome da ćemo uštedjeti milijun i pol kuna sve skupa zbog toga što će se premjestiti par ustanova ili prestati plaćati najam za iste. Mislim da je itekako važno bilo upravo naglasiti da taj neprimjereni utjecaj koji je povezan sa političkim, gospodarskim i društvenim uvjetima danas se mijenja a to je ono radi čega je i osnovana regulatorna agencija, sukladno pravilima EU, ovo konkretno govorim vezano za nuklearna postrojenja. Danas će Ministarstvu unutarnjih poslova, zadnja rupa na sviralu biti i jedna, druga i treća grupacija i doći će do situacije da ne samo da se neće ostvariti ono što je bila intencija kada smo ulazili u EU a to je da jačamo civilni sektor i mi nastavljamo dalje sa militarizacijom na način da će to biti sastavni dio represivnog sustava Ministarstva unutarnjih poslova koji bi trebao imati nadzornu funkciju a ne situaciju kako danas imamo a to je da će to biti dijelovi samog istog sustava. Kad promijenite 94 članka u svakom od ovih zakona, negdje 90, negdje 98, negdje 94, naravno da postoji potreba za donošenjem novih zakona. Ali ponavljam žurba je, vidim da se mora akcijski plan, hitno i brzo ostvariti. Prema tome, sve ovo skupa je naravno nešto šta ćemo uskoro opet ponovno imati na dnevnom redu i gdje ćemo ponovno morati razgovarati o istim novim temama u Hrvatskom saboru i pokušati spašavati stvar koji je ipak donekle zaživio. I moram reći da je uređeni sustav civilne zaštite iz 2015. godine upravo bio predstavio reformu postojećeg sustava zaštite i spašavanja došlo je do jedne situacije da poveže lokalnu zajednicu jednako tako regionalnu samoupravu i da tijela civilne zaštite u tom djelu i tom segmentu upravo ostvare svoju važnu operativnu nadležnost, jednako tako i financiranje. Ovako smo sad u situaciji da će se i to izgubiti, ponavljat će se priča sa usklađivanjem naravno planova kojeg moraju imati stožeri civilne zaštite, državna uprava bez obzira na to, mogli smo joj prigovoriti puno toga ali ostvarila je vrlo značajne pomake posebno na ovome planu i financiranja. Veza između MUP-a i Državnu upravu za zaštitu i spašavanje prije svega bilo je u zajedničkoj reviziji a sve ostalo je funkcioniralo tako da su bili u mogućnosti da sudjeluju kako u europskim projektima i jednako tako povlačenju sredstava EU-a, jednako tako u međunarodnim ugovorima koji su potpisani upravo na tom civilnom djelu u kojemu je bila mogućnost da sudjeluju i u međunarodnim vježbama, jednako tako i u situacijama zaštite i spašavanje i pomoći koju su pružali pripadnici civilne zaštite. Imali su svoj međunarodni znak civilne zaštite, sad će vjerojatno dobiti neki novi. Ono šta je istina, a to je da umjesto situacije da nastavimo sa upravo tom reformom koja je imala za cilj da postigne učinkoviti sustav civilne zaštite angažira sve one resurse, danas ćete biti u situaciji da zapravo bez donošenja naravno svih ovih ostalih zakona, imamo situaciju da smo narušili ono što smo se bili dogovorili a to je da pitanje upravo u Zakonu o sustavu Domovinske sigurnosti kažemo da sustav Domovinske sigurnosti čime sustav i resursi unutarnji poslova ali jednako tako i civilne zaštite. Toga naravno više neće biti, to će biti sad Ravnateljstvo kako je navedeno, navodno ćemo uštediti u rukovodnom kadru što naravno nije istina, radi toga šta ih je trebalo jačati a ne smanjivati. Onoliko novaca koliko se u ovom trenutku koristi radi loše organizacije u sistemu da nije aktivirana pričuva, da nije iskorištena mogućnost koja postoji više godina a to je da preko 7000 ljudi može biti u pričuvnoj sastavi policije, da mogu obavljati poslove na lokalnom nivou a da pri tome nemaju ogromne troškove za smještaj. Činjenica je da od prije nekoliko godina kad na Policijskoj akademiji se prijavljivalo po 10 000 mladih ljudi koji su željeli ući u policiju, danas se me može popuniti niti brojka, nema dovoljno broja niti kandidata za onoliko mjesta koliko ima u Policijskoj akademiji. Ja ću samo reći da u području sustava civilne zaštite u svim segmentima zaštite i spašavanja koji su trebali biti sposobni da odgovore na prijetnje, rizike i da napravimo model izgradnje te sposobnosti i ono što smo se strategijom obavezali a to je da ćemo razvijati civilnu zaštitu, Hrvatsku vatrogasnu zajednicu, Hrvatski crveni križ, Hrvatsku gorsku službu spašavanja i druge aktere na državnoj, područnoj i lokalnoj razini, toga više neće biti. Ponovit ću još jednu stvar a to je da određene nevladine udruge samo ime govori, nevladine nisu u mogućnosti da budu uopće u situaciji da mogu kroz MUP aplicirati za određene projekte i time im je uskraćena ta mogućnost. Samo ću navesti jedan primjer a to je da Crveni križ po svojim pravilima, Hrvatski crveni križ, nema pravo biti niti u vojnom šatoru a kamoli u blizini da bude zajedno sa vojskom. Na ovakav način u sastavu MUP-a i Državne uprave za zaštitu i spašavanje koja je bila upravo premosnica i osigurava tu mogućnost da mogu u tom sudjelovati, danas toga više neće biti. Ono što je bilo ključni oblik povećanja otpornosti održivosti nacionalne sigurnosti je bilo uključivanje stanovništva u sastav civilne zaštite. Danas to je jedna od stvari koja je zaustavljena, evo donošenjem i ovakvog zakona, ukidanjem Državne uprave za zaštitu i spašavanje, govorit o tome da se smanji broj dežurstava u situaciji u kojoj 1800 ljudi u MUP-u sjedi za telefonom i ne koristi se učinkovit sustav a to je da ti isti ljudi uz današnje tehnike i mogućnosti, mogu itekako biti racionalizirani i stavljeni u operativni sastav. Ono što je poruka u ime kluba SDP-a, moram reći da nastavak daljnje militarizacije unutar društva, neiskorištavanje mogućnosti koje nam pruža EU posebno u onome djelu koji se odnosi na civilni sektor se na nastavlja. Nije ni čudno kad u ovoj situaciji koju danas imamo, zapravo prve agencije koje će nestati su one koje su trebale biti okosnica nečega što se zove civilna zaštita. Civilna zaštita ne može biti sastavni dio MUP-a kao jedan njegov segment, stavljat ga u rang istog onog tijela koje treba nadzirat poslove civilne zaštite i prema tome, nema potrebe gubit ni vrijeme ni dodatno više govoriti o ovome radi toga što se ovdje radi isključivo o ispunjavanju po meni, one zadaće koja je donesena a to je da se može kazat da je nekakvim akcijskim planom provedbe strategije razvoja javne uprave, srušen upravo onaj dio koji govori o strategiji nacionalne sigurnosti i da ispunjavanje takvog akcijskog plana i strategije smanjenja broja agencija samo radi toga da bi se moglo reći da imamo manji broj, dovodi do toga da smo u prvom koraku a ponoviti ću, naravno da iz izvješća o ostvarivanju strategije nacionalne sigurnosti mi nećemo čuti u Hrvatskom saboru, mada je to propisano iz zakonom i samom strategijom najmanje jedanput godišnje da čujemo takve stvari. O tome se neće razgovarati i to je razlog zašto klub SDP-a neće podržati ove zakone jer posljedice koje će biti donesene ovim zakonom su samo bacanje prašine u oči i po meni, neće povećati nit imalo, ni učinkovitost niti mogućnost da se nešto uštedi. I još ću napomenuti da naravno da možete očekivati da pripadnici državne uprave zaštitu i spašavanje onog trenutka kada uđu u MUP će naravno zasigurno zatražiti sve one uvjete koji imaju i ovlašteni policijski službenici i njihovi sindikati i kolektivni ugovori i priključiti se tome, prema tome, troškovi će samo rasti, a ne padati, prema tome, ovo je momenat u kojemu smo naravno napravili korak nazad i ovo danas nazivajući ukidanjem agencije, zapravo zovimo ukidanjem one reforme koje ja bila napravljana 2015. g. nije joj dopušteno da zaživi i kada se bude dogodila katastrofa i nesreća sada ćemo doći do situacije da će za to biti odgovorno MUP, odnosno neki njegov segment. To neće situaciju promijeniti i umjesto angažiranja šta više ljudi u civilnom sektoru što više nevladinih udruga, što više onih koji volontersko obavljaju taj posao, mi smo došli do varijante da samo radi toga da ispunimo formu, ćemo doći do ukidanja određenog broja agencija bez ikakve potrebe i bez ikakve situacije da je to mjerljivo i da se može kazati da će to doprinijeti obradi ili sustavi domovinske sigurnosti. I predsjedniče ja bi vas zamolio, s obzirom da su objedinjene rasprave, da dopustite da klubovi govore bar dvostruko više.
Samo malo, samo malo, nije nitko zatražio 20 min, tako da vas molim da se držimo ovih 15 min. Kolega Ostojić imali ste pravo, pa nemojte tako, sada ste se odjednom smislili da želite govoriti 20 min i vi sada mene napadnete koji sam vam mogao i svaki puta kad se zatraži dadem 20 min. Pa nemojte tako, zaboravili ste, niste iskoristili priliku i sada bi se svađali, nema zaista razlike. Izvolite kolega Maras.
G. predsjedniče smatrajući vrlo korektnim na prijedlog g. Bukarice smo prihvatili upravo tu varijantu da o tome ne raspravljamo, očekivao sam da ćete vi to predložiti, ali ako smatrate da trebamo što kraće, možete skratiti na 5 min, nije nikakav problem, što manje.
Gledam sada kako namjerno provocirate, mislim, baš mi je zanimljivo, kao namjerno provocirate sada sukob, mogli smo imati 20 min, niste tražili i sada ste se sjetili odjedanput i počinjemo sada raspravu potpuno nepotrebno. Izvolite kolega Maras traćili ste stanku.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Tražimo stanku Kluba zastupnika da se konzultiramo u daljnjoj raspravi s obzirom da je evidentno i nakon rasprave kolege Ostojića i nakon uvodnih izlaganja g. državnog tajnika, da se ovdje uopće ne radi ni o kakvim uštedama, niti se uopće zna kolike će te uštede biti, s obzirom da proračun u MUP-u raste sljedeće g. znači nema uopće govora o nikakvim u štednama, nego se radi jedna prestava, P.R. predstava za javnost, kao da se nešto štedi. Danas naslovnice novina vrište, škare ovoga, kako se zove, politički tajnik HDZ-a Kuščevića, 500 će ljudi kaže smanjiti u sljedećoj g. a svi vidimo u RH, da je u protekle 2 g. vlade HDZ-a Andreja Plenkovića 4000 više zaposlenih i to ne u javnim službama koje marljivo rade nego po ministarstvima i ljude se na taj način uhljebljuje, naši ljudi odlaze iz Hrvatske, preko 100 tisuća ljudi je protekle g. otišlo iz Hrvatske, a Vlada HDZ-a je zaposlila 4000 više ljudi, nego što je to bilo godinu dana prije i sada nam se tu prodaje priča o nekim reformama, Kuščevićevim škarama od 500 ljudi u 2019. g. a iz cijelog sustava samo u mirovinu ode preko 5000 ljudi svake g. Znači to su priče za malu djecu, nema tu nikakvih ušteda i gdje se onda pravi kao da se rade uštede? U HGSS-u, koja je jedna od najvrjednijih službi u centru za razminiranje, koji spašava živote naših sugrađana s obzirom na minska polja i to je jednostavno sramota i o tome se trebamo konzultirati. Ovo nije, ovo nisu uštede, ovo je P.R. predstava. Hvala lijepo.
Odobravam stanku do 10,30 sati. STANKA U 10,22 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,33 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, prije nego što napravimo s radom, pozdravio bih učenice i učenike OŠ Silvije Strahimira Kranjčevića, Levanjska Varoš, Đakovo, dobro nam došli… [[Pljesak]] Idemo sada dalje, poštovani kolega Branko Hrg, klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSB-a, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče i pomoćniče, kolegice i kolege. Klub HDS-a, HSLS-a i HDSB-a podržava ove izmjene Zakona i pozdravljamo ukidanje Državne uprave za zaštitu i spašavanje. Otkako je osnovana, ne zna joj se smisao, ne zna joj se funkcija i cijelo vrijeme je ta služba u stvari bila kamen spoticanja ili kamenčić u cipeli uopće u tom hodu prema ustroju službe sustava za zaštitu i spašavanje. Kad bi pitali građane RH što to uopće znači, vjerojatno bi se postotak u promilima mogao mjeriti onih koji bi uopće znali da takvo nešto i postoji. Sjećam se dobro kao lokalni čelnik, kada je to nastalo, kada je to ustrojeno, što se je događalo. Ljudi su samo preseljeni iz gradova u grad koji je bio središte županije, tamo su se uredili prostori, uredila se oprema, oni su išli na edukacije, dobili su uniforme, odore i to je bilo to. Duplirali smo sustav, duplirali smo i dežurne brojeve, tamo gdje smo imali prije Javne vatrogasne postrojbe (JVP) i 24.-satno dežurstvo, imamo ih i danas, oni više praktički nisu bili ti koji bi se mogli javljati na te telefone, postojala je i Državna uprava za zaštitu i spašavanje koja je u principu tražila podatke od tih lokalnih ustrojstvenih oblika i onda izvještavala o tome. Samo su bili smetnja nekakvom normalnom funkcioniranju i apsolutno je dobro da se ukida takav sustav, da to ide pod MUP jer kada se dogodi nekakva katastrofa, tko izlazi van? Izlazi policija, nakon toga izlaze dobrovoljci, većinom vatrogasci, nakon toga po potrebi izlaze dobrovoljci Crvenog križa, u brdskim predjelima Hrvatska gorska služba spašavanja koja se iz godine u godinu ojačava na volonterskoj bazi. Što će nam još nešto između, jedna stepenica koju treba prekoračivati, a koja nam ne treba ako možemo hodati po ravnom, nemojmo si stvarati brežuljke na ravnoj cesti, a to je upravo bilo sa ovom upravom za zaštitu i spašavanje. Složen je sustav koji je služio sam sebi i smetao građanima, smetao funkcioniranju. Kad smo donosili Zakon o civilnoj zaštiti i tada sam ukazivao na neke probleme na koje su ukazivali mnogi drugi zastupnici ovdje u Saboru, to je bilo to da u principu ne koristimo dovoljno ono što imamo, ne stavljamo na pravo mjesto onaj sustav koji je najjači, a to je dobrovoljno vatrogastvo potpomognuto profesionalnim vatrogastvom. Mi danas imamo danas mogućnost stvarno da nam u tim sustavima JVP, telefon dežurni radi i ove druge poslove, da se primaju takve obavijesti, ne mi imamo dva, mi imamo duplo, tako da se onda oni sudaraju i svako ovakvo reduciranje je dobro došlo. Nisam siguran da smo u nekim drugim Agencijama postupili dobro što ih možda ukidamo ili reorganiziramo, ali ovdje jesmo, apsolutno. I teško je naći protuargument ovome, nema ga. Dakle, sustav nije saživio, napravili smo si birokratsko tijelo koje se nametnulo iznad svih onih koji radi i dobili smo ono što je nekada u bivšoj državi bilo često puta ona jedna poštapalica jedan radi, a ne znam, sedmero gledaju koliko je to bilo, tako je bilo ovdje u ovom sustavu. Svi su bili šefovi, a neki su radili, te neke nitko nije ni vidio i zato je za pozdraviti ovo što se događa. Sustav civilne zaštite jednostavno je sustav koji treba oživljavati, to je sustav kojem treba posvetiti posebnu pažnju, to je sustav u koji treba maksimalno uključivati građane. Ovih dana imamo ovaj slučaj bezobraznog ponašanja srednjoškolaca prema svojem učitelju, prema svojem profesoru, možda je to prilika za sustav civilne zaštite, da se takvi modeli jednog educiranja dodatni aktivnosti uvedu u škole, da se educiraju učenici, da im se zaokupi pozornost i pažnja, možda bi manje gađali učitelje s kredama i bili društveno korisni i sebi i čitavom društvu, tu moramo raditi, buditi taj jedan pozitivan smjer kod ljudi, posebno kod mladih ljudi, uključivati škole da se razvija taj jedan duh pomaganja u nevoljama, to će onda biti prava civilna zaštita, al ona je temeljena na vatrogastvu i Crvenom križu. imamo i tu gluposti koje smo zakonski propisali, dakle vi ne možete kad radite program zaštite i spašavanja u nekom gradu, ne možete staviti kao jednu od institucija u onaj sustav hitnu pomoć, domove zdravlja, jer im niste osnivači, oni ne mogu kao biti u tom sustavu zaštite i spašavanja, znači morat ćemo malo još o tim stvarima porazmisliti, malo ih još pojednostaviti, posložiti i u taj sustav civilne zaštite ugraditi sve ono što je raspoloživo u nekoj sredini, sve ono što se može organizirat. Od temelja vatrogasaca i crvenog križa pa do i ostalih pravnih subjekata, ustanova koje djeluju na tom području i tada ćemo dobiti jednostavan sustav, ali ponavljam uz to treba radit na educiranju ljudi, na priprema ljudi da se ljudi uključuju u to, da se taj sustav nadograđuje, da imamo onu kako bi se reklo pješadiju koja je uvijek potrebna, jer uvijek su ljudi ti koji na kraju trebaju doći, koji moraju biti na terenu. Tako da i to ravnateljstvo civilne zaštite koje će biti ustrojeno po ovim izmjenama je dobra stvar jer negdje mora biti netko tko je glavni i odgovorni, tko je zadužen da ta vertikala ta piramida može funkcionirati i da to na kraju ima svoju glavu i rep, a ne da ima stihiju kao što je bilo kod mnogih katastrofa koje su se događala u Hrvatskoj, kad su dolazili ljudi koji su se željeli uključit, dolazili su samoinicijativno, dobrovoljno, a nitko ih nije mogao organizirati kako treba pa je onda moglo doći i do razno raznih nesreća i problema koji nisu potrebni. I to je posao koji je pred nama, to je posao koji će se morati odraditi. Ukidanjem Državne uprave za zaštitu i spašavanje smanjujemo jednu prepreku i idemo prema tom cilju da pojednostavimo sustav i da se on poboljša. Zato ćemo kao klub podržati ove izmjene zakona.
Hvala vam. Idemo sada na Klub zastupnika HDZ-a, imamo dva zastupnika kolege Đakića i Kopića, prvi će govoriti kolega Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajničke sa pomoćnikom, kolegice i kolege zastupnici, pa evo pred nama je objedinjena rasprava o tri zakonska prijedloga a to je zapravo sukladno Nacionalnom programu reformi, a i zaključcima Vlade RH o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravih osoba sa javnim ovlastima. Ovim se zapravo prijedlogom Državna uprava za zaštitu i spašavanje pripaja MUP-u koje preuzima poslove Državne uprave za zaštitu i spašavanje, čime Državna uprava za zaštitu i spašavanje prestaje djelovati kao samostalno tijelo. U javnosti je ovo spajanje ima i onih koji ne prihvaćaju baš dobro i prevladava mišljenje da bi poslovi civilne zaštite u osnovi trebali biti decentralizirani kao temeljni poslovi lokalne i područne (regionalne) samouprave. No, međutim razdijeljenost ključnih komponenti operativnog dijela sustava zaštite vitalnih nacionalnih interesa osobito zdravlja i života građa, materijalnih dobara i standarda za kvalitetan rad i život izvor je neusklađenosti, neorganiziranosti cjelokupnog sustava što je posebno do izražaja došlo uspostavom sustava domovinske sigurnosti. Naime, u Nacionalnom programu reformi i Akcijskom planu provedbe strategije razvoja javne uprave u razdoblju od 2017. do 2020. jasno je definirano što su to prioriteti, a to je izgradnja učinkovite javne uprave, pod dva je učinkovito upravljanje ljudskim resursima u javnom sektoru i tri je informatizacija javnih usluga. Glavni razlozi spajanja Državne uprave za zaštitu i spašavanje i MUP-a su brojni. MUP je dio unutarnjeg aspekta nacionalne sigurnosti i ovim spajanjem se čvršće uvezuje u vođenju i procesu donošenja odluka, utvrđuju se jasne linije obaveza i odgovornosti, očekuje se bolje korištenje sredstava europskih fondova kako bi se informatizacijski striktno modernizirali i povezali. Glavne prednosti spajanja Državne uprave za zaštitu i spašavanje, ali i drugih tijela MUP-a su u povećanju učinkovitosti javne uprave općenito, bržoj razmjeni podataka, obradi informacija, stvara se jedinstveni sustav objedinjavanja sigurnosnih i operativnih podataka, pogotovo u kriznim situacijama uzrokovanih prirodnim tehničko tehnološkim katastrofama, brža i kvalitetnija koordinacija službi za interveniranje. Postiže se ukupno smanjenje troškova sustava za operativne poslove, objedinjavanje stručnog kadra, razmjena profesionalnih znanja i iskustava, kao i unificirani sustav obrazovanja i postupanja na teritoriju cijele RH. Također, rješava se i problem nadležnosti u vođenju i zapovijedanju, osigurava se brža i kvalitetnija koordinacija službi za interveniranje. Treba u ovom pogledu naglasiti da je sustav domovinske sigurnosti vrlo brzo detektirao probleme i nedostatke u postojećem operativnom sustavu, a što je najgore svi ti nedostaci najviše su se isticali u kriznim trenutcima, u vrijeme velikih elementarnih nepogoda. Civilna zaštita je jedan od temeljnih elemenata sustava domovinske sigurnosti zbog čega ju treba ojačati i dodatno izgrađivati te upravljati iz jednoga centra, taj centar je MUP. U ovom drugom prijedlogu također je bilo protivljenja o organizaciji ističu u HCR-u u svijetlu jednog od prepoznatih hrvatskih brendova. Zahvaljujući razvijenom sustavu i dugogodišnjem iskustvu od zaposlenika HCR-a dolaze učiti ljudi iz drugih zemalja koji imaju problema sa minskom zagađenošću. Također među najvažnijim pitanjima istaknut je način na koji će se regulirati odnosno zadržati stečena pravna, prava zaposlenika. Naglašeno je da je zaposlenici koji su 20 godina sudjelovali u stvaranju Hrvatskog centra za razminiranje, imaju specifična znanja koja nisu raspoloživa na tržištu rada, pa bi njihov odlazak značajno narušio ili čak potpuno blokirao nastavak neometanog provođenja protuminskog djelovanja u Republici Hrvatskoj. Poslovi razminiranja izgubili bi na dinamici ili bi došlo do njihove potpune obustave čime bi se narušio nacionalni interes razminiranja Republike Hrvatske. No, nema dvojbe da je HCR raspolaže vrhunskim kadrom kojega je nemoguće nadomjestiti ili zamijeniti, i da je kroz svoj rad, HCR uspostavio znanja i vještine koje su visoko ocijenjene na međunarodnoj sceni. No, treba naglasiti da je predlagatelj u javnoj raspravi nedvosmisleno istaknuo da provođenje zaključaka Vlade Republike Hrvatske nema karakter asimilacije već integracije, i uvezivanje u organizacije sa ciljem postizanja zadovoljavajuće razine učinkovitosti i unutarnje sigurnosti na razini države, poštujući individualne karakteristike i stručne sposobnosti svake od integriranih institucija. U skladu sa time, ne predviđa se izmjena postojećeg imena Hrvatskog centra za razminiranje, sa ciljem zadržavanja istaknutog međunarodnog identiteta i prepoznatljivosti, kao i daljnjeg razvitka u implementaciji stečenih iskustava te dodatno korištenje postojećih kapaciteta stručnih službi za razvoj i potporu unutarnjih, unutar Ministarstva unutarnjih poslova. Reorganizacija otklanja nedostatak podrške potpornih službi, okrupnjavanje stručnih kapaciteta i međusobna suradnja, trebale bi podići sposobnost u pogledu brzine intervencije, brže i kvalitetne koordinacije službi za interveniranje, a prema očekivanju predlagatelja trebalo bi se postići i kohezivnost, i objedinjavanje stručnog kadra, te razmjena profesionalnih znanja i iskustava. Jedan od glavnih ciljeva ovoga spajanje je financijske prirode, a odnosi se na smanjenje troškova sustava za operativne i logističke poslove, te stvoriti olakšano učinkovitiji i brži sustav povlačenja sredstava iz Europskih fondova, što će biti ustrojene specijalizirane službe. Također, očekuje se značajne uštede sredstava s obzirom da će se koristiti kapaciteti MUP-a, koji su neusporedivo veći od kapaciteta HCR-a, posebice u pogledu opremljenosti i financijskih mogućnosti. Uštede će se ostvariti i temeljem ukidanja pojedinih radnih mjesta, kao što su ravnatelj, predstojnik ureda ravnatelja, predstavnik podružnice, pomoćnik ravnatelja kao i ukidanjem Upravnog vijeća Hrvatskog centra za razminiranje i savjeta Hrvatskog centra za razminiranje. Posebno je za istaknuti prigovor vezano uz status zaposlenika HCR-a. Naime, u prijelaznom i završnim odredbama ovoga prijedloga Zakona, utvrđuje se da danom stupanja na snagu ovoga Zakona, Ministarstvo preuzima sve poslove i radnike zatečene na preuzetim poslovima koji danom preuzimanja postaju državni službenici. Do donošenja Rješenja o rasporedu na dan, na radna mjesta u Ministarstvu, preuzeti radnici nastavit će obavljati poslove utvrđene dosadašnjim ugovorom o radu, te zadržavaju pravo na plaću, druga prava iz radnog odnosa te obaveze i odgovornosti prema dosadašnjem ugovoru o radu. Predlagatelj je u javnoj raspravi istaknuo da će zaposlenici biti, zaposlenicima biti ponuđena radna mjesta sukladno njihovoj stručnoj spremi, radnom iskustvu, motivaciji, uzimajući u obzir i druge osobne, životne okolnosti zbog čega je svaki slučaj individualan. Sa zaposlenicima će biti obavljen razgovor kako bi se osim formalnih karakteristika zaposlenika koji se tiču stručnosti, iskustva i drugih sposobnosti, utvrdile i želje i afiniteti pojedinih zaposlenika, te u konačnici definirala organizacijska struktura i pojedinačna radna mjesta. Ovdje je svakako bitno naglasiti i inzistirati na ispravnom postupku utvrđivanja prava preuzetih zaposlenika, obzirom da se radi o jedinstvenom kadru, predlagatelj bi svakako trebao posvetiti posebnu pažnju ovom pitanju. Ne samo kako bi preuzeli ti zaposlenici nadalje imali materijalnu i statusnu sigurnost, već treba imati na umu i činjenicu da bi ti ljudi svojim znanjem, sposobnostima, vještinama, jamče međunarodni ugled Republike Hrvatske u protuminskom djelovanju. Klub Hrvatske demokratske zajednice, podržava ove prijedloge Zakona, sad će nastaviti kolega Kopić.
Izvolite kolega Kopić.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče, poštovani pomoćniče ministra, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je evo i prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, s Konačnim prijedlogom Zakona, PZ broj 538. Sukladno zaključku Vlade Republike Hrvatske o smanjenju broja Agencija, Zavoda, Fondova, Instituta, Zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima, od 02. kolovoza 2018. godine, kao način ostvarenja jednog od reformskih prioriteta koji podrazumijeva izgradnju učinkovite javne uprave, sukladno smjernicama Nacionalnog plana reformi, Državna uprava za zaštitu i spašavanje, Hrvatski centar za razminiravanje, Državni zavod za radiološku i nuklearnu sigurnost i Agencija za prostore ugrožene eksplozivnom atmosferom, se predloženom izmjenama Zakona sa danom stupanja na snagu, dakle, 01. siječnja 2019. godine, pripajaju Ministarstvu unutarnjih poslova, dok se opseg predloženih izmjena Zakona odnosi samo na nužne funkcionalne izmjene kako bi se utvrdila nadležnost Ministarstva unutarnjih poslova, te kako bi se prava i obveze spomenutih organizacija delegirale na Ministarstvo unutarnjih poslova. U dosadašnjem ustroju pravnih osoba sa javnim ovlastima agencijskog tipa, nailazili smo na određene slučajeve u kojima su se obavljali poslovi na nekoliko lokacija iste naravi, što je svakako bilo jedan od razloga povećanja troškova državnog aparata i bespotrebnog upošljavanja kadrova na identičnim sistematiziranim mjestima. Ovim novim pristupom će se ovakve mogućnosti svesti na najmanju moguću razinu, a navedenim će se akcijama omogućiti kvalitetnije raspolaganje financijskih sredstava i moguće investiranje u drugi nekakav potrebitiji segment. Analogno tome, Vlada je odlučila da MUP preuzme poslove Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost. Kako bi bolje razumjeli važnost ovakvoga koraka, nužno nam je imati na umu da se Zakonom o radiološkoj nuklearnoj sigurnosti određuju mjere radiološke nuklearne sigurnosti, mjere nuklearnog osiguranja, evidentiranje i nadzora nuklearnog materijala, te druge mjere, ne širenja nuklearnog oružja pri obavljanju djelatnosti sa izvorima ionizirajućeg zračenja, nuklearnih djelatnosti, te djelatnosti zbrinjavanja radio aktivnog otpada iskorištavanja izvora u svrhu omogućavanja primjerene zaštite pojedinaca, društva i okoliša u sadašnjosti i budućnosti od štetnih posljedica ionizirajućeg zračenja i omogućavanje sigurnog obavljanja djelatnosti sa izvorima ionizirajućeg zračenja, nuklearnih djelatnosti, te djelatnosti zbrinjavanja radioaktivnog otpada i iskorištenih izvora, te nuklearnog osiguranja izvora ionizirajućeg zračenja i nuklearnih postrojenja. Odredbe tog istog Zakona koja se odnose na nuklearna postrojenja primjenjuju se na svako civilno nuklearno postrojenje za koje se izdaje odobrenje. Dosadašnja nadležnost Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost kretala se od odobravanja obavljanja nuklearne djelatnosti kroz obavljanja djelatnosti za zbrinjavanje radioaktivnog otpada i iskorištenih izvora, te transportu ionizirajućeg zračenja, praćenja stanja sigurnosti nuklearnih elektrana u regiji, te provođenje i procijene od opasnosti mogućih nuklearnih nesreća, a isto tako praćenje i analiziranje znanstvenih i stručnih aktivnosti vezanih uz nuklearnu i radiološku djelatnost. Iz svega navedenoga razvidno je da Zavod mora biti funkcionalno odvojen od bilo kojeg drugog dijela tijela ili organizacije koja se bavi promicanjem ili uporabom izvora ionizirajućeg zračenja ili nuklearne energije i ne smije tražiti niti primati naputke od bilo kojeg takvog tijela ili organizacije pri provođenju svojih zadaća, a sve u svrhu osiguranja stvarne neovisnosti od neprimjerenog utjecaja na odlučivanje. Bitno je imati na umu da provedba ovog Zakona ne iziskuje osiguranje dodatnih sredstava u državnom proračunu RH. Stoga će klub zastupnika HDZ-a podržati donošenje ovog Zakona s izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, kako je predloženo u prijedlogu. Hvala lijepo.
Idemo dalje, klub Nezavisnih zastupnika, poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče HS-a, uvaženi gospodine Katiću, uvaženi gospodine Trut, kolegice i kolege nastojati ću u kratkoj raspravi se osvrnuti na najbitnije točke koje smatramo važno naglasiti, a vezano za donošenje ovog paketa Zakona koji je Vlada na svojoj sjednici 2. kolovoza, čini mi se, donijela odluku o ukidanju niza Agencija, Zavoda, Instituta, Fondova, Zaklada, točnije njih 54. Između ostaloga, danas su na redu, evo i Državna uprava za zaštitu i spašavanje, Hrvatski centar za razminiranje (HCR) i Centar za zaštitu od nuklearnog i radiološke sigurnosti. Dakle, prije svega da kažemo kako jer riječ ipak o složenoj zadaći koju ove institucije obavljaju, pa imamo ipak dojam da se radi o vrhu sante reda o kojoj mi danas raspravljamo, pa u tome smislu i prvi dio ove primjedbe je vezano uz one direktne uštede koje je i predlagatelj u svome obrazloženju naveo, a to su uštede koje će se ostvariti time što nećemo imati više rukovodeći kadar u tim institucijama i plaćanje najma koje je potrebno za rad takvih institucija, ja ću se sada prebaciti u Ministarstvo, pa će postati sastavni dio Ministarstva. U tome smislu gdje se govori o uštedama po Agenciji od nekih, ajmo reći okvirno 1.500.000,00 kn. Kao što sam rekao i u replici, smatramo da treba pozdraviti svaku aktivnost Vlade koja ide prema racionalizaciji i smanjenju troškova, gomilanja nepotrebnih državnih tijela, ako se to može obaviti u okviru postojećih institucija. Dakle, nekako bi rekli, najučinkovitija država bi imala 5 Ministarstava, unutarnje poslove, vanjske poslove, zdravstvo, školstvo i sudstvo, pa bi onda imali vrlo učinkovitu državu. Međutim, kad mi počmemo gomilati Ministarstva, pa onda i državne urede, institucije, onda toga bude previše. Međutim, ono što nas više brine, dakle, za pozdraviti uštede koje se najavljuju, ono što brine hoće li se moći provesti učinkovita organizacija svih onih zadaća i svih onih aktivnosti koje su do sada imale ove Agencije ili Državne uprave. Dakle, prema onome što najavljuje predlagatelj, ljudi će biti, iz javnih službi će biti prebačeni u državne službe, dakle, biti će prebačeni na posao u Ministarstvu, za njih moraju biti osigurana sredstva, za njihove plaće i tu su već neki ljudi postavili pitanje, ako konkretno govorimo o MUP-u kakve će to imati reprekusije na plaće policajaca, hoće li se dogoditi da se ovim ljudima, jer ne znamo iz ovog prijedloga Zakona, ovi ljudi koji će sada doći u MUP ako oni zadrže plaće, ako su veće od plaća policajaca, hoće li se njima plaće smanjivati ili daj Bože da će se policajcima plaće povećavati. Te omjere ne znamo, ali bilo bi dobro da predlagatelj o tome vodi računa i da nas možda ako zna te podatke, izvjesti. Slijedeća stvar na koju trebamo upozoriti da ovakvi Zakoni utječu na mnoge dionike, da se tako izrazim a ja bih tu prije svega spomenuo jedinice lokalne samouprave, općine, gradove jer na kraju krajeva, općine i gradovi su dužni za osiguranja sustava i civilne zaštite na njihovom području, još jedanput to se sjetiti te zgodne kad su predstavnici Državne uprave za zaštitu i spašavanje došli, ja sam u to vrijeme bio načelnik općine, nama držati predavanje, jedan od kolega načelnika je tad izjavio „da sam znao što je sve u mojoj nadležnosti, ne bise nikad kandidirao“. Dakle, jedinice lokalne samouprave i dalje imaju one odgovornosti koje su imale i sad samo ajmo jedno praktično pitanje, ako se sad prebace ove nadležnosti u MUP, hoće li biti lakše doći do ministra ili je bilo lakše doći do ravnatelja Državne uprave za zaštitu i spašavanje, da se malo slikovito izrazim. Znači obaveze ostaju a tu onda ne možemo zaobići vatrogastvo. Meni je drago da je, ja sam u tom do punu podršku, predsjednik Hrvatske vatrogasne zajednice, gospodin naš kolega Ante Sanader koji se, i kad smo imali raspravu o Strategiji nacionalne sigurnosti smo tražili da vatrogastvo se svakako uvrsti u strategiju i da je on, ja pretpostavljam da je on uspio se izboriti da vatrogastvo izvučemo iz ovog područja, on ga je, ili prijedlog je da se donese novi Zakon o vatrogastvu, Hrvatska vatrogasna zajednica će preuzeti poslovi vatrogastva a koliko sam shvatio, inspektorat vatrogastva će otići u MUP. Dobro je da je tako, međutim, opet nismo puno se odmakli jer opet ostaju obaveze prema jedinicama lokalne samouprave posebno malim općinama koje imaju obavezu 5% izdvajati za vatrogasna društva ali to je s njihovom proračunom, to su opet mali iznosi i mnoge općine ne mogu opremiti svoje vatrogasce a vatrogasci su prvi stup obrane svakoga manjega naselja. Dakle kao što vidimo iz ovih zakona se krije puno dubljih problema koje će trebati pravilnom organizacijom rješavati pa tako očekujemo i Zakon o vatrogastvu koji će morati se pozabaviti sa 65 javnih vatrogasnih postrojbi, negdje oko 1800 dobrovoljnih vatrogasnih društava, tu negdje se pretpostavlja 40 000 vatrogasaca u dobrim vatrogasnim društvima da se osigura njihova edukacija, njihovih liječnički pregled jer to je sve za jedinice lokalne samouprave veliki trošak a da bi onda sustav mogao biti učinkovit i da bi MUP preko svog ravnateljstva moglo doista znati u svakom trenutku koliko operativnih snaga raspolaže. Sad je to teško reći jer događa se i dosta sam imao priliku to vidjeti da zbog nedostatka sredstava vatrogasci jednostavno ne idu na liječničke preglede. I na kraju da spomenemo i struku, ovdje je i kolega Đakić je govorio o primjedbama Hrvatskog centra za razminiravanje i njihov sindikat se suprotstavio ovakvom izdvajanju jer je sigurno da je RH na tom području dostigla zavidnu razinu i stručnih i znanja i sposobnosti u tom smislu bi trebalo vidjeti da se ne dogodi doista da sve ono što se godinama stvaralo da se ovakvim izmjenama sada ne, da ne upotrijebim tešku riječ, upropasti, ali da se ne dogodi da nam, kako su najavili sindikati 80% ljudi ode u mirovinu jer ne mogu više u ovom sustavu onda djelovati. Naravno kad je u pitanju struka, to je radiološka i nuklearna sigurnost, dakle sve ono što treba pomiriti jer politička ministarstva i političke odluke su jedno a pravila i zastupanje struke je nešto drugo i u tom smislu bi trebalo naći zajednički jezik. Da zaključim, svakako treba podržati racionalizaciju javne uprave ali ono što nam ostaje kao upitnik je hoćemo li doista imati sustav koji će organizacijski, operativno biti sposobniji, koji će biti učinkovitiji jer ove uštede od milijun i 500 000 kuna mogu na kraju se pokazat kao jalove uštede, tj. uštede ili medvjeđa usluga društvu, uštede koje će generirati kasnije puno više troškova. Koliko sam vidio iz prijedloga za ravnateljstvo u MUP-u da će umjesto dosadašnjih 21 županijske podružnice biti 5 regionalnih i u tom smislu možda će to doprinijeti za povećanje ušteda ali operativno hoće li ljudi na terenu, posebno čelnici jedinica lokalne samouprave imati bolji kontakt i ispuniti sve one zadaće koje su na njima. Dakle nije dobro da ove mjere budu samo kratkoročne mjere koje dobro zvuče PR-ovski da dolazi do određenih ušteda a dugoročno da ostaju posljedice na organizaciju i neučinkovitost sustava. Hvala.
Hvala i vama, kolega Žagar. Slijedeći je kolega Branimir Bunjac u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e. Kolege Bunjca nema te sukladno članku 233. gubi pravo govoriti o ovoj točci dnevnog reda. Nastavljamo. Slijedeći je u ime Kluba zastupnika HSS-a, kolega Davor Vlaović, izvolite kolega Vlaović.
