Poštovani predsjedniče Sabora, cijenjene saborske zastupnice, cijenjeni saborski zastupnici. Ministarstvo graditeljstva i prostornoga uređenja provodi program POS-a s ciljem da se građanima RH omogući rješavanje stambenog pitanja po uvjetima znatno povoljnijima od tržišnih uz garantiranu kvalitetu i završavanje radova u roku. Zašto smo išli u izmjene Zakona o društveno poticanoj stanogradnji? Poticajna stanogradnja pokazala se kao uspješan i jako prihvaćen model, no željeli smo ga dodatno prilagoditi potrebama građana. Upravo zbog efikasnije primjene zakona koji se treba prilagođavati potrebama društva, ali i tržišnim promjenama, nastale su sve dosadašnje izmjene i dopune zakona. Tako se i tijekom vremena, osim inicijalnih odredbi koje su omogućavale gradnju stanova za prodaju po povlaštenim uvjetima, u prethodnim promjenama omogućilo korištenje javnih sredstava za gradnju obiteljskih kuća te kupovinu građevinskog materijala, tzv. programi B i C. Novi program POS + kojim se mogu uz posebno pogodnu kreditnu liniju POS-a kupovati i gotovi stanovi na tržištu u novogradnji i zatim se pokrenuo program POS najam. Do sada je provedbom zakona izgrađeno ukupno 8094 stana u 239 objekata, u 75 jedinica lokalne samouprave. Ukupna investicijska vrijednost za 8094 stana iznosi 4 milijarde 186 milijuna 780 000 kuna, a za što je RH putem poticajnih sredstava uložila preko milijardu i 86 milijuna kuna. Program se kontinuirano uspješno nastavlja te je trenutno u izgradnji novih 290 stanova u 4 grada i općina, to su Fažana, Šibenik, očekujemo u roku 2 tjedna uporabnu dozvolu i predaju ključeva, Punat i Varaždin. A nedavno je započeta gradnja u gradu Krku za 30 novih stanova, a osim toga u različitim fazama pripreme nalaze se projekti u još 23 jedinice lokalne samouprave. Što se tiče najma od 2015. godine uvedena je mogućnost davanja u najam izgrađenih stanova uz mogućnost otkupa. Ukupna kupoprodajna cijena se umanjuje za cjelokupni iznos plaćene najamnine, ako se ugovor o kupoprodaji zaključi prije isteka 36 mjeseci od zaključenja ugovora o najmu, a ukoliko se pak ugovor zaključi iza tog roka u okviru 5 godina, tada se kupoprodajna cijena umanjuje za 85% plaćene najamnine. Do danas je sklopljeno ukupno 446 ugovora o najmu. Vezano uz program za kreditiranje individualne stambene izgradnje APN je do sada realizirao ukupno 61 kredit za izgradnju obiteljskih kuća poticajnim sredstvima RH. Programom POS+ je do sada realizirano 457 zahtjeva za kupnju gotovih stanova na tržištu u novogradnji. Ovim izmjenama zakona otvara se među ostalima mogućnost za stambeno zbrinjavanje deficitarnih kadrova u pojedinim dijelovima Hrvatske, a posebno su to liječnici, učitelji, znanstvenici. Teško je u manjim sredinama, a na otocima gotovo nemoguće privući i zadržati deficitarne kadrove. Istovremeno smo suočeni s iseljavanjem, posebice naših mladih sugrađana u inozemstvu. Demografska politika traži uključivanje svih nas, a mi smo kroz naše ministarstvo odlučili dati svoj doprinos hvatanju u koštac s najvećim izazovom koji je pred našom zemljom. A što mladi ljudi trebaju i žele? Čuli smo jučer, žele optimizam, žele uređenu zemlju u kojoj će imati posao i krov nad glavom. U takvim objektima mogu stvoriti sigurne preduvjete za osnivanje obitelji, za svoj osobni i stručni razvoj i vjerujem da Hrvatska 2018. to mora i može pružiti. Nismo čarobnjaci i znam da se stvari ne rješavaju preko noći, isto tako znamo da ne možemo probleme riješiti sami. Potrebna nam je suradnja i konkretni programi. Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja ima 2 konkretna programa za stambeno zbrinjavanje, to je ono što je u našem resoru i sa svojim ovlastima možemo i hoćemo učiniti da bismo doprinijeli zaustavljanju odlaska mladih ljudi iz Hrvatske. Radi se o subvencioniranju stambenih kredita i o Zakonu o POS-u koji vam danas predstavljam. Ponavljam, poticajna stanogradnja pokazala se kao uspješan model za kojim vlada veliki interes građana, pogotovo izražen interes na obali, u turističkim gradovima, mjestima u kojima su cijene nekretnina skočile. Za mnoge je to jedini način rješavanja stambenog pitanja po povoljnijim uvjetima od onih koje građani mogu naći na tržištu. Što donose izmjene zakona o POS-u? Donošenje predloženog zakona osigurava se usklađenje sa zakonodavnim okvirom i jasnije definiranje korištenih pojmova, usklađenje najviših cijena s realnim stanjem u graditeljstvu, jasnije definiranje prava i obveza javnih ustanova koje osniva jedinica lokalne samouprave, uređuje se pravo prvenstva zaštićenim najmoprimcima koji koriste stan u vlasništvu fizičkih osoba. Brže pokretanje novog programa stambenog zbrinjavanja koje bi u konačnici omogućio višestruke koristi za RH. Doprinos za održavanje privlačenja deficitarnog kadra, rješavanje stambenog pitanja, doprinos natalitetnoj politici, sigurnost doma i poticanje graditeljstva i lokalnog gospodarstva, investicije u graditeljstvu. Postojeći zakon predviđa pravo na stambeno zbrinjavanje putem POS-a za dvije kategorije državnih službenika, vojska i policija a dok postoji stvarna potreba da se isto omogući javnim službenicima i namještenicima u onim djelatnostima u kojima na pojedinim područjima RH nedostaje djelatnika kao što je zdravstvo obrazovanje, kultura. Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja provelo je anketiranje gdje je utvrđeno kako u manjim sredinama postoji najveća potreba za kadrovima iz resora zdravstva i obrazovanja. Ovim izmjenama omogućiti ćemo rješavanje stambenog pitanja za primjerice znanstvenike, liječnike, učitelje i sve one javne službenike koji su potrebni pojedinoj sredini. Tako će sigurno biti lakše ne samo zadržati ljude u pojedinim gradovima, općinama već i na otocima i privući sve one čija zanimanja su stvarno defiticarna. Isto tako postojeći zakon ne predviđa opremanje stanova prije stavljanja u funkciju a isto se pokazalo kao nužno da bi se privukao potrebni stručni kadar. Taj bi se problem riješio putem najma stanova po posebno povoljnim uvjetima. Ovim prijedlogom se točno definiraju aktivnosti građenja koji definiraju etalonsku cijenu građenja dok se troškovi izrade dokumentacije, stručni nadzor te vodni doprinos definiraju kao ostali troškovi i izuzeti su iz etalonske cijene građena. Cijena zemljišta i komunalne infrastrukture se povećava sa 20 na 25% etalonske cijene građenja dok se najviša provedena cijena povećava sa 140 na 150% etalonske cijene građenja. A to kako bi se uskladilo sa realnim stanjem postojećih cijena u graditeljstvu. Odnosno, da bude jasno, maksimalna cijena stanova u POS-u će biti 9 tisuća kuna po kvadratu umjesto dosadašnjih 8400. POS stanove gradimo bez profita za razliku od privatnih investitora i zato su cijene stanova niže i ostati će niže i nakon ovih zakonskih promjena. Činjenica je da su POS-ovi stanovi u nekim gradovima poput primjerice Splita i duplo jeftiniji od onih koji su trenutno na tržištu. Osim toga POS-ovi stanovi građeni su prema određenim standardima i u samoj kvaliteti gradnje. Također standardi podrazumijevaju i da primjerice svaki stan ima balkon a zgrada uređenu komunalnu infrastrukturu. Treba naglasiti i da ne gradimo socijalne stanove, o socijalnim slučajevima brinu gradovi i općine. Mi gradimo stanove povoljnije od onih na tržištu za one koji žele riješiti svoje stambeno pitanje. Osim same cijene stana koja je niža od tržišne moram spomenuti povoljnije kreditiranje uz manje kamatne stope. Što se tiče ostalih izmjena u slučajevima kada JLS su osnivači agencija koje pokreću stanogradnju po ovom zakonu a imamo 4 lokalne agencije u Varaždinu, Rijeci, Koprivnici i Dubrovniku, postojeći zakon nije predvidio elemente osiguranja od strane JLS-a da će projekti biti dovršeni i spremni za stavljanje u funkciju ukoliko nastupi nepredviđena okolnost. e Ovim izmjenama se definira izvor javnih sredstava kao i prava i obveza JLS-a i povezanih pravnih osoba kod osnivanja rezervnog fonda radi osiguranja financiranja izgradnje građevine do potpune dovršenosti. U slučaju da pojedini sudionici u izgradnji nisu izvršili svoje ugovorne obveze ili dio zgrade nije pravovremeno prodan kao i zbog drugih nepredvidivih okolnosti. Koji će biti rezultat ovog konačnog prijedloga zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji. Još bolji rezultati projekta poticanja stanogradnje, cilj je omogućiti što većem broju mladih ljudi, mladih obitelji da kroz ovaj program riješe svoje stambeno pitanje a jedinicama lokalne samouprave dajemo snažan alat za privlačenje deficitarnih kadrova. Istovremeno želimo dati dodatan poticaj građevinarstvu koji je multiplikator općeg razvoja. Ovim izmjenama usklađujemo zakon sa drugim zakonima kao i s cijenama s realnim stanjem u graditeljstvu. Krajnji rezultat su građani koji žele ostati i graditi svoj život i karijeru u Hrvatskoj. Hvala.
Idemo sa replikama, prvi je na redu poštovani kolega Tomislav Žagar, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskoga sabora. Uvaženi ministre, na repliku me ponukala vaša jedna od prvih rečenica u uvodnom izlaganju kada kažete da će ovo pomoći građanima RH da povoljnije dođu do svoga stana. Ovaj zakon je pomagao i pomoći će samo nekim građanima RH u nekim dijelovima. U Slavoniji ovaj zakon je neprovediv. Mi smo imali slučaj u Osijeku, vi ste upoznati sa tim slučajem u Vukovarskoj ulici gdje zapravo se onda ispostavilo da je cijena toga stana veća nego zapravo od one cijene koju u to vrijeme diktira tržište. Puno ste vi toga naveli, puno je želja koje bi ovaj zakon trebao ostvariti, međutim ja mislim da se to neće dogoditi jer je logika obrnuta, ono što ljudima treba, trebaju posao da bi oni mogli imati pristojne plaće i graditi svoje stanove ili kuće a na ovaj način nećemo puno uspjeti i bojim se da nećemo riješiti osnovno pitanje a koje je vezano za ovaj zakon a to je suzbijanje korupcije a vidjeli smo u prethodnim primjerima da je toga bilo u RH dosta.
Želite odgovor? Izvolite.
Cijenjeni saborski zastupniče, jedan dio se slažem u potpunosti s vama, ljudima treba posao, dobar posao, dobro plaćen posao a onda će i lakše i jednostavnije doći do stana. Ali mi ovim POS-ovim programom omogućujemo općinama i gradovima ukoliko stvarno imaju potrebe na njihovu inicijativu da država sa svojim poticajnim sredstvima, da oni sa svojim zemljištem pomoći prilikom komunalnih investicija da smanje tu cijenu i ja sam siguran da će opet biti puno više aktiviranja od strane JLS-ova i anketiranja i pokretanja izgradnje POS-ovih stanova. Oni su 20 a negdje i 50% jeftiniji od samih tržišnih stanova. Hvala.
Idemo na repliku br. 2., poštovani kolega Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedniče Sabora. Pa poštovani ministre, evo ja se slažem s vama da treba pomoći sugrađanima da mogu doći do jeftinijih stanova ali definitivno možda ne na ovakav način jer ovdje po ovim izmjenama koje su po meni samo da tako velim, ono više konfekcijske tj. samo da se rade, sve je praktički još uvijek na teret jedinica lokalne samouprave. Tamo bi u članku trebalo staviti ne da država može, nego po meni bi država morala osigurati zemljište jer ako sve osiguravaju jedinice lokalne samouprave, i zemljište, i komunalno, i infrastrukturu i građenja, onda ne vidim smisao ovoga koje je tu uključivanje države. Isto tako, u članku 10. a stavljate da mogu se osnivati javne ustanove koje bi obavljale te poslove i to, opet je to dodatni trošak za jedinice lokalne samouprave. Zašto osnivanje javne ustanove predstavlja trošak, zašto ne bi to radila i trgovačka društva koja su već osnovana?