Hvala potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege, uvaženi državni tajniče sa suradnikom, evo pozdravljam vas u ime kluba HSS-a i nekoliko rečenica o ovim predloženim zakonima izmjenama zakona kojim se ukida određeni broj agencija i ključno je pitanje da li nam trebaju politički poeni ili učinkovit sustav, funkcionalan sustav. Iz ovoga što smo čuli, čini mi se da su važniji politički poeni, mora se provesti zaključak Vlade, reforma u kojoj nema reformi, moraju se provesti uštede koje i nisu uštede jer čuli smo uvodno da su to uštede od milijun, milijun i pol kuna, a troškovi koji će proizaći iz ovakve uvodno rečeno, reforme koja nije reforma su upitni da će sigurno troškovi rasti, ... [[Govornik se ne razumije.]] a ono što nas sve skupa treba zanimati a to je funkcionalan sustav zaštite i spašavanja, funkcionalna civilna zaštita i koje je mjesto i uloga Državne uprave za zaštitu i spašavanje. Zakonom o civilnoj zaštiti iz 2015. ova ustanova je osnovana s ciljem da se ojača taj sustav civilne zaštite, zaštite građana, zaštite njihove imovine i upravljanje sustavom od strane od jedinica lokalne samouprave, regionalne samouprave do državnog nivoa. Usudim se reći obzirom da sam 8 godina bio načelnik stožera u Brodsko-posavskoj županiji pa imam i određena iskustva, a imali smo i 2 jako teške krizne situacije, da je upravo trebalo ojačati ovaj sustav i funkcionalno ga učiniti boljim. Čak što više mišljenje je mene i nas ih HSS-a da je Državnu upravu za zaštitu i spašavanje trebalo podići na nivo središnjeg državnog ureda, jer u situacijama krize poplava, ekoloških katastrofa i sl. tko upravlja krizom, da li će to sad biti MUP ili hrvatska vojska ili civilna zaštita. EU je tražila da napravimo jak sustav civilne zaštite i upravo je zato osnovana Državna uprava za zaštitu i spašavanje da koordinira tim sustavom i da upravlja krizama. Mi mislimo da je ovo korak unazad, da će spajanjem Državne uprave za zaštitu i spašavanje sa MUP-om doći do daljnjeg zastoja u razvoju sustava civilne zaštite i nemogućnosti određenih aktivnosti. Prije svega tu mislimo na daljnji razvoj sustava civilne zaštite kroz jačanje i brojnosti ljudi na terenu kroz operativne snage civilne zaštite u općinama, gradovima i županija i mislimo da ovo spajanje nije potrebno jer i onako su u stožerima civilne zaštite bili predstavnici MUP-a i koordinirali aktivnosti zajedno sa lokalnom i regionalnom samoupravom. I ništa se nije moglo na lokalnom nivou učiniti dok se nije nazvala Državna uprava za zaštitu i spašavanje i šta učiniti. Pa i sam predlagatelj vidi da je ovo jedan poseban vid poslova koji nije korbiznis MUP-a i zbog toga i predviđaju osnivanje posebnog ravnateljstva za civilnu zaštitu. I tih 30 ljudi koji će, koji su bili određeni načelnici odjela ili visoko rangirani dužnosnici koji ulaze u sustav MUP-a će u tom ravnateljstvu opet se brinuti na iste ili slične plaće, znači nema tu nekih velikih ušteda i svih 630 djelatnika Državne uprave za zaštitu i spašavanje prelazi u MUP. A obzirom da će oni onda temeljem toga i tražit određena prava iz Kolektivnog ugovora kao što imaju i policijski službenici i dužnosnici, vjerojatno će ti troškovi još samo rasti. Tako da ne vidimo tu uštede, a operativno dolazimo u problem jer u okviru sustava civilne zaštite željeli smo biti operativni i brži i imati korak ispred ostalih smo npr. uključili i udruge radioamatera, jer upravo u tim kriznim situacijama kad nam je 5.000 ljudi bilo dobrovoljnih vatrogasaca, HGSS-a, civilnih udruga na nasipima i branili Slavoniju od poplava, jednostavno su pukle sve mobilne veze i uključili smo udruge radioamatera da imamo komunikaciju s terenom i pokazalo se dobrim. Pitanje je da li će sad udruge moći sudjelovati u tim poslovima? Uključili smo ronioce, udrugu ronilaca iz Slavonskog Broda koji je fantastično odradio posao, nabavili smo i određenu opremu za njih, pitanje je što će biti s tim. Također smo koristili i udruge tehničke kulture, jer i oni imaju određena tehnička znanja koja su nam trebale, koristili smo i druge civilne udruge, jer ljudima kad ih evakuirate, treba i hrana i smještaj i psihosocijalna pomoć. Upitno je da li će te udruge moći i dalje sudjelovati u tim poslovima i na koji način će se to riješiti, a pogotovo dolazi opasnost pitanje povlačenja EU sredstava. Mi smo bili aktivni pa smo prijavili jedan projekat zajedno sa gradom Šapcem, koji je isto imao problema s poplavom od rijeke Save i dobili smo 3 milijuna kuna za nabavku opreme i mi i oni, pitanje je da li će se na ovaj kad Državna uprava za zaštitu i spašavanje unutar MUP-a više moći kandidirati na takove natječaje i da li ćemo moći povlačiti sredstva iz EU jer sami znamo da nemamo dovoljno opreme, da je ustrojavanjem naše neovisne demokratske slobodne države Hrvatske nažalost onaj sustav civilne zaštite iz bivše države jednostavno zapostavljen i uništen i jednostavno se nije znalo ni gdje su deke, ni gdje su kreveti ni gdje je bilo koja druga oprema za zaštitu i spašavanje. I koristili smo ono što su imala dobrovoljna vatrogasna društva i puno i te opreme stradalo, jednostavno pitanje na koji način će se dalje opremati te jedinice, ko će koordinirati i ko će provoditi edukaciju. Jer činjenica i ovdje već rečeno i to treba ponovi da načelnici općina pa i mi u županiji nismo imali dovoljno znanja iz zaštite i spašavanja jednostavno silom zakona smo stavljeni u tu poziciju da provodiš te aktivnosti. I treba stručnih ljudi, treba opreme, hoće li MUP moći iz ovakvog proračuna koji im je predviđen to dalje raditi ili će jedinice lokalne samouprave biti prepuštene same sebi. I ono što također treba reći kod izrade planova zaštite i spašavanja odnosno planova civilne zaštite da bi napravili jednu pravu procjenu rizika trebate različite podatke od različitih državnih tijela. Bilo je dosta problema u dobivanju tih informacija i tih podataka, mislim da to mora se bolje koordinirati i omogućiti se jedinicama lokalne i regionalne samouprave da to dobiju besplatno i žurno od državnih tijela i mislim da to, evo zbog njih sam to morao reći jer oni su svi pristupili izradi svojih planova i provedbi istih i opremanju svojih jedinica. Također, ovdje želim se dotaknuti i Hrvatskog centra za razminiranje i evo zahvalit svim ljudima koji su bili aktivni u okviru HCR-a jer činjenica je da smo veliki dio Hrvatske razminirali, da su dobro obavili poslove i nažalost moram reći da smo imali ovdje prosvjede djelatnika iz tvrtki koje su radile razminiranje jer im se nisu poštivala prava iz ugovora o radu, iz kolektivnog ugovora. I sa ovim ukidanjem HCR-a i spajanje sa Ministarstvom unutrašnjih poslova možda na određeni način i pomognemo te ljude da će imati riješen radni status, gdje će imati ugovor o radu i gdje će imati status državnog službenika i namještenika. Međutim, pitanje je da li ćemo operativno dobiti na kvaliteti da se i preostali dio Hrvatske razminira i pitanje je na koji način će oni moći nastupati i izvan Hrvatske. Jer treba ih pohvaliti a pohvalili su ih i veliki broj država gdje su se pojavili da ... [[Govornik se ne razumije.]] i razminiranja i kao stručnjaci ali i oprema i strojevi koje su naše tvrtke izradile za razminiranje gdje smo dobili pozitivne reakcije i gdje se naručuju strojevi ... [[Govornik se ne razumije.]] Mislim da smo trebali to i dalje razvijati kao samostalnu službu i jačati da je to bila jedna od prednosti hrvatskih gdje smo mogli pomoći i zaraditi na tim poslovima i izvan Hrvatske. Evo želja mi je da u najavi i provedbi ovakvih reformi se stvarno naprave prave analize koliki su troškovi i kolike su uštede i da ne ispadne na kraju da je zbog milijun i pol kuna ukinuta savjetodavna poljoprivredno šumarska služba, Hrvatska poljoprivredna agencija, Državna uprava za zaštitu i spašavanje također za milijun i pol kuna ušteda a na kraju da se pokaže da su samo troškovi pisanja novih rješenja uredbi o unutrašnjem ustrojstvu, promjeni natpisnih ploča i angažiranje tih stručnjaka na nekim drugim poslovima, povećaju troškove i daleko više od tih milijun i pol kuna kolike su uštede. Budimo razumni, nemojmo provoditi politike pod nazivom reforme samo radi političkih poena nego učinimo Hrvatsku sposobnijom da zaštiti imovinu i građane u Hrvatskoj pogotovo kada vidimo da i Europska komisija i EU se okreću višoj pozornosti i daje i više će sredstava u narednom razdoblju izdvojiti upravo za sigurnost, za vojsku, za schengen a mi ovdje ovu službu koja je dobro radila, koju je trebalo još nadograđivati i taj sustav civilne zaštite vraćamo korak unazad. I mi ćemo biti protiv ovoga, hvala lijepa.
Hvala vam kolega Vlaović, nastavljamo sa raspravom u ime kluba zastupnika. Sljedeći je kolega Stjepan Čuraj u ime Kluba zastupnika HNS-a. Izvolite kolega Čuraj.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Znači, danas s obzirom i na ovih proteklih nekoliko tjedana imamo prijedloge, konačne prijedloge zakona koji su prije svega više neke tehničke naravi, funkcionalne a sve je to sa ciljem smanjenja broja agencija, odnosno racionalizacije sustava pravnih osoba sa javnim ovlastima ... [[Govornik se ne razumije.]] tipa ili da ih se ukine, pripoji središnjem tijelu, zapravo tamo gdje su oni na nekoj proračunskoj poziciji otprilike manje, više u 90% slučajeva. E sada, koji ciljevi toga moraju biti? Mislim da smo svi puno puta gledali reportaže u javnosti o nekom broju nekih agencija koje nitko ne zna što rade, gdje se gomilaju ljudi, gomilaju rukovodeće osoblje, duplira, sa nekom mogu reći uvijek prizvukom onako nekog uhljebništva, ako to tako uopće smijem reći jer ja ne mislim da su ljudi koji rade ove poslove uopće uhljebi. I sada se donijela odluka. I istina i bog politička odluka da se uhvati u koštac i svi mi uvijek vičemo mi smo za reforme ali nemojte od nas početi, ne mi, ne to ali da reforme. Ovdje cilj mora biti izuzetno jasan, mora se povećati efikasnost, uštede koje ja mislim da su nesporne, odnosno trebale bi biti nesporne jer kada gledamo ravnatelja, tajnice, vozače, računovodstveni servis, odnosno odjel, pravne odjele, zaštitare, odjele nabave, čistačice, domare, kapacitete općenito je da li imaju te agencije za pisanje EU projekata i sve to puta 54. A sigurno da ima dupliranja, ne sigurno nego nedvojbeno. I sigurno da se iz te mase ljudi a ovdje ovo što sam pročitao to može biti od 50 do 100 ljudi pa puta 54 da se može pola preraspodijeliti, da se mogu novci preusmjeriti na ono što je bitno, na onu samu funkciju i smisao, na opremu, na operativno poslovanje, na ljude, zbog kojih to sve postoji. Jer ako ostane samo na ovoj administraciji onda nisu zbilja ništa puno napravili ali ovo je prvi korak. I ja sam pitao i u replici prijelazne odredbe 6 mjeseci da li je dovoljno ili ne da se usklade zakoni. Tu nisam ni spomenuo ni najam prostora, ni svih ostalih troškova, fiksnih i drugih od telefonija, od objedinjenja javne nabave itd.. Znači sve to ima smisla ako krajnji cilj bude bolja, kvalitetnija, dostupnija usluga koju ta tijela pružaju, odnosno našim građanima. I dobitnici ovog svega moraju biti građani da dobivaju a to je osnov svake državne uprave za što manji novac što bolju uslugu. To je mantra koju se treba uvijek voditi, što manji novac, što bolja usluga. Jer u konačnici, kako naš narod kaže, nije bitno koje je bolje mačka, bitno je da lovi miševe. Dakle nije bitno kako se zove, da li ima tabla, da je to ravnatelj ili ravnatelj odsjeka ili upravnog odjela ili bilo čega, bitno je koji su rezultati i bitno je kako obavljaju svoj posao. Ono što bi samo želio napomenuti ovdje da se točno zna i o čemu pričamo, znači mjere i aktivnosti u sustavu civilne zaštite provode sljedeće operativne snage sustava civilne zaštite. Pa imamo stožere civilne zaštite, operativne snage vatrogastva, operativne snage Hrvatskog crvenog križa, onda idu operativne snage HGSS-a, udruge, postrojbe i povjerenici civilne zaštite, koordinatori na ... [[Govornik se ne razumije.]] , prave osobe u sustavu civilne zaštite itd., itd. tijela lokalne državne samouprave itd. Znači mi ovdje od ovog svega nabrojenog u ovom sustavu je HGSS i ova ostale pravna tijela, odnosno, državnu upravu za zaštitu i spašavanje, ovo sve ostaje. To da samo razjasnim. I do sada su se financirali, tko je plaćao? S pozicije Ministarstva unutarnjih poslova. Znači nema tu neke velike promjene uzimanje nečijih novaca itd. Kažem još jednom, ako će gl. cilj biti ispunjen a to je bolja kvalitetnija usluga, da se novci preusmjere na opremu, na brže dojavne sustave, na nadzore, na organizaciju, onda je to, ja mislim da ne može nitko reći ništa protiv toga. I Klub HNS-a će podržati za to i pitati ćemo za 6 mj. gdje smo jer ne znam jel ćemo stići sve to napraviti u 6 mj. ali taj period i ta tranzicija mora biti napravljena besprijekorno, jer ne može se dogoditi i ne smije, da zbog ovih administrativkinih da netko ne može nešto potpisati, ne zna čija je ovlast itd. itd. što se zna puno puta događati u našoj birokraciji. Smanjivanje birokracije, povećavanje operative to mora biti gl. reforma. Učinkovitiji sustav, manje novaca, više i bolje usluge građana i zato će Klub HNS-a sve takve namjere pa tako i ove. Zahvaljujem.
Hvala. Time smo i završili raspravu u ime klubova, nastavljamo sa pojedinačnom raspravu, sljedeći je kolega Miro Bulj, sukladno čl. 233. kolega Bulj gubi pravo govora o ovoj temi, nakon njega je Saša Đujić, također sukladno istom članku kolega Đujić gubi pravo govoriti o ovim točkama dnevnog reda. Sljedeći je kolega Marko Vešligaj, sukladno čl. 233. i on gubi pravo govoriti o ovim točkama dnevnog reda. Nakon kolega Vešligaja, kolegica Ljubica Maksimčuk, ona je ovdje pa može govoriti. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Pred nama je danas spojena su 3 zakona na temelju nacionalnog programa reformi iz 2008. i u skladu s akcijskim planom proveden strategije javne uprave za razdoblje 2017.-2020. g. o izgradnju učinkovitije javne uprave. Znači i vladinom odlukom iz kolovoza ove g. o smanjenju borja agencije, zavoda i fondova instituta, krenulo se u ovaj preustroj. Naravno da smo mi svi za smanjenje administracije, ali ne na uštrb učinkovitosti, posebice ovih službi o kojima danas govorimo. Pa evo, ja ću imati u ovoj svojoj raspravi nekoliko malih potpitanja, da li je u planu jedinstven broj, spajanjem ovih službi u RH, odnosno, da operateri svih tih žurnih službi i policija, hrvatska medicinska pomoć će sjediti zajedno u operativnom centru i koristiti jedan broj. Jer su neke europske zemlje već uvele jedinstveni broj za sve žurne službe, tu su Danska Finska, Nizozemska, Portugal, Rumunjska i Švedska i vjerojatno će se traj trend nastaviti u drugim europskim zemljama. Znači na ovaj način spajanja ja očekujem da će se dobiti brža zajednička reakcija žurnih službi, naravno svi danas govorimo o primanju ovakvih centara znači njihovim spajanjem očekujemo da će biti jeftiniji način nabave informatičke opreme a i tehnološki razvoj znamo da je vrlo zahtjevan i skup, ali zajedničkim ulaganjem u ove centre nadamo se da će se nabavljati nova suvremenija oprema koja će pružati bolje mogućnosti za rad ovih operativnih službi, bržu i precizniju reakciju, a s time i veći br. spašenih života, što je naravno i uloga ovih službi, kako u svakodnevnim nesrećama u onim prometnim i u zaštiti od požara, tako i kod velikih nesreća, kao što su katastrofe od poplave, požari i tehničko tehnološke nesreće. Na području Brodsko posavske županije broj 193 je od 10 g. preusmjerena broj 112 znači svi pozivi, sve intervencije su išle preko toga broja i on je stvarno u tih 8 g. besprijekorno funkcionirao, a ja se iskreno nadam, da će ovim spajanjem, se ta koordinacija nastaviti i da će se nadograditi ovaj sustav, te da će se dobiti brži i učinkovitiji način rada. Nadamo se da će se uštedom kod ovoga spajanja preusmjeriti novci na bolju opremu, edukaciju, i na učinkovitost ovih službi. Svi govorimo o javnoj upravi o smanjenju birokracije, većoj učinkovitosti, a naravno kada dođemo do ovoga, onda je većina znači podijeljena u tome mišljenju. I ja pozdravljam ovakav način rada, naravno da očekujem bržu, učinkovitiju javnu službu, odnosno, da očekujemo da će se samo spajanjem ovoga se poboljšati način rada u RH žurnih službi. Hvala.
Hvala vam. Imamo 6 replika, u posljednji trenutak. Dakle prvi je kolega Ostojić.
Poštovana kolegice broja 112 više neće biti, smo toliko da vam kažem i to je sve što vam imam reći.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala g. Ostojić, ja sam pitala da li će, znači nisam pitala da li će se nastaviti raditi sa brojem 112, nego da li će biti znači jedan zajednički broj, naravno da će on biti nekakav drugi, ali zajednički broj za ove žurne službe.
Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala. Kolegice pa vi najbolje znate, jer ste surađivali i sa nama o civilnoj zaštiti, u stožeru, koliko je doprinos u obrani od poplava dala i vatrogastvo, ali i državna uprava za zaštitu i spašavanju upravo kroz službu 112 i taj žurni broj. Pa evo, sada kroz ovu najavu, planiraju se osnovati regionalni centri, znači da ćemo mi to u našoj županiji vjerojatno izgubiti. Ja vjerujem da ste vi isto htjeli reći, da ste protiv da se ured državne uprave, odnosno državna uprava za zaštitu i spašavanje 112 broj ukida i da se dislocira iz Slavonskog Broda jer je to važno da možemo imati operativnu, učinkovitu civilnu zaštitu. Hvala.
Odgovor, izvolite.
Hvala. Kolega Vlaović, svjedoci smo i vi i ja posebice kada su bile velike poplave na našem području u Brodsko-posavskoj županiji, koliko je ova služba pomogla, bila učinkovita ali ja se iskreno nadam da će ovim spajanjem ona biti još učinkovitija te da će naravno se ići u osuvremenjavanje i uvođenjem nove tehnologije koja je svuda u Europi a naravno i kod nas vjerovatno će se donijeti učinkovitosti i bržoj reakciji. Hvala.
Slijedeći je kolega Babić, izvolite. Nakon njega kolegica Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice Maksimčuk, i prije vas a i dok ste vi govorili, pojedini kolege su rekli da smo transparentni, da govorimo o reformi javne uprave, to smo najavili i danas kada govorimo o objedinjavanju određenih agencija kroz ministarstva i moje mišljenje da paralelizmi nikad nisu bili dobri i da se ide na bolju učinkovitost. I vi ste se jednim djelom zapitali s obzirom da određene službe jako dobro rade i da su polučile odlične rezultate i da su se ustrojile i da imaju zapravo vrijeme u kojem su se dokazale, postoji određeni strah i bojazan hoće li to i dalje na ovakav način funkcionirati, ja vjerujem da hoće i da ta ekspeditivnost ne bi trebala izostati što ste vi zapravo i rekli na kraju svog izlaganja.
Odgovor, izvolite.
Hvala. Kolega Babiću, pa naravno da svi očekujemo da će biti brže i učinkovitije ove službe jer nikome od nas nije cilj da idemo unazad. Znači očekujemo funkcionalnost, brzinu i naravno da ćemo se za nekoliko mjeseci moći biti, svjedočiti u ovjeriti da li je to tako.
Hvala. Slijedeća je kolegica Anka Mrak-Taritaš, a nakon nje kolega Stričak.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvažena kolegice, vi ste u svojoj pojedinačnoj raspravi počeli na način da ste rekli da u principu ste zadovoljni s načinom na koji to danas funkcionira, da ste zadovoljni da vaše iskustvo govori u prilog tome. Ja moram priznati da ne razumijem zašto nešto što dobro funkcionira, mi idemo mijenjati. Iz jednostavnog razloga već samim tim što mijenjate, što dakle ukinut ćete da za početak, ovo je broj, nego će biti neki drugi broj, trebat će jedno vrijeme prilagodbe pa bez obzira što konačan rezultat nakon 4 ili 5 g. ako zaključimo da je dobro, ali ako imamo nešto dobro, šta je smisao ove promjene? Zato da nešto radimo, zato što netko se sjetio? Dakle vaša rasprava me potakla na tu misao samo da znamo šta je smisao promjene. Ako je smisao promjene da znamo da imamo analizu da će nešto biti bolje, da, ali nemamo analize nego se svi referiraju na zaključak Vlade od 2. kolovoza 2018. g. Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena kolegice, zbog učinkovitosti bržeg i boljeg način zapovijedanja, da, ja jesam rekla i doista u mojoj županiji ova služba je odradila jedan odličan posao kada su bile u pitanju poplave u Brodsko-posavskoj županiji, ja im se zahvaljujem zbog toga ali očekujemo spajanjem da ćemo dobiti još bolju upravu, učinkovitiju, bržu i ne smatram da bismo već sada trebali početi sumnjati u njih, ja se nadam da će oni opravdati ovakav način rada.
Hvala. Slijedeći je kolega Stričak pa kolega Šuker.
Hvala potpredsjedniče, kolegice i kolege. Kolegice Maksimčuk, svjedoci smo da je u posljednje vrijeme sve više katastrofa, elementarnih nepogoda ne samo kod nas nego i u svijetu. Mi smo imali tu sreću da kod nas nije bilo ljudskih života i tragedija. Da bi sustav bio što učinkovitiji, naravno da je unutar kako bi to rekli, pod jednom kapom. I upravo zato je bitno da sve službe zaštite i spašavanja su u jednoj instituciji a policija je ta koja prva uvijek dobije informacije da mogu na vrijeme reagirati. Bitno je na vrijeme reagirati, što prije izaći na teren, spašavati imovinu i živote naših građana sa što manje ljudi i što manje financijskih sredstava. A ja smatram da upravo je to glavna smjernica, vodilja ovog zakona. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Stričak, pa ja tako i shvaćam donošenje i ujedinjavanje ovih službi, da će one biti brže i učinkovitije i da će se naravno brže djelovati jer imat će jedinstveno zapovijedanje tako da nadam se da će one svoj cilj i ostvariti.
Hvala vam. I kolega Šuker, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Maksimčuk, možda je najbitnije ovdje naglasiti da u kriznim situacijama je najbitnije u onim prvim trenucima da se zna tko upravlja i koordinira. I ovo sve ide u smjeru toga. Kad je frka u Hrvatskom centru za razminiranje, tko je prvi? Ministar unutarnjih poslova, njemu su dolazili na razgovor i sve skupa. Međutim ja bi vas sve kolegice i kolege podsjetio na 1. kolovoz '91. g. Tada upravo da se objedine sve službe, da budu efikasnije su osnovani krizni štabovi gdje je bio i zapovjednik policije, bila je i civilna zaštita, bila je teritorijalna obrana, bili su bitni pročelnici iz gradske uprave i taj sustav je funkcionirao, taj sustav je sve te krizne situacije od prognanika na dalje regulirao praktički do 5. mj. '92. g. kada je ministar obrane zapravo Vlada RH ukunila krizne štabove. To nam pokazuje kad se sve stavi na jednu hrpu kad se koordinira da je onda efikasno i dobro a poslije se to daje će biti tehnički i bolje opremljeni i sigurno će se postići ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Izvolite, odgovor.
Hvala lijepo. Pa uvaženi kolega Šuker, da, ja se sjećam toga vremena i znamo da nije bilo takvoga zapovijedanja iz mjesta, ne znam ni kako bi na kraju sve bilo. Velik broj izbjeglica, znači sve one ratne strahote su išle iz tog jednog centra i vidimo kako je to bilo napredno. Naravno da ja sam i u svojoj raspravio rekla da očekujem da će se spajanjem svega ovoga onaj dio novaca koji će se uštedjeti, uložiti u opremu i da će oni biti funkcionalniji, brži, učinkovitiji.
Hvala vam nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Slijedeći je kolega Ranko Ostojić, izvolte kolega Ostojić.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, ja ću još jedanput podsjetiti, a to je da u području sustava civilne zaštite i svih segmenata zaštite i spašavanja izradit će se sveobuhvatan pregled postojećeg stanja sposobnosti prijetnji i rizika, predložiti usklađeni model izgradnje sposobnosti. To će obuhvati mogućnosti odgovora na svakodnevne potrebe za redovnim djelovanjem, izvanrednim situacijama, katastrofama, kriznim stanjima na kopnu i moru. Prema tom pregledu, naglašavam, nastavit će se razvoj civilne zaštite, hrvatske vatrogasne zajednice, hrvatskog crvenog križa, hrvatske gorske službe spašavanja i drugih aktera na državnoj, područnoj, lokalnoj razini te će se razvijati usklađeno djelovanje prilikom katastrofa i velikih nesreća uz osiguranje samostalnosti u redovitom djelovanju. Ova je Strategija nacionalne sigurnosti usvojena ovdje u ovom Hrvatskom saboru i to je pisalo naravno onda kad je ona usvajana. Ovo što danas imamo upravo ovaj prijedlog ide za tim da se ovo ukida. Znači, namjere koje su izrađene u strategiji, strateškom dokumentu su zaboravljene upravo ovakvim izmjenama zakona. Još jedanput kažem, a to je osiguranje samostalnosti u redovitom djelovanju, to je trebao biti ključni oblik povećanja otpornosti, uključivanja stanovništva u sustav civilne zaštite i poticanje spremnosti građana na međusobno pomaganje te kulturu solidarnosti kao prvog dio odgovora nakon nesreće i katastrofa. MUP sada će se brinit za znači u novom djelokrugu, a to je ono šta ćemo sutra bit u prilici detaljnije čut, ali između ostaloga, izdavat će dozvole za obavljanje nuklearne djelatnosti, samo neke detalje ću reć, rješavat će standarde metode u praćenju zaštite od ionizirajućeg zračenja, ministarstvo će obavljati sve druge stručne i upravne poslove vezano za nadzor upravo tih otpada, nuklearnog otpada, analizu sigurnosti ionizirajuće zračenje, izvršitelji za nuklearnu sigurnost, da ne govorim sve šta sad ide pod MUP. Nije to samo pitanje ovoga dijela koje je trebalo bit kako je u strategiji navedeno neovisno, samostalno i trebalo djelovat upravo na način da se ojača taj civilni sektor. Mi smo na kraju dobili upravo za razliku od onoga što jesmo očekivali da će bit riješeno nakon 2015. godine glavni ciljevi su bili depolitizacija, decentralizacija i demilitarizacija. Sve je to nestalo. Upravo sad imamo politizaciju, imamo naravno centralizaciju i imamo nastavno daljnje militarizaciju u koju očekujemo da će one nevladine udruge zajednice, između ostaloga Crveni križ, HGSS itd. bit sastavni dio jednog ministarstva, pa kad na kraju idemo do toga ako već oćemo sve stavit pod jednu kapu, pa zašto onda uopće imamo MUP, stavimo to sve pod jednoga ministra neka objedini zajedno djelovanje vojske, policije, represivnog sustava, carine čega god hoćete, neka bude samo jedan ministar u državi. To nije put. I zato mislim da je jako važno ovde reć da ono što nas sutra čeka i posljedice koje će bit donesene iza ovoga, između ostaloga sad ću samo navest jednu stvar, a to je priča o uštedi, pa sutra nas čeka situacija u kojoj Hrvatska vatrogasna zajednica postaje središnje tijelo državne uprave. Ovde nam se prodaje priča o tome da ukidamo Državnu upravu za zaštitu i spašavanje, a sad ćemo bit u situaciji da Hrvatska vatrogasna zajednica postaje središnje tijelo državne uprave. I na prijedlog Hrvatske vatrogasne zajednice Vlada RH imenuje glavnog vatrogasnog zapovjednika. To je ono što se na mala vrata progurava, kažem sutra ćemo bit u prilici da se uvjerimo jel istina ovo šta ja govorim jer je to u prijedlogu izmjene sustava ustroja državne uprave, a ovde bi mi trebalo najmanje pola sata da pročitam šta sve MUP sad treba radit. Ja ću još reći jednu stvar, a to je da pitanje broja konkretno 112, onda smo bili ponosni jedinstvenom sustavu koji je mogao objedinit sve to skupa međunarodni broj je, EU ga ima, toga naravno više neće biti. I uopće nema sumnje da sad ovaj proces koji ide za tim da vratimo nazad drugačiji sustav, a to je da ste vi s jednim brojem dobit sve one službe žurne koje su vam trebale, to ćemo zaboravit. Sve ono što je bilo uloženo u tu priču to ćemo zaboravit. Sve ono što smo očekivali da će upravo taj jedinstveni sustav donijet, toga više neće biti i naravno i žurna medicinska pomoć između ostaloga nestaje iz ove priče. Pa nije ministar unutarnjih poslova taj koji će brinit za žurnu medicinsku službu, to je to. Ja naravno neću koristit možda ni do kraja ovo vrijeme za raspravu, iako bi mogao ovaj puno toga još reć, al ja mislim da nije dobra situacija u kojoj se radi forme, a to je da se izvrši nekakav plan, a to je plan reformi koje su napravljene, akcijski plan točka 1.3. ukidanja agencija i slično, da se to stavi ispred situacije a to je Strategije nacionalne sigurnosti, nešto šta se u ovom saboru donosi kvalificiranom većinom u kojoj je jasno rečeno ne tako davno da ćemo imat upravo jačanje ovoga sustava na ovaj način kako je to napisano, a svi ovi prijedlozi zakona idu nasuprot onome što u strategiji piše. Al ja se tome ne čudim jer između ostaloga podsjetit ću vas još na nešto, a to je evo sad ćemo za nekoliko dana bit gotovi sa našim zasjedanjem, Vlada RH jedanput će godišnje izvješćavat Hrvatski sabor o provedbi Strategije nacionalne sigurnosti. I zapravo se ja moram ispričat nije točno da nas nisu izvijestili, evo izvijestili su nas na koji način se mijenja Strategija nacionalne sigurnosti, dobili smo odgovor, a to je zaboravite taj papir koji je osvojila kvalificirana većina i mi ćemo postupati onako kako nas je volja, strategija ne važi ni za Vladu RH koja ju je predložila. Hvala.
Hvala vam. Na vaše izlaganje imamo 4 replike, prvi je kolega Đakić, nakon njega kolega Stričak, izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Pa kolega Ostojić, nabrojili ste tu što je to u nacionalnoj strategiji prioritet pa ja bi rekao da je baš sustav Domovinske sigurnosti prepoznao i detektirao probleme i nedostatke koji su u postojećem operativnom sustavu. Teško je objasniti da imamo nekoliko operativno-komunikacijskih centara u hitnoj službi, u 112, u MUP-u i ne znam još gdje, u vatrogastvu. Čemu 4 operativna sustava koji uzbunjuju, dojavljuju ili upotrebljavaju one koji trebaju pomoći ugroženim građanima kad može to sve iz jednoga centra funkcionirati besprijekorno, novim, tehnološkim mogućnostima i onima koji su dobro obučeni, educirani i koji sustav upotrebljavaju kako bi stvarno bio na korist građanima. Jasno je da govorite suprotno onomu što je zapravo ustanovljeno u sustavu Domovinske sigurnosti.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite kolega.
Poštovani kolega Đakić, upravo suprotno, upravo broj 112 je trebao bit mjesto jedinstveno na koji ste mogli dobiti sve žurne službe. Tako je i postavljeno, 112 aktivira i vatrogasce i jednako tako bilokoga tko je potreban ažurnoj službi. Sustav Zakona o Domovinskoj sigurnosti je jedno, ono o čemu govorimo a to je da je Strategija nacionalne sigurnosti a intencija koja je bila oko Državne uprave za zaštitu i spašavanje bila jedinstveni broj koji se koristi u Europi 112, on će sada nestati, i dalje će ostati kao što sam rekao, svi oni brojevi koji će građani morati ponovno učiti. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je kolega Anđelko Stričak, nakon njega kolegica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Ostojiću, pa upravo ste vi bili 2015. g. ministar policije kada je našu državu zadesila najveća krizna situacija od Domovinskog rata a to je krizna situacija sa migrantima. Preko Hrvatske je prošlo 670 000 migranata. Na dočeku, zbrinjavanju je bila policija. Sve ostale službe i Crveni križ i civilna zaštita i hitna su pomagale. Tada nitko nije govorio o militarizaciji stoga me čudi da upravo vi danas govorite da je ovo uvod u militarizaciju. Znači glavni nositelj svih aktivnosti tada je bila policija kojoj treba na tome čestitati da je kvalitetno, stručno odradila posao bez da je došlo do ikakve ugroze naših stanovnika tj. naših građana i gospodarstva odnosno turizma.
Hvala vam. Odgovor na repliku, izvolite.
Kolega Stričak, apsolutno je netočno to što govorite, Vlada RH svojim odlukom je imenovala je tadašnjeg ministra unutarnjih poslova, to sam bio ja, za šefa kriznog stožera za krizu. Državna uprava za zaštitu i spašavanje je bila glavni nositelj, na temelju njihovih zahtjeva je dolazila vojska, policija odrađivala svoj dio posla a tu je evidencija, registriranje osoba koje su bile u ilegalnom prolazu. Prema tome, u tom trenutku 26 8000 službenika državnih su bili koordinirani od strane upravo tog stožera a ne na način da je to samo policija odradila. Prema tome, svima sam bio zahvalan što se toga tiče, Državna uprava za zaštitu i spašavanje je bila glavni nositelj izgradnje svih prihvatnih centra, rukovodila, tražila i uostalom vodila sve poslove i oko transporta i dogovaranja sa vojskom i prema tome, netočne su informacije koje st rekli. Hvala.
Hvala. Slijedeća je kolegica Anka Mrak-Taritaš a nakon kolegice Anke Mrak-Taritaš je kolega Vlaović, izvolite kolegice Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepa potpredsjedniče Sabora. Uvaženi zastupniče Ostojić, vi ste spomenuli jednu temu koja mislim da je dosta bitna i dosta važna. S jedne strane vidimo natpis po novinama, smanjuje se broj državnih službenika, s te iste strane vidimo da se uvijek govori o decentralizaciji a onda dobijete ova 3 zakona koja govore apsolutno suprotno. Ova 3 zakona govore o povećanju državnih službenika dakle oni će se povećati za nekakav broj od 650, dakle nema riječ o smanjenju nego ima riječ o povećanju a jednako tako decentralizacija i samo jedna zgodna riječ koju koristimo u ovom Saboru, koju bi željeli a stvarno da vidimo da je centralizacija, centralizacija u jednoj točci, u jednom centru moći, na jedan način i da sve ono što se zapravo deklarativno zalažemo kroz izmjene i dopune zakona koji dobivamo od ove Vlade je zapravo posve suprotno. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Izvolite kolega, odgovor.
Zahvaljujem kolegici Anki Mrak-Taritaš. Moram naglasiti da se slažem upravo sa vašom konstatacijom, niti ćemo dobiti uštede niti ćemo dobiti ono štose reformom iz 2015. g. ostvarilo a ono što je najvažnije, odstupamo od onih glavnih pravila koja su bila a to su bili razlozi radi kojih smo ušli u EU, radi kojih smo tada prihvaćali upravo te standarde koji se brišu ovim zakonima. Hvala vam.
I posljednja replika, Kolega Vlaović, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Ostojić, rekli ste, ove izmjene zakona nosu u skladu sa nacionalnom strategijom sigurnosti ali že biti u skladu sa zakonom. E sad nema veze što to nema logike, bitno da je u skladu sa zakonom. Broj 112 je upravo objedinjavao sve žurne službe, snimali su se razgovori, koordinirale aktivnosti i pokazalo je u kriznim situacijama iskustva koja imamo, pokazalo se jako dobrim. Ukidanje toga, sad vraćanje na staro, po meni opet nema logike. Rekli ste treba osnovati jedno novo ministarstvo koje bi koordiniralo krizama, ja predlažem da se to ministarstvo zove ministarstvo logike i nek skupe kao što je to Stjepan Radić skupljao po selima pametne ljude, pa napravimo od njih, unutra nek daju zakone koji će biti logični, provedivi i dugoročno operativniji. Hvala.
Odgovor, izvolite kolega Ostojić.
Vrlo kratko, potpuno ste u pravu, ovo neće doprinijeti nikakvoj operativnosti, tvrdim da će sve ove službe sad biti zadnja rupa na sviralu u Ministarstvu unutarnjih poslova koji ima prioritete potpuno drugačije od onoga što bi civilni sektor trebao imati i to su razlozi zašto mislim da je jako važno da smo ostali pri onoj situaciji a to je da izgrađujemo civilni sektor, decentralizaciju i jačanje nevladinih udruga od HGSS-a, jačanje crvenoga križa koji će određenim zakonima to su upravo ovi biti ograničeni u mogućnosti da uopće budu sudionici civilne zaštite ubuduće.
Hvala vam. I posljednja pojedinačna rasprava je kolegica Anka Mrak Taritaš. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnikom. Pred nama je kao što smo se i dogovorili raspravljamo o tri zakona, o tri zakona kojim se definira drugačiji način funkcioniranje civilne zaštite, radiološke i nuklearne sigurnosti i protuminskog djelovanje. I to sve, razlog je, kaže Vlada je donijela odluku o smanjenju broja agencija, fondova, zavoda i to je donijela odluku u kolovozu da se smanji 54 agencije fondova i zavoda. I sad ja zaista imam osjećaj da je bio popis svih tih tijela i da se onda ovako sjelo za stol i reguliralo se, ovo van, ovo van, ovo van, ovo bi moglo ostati, ovo van. I zaista imamo primjere koji to pokazuju da to jednostavno nije dobar način, nije dobra metodologija. Ako želite napraviti jednu reformu, ako želite napraviti promjene onda morate znati što je smisao i što je cilj tih promjena. Da li je smisao i cilj tih promjena da na kraju kažemo da smo nešto napravili, da smo smanjili broj za 54 ili je smisao i cilj promjena da dobijemo nešto brže, bolje, učinkovitije i jasnije sa jasnijim elementima. Dakle, postoje tri razloga koja se ovdje navode, jedan razlog je ušteda, za tu uštedu kolika je ne znamo, drugi razlog je da ćemo smanjiti broj ljudi što nećemo smanjiti ljude, vi samo ljude prebacujete iz jedne košare u drugu košaru i uvodite nered. I treći razlog je da evo dobiti ćemo bolji postupak. Kao što sam već i u replici uvaženom kolegi Ostojiću rekla, dakle mi moramo znati što hoćemo. Mi tu sa govornice bez obzira da li sa govornice ili sa mjesta se vrlo često uzdamo i govorimo o decentralizaciji. Puna usta nam je decentralizacije, ali kada onda vidite bilo koji zakon, bilo koji propis koji je pred nama tome nije tako. Na ovaj način će se sve dešavati u ministarstvu. I vi dobro znate kao što i ja dobro znam, kada krenete u bilo što ovakvo proći će vam pola godine dok se, dok budu nove table, dok budu nova rješenja, dok ljudi budu na nova radna mjesta, dok ih isprebacite iz jedne uprave u drugu upravu. I ja apsolutno ne mogu razumjeti zašto nije bio cilj da budemo bolji, da budemo učinkovitiji, da budemo jasniji i da jasnije definiramo neke stvari, ne, mi smo odlučili te tri stvari staviti u ministarstvo. To ministarstvo će imati već broj ljudi i ja mislim da će biti ministarstvo gdje će ministar trebati imati jednog koordinatora koji će ga uopće voditi i koordinirati gdje, što i kako se radi i tko što radi. To nije posao. Da smo ovdje dobili u Sabor uopće analizu postojećeg stanja, da smo dobili nekakav cilj i nekakav smisao onda bi se za to mogli reći, ok, ja se možda sa nekim elementima ne slažem ili se mi u pojedinom klubu sa nekim elementima ne slažemo ali se slažemo sa smislom, slažemo se sa konačnim ciljem. Ovdje konačnog cilja ne vidimo. Jedna od stvari, dakle 112 je nešto što su i djeca učila, što i djeca u vrtiću i školi znaju, mi to kažemo zaboravite, imati ćemo neki drugi broj pa ćemo se na nekakav drugi broj. Ja ne mogu razumjeti mi u ovoj zemlji kao da smo ukleti. Nešto što dobro funkcionira i što nam je dobro nema šanse da idemo unapređivati da bude bolje, to ćemo ukinuti i idemo ponovno ispočetka. Zašto trebamo ići iz početka? Zašto imamo osjećaj da svaka Vlada koja dođe, radi i kroji uopće način funkcioniranja države ispočetka? Zašto tamo gdje je netko stao ne nastavimo dalje? Zašto svaki put kad bilo šta ima imalo dobro mi ćemo to ukinuti, tog više neće biti jer nam je to puno bolje i to nam je jednostavnije. Tako i ove tri stvari koje jesu o protuminskom djelovanju, odnosno tom dijelu mislim da je vrlo malo bilo riječi. Bilo bi zanimljivo vidjeti i koliko je to još ostalo područja Hrvatske za razminirati, zašto oni ne mogu ostati u posebnom tijelu, zašto oni tu moraju ići. Dakle mi odgovore na ta pitanja zašto, vrlo jednostavno pitanje zašto više nemamo način na koji sad funkcioniramo. Nismo dobili odgovor ali napraviti ćemo nered, više nećemo znati tko za što odgovara, nećemo znati više tko kuda ide. Kada je riječ o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti gdje je tu ministar nadležan za zdravstvo jer je to bilo inače u njegovoj nadležnosti. Šta će se ovdje dešavati? Dakle tu imate niz nepoznanica i nemate odgovor zašto. Pri tome imati ćemo i sutra ili prekosutra još jedno tijelo koje se ukida, kada je to tijelo bilo osnovano, o tome ću raspravljati sutra onda je trebalo, bilo je osnovano zato što je Europska komisija, odnosno trebalo je zbog povlačenja sredstava. Sad to ukidamo bez da tamo imamo suglasnost. Dakle Europske komisije da je to moguće ali o tome ću sutra. Zaključno, apsolutno ako krenete korak dalje, ako je taj korak dalje nekakva poboljšica, ako će ta poboljšica biti dobiti ćete pri tome i suglasnost i ovog dijela sabornice, odnosno suglasnost oporbe. Ali ako vi deklarativno kažete decentralizacija a naše oči vide da je centralizacija, ako deklarativno kažete smanjujete broj a matematika je vrlo egzaktna nauka koja pokazuje da se ne smanjuje broj nego se povećava broj, ako deklarativno kažete vjerujte mi biti će bolje pa zašto da netko nekom vjeruje da će biti bolje ako ono što imamo danas funkcionira, ajdemo vidjeti u dijelovima koji ne funkcionira i ajdemo poboljšati te dijelove koji ne funkcioniraju, a ne raditi da bi se radilo, da bi na kraju se moglo doći šefu Plenkoviću i reći, evo premjeru vi ste rekli 54 ukidamo 14.12. 54 ukinute, to nije posao. Ne radite posao da bi radili posao, nego radite posao sa svrhom, sa idejom, sa željom da bude bolje. Ovo jednostavno neće biti bolje i to mi već u ovom trenutku znamo, nećete funkcionirati jedno vrijeme, napraviti ćete nered, napraviti ćete nered i po vertikali i po horizontali, trebati će jedno vrijeme dok uvedete red i taman vidi čuda, eto nama nekih novih izbora i eto nama, nadam se jedne nove vlade i jedne druge opcije, koja će onda potrošiti i vrijeme i energiju da ono što ste upropastili i loše napravi vrati na staro. Hvala lijepo.