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Poštovani saborski zastupniče, zadatak JLS-a je pokrenuti inicijativu i napraviti anketu i utvrditi potrebe a rješavanje zemljišta, ako država ima svoje zemljište na tom prostoru, dogovara sa jedinicom lokalne samouprave. Evo imamo zadnji primjer u Splitu gdje je Ministarstvo imovine donijelo odluku da će dodijeliti gradu Splitu to zemljište. Imamo puno takvih primjera i država će dati svoje zemljište ali ako jedinica lokalne samouprave ima svoje zemljište na kojoj je pogodan POS, naravno da ćemo mi to prihvatiti i da ćemo zajedno partnerski sa jedinicom lokalne samouprave izgraditi POS stanove povoljnije od onih koju su na tržištu.
Treća replika, poštovana kolegica Mrak-Taritaš, izvolite.
Hvala lijepo predsjedniče Sabora. Uvaženi ministre, u vašem izlaganju ste govorili o najmu stana i možemo se složiti da je projekt najma stana izuzetno važan vezano i uz problem zapošljavanja o kojem su govorili i na taj način pružate mogućnost da se mladi ljudi odluče mijenjati destinaciju života, ako imamo dosta stanova u najmu. Zanima me iz ovih svih projekata koji su sad u tijeku, a naveli ste niz projekata koji jesu, koliko je predviđeno stanova za najam jer je to izuzetno važno tim više u nekakvim velikim gradovima bi to bilo izuzetno povoljno i važno, pa me zanima od projekata koji se sad nalaze, koliko tih projekata je predviđeno da ostane stanova, dakle da uopće ne ide u prodaju nego da ostane stanova za najam? Hvala lijepo.
Odgovor, izvolite.
Hvala lijepo. Uvažena saborska zastupnice, trenutno je više od 450 stanova u najmu sa jedinicama lokalne samouprave razgovaramo, prema njihovim potrebama, oni definiraju potrebe, mi smo napravili ankete, znamo gdje su potrebe i zajedno ćemo pokrenuti tu inicijativu. Zakon još nije stupio na snagu, kad stupi zakon na snagu, onda ćemo i pokrenuti projekt za najam za deficitarna zanimanja. A imamo evo trenutno radimo na 24 projekta gdje će isto biti moguće staviti stan u najam ukoliko neće biti prodan kao što je bilo i do sada.
Idemo na četvrtu repliku, poštovan kolegica Roščić, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre, izrekli ste za moje područje jedan ključni problem a to je onaj da u gradovima i općinama bez obzira što mladi nisu socijalni slučajevi i možda kad bi usporedili primanja, bolje žive nego u Slavoniji ali nažalost pritisak je na nekretnine u tom obalnom djelu i ona njihova cijena jako raste i mladim ljudima jednostavno je nemoguće osigurat i riješit stambeno pitanje kad znamo da samo zemljište, kvadrat zemljišta u Makarskoj, u Baško Vodi, u Brelima, naraste i do 1500 eura na 1 m2, tako da je doista jako teško u tim uvjetima osigurat sebi stambeno pitanje a ono što nas i muči već nekoliko mjeseci, teško nam je i privući jedno laboranta u dom zdravlja jer bez obzira na plaću i uvjete koji se osiguravaju tim ljudima i na prekrasno more i sunce, ti ljudi jednostavno ne mogu sebi priskrbiti te troškove koje jednostavno u tim obalnim općinama i gradovima život zahtjeva, hvala.
Odgovor, izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] unatrag mjesec dana bili smo na 4 mjesta tamo gdje su cijene nekretnina izuzetno visoke. Ja vidim upravo POS, to rješenje za rješavanje stambenog pitanja mladih ljudi.