Hvala vam. Na vaše izlaganje, kolegice imamo 3 replike, prvi je kolega Ante Babić, nakon njega kolega Mladen Madjer, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovane kolegice Mrak Taritaš, dakle, mi jesno visoko centralizirana zemlja i često smo govorili u ovome Saboru da što se tiče reforme i javne uprave, da tu trebamo učiniti značajne korake i značajne rezove, ne samo u racionalizaciji, već i učinkovitosti. Vi danas izražavate skepsu, a bili ste i sami ministrica, ja sam vas često slušao u Hrvatskome saboru i kada pogledate vi kao ministrica, dakle, birani ste, birani ste od naroda i iz te saborske većine ste postali ministrica i onda imate agencije recimo, kao paralelizme. Dakle, ja ne vjerujem da ono što su radile agencije da ne bi pod vašom upravo vašeg tada ministarstva mogli raditi za vas. Tada je bilo negdje oko 46 agencija, 5 fondova, 17 zavoda i slično. Ne vjerujem zašto neke zavode trebalo ukinuti, a zašto neki zavodi ne bi mogli tako dobro funkcionirati u vašim ministarstvima i upravo … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala, odgovor izvolite.
Hvala lijepo. Dakle, ja se mogu s vama složiti da postoje neke stvari koje je moguće ukinuti, ali ne možete sve. Ne možete uzeti papir i štrigulirati na način da ne znate što je posljedica toga. U petak se je izglasalo ukidanje Državnog zavoda za prostorni razvoj. Jedina od svih zemalja EU, koja nema državni zavod biti će Hrvatska. I to nikoga nije brinulo. Tim više što je i rješenje, ja ću probati u 30 sec reći kakvo je. Da li vi možete zamisliti da u Ministarstvu zdravlja radi recimo stomatolog, koji prijepodne daje suglasnost nekom za otvaranje stomatološke ordinacije, a popodne makne zavjesu i ima stol na kojem popravlja zube. Ne možete. E ukidanjem ovog zavoda za prostorni razvoj se upravo to desilo. Prijepodne će davati suglasnost na planove drugima, općinama, gradivima, županijama, a popodne će sami izgrađivati planove. Mi smo moramo znati što hoćemo.
Hvala vam. Sljedeći je kolega Mladen Madjer, a nakon njega kolega Tomislav Lipošćak. Izvolite kolega Madjer.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolegice Anka Mrak Taritaš, napomenuli ste u svom izlaganju da je loše kada nešto dobro funkcionira i kada idemo to ukidati. Kada imamo govorimo o decentralizaciji, a idemo opet na centralizaciju. Rekli ste da je ova reforma, da će izazvati nered u praktički funkcioniranju sustava, da će to biti ne prava reforma, nego zvati će se nered reforma i vjerojatno i opet u centralizaciji, jednog sistema koje je bio nekad dobar, ukidanje novog samo radi prikupljanja vjerojatno političkih poena i da se može premjeru reći, ukinuli smo određeni sustav i po meni, evo opet, naglašavam da je to nered reforma, a ne prava reforma.
Hvala. Odgovor izvolite.
Poštovani kolega ja se s vama apsolutno mogu složiti. Nekoliko puta s ovog mjesta s ove govornice, naglašavali smo i naglašavamo, morate znati što je konačni cilj i konačni smisao. Ne može biti konačni cilj i smisao da kažemo startali smo s 112 zaista govorim iz rukava o kojoj je brojci riječ i sada imamo 54 manje. Nešto zaista se možda može objediniti, nešto može preuzeti ulogu i Ministarstvo, ali nije smisao ministarstva gomilanje ljudi, nije smisao da mi se ministarstvo bavi zaista svim i svačim. Ako se želimo zalagati za stvarnu decentralizaciju, onda se puno poslova mora dešavati tamo gdje i problemi nastaju. U gradovima, u županijama, na terenu. Vi iz ministarstva, iz Zagreba, ne možete vidjeti sve probleme koji su na terenu. I jednostavno, sva ova, ja to zovem akcija, božićna akcija, smanji nešto, snizi, nije dobro.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje, izvolite kolega Lipošćak.
Zahvaljujem. Kolegice u prvom redu moram pohvaliti i dosadašnji rad Hrvatskom centru za razminiravanje, koji je zapravo ostvario brojne uspjehe u vidu ove posebne problematike od samog njegovog osnivanja 1998. g. Tu bi posebno naglasio javnu aplikaciju miss portal, koja je vrlo često olakšavala ali i spašavala brojne živote na terenu šumarima, poljoprivrednicima, lovcima, ribolovcima, i planinarima i brojnim drugim skupinama. Osobno se smatram da preuzimanjem poslova od strane ministarstva se neće smanjiti učinkovitost i zapravo dobar rad na terenu HCR do sada, ali kao odgovor na vaše pitanje podcrtao bi da je ostalo još 55 gradova i općina u 8 županija, koje se nalaze dijelom pod minama, a riječ je o 365 km kvadratnih, za koje se pretpostavlja da su zagađeni sa više od 30 tisuća mina, i to su najvećim dijelom u 96% slučajeva šume i to ugl. na brdsko planinskim područjima. Hvala.
Hvala. Odgovor, izvolite kolegice.
Hvala lijepo, hvala lijepo i na ovom podatku. Dakle taj podatak je dosta zgodan ja sam očekivala i od državnog tajnika da će on možda reći uvodno što je još ostalo, koji je još posao ostao i sve ostalo. Ali slušajte što ste rekli, vi ste isto rekli, imamo nešto što je dobro radilo, i sad tko je ta opće želja, koji je ... [[Govornik se ne razumije.]] koja je to ideja, ako nešto dobro radi, zašto bi to dobro radilo, idemo tu sad napraviti nekakav mi-maš pa ćemo biti sigurni da i oni neće dobro radit. Dakle, ne može biti sve u istom nazivniku, ne može biti sve na isti način, imaju stvari koje trpe i reorganizaciju i smanjenje, imaju stvari koje ne trpe, ovo je jedna od njih stvari. Hvala lijepo.
Hvala vam. Sada imamo dvije prijave za završnu u ime Kluba zastupnika. Prva prijava je od kolega Ranka Ostojića u ime Kluba zastupnika SDP-a završno. Izvolite kolega Ostojić.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče Hrvatskog sabora, štovane kolegice i kolege. Naglasak je da u Republici Hrvatskoj trenutno postoji veliki broj pravnih osoba sa javnim ovlastima agencijskog tipa čiji se djelokrug preklapa. Takvom intencijom bi mogli doći do toga da recimo, ja mislim da nema boljeg preklapanja između Sigurnosno obavještajne agencije i Ministarstva unutarnjih poslova odnosno Ravnateljstva policije. Ako ćemo tom logikom ić' pa zašto onda to nije spojeno? Zašto SOA nije vraćena nazad u Ministarstvo unutarnjih poslova? Prema tome, ovo je samo bacanje naravno prašine u oči pod krinkom navodnih ušteda, reforme i slično, jer sve ovo skupa što se događa, između ostaloga moram naglasiti završno, prije onoga što sam i prije govorio, a to je da će Ministarstvo unutarnjih poslova sad preuzeti sve poslove, i Državnog zavoda za radiološku i nuklearnu sigurnost, Državne uprave za zaštitu i spašavanje, uključujući i poslove inspekcije vatrogastva, ali ne i poslove vatrogastva. Ovo je vrlo zanimljivo, jer će iza ovoga, to znači sljedeće, ima novo središnje tijelo državne uprave, koje počinje sa radom od odmah, bez obzira na to šta mu je namjera da bude stavljeno u funkciju 2020. godine, a to je Hrvatska vatrogasna zajednica. Ona bi trebala 01.01.2020. godine postati središnje tijelo državne uprave za poslove vatrogastva, međutim u međuvremenu Hrvatska vatrogasna zajednica će već počet obavljat te poslove, naravno da ministar unutarnjih poslova prema budućim posljedicama kad usvojimo ove Zakone i kad promijenimo ustroj, će biti u situaciji da rješava i pitanje ovlasti, odgovornosti po pitanju novog vatrogasnog zapovjednika, prema tome o onoj priči o depolitizaciji i tako dalje, koju smo bar postigli da Državna uprava za zaštitu i spašavanje, postane mjesto u kojemu su ljudi stručni, koji bi trebali radit taj posao, brinut se i pripremat za dugoročne planiranja i situacije spašavanja. Ovako sad Ministarstvo unutarnjih poslova koje inače treba brinuti o sigurnosti, ja ću samo nekoliko navoda reći, a to je što je sad novo što bi trebalo bit u ingerenciji Ministarstva unutarnjih poslova direktno ministra, jer tu nisu predviđene varijante da postoji posebno ravnateljstvo. Izdavat će dozvole za obavljanje nuklearne djelatnosti, zbrinjavat će radio aktivni otpad, obavljat će poslove vezane za sigurnost radio aktivnih izvora nuklearnih materijala, nuklearnih objekata, radio aktivnog otpada, praćenje stanja sigurnosti nuklearnih postrojenja u regiji i slično. Davat će dozimetrijske procjene izloženosti analizirajući zračenje izloženih radnika i stanovništva, rješavat će pitanje, znači upravnih i stručnih poslova, inspekcijskih poslova za nadzor provedbe Zakona. Znači Ministarstvo će to radit, a onda će istovremeno bit sam sebi inspektor, to je nova savršena reforma, kako se kaže po ovome novome modelu. Istovremeno ćemo kontrolirati neovlašteni promet nuklearnog i drugog radio aktivnog materijala, preuzimat ćemo naravno sve one ugovore koje smo do sada dobili i sporazume o zaštiti ionizirajućeg zračenja, nuklearne sigurnosti, primjene mjera zaštite i tako dalje. Naravno da će Ministarstvo unutarnjih poslova kao svoj glavni prioritet imat suradnju sa međunarodnom Agencijom za atomsku energiju. To je pravi posao Ministarstva unutarnjih poslova i mislim da je to jedna od fenomenalnih stvari koja će se dogodit. Što se tiče tehničkog pregledanja prostora koji obuhvaćaju klasifikaciju prostora, pregledavat će se instalacije, uređaji namijenjeni za rad u prostorima ugroženim eksplozivnom atmosferom. I da ne bi mislili da izmišljam, brinit će se o plinovima, parama, maglicama i prašini. Prema tome, to je nešto šta sad ide u Ministarstvo unutarnjih poslova, kao važan segment budućega rada. Ja mislim da je to najbolja slika šta smo zapravo postigli ovom lažnom reformom, situacijom u kojoj ćemo navodno ukinuti jedno središnje tijelo koje je trebalo bit decentralizirano, demilitarizirano i u situaciji da bude depolitizirano kroz određeno razdoblje. Danas dobivamo novu situaciju, a to je da se vraćamo ponovno u lošu sliku i po meni Ministarstvo unutarnjih poslova sebi uzima ogromnu odgovornost, a neće moći to realizirat. Hvala.
Hvala i vama. Sljedeća u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista završno, kolega Marko Sladoljev. Izvolite kolega Sladoljev.
Hvala gospodine podpredsjedniče. Evo završno, MOST neće podržati ovo ukidanje. Dakle, svima nam je poznato koliko je ovo opasan i zahtjevan i skup proces, na kojem predano radi se više od 24 godine, kroz Hrvatski centar za razminiravanje, sustavno više od 20 godina, on je osnovan u veljači 1998. godine, u njemu rade pirotehničari, te koliko se položilo života da bi hrvatski građani koji žive uz minski sumnjiva područja mogli nastaviti normalno živjeti i gospodariti, oslobođeni područjima na dobro svih. Dakle, pristup koji je odabran u provođenju zaključka potpuno je pogrešan i za sve štetan, jer se nisu koristili osnovne organizacijske struke odnosno nikakvu metodologiju organizacijskog projektiranja. Navedeno argumentiramo činjenicom da djelatnici MUP-a nisu napravili osnovni korak bilo koje metodologije reorganizacije, a to je analiza tijeka poslovnog procesa i obima poslova na godišnjoj razini, što je nužno za pravilno određivanje potrebnog broja izvršitelja kao identificiranje stručnih nositelja poslova s posebnim znanjima čiji gubitak je ogroman organizacijski i informacijski rizik za nastavak poslovanja. Navedeno se jedino kvalitetno može analizirati odrediti razgovorima s radnicima što je zadatak i obveza poslodavca odnosno organizacijskog dijela upravljanja ljudskim potencijalima. Takvi razgovori sa zaposlenicima HCR-a do sada nisu obavljeni što potvrđuje naš argument da je pristup koji je odabran u provođenju zaključka potpuno pogrešan i za sve dionike razminirivanja štetan. Drugi argument štetnosti provode što se izglasavanje zakona po sili istog tog zakona u članku 73. stavak 2. promijeniti radnopravni statut HCR-a što iz javnih službenika u državne službenike bez privole radnika što ima za posljedicu primjenu prava na radnike na koje radnik nije pristao. Nekad se na takav način radilo u bivšoj Jugoslaviji što nakon Domovinskog rata svakako treba ostati dio prošlosti. Sindikati su tijekom zadnja 4 mjeseca u suradnji sa stručnim službama napravili sve potrebne analize te ukazali na moguće posljedice koje će proizaći iz ove na argumentima i stvarnim pokazateljima nepripremljene te administrativne i ničim opravdane odluke, svim državnim tijelima od Ureda predsjednice RH do resornih ministarstva dostavljene su analize koje ukazuju na sve loše što će desiti zadesiti sustav razminiravanja kad Hrvatski sabor usvoji ovaj loš Prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o protuminskom djelovanju. Moguće posljedice i rizici koji bi proizašli ovom odlukom su gubitak zaposlenika, sa višegodišnjim iskustvom na specifičnim poslovima razminiravanja i protuminskog djelovanja, odljev stručnog kadra uzrokovao bi zastoj u provođenju poslova razminiravanja što bi rezultiralo financijskim gubicima za RZ. Odljev stručnog kadra ugrozio bi i daljnji razvoj i održavanje minsko informacijskog sustava, gubitak stečenog povjerenja kontakt osoba, posebno kod povratnika, presudnu ulogu ima status zaposlenika HCR-a kao javnih službenika, jer su počeli davat informacije tek bi se uvjerili da zaposlenici nisu službenici MUP-a ili Ministarstva obrane i gubitak stečenih prava zaposlenika koji prava iz kolektivnog ugovora promjenom statusa iz javnih u državne službenike. Iz svega ovoga dakle, zaključak je MOST neće podržati ovaj štetan zakon. Hvala.
Slijedeći u ime Kluba zastupnika Živog zida i Snage, kolega Ivan Pernar, završno. Izvolte kolega Pernar.
Uvažene dame i gospodo, raspravljamo o nuklearnoj sigurnosti, međutim skladištenje nuklearnog otpada na Trgovskoj gori u općini Dvor ako je stanovnici, odnosno lokalno stanovništvo ne želi nije u skladu zapravo sa temeljnim načelom, a to je demokracija. Znači, ako živimo u demokraciji onda bi se ljude trebalo pitati da li nešto žele ili ne žele. Imali smo situaciju u Petrinji gdje se skrivalo od građana da se gradi migrantski centar, gdje se optuživalo one koji su ukazivali na to, kao širitelje lažnih vijesti, da bi na kraju samo ad hoch u jednom danu saznali ljudi tamo, hej tu se gradi migrantski centar. Stanovnike Petrinje niko nije ništa pitao. Jednostavno se radi sve na silu. Ista stvar se sad ponavlja na Trgovskoj gori. Moram reći da je lokalitet koji je predviđen samo 2 km od granice sa BiH i da lokalno stanovništvo u BiH se također izrazito tome protivi. Nažalost u našem sustavu ja ovo ne bi nazvao demokracijom jer kažem većina u saboru koja sad postoji nije izabrana na izborima, ona je sklapana političkom trgovinom, ona je sklepana otimanjem zastupnika među ostalim i iz naše koalicije. Takvim metodama vladanja odnosno takve nedemokratske vladanja u konačnici dovode do čega, ha dovode do nedemokratskog načina odlučivanja, jednostavno se ljudima u Dvoru kaže, čujte tu će se gradit skladište nuklearnog otpada a vi lajte na mjesec ako hoćete. I stoga ovom prilikom pozivam sve građane Dvora, Petrinje pa i Sisačko-moslavačke županije da se zapitaju koliko je HDZ-ova politika dobra za njih, da li HDZ vodi politiku koju bi oni htjeli, a ako je odgovor ne, da ju osude na izborima. Naša želja zastupati vaše interese, a ne interese koje gura HDZ, HDZ nažalost po mojem sudu štiti interese raznih lobija počevši od bankarskog lobija, do tih briselskih kako bih ih nazvao, onih koji šalju direktive i zapravo su se naši diplomati umjesto od osoba koje bi trebale donosit, trebali donosit vanjskopolitičke odluke pretvorili zapravo u poštare i kurire. Nekad bi recimo u doba NOB-a bi komanda poslala neku zapovijed onda bi kuriri ti partizani bi tu vijest onda prenosili pa su dalje drugi morali njih izvršavat. Danas imamo situaciju da je tu komandu tzv. JNA ili NOB-a partizana šta već zamijenila briselska elita, zamijenili su ljudi iz Washingtona oni sada šalju komande, oni sada šalju direktive, oni sada šalju čak i zakone nama na usvajanje po hitnoj proceduri, a mi ovdje bez pogovorno sve to prihvaćamo. Kada Amerika kaže uvedite sankcije Rusiji, mi uvodimo sankcije Rusiji, kad Amerika kaže ne znam pošaljite vojnike na rusku granicu, mi moramo slati vojnike na rusku granicu, šaljite vojnike u Afganistan, šaljemo ih u Afganistan, nitko građane Hrvatske nije pitao da li to žele, nitko ih nije pitao da li se slažu. Kad je bila kupnja vojnih aviona F16 za više od 3 milijarde kuna koja je vrlo dvojbena, znamo i danas da je vrlo, još uvijek upitna iako je većina građana bila protiv toga, Vlada jednostavno kaže to nas nije briga. Onda imamo situaciju sa uvođenjem EUR-a koji će sigurno dovesti do poskupljenja određenih proizvoda, a nijedan proizvod neće pojeftinit, građani su također protiv toga, mi iz Živog Zida tražimo referendum, kaže Plenković znate kako ćemo riješiti taj problem, pa nećemo raditi referendum, mi ćemo to uvesti na silu, čak iako 70% građana je protiv uvođenja EUR-a i taj kažem opet, nedemokratski proces odlučivanja se sada prebio na građanima koji žive u općini Dvor, koji su u blizini Trgovske Gore i to ne demokratsko odlučivanje ukoliko ova, po mojem sudu, nenarodna i protunarodna vlast nastavi biti u većini, ova agonija, ovo slamanje volje građana preko koljena i na silu će se nastaviti. Živjeli.
Hvala vam. Imamo jednu povredu Poslovnika, kolega Ostojić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 232., a to je da je tema utvrđenog dnevnog reda danas bila potpuno drugo od onoga što je kolega Pernar govorio, može govoriti samo o temi o kojoj se raspravlja, prema utvrđenom dnevnom redu i ako se udalji da ga trebate opomenuti s obzirom da se on udaljio čak pokušavajući, ovaj, izjednačiti ove kurire u NOB-u sa Direktivama iz Brisela itd., ja bih ga samo podsjetio da nije bilo tih kurira i tih Direktiva da on ne bi imao gdje govoriti, niti bi imao danas slobodu.
Hvala vam. Dakle, ekscesivnim tumačenjem Poslovnika, kolega Pernar je dva puta u svom govoru spomenuo nuklearnu sigurnost, pa mu neću izreći opomenu, al, hvala vam. Sada imamo završno ime predlaganja, gospodin Katić, izvolite.
Poštovani gospodine predsjedatelju, poštovane gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Rijetko o kojem pitanju u hrvatskoj javnosti postoji suglasje kao o pitanju efikasnije, manje i jeftinije javne uprave. Mislim da se o tom pitanju slažu sve političke stranke, sve relevantne institucije u RH i najšire građanstvo. Kažu da je reforma javne uprave majka svih reformi i o tome se u zadnje vrijeme dosta govorilo i nisam primijetio da u tome postoji razilaženje između različitih političkih opcija. Međutim, kad Vlada RH predloži spajanje određenih tijela ili Agencija, onda se govori o prikupljanju političkih poena, ako pak Vlada to ne napravi, onda se govori o Vladi koja nema hrabrosti. Ova je Vlada odlučila smanjiti broj, ono što kolokvijalno zovemo Agencija, oni nose različite nazive, dakle, ovdje u ovom slučaju, Ministarstvu se spaja jedna Državna upravna organizacija, Državna upravna organizacija jedna od središnjih tijela državne uprave, dakle, njeni zaposlenici su državni službenici. Spaja se jedan Zavod, dakle, ono što bi u najširem smislu rekli da je Agencija jedna javna ustanova Hrvatski centar za razminiranje (HCR). Financijski aspekti toga su jasni, ali oni nisu odlučujući, oni nisu primarni, ali naravno, treba ih imati na umu. Oni nisu toliko veliki da bi samo zbog njih donosile određene izmjene i reforme, ali naravno da ih treba imati na umu. Držimo da će u ovom jednom posebno značajnom i važnom segmentu, a to je sigurnost, dakle, MUP je temeljno tijelo koje brine o sigurnosti države, ali nije jedino i dobro je da nije jedino i ostati će još uvijek neka tijela koja moraju o tome brinuti, o tome ću nešto kasnije vrlo kratko reći. Broj Agencija je bio velik, on u nekim područjima, ova Vlada je odlučila tome stati na kraj i smanjiti broj tih Agencija, mislim da o tome će svoje reći građani i da građani takve mjere ove Vlade podržavaju. Zbog toga što je u ovoj raspravi ovdje izrečeno i niz netočnosti, moram se na njih osvrnuti da ne bi one se onda u javnosti osvanule kao istine. Većinu tih netočnosti, moram reći da da je izrekao poštovani zastupnik Ostojić, jedna od njih je da se ukida znak civilne zaštite, taj se znak ne ukida, to nigdje ne stoji. Znak civilne zaštite je znak koji postoji već desetljećima, RH ga je usvojila i kao svoj nacionalni znak, dakle, ovaj međunarodni znak civilne zaštite i on će i nadalje ostati. Govori se o tome da se hrvatskom Crvenom križu koji je jedna humanitarna organizacija osnovana posebnim Zakonom i koja ima, među ostalim, dio svojih zadaća i uloga i u najširem sustavu sigurnosti civilne zaštite, recimo, primjerice obuka pasa, spašavanje na vodi itd., ali Crveni križ ima zaista niz aktivnosti. On sada djeluje u prostorima MUP-a, primjerice u prihvatilištu za tražitelje azila, tamo provodi projekt pružanja psihosocijalne pomoći tražiteljima azila. Dakle, nikome nigdje nije zabranjena djelatnost, dapače, i ulaz u državne institucije ako provodi određene projekte koji su kontabilni sa poslom koje određeno državno tijelo obavlja. Bilo je govora o 1800 ljudi u dežurstvima u MUP-u i hoće li ostati broj za žurne pozive, za žurne situacije 112. Nigdje ne stoji da će se taj broj ukinuti, taj broj ostaje, tendencija je da se i ostali brojevi prilagode i da to bude nadalje glavni broj za žurne pozive građana koji trebaju bilo koju žurnu službu. Dapače, mislim da je u vrijeme vlade u koji je g. Ostojić bio potpredsjednik i ministar, surađuje neki potezi, koji idu za time da se ne da br. 112 ne bude jedinstveni broj. Dakle, promijenjeni brojevi koji su do tada imali opcija, vatrogasci i hitna služba i nastali su neki novi brojevi 192, 193, 194. Ali to je proces i cilj je i tendencija je da se svi brojevi jednog dana ukinu, odnosno, da 112 bude glavni broj od kojega će se dalje kanalizirati svi pozivi. Kada odgovaram g. Ostojiću, moram samo još jednu stvar isteći, on spominje, da ako čemu postojanje SOA ako postoje ravnateljstvo policije. Ovdje pak mislim da je riječ o grubome poznavanju našeg pravnog ali sigurnosnog sustava. SOA ima svakako potpuno drugačije poslove nego što ih ima ravnateljstvo policije, to nije dobro, a čak je i posao to brkati. To bi značilo da postoje tendencije da se neke ovlasti SOA-e pripišu MUP-u, bilo nekim propisom, bilo mimo propisa, a to ovo ministarstvo, ova vlade ne kani činiti i protiv toga će se boriti. G. Maras je, spominjao se proračun MUP-a povećava nasuprot uštedama koje su ovdje navedene prilikom obrazloženja ova 3 zakona. Da MUP i Ministarstvo unutarnjih poslova ima vrlo široke ovlasti, i svi smo svjedoci migrantskoj krizi, znatno povećanom broju ilegalnih migracija potrebnog, učinkovitijeg nadzora državne granice a i drugim zadaćama koje proizlaze iz toga, dakle, upitna je opća sigurnost i za te poslove treba više opreme bolja edukacija postojećih ljudi. Dakle u svakom slučaju tu je teško smanjiti sredstva dok traje ovakva ugroza. G. Vlaović je pogrešno rekao da je državna uprava za zaštitu i spašavanje osnovana 2015. ona je osnovana 10 g. ranije 1.1.2005. g. ali je 2015. donijet Zakon o sustavu civilne zaštite koji je zamijenio Zakon o zaštiti i spašavanju donijet 2004. g. On i također spominje da će tu neke udruge biti zaobiđene, ne sustav civilne zaštite podrazumijeva djelovanje različitih svojih sastavnica, od kojih su neke osnovane kao udruge. Jedna od najpoznatijih udruga je HGS koju nitko naravno ne misli ukidati, želi se, ova vlada želi poticati njezin rad, ali ona je kao što u čl. 2. Zakona o HGS-u stoji je nacionalna stručna i humanitarna organizacija, koja se bavi spašavanjem u nepristupačnim područjima i u teškim vremenski uvjetima. G. Stjepan Čuraj kaže, da gl. cilj mora biti operativnost sustava, ja se, mi se, dakle, vlada to upravo iželi. I sve ove financijske uštede, ako ne bude kvalitetniji sustav, operativniji, neće polučiti, dakle, sve ove promjene neće polučiti svoj rezultat, a donošenje ovih zakona, je po mišljenju vlade stvaranje preduvjeta boljoj i većoj operativnosti ukupnoga sustava. Dakle, to je i odgovor poštovanoj zastupnici Maksimčuk, dakle, jedinstveni br. 112 se neće ukinuti, a ove izmjene će pridonijeti i jeftinijoj nabavi operativne opreme, koja je potrebna za ove službe. Na koncu, g. Ostojić je još govorio o depolitizaciji, decentralizaciji i demitalizaciji, koju se ovim zakonima, koji se predlažu napušta. Ja sam naveo ovdje se spajaju samo središnja tijela, bilo središnje državne uprave kao DZUS, a ovi zakoni ne, izravno ne govore o decentralizaciji. Ne znam gdje se ovdje može vidjeti militarizacija, ali kada je u pitanju depolitizacija, depolitizacija je očito samo onda kada određene zakone predlaže vlada u kojoj je on član, u kojoj ste vi član ili kada imenuje ljude koji su pripadnici njegove stranke. Dakle, to je jedno paušalno govorenje koje apsolutno ne stoji. Gđi Mrak Taritaš koja je govorila o pitanjima razminiranja i zašto se ukida HCR o tome govori poštovani zastupnik Sladoljev, koji je pročitao dopis sindikata, u kojem ugl. stoje neistine, dakle, s njima se je i razgovaralo puno puta, objašnjavalo im se, njima se neće smanjiti plaće i prava. Podsjećam još jednom, to sam rekao uvodno, od 1.12. prošle g. donijet je novi kolektivni ugovor za poslove razminiranja, gdje njihova plaće i sve ostale pri nadležnosti nisu smanjivane, ostaje istine, s podsjeti ću pirotehničari imaju dodatke i po 200% na plaću. Dakle, više od toga se nije moglo. Ostaje naravno kao što je rečeno 365 otprilike kilometara kvadratni za razminirati, rok je 1. ožujka 2026. g. i držimo da u ovih preostalih 7 g. da je realno razminirati otprilike 50 nešto više od 50 kvadratnih kilometara godišnje. Također sam istakao da HCR ima 150 zaposlenika od kojih je 70 sa iskaznicom pirotehničara. Dakle, to su osobe koje obavljaju nadzor ili nadgledaju poslove razminiranje koje podsjećam obavljaju ovlaštene tvrtke, putem svojih pirotehničara obučenih putem strojeva ili obučenih pasa sa vodičem. Na kraju, mislim da ja iznosim razlog zašto su ovi zakoni predloženi. To je učinkovitija i efikasnija javna uprava, određene uštede ali i zadržavanje efikasnosti i opće sigurnosti u RH inkorporiranjem određenih službi u MUP. I na koncu, izjasnit ću se na Vladinom amandmanu koji je podnio Odbor za zakonodavstvo, Vlada prihvaća amandman na članak 3. zakona izmjenama i dopunama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti. Hvala vam lijepo.
Hvala vam na izlaganju. Na vašu repliku g. Katić imamo, tj. na vaše završno izlaganje imamo 4 replike, prvo je kolega Mišić a nakon njega kolega Ostojić. Izvolite kolega Mišić.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Katiću, državni tajniče, sa suradnikom. Slušajući rasprave, pa vidimo da što god mi napravili, netko bi rekao da to ne valja. Pa prema tome i ove agencije koje se smanjuju što smatram bitnim stvarima, naravno da ukidanje agencija moramo biti, prebacivanje u ministarstva i ostalo, moramo biti efikasniji, znači mora se raditi nešto bolje, s tim što vjerovatno će imati velike financijske učinke gdje će se u državnom proračunu i ostalom smanjiti nekakvi troškovi to je jako bitno. Jako je bitno, vi ste rekli da toliko nije bitno ali je bitno, svaki novac koji ostaje, koji se ne potroši da kažemo u nekakvu stvar koja nije potrebna je bitno da ostane i da se2 može raspodijeliti u nešto što je potrebno. Ja isto mislim da su agencije ne znam, otprilike koliko znam da ih ima jako, jako puno, čak i do 180, smatramo da je potrebno smanjivati i rješavati to u boljem smjeru. Hvala.
Hvala vam. Samo sekundu, g. Bulj. Pozdravit ćemo učenice i učenike Upravne škole iz Zagreba koji su se nam se pridružili, dobar dan i dobrodošli. [[Pljesak.]] Kolega Bulj, izvolite, tražili ste ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepo predsjedavajući. U ime kluba MOST-a tražim stanku od 10 minuta da se konzultiramo na kojoj točki nakon zaključne rasprave uvaženog tajnika gdje se gasi znači nakon dugo godina od 1998. Hrvatski centar za razminiranje. Znamo da taj proces sustav i razminiranja će se usporiti, da jednostavno ono što imamo i što je vrlo bitno i ljudi koji su razminirali, ljudi koji rade u sustavu razminiranja su obavili veliki posao, pred njima je također veliki posao, poglavito na područjima koja su bila okupirana u Domovinskome ratu i smatram da je preuranjeno na ovaj način te ljude odstraniti, te ljude koji su brojni, od njih su izgubili živote, brojni su ranjeni i smatram da zbog Hrvatske koja je još minirana, zbog brojnih ugroza na tim područjima je ovo preuranjena odluka i mi se protivimo ovoj odluci. Smatram da u hrvatskoj javnosti ovo ne smije ... [[Govornik se ne razumije.]] tek tako da se ugasi ovko bitan centar. Evo ja bi još jednom apelirao na nas zastupnike, na predstavnika ministarstva da zahtjeve koje dao i sindikat Hrvatskog centra za razminiranje i ljudi koji rade u tom sustavu, da se sačuvaju i da ta djelatnost ostane u Hrvatskom centru za razminiranje u sadašnjem ustroju. Veliki broj područja RH koji je bio okupiran nije razminiran. Mi ovdje nismo imali nikakve analize kolika su to područja, koliko nam je ljudstva potrebno, ovako te ljude ostavljamo same na ulici po bespućima tko zna koga, mi ovdje nismo dobili jasne odgovore. Zalažemo se u ime MOST-a da ovaj centar se ne gasi. Hvala lijepa.
Hvala vam, vrijeme. Da, dobro, moram vam dati stanku, 12,45. Kolega Ostojić, izvolite, šta ste htjeli?
U ime kluba SDP-a bi također zatražio stanku s obzirom …
Imamo stanku, jedna bila od SDP-a ujutro. Bila je stanka u ime SDP-a ujutro, hvala. Dakle nastavljamo u 12 sati i 46 minuta, hvala. STANKA U 12,37 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,48 SATI]] Nastavljamo. Replika br. 2. Kolega Ostojić, izvolite.
Na niti jedno pitanje niste odgovoriti gospodine Katiću, nije u suprotnosti sa strategijom niti o središnjem tijelu koji iz udruge postaje uprava za vatrogastvo, bili ste u Vladi zajedno samnom u rangu pomoćnika ministra, pričate o depolitizaciji a tada je SOA bila dio Ministarstva unutarnjih poslova. Zapravo ste dokaz kako izgleda depolitizacija ... [[Govornik se ne razumije.]] za sve Vlade, za sve stranke. Prema tome nemojte mi o tome držati lekcije. Neće biti broja 112, ostati će znak samo u prostorijama i 1800 ljudi će i dalje raditi operativno komunikacijskim centrima. I to je to.
Sljedeća replika kolega Žagar izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi državni tajniče, pa evo samo jedno pitanje a pojavilo se u medijima u natpisima 2. kolovoza je Vlada donijela plan a 3. kolovoza je imenovao ministar Božinović deseteročlanu radnu skupinu kojoj je povjerio zadatak za implementiranje zaključaka Vlade. Na čelu te skupine prema natpisima medija bio je gospodin Trut. Međutim ono što zapada za oči, što mediji navode da u toj skupini nije bio, nisu bili čelnici tijela, nije ih nitko pitao za mišljenje, Dragan Lozančić, Zdravko Moduršan, Damir Korunić i Saša Medavović. Evo to je vezano uz sam HCR za koji danas ste često pitali zašto se nisu konzultirali ti ljudi iako možda su oni imali, nisu imali interes da se ukine njihova agencija ali zašto nisu uključeni bili u radnu skupinu.
Hvala. I posljednja, ... [[Govornik se ne razumije.]] odgovoriti? A izvolite, možete uvijek, pardon.
Hvala vam lijepa. Poštovani gospodine zastupniče, da imenovana je radna skupina jer je trebalo ovaj posao pripremiti i u njoj su bili predstavnici svih ovih tijela, dakle Državne uprave za zaštitu i spašavanje, Zavoda za nuklearnu i radiološku sigurnost, HCR-a i Agencije za prostore ugrožene eksplozivnom atmosferom, uglavnom su to bili na razini zamjenika čelnika ili ravnatelja. Hvala.
Hvala i posljednja replika na vaše izlaganje, replika od kolege Josipa Đakića. Izvolite kolega Đakić.
Hvala lijepo. Gospodine Katiću, sve ste dobro obrazložili, kako je bilo puno tih navoda koji nisu točni i koji se neće dogoditi. Naravno HCR je institucija koja je učinila puno dobroga Hrvatskoj državi oslobađajući od mina velike teritorije cijelih županija. No, svjesni smo da je bilo u tom predmetu i puno onoga što se zove svjedočenje pukovnika Kakarića o kojemu bi gospodin Ostojić trebao nešto više znati s obzirom da je za njegovo vrijeme završio u Centru za liječenje u Vrapču a poslije je oslobođen svih optužbi kao zviždač dokazivao o tome kakav se kriminal događao. Naravno sada kada sustav će funkcionirati preko MUP-a sasvim drugačije se može kontrolirati svaki od zaposlenika, svaki od djelatnika HCR i drukčije se sustav može i nadzirati i voditi sve transparentno i jasno i bez ovakvih eskapada ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala vam. Time smo zaključili raspravu o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama Zakona o sustavu civilne zaštite, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 537. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o radiološkoj i nuklearnoj sigurnosti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 538. I Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o protuminskom djelovanju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 539. A glasovati ćemo o ova tri zakona kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o sustavu civilne zaštite, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 537. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o sustavu civilne zaštite. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 79 za, 2 suzdržana i 19 protiv donesen Zakon o izmjenama Zakona o sustavu civilne zaštite.
Prije iznošenja stajališta Kluba zastupnika koja je u 13h, početi ćemo sa sljedećom točkom dnevnog reda a to je - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje, drugo čitanje, P.Z.E. br. 398. Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. koji je u vezi sa člankom 190. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. S nama je državni tajnik u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja i njegove kolegice, dakle s nama je gospodin Željko Uhlir, pa ga pitam da li želi dati neko dodatno uvodno obrazloženje? Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovanje predsjedavajućem uvaženim zastupnicama i zastupnicima koji su danas prisutni. Dakle postojećim zakonom o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje uređuje se obavljanje stručnih poslova prostornog uređenja, poslova projektiranja, stručnog nadzora građenja, obavljanje djelatnosti građenja, obavljanje djelatnosti upravljanja projektom te obavljanje poslova i djelatnosti ispitivanja i prethodnih istraživanja a sve sa svrhom osiguranja kvalitetnog, stručnog i odgovornog obavljanja tih poslova i djelatnosti te postizanja ciljeva određenih posebnih propisima kojima se uređuje područje prostornog uređenja gradnje i građevnih proizvoda. Trogodišnja provedba ovoga zakona ukazala je na potrebu daljnjeg usklađenja sa uvjetima na tržištu, zatim jasnije formuliranje određenih odredbi zakona kao i potrebu za usklađenjem sa normativnim rješenjima i praksom država članica EU. Predloženim zakonom već iz prvoga čitanja provodi se daljnje usklađenje sa odredbama kojima se uređuje obavljanje stručnih poslova prostornog uređenja gradnje sa Direktivom iz 2005. godine, navedena se odnosi na reguliranje obavljanja poslova voditelja projekta. Navedenom promjenom osigurava se i provedba mjera iz akcijskog plana u području reguliranja profesija u RH. Zatim, smanjuju se administrativne barijere u obavljanju poslova i djelatnosti u graditeljstvu tako da se posebno regulira voditelj manje složenih radova sa skraćenim potrebnim radnim iskustvom sa dosadašnjih 10 na 5 godina a pravna osoba može za pojedine potrebe koristiti instrument poslovno tehničke suradnje a ne nužno imati u radnom odnosu sve potrebne stručnjake. Nadalje, evaluirana su iskazana mišljenja svih dionika u sustavu gradnje u RH o provedbi važećih zakonskih odredbi koje se odnose na obavljanje djelatnosti ispitivanja određenih dijelova građevine. U svrhu provjere odnosno dokazivanja ispunjavanja temeljnih zahtjeva za građevinu, te prethodnih istraživanja bitnih za projektiranje, građenje ili održavanje građevine. U tom kontekstu izvršena je komparativna analiza propisa kojima se u okviru država članica EU regulira obavljanje tih djelatnosti, te je uočeno da obavljanje djelatnosti ispitivanja dijelova građevine u većini država članica EU nije regulirano odnosno da se osposobljenost za obavljanje tih poslova ne dokazuje akreditacijom prema zahtjevima norme za osposobljenost ispitnih laboratorija, kako je to uređeno trenutno važećim zakonskim odredbama. Osim toga, analiza je pokazala da od 232 akreditacije po ovome Zakonu je akreditirano svega 19 pravnih osoba. Slijedom navedenog, zaključeno je da je odredbama važećeg Zakona domaćim subjektima u djelatnosti ispitivanja postavljen vrlo zahtjevan uvjet u pogledu obavezne akreditacije koji se detaljnije preispitivao tijekom izrade ovih izmjena pri čemu su sagledane sve prednosti i mane takvog sustava i uzeta je u obzir maksimalna učinkovitost sustava za gospodarstvo. U svezi s navedenim, većim dijelom se deregulira djelatnost ispitivanja i prethodnog istraživanja, a ispitivanja svojstva za koja je važno dokazivanje sposobnosti putem akreditacije, propisati će se Pravilnikom koji će biti razvijen u suradnji sa strukovnim komorama. Nadalje, zbog sve većeg broja stranih osoba izvođača prepisuje se i obveze izvođača za osiguranjem od odgovornosti za štetu koju bi obavljanjem poslova odnosno djelatnosti mogao učiniti investitor ili drugim osobama za vrijeme obavljanja tih poslova. Propisuje se provedba obveznog stalnog stručnog usavršavanja osoba koje poslove prostornog uređenja i gradnje obavljaju u svojstvu ovlaštene osobe, a što će se regulirati posebnim Pravilnikom koji će biti razvijen u suradnji sa strukovnim Komorama i udruženjima. Naime, primijećeno je u ovoj praksi dosadašnjoj da jedan dio naših stručnjaka ne prati promjene u regulativi i promjene u tehnologiji. Detaljnije se razrađuju i otklanjaju nejasnoće u primjeni pojedinih odredbi Zakona koje se odnose na uvjete za obavljanje djelatnosti iz nadležnosti Ministarstva za domaće odnosno za strane pravne i fizičke osobe, obrtnike koji te djelatnosti obavljaju u RH na privremenoj i povremenoj osnovi. Nadalje, detaljnije se razrađuju obveze investitora koji su obveznici primjene Zakona o javnoj nabavi za imenovanje voditelja projekta prije donošenja investicijske odluke i prema financijskim pragovima ovisno o vrsti i složenosti građevina, a sve radi poboljšanja kvalitetne pripreme i provedbe projekata. Dodatno se razrađuje projektantski nadzor kao neodvojivi posao od izrade glavnog projekta, osim u iznimnim slučajevima spriječenosti. Za strane ovlaštene fizičke osobe uvodi se provjera poznavanja hrvatskog jezika. Nadalje, dopunjuju se prekršajne odredbe koje se odnose na strane pravne i fizičke osobe koje poslove poslovnog uređenja i gradnje u RH obavljaju na privremenoj i povremenoj osnovi. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima, prostornog uređenja i gradnje se od početnog prijedloga u bitnom razlikuje u slijedećem, osigurava se provedba Zaključka Vlade RH od 2. kolovoza 2018.-te godine o smanjenju broja Agencija, Zavoda, Fondova, trgovačkih društava, Instituta, Zaklada i drugih pravnih osoba sa javnim ovlastima, a koji se u konkretnom slučaju odnosi na pripajanje Hrvatskog zavoda za prostorni razvoj u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja. Omogućava se da poslove vođenja manje složenih radova može obavljati i osoba koja ima položen majstorski ispit ili priznati majstorski status iz područja graditeljstva koja te poslove obavlja u okviru svojega majstorskog zvanja. Nadalje, krajobraznim arhitektima omogućuje se i dalje članstvo u Hrvatskoj komori arhitekata i propisuje se da su isti suradnici u izradi projekata, te se jasnim izričajem nedvojbeno određuje da se poslovima projektiranja u smislu ovoga Zakona mogu baviti samo osobe sa obrazovanjem iz znanstvenog područja tehničkih znanosti. Stručnoj osobi za obavljanje prethodnih istraživanja u području elektrotehnike i strojarstva omogućuje se da ujedno bude i stručna osoba za obavljanje poslova ispitivanja. I na kraju, dodatno se razrađuju odredbe o provođenju nadzora nad radom komora, ali ne i njenih članova. Opći ciljevi ovoga Zakona jesu urediti uvjete za kvalitetnije obavljanje poslova prostornog uređenja i gradnje, te osigurati pravo pružanja usluge i pravo poslovnog nastana hrvatskih gospodarskih subjekata i pojedinaca unutar Europskog gospodarskog prostora. Izmjene i dopune ovoga Zakona osigurati će dodatni preduvjet za kvalitetni rad sudionika u gradnji, dodatno će se razgraničiti zadaće struka, kako bi se više profesionalizirao rad, također će se osigurati preduvjeti za kvalitetnije vođenje projekata u gradnji za obveznike javne nabave. I na kraju, postići će se određeno administrativno rasterećenje u obavljanju poslova u graditeljstvu. Zahvaljujem i predlažem da se ovaj prijedlog usvoji.
Hvala vam. Prije iznošenja stajališta kluba zastupnika, predlažem da završimo sa replikama, pošto imamo 3 na vaše izlaganje, pa ćemo onda krenuti sa kolegom Radinom, nakon toga Anka Mrak Taritaš i kolega Dobrović. Evo, izvolite kolega Radin.
Hvala lijepa. Moja replika zapravo se nadovezuje na jednu već dugu polemiku koja se vodi oko uloge krajobraznih arhitekata odnosno ljudi koji su slušali interdisciplinarni studij koji se već decenijima bave projektiranjem krajobraza, krajolika. Imamo poduzeća koje imaju velike reference i međunarodne reference, a u europskim zemljama, u mnogim europskim zemljama, prva je odmah Slovenija, interdisciplinarni studij itekako su dovoljni da se projektira krajolik. Zanima me zbog čega se tim ljudima sada oduzimaju te ovlasti i anticipiram Amandmane koje ću dati protiv takve odluke.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo na pitanju, radi se dakle o jednoj dugogodišnjoj dilemi koja je bila otvorena svojedobno izmjenama zakona a u naravi je vrlo jednostavna. Dakle, u procesima gradnje sudjeluju samo tehničke osobe, u procesima gradnje. Svi drugi, svaka čast struci, svaka čast tradiciji krajobraznih arhitekata ali oni ipak se ne kreću u domeni tehničkih znanosti a mi se ovdje bavimo sa temeljnim zahtjevima koje moraju građevine ispuniti. Krajobrazni arhitekti temeljem svoj tradicije ostaju u Komori arhitekata s time da se točno pozicionira kojim poslovima se mogu baviti. Dakle izradom elaborata kao što to rade i protupožarni inženjeri i svi oni drugi koji sudjeluju u procesima gradnje. Hvala.
Hvala. Izvolite kolegice Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, u obrazloženju ste naveli jednu novu odredbu koju imamo u ovom zakonu, to je u članku 19., dodaje se obveza da izvođač je dužan osigurati se od odgovornosti za štetu koju bi obavljao radom da ja sad ne čitam sve. To do sad u zakonu nismo imali, u zakonu smo imali obveze koje izvođač treba imati. Izvođači su se inače osiguravali na određene načine i to je bio odnos investitora i izvođača. Koji su vam razlozi, koji su vam argumenti, što vas je nagnalo na to da to sada imamo takvu odredbu u zakonu jasno definirano jer do sad tu takvu praksu nismo imali iako su se izvođači osiguravali, i dalje imamo njihove police osiguranja i sve ostalo, koji su dakle samo u par rečenica, što vas je nagnalo, koji su bili razlozi, zašto sad da imamo takvu jasnu odredbu u zakonu i koji će iznos biti te police i kako će se to dalje regulirati? Hvala lijepo.
Hvala. Odgovor, izvolite, državni tajniče.
Hvala lijepo. Ja sam u uvodnom izlaganju objasnio jer sam očekivao da će biti možda i nerazumijevanja ili polemike oko ovog pitanja. Dakle, ponovit ću što sam rekao, radi se o tome da je sve veći broj prisutnih, stranih izvođača radova i dešava se da dolaze bez svojih polica osiguranja. Iz tog razloga jednostavno se udovi obaveza i zakonska obaveza osiguranja police za uredno izvršenje svojih poslova.
Hvala. I posljednja replika na vaše izlaganje, kolega Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, dakle rekli ste da ovim prijedlogom zakona se isto tako ispoštuje odluke Vlada RH s početka kolovoza o ukidanju broja agencija, naravno tiče se tog Hrvatskog zavoda za prostorni razvoj. Zanima me ima li ministarstvo odnosno vi ikakvu tehniku podlogu elaborata, dakle analizu prednosti odnosno nedostataka šta ćemo time izgubiti odnosno što ćemo dobiti po pitanju uklanjanja ovoga zavoda jer naravno racionalizacija državnog aparata je dobra stvar međutim ako se ona čini preko koljena, bez prethodne analize, definitivno može donesti daleko više štete nego koristi. Evo hvala lijepo.
Hvala. Može odgovor, izvolite g. Uhlir.
Hvala lijepo. Što se tiče racionalizacije u ovom segmentu Hrvatskog za voda za prostorni razvoj i pripajanje njegovo ministarstvu, dakle ne ukida se u potpunosti djelatnosti koje kojima se taj zavod bavio nego se pripaja i nastavlja sa radom u okviru ministarstva, najjednostavnije ukida se upravno vijeće, ukidaju se neki koeficijenti koji su bili malo drugačiji položajni u zavodu nego što su u ministarstvu i racionalizira se na taj način postupanje.
Hvala.
Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Da, izvolite. Gospođa Bernarda Topolko, predsjednica Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo.
Zahvaljujem podpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicama, poštovane kolegice i kolege. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora na 25. sjednici održanoj 5. prosinca 2018. godine, raspravljao je o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje, drugo čitanje, PZ broj 398, koji je predsjedniku Hrvatskog sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske, aktom od 30. studenog 2018. godine. Na temelju članka 93., Poslovnika Hrvatskog sabora, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, raspravljao je navedeni akt kao matično radno tijelo. Predstavnik Vlade Republike Hrvatske, uvodno je obrazložio osnovne odrednice Konačnog prijedloga Zakona navodeći razlike u odnosu na prijedlog ovog Zakona u prvom čitanju, pri tome je istaknuo kako se predlaže uvođenje novog koncepta organizacije stručnog usavršavanja osoba, koje obavljaju stručne poslove prostornog uređenja i gradnje. Stručnoj osobi za obavljanje prethodnih istraživanja u području elektrotehnike i strojarstva omogućuje se da može ujedno biti i stručna osoba za obavljanje poslova ispitivanja. Također izmijenjena je Odredba koja se odnosi na organizacijske oblike u kojima ovlašteni arhitekt urbanist može obavljati poslove prostornog uređenja kako bi dosadašnji zaposlenici Hrvatskog zavoda za prostorni razvoj kojim preuzimanjem poslova od strane Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja, od 01. siječnja 2019. godine, postaju državni službenici, mogli i dalje obavljati poslove prostornog planiranja. U raspravi s obzirom na pitanja koja se uređuju ovim Zakonom, predstavnici predlagatelja pojasnili su predloženo rješenje da poslove projektiranja u području gradnje, obavljaju osobe s obrazovanjem iz znanstvenog područja tehničkih znanosti. Krajobrazni arhitekti mogu nastaviti obavljanje poslova koje obavljaju sada te se krajobraznim arhitektima omogućuje članstvo u Hrvatskoj komori arhitekata. Odbor je većinom glasova, 8 ZA, 2 SUZDRAŽAN-a, odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. Hvala.
Hvala vama. Otvaram raspravu, prvi će govoriti gospodin Branko Bačić ispred Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine podpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati će prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. Sjećam se kada smo od 2004. do 2009. godine, provodili reformu i uređivali zakonodavnu regulativu koja se odnosila na prostorno uređenje i gradnju, a koja je započela još 2004. sa Uredbom o zaštićenom obalnom području mora, kasnije je inkorporirana u Zakon, kasnijim Zakonima koji su definirali prostorno uređenje i gradnju, da je negdje 2009. godine onda donesen Zakon o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje, kojim smo Zakonom tada jedinstvenu Komoru arhitekata i inženjera u građevinarstvu razdijelili na 4 Komore, i cjelokupna problematika rješavanja tih poslova, i poslova i obveza Komore bila je sadržana u Zakonu o djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. Kasnije je 2015. godine, kasnije je, najprije se Komora razdijelila na 4 Komore, a onda 2015. godine donijeli smo Zakon koji su se poslovi Komore izdvojili iz ovog Zakona kojeg danas praktično mijenjamo, ali se u velikom dijelu jasno referira onda i na ovlasti i arhitekata, ali isto tako i inženjera u graditeljstvu. Ono što bih u tom smislu posebno, posebno izdvojio, to je da smo još 2015. godine, kada smo raspravljali o donošenju posebnog Zakona, da je bilo onda nekoliko prijepora koji su definirali i provlačili se kroz postupak donošenja zakona, jedan koji se odnosi oko uvođenja pojma odnosno ovlaštenja arhitekt urbanist, a drugi dio koji je tada bio u javnosti često puta spominjan, a to je bilo pitanje kako i na koji način zakonom riješiti pitanje arhitekata odnosno arhitekata krajobrazne arhitekture kako i na koji način postupati s njihovim ovlastima. Da li ono što oni rade jest projekt elaborat čini sastavni dio projekta itd., itd. Ja držim da je Vlada na ovaj način pokušala napravit jedan kompromis između želja koji rade, koje su naveli i koje navode krajobrazni arhitekti, a s druge strane ono što Vlada ocjenjuje da su tehnički poslovi da podrazumijeva projekt u građenju kojega luči od projekta krajobraznog uređenja primjerice parkova, perivoja ili drugih prostora u kojima jesu krajobrazni arhitekti pozvani o tome raspravljati, odlučivati, raditi svoje elaborate, projekte ili već kako god se to bude kasnije rješavalo. Prema tome, u svakom slučaju potrebno je i ovim zakonom, a posebno Statuom Komore ovlaštenih odnosno Komore arhitekata urediti do kraja postupanje, ovlasti, sudioništvo odnosno participaciju krajobraznih arhitekata u poslovima projektiranja i uređenja. Ono što bih još htio posebno u početku izdvojiti, to je činjenica jest da je Vlada 2. kolovoza donijela zaključak kojim je propisala da se smanji negdje čini mi se 54 različite agencije, zavoda i druge državne institucije i da se one idu dijelom ukidaju, da njihove poslove preuzimaju druga središnja tijela, pa tako konkretno ovaj zakon u dijelu koji se odnosi na Zavod za prostorni razvoj RH, praktično ta institucija postaje sastavni dio Ministarstva prostornog uređenja i graditeljstva pa se i ovim zakonom u 4. članku definira i ta činjenica da je u međuvremenu u odnosu na prvo čitanje dakle Vlada donijela takav jedan zaključak kojim je propisala i ukidanje samog zavoda i preuzimanje poslova zavoda od strane resornog ministarstva. Nadalje se, ovim izmjenama zakona osigurava provedba mjera iz Akcijskog plana iz područja reguliranih profesija u Hrvatskoj za razdoblje 2016. do 2018. godine te se smanjuju administrativne barijere u obavljanju poslova i djelatnosti u graditeljstvu, a posebno voditelji manje složenih radova sa skraćenim potrebnim radnim iskustvom sa dosadašnjih 10 na 5 godina. Također ono što je važno spomenuti da se ovim zakonom vrši daljnje usklađivanje našeg zakonodavstva sa Direktivama EU, pa u tom smislu su i regulirane sve one obveze koje smo dužni vršiti kako bismo usklađivali. Kad sam govorio o smanjivanju barijera u obavljanju poslova i djelatnosti u graditeljstvu, njima se osigurava provedba obaveznog stručnog usavršavanja osobe koja poslove prostornog uređenja i gradnje obavlja u svojstvu ovlaštene osobe. Jedna od važnijih novina iz ovog zakona koju bi istaknuo jest da se omogućuje pravnoj osobi i fizičkoj osobi obrtniku koji obavlja djelatnost upravljanja projektom gradnje određene građevine da može obavljati poslove projektiranja te građevine. Ovo ističem kao vrlo važnu odredbu, a čemu smo i ranije kroz donošenje samoga zakona više puta imali raspravu ovdje u Hrvatskom saboru. Također se omogućava zaposleniku pravne ili fizičke osobe obrtnika koji obavlja djelatnost upravljanja projektom gradnje ili određene građevine da može biti projektant na istoj građevini. Također …/nerazumljivo/… posebno odredbe kojima se sada omogućuje ovo participiranje u poslovima projektiranja vrlo važnim. Dakle, mi u Klubu zastupnika HDZ-a smo se ovom zakonu odnosno izmjenama ovog zakona očitovali još tijekom prvog čitanja pa s obzirom na male promjene koje su se dogodile do drugog čitanja mogu samo reći da ćemo kao klub zastupnika podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala i vama, gospođa Bernarda Topolko ispred Kluba zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem podpredsjedniče, evo ja ću na početku također istaknuti da će HNS podržati ovaj prijedlog zakona. Naime, u ovom zakonu se uređuje obavljanje stručnih poslova i djelatnosti prostornog uređenja, projektiranja ili stručnog nadzora, građenje, upravljanje projektom gradnje te ispitivanje i prethodnih istraživanja, propisuju se zadaće struke, stručni ispit, stručno usavršavanje te uvjeti za strane osobe koje obavljaju poslove i djelatnosti prostornog uređenja i gradnje. Svjedoci smo da nam fali radna snaga. Mi u Međimurju imamo jedno 15-tak velikih građevinskih firmi i fali radna snaga. Ovaj zakon ide na ruku poduzetnicima da mogu zaposliti i radnu snagu iz drugih, iz trećih i drugih zemalja s time da detaljno propisuje na koji način odnosno propisuje poznavanje hrvatskog jezika i sve ostale parametre koje ovlašteni projektanti ili arhitekti moraju imati. Također je bitno napomenuti da za obavljanje posla pravno osoba ili fizička osoba koja obavlja poslove i djelatnosti prostornog uređenja, projektiranje i stručnog nadzora građenja te pravna ili fizička osoba obrtnik koji obavlja djelatnosti građenja, ispitivanja i prethodnih istraživanja ili upravljanja projektom gradnje odgovaraju investitorima i drugim osobama prema odredbama ovog zakona. U ovaj zakon također se uvodi da se rješenje u upisnik ureda za samostalno obavljanje stručnih poslova prostornog uređenja donosi Hrvatska gospodarska komora, odnosno Hrvatska komora arhitekata, može se formirati zajednički ured za obavljanje poslova prostornog uređenja. Osniva se upisnikom u upisnik zajedničkih ureda Hrvatske komore arhitekata na zahtjev ovlaštenih arhitekata koji su sklopili ugovor. Također u članku 15. definira se da ovlašteni arhitekt, urbanist koji samostalno obavlja stručne poslove prostornog uređenja odnosno pravna osoba registrirana za obavljanje stručnih poslova prostornog uređenja ovisi o razini i sadržaju prostornog plana koji izrađuje u izradi nacrta prostornog plana po potrebi može osigurati sudjelovanje i drugih osoba kao ovlaštenog inženjera građevinarstva, ovlaštenog inženjera prometa odnosno ovlaštenog inženjera strojarstva, ovlaštenog inženjera elektrotehnike s najmanje 2 g. radnog iskustva na poslovima prostornog uređenja. Može osigurati i sudjelovanje magistra geografije odnosno magistra inženjera biologije, ekologije, krajobrazne arhitekture, šumarstva, agronomija ili slične struke koji ima najmanje 2 g. radnog iskustva na poslovima prostornog uređenja i također može magistar ekonomije, sociologije, prava ili slične struke koji ima najmanje 2 g. radnog iskustva na poslovima prostornog uređenja. Uvodi se inženjer gradilišta i voditelj radova, zatim predviđa se vođenje manje složenih radova gdje te radove može obavljati i odgovarajuća osoba sa završenom srednjom školom po programu za tehničara odgovarajuće struke te imati najmanje 5 g. radnog iskustva u struci i položen stručni ispit odnosno osoba koja ima položen majstorski ispit ili priznanje majstorskog statusa iz područja graditeljstva. Te poslove obavlja u okviru svojeg majstorskog zvanja. Manje složene poslove propisat će ministar pravilnikom. Također se uvode poslovni slučajevi u građenju, to su manje složeni radovi različitih struka, za vođenje tih radova može se imenovati ovlašteni voditelj radova. Također izvođač je dužan osigurati se odgovornosti za štetu koja bi obavljanjem poslova odnosno djelatnosti mogla učiniti investitoru ili drugim osobama za vrijeme obavljanja poslova odnosno djelatnosti. Također se u ovom zakonu mijenja članak 42. a to je koji sad glasi djelatnost ispitivanja obavlja pravna osoba ili fizička osoba obrtnik koja je registrirana za djelatnosti tehničkog ispitivanja i analize, osigurala je i imenovala stručnu osobu za obavljanje ispitivanja, u ispitivanju koristi umjerene instrumente ili opremu a za propisivanje akreditacije obvezuje se ministar da će to prepisati pravilnikom. Također se u članku 52. navodi da poslove projektiranja obavljaju osobe sa obrazovanjem iz znanstvenog područja tehničkih znanosti a stavak 2. da zadaće struke krajobrazne arhitekture u svojstvu suradnika osoba ovog članka uređuje se statutom Hrvatske komore arhitekture. Bili smo svjedoci da su krajobrazni arhitekti podigli dosta prašine oko ovog zakona, naime nesporno je da arhitekt bi trebao imati suradnju sa njima jer svjesni smo činjenice da jednostavno vidite zgradu koja je nastala usred brda zgrade sa premalim prostorom, niti ima parkiranja a kamoli uređeni okoliš. Znači u svakom slučaju se pozivaju projektanti da koriste struku krajobrazne arhitekture. Također se ovim prijedlogom zakona obuhvaća i stručno obrazovanje svih onih koji sudjeluju u svim strukama koje su vezane uz ovaj zakon, trebaju se usavršavati stjecanjem i unaprjeđenjem stručnog znanja, svake 2 g. koje provode komore izdaju se potvrde. Također ovim zakonom su predviđene i kaznene mjere od 5 do 150 000 kuna za neadekvatno izvršavanje poslova. I ono što bi još napomenula a to smo već i u početku čuli, da se po zaključku Vlade Hrvatske od 2. kolovoza ukida se, odnosno pripaja se Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja zavod od 1. siječnja tako da se smanjuje broj agencija i zavoda. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Sada je na redu gđa. Anka Mrak Taritaš ispred Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a, uvaženi državni tajniče, pomoćnica i suradnica, kolegice i kolege, pred nama je, evo, u drugom čitanju, Izmjene i dopuna Zakona o poslovima i djelatnosti prostornog uređenja i gradnje. Nekako si u životu date neke, kažete neću nikada i onda čim kažete neću nikad, onda sami se nekako promijenite. Kad sam ja bila resorna ministrica onda je bio jedan uvaženi zastupnik u HS-u koji sve što je došlo iz Ministarstva je bilo loše, dakle, uvijek se javljao i sve što je došlo iz Ministarstva je bilo loše, ništa nije našao za dobro, uvijek je bilo to, bez obzira dal je bio u pitanju prostorni plan, izmjena zakona ili ozbiljan zakon, bilo je loše. Ja sam rekla, ja ne želim biti takva. I iz jednostavnog razloga što prijedloge zakona u Ministarstvu ministar i njegovi uži tim je taj koji daju politiku, a ono rade kolege, to su kolege s kojima sam ja radila dugi niz godina i nekako kad napadam nekakav Zakon, kad bih napadala neki Zakon koji su oni radili, ne bih se osjećala dobro i nekako sam rekla neću ja to raditi i onda naravno, moram to poreći. Mi pred sobom imamo Izmjenu i dopunu Zakona i ja sam jedna od onih koja apsolutno se zalaže za to da svakom Zakonu date mogućnost življenja, da nakon što Zakon živi, da vidite što je dobro, mijenjate dobro, maknete one neke loše stvari, oprostite, maknete loše stvari, a dobro ostavljate, ovo mi je valjda ostalo iz ove diskusije od prva tri Zakona gdje još uvijek nisam uspjela shvatiti zašto to radimo. Dakle, ono što vidite da je loše, da treba biti bolje, nastojite biti bolji, ekspeditivniji i sve ostalo. I kada bi ovaj Zakon bio takav, ja bih rekla, meni se čini da bi trebalo ovo ovako, onako, ali u principu idete korak naprijed, vremena se mijenjaju, sve zapravo pokušavamo tu napraviti bolje, pa ajmo i tim Zakonom. I sad ću tu skoncentrirati se samo na nekoliko tema. Prva tema ukidanje Hrvatskog zavoda za prostorni razvoj. Kao što već, ponavljam ne znam koliko puta, Vlada donijela Zaključak 54 Agencije, Zavoda, Fondova treba ukinuti, jedan od tih je i taj Hrvatski zavod. I on je došao na red, ukida se, miče se ovaj njegova osobnost, OIB će se ukinuti čim se prijavi odnosno čim se izglasa, što treba biti izglasano. Jedina zemlja od svih članica EU je RH koja nije imala Zavod, koja je imala sad, na žalost, Zavod u trajanju od nekakvih 4 godine i mi ju sad ukidamo. Zašto je imala Zavod? Imala je Zavod da bi se Zavod bavio poslovima kojima se ne može baviti Ministarstvo. Da bi radio određene stručne podloge, da bi radio određene analize, da bi imao zaposlene ljude koji nisu državni službenici, nego imaju, mogu biti članovi komore koji mogu raditi određene djelatnosti, koji može Zavod raditi poslove kojim se zapravo bavi država, gdje država želi imati svoju strategiju razvoja, svoj državni prostorni plan, ne da fizički radi, nego da koordinira i radi. I sad jedno spasonosno rješenje. Spasonosno rješenje je to da će zaposlenike preuzeti Ministarstvo, da za razliku od drugih djelatnika u Ministarstvu koji članstvo u Komori arhitekata za vrijeme kad rade upravne poslove, imaju zamrznuto, ovi to neće imati, da vam ja to jednostavnim riječima pojasnim o čemu je riječ. Imate Ministarstvo zdravstva i Ministarstvo zdravstva imate zaposlenog stomatologa koji daje suglasnost odnosno ordinacijama da netko može obavljati i biti privatni stomatolog. Ali, otvorite tamo jednu zavjesu, iza zavjese taj stomatolog ima stolicu i sad prije podne daje suglasnost, a popodne popravlja zube. Da li vam je to zamislivo? Nije, e to vam je rješenje koje sada imamo u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja. Netko će davati suglasnost na planove prije podne na prostorne planove općina, gradova i sve ostalo, a popodne će raditi te iste planove, ne znam na kojim strojevima, ne znam kako, ne znam zašto, da li je to uloga i značaj Ministarstva? Ministarstvo treba biti tijelo koje koordinira, a struka na terenu radi planove koje za to, koja zna, koja ima iskustva, koje može raditi. Dakle, rješenje koje imamo sad, mi ćemo u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja imati ljude koji će biti i članovi Komore i moći će raditi prostorne planove. To do sada još nismo imali, ajmo vidjeti i tome ćemo se naučiti vidjeti što je. Pri tome rade, naravno, za vrijeme radnog vremena, oni rade prostorne planove, ljudi moji do kuda mi to sve zajedno vodimo, ali Vlada je tako odlučila, premijer je tako rekao, Ministarstvo je napravilo takav prijedlog, sva se javnost digla, Komora je rekla da nije dobro, al to smo sve zaboravili iz jednostavnog, ispod ovog cijele priče o proračunu, od cijele priče o velikom Državnom inspektoratu, ovo je prošlo ispod radara, to vam je jedna tema. Druga tema su krajobrazni arhitekti. Apsolutno je činjenica da krajobrazni arhitekti ne rade projekte, rade elaborate. Oni za to nisu ni educirani da bi radili projekte, ali oni sudjeluju u procesu prostornog uređenja, sudjeluju u procesu projektiranja sa svojim elaboratima. Sad, ja još uvijek ne mogu shvatiti, činjenica je da ovaj sam sve svjetlija i svjetlija, ali ne mogu shvatiti zašto postojeće odredbe iz zakona nisu zadovoljile ove uvjete koje smo imali, nego uvodimo nered uopće u, kao prvo, uvodimo nered među krajobrazne arhitekte, oni se osjećaju nesigurnim, imaju osjećaj da nikome ne treba. Mi imamo fakultet na kojima se ljudi obrazuju, obrazuju da dobiju zvanje krajobraznog arhitekta i što je sad problem da mi u Zakonu moramo njih stavljati u neki drugi, treći ili četvrti red. Onda idemo reći, ne trebaju nam krajobrazni arhitekti, nećemo ih imati, nek odu, nek studiraju u Sloveniji jel u Sloveniji mogu radit taj posao, kad se radio ovaj zakon koji se sada mijenja, kad se radio osnovni zakon tada su krajobrazni arhitekti jednako tako imali zahtjev da im se, da im bude jača uloga i značaj i u procesu prostornog planiranja i u projektiranju i u procesu dalje. Ovo je bio, ovo rješenje koje smo imali sada u zakonu koji mijenjamo je bilo s njima dogovoreno. Ako meni netko može objasnit zašto rješenje koje imamo idemo mijenjati na način da su svi s tim nezadovoljni, ne znam. Slijedeća tema oko koje hoću nešto reći je tema ispitivanja, tema akreditacija, koja je ukinuta za pojedine laboratorije. Kad sam se pripremala za ovu raspravu onda sam između ostalog otišla na web stranice naših komora, riječ je o 4 komore, arhitekti, građevinari, strojari i električari koji su početkom prosinca uputili između ostalog i otvoreno pismo resornom ministru graditeljstva i potpredsjedniku Vlade u kojem naglašavaju da ovim zakonom se otvara niz novih problema s kojima se oni ne slažu, da će imati problema i na domaćem tržištu, a i izlasku van, da ministar ih je, da ih je ministar samo jedanput u trajanju od nekakvih 20 minuta imao prilike saslušati problem i da na te probleme ne reagira. Ako vam sve 4 komore otprilike isto kažu, onda ajmo pročitat što oni kažu, ajmo pročitati što je to problem i ajmo to maknuti da taj problem nemamo. Svi pamtimo nedavne slike kada se je srušio nadvožnjak u Genovi i kada se iza toga išlo gledati da li su imali sve potrebna ispitivanja i sve potrebne elemente i tad su se oni zapravo pravdali i zakonom i svim ostalim. Mi smo se odlučili ukinuti akreditacije vezane uz mogućnost ispitivanja i prethodnog ispitivanja i ispitivanja za vrijeme građenja i tu je baš sasvim dovoljno ima razloga koji su navedeni, koji su i u obrazloženju zakona navedeni zašto je to tako. Ja ne razumijem zašto je to tako, ne razumijem zašto je to smetalo i nemojte opravdavati to Direktivama EU reguliranim profesijama, jer to jednostavno nije tako. U uvodom obrazlaganju je državni tajnik naveo određeni dvoznamenkasti broj akreditacija koje su izdali oni koji se bave s tim, a mi tu imamo jednu dugu tradiciju, ta duga tradicija se je bila to da su ljudi koji takvo znanje imaju sudjelovali čak izvan granica RH s tim znanjima, kaže da postoje otprilike 500 različitih metoda koji se u laboratorijima provode, da su oni vrlo uvaženi i da samim ovim će se pogoršati situacija koja je. Zašto tome tako? Na to će odgovarati netko tko je odlučio ovako prijedlog zakona predložio i koji će za takav prijedlog zakona glasati. Ovaj zakon nije od onih zakona koji će izazvati veliku buku, ovaj zakon nije od onih zakona u kojim će stajati neko vani jer je riječ o mirovinskoj reformi, ovaj zakon nije od onih velikih zakona gdje će neko reći povećavate mi PDV smanjite mi PDV, ali ovo je jedan zakon koji ima izuzetno veze sa poslovima kao što sam naslova kaže poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje. Prvi koji osjete recesiju je struka je graditeljstvo, prvi koji osjeti da se nešto desilo na tržištu jednako tako su, je struka graditeljstva, a što mi zakonodavstvom radimo, kad krene u recesiji onda mi to sve zajedno malo olabavimo jel evo jadni oni ima ih malo, teško im je, nemate kom olabavit jer nemate kog jer je recesija recesija. Kad krene izlazak iz recesije ona mi tu stišćemo i tu onako frčemo ruku jer krenulo je pa sad ćemo mi to regulirati. Krivo. U ovom trenutku u Hrvatskoj ima neusporedivo više poslova nego što ima ljudi koji su ih spremni radit. Vi kad malo razgovarate s građevinarima čujete slijedeće, posla ima, posao je dobro se plaća, nije nikakav problem, no nema ljudi. U ovom trenutku nema ljudi koji će to raditi, nema ljudi jer su ljudi, kolega koji to ima ja ne znam jel će mi u ponedjeljak svi doći, jer ono što njemu može se ponuditi u Njemačkoj ja mu u Hrvatskoj ne mogu ponuditi i imam taj problem. I sad što mi još dodatno radimo, dodatno još radimo dvije stvari kroz ovu izmjenu i dopunu zakona. Jedna stvar je ova odredba članka 19. gdje za izvođače uvodimo obvezu osiguranja iako je to odnos između investitora i izvođača, obrazloženje koje je bilo i uvodno i onda na moj upit državnog tajnika je bilo da je to zbog stranih izvođača, ali onda iza toga moramo znati, kolka je, kolki iznosi su, o čemu je riječ, koje su kazne. Dakle, uveli smo obvezu bez da znamo iza toga što će se dalje desiti i imali smo slučaj gdje se stalno stručno usavršavanje. Ja se apsolutno slažem za stalno stručno usavršavanje, zašto ja često uspoređujem poso i dajem primjere koji su vezane uz zdravlje ljudi odnosno uz medicinu jer to svi razumijemo. Nema nikog od nas koji će ići recimo operirati slijepo crijevo svom okulisti, bez obzira taj okulist bi to znao napravit, među nama ima vjerojatno mnogi koji bi rekli to malo razrežem, izvadim van, sašijem i gotovo. Ali ne idemo. Jednako tako ako imate projektirati hotel, pa neće uzeti da vam projektira hotel netko ko je cijeli život radio industrijsku arhitekturu, uzet ćete nekog ko ima tu referencu i to u smislu stručnog usavršavanja u smislu toga da imate određene reference za određen posao, apsolutno da i u tom smislu je to dobro imat. No, mi smo imali temu stručnog usavršavanja i skupljanje bodova, to smo imali i to se pokazalo po dvije osnove da nije dobro. Jedan osnova što se to pretvorilo apsolutno u biznis, imali ste recimo prezentaciju novih pločica, za prezentaciju novih pločica košta kotizacija, sad stvarno govorim napamet 500 kuna i dobijete 3 boda, odete vidjeti nove pločice i dobije da ste skupili, platite 500 kuna skupili ste 3 boda, ode jedan iz ureda dođe …/nerazumljivo/… dakle to se pretvorilo u nešto što se ne treba pretvoriti, to je prva stvar, a druga stvar koja je još neusporedivo važnija, što smo postali maćeha vlastitim ljudima. To znači kod nas nakon što završite fakultet, morate položiti stručni ispit da bi mogli raditi određene poslove. Ali to još nije dovoljno, morate i skupljati bodove onda to tamo upisuje komora, što je smisao skupljanja bodova, to se pretvori u biznis i to jednostavno nije dobro ali nije dobro, vi kad idete raditi u Poljsku ili kad idete raditi u Nizozemsku, naš arhitekt kad ide raditi u Nizozemsku, moram ispunjavati uvjete koji vrijede u Hrvatskoj ne koje vrijede u Nizozemskoj, u Nizozemskoj nema recimo stručnog ispita uopće. Čak imate da vam se nakon 10 g. što ste radili određene poslove, riječ je o dizajnu i arhitekturi i priznaju određene kvalifikacije pa to možete raditi ali problem vam je još puno veći. Danas će mladi čovjek otići raditi van. Radit će van. Radit će 5 g., dobit će određena iskustva i onda kad se vrati tu, mi ćemo ga vratiti na početak, na stručni ispit, skupljanje bodova i svega ostalog. Pitanje je samo da li želimo biti maćeha ili majka u startu ili naknadno. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Siniša Hajdaš Dončić ispred Klub zastupnika SDP-a, izvolite kolega.