Idemo na petu repliku, poštovani kolega Vešligaj, izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi potpredsjedniče Vlade sa suradnicima. Pa evo reći ću da pozdravljam ovo rješavanje problema deficitarnih kadrova u pojedinim djelatnostima državne i javne službe, mislim da je to zapravo najveća stvar koju donose ove izmjene zakona kojeg ja isto dosta smatram nedorečenim u jednom djelu, a to je taj dio koji se odnosi zapravo na gospodarstvo. Žao mi je da nismo kroz izmjene zakona omogućili da se POS proširi i na one deficitarna zanimanja koja imamo posebno na sjeveru Hrvatske. Ovo je naravno dobro za potpomognuta područja Hrvatske koje treba svakako pomagati, međutim vi znate s obzirom da dolazimo sa sjevera Hrvatske koji imamo problem sa deficitarnim kadrovima u gospodarstvu i morat ćemo tu također nešto napraviti. Ja se nadam da u budućnosti možda kroz neke druge izmjene, kroz možda drukčiji zakon možemo također i taj problem staviti na dnevni red.
Hvala vam. Odgovor, izvolite.
Hvala lijepa cijenjeni zastupniče. Po postojećem modelu POS-a, po Zakonu o društveno poticajnoj stanogradnji, moguće je i zajedno sa trgovačkim društvima i za njihove potrebe graditi POS-ove stanove. Upravo razgovaramo sa nekoliko tvrtki koje su zainteresirane za taj model.
Došli smo dakle do kraja replika, sada idemo na odbore. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da, predsjednica Odbora za prostorno uređenje i graditeljstvo, poštovan kolegica Bernarda Topolko, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, poštovane saborske zastupnice i zastupnici. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog Sabora na 19. sjednici održanoj 30. svibnja 2018. godina raspravljao je o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticanoj stanogradnji, drugo čitanje, P.Z. br. 286 koje je predsjedniku hrvatskog sabora dostavila Vlada RH aktom od 24. svibnja 2018. godine. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo sukladno čl. 93. Poslovnika Hrvatskog sabora raspravio je predloženi zakon kao matično radno tijelo. U uvodnom obrazloženju predstavnik predlagatelja iznio je kako se predloženim zakonom najviše cijena građenja u programima poticajne stanogradnje usklađuje s realnim stanjem u graditeljstvu, a etalonska cijena građenja definira se u skladu sa zakonskom regulativnom iz područja gradnje. Nadalje, naglasio je kako je predloženim izmjenama i dopunama zakona uređuje se osiguranje stanova javnim službenicima i namještenicima te pokreće novi program stambenog zbrinjavanja u okviru programa POS-a za zapošljavanje u javnim službama za deficitarna zanimanja za kojima postoji potreba, posebno u manje razvijenim sredinama. Iznio je podatak kako je do sada od strane jedinice lokalne samouprave iskazano oko 600 potreba u RH, ali slijedi detaljna analiza i obrada istih u suradnji s drugim državnim tijelima. Također, naveo je kako se razlike između konačnog prijedloga zakona u odnosu na prijedlog zakona odnose na usklađenje sa konačnim prijedlogom Zakona o najmu stanova koji je u postupku donošenja na način da se uređuje pravo prvenstva za osiguranje stanova zaštićenim najmoprimcima koji koriste stan u vlasništvu fizičkih osoba. U tekstu predloženog Zakona naziv neprofitna javna osoba zamijenjen je nazivom javna ustanova i propisuje se dokumentacija koju su te javne ustanove odnosno lokalne agencije dužne dostaviti Agenciji za pravni promet i posredovanje nekretnina u svrhu dokaza namjenskog korištenja i povrata javnih sredstava koja je osigurala RH, kao i postupanje Agencije za pravni promet i posredovanje nekretnina. Tijekom rasprave izneseno je mišljenje kako je pokretanje novog programa stambenog zbrinjavanja za deficitarna zanimanja demografski bitna mjera, ali ukazano je i na potrebu za boljom suradnjom s jedinicama lokalne samouprave. Predstavnik predlagatelja izrazio je spremnost i otvorenost resornog ministarstva za prijedloge i suradnju s lokalnom upravom koja bi doprinosila bržem provođenju programa poticajne stanogradnje. Nakon rasprave Odbor je jednoglasno sa 8 glasova za odlučio predložiti Hrvatskom saboru donošenje Zakona u izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji. Zahvaljujem.