Hvala lijepo. Poštovani potpredsjedniče Sabora, državni tajniče, suradnici, kolegice i kolege. Ja ću samo nastaviti sa sličnim ili gotovo istim primjedbama kao što je imala kolegica Anka Mrak-Taritaš, dakle tema je zavod i tema su krajobrazni arhitekti. U nekoliko navrata se ove sabornice spominje tzv. mačke, koje su boje mačke, kakve one miševe love dakle to nije hrvatska narodna poslovica, to je tzv. Dengov poučak ili kineska narodna poslovica koja je na kraju u mainstream ušla kao neka cost benefit analiza javnog sektora, E sad da se vratimo u cost benefit analizu javnog sektora, ona nažalost u Hrvatskoj ne postoji što se tiče ukidanja ni zavoda ni agencija a čemu smo i svjedočili u ranojutarnjim raspravama. Dakle nažalost to se svodi na jedno puko zadovoljavanje forme koje se vjerovatno tiče nego europskog semestra ili nečeg što je obećano u tzv. nacionalnom planu reformi i to se događa u zadnjih par godina a da nitko nije sagledao koje su stvarno prednosti, koji su nedostaci ukidanja ili spajanja pojedinih agencija, zavoda, kažem možda su neki opravdani ali upravo zbog nekog povijesnog naslijeđa neke su trebale ostati kao zasebni zavodi, kao zasebne agencije, kao zasebne ustanove. Sada malo o drugoj točci. Hrvatska je prostor. Prostor je jedna od najstvarnijih prirodnih kategorija u kojima mi djelujemo. Dakle sad idemo neku klasičnu ekonomsku misao koja promatra prostor prema fenomenu zemljišta i fenomenu rente. Tek u zadnjim dekadama prošlog stoljeća, počinjalo se govoriti o prostoru i kao o ekonomskoj kategoriji kao važnom faktoru gospodarskog razvoja no sve rasprave o prostoru, ozbiljno su upozorile na prostor ko ekonomski resurs koji je konačan, koji je zadan, koji je ograničen i koji je djeljiv. Isto tako ga promatramo kao okvir većeg broja korisnika koji prostor mogu utilatirizirati nekim oblikom tehnologije čak da on može i tržišnim procesima postati proizvod što znači da ovdje postoji sustav određenih autoriteta, dakle da li je to lokalni, regionalni, državni, nadnacionalni uz široku razinu različitih struktura koje uključuju i ekonomske i socijalne i političke pa čak i religijske elemente. Kad promatramo u smislu ovog prostornog zakona za uređenje i gradnju, lokalni prostor, on je također delimitiran. Znači opet ga povezujemo sa prostorom grada, općine, mikroregije, makroregije, dakle radi se uvijek o prostoru na kojem se događaju društveni međuodnosi interakcija između različitih društvenih skupina koje surađuju ili organiziraju suradnju radi postizanja zajedničkih ciljeva. Manuel Castells, najveći da tako kažemo apologeta prostora kaže da prostor nije odraz društva već je njegov izraz što znači da se prostorni oblici i procesi oblikuju dinamikom cjelokupne društvene strukture. Znači imamo s jedne strane fenomen što je društvo razvijenije i sofisticiranije i prostor poprima slične karakteristike kao i društvo te pokazuj snažnu korelaciju sa razvijem društva i društvenih procesa a svi ti društveni procesi utječu na prostor djelujući na izgrađen okoliš koji nasljeđujemo od prethodno društveno-prostornih struktura a mi mijenjamo oblik a ponekad i sadržaj i upravo ti ekstremni utjecaji zajedno s lokalnim faktorima i ljudima su uključeni u determinirane društvene odnose i materijalizaciju dobra koje daje prostoru obliku, funkciju i društveno značenje. Isto tako što je spomenuto, prostor je važan faktor, on se povezuje sa identitetom i politikom, dakle politikom naravno kroz izmjene i dopune zakona. Znači on postaje i faktor reprodukcije kulture, jezika i običaja, ali ga ne možemo isključivo dakle što sam primijetio da se pokušava u ovom djelu zakona promijeniti, promatrati kao isključivo ekonomsku aktivnost i kao isključivo ekonomsko poimanje promatranje prostora jer je on konstituiran na različitim razinama. Dakle ja se mogu složiti da prostor ima ekonomski sadržaj, znači ljudi proizvode neka materijalna dobra u okviru nekog prostora, u okviru nekog lokalne zajednice, sam sadržaj, sama struktura proizvodnje, dakle imamo tri osnovna faktora, rad, kapital i zemlju, oni čine njegovu strukturu i tu postoje granice koje u ekonomskom sadržaju prostora ne daje samom prostoru pravi značaj. Zatim imamo socijalni sadržaj, znači to je socijalna struktura prostora, da li je to građansko društvo, identitet, društveni kapital, dakle identitet je skup prostornih uporišta i tijekova socijalnih promjena u društvu koje obilježavaju neki prostor. Socijalni prostor je i društveni kapital. Treća kategorija je institucionalni sadržaj. Dakle pravila, procedure, javne politike, upravljanje i organizacija, upravo te javne, pravila procedure javne politike nas potiču da ipak prihvatimo neke prijedloge koje dolaze iz strukovnih udruženja zato jer se upravo tim javnim politikama želi istaknuti sve veća uloga u međusobnim odnosima, dakle, društva i ekonomije, al da imamo neki zajednički prioritet i zajednički suprioriteta za društvo i kao zadnja kategorija, možemo reći da se tu vežu javna dobra uz prostor, dakle, okoliš, instituti, obrazovni sustavi zato jer oni čine dobro velikom broju korisnika. I sad uz sve to, dakle, postoje različiti pristupi koji gledaju na značenje prostora kao faktor lokacija aktivnosti i razvoja. Dakle, on se može promatrati i kroz globalizacijske procese koji utječu na naš prostor, a isto tako se mogu promatrati iz onoga što dolazi odozdo, dakle, iz nekih regionalnih ili međuregionalnih povezivanja. I upravo zbog navedenih razloga i navedene, da tako kažemo, podijele, važnosti prostora, smatramo da je nužno zadržati ovlaštene krajobrazne arhitekte u Zakonu, te stoga bi predložili da se čl. 29. promijeni i glasi, u čl. 49. st. 2. znači, da zadaća struke koje su ovlaštene valjati ovlašteni krajobrazni arhitekti, dakle, su izrada projekata odnosno drugih dokumenata krajobraznog uređenja i krajobrazne arhitekture u skladu s posljednjim propisima kojima se uređuje gradnja i prostorno uređenje, te poslovi krajobraznog projektiranja u svojstvu odgovorne osobe tj. izrada svih projekata krajobraznog uređenja i krajobrazne arhitekture za uređenje krajobraznih zahvata u prostoru unutar i izvan naseljenih područja i izrada iskaza procijenjenih troškova za projekte krajobraznog uređenja i projekte krajobrazne arhitekture, izrada projekata postojećeg stanja za zahvate u prostoru, utvrđivanje ispunjenja temeljnih zahvata za zahvate u prostoru, izrada dijelova projekata uklanjanja za zahvate u prostoru za područje ili iz područja krajobrazne arhitekture. Dakle, tu je stav, što se tiče nas, vrlo jasan, a iz toga, kroz neke primjere, dakle, koji postoje i kroz primjere pravnog statusa krajobraznih arhitekta u hrvatskom pravu koje se obavljaju u stručnim časopisima, mislim da također daju jedan pozitivan, pozitivnu dopunu, dakle, da se te neke stvari koje ne funkcioniraju, ne mijenjaju, nego da se dobro proanaliziraju. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. I na kraju, u ime predlagatelja, gospodin Željko Uhlir, državni tajnik, izvolite.
Hvala lijepo. Zahvaljujem svim sudionicima ove rasprave koji su govorili na temu Zakona koje je danas, ovoga, izlagan i uvjeren sam da će predložene izmjene i dopune dovesti do kvalitetnijih rješenja, jer se kroz praksu pokazalo točno kirurški jasno i precizno što treba u Zakonu mijenjati da budu bolji rezultati u praksi. Kratki osvrt na neka izlaganja koja su možda otišla malo u krivome smjeru, a ovoga, da ne ostane, toliko otvorenih pitanja, u prvom redu, ovoga, gospođi Anki Mrak Taritaš, cijenjenoj saborskoj zastupnici, kada se postavilo zapravo dobro pitanje, iz njene rasprave se moglo zaključiti, ovoga, pa čemu je onda taj Hrvatski zavod za prostorni razvoj uopće služio? Dakle, potpuno je pogrešna teza da bi službenici sada u Ministarstvu, po novom konceptu, izdavali suglasnosti onome na čemu sami rade. Poznato je da za državne prostorne planove Ministarstvo ne izdaje suglasnosti, nego Sabor, tako da službenici neće ni u kojem dijelu sami sebi davati suglasnost. Ono što jest bitan koncept, a to je da Ministarstvo zajedno sa svojom ustrojbenom jedinicom koja će postati Zavod, potpuno odvojena od svih drugih, treba raditi, naravno, na strategijama, na programima, a ne na faktičnom projektiranju, to treba prepustiti tržištu. Drugo, pitanje je problematike krajobraznih arhitekata, isto tako, nije baš potpuno jasno kada se naglašava da je to bilo dogovoreno. Dakle, da li je bilo dogovoreno da krajobrazni arhitekti konkuriraju kao biotehničke znanosti arhitektima u projektiranju odnosno što su taj status dobili putem Statuta Hrvatske komore arhitekata, a ne Zakonom. Dakle, potrebno je bilo sada staviti stvari na svoje mjesto i u procesima gradnje koji se prvenstveno odnose na temeljne zahtjeve za građevinu, a ne na bio tehničke kvalitete i krajobraz oko građevine. Ispitivanja akreditacija isto nije bilo baš potpuno jasno o čemu se radi koja problematika se želi postići osim što se želi zadržati postojeće stanje, koje je opet praksa pokazala da je neodrživo iz jednostavnog razloga što akreditirati laboratorije za sva moguća ispitivanja, neovisno o prioritetima, nije gospodarski opravdano. Dakle, bilo je potrebno upravo ovim Zakonom, sada ovim zahvatom točno odrediti što je bitno, a što nije bitno. Obavezna edukacija se problematizira, nije shvatljivo zbog čega bi se obavezna edukacija mogla problematizirati kada je isto tako potpuno razvidno šta se zbiva u praksi, a to da nam naši inženjeri ne prate struku, ne prate razvoj materijala i ne prate normativu. Dakle, to da će ova praksa biti bolja, naravno, zato što neće se kopirati rješenja koja su bila nekada, isto tako neodrživa, nego treba, ovoga, predložiti novo rješenje, održivo, prihvatljivo i koje će uvesti veću profesionalnost u radu. Uvaženi zastupnik Hajdaš Dončić isto tako se zalaže za krajobrazne arhitekte da bi mogli izrađivati projekte malo suprotno od kolegice i gospođe Taritaš koje ovoga tvrdi da oni ne bi trebali raditi projekte, ali tim je Statutom Komore dato da rade projekte. Dakle, Zakon o zaštiti prirode spominje krajobraz na 42.-je točke, Zakon o zaštiti okoliša spominje krajobraz u 19 točaka, na 19 mjesta, a Zakon o gradnji, niti jedno. Potpuno je razvidno da tehničke znanosti trebaju sudjelovati u procesima gradnje kojima se projektnom dokumentacijom traži ispunjavanje temeljnih zahtjeva za građevine, biljke, krajobraz i sve ostalo je hvale vrijedna profesija, ali ne u procesima gradnje. Eto, zahvaljujem još jednom.
Imate nekoliko replika, zapravo 3. Prvu repliku ima gospodin Vlaović.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Uvaženi državni tajniče, bez kvalitetnog upravljanja prostornim i kvalitetnih prostornih planova, nema ni kvalitetnog razvoja. Naravno da su za to potrebni stručne osobe, a vi ih ovim prijedlogom Zakona, mladim ljudima koji završavaju građevinu i arhitekturu, uvodite novi koncept stručnog usavršavanja i na taj način im šaljete poruku da oni baš i nisu toliko bitni, da mogu otići izvan RH, a istim ovim prijedlogom Zakona i s tim stručnim usavršavanjem im otežavate da se oni vrate iz Irske, iz Njemačke. Mislim da takav pristup ne bi trebao biti i molio bih vas zbog svih onih koji su nam uputili prigovore, da još jednom objasnite zašto se to uvodi. Hvala.
Izvolite odgovor.
Ma uvaženom zastupniku uvijek hvala na primjedbi kada želi poboljšati neki Zakon, dapače. Međutim, davati primjedbe na stručno usavršavanje, mislim da nije niti potrebno u današnje vrijeme, dapače, treba inzistirati na stručnom usavršavanju. Kad smo imali raspravu u prvom čitanju, onda su tu vaši kolege liječnici upravo skočili na to i rekli su podržavamo stručno usavršavanje, nezamislivo je da mi liječnici se stručno ne usavršavamo tokom razvoja naše karijere. Sve se mijenja. Stati na razini fakulteta i fakultetskog obrazovanja u tako važnoj profesiji kao što je gradnja i građenje, to nikako ne bi bilo dobro.
Gospođa Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Kolega Uhlir vi i ja se očito ne razumijemo, pa nije ni čudo da ste u odgovoru na ono što sam ja rekla, rekli da me ne razumijete, jel očito se ne razumijemo, ali bi bilo dobro dobiti možda dobiti jasan odgovor na dva pitanja. Prvo pitanje, budući da je riječ o Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja, u dužnosnicima toga Ministarstva, dakle, ministar, državni tajnici i pomoćnici, koliko ima u ovom trenutku arhitekata, to je prvo pitanje, a drugo pitanje, obzirom da je državni prostorni plan bio osnovna zadaća Zavoda sa idejom, ne da ga radi Zavod, nego da se radi van, Zavod radi koordinacije, dokle se je došlo sa državnim prostornim planom, da li će on fizički biti rađen u Ministarstvu ili će biti vani i kad mislite da bi on uopće mogao ugledati svjetlo dana u smislu javne rasprave? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Zahvaljujem na pitanju. Dakle, brojno stanje Ministarstva i njegove profesije i struke su jedna tema, a stručno upravljanje Ministarstvom jedna druga tema. Dakle, struke su uvijek prisutne, pa je tako u prošlom sazivu Ministarstva bila dominacija arhitekata nad građevinarima, pa to nije bilo toliko važno. Dakle, radi se o tome da sve treba sjesti na svoje mjesto, ovim izmjenama Zakona se upravo to radi i kao što sam rekao u završnoj riječi, kirurškim zahvatom se ispravlja sve ono što je u praksi bilo pokazano kao loše odnosno manjkavo.
Gospodin Batinić.
Hvala potpredsjedniče. Državni tajniče, čitajući čl. 36. koji govori o obaveznom stručnom usavršavanju, malo sam zbunjen ovom raspravom u Saboru i sada kada isčitavam, znači, Ministarstvo daje suglasnost, Komora je ta koja inicira i koja definira okvir samoga programa usavršavanja, pa ukoliko vi dajete suglasnost, možda sugestija da, kao što se to iz rasprave može vidjeti, da tamo, da to valjda nije izložbeni punkt za keramičke pločice i za materijale, nego vjerojatno se radi o nečem stvarno stručnom osposobljavanju, pa evo, ukoliko kada ćete ubuduće davati suglasnost, ja vas molim, nemojte davati na takve stvari suglasnost kao Ministarstvo.
Odgovor.
Hvala lijepa. Pa to je isto ovoga dobra primjedba i prijašnjem radu kada se davala suglasnost ako se davala na to da se reklamiraju proizvodi po stručnim obrazovanjem, mi svakako to ne kanimo raditi.
Zaključujem raspravu i glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Slijedeći je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje, drugo čitanje, P.Z.E. br. 398, predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Siniša Hajdaš Dončić, zastupnik Furio Radin, Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim amandmanima. Poštovani državni tajnik Željko Uhlir, izvolite. Izvolite. 1. amandman potpredsjednika Sabora Siniše Hajdaš Dončića. Izvolite.
Hvala lijepo. Predloženi amandman se ne prihvaća jer bi predloženi način uređivanja zadaća struke, krajobrazne arhitekture prouzrokovao nejasnoće u vezi nadležnosti prilikom ispunjavanja temeljnih zahtjeva u građevinu koji se trebaju ostvariti u projektu. A tome mogu biti nositelji odgovornosti samo osobe sa obrazovanjem iz znanstvenog područja tehničkih znanosti. Svi drugi sudionici u izradi projektne dokumentacije su u tim poslovima suradnici.
U ime kluba. Pardon, osobno, zastupnik Siniša Hajdaš Dončić.
... [[Govornik se ne razumije.]] i državni tajniče. Dakle ja se s vama čak i obrazovno ne slažem i smatram da krajobrazni arhitekti imaju odgovarajuću naobrazbu, zapravo imaju multidisciplinarni fakultet agronomije i arhitekture a samim time kao što sam i spomenuo, ja smatram da je prostor konačan i ... [[Govornik se ne razumije.]] , smatram da je prostro nedjeljiv, smatram da je prostor jedan od najvrjednijih hrvatskih resursa koji se najviše saturira gradnjom. I upravo stoga i baš zbog toga je amandman ovaj koji kaže da je upravo krajobrazni arhitekti, da je zadaća struke koji su ovlašteni dakle obavljati, to su ovlašteni krajobrazni arhitekti koji izrađuju projekte odnosno druge dokumente krajobraznog uređenja i krajobrazne arhitekture u skladu sa posebnim propisima koje se uređuje gradnja i prostorno uređenje te prostori krajobraznog projektiranja u svojstvu odgovorne osobe tj. projektant. I može se mi složiti da je to možda, da to čak i poskupljuje, možemo ... [[Govornik se ne razumije.]] komplicira ali ponavljam najvrjedniji resurs Hrvatske je prostor i prostor trebamo čuvati. Stoga tražim glasovanje o svom amandmanu.
Hvala vam lijepo potpredsjedniče Sabora. Amandman br. 2. poštovanog potpredsjednika Sabora Siniše Hajdaš Dončića.
... [[Govornik se ne razumije.]] prethodnim amandmanom.
Poštovani …
Mogu ponoviti ali neću da skratim vrijeme, dakle isto što sam i rekao tražim glasanje o tome. Hvala vam lijepo.
Hvala. 3. amandman je zastupnika Furia Radina i potpredsjednika ovog doma. Izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća jer se primjena takvog normativnog rješenja u praksi pokazala kao previše općenita i dovodila je do pogrešnih zaključaka o nadležnostima u procesima gradnje te je potrebno detaljnije propisati ulogu krajobraznih arhitekata u procesima gradnje.
Poštovani potpredsjednik Sabora Furio Radin.
Hvala. U ovom prvom amandmanu zapravo predloženim dopunom članka 49 kojom se uređuju zadaće strukovno obavljanje poslova projektiranja želi se ustvrditi da će zadaće struke koje obavljaju krajobrazni arhitekti koji a koji su za to ovlašteni biti uređeni statutom komore u kojem se udružio ovlašteni arhitekti. Mi imamo zapravo krajobrazne arhitekte koji su završili interfakultetske studije i koje već decenijama rade na tim poslovima i ta promjena zapravo bi činila jednu veliku štetu jer jedan određeni broj njih jednostavno bi se preselili izvan granice sa studijom u Sloveniji i radili ovdje sa tim studijom potpuno po europskim pravilima, potpuno slobodno a plaćali bi poreze, barem porezna dobiti u Sloveniji. Ja mislim da mi želimo sve drugo nego izvoziti naše kadrove pogotovo one koji decenijama taj posao rade i rade ga dobro a po mom duboko uvriježenom stavu arhitekti nisu jedini koji bi trebali biti ovlašteni za projektiranje zato što krajobrazno, zapravo krajobrazna arhitektura je po svojoj prirodi interdisciplinarna. Morate poznavati biologiju, morate poznavati agronomiju, morate poznavati niz struka da biste mogli urediti krajobraznu. A svoditi njih na razini suradnika kojima se omogućuje projektiranje zapravo je po meni duboko štetno.
Tražite glasovanje?
Da.
Drugi amandman poštovanog zastupnika Furia Radina i potpredsjednika Sabora.
Poštovani zastupnik i poštovani zastupnik i potpredsjednik Furio Radin.
Ako prvim amandmanom, to se zapravo te prerogative takvih studija koji vode, ljudi koji su završili interese ili ... [[Govornik se ne razumije.]] studije puštaju komorama u drugom amandmanu zapravo brane se stečena prava krajobraznih arhitekata sa svojstvom ovlaštenih arhitekata i jer se ovim člankom ona ukidaju. Obrazovanje za obavljanje poslova u području gradnje u svojstvu suradnika neovisno o licenci mogu obavljati druge struke biolozi, ekolozi, šumari, agronomi. Za suradničke poslove ne treba niti licenca komore ni članstvo u komori a komora o njima ne treba voditi niti evidenciju. Znači drugim riječima nastavlja se ista priča od prethodnog amandmana, stvoriti ćemo takvu situaciju po kojoj naravno krajobrazni arhitekti će ići dalje u svojim nastojanjima da brane naravno svoju struku. Ali međutim ono što se ne shvaća zbog čega se to radi, zbog čega se privilegiraju samo arhitekti iako krajobrazna arhitektura zapravo u sebi sadrži niz stvari koje su više od arhitekata, od samih arhitekata. Naravno da ima i neki zidić, naravno da imaju i neke stepenice. Međutim, ne bi htio da iza toga stoje interesi nekih lobija.
Tražite glasovanje? ... [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Sada prelazimo na amandmane Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, prvo amandman br. 1. tog kluba.
Amandman se ne prihvaća jer osiguranje izvođača koje se na ovom mjestu propisuje, nije osiguranje u građenju konkretne građevine, već osiguranje od opće odgovornosti koje je propisano i za strane izvođače koji poslove obavljaju u RH prekogranično.
Poštovana zastupnica Vesna Pusić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, svrha ovog amandmana je ono što se u samom obrazloženju konačnog prijedloga zakona govori, a to je smanjivanje administrativnih barijera u obavljanju poslova i djelatnosti u graditeljstvu. Ovim amandmanom bi de facto situacija ostala ovakva kakva je [[Upadica: Oprostite, dajte molim vas zatvorite vrata, mislim netko se vani dere, ne možemo čuti šta kolegica Pusić govori. Izvolite kolegice.]] Dakle pitanje osiguranja kad vi se prihvatio ovaj amandman , pitanje osiguranja izvođača trebalo bi biti kao i do sada, pitanje tržišne i poslovne politike izvođača, odnosno ugovora između investitora i izvođača. Dakle naš amandman ide u pravcu onoga što zakon deklarativno kaže da radi, a ne prihvaćajući ovaj amandman zapravo ide protiv onoga što kaže da radi. I molim glasanje.
Hvala lijepa. Amandman br. 2 istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća jer će se obveza akreditacije prema normi 17-025 za laboratorijska ispitivanja kao nužan uvjet za određene metode ispitivanja urediti pravilnikom. Svrha navedenog je da se razdvoji bitno od nebitnog akreditiranja s obzirom na nepotrebna opterećenja gospodarstva i problematiku kod javne nabave za poslove ispitivanja. U tom kontekstu, uvođenje i dodatne, nove akreditacije prema drugoj normi 17-020, za inspekcijska ispitivanja predstavljao bi uvođenje novih nameta, što je protivno politici Vlade RH.
Hvala lijepa. Nadam se da nije protivno politici Vlade RH izbjeći arbitrarnost i kroz to prostor za korupciju. Sve što se radi arbitrarnim dokumentima koji nisu prošli kroz parlament podliježe opasnosti, a kod akreditacije je to naročito moguće, podliježe opasnosti, da bude arbitrarno, drugim riječima namješteno, za one koje trenutačna vlast hoće da dobiju određene poslove. To ne bi bilo prvi put i ne bi prvi put gledali. Zato mislimo da je umjesto pravilnikom, to treba biti u zakonu i trebao ovaj Sabor znati, a i javnost koji su transparentni za sve jednaki kriteriji. Molim glasanje o ovome.
Hvala. Amandman 3. istog kluba zastupnika. Hvala. Amandman 3. istog kluba zastupnika.
Amandman se ne prihvaća jer predloženi produljeni rok nije primjeren dinamici promjena, kako u pravnim normama, tako i u građevinskim proizvodima i procesima ugradnje.
U ime kluba poštovana zastupnica Pusić.
Hvala lijepa. Namjera ovog amandmane je upravo da postane primjeren odnosno da se pravne norme ne mijenjaju svake sezone. Dakle, umjesto dvije godine ovdje se predlaže 4 godine baš zato da ne bi se mijenjala pravila kako se kome svidi svaki čas i time uvodila dodatna pravna nesigurnost koja se na ovaj način povećava. Molim glasanje.
Hvala lijepa.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnji drugo čitanje, P.Z.E. br. 398. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio zastupnik Siniša Hajdaš Dončić, zastupnik Furio radin i Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a. O amandmanima smo se izjasnili na početku današnje sjednice, a sada ćemo glasovati o onim amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Pa idemo na prvi amandman kolege Siniša Hajdaša Dončića, vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Idemo na 2 amandman, istog zastupnika Vlada ga ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Sada idemo na amandmane kolege Furia Radina, prvi je amandman Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 2. Vlada isto tako ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Idemo sada na amandmane Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, ima ih 3, prvi ne prihvaća Vlada. Nije dobio potreban br. glasova. Amandman br. 2. isto ne prihvaća Vlada. Nije dobio potreban br. glasova. I 3. amandman isto tako Vlada ne prihvaća. Nije dobio potreban br. glasova. Pa dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 79 za, 2 suzdržana i 16 protiv donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o poslovima i djelatnostima prostornog uređenja i gradnje.
Sada prelazimo na: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama prekršajnog zakonika. Prijedlog Zakona je br. 394. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava i čl. 172. u vezi s čl.190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje, s nama je državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa, gospodin Juro Martinović, izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče HS-a. Poštovane zastupnice i zastupnici, evo ga, dakle, ja sam tu, vezano za ovaj Zakon po drugi puta pred vama, mi smo prošli prvo čitanje i u tom prvom čitanju vi ste po klubovima imali stanoviti broj primjedbi na taj predloženi tekst Zakona, što smo mi u Ministarstvu pravosuđa kao nositelji ovoga Zakona, uglavnom uvažili i pred vama se nalazi, dakle, Zakon u drugom čitanju. Zašto je došlo do ove pete izmjene Zakona o prekršajima? Naime, vama je poznato da je na stanovit način u ovom trenutku na sceni, dakle, mini pravosudna reforma u kojoj je došlo do promjene Zakona o sudovima Zakona o području i sjedištima sudova i Zakona o DSV-u, pa je prekršajni zakon kao takav morao iz tih razloga biti promijenjen, kako bismo uskladili nomo tehničke i uredile zakone i prilagodili tim izmjenama tako da to stupi na snagu 1.1. kada stupaju na snagu i ovi zakoni koji sam vam naveo. Dakle osim nomo tehničkog uređenja, mi u biti tu mijenjamo tu nekakvih 30 članaka, 4-5 smo ih izmijenili, ustvari 3 između ova dva čitanja na vaše primjedbe, ali bitna stvar osim nomo tehničkog, osim primjene primarno, te promjene smo radili iz razloga što se prekršajni sudovi kao takvi ukidaju i pripajaju općinskim sudovima i u tom smislu smo morali urediti jezično ovaj zakon, ali smo onda učinili nekakve male, praktične zahvate u nekim segmentima koje smo smatrali važnim, negdje i na vaš poticaj. Dakle, i primijenili smo visinu kazne, proširili smo kazneni okvir na traženje ministarstva financija, budući oni trebaju uskladiti nekakve svoje zakone, kojima je ova izmjena pretpostavka a oni uređuju svoje zakonodavstvo sukladno očekivanjima EU, odnosno, nekim zakona koji su tamo stupili na snagu, onda mi to svoje zakonodavstvo moramo prilagoditi. Dakle, tu smo podigli zaprečenju kaznu u odnosu na fizičke osobe, na milijun kn, do sada je bila maksimalna kazna 500000. Napravili smo izmjene u pogledu zaštitne mjere oduzimanja vozačke dozvole u prekršajnu postupku i ostvarili prilagodili smo to nomo tehnički zakon u kaznenom postupku, tako da je sad puno jasnije, kada se ta mjera počinje primjenjivati, dosadašnje rješenje nije bilo tako jasno. Dakle, mi smo između ova dva čitanja uvažili te ugl. nomo tehničke primjedbe Odbora za zakonodavstvo, Kluba zastupnika neovisni za Hrvatsku, Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-a, zastupnika Hrelje, Kluba zastupnika SDP, kolege Orsata Miljenića i Peđe Grbina i izmijenjeni su još neki članci u ovom pravcu u kom sam govorio. Dakle, vi koji ste imali primjedbe, pretpostavljam da ste zapazili, ako niste, zapaziti ćete u konačnom priloženom tekstu zakona, da smo to uvažili, dakle, i očekujem da se kroz ovo čitanje eventualno stvore pretpostavke za još nekakve poboljšaše, ali smatram da je ovo konačno, definitivno, kvalitetno uređen Zakon, ustvari ovaj zakon o izmjena i dopuni zakona o prekršajima i da će on doprinijeti kvalitetnijem radu dijela sudstva koji će se baviti prekršajima ali i dijela upravne vlasti koja odlučuje o prekršajnim postupcima, to su neka tijela ministarstva financija. Hvala lijepo.
Hvala i vama g. Martinoviću. Imate 2 replike, prvu repliku ima g. Vlaović.
Hvala potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče. Pa i u ovom zakonu, i u onim zakonima koje ste spomenuli o sudovima i o sjedištima sudova, ste obrazlagali ove izmjene sa racionalizacijom, sa opterećenošću određenih sudova i sa tim da na prekršajnim sudovima sad više nema toliko predmeta, pa je bolje spojiti prekršajne, ukinuti ih i spojiti sa općinskim sudovima. Vrijeme će pokazati koliko je to dobro, koliko će se prekršajni suci snaći u spolovima na općinskom sudu i koliko će to doprinijeti da građani ne čekaju toliko dugo na rasprave, na parnice itd. I svakako da onda u toj racionalizaciji niste bili dosljedni, zbog toga sam evo, išao replicirati, jer ste neke općinske sudove vratili a negdje ste ostavili stalne službe koje imaju više predmeta nego neki općinski sudovi, pa i sada kada spoje s prekršajnim sudovima, znate da mislim na Novu Gradišku i da me to boli što niste ostavili općinski sud u Novoj Gradišci iako je bilo obećano. Hvala.
Hvala. Želite li odgovoriti?
Teško je odgovoriti na sva pitanja, teško je ispuniti sva očekivanja. Morate vjerovati i ja vjerujem da hrvatska javnost vjeruje da Ministarstvo pravosuđa sa svojim resorima, ali i skupa sa vama, radi u najboljoj namjeri da učinimo zaista racionalnim sudbenu vlast i dakle, i tu mrežu sudova u Hrvatskoj. Mi smo i ovaj potez radili u tom pravcu i sa tim namjerama i mi smo prvi, dakle, inicijativa jer bilo i ranije, dakle, proces uređenja sudbene vlasti, dakle mreže sudova, u državi je nešto što je se događalo i prije nas, što traje i to je zajednički posao svih nas koji se bavimo politikom da to uredimo u prvom redu, za dobrobit naših građana i da ubrzamo procese kako bi se to pravo, odnosno, to pravorijeka dolazilo brže.
G. Felak.
Poštovani g. dopredsjedniče Hrvatskog sabora, g. državni tajniče sa suradnicom, pa nastavno na ovo što ste rekli, znači mreža sudova je nešto što će se stalno dorađivati u RH, bilo je više izmjena zakona, ovdje govorimo o prekršajnim sudovima, koji su znači, ovo je Zakon o prekršajnim sudovima, posljedica ovih izmjena je najvećim dijelom to što su se prekršajni sudovi pripojili općinskim sudovima. Pa se po meni, onda postavlja pitanje svrsishodnosti postojanje Visokog prekršajnog suda. Jer pošto nemamo više prekršajnih sudova na nižim razinama, oni su pripojeni općinskim sudovima, da li ima svrhe imati i dalje visoki prekršajni sud ili te poslove treba derogirati, prebaciti na županijske sudove, jer po nekakvom slijedu, znači, oni sudovi koji su iznad općinski su županijski sudovi za kaznene i sve ostale postupke, pa smatram da bi u nekakvoj budućnosti trebalo razmišljati da se i prekršajni predmeti da u drugom stupnju o tome odlučuju županijski sudovi. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Želi te li odgovoriti.
Legitimno je i takvo razmišljanje, moram vam reći da niste prvi, dakle, i mi smo se dali takvim promišljanjem i oni prije nas koji su promišljali o pripajanju prekršajnim sudova općinskim. No struka je stala na stajalište, da bi to u ovom trenutku bilo štetno da bi moglo izazvati prijepore. Smatramo da će se ti odjeli koji će se baviti prekršajima ipak baviti jednom specifičnom granom prava i da ovaj visoki prekršajni bar još jedno vrijeme treba ostati ovakav kakav je kako ne bi došlo do usporavanja prava o kojem sam sam maloprije govorio kolegi kad sam odgovarao. Dakle nismo htjeli raditi prevelik potrese, bilo nas je ja bih rekao strah, smatramo da je ovo dobro rješenje, da Visoki prekršajni sud koji rješava u drugom stupnju u odnosu na sve one koji se bave prekršajnima a maloprije sam rekao u uvodno da to nisu samo sudovi prvog stupnja nego da su to i neka upravna tijela koja u prekršajima odlučuju a u drugom stupnju, instanci se pojavljuje Visoki prekršajni sud. Dakle to su naši razlozi i smatramo da u ovom trenutku nema pretpostavki, nije sazrilo vrijeme da bi se u tome pravcu iako vaše promišljanje nije nelogično.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Prva je gđa. Marija Jelkovac ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo pred nama je konačni prijedlog zakona, u prvom čitanju smo isto tako raspravljali, nisu niti velike promjene između prvog čitanja i ovog sada konačnog prijedloga. Predlagatelj je ustvari i uvažio sve one primjedbe koje su bile iznesene i unio neka od tih prijedloga i u ovak konačni prijedlog zakona. Ono što je možda još jednom važno za naglasiti, da je Prekršajni zakon donesen 2007. g., stupio na snagu 1. siječnja 2008. g., bio je dva puta mijenjan 2013. g., treće izmjene je doživio 2015. g. i ovo su ustvari sada pete izmjene, one su direktna posljedica reforme, mini reforme koju smo praktički ovdje također donijeli u Hrvatskom saboru, a ona se provodi kroz reorganizaciju mreže prvostupanjskih sudova i odgovarajuće izmjene Zakona o sudovima, Zakonima o područjima i sjedištima sudova te Zakona o Državnom sudbenom vijeću. Cilj ovih izmjena je ustvari spajanje općinskih i prekršajnih sudova te unaprjeđenje upravljanja sudovima te obavljanja što efikasnije poslova sudskih i pravosudne uprave. Prekršajni sudovi dakle neće više postojati kao posebna vrsta sudova pa to treba također urediti i u, tehnički urediti i samim Prekršajnim zakonom. Spajanje općinskih i prekršajnih sudova ustvari polazi od činjenice da se značajno u proteklom razdoblju smanjio priljev prekršajnih predmeta pa je tako i smanjeno opterećenje prekršajnih sudaca. Zato smatramo da je na ovakav način ustvari ova reforma dobro predložena jer će se moći na efikasniji način iskoristiti i ljudi odnosno suci koji su do sada radili samo na prekršajnim predmetima te će oni po potrebi moći raditi i na drugim predmetima odnosno moći će biti preraspodijeljeni tamo gdje je to potrebnije i gdje je puno veća opterećenost što se tiče broja predmeta. Ono što još valja reći da uz ovo, izmijenjeno nekoliko odredbi radi usklađivanja sa ZKP-om u pogledu odlučivanja i prava na naknadu troškova postupka i u pogledu granica ispitivanja prvostupanjske presude. Za provođenje samog zakona, nije potrebno osigurati dodatna sredstva u proračunu RH i budući smatramo da je ovaj zakon dobar i da je predložen kao dio pravosudne reforme također koja će imati pozitivne učinke, klub HDZ-a će podržati donošenje ovakvog prijedloga zakona. Hvala.
Hvala i vama Gospodin Orsat Miljenić ispred Kluba zastupnika SDP-a.
… [[Govornik nije uključen.]] na neke načelne stvari, neću ponavljati ove pozdrave i poruke do sada, dakle osvrnut ću se samo na neke načelne stvari koje mislim da mi trebamo riješiti načelno kad se bavimo ovim pitanjima. Prvo, ne bi se mogao složiti sa konstatacijom da ukidamo prekršajne sudove iako sam zato da se ukinu, ali ono što sam govorio i prije, žao mi je što nije napravljen korak do kraja i što nismo proveli potpuno ukidanje jer dok god mi imamo općinski, prekršajni sud u Zagrebu, općinski, prekršajni sud u Splitu i Visoki prekršajni sud, mi i dalje imamo prekršajno sudovanje. I to je tako. I to je nešto, i ja razumijem ove razloge i mislim da bi ono što bi trebalo ministarstvo napraviti, a to je da barem donese jedan strateški dokument u kojem će se vidjeti što je cilj, znači što je slijedeći korak jer ako je ovo međufaza prema ukidanju potpuno prekršajnog sudstva, onda to razumijem i podržavam. Ali to je nešto što se treba označiti da svi znamo gdje idemo, u kojem smjeru idemo. Druga stvar, postoji čitav niz dakle nedorečenosti koje se danas događaju. Ja ću vam recimo reći jedan primjer. Vraćanje Općinski sud u Sesvete i sad se tamo treba imenovati novi suci sa Prekršajnog suda u Zagrebu, mislim 18. znate koliko tamo stane sudaca fizički? Nijedan. To je naša stvarnost i tako imate na čitavom nizu mjesta, ovo sam samo dao kao jedan primjer. Dakle mi ćemo sad mimo njihove volje prebaciti 10, 12, 15 sudaca na sud u Sesvete koji neće imati gdje sjediti. I to je nešto što je hrvatska stvarnost. I onda kad padne mogućnost rješavanja predmeta jer će ona nužno pasti, onda ćemo se opet suočavati s istim problemom. Ali, to su tehničke stvari i u njih neću sad ulaziti. Druga stvar što mislim da smo ovdje propustili i to je nešto što sam se nadao da će biti sljedeći korak u reformiranju prekršajnog zakonodavstva, a to je bilo drugačiji način kažnjavanja. Dakle, vi se sjećate, mi smo ovdje prije 5, 6 godina po prvi put u Hrvatskoj primijenili ono pravilo da se plati pola kazne ako se plaća u roku od 3 mjeseca. I ono je dalo odlične rezultate. I to je bio jedan iskorak koji je omogućio zapravo i ovo što se danas provodi, koji je poslao jednu poruku građanima da treba poštivat, ne kršit propise, ako to se i dogodi, ako su uredni, plate odmah, da će se, znači plaćaju pola. Ali, što je najbolje i najvažnije, rasteretio sustav. Međutim, ono što je slijedeći korak trebao biti, i mi smo ga tada i najavljivali, ja sam se nadao da ćemo ići u tom smjeru, a to je da mi konačno u ovoj zemlji i u prekršajnom postupku, a prvenstveno u prekršajnom postupku, počnemo vezivat kazne sa dohotkom. I bez toga nema pomaka. Dakle, dali smo građanima i promijenjeno je, ova mogućnost kažnjavanja. No, međutim, dok god vi imate, ako netko prođe kroz crveno svijetlo i plaća kaznu, ne znam, 2, 3 tisuće kuna. Neko tko ima 3 tisuće kuna plaću, njemu je to problem. Neko tko ima 30 ili 50 tisuća kuna, to će platiti i ponudit će da plati još jednom. Jedan naš bivši kolega tu, saborski zastupnik, sjećate se kad je bio zaustavljen, platio je 2 tisuće kuna, pa je rekao evo 4 jer ću se vratit natrag. Dakle, takva kazna ne utječe. I većina zemalja, koje su osigurale poštivanje propisa, pogotovo prometnih, imaju ovo vezivanje. Ako zarađuješ puno, imaš veliku plaću, platit ćeš veću kaznu nego onaj koji ima više. Zašto? Zato što te tako razmjerno pogađa. Netko tko ima 3000 kuna plaću, njemu je 300 desetina, a neko tko ima 30 tisuća, njemu je desetina 3 tisuće kuna. I ja znam da je to velik iskorak koji nije vezan samo s ovim, ali kad ste išli u izmjenu, kad ste ukidali prekršajno, iako kažem, po meni nije ukinuto i nenapravljen korak do kraja, onda je trebalo razmisliti i trebali smo provesti raspravu o tome da se stvarno počne prilagođavat kazna imovinskim prilikama. Jedino tako vi možete postići svrhu i stvarno eliminirati i kaznit onog počinitelja koji je bahat, koji ima puno novaca i kojem je zapravo svejedno. Budimo realni, prečesto se događa i policajcima na cesti, da i kada zaustave ljude, ovaj mu plati i kaže evo ti još, baš me briga. Zapravo ga ta kazna ga uopće ne dira. To je zemlja u kojoj živimo i to je nešto što trebamo mijenjati. A kažem, imamo puno pozitivnih primjera u Europi, i u EU i izvan EU koji su, zapravo govore upravo u tom smjeru. Pa imate kazne gdje će vam se, u desetinama tisuća eura će se platit kazna ako ste vozili prebrzo. Naravno, ali to je ako imate plaću, možda u stotinama tisuća. I to je nešto što je, ja apeliram znači da, ovdje je sada kasno u ovim izmjenama, ali da to bude jedna od stvari gdje ćemo promijenit naš pristup i gdje ćemo zapravo poslat dodatno poruku da se kršenje propisa ne isplati. Što se tiče ostatka zakona, naravno, ovo što sam rekao, nije doveden do kraja i zato ćemo mi bit kao klub suzdržani. Zato što ne možemo podržati nešto, ako jesmo išli za ukidanje, onda je trebalo ukinuti Visoki prekršajni sud i ove općinske prekršajne sudove, ali u ostatku ovo što ste rekli, ovo što ste rekli i promijene kod prometnih itd., to je nešto što je korektno, ali kažem, obzirom da nije dovedena priča do kraja, nećemo je podržati, bit ćemo suzdržani. Evo, hvala lijepo.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačne rasprave, gospodin Miro Bulj. Netko je pritisnuo, evo, izvolite.
Hvala lijepo predsjedavajući. Uvaženi tajniče i pomoćnice ministra pravosuđa. Ovo je u biti, usklađivanje sa nedavno donesenim Zakonom o sudovima, gdje jednostavno, ništa se novo ne događa, osim toga što je Zakon o sudovima katastrofalan, gdje su ugašeni brojni općinski sudovi tj. oni su napravljeni u najmanju ruku nepravedno i nepravično. Ja ću još uvijek spomenuti najveću našu županiju Splitsko-dalmatinsku, gdje je u biti Split dobio dva svoja suda, Split 1 i Split 2, čini mi se da se tako nazvalo, a u biti se ništa se nije promijenilo. Uglavnom, najveće područje, znači, Dalmatinska zagora ostala je bez općinskog suda bez obzira što od 1865. godine imamo Općinski sud u Sinju kao centru Dalmatinske zagore, koji je otvorio te godine car Franjo Josip. Znači, Austrijanci, tada, kad smo bili pod tzv. okupacijom, kad smo spadali u jednu državu koja je bila znači di nisu Hrvatska bila samostalna, tada je otvoren sud. Sad zamislite kad je otvoren sud, e sad ste došli vi, gospodo draga i kažete, u Dalmatinskoj zagori ne treba sud. Tribaju ljudi iz Vrlike do Splita putovati 100 km, ionako nema ljudi, nemamo organiziran prijevoz. Trebaju radna mjesta koja su bila predviđena u Dalmatinskoj zagori sad u Split centralizirat i naravno da je tu jednostavno cilj centralizacija moći, a ne da bude decentralizacija. Kao da će tu biti i dalje stalni nekakav sud, gdje će predsjednik suda općinskoga u Splitu odlučivati što imati, koliko sudova, koliko čega i jedan strašno dobar zakon za uništavanje onoga što je bilo do sada. Ali kad gradovi ili centri, Cetinska krajina je veća po broju stanovnika, više ima stanovnika od Ličko senjske županije, a po teritoriju je veća od Međimurske županije i sad, znači, 2018.-te godine palo ovaj Vladi, koliko se ona skrbi o brdsko planinskim područjima, o regionalnom razvoju, o decentralizaciji, e, kad su to mogli Austrijanci, kad je bilo za vrime Kraljevine Srba, kad je bilo Hrvata, Slovenaca, one Jugoslavije, bivše Jugoslavije, sad demokratske RH slobodne, e, sad nakon 28 godina slobode RH idemo mi ugasiti Općinski sud u Sinju u srcu Dalmatinske Zagore. Pa znate li vi koji su to učinci, gospodo iz Ministarstva, za taj kraj? Prije svega, imamo sad ogromne projekte, ne samo prekršajni sud, ja ću govoriti da ovaj Zakon ne valja o sudovima u startu. Imamo aglomeraciju ogroman projekti na tom području, samo u Sinju 240 milijuna kuna, gdje moramo imati u zemljišniku ljude koji će to uknjižiti. Ako predsjednik općinskog suda dolje šalje naše ljude na Hvar tu koji radi na stalnom sudovanju, jednostavno ne može se to obaviti, znači, propast će nam projekt zbog toga što nema općinski sud. Znači, propast će projekti. Drugo, ukinuli ste jednu instituciju, znači, gubimo status ili grada, simbol grada i centra Dalmatinske Zagore i ljudi će morati putovati po 150 km u jednom smjeru i u drugom smjeru bez obzira što u vojarni Dračevac nemamo autobusno pristanište, šta je ljudima vrlo teško doći do toga područja, to je više nego sramotan odnos prema Dalmatinskoj Zagori. Isti slučaj je i sa Trogirom. Gradonačelnik Trogira je napravio video zapis koliko mu treba od Trogira do Splita, sa videozapis, 4 sata je čovjek putovao. Al, apsolutno to ovu vlast nije briga, bitno je centralizirati, bitno je zadovoljiti svoje stranačke uhljebe koji imaju iskaznicu, to je najbitnije, a to šta se gase institucije na našim područjima, poglavito opet ponavljam Dalmatinskoj Zagori koja je zaboravljena od svih, osim za dane Alke i Velike Gospe, dane drniškoga pršuta, dane vrgoračkog pršuta, e, tada ste obilati, vidimo vas ušminkane, dođete slikat, volite tradiciju, čojstvo, viteštvo, volite našu povijest. Međutim, vi gasite u srcu Dalmatinske Zagore jednu instituciju tj. ugasili ste ga. I sad ovaj Zakon hoće li biti prekršajni sud ovakav, onakav, svakako će odgovarati pas medo, a neće kriminalci, svakako će on morati platiti kaznu, to je činjenica. Sad zamislite koliko je to šteta za ovaj kraj. Odvjetnici iz Sinja moraju sada ići u Split, davati troškove, suci iz Sinja moraju ići u Split, to su povećani troškovi Ministarstvo na putne troškove, ljudi moraju, znači, sirotinja mora putovati po 200 km, to je njima troškovi. Znači, vi gomilate troškove umjesto da stvaramo i gradimo institucije na tim područjima, da ulažemo u ta područja, da ostaju ljudi koji su završili pravosudne ispite, oni koji će biti suci, vježbenike, vi u biti raseljavate i to malo ljudi koji bi mogli graditi na tome području i koji bi mogli stvarati na tome području. Ja sam davao ove Amandmane kada je bio Zakon o sudovima, znači, ništa nije postignuto ovim, osim centralizacije moći jer naravno lakše je kontrolirati sve postupke pravosudne koji odgovaraju vladajućima. To je jedini, ja ne vidim drugi interes, osim povećanja troškova. Zašto bi čovjek iz Sinja ili, ne znam odakle, iz Vrlike putovao u Split ako može sve biti u Sinju. To je 40 000 predmeta, 40 000 x odvjetnici x svjedoci x to se gomila, to su iznosi od 20 milijuna kuna samo troškova godišnje, 20 milijuna troškova. Malo općina ima toliki proračun u RH, znači, nisu mali iznosi, nemojte gasiti institucije, 2/3 RH su prazne, sve se centralizira u Zagreb, sve, pa čak i članarina za turističku zajednicu od HT-a, sve u Zagreb i ta moć se centralizira iz Zagreba i onda je, naravno, vrlo jednostavno, pitaju se zašto gradonačelnik Zagreba ima klub najveći, imati će još veći, kad isisava pare iz tih krajeva i pojačaje svoj klub, onda je otvorio neku cestu, vidio sam da je neki prema Krapini čini mi se, ne znam, nova linija prema Krapini, Milan Bandić osigurao novac, osigurao je on ovdje jednu zastupnicu, nije osigurao liniju, pa nije sada Srednji vijek, pa po prvi put imamo liniju od, ne znam, negdi, da je osigurao liniju, prijevoznu liniju sa autobusom, ma vidite, Srednji vijek, pa je nešto novo i po Dnevnika bude da jedna linija prema Krapini osigurala… [[Govornik se ne razumije]] Graz ili triba za Alku jednoga konja ili triba ne znam u Splitu ne znam šta. A u biti sa našim novcem centralizira se prema Zagrebu i ta moć je centralizirana. I još jednom ponavljam, pošaljite ovo ministru, dolazio je u Sinj, slika je se u Sinju, dolazio je župan isto također, ja sam htio da zajedno to riješimo, međutim, on je reka da će on riješiti sam, nije riješio, jel ih nije briga za Dalmatinskom Zagorom, nije ih briga, mrtav je grad, Trilj je mrtav grad, evo, mrtav, Tijarica, gori onaj dio prema Imotskom mrtav grad. Ista je Sinjska krajina, Sinjski dio ovaj prema Zelovu… [[Govornik se ne razumije]] mrtvo, mrtvo. Zašto sudac koji sudi u Općinskom sudu u Sinju, živi u Trilju, zašto bi on putovao u Split, aj nek mi netko objasni. Ako su troškovi duplo veći samo zbog putnih troškova, jel to Ministarstvo pravosuđa mora platiti. A ovo prekršajni sud, sad se usklađivanje Zakona, jednostavno to je smiješno, gasite institucije, pravosuđe ne radi ono što bi trebalo raditi, ne kažnjavaju se oni koji su opljačkali RH, nego baba sa lukom koja prodaje dole na ulici svoj proizvod i to je poanta. Zamolio bih vas još jednom da razmislite, da poručite ministru pošto nije ovdje Bošnjaković. Slikao se je u Sinju i rekao da će riješiti taj problem sa stranačkim kolegama u Sinju, da će općinski sud u Sinju biti. Međutim, nažalost od cara Franje Josipa ... [[Govornik se ne razumije.]] se i ministar Bošnjaković koji je kazao da Dalmatinskoj zagori u središtu to je Sinj ... [[Govornik se ne razumije.]] ugašen je sud općinski. To hoće on biti ispostava, hoće on biti ovo, to ovisi koliko će sudaca biti isključivo o predsjedniku suda u Splitu a vi me demantirajte ako je to laž. Znači ovisi o predsjedniku u Splitu a nikako, ista stvar je sa Imotskim, Imotski je najzaboravljeniji. Imotski kao da ne postoji na karti, mrtav grad. Ma kakva brza ceste, o čemu pričate, to će biti predizborni trik, to je obmana. Ja sam se naslušao u Sinj jedno 20 godina će brza cesta se početi graditi.
Vrijeme gospodin Bulj, vrijeme gospodin Bulj. A imate repliku pa ćete moći nastaviti.
Hvala.
Gospodin Babić, izvolite replika.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani kolega Bulj, premalo je, minuta mi je premalo da demantiram zapravo sve ono što vi govorite. Kada smo govorili o Zakonu o sudovima mi smo intenzivirali naše razgovore sa gospodinom Bošnjakovićem i sa samim ministarstvo, dakle po onome što vi govorite ispada da Imotski nema sud, da Sinj nema sud a zapravo ima stalnu službu, drugačije organizacijski sigurno napravljenu. Razgovarali smo o broju predmeta, spajanju prekršajnih sudova i koliko oni to zapravo mogu imati i mi smo se u tom dijelu suglasili s Makarskom, imamo Općinski sud u Makarskoj i da stalna služba suda u Imotskom ostaje. Dakle niti ljudi niti odvjetnici niti bilo tko od njih ne ide u Makarsku već dapače sve se odvija u samom Imotskom. Što se tiče same ceste, to sam vam dužan jedan odgovor, dakle mi smo cestu, razgovarali, intenzivirali smo to, za ovu godinu su određena sredstva za dva rotora Vukadinović i Venecija, odnosno za samu trasu i određivanje trase u ovoj godini. Meni je žao kada onako populistički izlijećemo s time pa govorimo neistine ali to zbog javnosti sam morao reći.
Prošlo je vrijeme. Izvolite gospodine Bulj, odgovor.
Pa evo ja čisto zbog javnosti, žao mi je što niste glasali za ovaj amandman, da ste ga vi dali ja bih glasao. Ja sam bio u vladajućoj većini, davao sam te amandmane zbog toga nisam podržao a bio sam većinski, nisam podržao proračun zbog toga. To vam je lako provjeriti, provjerite pa ćete vidjeti. Znači ja ne govorim populistički, ja sam narodni zastupnik i govorim i ono što sam govorio dok nisam bio zastupnik. 20 godina se obećavaju spojevi na autoput, pa otkad je god napravljeno, znači 15 godina. Od dana kada je napravljeno bili su spojevi. Zaobiđena je Dalmatinska zagora kolega Babiću. Dalmatinska zagora izumire, gase se institucije. Jedino što imamo obećanja. A da stavimo u proračun ili da smo zadržali stalni općinski, općinski sud a ne stalne sudove, mi sada ovisimo o dobroj volji. ... [[Govornik se ne razumije.]] Imotski od predsjednika u Makarskoj općinskog suda a mi u Splitu. Zbog čega? Znači imamo previše obećanja. Biti će sada obećanja, dolaziti će sada ministri, dolaziti će sad europski su izbori, biti će obećanja i biti će, pojesti će se ono pršuta, popiti će se ono vina. Ali mene zanima ono što će se napraviti kao narodnog zastupnika. Što će napraviti.
Hvala. Hvala gospodine Bulj. Zaključujem raspravu i glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Sljedeći amandman je na konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Prekršajnog zakona, drugo čitanje, P.Z. br. 394. predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena, amandman je podnio Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. Poštovani državni tajnik Josip Salapić.
Hvala lijepo potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Amandman se ne prihvaća. Naime, prekršajni nalog je posebna odluka o prekršaju. Na tu odluku prekršitelj ima pravo prigovora pa je prigovora pa je prigovor po svojo pravnoj prirodi neka vrsta žalbe a o njoj odlučuje drugostupanjski ili viši sud te Visoki prekršajni sud RH.
Predstavnik kluba? Ništa. Hvala. O amandmanu ćemo onda glasovati, naravno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Prekršajnog zakona, drugo čitanje, P.Z. br. 394, predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, o amandmanu smo se izjasnili na početku današnje sjednice a sada ćemo glasovati o amandmanu kojeg predlagatelj ne prihvaća, molim glasujmo. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova. Pa idemo na onda glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Prekršajnog zakona, isto tako potrebna je natpolovična većina svih zastupnika, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 za, 33 suzdržana i 1 glas protiv donesen zakon o izmjenama i dopunama Prekršajnog zakona.
Sada, postoji jedan prijedlog za koji moramo biti suglasni, pa ću vas pitati. Budući da je ovdje gospodin ... [[Govornik se ne razumije.]] Martinović, odnosno Ministarstvo pravosuđa i pomoćnica, ... [[Upadica se ne čuje.]] samo malo … ... [[Upadica se ne čuje.]] Čujte, a malo ozbiljnosti? Znači budući da je predlagatelj tu predlaže se da točka koja je inače trebala biti 10.-ta na dnevnom redu ali pripada, prijedlog je ovog ministarstva, Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje projekata implementacije integriranog sustava zemljišne administracije da ga stavimo sad na dnevni red ali za to moram imati vaš pristanak. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, ja ne znam, moramo glasovati o tome? ... [[Upadica se ne čuje.]]
Ne samo ako…
Kako možemo odlučiti kada nemamo kvoruma ovdje, pa mislim da nije odluka u redu.
Ne, ne, ne treba glasovati samo ja pitam da li ima netko protiv toga, ako ima netko protiv ja neću to, ja ću to povući. Nema nitko protiv. Dobro, onda idemo, pročitao sam. ... [[Upadica se ne čuje.]] A izvolite gospodin Bulj.
Pa načelno ta je točka predviđena danas koliko znam.
Da, danas je predviđena.
Ona je načelno predviđena a evo ja ću biti suglasan samo neka vrati Općinski sud Sinj u Trogir i to je to, bar to nek naprave.
Dobro, dobro, ne, dobro. Znači: - Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu između Republike Hrvatske i Međunarodne banke za obnovu i razvoj za dodatno financiranje projekata implementacije integriranog sustava zemljišne administracije, drugo čitanje, P.Z. br. 531; Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 207. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Temeljem navedenog članka 207. Poslovnika propisano je da zakoni kojima se u skladu sa Ustavom RH potvrđuju međunarodni ugovori donese u pravilu u jednom čitanju. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave po članku 197. Poslovnika raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financiranje državni proračun. Želi li gospodin ... [[Govornik se ne razumije.]] Martinović predstavnik predlagatelja, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa dati dodatno obrazloženje? Izvolite.
Dopredsjedniče Sabora, poštovani zastupnice i zastupnici. Dakle evo, kao što ste čuli, pred vama je Zakon o potvrđivanju Ugovora kojeg je Ministarstvo financija po ovlasti Vlade RH sklopilo sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj. Dakle radi se prevedeno o dodatnim sredstvima za uređenje zemljišnih knjiga i katastra. Dakle radi se o veoma povoljnom kreditu od 19 milijuna eura i to će dakle biti sukladno tom ugovoru koji je potpisan, upotrjebljeno isključivo za poboljšanje i podizanje kvalitete zemljišnih knjiga i katastra kako bi se našim građanima i investitorima u RH osiguralo brzo i učinkovito dolazak do zemljišno-knjižnih katastarskih izvadaka i kako bi se sad taj put skratio. Dakle, ovo je uobičajena procedura da se takvi međunarodni ugovori potvrđuju, to je Ustav tako regulirao zakonom i takav jedan zakon je pred vama. Hvala vam lijepo.
Hvala vam. Ispričavam se, kažu mi da sam vas nazvao Stjepo Martinović, to su neke reminiscencije iz prošlosti, g. Juro Martinović, hvala lijepa. Bio je, netko je mahao, dobro, to je bio zalet ali onda ja… žele li izvjestitelji odbora uzeti riječi? Ne. Zaključujem raspravu i glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o zajmu između RH i međunarodne banke za obnovu i razvoj, za dodatno financiranje projekata i implementacije, integriranog sustava zemljišne administracije, drugo čitanje. P.Z. br. 531 predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje navedeni konačni prijedlog zakona. Utvrđujem da je većinom glasova 97 za i 3 suzdržana donesen navedeni zakon.
Jutros, na početku sjednice prihvatili smo da se objedine tri točke dnevnoga red, prihvaćeno je danas ujutro. Te tri točke su: - Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 541 - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o provedbi Uredbe (EU)2015/757 Europskog parlamenta i vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 542 - Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 517/2014 Europskog parlamenta i vijeća od 16. travnja 2014. o fluoriranim stakleničkim plinovima i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 842/2006, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 543 Predlagatelj je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvaćena je da se objedini ta rasprava i sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje i amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave, kao uvijek. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik, neki zakoni imaju tako dugačak naslov da se čini za je cijeli zakon skoro. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? S nama je g, Mile Horvat, državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike. Izvolite g. Horvat.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene saborske zastupnice, uvaženi saborski zastupnici. Ja ću proći kroz ova tri zakonska teksta koji će biti objedinjeni u ovoj raspravi. Dakle Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka. Vlada RH na sjednici održanoj 2. kolovoza 2018. g. donijela zaključak o smanjenju broja agencija, zavoda, fondova, instituta, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima kojima je zadužila nadležna tijela državne uprave za provedbu svih aktivnosti radi realizacije predmetnog smanjenja. Dakle slijedom toga, ovim izmjenama i dopunama Zakona o zaštititi zraka se usklađuje s posebnim propisom kojim se uređuje prestanak rada Hrvatske agencije za okoliš i prirodu na način da stručne poslove u nadležnosti Hrvatske agencije za okoliš i prirodu od 1. siječnja 2019. preuzima Ministarstvo zaštite okoliša i energetike te s posebnim propisom kojim se uređuje i osnivanje Državnog inspektorata na način da poslove u nadležnosti inspekcije zaštite okoliša Ministarstva zaštite okoliša i energetike preuzme novoustrojeno inspekcijsko tijelo. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva u državnom proračunu RH. Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o provedbi Uredbe (EU)2015/757 Europskog parlamenta i vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ. Naime, na razini EU-a, Europski parlament i vijeće usvojili su 2015. g. uredbu 757/2015 o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 16 od 2009. g. Uredba je stupila na snagu 1. srpnja 2015. g., u cijelosti je obvezujuća, izravno se primjenjuje u svim državama članicama a propisuje pravila za praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija ugljikovog dioksida iz pomorskog prometa te druge relevantne informacije o brodova zaprimljene veće od 5000 bruto tona koje ulaze u luke EU-a, plaze iz tih luka ili se u njima nalaze i to od 1. siječnja 2018. g. Prva izvješća emisijama iz brodova bit će dostupna tokom 2019. g. Dakle ovim izmjenama Zakona o provedbi Uredbe 757. Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. godine, o praćenju emisije ugljikovog dioksida iz pomorskog prometa, toj izmjeni Direktive broj 16. od 2009. godine se usklađuje s posebnim propisom kojim se uređuje prestanak rada Hrvatske agencije za okoliš i prirodu, na način da stručne poslove u nadležnosti Hrvatske agencije za okoliš i prirodu, od 01. siječnja 2019. godine preuzima Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Naime, Zakon o provedbi Uredbe 757. Europskog parlamenta, propisuje da Hrvatska agencija za okoliš i prirodu obavlja poslove zaprimanja godišnjih izvješća o emisiji ugljikovog dioksida iz brodova i od verifikatora, a ovim izmjenama navedene poslove preuzima Ministarstvo okoliša i energetike. Također za provedbu ovog Zakona, nije potrebno osigurati sredstva u proračunu Republike Hrvatske. I treći, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o provedbi Uredbe broj 517. od 2014. godine Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travanja 2014. godine o floriranim stakleničkim plinovima i stavljanje izvan snage Uredbe broj 842. od 2006. godine. Naime, Uredbom broj 517. od 2014. godine, propisuje se postupanje floriranim stakleničkim plinovima tijekom njihovog životnog ciklusa od proizvodnje do zbrinjavanja na kraju uporabe, odnosi se na florovodike koji najčešće koriste kao radne tvari u rashladnim i klimatizacijskim uređajima, te dizalicama topline kao i tvari za proizvodnju pjena odnosno izolacijskog materijala u protupožarnim sustavima i aparatima za gašenje požara, kao i otapala. Dakle, ovim izmjenama Zakon o provedbi Uredbe 517. od 2014. godine Europskog parlamenta o floriranim stakleničkim plinovima se usklađuje s posebnim propisom, kojim se uređuje prestanak rada Hrvatske agencije za okoliš i prirodu na način da stručne poslove u nadležnosti Hrvatske agencije za okoliš i prirodu od 01. siječnja 2019. godine preuzima Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Naime, Zakon o provedbi Uredbe 517. od 2014. godine Europskog parlamenta, propisuje da Hrvatska agencija za okoliš i prirodu obavlja poslove zaprimanja godišnjih izvješća o floriranim stakleničkim plinovima, vodi evidenciju opreme, trgovačkim društvima, izrađuje izvješća, a ovim izmjenama navedene poslove preuzima sada Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. I za ovaj Zakon, nije potrebno osigurati sredstva u proračunu Republike Hrvatske za njegovo provođenje. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, na vaše izlaganje. Prvo je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Uvaženi tajniče, kazali ste da se smanjuje broj Agencija po pitanju zaštite zraka, međutim od vas se očekuje da se zaštiti i smanji, smanjivanje to jest Agencija, da se smanji zagađenje zraka na primjer u Slavonskom Brodu. Međutim, kod gašenja Agencija, kakve će te Agencije za prirodu i okoliš imati neovisnost sada kad ste ih, ga priključili kod sebe, u biti oni više nisu neovisno tijelo koje će donositi, Agencije, zanima me na koji način će one sada svoje rezultate davati ili ćete ih vi napisati, pošto nisu više neovisni ili će oni donositi nekakve rezultate temeljem nekakvih analiza koje su propisane. Znači, tražili smo zaštitu ljudi, zaštitu zraka u Slavonskom Brodu i smanjenje zagađenja, vi smanjujete Agenciju koja će biti gdje sada?, hoće li biti ovisna u procjenama zagađenja zraka? Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika Horvata.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle, o ovom smo razgovarali na matičnom Odboru. Prvo i osnovno mi provodimo odluku Vlade Republike Hrvatske, drugo, HAOP će biti sastavni dio institucije Ministarstva zaštite okoliša i energetike. Mi radimo, dakle formirali smo određeno povjerenstvo koje će provesti samu provedbu spajanja Ministarstva odnosno HAOP-a sa Ministarstvom, u sam postupak su uključeni i ljudi iz HAOP-a. Za sada kakva je ideja i kakav je koncept, HAOP će biti posebna ustrojstvena jedinica u sastavu Ministarstva, on će imati karakter i status Zavoda, stručnjaci ostaju na poslu, u sastavu te nove ustrojstvene jedinice.
Hvala. Hvala. Sljedeće replike poštovanog zastupnika Vlaovića.
Hvala lijepo podpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, pozdravljam vas. Ukidanje Agencija za zaštitu okoliša i prirode je jedna od mjera koja, nije dovoljno objašnjenja, koji će to biti efekti, koje uštede, čuli smo kod ukidanja drugih Agencija da su uštede oko milijun, milijun i pol kuna, i da će na kraju se pokazalo biti veći troškovi preuzimanja ljudi, mijenjanja ploča i tako dalje, a ono što nas, iz Slavonije posebno smeta, da niti ova Agencija, a nit će sutra Ministarstvo nešto učiniti za građane grada Slavonskog Broda, jel' evo ovih dana je ponovno poslana predstavka Europskoj komisiji i Vijeću, jer prošlo je devet i po godina od kako se kontinuirano građani grada Slavonskog Broda i šire okolice, truju prekosavskim zagađenjem emisijama iz rafinerije Bosanski Brod, a konkretnih rješenja nema. K tome je bila i zagađena i voda lani, a nikakav odgovor nismo dobili, pa da li će to Ministarstvo moći sve samo obaviti i hoće li građani grada Slavonskog Broda dobiti odgovor, i hoće li dobiti čisti zrak? Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog državnog tajnika Horvata.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Znate ja sam, ja sam rekao da će stručni djelatnici odnosno zaposlenici HAOP-a u okviru Ministarstva imati svoju ustrojstvenu jedinicu koja će biti Zavod, a onaj dio koji je njih servisirao će biti dio stručnih službi Ministarstva, knjigovodstvo, pravna služba, i tako dalje. Mi pretpostavljamo da će ostati njihova učinkovitost na … [[Govornik se ne razumije.]] takva i treba da bude. Dakle, kvaliteta podataka koja su obrađivala će biti ista. Očekujemo da će biti jedinstvena javna nabava, očekujemo da će opći poslovi biti jedinstveni, isto tako, ovaj puta … [[Govornik se ne razumije.]] neće imati upravno vijeće, dakle, u tom dijelu neće biti dodatnih financijskih izdataka.
Sljedeća replika je poštovane zastupnice Ljubice Maksimčuk, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi državni tajniče, danas su sve replike bile i vežu se za grad Slavonskog Broda, eto kao Brođanka moram vas pitati, evo danas slušamo o akcijskom planu i o provedbi strategiji javne uprave i spajanje ovih agenciju. Pa mene upravo kao Brođanku zanima, kako će se odraziti spajanje upravo na praćenje zaštite zraka u Sl. Brodu. I znate da već 9,5 g. Brođani imaju taj problem. Nadam se da se spajanje ovih agencija neće desiti ništa loše i da čine ići na uštrb građana Sl. Broda i Brodsko posavske županije, ali evo jedan dio ste već odgovorili, hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika.
Zahvaljujem se uvažena zastupnice. Dakle, očekivane poslove rade Državni hidrometeorološki zavod kao stručna institucije, upravlja državnom mrežom u suradnji s Institutom za medicinu rada i medicinska istraživanja zajedno sa HAUP-om. Dakle ako je bilo do sada sada će biti zajedno sa dijelom Ministarstva zaštite okoliša, odnosno, sa njegovom ustrojstvenom jedinicom zavodom.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Slavena Dobrovića.
Hvala lijepo. Poštovani državni tajniče, dakle, evo, vidimo u replikama se dosta dotiče ukidanja, tj. pripajanje agencije, dakle, Hrvatske agencije za okoliš prirodu. Mi imamo zaključak i popis tih agencija i ustanova koje ili nestaju ili se pripajaju. Recite da li vi ipak imate nekakav dokument potpuniji, koji bi možda uključivao analizu i prednosti odnosno, nedostatke, ovakvog jednog postupka, ili mi srljamo u ovo kao guske u maglu? Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog državnog tajnika Horvata.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dobro dakle, ja ne znam da li ispljuvavamo, mi izvršavamo ka tijelo državne uprave izvršavamo odluke vlade, do sada nismo izradili dubinsku analizu nekakvih mogućih rashoda. Naravno da imamo parametre koliki su bili troškovi, do sada HAUP-a na nivou 2018.l oni su bili 72 milijuna kn. Dakle, to smo izanalizirali, plan za 2019. 75 milijuna kn je trebao biti. Mi očekujemo da će objedinjenom javnom nabavom prestankom rada upravnog vijeća zajedničkim službama, zajedničkim mrežastim troškovima i tako taj iznos troška HAUP-a biti jako manji. To je to što ovoga trenutka možemo reći, inače u HAUP-u ima 130 zaposlenika sa radnim stručnim spremama, oni će ostati visoka stručna sprema i stručnjaci ostaju u sastavu tog zavoda koji se zove Zavod za okoliš i prirodu.
Hvala. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Izvolite. Molim … [[Upadica se ne čuje.]] da, da, samo izvolite, dapače. Izvolite poštovani predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode, uvaženi Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući, Odbor za zaštitu okoliša i prirode, raspravio na 39. sjednici 10.12. sve ove zakone koje danas imamo, dakle, radi se o 4 zakona. Ovdje sada imamo objedinjenu raspravu za 3 od čega se 2 odnose na uredbe, a pošto o njima nije bilo rasprave, predstaviti ću izvješće koje se odnosi na Zakon o zaštiti zraka. Dakle, raspravili smo kao matično radno tijelo, kao što je već spomenuto uređuje se prestanak rada Hrvatske agencije za okoliš i prirodu, na način da se stručne poslove HAUP-a od 1.1. preuzima Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Druga izmjena je ta da se usklađuje dakle, s posebnim propisom, kojim se uređuje osnivanje državnog inspektorat na način da se, da poslove nadležnosti inspekcije zaštite okoliša opet iz Ministarstva zaštite okoliša i energetike preuzima inspektorat. Znači jedna formalnost, inspekcija zaštite okoliša se prebacuje iz Ministarstva, natrag u inspektorat. U raspravi na odboru je vezano uz navedene promjene nadležnosti zabavljanje stručnih poslova, te preuzimanje poslova nadležnosti inspekcije zaštite okoliša, od strane inspektorata. Dakle, izraženo je mišljenje da će se tek protokom vremena moći jasnije vidjeti je li to korak naprijed ili je to korak nazad, što u financijskom što u svakom drugom smislu. Koliko nam je rečeno, nije bilo nikakvih elaborata rađeno unaprijed, da se vidi što će biti, nego se u taj proces ide iz nekih drugih razloga. Odbor je sa 5 glasova za, 1 glasom protiv i 3 glasa suzdržana odlučio predložiti Hrvatskom saboru, donošenje zakona o izmjenama i dopunama Zakon o zaštiti zraka. Također odbor za zakonodavstvo je pobjegla jedna nomo tehnička greška, pa smo mi jednoglasno odlučili predložiti amandman, za koje vjerujem da će vladajuća većina uvrstiti u konačni prijedlog. Naime u čl. 40. ovoga zakona, mi mijenjamo čl. 109. stavak 1. Radi se o tome, da je tamo prije stajalo ministarstvo, agencija, misleći na HAUP i Hrvatska akreditacijska agencija, sada pošto se HAUP ukida, odnosno, spaja se trebalo bi brisati samo riječ HAUP, a ne tj. agencija, a ne agencija i ministarstvo. Znači jedna riječ je previše izbrisana, zajedno sa tim zarezom, pa ovim nomo tehničkim amandmanom ispravljamo tu nedorečenost, tim više što je odmah u slijedećim člancima i stavkama je propisano što to ministarstvo rada, a ako ministarstvo znamo je nadležno za provođenje nema smisla da se ono briše kao riječ. Evo toliko, toliko za sada. Hvala.
Hvala lijepa, sada onda otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovani zastupnik Damir Felak, izvolite.
Poštovani gospodine dopredsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicom, kao što je ovdje već rečeno imamo tri zakona u kojima se događaju u osnovi tehničke izmjene. Ovim izmjenama Zakona o zaštiti zraka i ova preostala dva zakona usklađuju se s posebnim propisom kojim se uređuje prestanak rada Hrvatske agencije za okoliš prirodu, na način da stručne poslove u nadležnosti Hrvatske agencije za okoliš i prirodu od 1. siječnja 2019. godine preuzima Ministarstvo zaštite okoliša i energetike. Što se tiče i Zakona o zaštiti prirode, o zaštiti zraka, tu se posebnim propisom kojim se uređuje osnivanje Državnog inspektorata na, uključuje na taj način da se poslove u nadležnosti inspekcije zaštite okoliša Ministarstva zaštite okoliša i energetike, da te poslove preuzima novo ustrojeni inspekcijski, novo ustrojeno inspekcijsko tijelo. Kao što je ovdje i do sada govoreno, znači ova, ova dva zakona jedan ima tri članka, to je zakon o ova, zakon o provedbi ove jedne uredbe, drugi zakon ima pet članaka samo se zamjenjuju riječi, riječ „agencija“ riječju „Ministarstvo za okoliš i energetiku“. Dok kod ovog Zakona o zaštiti zraka, koji ima ukupno 58 članaka, u člancima od 1. do 47. i u člancima od 53. do 55. se Hrvatska agencija za okoliš i prirodu zamjenjuje riječima „Ministarstvo zaštite okoliša i energetike“, a u člancima 48. do 52. usklađuju se odredbe s obzirom na prestanak rada inspekcije zaštite okoliša odnosno njezin prelazak u Državni inspektorat. U ove druge, drugu tematiku koja se ovdje pokušala nametnuti danas u raspravi, tematiku zagađenja zraka u pojedinim gradovima konkretno Slavonskom Brodu, ja ne bi ulazio samo izražavam svoj apel i nadanje da će se taj problem rještiti, al sigurno se neće riješiti izmjenama ovih zakona, nego ga treba rješavati na nekom svak drugom mjestu, jer ipak se ta nesretna, nesretna termoelektrana nalazi na prostoru druge države i sigurno da tu treba, da tu treba to rješavati na drugi način ali se pridružujem apelima i želji da se to što skorije riješi i da svi građani kako Slavonskog Broda tako i šire okolice imaju kvalitetan zrak, kao i građani u drugim dijelovima naše domovine. Klub HDZ-a će podržati donošenje svih, sva tri predložena zakona. Hvala lijepa.