Hvala vam. I sada otvaram raspravu. Prvi je na redu Klubu zastupnika MOST-a nezavisnih lista, poštovana kolegica Sonja Čikotić, izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovani ministre, kolege iz ministarstava, poštovane kolegice i kolege. Izmjene Zakona o društvenoj i poticajnoj stanogradnji. Mislim da državna intervencija u području stanovanja treba, da ona može biti dobra, ali kako kod nas to biva, malo je pošlo u krivom smjeru. POS kupuju oni koji imaju novac, oni koji su kreditno sposobni, oni koji imaju mogućnost vlastitog učešća, što zapravo govori da je cilj drugačiji, a on se npr. vidi iz brisane odredbe o zabrani prodaje stana iako postoji javni interes jer je javni novac uložen. POS je zamišljen sa ciljem aktivacije zemljišta na području jedinica lokalne samouprave i rješavanju stambenih problema, a doveo je do porasta cijena zemljišta i poskupljenjem najvišeg iznosa. Nakon provedene rasprave saborskih zastupnika, Ministarstvo nije prihvatilo prijedloge iako je bilo dobrih prijedloga. Moramo konstatirati da ostavljeno pitanje samo na području jedinica lokalne samouprave da prikupljaju podatke o stambenim potrebama neke jedinice naprosto nemaju kapaciteta. Slaba je informiranost i velike su regionalne razlike. Zapravo je sve ostavljeno na dobru volju lokalnih čelnika koji se suočavaju sa brojnim poteškoćama na terenu. Iz dostupnih podataka razvidno je kako većina općina i gradova ne radi apsolutno ništa po ovoj temi. POS je samo kap u moru stambenih problema, a ovim izmjenama doći će samo do poskupljenja cijene stana. Nužno je pristupiti sustavno problemu ako nam je stalo da mladi ostanu u RH i kreirati stambenu politiku koja će dugoročno osigurati okvir i pružati stabilnost i sigurnost da mladi uz posao mogu riješiti stambeno pitanje sukladno svojim potrebama. Današnja situacija u RH je slijedeća. 11,21% općina, znači ukupno njih 48 od ukupno 428 ima barem jedan model stambenog zbrinjavanja. Jednokratnih mjera, darovanja kuće, zemljišta, nužnog smještaja, troškova legalizacije, ispunjavanja zakonske obveze, pomoći za stanovanje i sl., pa sve do oslobađanja i umanjenja komunalnog doprinosa, osiguravanja određenog iznosa za izgradnju, sufinanciranje kamata na glavnicu ili povrat poreza na nekretnine. Od njih 48 općina samo jedna ima POS i jedan je POS u planu. Općine Jalžabet i Punat. Od 127 gradova samo 21 grad odnosno 16,54% ima jedan model stambenog zbrinjavanja. Najam stana, umanjenje komunalnog doprinosa, prodaja građevinskog zemljišta, nužni smještaj do godine dana, otkup nekretnina u staroj gradskoj jezgri i 10 POS stanova. Đurđevac, Novigrad, Ogulin, Rijeka, Rovinj, Umag Vis, Vrlika, Zadar i Zagreb. Niti jedna županija nema model stambenog zbrinjavanja osim Grad Zagreba. Ponoviti ću, noćno je kreiranje stambene politike, a ove izmjene dovesti će samo do poskupljenja cijene stana. Kako izgledaju mjere za stambeno zbrinjavanje u pojedinim općinama? U općini Antunovac, recimo, općina plaća troškove stanovanja socijalno ugroženim obiteljima. Je li to mjera stambene politike koju želi Vlada RH, za ostanak građana RH. Je li to jedna od mjera? Recimo HŽ Bukovlje, mlađe obitelji u potpunosti se oslobađaju obveze komunalnih doprinosa, koji po prvi put, rješavaju stambeno pitanje, a jedan od investitora mora imati manje od 35 g. ako želite ostati u Hrvatskoj, u općini Bukovlju. Onda kažemo, kažemo recimo, evo, kaže ovako, u općini Draž, općina je 2017. darovala kuću mladoj obitelji a naslijedila ju je kao ošasnu imovinu. Onda kaže, Jalžabet, općina je provela anketiranje i kaže planira posao, ako bude zainteresiranih. Kloštar Ivanić, kaže, obiteljima koji ne mogu plaćati troškove stanovanja, odobriti ćemo jednokratnu pomoć u iznosu od 650 kn, a maksimalno 2 puta godišnje. Jesu to stambene mjere, ono hoćemo da ostanete na području RH, važni su nam mladi, mi ćemo, evo, dati će vam, ko treba, kaže, dobiveni iznos 20000 kn po kupljenoj nekretnini. Znači kupio ti nekretninu od milijun kuna ili 100000 kuna, kaže riješiti ćemo stambeno pitanje. Kaže dalje, Ledgrad, u 2018. oni će davati 15000 kn do 30000 kn, prodaja nekretnina za mlade. Lovas evo ima 4 stana, 3 su već iskorištena, smještene su 3 mlade obitelji, jedan je slobodan, pa evo, za Lovac. Mislim, ne znam, ja bi sada ovo mogla iščitavati, ja stvarno, samo evo, kažem, samo 48 općina od ukupno 428 ima model stambenog zbrinjavanja, to je 11,21 općina. Samo 21 grad, od ukupno 127 gradova, ima jedan model za zbrinjavanje. Znači, neozbiljno je da mi državna intervencija je potrebna, potrebno je više činiti iskorak prema jedinicama lokalne i regionalne samouprave i nužno je sustavno se baviti stambenom politikom, ako nam je važno da mladi, unatoč regionalnim razlikama naseljavaju određena područja i da postoje sustavne mjere. Hvala vam.
Zahvaljujem. Idemo na drugi klub, poštovani Giovanni Sponza u ime Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a i LRI-a. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovani potpredsjedniče Vlade sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. POS se pokazao kvalitetnim projektom koji je od 2001. kada je donijet Zakon o društveno poticanoj stanogradnji, polučio dobre rezultate i to osobito za mlade obitelji i obitelji s nižim socijalnim statusom. Upravo zato je dobro da državna razina u suradnji sa lokalnim jedinicama, konkretnim programima stoji iza mladih obitelji i omogućava im zadovoljavanje njihovih temeljnih životnih potreba. Zbog navedenog u ime Kluba IDS-a, PGS-a i LRI-a, prije svega želim naglasiti kako je stanovanje zasigurno jedna od najvažnijih sastavnica društvenog razvoja, stoga je vrlo važno da i nadalje povoljni uvjeti, a to u prvom redu mislim na cijene stanova, budu prihvatljivije što širim skupinama stanovništva. Kako među građanima vlada interes za kupnju stanja iz programa POS-a, držim da bi bilo korisno da nam predlagač obrazloži i specificira elemente, zbog kojih se ovim izmjenama zakona predlaže povećanje maksimalne cijene stana, jer treba imati na umu da zbog ponajviše niskih plaća, osobito rada na određeno vrijeme neriješeno stambeno pitanje ostaje jedan od najvećih probama naših mladih sugrađana i obitelji. Naš klub podržava, što se i u ovim izmjenama zakona omogućava najam stanova i javnim službenicima i namještenicima javnih službi i to ponajviše zbog privlačenja ili zadržavanja deficitarnog kadra. Naš klub smatra isto tako da je u ovim izmjenama i dopunama zakona, vrijedilo uvrstiti odredbu koja bi regulirala moguću unazad kupnju ili pravo prvokupa jedinicama lokalne samouprave i to u onom slučaju, kada korisnici POS programa žele ili pak zbog inih životnih okolnosti moraju prodati svoj stan. Jasno je da životne okolnosti mogu svakog natjerati na prodaju stana, no stav je našeg kluba, da bi se trebalo omogućiti jedinicama lokalne samouprave, da otkupe te stanove po cijeni i uvjetima, po kojim su ih osobe koje su koristile program same i kupile. To bi bilo najpotrebnije zapravo u onim jedinicama lokalne samouprave koje imaju duge liste čekanja, jer dobro znamo da nije u svim općinama i u svim gradovima jednaka potražnja, no na takav bi se način, osobito u onim općinama i gradovima s dugim listama čekanja, zasigurno i brže i kvalitetnije rješavao problem. I na samom kraju, kazati ću da će naš klub podržati ove izmjene i dopune zakona. Hvala.