Hvala lijepa, slijedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo uvaženi podpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicama, evo pred nama je izmjena i dopuna Zakona o zaštiti zraka odnosno imamo objedinjenu raspravu o tri zakona. Ono što je važno u tom zakonu reći kao što je i uvodno bilo riječ, ovim zakonom se dvije velike stvari dešavaju, odnosno već je Zakon o Državnom inspektoratu donešen pa bih ja rekla da je u tom smislu ovo samo usaglašavanje sa tim zakonom. A druga tema je ukidanje Hrvatske agencije za okoliš i prirodu. Prva tema Državnog inspektorata, mi smo u tom inspektoratu i u prvom i u drugom čitanju zakona ovdje raspravljali, raspravljali smo o tome zašto taj veliki inspektorat, koje sve inspekcije u taj inspektorat idu, jer sve inspekcije ne idu i moramo znat da sve ne idu. Rasprava koja je bila da barem one inspekcije koje se odnose na određeni postupak i na određenu temu budu u državnom inspektoratu. Inspekcije sa aspekta zaštite okoliša i prirode su one koje će biti u tom velikom Državnom inspektoratu. Ali kroz tu raspravu nismo dobili odgovor na niz pitanja koja nismo dobili ni danas, a nećemo dobiti ni u skoroj budućnosti. Na koje pitanje? Kad smo raspravljali o Državnom inspektoratu onda smo postavili suštinsko pitanje, koliko tu ljudi idu, koja su to sredstva potrebna, na koju lokaciju idu i zašto to sve tako radimo, zašto samo ono što je bilo sa aspekta hrane ne ide tamo, ne ide nešto drugo. Vezano uz to zapravo što ja hoću reći, kroz ovom zakonu, u ovom zakonu se i Hrvatska agencija za okoliš i prirodu ukida i djelatnici koji su u toj agenciji preuzimaju u ministarstvo, u ministarstvu će oni biti pod određenim upravama, na ključno pitanje kada je 2. kolovoza 2018. Vlada donijela odluku o smanjenju broja agencija, zavoda i fondova ključno pitanje je tad trebalo biti ono što mi već danima postavljamo u ovoj sabornici, da li je napravljena analiza, koji su ciljevi, koji su to poslovi, koji je smisao svega toga, zašto to radimo? Ja se apsolutno mogu složit s činjenicom da možda ovako veliki broj agencija, zavoda i svih drugih stvari nam nije potrebno. Ali ono što moramo znati, moramo znati koji poslovi su u tijelima radi i apsolutno se slažem da se ne trebaju preklapati poslovi, dakle da jedna agencija radi isto što se radi i u ministarstvu, ali odluka da se ukida 54 takva različita tijela i obrazloženje koje dobivamo od svakog državnog tajnika koji kaže, odluka je i bit će ušteda i mi pretpostavljamo da će ušteda biti, sad se kaže nekakva brojka, koja se naravno pretpostavlja i ušteda će biti jer neće biti upravnog vijeća, neće više biti ljudi sa nešto većim koeficijentom nego nečim manjim. Ono što je karakteristika za kontinuirano upravljanje RH je slijedeća. Da vrlo olako osnivali smo agencije, osnivali smo pojedine zavode i još lakše ih ukidamo bez stvarnog razloga. Kad smo ih osnovali, onda je uvijek obrazloženje bilo osnova se jer će biti nešto više mjesta sa boljom plaćom pa zbog određenih ljudi. Kad ih ukidamo, ukidamo zato što se pojedinih ljudi ne možemo riješiti pa onda to radimo. Ključno pitanje je šta je smisao bila i osnivanja i šta je smisao ukidanja. Kad smo osnivali, tad su postojali neki argumenti su bili kako imaju neke zemlje, druge zemlje EU-a, da imate pandan za razgovore ali postoji još jedna stvar koju u ovom ukidanju zaboravljamo. Postoje poslovi i postoje djelatnosti koje vi ne možete raditi u ministarstvima nego morate raditi na nekim drugim mjestima iz jednostavnog razloga što vas to tjeraju određeni propisi sa razine EU-a, zato da možete biti operativniji, zato da možete biti učinkovitiji u nekim stvarima. Stoga, ovakvo ukidanje a tu stvarno imam osjećaj kao da su se mala djeca igrala ili je bila rasprava tko se više hoće premijeru Plenkoviću dodvoriti pa tko se više dodvorio, taj je više prekrižio, tko se malo manje dodvorio, malo manje ili je bilo, nemoj mi ukinuto ovo a ja ću ti dati dvije pa dvije ukini, to jednostavno ljudi moji, nije posao, to stvarno radimo kao da se mala djeca igraju. Zadnji tjedan je prije zimske stanke Hrvatskog sabora. Mi u ovom zadnjem tjednu, poukidat ćemo sve što ćemo trebati poukidat, u petak će biti glasanje, glasačka mašina će sjediti tu, bit će rukice u zraku bez da znaju što iza toga slijedi. Iza ovog slijedi jedan posao, iza ovog ti ljudi, mislim, mi se ponašamo prema ljudima kao da su ljudi stvarno krumpiri pa ih prebacujemo iz košare u košaru, apsolutno nije važno. Kao prvo bi trebalo znati šta je smisao ukidanja pojedine agencije. Kao drugo bi trebalo znati koji su to poslovi koje ministarstvo može raditi a koje ministarstvo jednostavno neće moći raditi jer ćemo povratno dobiti u slijedećih 6 mj. od komisije EU-a da smo ukinulo to, to i to, da netko ne može negdje aplicirati ili nešto odraditi ili tako i onda ćemo sa istim tim argumentima doći pred ovaj Sabor i sa istim argumentima za kojim se govori da se sad ukida, sa istim argumentima ćemo to osnivat. Zašto? Zbog čega? Da li zato da imamo više zakona pa da možemo reći evo u ovom sazivu Sabora je bilo toliko i tolik zakona, to jednostavno nije posao, posao ne radite da bi ga radili nego iza toga mora biti nekakav smisao. Tu gledam kolege iz HSS-a, dobro se sjećamo kad je bila vezano uz savjetodavnu službu, ona se zvala savjetodavna služba. Dva čitanja smo tog zakona imali. Ja sam tu raspravljala zašto mijenjate naziv osim ako nećete, znate tko u ovom trenutku najviše zarađuje u Hrvatskoj? Oni koji rade ploče i oni koji rade pečate koje smo kao ukinuli pa ih nismo ukinuli. Oni koji rade ploče najviše zarađuju, mi ćemo samo micati one stare ploče, imati neke nove ploče s nekim novim nazivom. Tad je bilo raspravljeno, služba se morala mijenjati u Poljoprivredno-šumarsku. Dva čitanja je bilo zakona. Tu dva čitanja smo, mislim bila je jedna vrlo konstruktivna i ozbiljna rasprava što ona radi, zašto nam treba, koliko će biti ljudi, koji je smisao, da li je ona dobra za poljoprivrednike odnosno stočare vezano uz šume, da li će tu biti bolji odnosi i sve ostalo i negdje je zakon stupio na snagu u veljači, mislim da je 4. ili 8. veljače. Sve što kažem, kažem krivo, početkom veljače. Eto nama kraj godine, ona nam više uopće ne treba. Svi oni mogu biti u ministarstvu. Pa šta smo radili? Pa šta oni nisu mogli biti u ministarstvu i pred godinu dana? Pa mislim, mi se igramo posla. Posao je da znaš i želim imati u tom procesu to, to i to, da bi došao do najboljih rezultata, moram napraviti tako, tako i tako. I zato ću se zalagati, sa istom energijom s kojom je nama tu s ove govornice objašnjavano zašto ona baš mora biti je rečeno nema veze, ne treba biti. Takvom brzinom kojom mi mijenjamo ove agencije, fascinantno. Dakle principijelno, zaista postoje neke koje možda, meni je teško tu izocjenjivati ali recimo iz par resora bi mogla ocijeniti, ne treba, stvarno ne treba, dupliraju posao, ljudi koji su tamo zaposleni ni oni sami ne znaju što rade, stavimo ih, posložimo ih nekako drugačije ali pri tom morate znati nekoliko stvari. Osim onih koji će sigurno imati benefit, ovi koji izrađuju ploče, mi ćemo neki koji su sad javni službenici i namještenici, pretvoriti u državne službenike i namještenike pa kad se promijeni onaj zakon kojim ćemo odvojiti javne od državnih će ovi odmah isti čas biti u nekoj drugoj poziciji, pri tom ćete moći birati neke ljude koji hoće jer nećete ih moći opet sve nego ćete ih morat uzet pa ćete tu napraviti svašta, koliko će to u ovoj državi, u slijedećem mjesecu bit napisano novih rješenja, novih rješenja za godišnje odmore da ne govorim o onim drugim, to će cijele službe se zapravo baviti papirima. Kad se bavimo papirima, ne bavimo se onim što je suštinski. Dakle mi sad već dva tjedna u ovom Saboru raspravljamo o Državnom inspektoratu, raspravljali smo o tome i ne znamo koliko ljudi ide u Državni inspektorat još uvijek, raspravljamo o ukidanju pojedinih agencija, ja sam danas na jednu drugu temu pitala koliko je to ljudi, bilo je negdje oko 800 ljudi koje sad prebacujemo iz nečeg u nešto. Ljudi moji, samo da dobijem suvisli odgovor zašto. Da ne tko suvislo kaže, ova agencija, toliko zaposlenih, posao taj, taj posao se radi u ministarstvu, ministarstvo će biti učinkovitije, napravit ćemo to, to, ja bi rekla fair enough, ima dovoljno argumenata ali argument, odluku je donijela Vlada, oprostite, meni nije argument. Ja bi puno više cijenila svakog onog ministra koji bi se do zadnje kapi krvi borio da mu ostane neko tijelo i neka agencija ne zato da ih ima puno nego zato što taj razumije procese koji se rade. Ministarstvo donose rješenja, rade upravne postupke, kod nas ministarstva nisu složena na način kao što bi trebala biti da promišljaju strateški. Kad pitate za bilo koju strategiju, strategija se ne radi u Ministarstvima ili rijetko u kojem. Strategija se naručuje vani od nekoga tko to radi. Dakle, tu bi trebalo prvo i osnovno vidjeti koliko nam Ministarstva treba, da li nam trebaju svi, procesi koji se dešavaju u Ministarstvu, politike kojima se Ministarstvo bavi, a Ministarstvo se ne treba baviti fabriciranjem velikog broja papira jel onda možemo ukinuti sve županije, sve općine, sve gradove, imamo na jednom mjestu Ministarstvo i sve se tu radi. Prema tome, samo da, ima jedna glava koja zna kakvu državu želimo, da li želimo centralnu državu… [[Govornik se ne razumije]] Ministarstva gdje se sve dešava, da li želimo decentraliziranu državu, pa Ministarstvo donosi politike. Ja sam bila jedan mandat ministrica, moj san je bio da Ministarstvo graditeljstva ne izdaje građevinske dozvole jer Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja se treba baviti politikom graditeljstva, prostornog uređenja stanovanja, a građevinske dozvole se trebaju izdavati na terenu, tamo gdje se kuće i grade, oni samo trebaju kontrolirati i odlučiti se za, ne znam, kad bi RH imala, šta ja znam, gradila nuklearku i ako bi to apsolutno, ali nekakav takav zahvat, dakle, 10 građevinskih dozvola godišnje, to je smisao, a ne vući, pa sve u Ministarstvu. Zašto? Da bi onaj koji je ministar bio veliki gazda. Pa veliki gazda je onaj koji ima procese složene kako treba gdje stvari funkcioniraju, a ovim ukidanjem Agencija sam sigurna da stvari u konačnici će možda profunkcionirati za 3-4 godine, ali u slijedećoj godini neće funkcionirati jer ljudi će se još tražiti gdje rade. Ja sam malo otišla, ali je tema, ovaj Zakon ima, dakle, dvije stvari, ima Inspektorat na kojem smo tu govorili zašto, kako i zbog čega i ima tu drugu temu ukidanja i to uopće, to se ukida, ukidaju se, imaju tijela koja su imali svoju pravnu osobnost i svoj OIB i svoju registraciju. To sve ćemo mi ukinuti, to ćemo sve odraditi u pola godine, a znamo kako smo spora mašinerija. Državni aparat vam je kao onaj stari vlak koji ide na ugljen i kada prestanete još taj ugljen u vlak, on još uvijek ide, vrlo teško se zaustavi, ali kada se zaustavi, bez novog vlaka nema pokretanja. Upravo smo na tome putu, želimo ga zaustaviti. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći klub zastupnika je onaj MOST-a i nezavisnih lista u ime kojega će govoriti poštovani zastupnik Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Pozdravljam predlagatelje Zakona, dakle, na čelu sa državnim tajnikom, sve kolegice i kolege. Dakle, ovdje je objedinjeno nekoliko Zakona i čuli smo da je razlog glavni zbog čega su oni danas uopće na dnevnom redu osim Inspekcije i ukidanje odnosno pripajanje Agencije HAOP-a Hrvatske agencije za okoliš i prirodu u Ministarstvu. Da, svi se državni tajnici, ministri, kad ih se pita kako i zašto, dakle, tko je, na temelju čega, koje su analize, svi se hvataju toga famoznog Zaključka koji ima doslovce dvije strane iz kolovoza drugoga, valjda, ove godine, u kojem se zaključuje da se 54 Agencija miče, dakle, s liste postojanja, naravno, one se ne ukidaju kao takve, osim njihove funkcije, nego se pripajaju raznim tijelima. I ovdje na toj listi su se našle mnoge Agencije i ono što je naravno prvo se postavlja, ja sam si postavio to pitanje, dakle, ovo je vrlo ozbiljna stvar za jednu zemlju da 54 institucije javne uklanja, da ih ukida, pripaja i prvo što mi je palo na pamet da to može biti rezultat vrlo opsežnog rada, vrlo opsežne analize koja bi uključila, dakle, niz kriterija i ti kriteriji bi, naravno, morali biti obznanjeni, jasni jer se radi o jednoj općoj javnoj stvari, dakle, od primarnog nacionalnog interesa. Međutim, kad pitamo za takvu analizu, onda shvaćamo da te analize nema i da je ova lista sačinjena, ne znamo u kojim uvjetima i u kojoj atmosferi, međutim, evo, ona je tu. Dakle, mi ne znamo kojim kriterijima, ne znamo jesu li te Agencije razmotrene pojedinačno uopće, da li ih je itko uključivao, da li su resorni ministri to razmatrali, da li su ti resorni ministri onda, budući da oni ne znaju dobro o čemu se radi, jesu li oni sišli u službe, jesu li oni razgovarali s tim Agencijama, upoznali se s tim radom, to bi po meni bilo primarno ili se naprosto radi o tome da je reforma, dakle, državne uprave tapkala na mjestu, onda je trebalo generirati pošto poto jednu listu koja će pokazati odlučnost Vlade. Ne znam, na žalost, takav Zaključak brine mene osobno jer je to i princip preko koljeno, dakle, sastaviti ćemo i uporno idemo u tome smjeru. Ja ću ovdje spomenuti Hrvatske miriteljski institut o kojem nisam stigao raspravljati neki dan zbog termina. To je također jedan primjer gdje kad se analiziraju stvari, sve ide u prilog tome da to nije razumno ukidati i tek ćemo vidjeti, dakle, mi ćemo učiti očito iz svog iskustva, dakle, ako ćemo uopće biti kadri učiti iz vlastitih grešaka. Dobro, HAOP, dakle, naša Agencija, evo sad mijenjamo 3 Zakona, 4,5, ne znam šta smo već mijenjali il hoćemo, mislim da je pred nama veliki posao, da je ukupno preko 70 Zakona o uredbi i Pravilnika, planova, programa, treba promijeniti, dakle, u zaštiti prirode, zraka, klimatskih promjena, onda se to jako tiče raznih registara, dakle, informacijskih mi si tu namećemo jedan silan posao, dakle silan administrativni posao da bi se uopće provela ta jedna puka činjenica, dakle te sve službe moraju funkcionirati, oni kažu da će nesmetano funkcionirati u okviru ministarstva, međutim složen je ovako jedan silan fizički rad na opće formalnoj uređenju, normativnom uređenju tog pitanja. Ovdje se uporno ignorira važna činjenica da je ova agencija stručno tijelo, dakle ono ne može biti i ne smije biti u stvari dio nekakvog upravnog postupka jer se politike temelje na mišljenjima, naravno i podacima, statistikama koje ova agencija prikuplja jer ova agencija je nastala od dvije agencije prije godinu, dvije dana, dakle Agencije za zaštitu okoliša koja se bavi informacijama o okolišu i Državnog zavoda za zaštitu prirode koja se bavi programima zaštite, dakle, naših brojnih, hvala bogu da je tako jer smo zemlja sa puno dakle zaštićenih krajolika, od ekološke mreže itd. Radi se o jako velikoj površini, ne znam više, 35, 6 %, dakle tu ima velikog posla. Dakle, to su stručni poslovi i mislim da sam već govorio o tome s ovog mjesta, ti stručni poslovi postaju sve složeniji jer se naši uvidi, naši, mislim na civilizaciju, stanje okoliša, stalno upotpunjuje. I to je prilično dinamičan proces, dakle znanstvena istraživanja u području zaštite okoliša, u povezanosti okoliša sa prirodom, dakle, ekologija u širem smislu riječi doživljavaju velike promjene. I te promjene imaju stalni utjecaj na politike koje mi vodimo i zato je to tijelo koje, u stvari treba jačati i ne može se gledati na tijelo kao jednu uhljebničku agenciju jer vjerojatno na ovoj listi ima i takvih za koje nitko ne može znati iz naslova šta bi ta agencija radila. Međutim, pojedinačni pogled na stvari, analitičan bi svakome predočio da se u ovom slučaju ne radi o takvoj agenciji, nego vrlo važnoj agenciji, čuli smo stotinu i deset, 16, ne znam više, nije važan pojedinačan broj, međutim poznato mi je da se tamo poslovi ustvari množe, da su te informacijski mreže sve složenije i da se izdaje veliki broj, dakle raznih mišljenja, ocjena prihvatljivosti na ekološku mrežu itd. i da ih naprosto treba pustiti da rade. Dakle, oni imaju i snažnu vezu sa znanosti, dakle sa raznim fakultetima i institutima jer se ne radi o jednostavnoj problematici, dakle ovo nije jednostavna priča, to je kompleksna interdisciplinarna priča u kojoj nužno ovakva agencija oslanja se na takve naše institucije. I u tom smislu je jako važno bilo njegovati je kao zasebno tijelo, naravno da se rad te institucije može racionalizirati, i mora i da treba gledati šta oni rade, kako troše novac, koji je njihov proizvod, koja je kvaliteta proizvoda, dakle, to su sve važna pitanja. Ali, na ovaj način mi ustvari ugrožavamo i ovu sadašnju vjerojatno kvalitetu i evo, strah me šta će po tom pitanju biti. Ja ću skrenuti pažnju i na pismo znanstvenika u tom pitanju, domaćih, koji su dali upozorenje i zabrinutost iskazali po pitanju namjere Vlade, dakle i nas ovdje u Saboru da dozvolimo, odnosno provedemo ovaj naum, nepromišljeni i neutemeljeni naum o spajanju agencije u tijelo ministarstva. Ja ću na koncu skrenuti pažnju, došao sam u posjed jednog pisma koje je vrlo zanimljivo, dakle to je pismo gospodina Martina Šamana, on je predsjedavajući europske mreže agencija europskih za zaštitu prirode u kojoj on iskazuje zahvalnost, dakle pismo je upućeno ministru Čoriću, zahvalnost za netom održanu sjednicu, dakle, okupljanje tijela, dakle to su predstavnici, voditelji odnosno čelnici tih ustanova u Europi koje je održano u Zagrebu, zahvalnost za kvalitetan sastanak. Govori o kvalitetnoj kontribuciji HAOP-a u okviru te mreže jer je tu razmjena informacija, dakle, ne samo informacija nego saznanja, rad na novim metodologijama, pristupu, diskusije, dakle, razmjena informacija oko pojedinih problema koji se javljaju, to je dragocjeno. Dakle, on iskazuje zahvalnost i iskazuje zabrinutost jer naravno da je tamo čuo jer je to sad bilo u valjda u rujnu mjesecu ili u listopadu, zabrinutost oko namjere, dakle, hrvatske Vlade da agenciju uvuče u ministarstvo jer se boji da će cjelovitost, identitet, dakle nestati jer naravno, formalno će doista nestati i zanimljivo je kako navodi primjer UK koje također prošao u reformi državne administracije namjerava ukidanje agencija, međutim oni su jasno iskazali kriterije i oni su rekli da agencija koja smije ostati van ministarstva je ona koja udovoljava barem jednom od tri uvjeta. A to je da obavlja čisto tehničku funkciju, da obavlja aktivnosti koji zahtijevaju odvojenost od politike ili treće da zahtijeva neovisnost da bi se utvrdili, dakle da bi se utvrdile činjenice. I ne treba puno filozofirati da se ustanovi da u ovom slučaju da smo u Ujedinjenom Kraljevstvu i u njihovoj reformi državne uprave da bi HAOP za čas ispao sa liste razmatranih agencija koje bi trebalo eliminirati u smislu da se njihovi poslovi uvuku u državni aparat. Evo, ja s ovoga mjesta moram reći da MOST-a Klub MOST-a nezavisnih lista ne može podržati ove zakonske promijene. Hvala lijepo.
Hvala lijepa, sad ćemo preći na pojedinačnu raspravu, prva je poštovanog zastupnika Mire Bulja, izvolite.
Hvala lijepo, imam ovde brojne zakone koje smo ove uredbe koje su kao obaveza, ne znam što opće više dolaze na sabor jer jednostavno to je naša uredba i rekli ste tajniče da je to naša obaveza, da se te uredbe u cijelosti obavezujuće za RH tako da je te direktive netko prihvatio tko u ime hrvatskoga naroda ne znam, ne znam jel bio referendum po pitanju toga, znači da je i dalje u saboru raspravljamo u tim uredbama. A što se tiče rasprave koja se ovde odvila, a to je najbitnije pitanje to je znači zaštita okoliša i prirode i zaista postavljam pitanje još jednom ako zaštitu imamo agencija, hrvatska agencija, koji je smisao ugasiti neku agenciju kad donosi odluke il procjene, mora biti neovisna. Ako je unutar ministarstva ona gubi neovisnost, to tijelo mora biti neovisno, ako studij utjecaja na okoliš procjenjuje ta agencija ili ako radi izmjere štetnosti određenih ovaj u okolišu određenih stvari. Osnovno pitanje koje se postavlja primjer u Slavonskom Brodu ili u regionalnim centrima za odlaganje otpada kao što je Marišćina, kao što je u Dalmatinskoj zagori ste u srce napravili, znači kolko Ministarstvo okoliša skrbi o okolišu, u srcu Dalmatinske zagore u Lečevici, gdje imamo znači podzemne vode, gdje imamo speološka istraživanja, imamo jame koje dokazuju da su spojene sa ovaj vodama koje su podzemnim vodama koje direkt su spojene sa Jadrom, sa Cetinom rijekom, e to je znači, to je OK, znači to je OK. Naravno da je vama ugasiti cilj ugasit te agencije u ministarstvu, jer Ministarstvo okoliša godinama umjesto da se bavi zaštitom okoliša u biti sada jedanput građani moraju štitit sebe da zaštite okoliš od Ministarstva za zaštitu okoliša. I ako mi neko tijelo koje mora biti neovisno fuziramo zbog „lex Andrije Mikulića“, ako neko tijelo fuziramo unutar ministarstva od kojega građani se moraju, Ministarstva zaštite okoliša, od kojega građani moraju prosvjedovati da bi zaštiti okoliš, onda ne vidim tu smisao. Ja mogu navest bezbroj primjera, što se tiče Slavonskog Broda mi smo očekivali da će u Slavonskom Brodu doć do smanjenja zagađenja zraka, zagađenje zraka se ne smanjuje vi smanjujete vi smanjujete jedino neovisnu agenciju koja bi tribala radit neovisno i štitit našu prirodu i okoliš. Imamo problem crnoga brda u Zadru, i ja godinama od kad sam god ušao u ovaj sabor govorio sam o tome crnom brdu jer sam prija imao takve akcije na svome području jel je iz Dugoga rata industrijska troska iz tvornice ferolegura trebala je odložit u jedan zapušteni rudnik uz rijeku Cetinu da bi neko zaradio milione, da bi se taj rudnik kao pod krinkom izmjene sanacijskog materijala, da bi se sanirao taj rudnik, a to su štetne stvari i to je dokazano sa Europska komisija je najavila tužbu RH zbog crnog brda u Ravnim kotarima. Ja sam bio u 10-tak navrata tamo kakav je tamo zrak, tko će mjerit Ministarstvo okoliša il će ova agencija koju ste ugasili koju ćete bi napisat u biti i da li je to štetno il nije, a tamo doslovno ljudi žive u Ravnim kotarima, pazite gdje se nekad proizvodilo naj voće, povrće, najbolje kvalitete uz nedaleko od mora, mislim. Vi iđete autoputem vidite odjedanput crno brdo ko da je s Marsa palo, mislim nepropisno postavljeno, pa na koji način se mi ponašamo u turističkoj državi. I nama mora Europska komisija najvit da će tužit RH ako se po zakonu ne ukloni to crno brdo kojega morete vidit kada idete put Dalmacije s live strane kad idete iz Zagreba, vid ćete šta je to. I tu ljudi žive uglavnom ljudi srpske nacionalnosti, al manje bitno, al sirotinja, mislim, ljudi zaboravljeni nikoga nije briga ovdje gospodine Horvat vi ste iz kvote nacionalnih manjina, nikoga nije briga. Čak je i predsjednik stranke vaš Milorad Pupovac blizu rođen, znaš kad ih je posjetio, kad su bili predizborna kampanja. Ja sa često doli, ja kad idem …/nerazumljivo/… ja svratim kod tih ljudi i porazgovaram o njihovim problemima. Jel to su ljudi zaboravljeni od svih, a najviše od Milorada Pupovca i vas koji ste u kvoti u okolišu. Pa čemu vi služite? Nije samo štiti zločince koji su bili u Vukovaru uloga Milorada Pupovca, on mora štiti ljude koji žive na ovom području. I svi koji mi ovako govorimo mi smo sutra, e nacionalisti, e ovakvi, e onakvi. Kolko znam gospodine Horvat vi ste bili artiljerac, vi ste bili precizni, pa precizno mi odgovorte na ova pitanja nemojte el nisam siguran faljivali ako ste artiljerac mete. Odgovorite mi precizno, zbog čega Hrvatska, Ministarstvo okoliša se ponaša na ovaj način da Hrvatsku tuži Europska komisija prijeti tužbom. Ti ljudi žive u teškoj situaciji, pogledajte im bunare il čatrne il kako ćemo nazvat jel nemaju vodovod pa ćete vidit da se to crni voda. Ljudi konzumiraju vodu koja je katastrofalna. Znači, ja tražim od vas da, od nas svih, da zaštitimo institucije koje moraju biti neovisne, sličan problem je bio kod termoelektrane Peruće, to su bile bitke, nemile bitke, da bi se dokazala štetnost takvih projekata na našim izvorima prirodnim ili di su najveći bazeni pitke vode. Isto tako je, imamo više direktora regionalnih centara, više se para potrošilo, mogli smo do sada odvajati otpada i otpada. Direktori, zamjenici direktora, nadzorni, problem Marinščine jel tako, ovaj dio di je otpad, a tako će se dogoditi isto i u mojoj zagori. A imamo najveći potencijal koji moramo čuvati, umjesto da donesemo zakon o zaštiti krša, da se tu ne može na taj način ponašati u prirodi, nama sve svelo ovdje sva rasprava na lex Andrija Mikulić, da pospajamo ovo što treba pospajati, da bude na čelu on svih tih institucija, a inače čovjek iskusan što se tiče rudarskih stvari sa ... [[Govornik se ne razumije.]] to je znanstvena priča, nije ovdje pa neću govoriti. To sam govorio. Prema tome, tražim da institucije koje su neovisne, koje štite okoliš, okoliš je najbitnija, i ono šta ima Hrvatska, još uvijek ima čisti okoliš osim kritičnih točaka. Kritične točke su od Slavonskoga broda imamo znači aglomeracijski sustav gdje su veliki kanalizacijski sustavi a imamo sredstva iz EU-a ali i to ide sporo, bojim se da će Juncker, Macron i ti da bi zbog migrantske krize mogli nam smanjiti sredstva, najavljeno je iz EU fondova kohezijskih iliti fondova za izravnanje jer njihova zamisao i misao nije da onih 5,5 milijardi koji će Hrvatska platiti 2014.-2020. vrati nama Macron, ne, to Plenković može pričati, Tusk, Juncker, to premijer Plenković može pričati nekom drugom, njima je interes da taj novac ostane tmo gdje će ostat i vidjet ćete a mi smo tek 900 milijuna eura povukli od obećanih nam ili namijenjenih 10,5 milijardi eura. Vidjet ćete da će kohezijske fondove nama srezati. Već sad ste najavili 2 milijarde eura manje a to je 15 milijardi kuna. Mi moramo skrbiti, ne treba nama EU ni Vijeće Europe, nitko nama ne treba, mi smo oni koji moramo štititi naš okoliš i po Bogu i po čovjeku, mi to kupujemo od naše djece, to nije naše. Mi nemamo snage proglasiti isključivi gospodarski pojas a vi pričate ovdje o brodovima. Pa znate li koliko su mrlje, pogledajte karte. Imamo naftne mrlje veće nego grad Split usred Jadrana. Na sredini Jadrana. Imamo samo sreću šta imamo takva strujanja pa nam ne dolaze uz obalu, inače bi i ovih 20% BDP-a otišlo u vjetar. Zato što bi ljudi kad bi vidjeli da su naftne mrlje uz obalu. Prema tome ovo su ozbiljne stvari, nama trebaju neovisna tijela koja će biti neovisna, stručna i kompetentna da procjenjuju određena studije utjecaja na okoliš jer okoliš je iznad svega. Nama je veća šteta da se rade štetni projekti na području moje Dalmatinske zagore, Like, Gorskog kotar ili Ravnih kotara ili nebitno, veće su to štete ako napravimo ekocid, ugrozimo pitke izvore vode jer je voda skuplja od nafte, to je drugo što mi ne znamo s tim gospodariti, šta dajemo u koncesiju izvor Cetine za 5000 kuna mjesečno 2015., 2014. Vlada je raspravljala 5, 6 sekundi, izvore Cetine stranim tvrtkama pa oni prodaju vodu, imaju dobiti, to je drugi par opanaka. Mi u Hrvatskoj moramo stvoriti uvjete kao što je na Islandu, Irskoj, da imamo na tim područjima besplatnu i očuvanu vodu, da čuvamo okoliš a ne da imamo u biti samo puste tvrtke, puste firme, samo da imaju svoje plaće tako da imamo najskuplju vodu Europi. Još jednom, zaštitimo neovisne agencije i čuvajmo našu prirodu i okoliš na ... [[Govornik se ne razumije.]] hvala.
Hvala, hvala lijepa. Imamo nekoliko replika, prva je poštovanog zastupnika Slavena Dobrovića.
E hvala lijepo. Poštovani kolega Bulj, dobro ste vi pogodili, dakle zašto je važna neovisnost. Naime, investitor je uvijek zainteresiran za profit i to je normalna stvar dakle inače ne bi ni investirao i tu se nema šta prigovoriti. Ministarstvo je uvijek tijelo koje to dozvoljava i uklanja prepreke međutim kada govorimo o utjecaju određenih zahvata na okoliš onda trebamo neovisno tijelo koje će svoju odluku donijeti samostalno, neopterećeno, bez upliva politike, na temelju, fakata, činjenice do kojih dolazi, dakle kroz normalne provjerljive metodološki ispravne postupke. Evo to je važno i zato se trebamo boriti za protiv ovakvog rješenja. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kolega Dobrović, vi kao stručnjak znate šta znači očuvanje okoliša, što to znači za budućnost RH. Održivi razvoj RH je jedini koncept koji može spasiti RH. To je činjenica. Moje iskustvo govori da je Ministarstvo okoliša uvijek radilo protiv interesa održivoga razvoja, ljudi unutar ministarstva, ja se sjećam kad je Mladineo zvao se čini mi se čovjek, kada je pisao u Dugi rat gdje bila tvornica, gdje je bio taj otpad industrijski, tada je pisao o njima da je to otrovno, dobivaju se tumori, ovo, ono a nama u Sinj je trebao odlagati da je to zdravo, da se može gnojiti zemljište, gnojivo. Znači nama je govorio da treba odložiti. Naravno jer je dobivao ispod stola, bilo je 50 eura po tonu to odložiti, već je bilo dogovoreno s stranim nekakvim investitorima koliko se tu trosku industrijsku trebale odložiti uz rijeku Cetinu. Zatvaran sam, privođen i znam kakav je sustav, dok ti danas su na slobodi, tko zna šta rade.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Marka Sladoljeva.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bulj, govorili ste o neovisnim institucijama. Ja u kvartu imam jedno postrojenje koje se zove CIOS, tamo je do sada već bilo 5 požara, mi ne znamo šta tamo gori a od HZJZ-a dobivamo preporuku da zatvorimo prozore. Ja sam nedavno bio na jednoj tribini ekološkoj gdje sam pitao gospođe iz tog zavoda da li su ikad tamo mjerili zrak, vodu, količinu otrova u zemlji i odgovorili su ne. Dakle, ne postoji u RH, dakle, neovisna institucija, koja se tome, dakle, time bavi, dakle, tamo građani već pet puta su doživljavali velike požare, dakle, smrdilo je, a mi smo od jedne institucije kao Hrvatski zavod za javno zdravstvo dobili preporuku da zatvaramo prozor.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa to je to kad je tijelo neovisno, znači, Hrvatski zavod za javno zdravstvo trebalo je biti tijelo koje je neovisno, koje bi trebalo izmjeriti tada kakvoću zraka, vi dobijate informaciju, a službeno ne možete dobiti da trebate zatvoriti prozor zbog požara koji su bili vidljivi svake godine, to govori, a ne dobijete. Ista vam je stvar i sa baznim stanicama. Mi imamo informaciju da je povećan broj bolesti tumora u RH, da je najveći broj smrtnosti od tumora. Mi nemamo od Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo zadnje tri godine uopće nikakvih podataka. A dok je Svjetska zdravstvena organizacija 2013.-te kazala da je mogući uzrok povećanja smrtnosti od tumora je zračenje, elektromagnetsko zračenje, što znači da mi smo ovdje u jednom vakumu, a oni rade kako god žele, nigdje ne rade na taj način Zavod za, on treba biti neovisno tijelo, mi moramo imati, ali međutim, to su interesne skupine koje štite, to su u biti sponzori političkim elitama jel oni da bi opstali na [[Upadica: Hvala]] površini moraju imati svoje sponzore. Hvala.
Slijedeće replike poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Kolega Bulj, stvarno se ne mogu načuditi slušajući vas o čemu vi pričate. Ako je itko imao priliku, onda ste imali vi u MOST-u i mi, i ja dok sam bio tamo, imali smo ministra Dobrovića, zaštita okolišta, ministar je bio, imali smo u prvoj Vladi, rušili ste prvu Vladu, imali ste drugu šansu, Vlada isto to rješaje, rušili ste i drugu Vladu, 6 ministara ste imali, imali smo najbolje pozicije gdje je trebalo uhvatiti se posla i poriješavati neke stvari. Karepovac, tko je to riješio? Pa riješila je ova Vlada i da ne pričamo sada šta je tko riješio. Međutim, ako je itko imao, imao je MOST tu šansu i imao je ministre da rješaje to o čemu vi pričate. Vi pričate o nečemu što ste vi mogli, samo se treba uhvatiti posla. A riješiti u oporbi, to je puhanje u vjetar, to nema veze, vi ste imali šansu da rješajete problem, o kom pričate, al, niste rješavali problem. Ako ne uzmemo se posla, nećemo riješiti problem, a vi se niste htjeli uzeti posla, uzeli ste se oporbi i onda tako pričate kao što pričate. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Meni je kolega Mišiću jasno hoćete li vi biti u svakoj Vladi, bili na listi MOST-a, bili na listi Živog Zida, vi ćete biti u svakoj Vladi i što se tiče ministra Dobrovića, da je se slušalo ministra Dobrovića, ne bi bila ugrožena moja Dalmatinska Zagora, ne bi Marična, bili bi odvajanje otpada, bio bi održivi razvoj, ali naravno, da su zbog toga, da to je se zbog nas, nas riješilo, nismo mi rušili, nego ste vi tili preslagivati, rušio se Orešković, dopustite da završim ako je moguće. Uglavnom kolega Mišiću, Slaven Dobrović, je čovjek stručnjak i da se sluša Slavena Dobrovića i da mu se je dozvolilo da radi, sigurno bi otpadna mafija i druga mafija i radila na tome da on ne bude ministar, vjerujte mi u to, a vi to vrlo dobro znate. A uglavnom, vi ćete biti u svim vlastima, izabrani na listi MOST-a, Živog Zida ili ne znam na kojem, to je poanta i ja vas tu respektiram. A to da ćete mi vi zabraniti govoriti šta ću govoriti iz oporbe vladajuće, nećete nikada. Nećete, jel me je narod ovdje izabra [[Upadica: Hvala]] sa 11 000 glasova [[Upadica: Hvala vam lijepa]] a ne kao vas.
Hvala lijepa. Slijedeće replike poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala lijepo. Kolega Bulj, ukida se 54 Agencije bez prave podloge, bez pravih analiza, što će to donijeti građanima RH, tu se spominju nekakve minimalne uštede, al činjenica da ova Agencija za okoliš i prirodu koja je trebala dati odgovore građanima grada Slavonskog Broda i šire okolice, kada će se smanjiti emisija štetnih plinova iz Rafinerije Bosanski Brod, da im treba dati odgovore tko je zagadio vodu, nismo dobili odgovore. Građani očekuju i nekakav plan aktivnosti, da se ubrza s tim. Ali, na žalost, ukidanjem ove Agencije, izgubiti će se još godinu dana, jel 6 mjeseci je preustroj, dok se donese Uredba o unutrašnjem ustrojstvu, promijene ploče, napišu rješenja, baviti će se sami sobom, umjesto da se bavimo rješavanjem problema i da se bavimo našim građanima. Evo pozdravljam članove ekoloških udruga iz Slavonskog Broda koji su i danas održali tribinu o utjecaju zagađenog zraka na zdravlje ljudi [[Upadica: Hvala]] gdje je poruka struke učinite nešto.
Odgovor zastupnika Bulja.
I ja također pozdravljam i zahvaljujem se Udrugama i ljudima koji to rade volonterski koji utjecaj… [[Govornik se ne razumije]] zraka na zdravlje i ti ljudi u biti štite, educiraju naše građane, šta predstavlja onečišćenje zraka u Slavonskom Brodu kada ste rekli i naravno, da nitko nije protiv toga da se brojne nebitne Agencije ugase, al kad govorimo o onima koje moraju biti neovisno. Al, koja je logika, kažu 50 i nešto Agencija se radi, a upravo ministar Kuščević primio 2000, imamo 2700 ljudi, 2700 ljudi, a 50, ne gase oni ništa, nego ovo oni usklađuju sa lex Mikulić i na taj način će to funkcionirati, a apsolutno se neće ništa riješiti, osim onoga što je gospođa Anka Mrak Taritaš govorila da će se godinu dana pisati rješenja o godišnjim, o imenovanjima, razrješenjima, a taj dio Slavonskog Broda biti će, neće im biti primaran, nego će im biti sekundaran i nije ih briga [[Upadica: Hvala]] Možda uz izbore dođe tamo premijer, pa… [[Govornik se ne čuje]]
Hvala lijepo. Sad će u ime predlagatelja govoriti poštovani državni tajnik Mile Horvat, izvolite.
Poštovane zastupnice, poštovani zastupnici, hvala vam na raspravi koja je bila vrlo konstruktivna, mi bi, dakle, Odbor za zaštitu okoliša i prirode je poslao na tekst predloženog Zakona je poslala Amandman na čl. 40 koji je isključivo nomotehničkoj, nomotehničke prirode, znači, uređuje se nomotehnički izričaj toga članka i mi ga prihvaćamo. Hvala.
Hvala lijepo. Time zaključujem raspravu o ovoj točci, a glasovati ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 541. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zaštitu okoliša i prirode, predstavnik ga je prihvatio i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti zraka. Utvrđujem da je većinom glasova, 80 za, 17 suzdržanih i 3 glasa protiv donesen navedeni zakon.
Sad ćemo ići na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša, drugo čitanje, P.Z. broj 429. Predlagatelj je Vlada RH. temeljem čl. 85 Ustava RH i čl. 172. u svezi s čl. 190. Poslovnika HS. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Rasprave su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovani državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša i energetike, Mile Horvat, izvolite.
Zahvaljujem se potpredsjedniče HS. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici. Drugo čitanje, odnosno konačan tekst zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti okoliša, izradi prijedloga zakona pristupilo se prvenstveno radi unaprjeđenja sustava davanja ovlaštenja za stručne poslove zaštite okoliša i prirode, i to kroz grupiranje po vrstama i složenosti stručnih poslova u skladu sa standardima i praksom EU te unaprjeđenjem sustava praćenja rada ovlaštenika i oduzimanja suglasnosti, uvođenja obveze cjeloživotnog usavršavanja te ograničavanja sustava… [[Govornik se ne razumije.]] na pravne osobe i obrtnike fizičke osobe. Tako smo ovim izmjenama i dopunama predložili sljedeće: Mijenjaju se odredbe kojima se ovlaštenicima daju ovlaštenja za stručne poslove zaštite okoliša i prirode kroz grupiranje stručnih poslova u grupe po vrstama i složenosti poslova te umjesto dosadašnjih pojedinačnih 26 stručnih poslova, predloženo davanje suglasnosti za 8 grupa srodnih stručnih poslova. Predloženo je grupiranje i u skladu sa složenošću i vrstama poslova, kao i potrebnim kvalifikacijama pojedinih stručnjaka zaštite okoliša, a uzimajući u obzir postupke koji se provode na temelju zakona i posebnih propisa pojedine sastavnice i opterećenja okoliša. Ali, se značajno pojednostavljuju ishođenje suglasnosti odnosno smanjuje se administrativno opterećenje pravnih osoba obzirom da se radi o istim stručnjacima s istim kvalifikacija. Ujednačava se rok važenja svih izdanih suglasnosti za obavljanje stručnih poslova na 5 godina. Preciznije se definiranju mogućnosti ukidanja suglasnosti, ukida se izuzeće za polaganje stručnog ispita za fizičke osobe koje su zaposlenici ovlaštenika, a imaju najmanje 10 godina radnog iskustva. Ukida se izuzeće za polaganje stručnog ispita za fizičke osobe koje su radile na stručnim i upravnim poslovima, iz područja zaštite okoliša u središnjim tijelima državne uprave i inspektorima s više od 5 godina radnog iskustva na poslovima inspekcije zaštite okoliša. Ujedno se unaprjeđuje sustav praćenja rada ovlaštenika i oduzimanja dobivene suglasnosti te je uvedena obveza cjeloživotnog usavršavanja, a sustav ovlašćivanja je ograničena samo na pravne osobe. Na taj način smatramo da će se podići kvaliteta dokumentacije te ubrzati postupci u zaštiti okoliša. Praksa je pokazala, da je duljina samih postupaka, a i njihova kvaliteta u izravnoj vezi sa kvalitetom dokumentacije odnosno stručnih podloga. U skladu sa odredbama Europske direktive o kontroli opasnosti od velikih nesreća, koje uključuju opasne tvari, dodatno su usklađena s navedenom direktivom izuzeća, koja se odnose na sprječavanje velikih nesreća koje uključuju opasne stvari. Osim prethodno navedenoga, tijekom dosadašnje primjene Zakona o zaštiti okoliša u praksi ukazala se potreba za izmjenom još nekih odredbi te ovaj prijedlog zakona, između ostalog uključuje i sljedeće izmjene i dopune: Usklađene su definicije i pojmovi s odredbama posebnog propisa za zaštitu prirode, u dijelu koji se odnosi na ekološku mrežu Natura 2000. Usklađene su i dodatno pojašnjene odredbe koje se odnose na stratešku procjenu utjecanja strategija, planova i programa na okoliš, posebice u odnosu na tumačenje da se strateške procjene utjecaj na okoliš, ne provode za sve planove koji se financiraju sredstvima EU. Preciznije regulirana mogućnost izmjene mjera zaštite okoliša i programa praćenja stanja okoliša propisanih rješenjem o procjeni utjecaja na okoliš, odnosno rješenjem o ocjeni o potrebi procjene utjecaja na okoliš. Dodatno je poboljšan sustav izvješćivanja o stanju okoliša na način da se uzima u obzir integrirani prikaz stanja okoliša, što je danas općenito prihvaćen pristup u izvještavanju o stanju okoliša u EU. Pojednostavljuje se postupak ishođenja suglasnosti na politiku sprječavanja velikih nesreća, osigurava se određivanje referentnih centara okoliša iz redova institucija koje nisu financirane iz državnog proračuna, a sukladno drugim propisima obavljaju djelatnosti temeljem kojih se mogu odrediti referentnim centrom te u konačnici, radi provedbe Zaključka Vlade RH od 02. kolovoza 2018. o smanjenu broja agencija, zavoda, fondova, zaklada, trgovačkih društava i drugih pravnih osoba s javnim ovlastima, ovim prijedlogom zakona Ministarstvo zaštite okoliša kojem se pripaja Hrvatska agencija za okoliš i prirodu preuzima sve njene poslove te se uređuju sva ostala pitanja vezana uz Hrvatsku agenciju za okoliš i prirodu. Djelokrug rada Ministarstva zaštite okoliša i Hrvatske agencije za okoliš i prirodu usko je povezan. Pripajanjem HAOP-a ministarstvu ne dovodi se u pitanje samostalnost i važnost u obavljanju poslovnih procesa koji se danas obavljaju u HAOP-u već se racionalizacijom zajedničkih službi postiže jedinstven sustav neophodan za provedbe politike zaštite okoliša i prirode. Dakle, u drugom čitanju, između prvog i drugog čitanja su usvojene, određene, prihvaćene su i ugrađene su u konačni tekst ovog zakona, određene razlike u rješenjima, tako prema mišljenju Odbora za zakonodavstvo HS od 10. listopada 2018. godine prihvaćene su primjedbe te pravno imamo, tehničkih su dorađeni čl. 28. i čl. 53. prema mišljenju Odbora za zaštitu okoliša i prirode. Od 10. listopada 2018. godine, prihvaćene su primjedbe da fizička osoba, obrtnik uz pravnu osobu može biti ovlaštenik za obavljanje stručnih poslova iz područja zaštite okoliša i prirode te su sukladno tome dorađeni čl. 1., 7., 11., 18. i 68. te također, dodan je novi čl. 15. kojim se mijenja čl. 57. važećeg zakona vezano uz plan intervencija, to je bila sugestija Pomorskog zakonika, sada se Ministarstva pomorstva, sada su Pomorski zakoni, u njega je ušao i plan intervencija. U odnosu na prvo čitanje, dorađeni su i članci koji se odnose na inspekciju zaštite okoliša s obzirom da će poslovi inspekcije zaštite okoliša preuzeti Državni inspektorat te su time uređeni članci od 54. do 67. i konačno Odbor za zaštitu okoliša i prirode je uputio amandman na članak 58. koji je nomotehničkog izričaja i odnosno uređivanja nomotehničkog izričaja i mi ga prihvaćamo. Hvala.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da, poštovani predsjednik Odbora za zaštitu okoliša i prirode, Ivan Vilibor Sinčić, izvolite.
Hvala vam predsjedavajući. Odbor za zaštitu okoliša i prirode, 10. prosinca je održao sjednicu koje je matično radno tijelo po ovom prijedlogu zakona. Osim svega ovog što se mijenja, što je već rekao predlagatelj, htio bi reći da u odnosu na prvo čitanje u predloženom konačnom prijedlogu zakona, uvaženo je mišljenje koje je izneseno u izvješću Odbora za zaštitu okoliša i prirode odnosno prihvaćena je primjedba da fizička osoba obrtnik uz pravnu osobu trgovačko društvo, može biti ovlaštenik za obavljanje stručnih poslova iz područja zaštite okoliša i prirode i u tom smislu, izvršena je izmjena u 5 članaka. Istu ideju dala je Obrtnička komora koja se žalila da diskriminaciju obrtnika. Nadalje, dakle nakon uvodnog obrazloženja, u raspravi je na odboru istaknuta važnost plana zaštite okoliša RH kao jednog od temeljnih dokumenata održivog razvitka i zaštite okoliša. Istaknuto je da je u 2016. provedena javna rasprava o dokumentu koji se zove Nacrt plana zaštite okoliša za razdoblje od 2016. do 2023. međutim kako je došlo u to vrijeme do smjene vlasti, do političke krize, isti je bio na javnoj raspravi, dakle pribavljena su mišljenja središnjih tijela ali isti nikada nije došao na Vladu tako da ovaj sadašnji plan u 2018. do 2025. je gotovo isti taj identični, tako barem kažu njegovi autori pa smatraju da ne treba provesti javnu raspravu pa ona niti nije provedena nego se jednostavno ide danas dalje s time. Malo jest apsurd taj što, eto ćemo u 2019. donijeti jedan plan koji vrijedi od početka 2018., ali tu smo gdje smo. Što se tiče ovog dokumenta dakle, obrazloženo je da će isti ostati na snazi u sklopu plana za dvogodišnje razdoblje od 2018. do 2020. zato što bi bio potreban jedan drugi dokument a to je Strategija održivog razvoja koji isto nije donesen. Dakle vezano uz provedbu zaključka Vlade. Izraženo je mišljenje da će preuzimanjem poslova Hrvatske agencije za okoliš i prirodu od strane Ministarstva zaštite okoliša i energetike, biti dovedena u pitanje stručnog i neovisnost. Također agencija je obavljala niz stručnih poslova koji su bili podloga za upravne poslove u ministarstvu a koje će sada obavljati se u sklopu samog ministarstva, kao što znamo to je onaj dio koji je uopće potaknuo pretpostavljam, izmjenu zakona. Postavljeno je također pitanje je li izrađena analiza s ocjenom financijskih učinaka ovog pripajanja, predstavnici predlagatelja naveli su da se pripajanje agencije ne dovodi u pitanje stručne neovisnosti, očekuju financijske uštede ali da nije izrađena egzaktna studija isto kao i za Zakon o zaštiti zraka koji sam ranije predstavljao. Obor je istaknuo da će pratiti učinkovitost novog sustava odnosno novu organizaciju. Sa 7 glasova za, 2 suzdržana predložili smo donošenje zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša, također kolega Horvat je spomenuo amandman, naime, ovaj zakon mijenja originalni zakon i briše dva članka ali ne briše naslov iznad ta dva članka tako da su ostala sva naslova visiti u zraku pa smo dali jednoglasno u ime odbora amandman čisto nomotehničke prirode koji briše i ta dva naslova. Evo toliko, hvala vam.
Hvala lijepa. Otvaram raspravu i prvi će u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista govoriti poštovani zastupnik Slaven Dobrović, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Pozdravljam još jedanput sve prisutne. Dakle zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša, ova izmjena donosi više sadržaja nego što je to bilo u prethodna tri zakona dakle nije samo pripajanje agencije ministarstvu nego cijeli niz izmjena koje bi se moglo ocijeniti kao one koje doprinose kvaliteti rada dakle tj. funkcionalnosti ovoga zakona i svega što zakon regulira, međutim ja to sad neću komentirati. Pripajanja agencija ministarstvu je i dalje ovdje ključni problem koji smatram da nije prihvatljiv sa stanovništva cijele ove problematike i da je to jedna velika greška, jedan veliki eksperiment u koji se ide bez ikakve procjene dakle svih reperkusija koje ćemo kao država od toga imati. Naravno da državni tajnik može ponavljati u nedogled kako se ništ posebno ne dešava, kako se radi racionalizacija, možete misliti, ukida se upravno vijeće koje je strašno veliki budžet imalo, to su sve sitnice, dakle to se ne da usporediti niti sa običnim administrativnim promjenama, svega onoga, tih ploča famoznih pa do memoranduma i ne znam čega, vizitki. Ono što jest ovako ugroženo je neovisnost jer kad uvučete tijelo u ministarstvo, jasno da postoji vertikala, dakle mi gubimo ono što je nužno za ovakvu agenciju, neću se ponavljati pa ću stati na tome. Dakle, štete koje ćemo od toga imati su vjerovatno velike i s ove pozicije nesagledive pa ćemo to opet ne znam kada, mijenjati. Evo, mi ne možemo podržati ovu izmjenu. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovani državni tajniče sa suradnicima poštovane kolegice i kolege. Klub zastupnik HDZ-a podržati će kod našeg prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša. Najprije bih rekao nekoliko riječi o onome na čemu je završio moj prethodnik kolega Dobrović kada je govorio o agenciji za okoliš i prirodu, koja se ukida. A temeljem zaključka vlade 2.8. ove g. kada je propisano ukidanje 54 različitih agencija, zavoda, instituta i drugih državnih tijela, institucija, čije se poslovi u najvećoj mjeri, stavljaju, daju u nadležnost središnjih državnih tijela u najvećem dijelu ministarstava. Dakle, ja se pridružujem kolegi Dobroviću o jednim dijelu kada govori o značaju agenciji za okoliš i prirodu. Svima nama koji smo sudjelovali u tom resoru, znamo koliko je sama agencija svojim izvješćima koje je pripremala i kojima je i kojim izvješćima je prikazivala stanje okoliša u RH, za 4 godišnje razdoblje, koliko i kako sustavno se prelazilo izrade tih izvješća, kako su ona bila zahtjevna. Ona su očekivala značajan angažman ministarstava, državnih tijela i drugih institucija, koji su na ovaj ili na onaj način vezan uz praćenje stanja u okolišu. Ta, mi smo od kada je agencija osnovana temeljem zakona, u Hrvatskom saboru ja mislim 2 puta raspravljali ako se ne varam, upravo o tom izvješću kojega je napravila agencija, dakle, čini mi se za razdoblje 2009.-2006.-2009. to smo raspravljali 2012. ili 2013. g. A onda smo 2009., 2013. raspravljali čini mi se 2014. g. Dakle, razmak od 2 g. smo raspravljali u tom izvješću kojeg je napravila sama agencija. I to izvješće bilo je dobilo podršku svih saborskih zastupnika, svih klubova, jer se na jednom mjestu moglo, pratiti u jednom dužem razdoblju stanje svih sastavnica okoliša, dakle, i tla i vode i zraka itd. S tog aspekta bih tražio i očekivao da taj posao na tako sustavno način preuzme ministarstvo i da istom dozom pozornosti, kvalitete, budu sačinjavanje i ostala izvješća, zbog toga što su ta izvješća omogućavala niz i bile su podloga donošenju niz mjera i projekata i zadataka koja su bila pred jedinicama lokalne samouprave regionalne samouprave i vlade. I to je izvješće služilo mnogim ministrima, kasnije u radu, u pisanju zakona, u postavljanju i donošenje mjera. Tako da očekujem da će ministarstvo nakon provedbe ovog zakona, nakon što agencija prestane sa nastaviti sa takvim istim intenzitetom i istim pristupom raditi takva izvješća koja su itekako kažem dobrodošla. Ja bi još konstatirao da ovim se jasno zakonom, usklađujemo sa Zakonom o državnim inspektoratu, s obzirom da inspekcija zaštita okoliša više nije sastavni dio ministarstva, ona sada zapravo postaje dijelom državnog inspektorata. Ne bih rekao i tu se ne slažem s kolegom Dobrovićem da ćemo uštedjeti na par članova upravnog vijeća. Ako se pogleda pregleda utvrdi da će se provedbenom zaključkom vlade, smanjiti broj značajan broj državnih tijela, državnih institucija, a mislim da smo puno puta u hrvatskom društvu svjedočili kako je dobro da se smanji broj državnih institucija, da ih je previše, onda na tom tragu iščitavam dio ovoga zakona. Iako moram reći da je vlada kada je donijela zaključak 2.8. ove g. planirala ukidanje 54 različite institucije ipak će se kroz realizaciju, odnosno, provedbu zakona, njihovo donošenje utvrditi da je određeni broj tih agencija i tih institucija ostaje, dakle, na kraju kada podvučemo crtu pod izmjene svih ovih zakona i u dijelu formiranja državnog inspektorata, onda ćemo vidjeti da neće biti 54 tijela koja će se ukinuti ili koja će prestati postojati, ali će njihove poslove obavljati sada druga državna tijela, već da će to biti negdje oko 44 ili 45 takvih tijela. Prema tome, ja podržavam, jer mislim da htjeli to ili ne htjeli priznati, to će biti značajne uštede u jednom dugogodišnjem razdoblju, ali se slažem s svim onima koji apeliraju da se poslovi koji su obavljani, pogotovo ona tijela koja su te poslove obavljali dobro, pogotovo tijela čiji su proizvodi bili itekako korišteni u sustavu rada državne ili lokalne i regionalne samouprave, da se tim gašenjem ne izgubi na kvaliteti poslova, koji su odrađeni. A slažem se i tvrdim, to sam mogu svjedočiti, da su upravo izvješća o stanju okoliša u RH, rađena vrlo pažljivo prema propisanim europskim standardima, kojima smo mogli govoriti o kvaliteti zraka, uspoređivati kvalitetu prije i na početku jednog razdoblju i na kraju razdoblja za koje se izvješće donosilo. Sve drugo što se tiče o polaganju stručnih ispita, što se tiče ograničavanje broja i vrsta složenosti stručnih poslova, smanjivanju sa 26 na 8 izuzeće od polaganja stručnoga ispita, dakle, sve ove mjere, ja se nadam da će donijeti do pojednostavljenja postupanja u sferi zaštite okoliša i da će pojednostaviti i fizičkim osobama i obrtnicima i pravnim osobama, postupanje i kada u pitanju su obavljanje radova na zaštiti okoliša i prirode, svakako da podržavam. Mi smo se o tome očitovali i u prvom čitanju u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, nema sada potrebe ponavljati, ali dakle u svakom slučaju podržati ćemo Zakon, ali očekujemo da Ministarstvo jednako vrijedno bude nastavilo raditi kako je to rađeno i u Agenciji kroz vrijeme dok je ona postojala. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj GLAS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani podpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi državni tajniče sa suradnicima. Evo pred nama je u drugom čitanju izmjene i dopuna Zakona o zaštiti okoliša. Kad glasate o nekom Zakonu onda imate argumente kako glasate, ZA kad vam je sve u Zakonu prihvatljivo, PROTIV kad uopće rješenja koja su u Zakonu vam nisu prihvatljiva, a SUZDRŽAN-i ste u principu kad vam glavnina rješenja su vam prihvatljiva, ali imate i jedna ili dvije stvari koje mislite da nisu dobro napravljeni i to naravno, uvijek su nekakve bitne ili ključne stvari. Da u ovom Zakonu o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti nije ukidanje Agencije, mi u Klubu GLAS-a i HSU-a ne bi imali nikakav problem, mi bi glasali ZA ovaj Zakon i rekli bi imamo izmjene i dopune koje su dobre, korektne, unapređujuće i sve o čemu je riječ. O tome što znači ovaj zaključak Vlade od 02. kolovoza 2018. godine i Odluke da se 54 što Agencije, što Zavoda, što Fondova ukinu, mislim da smo raspravljali i prošli tjedan, raspravljali smo i danas, kad imamo prilike vidjeti što se ukida i kako se ukida. I sa ove govornice svaki put čujete isto, ja ću to ponoviti zaista u nekoliko rečenica i neću više, barem ne danas o tome govoriti. Kad napravite jednu suvislu analizu, kad ta suvisla analiza pokaže da će te biti brži, bolji, učinkovitiji ili barem na razini koju imate danas kad ukinete pojedinu Agenciju i uključite u Ministarstvo, onda je to, ili kad imate argumente zašto je to tako, zašto je bolje, zašto će brže se nešto napraviti, onda to naravno možete i podržati. No, ova Odluka koja je Vlada od 02. kolovoza nema te argumente, nema te razloge, nema, vi tu nigdje ni od jednog državnog tajnika, obično su državni tajnici ti koji brane Zakon, vrlo rijetko su tu ministri, svako on kaže, se referira Odluka je Vlade, uštedit će se, jer će biti upravno vijeće nećemo imati, imat ćemo ovaj, nešto manje će biti ovih rukovodećih službenika, dakle tu se čitaju uštede. No, nitko ne govori o poslovima, nitko ne govori o sadržaju, nitko ne govori o ciljevima, nitko ne govori o nakanama, nitko ne govori o činjenici kako će se to raditi, da se neće stavljati pod upitnik provođenje pojedinih Zakona, da se neće staviti pod upitnik provođenje pojedinih mjera, da to imamo, ne bih imali tu problem, i da to jednako tako je vezano uz ovaj Zakon, mi bi podržali, ovu su, ako se ne varam od časa od kad su donešen Zakon o zaštiti okoliša, četvrte izmjene. I sad ovom Zakonu točno možete pratiti jednu drugu stvar, koju, ... [[Govornik se ne razumije.]] svi mi, neko od nas tu koji sjedi u Sabornici je onaj renesansni saborski zastupnik opće prakse. Malo nas je takvih da se razumijemo u sve, ali oni koji prate pojedinu temu i koji nekako misle da se više razumiju u tu temu, onda mogu vidjeti i što se to dešava na svjetskoj razini, što se to dešava u okviru Republike Hrvatske i u kojem smislu se mijenjaju Zakoni. Tamo negdje, '80-tih godina prošlog stoljeća, sam se prvi put uopće srela sa pojmom procjene utjecaja na okoliš i moram priznati da je to tada bilo jedna, dosta veliko iznenađenje što raditi i kako raditi. U početku je to bila forma, kasnije se iz forme to pretvorilo u nešto drugo. Tamo negdje, '93. ili '94. godine, u Ministarstvu je cijela služba koja se bavila okolišom, bilo je četvero ljudi, dakle samo da vidite o kojem vremenskom periodu govorim, to je bila '94.-ta, četvero ljudi se je bavilo zaštitom okoliša, da bi mi u 2018. imali jedno veliko Ministarstvo koje se bavi zaštitom okoliša, nije to Hrvatska jedinstvena, dakle to je uopće tema zaštite okoliša da čovjek postane svjestan gdje živi, kako živi, koju štetu radi, što je potrebno napraviti, kako je, što je uopće potrebno činiti. U ovom trenutku, ja znam da ne postoje uopće klimatske promijene, jasno progovara i misli Trump i ono što možete vidjeti da ne postoje klimatske promijene misli i proračun grada Zagreba jer ta, taj ured koji se s tim bavi, na tim stavkama ima onih sramotnih recimo 20000 kuna, to je kad stavite stavku pa da vam se ne ugasi. Ali to zaista, promijene postoje, promjenama smo svjedoci svaki trenutka i ono što je važno, važno je da Zakone kad mijenjamo, da ih mijenjamo na način da postaju Zakoni brži, bolji, jednostavniji, ekspeditivniji, jednostavniji za one koji rade po tim Zakonima kao i za one koji koriste, kojima je, zapravo koji imaju nadzor, koji vode računa da se Zakoni dobro provode. Stoga ja izuzetno cijenim i mislim da je dobro da se odlučilo da su se stručni poslovi vezani uz zaštitu okoliša grupirali u 8 grupa, iz jednostavnog razloga, jednostavnije je, brže je, svima je sagledivije, sagledivije je kolegama koji rade u Ministarstvu obavljati svoj posao, ali i onima koji će biti ovlaštenici za pojedine poslove, jednostavnije grupirati te poslove. Postoje još dvije stvari koje naravno, vi vidite da smo mi bez obzira, imamo mi u prvom čitanju o ovom Zakonu kad smo raspravljali, mi smo raspravljali o suštini Zakona, a Agenciju smo spomenuli usput. Vidite gdje se dovela ta priča sa 54 Agencije da mi zapravo vrlo malo raspravljamo o suštini Zakona, a raspravljamo glavninu o Agenciji i posljedicu koja će biti. Jednako tako kad gledate obrazloženje, kaže u obrazloženju primjedbe smo prihvatili> i to je činjenica, primjedbe koje su bili u prvom čitanju što na odboru za matičnom radnom tijelu, dakle na Odboru za zaštitu okoliša. Vi ste primjedbe prihvatili, tad je bila ona primjedba fizička osoba da da ili ne, mi smo vas pitali koliko imate imali ste jednu. I rekli smo što i tu jednu ne ostavite, mislim da sam čak i ja onako vrlo jednostavno rekla pa ostavite i tu jednu, otvarate si problem svi vas napadamo zbog toga pa to vam neće vama uvesti nikakav nered. Tako da uopće o tim poslovima ne raspravljamo, a izuzetno je važno da su se oni grupirali jednostavniji neko ko ide po ovlaštenje bit će mu jednostavnije, ali i vama će biti jednostavnije radit. Ima još dvije teme koje bih ja htjela posebno navesti, jedna tema je strateška procjena utjecaja na okoliš. Kad je strateška procjena utjecaja na okoliš prvi put uvedena u zakonodavstvo RH, ja bih sad trebala jako mislit pa da se sjetim koja je godina, ali sjetit ću se. Ja moram priznati da je nama svima bila nepoznanica. Svima je bila nepoznanica što strateška procjena utjecaja na okoliš je, tim više što je ona na ove naše prostore došla iz Nizozemske. Dakle, nizozemci su obzirom na njihov odnos prema okolišu prvi uveli stratešku procjenu utjecaja na okoliš, ja sam prvi put se tamo susrela sa jednom činjenicom, ja znam da je već kasno, ja ću tu pričati jer imam potrebu da pohvalim u ovom dijelu taj zakon, a kolege slobodno mogu časkat, gledati na telefone i sve ostalo. Ja sam se u Nizozemskoj prvi put susrela da netko kad ide graditi kuću da mora materijal koji je iskopao, dakle zemlju i sve i ostalo poslati na analizu i utvrditi kakvo stanje je zemlje i prije nego što ide na planirku, mora iz te zemlje sve otrove i sve ostalo izbaciti van da bi došlo na gradsku planirku gdje bi išla zemlja, dakle gdje su otišli nizozemci. Nizozemci su i bili uveli stratešku procjenu utjecaja na okoliš prvo i osnovno na svoje planove, tad sam imala prvi put priliku vidjeti kad su radili, oni imaju isto veliki broj općina i gradova ko što imamo i mi, imaju ih ja mislim i u brojci tu negdje, ima nešto više stanovnika, ali u brojkama imaju tu negdje ko Hrvatska i oni kad rade novi prostorni plan, onda za prostorni plan su radili stratešku procjenu utjecaja na okoliš koja je njima procjenjivala da li recimo, gospodarska zona u kojoj će imati rasadnike je s aspekta zaštite okoliša bolja ili lošija od gospodarske zone gdje će recimo proizvoditi traktore. Dakle, tu se je to odnosilo, mi smo tu stratešku procjenu utjecaja na okoliš malo prepisali u svoje zakonodavstvo pa kako mi već imamo običaj smo tu malo išli popuštati, malo tu malo tamo i ona kad je bila donešena ona je uvela tako jednu nepriliku, onda je uvela nepriliku koje su njene obveze, pa koje su njene obveze u smislu planiranja projekata, pa su ona rečeno da svi projekti koji su regionalne i državne razine moraju imati stratešku procjenu utjecaja na okoliš. U ovoj izmjeni zakona ste to nešto malo pojasnili, ja se bojim da to još u odnosu na stratešku procjenu utjecaja na okoliš će trebati još malo života i još malo razmišljanja. Ja moram priznati moje iskustvo koje imam, meni bi dobra strateška procjena utjecaja na okoliš bila koja bi procjenjivala Jadran i rekla koliko u Jadranu može biti još novih marina. Meni je to strateška procjena utjecaja na okoliš, ali to su neka druga razmišljanja koja jesu, ovo je put koji ide malo drugačije. I treća stvar, koja ja cijenim da je u ovom zakonu dobra, a to je integrirani pristup odnosno integrirani prikaz stanja okoliša. Mi imamo običaj zaista živimo u zemlji u kojoj imamo običaj skupljati podatke i držat ih u svojoj ladici i ni slučajno ne dat nekom drugom nego bolje nek on ponovo skuplja te svoje podatke, pa onda će on imat svoje, ja ću imat svoje treći će imati svoje. Ono što nas uče i što nekako naučite cijeli život, a to je da je taj integrirani pristup neusporedivo bolji, da on govori o tome da imate jednu točku na kojoj skupljate, ja to često vrijeme, često znam usporediti s jednim ormarom koji ima jako puno ladica i u tim ladicama se skupljaju svi podaci, al je važno da na jednom mjestu znate koji su ti podaci, tako da je to što je u zakonu definirano da će biti taj integrirani prikaz je izuzetno važan. Inače u smislu i praćenje stanja okoliša i u smislu različitih studija uvijek imate one sektorske i integrirane pristupe. Sektorski su da svaki sektor radi za sebe i ko tračnice, nikad se ne sretnu, niti bilo šta, a ovo je da vi zapravo skupljate podatke sa različitih mjesta i na jednom mjestu ih definirate i ono što je važno je važno da u tim podacima imate stav da kažete i da ih možete s nečim usporediti. Ono što zaključno hoću reći je slijedeće, ova izmjena i dopuna Zakona o zaštiti okoliša u smislu nekih stvari je poboljšanje sadašnjeg kojeg imamo, je korak naprijed. Mi u ime kluba …/nerazumljivo/… mi u Klubu GLAS-a i HSU-a nemamo nikakav problem ako ocijenimo da je nešto dobro glasati za, glasali bi tako i za ovaj zakon da nam se tu nije uvukla ova nesretna agencija i priča s tom agencijom. Ja zaista nekako, za neke agencije sam apsolutno sigurna da ih treba ukinuti. Za one agencije gdje nisam sigurna gdje još dobijate niz inputa sa strane, nemojte to činiti, ja nekako uvijek mislim da ne treba napraviti grešku, pa onda ispravljati grešku i to je razlog zašto ćemo mi biti u odnosu na ovaj zakon suzdržani. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Sad ćemo priječi na pojedinačnu raspravu za koju se javio poštovani zastupnik Miro Bulj. Izvolite.
Evo ja bi još jednom samo naglasio ono šta je kolega Bačić spominjao, a prije toga i kolega Dobrović, oba dva su se pozivala na zaključak Vlade o agencijama koje se gase, a o koje se gase, ukidaju ili prodaju, znači imao 54, pa nema tu nekakvog, kolega Bačić kaže da je zaključak dat, a kad govorimo o ovoj agenciji koja je vrlo bitna za prirodu okoliš i zaštitu ne vidimo tu nekakav u zaključku, nekakvu analizu imao jedan papir od te analize kolega Bačiću. Znači nismo mi dobili nekakvu analizu od Vlade, da imamo analizu zbog čega se ukida ta agencija. Imamo mi tu čudnih stvari koje ja nisam nit vidio, recimo ukida se …/nerazumljivo/… al nije sad tema, al spomenut ću prodaje se produkcija HT Hrvatske pošte koja se evo tv, koju dobit. Al dobro sad znam, nisam uopće vidio ovaj papir. Sad kad sam iščitavao materijale, vidio sam da u tome Zaključku u biti nema te činjenice da Agencija koja je vrlo bitna, koja bi tribala biti neovisna, koja bi tribila štiti okoliš, koja bi trebala davati svoja mišljenja i zaključke i određene odluke po pitanju raznih studija utjecaja na okoliš kod projekata koji su upitni, jednostavno ta Agencija mora biti neovisna, to je ključno pitanje. Ja očekujem ovdje, evo, cijelo vrijeme govorimo i napominjemo 54 Agencije se gasi, naravno, ja sam prvi da se najveći dio Agencija gasi, ali ne Agencije koje su potrebne, a ostaviti one koje su nepotrebne. Znači, ove koje tribamo koje su potrebne, koje bi tribale biti neovisne, stavljate iz pod kontrolu, kao ova Hrvatska agencija za zaštitu okoliša i prirode, a ove ostale jednostavno mećete po strani. Znam da je to piarevski dobro, reću ugasili smo 54 Agencije, ali vidimo da ovdje i HP produkcija, o tome ćemo na drugom mjestu razgovarati di će se prodati evo-tv koji je u dobiti i porastu na našem tržištu, prodati će se HT-u, to je sada neka druga priča, to vidim iz ovoga papira, gdje pogodovanje stranom teleoperateru i monopol, ali o ovome, o ovoj Agenciji triba razmišljati da bude neovisna i tribamo je ostaviti kao tijelo neovisno, hoće li se ona zvati Agencija, il nekako drukčije, to je jedan po meni manji problem. Ali kada kaže kolega Bačić, ispred kluba, kada je govorio da imamo analizu, evo analize. Znači, imamo Zaključak, 3 članka, šta smo mi dobili, imamo popis Agencija koje se ukidaju. Znači, možete slobodno vidjeti u prijedlogu imate, znači, Zaključak Vlade. Prema tome, triba razmisliti, kolega Bačić je također dao naglasak na važnosti ove Agencije i njene neovisnosti, njene bitnosti u donošenju brojnih odluka što se tiče zaštite prirode i okoliša. Zbog toga nemojte nešto raditi samo radi piara. A u isto vrijeme naglašavate gašenje 54 Agencije, ministar Kuščević prima 2700 novih djelatnika kroz Ministarstvo uprave, u urede 2700. Znači, to je jedan piar, to je naopako nož. Jedna analiza kod ovako bitnih Agencija, jel jedino što je preostalo RH, to je održivi razvoj u ovom trenutku. Ugroze koje imamo po pitanju otpada, poglavito koje imamo kod ovih regionalnih centara, ugroze koje imamo po pitanju odlaganja otpada kao što sam rekao Crno brdo, ugroze zraka kao što je Slavonski Brod, pokušaj štetnih projekata kao što je termoelektrana u Peruči i brojnih drugih štetnih projekata, mi moramo imati neovisnu, što više neovisnu stručnu Agenciju, il kako će se nazvati, ja ne znam. Ona ne može biti pod paskom isključivo Ministarstva i politike. Ministarstvo i politika, znači, Ministarstvo je politički dio, a ovo je stručni dio. Znači, ovo je, ljudi koji bi morali davati mišljenja na određene studije ili šta sve ne po pitanju zaštite okoliša i prirode i mislim da bi tribali povući ovaj Zakon jer ja jednostavno ne vidim način na koji to riještiti, da još jednom kolega Bačiću vidite sa svojim koalicijskim parterima, da pokušate naći najbolje rješenje, da ovo tijelo ostane neovisno, a to isključivo zbog zaštite prirode i okoliša, to je ono minimum minimuma što bi bilo i to ne bi bilo sramotno, bilo bi se možda po prvi puta dogodilo i možda bi to bilo i pohvalno da se vidi ovaj dio zaštite Agencije. Tajnik Horvat niti jednom rječju nije obrazložio zbog čega se ova Agencija, koja je vrlo bitna, ove druge ako se gase, možda ih treba ugasiti 90%, ali ovu Agenciju koja treba biti neovisna Agencija za zaštitu prirode i okoliša, kao nečega najbitnijega u RH što imamo, smatram da bi tribalo dobro, dobro razmisliti i analizirati dal je dobro da ode pod skute politike i u Ministarstvo. Znači, radimo da ovo tijelo bude što neovisnije, da bude što stručnije po pitanju zaštite okoliša i prirode, a ne da takvo tijelo u biti oduzimamo neovisnost. Evo, ja vas molim zbog, ako možemo ikako nać, jel znam većina je većina, al, ako se može nać kompromis, ako nije to već dogovoreno, ako nije premijer to amenovao i naredio mora biti tako, ja bi vas zamolio kolege zastupnici predstavnika da ovaj Zakon se povuče, ništa to ne bi značilo, ako se može, to je procedura, nije to neki kraj svita, da zbog ove Agencije koja je vrlo bitna, kojoj je bitna neovisnost, koja daje ocijene, procjene, odluke, zaključke, upute, na pitanja studija utjecaja na okoliš, smatram da bi na ovome smjeru se mogao naći zajednički kompromis, a sve u svrhu zaštite i prirode i okoliša, smatram da bi to bilo jedno najrazumnije rješenje jel inače sve ove analize koje ste vi rekli kolega Bačiću u ime kluba, evo, vidim samo jedan papir i članak, imamo Zaključak od Vlade sa tri točke, imamo popis Agencija koje se ukidaju, između ostaloga ukidaju se Agencije koje bi tribale štititi, znači, koje bi tribale štititi prirodu i okoliš, evo, ja se zahvaljujem i ovaj prijedlog, nadam se da sam dao, vidio sam da je i kolega Bačić i digao repliku, da sam dao da se razmisli, da se stvori jedno neovisno, il Agencija, kako se zove, koja će biti stručna i koja neće biti pod paskom Ministarstva za okoliš jel često se ljudi, udruge, kao u Slavonskom Brodu, kao, i ja sam nekada aktivist, bore protiv ljudi unutar Ministarstva okoliša koji u biti ne štite okoliš, a imamo brojne takve situacije, ja imam osobni primjer što se tiče otpada iz Dugog Rata tj. industrijske troske, iz tvornice Ferolegura, bivše tvornice Ferolegura Dugi Rat koja tribala je biti kao sanacijski materijal jednoga rudokopa provučena, nezakonito jel sanacijski materijal je točno propisan u elaboratu, kad se otvara rudnik mora biti sanacija. Znači, i to je Ministarstvo pokušavalo. Ja bih vas još jednom zamolio ovdje će se stvoriti teški kupus udruge ljudi koji žive na ovome području zbog održivog razvoja zbog bitnosti našeg okoliša, čistoće da barem razmislite pa povucite ovaj zakon i riješimo ovaj problem da najstručniji ljudi u ovoj agenciji ili kako ćemo je nazvati ako će vama biti lakše budu u ovoj agenciji za očuvanje prirode, za zaštitu prirode i okoliša. Evo, hvala.
Hvala. Imamo nekoliko replika, prva je poštovana zastupnika Anka Mrak Taritaš.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolega Bulj, vi ste u svojoj raspravi govorili o ove 54 agencije imate tu i popis koji je Vlada donijela i ja sam mislila da možda nešto više znate obzirom da ste onako nekako bliže tamo sjedite HDZ-u iz razloga što je kolega Bačić kada je govorio u ime Kluba rekao da će na kraju to biti 44, 45, da neće biti te 54 nego će to biti neki manji broj pa me je zanimalo da možda vi ipak nešto znate o tome da će u konačnici kad sve bude gotovo biti nekakav manji broj. No međutim kako je vaša rasprava išla dalje očito ni vi nemate ta saznanja a obzirom da ste rekli da je kolega Bačić dao vama repliku možda mi ipak nešto doznamo i možda to na kraju ne bude tih 54 nego bude neki drugi broj. Hvala lijepo.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Hvala lijepo. Pa imam ovdje popise sam dobio u materijalima, evo kolega Dobrović ... [[Govornik se ne razumije.]] imate popis 54 agencije ali ima tu i čudnih. Evo, ja sam napomenuo, nije vezano uz temu HP produkcija to je vlasnik EVO TV koji je u dobiti, HAKOM mu nije dao odobrenje da mora nastaviti djelatnost ali piše se prodaje se, znači ne ukidaju se, neke se prodaju da bi se ojačao monopol HT-u, da još bude monopol veći. Znači imamo HP produkciju koje je vlasništvo HP, koje je vlasništvo 100% u vlasništvu RH, HAKOM mu nije dao odobrenje da se bavi, suglasnost, ali je, dati će to ne bojte HT-u a u porastu je znači i ljudi koji žele EVO TV a i dobijete 20 milijuna kuna. Znači nije svih 54, dobro je on rekao koje se ugase, neke se prodaju da se ojača monopol stranim tvrtkama kao što je HT koji ima monopol. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća je replika poštovanog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bulj, očito niste dobro slušali, vidim da ste pričali sa kolegom Dobrovićem, pa vam je onda promaknulo, da nisam rekao da je rađena analiza nego da je Vlada donijela zaključak, da je taj zaključak, to nisam rekao a sada ću vam, nastao kao rezultat prijedloga pojedinih, odnosno resornih ministara preko resorne Vladine koordinacije, to je izvorno bilo zamišljeno za 54 državna tijela. Međutim, kad je krenulo se u analizu svih i preuzimanje dodatnih argumenata i podataka za svako pojedino tijelo onda su određena tijela izostala i nisu se ukinula primjerice Agencija za linijski obalni pomorski promet koja je bila izvorno predviđena kasnije se od nje odustalo. Dakle analiza je rađena i zbog toga nije prvotno predviđen broj agencija koji se gase do uistinu i ugašenog.
Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Pa vjerujem da je analiza rađena onako kako ste i lobirali. Recimo vi ste lobirali da ostane ta agencija koja je vjerojatno i potrebna, vi ste lobirali da ostane Agencija za promet ni ne znam kako ste rekli. Međutim ovo je značajna Agencija za očuvanje okoliša i Jadrana, znači ovo je okoliš, zaštita okoliša i prirode i našeg Jadrana gdje imamo kolega Bačiću većih mrlja, naftnih, malo sam rekao, veće su nego grad Split. Vrlo opasno je, vi ste s Korčule, znači ova agencija je vrlo bitna i za teritorijalne vode i kopno a imamo toliko kritičnih točaka u RH da ne bude li neovisno tijelo ljudi koji će se baviti zaštitom okoliša i prirode i budu li pod utjecajem politike i političkih moćnika sponzora političara e onda apsolutno smo izgubili mogućnost održivoga razvoja u RH. Hrvatska više neće biti ni zelena, niti će biti ekološki održiva. Zašto? Jer će interesne skupine eksploatirati Hrvatsku protivno prirodi, protivno okolišu, protivno interesima lokalnog stanovništva a nećemo imati niti jedno tijelo koje će biti neovisno.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Anđelka Stričaka.
Hvala potpredsjedniče, kolega Bulj, kolegice i kolege. Pa mi tjednima, mjesecima slušamo u ovom Saboru kako imamo veliku javnu upravu, kako je ta javna uprava skupa, kako imamo previše parafiskalnih nameta, zaposlenih itd.. I danas gle čuda sasvim kontra rasprava. Takve rasprave slušamo i uoči lokalnih i regionalnih izbora, svi oni koji se 6 mjeseci prije izbora zalažu za ukidanje županija, čim osvoje jednog župana više nisu za ukidanje županija. Zalažu se za ukidanje općina i gradova ali dosta je da osvoje jedan načelnički mandat da se više ne zalažu za ukidanje općina i gradova. Zaista ovo danas je iznimno zanimljiva rasprava. Oporba evo nakon tjedana i mjeseci zalaže se da imamo što veću javnu upravu, što više zaposlenih i što više agencija, fondova, ureda itd.. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bulja.
Kako vi to sve nabrojite. I onda sam bio da se ukinu županije i sad sam, one su najveće, pa mogu reći, one su kao bojler županije samo puno kamenca i voda ne prolazi nego ostaje u županijama i u vašem glasačkom tijelu ostaje ... [[Govornik se ne razumije.]] županiji. Recimo u Splitsko-dalmatinskoj županiji jedino gdje se ljudi zapošljavaju to su u županijskim ustanovama, tvrtkama i lokalne samouprave su ovisne o županijama. I kada bi bio prvi da sam izabran za župana ja bih sve radio da se ukine ta županija. Evo to javno opet ponavljam. Ali što se tiče ove 54 agencije naravno da se ukine, ali ne mogu ukinuti agenciju koja je, treba biti neovisna. Ali vi prodajete EVO TV koji ima dobit, EVO TV, državnu koja je u vlasništvu HP-a, koja je u vlasništvu države, koja je u dobiti. Prodajete, namještate da se proda HT-u, monopol stranom, njemačkom, kompaniji. Da, to piše u ovih 54. Jeste li vi za to da ima monopol, da mi dobit, naša tvrtka se proda [[Upadica: Hvala.]] Jeste, je li tako?
Hvala. Sljedeća će biti završna riječ, u ime kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista. Molim vas, kolega Bulj, dozvolimo vašem stranačkom kolegi Slavenu Dobroviću da kaže što želi reći u ime kluba. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolegice i kolege. Gospodine Bačiću, drago mi je da se vi slažete s mojom argumentacijom i da ste prepoznali, dakle izvještaje koji su stizali iz agencije koja je bila preteča HAOP-u kao vrijednim i kao složenim i potrebnim, dakle, za vođenje politika u nizu ministarstva. Takav slijed misli bi bio da je potrebno u stvari promisliti tu odluku i ja u stvari pozivam na to promišljanje, u stvari promišljanja kod ove odluke nije pravog ni bilo, to vidimo iz i ove vaše diskusije da su se analize u stvari radile kasnije i to su opet analize koje nisu jasne, transparentne, dakle sa definiranim kriterijima, dakle ne možemo nešto analizirati bez jasnih kriterija. Jasno je da ovih 54 agencija su sasvim različite i da ovdje ima prostora za racionalizaciju tog aparata i za to smo svi sigurno suglasni da treba napraviti jer želimo racionalniju državu, dakle koja manje košta i koja određenu zadaću obavlja uz manji napor na jeftiniji način. Međutim, očito da ove analize koje su došle post festum nakon ove odluke su, kažete, utjecale na promjenu sastava liste za odstrel pa me jako čudi da ova argumentacija, pa do mene je došla, sasvim sigurno je došla i do ministra i do premijera. Dakle, da nije potaknula takvu odluku da se agencija makne jer definitivno ćemo mi imati velike štete i definitivno ova odluka kvari odnosno ugrožava ulogu i zadaću koja agencija obavlja. Evo ja još uvijek pozivam, mislim da nije nikad kasno povući neku štetnu odluku, za to je uvijek vrijeme, kad god se napravi, treba to napraviti, povući štetne odluke. Dakle ova agencija se ne smije tek tako uvući, ona ima svoj identitet, ona brine, nismo ovdje pričali, dakle to izvješćivanje, ne radi se tu o jednostavnom skupu tablica. Dakle, tu postoji niz registara, evo, vjerojatno znate za emisije stakleničkih plinova, Registar stakleničkih plinova koji vodi agencija na temelju kojeg to utječe na poslovanje nekih objekata koji su veliki emiteri. Dakle, onda Registar onečišćivača pa onda statistika gospodarenja otpadom pa onda informacijski sustav zaštite okoliša koji se neprestano širi. Dakle stalno se dodaju kroz razne projekte određene sonde, ovdje, ondje, imamo, ne znam, u moru, na tlu, dakle, različiti sustavi praćenja, ne samo okoliša nego i prirode. Dakle to je jedan složeni proces povezan sa, ne samo strukom nego i znanosti. I evo, ja opet s ovog mjesta, budući da smo čuli da analiza prethodna nije rađena nego je nastala kasnije, da evo, ona, da je netko konačno stavi na jedno mjesto, pogleda i donese jedinu ispravnu odluku po ovom pitanju, a to je da i ona se skine s ove liste pa da to onda bude još jedna agencija manje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Time bih zaključio raspravu u ovoj točci, a o njoj ćemo glasovati kad se steknu uvjeti. Mi ćemo sad završiti sa današnjim radom, a sutra ćemo započeti sa radom u 9,30 i prva točka bit će prijedlog Deklaracije HS o položaju hrvatskog naroda u BiH. Predlagatelj je Odbor za Hrvate izvan RH, temeljem čl. 10 Ustava RH i čl. 89., 163. i 214. Poslovnika HS. Želim vam ugodno veće. SJEDNICA JE PREKINUTA U 17,09 SATI.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša, drugo čitanje, P.Z.E. br. 429. predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zaštitu okoliša i prirode, predlagatelj ga je prihvatio i postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti okoliša. Utvrđujem da je većinom glasova, 91 za, 5 suzdržanih i 3 protiv, donesen navedeni Zakon. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Sve vas najljepše pozdravljam, molio bih vas da zauzmite svoja mjesta i prije nego što krenemo s radom, a danas ćemo kao prvu točku imati: - Prijedlog deklaracije Hrvatskog sabora o položaju Hrvata u Bosni i Hercegovini i Europskom putu Bosne i Hercegovine Dopustite mi da pozdravljam predsjedateljicu zastupničkog doma parlamentarne skupštine BIH gđu Borijanu Krišto sa suradnicima, dobrodošli. … [[Pljesak.]] Isto tako pozdravljam studente i studentice Hrvatskog studentskog politološkog foruma iz Mostara, dobrodošli i vi. … [[Pljesak.]] Dakle krećemo sa radom. Predlagatelj je Odbor za Hrvate izvan Hrvatske na temelju članaka 10. Ustava RH i čl. 89., 163. i 2014. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu je proveo Odbor za zakonodavstvo. Prvo bi molio predstavnika predlagatelja da dodatno obrazloži prijedlog, poštovani kolega Božo Ljubić, predsjednik Odbora za Hrvate izvan Hrvatske. Izvolite.