Hvala i vama. Sada je na redu Klub zastupnika HDZ-a, poštovani kolega Davor Lončar, izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora, potpredsjedniče Hrvatske vlade, ministre, kolege i kolegice. Vlada Republike Hrvatske je potegnuta sljedećem stopom iseljavanja a poglavito mladih i sve manjim brojem rođene djece, … [[Govornik se ne razumije.]] u zakonsko rješenje, pomoći da se po svim krajevima uđe u program stambenog zbrinjavanja, putem programa stanogradnje. Zato je ovaj zakon koji je doživio dosta novina, ima zadaću iznaći što povoljnije modele kako ponuditi što većem broju naših mladih obitelji dom kroz subvencioniranje kredita za izgradnju kuća ili stanova. Agencija za promet nekretnina koja je zadužena ispred Ministarstva prostornog planiranja i graditeljstva zajedno sa jedinicama lokalnih uprava, ali i njihovim javnim ustanovama putem poziva svake godine iznalaziti rješenja i lokacije koje mogu pružiti u bližoj budućnosti za potrebu osiguranja stambenog zbrinjavanja. Tako je već do sada APN nakon provedbenih poziva odobravao kreditne linije putem poslovnih banaka koje su sudjelovale u provedbi ovih programa stambenog zbrinjavanja. Subvencioniranje kredita odobravalo bi se građanima RH koji nemaju riješeno stambeno zbrinjavanje do 45 godina života i onima koji zbog potrebe žele dograditi ili kupiti drugu nekretninu. Rok otplate je 31 godinu sa efektivnom kamatom te produljenjem roka invalidima do 50% i za novorođenu djecu uz produžetak odgode vraćanja kredita na dodatne dvije godine. APN preuzima cjelokupnu izgradnju građevine u koju ulaze svi troškovi od projektiranja i nadzora, izrada troškova zemljišta i komunalne infrastrukture koji su po ovom konačnom zakonu trebaju biti u nadležnosti jedinica lokalnih uprava ili njihovih javnih ustanova koje sudjeluju u provedbi programa kroz sufinanciranje. Nadalje, zakon omogućava uz financijska sredstva i osiguranje potrebnog građevinskog zemljišta kada su u pitanju stambene potrebe vojske, policije, zdravstva i drugih, državnih i javnih institucija za stambeno zbrinjavanje i deficitarnih kadrova. Valja naglasiti i usklađenje cijena stana i građevinskog zemljišta u odnosu na prosječnu prodajnu cijenu … trgovačka društva. Što se tiče javne ustanove koja zastupa jedinice lokalnih uprava po ovom zakonu dužna izraditi program do 30.9. tekuće godine te isti dostaviti ministru na očitovanje. Nadalje, ona isključivo posluje putem sa javnim novcem, vodi evidenciju za svaku pojedinu građevinu te osigurava dodatna sredstva za završetak u slučaju da dođe do otkazivanja ugovora ili do nepredviđenih okolnosti. Kada su u pitanju sredstva od prodaje i najma oni su isključivo namjenska koja APN i javna ustanova moraju koristiti za daljnje aktivnosti i stambenog zbrinjavanja naših sugrađana. Također ovim zakonom jasnije se definiraju potencijalni ostali investicijskih poslova na jednakopravni položaj ili način. Kada jedinice lokalne uprave osiguravaju građevinsko zemljišta, troškove infrastrukture i … APN-a vraća dio sredstava od prodaje kuća, stanova i najma što do sada nije bilo tako tj. nije imalo točnu definiciju kako to vratiti jedinici lokalne uprave. Isto tako APN ukoliko postoje potrebe za stambeno zbrinjavanje može kupiti građevinsko zemljište, ali cijena istog ne može biti veća od 20% … cijene građena korisne površine kuće ili stana što također omogućava rješenje i komunalne infrastrukture u režiji APN-a. Kada su u pitanju prostorno planski dokumenti prihvaćam da to trebaju jedinice lokalnih uprava. Pouzdano imam saznanja da u RH sada imamo na desetke koji su u svojim strategijama završile planove drugog reda za organiziranu provedbu zbrinjavanja putem novo stambenih zona koja imaju svu urbanu osmišljenost u odnosu na zatečena dosadašnja stana naselja ili sela. Predlažem još jednu novinu da se u Zakon o gradnji uvede mogućnost gradnje tipskih objekata za koje treba imati samo jedan akt za gradnju dok bi se sve ostalo se mijenjalo osobni podaci ili … podaci o dozvoli. Na kraju želim apelirati kada su ovakvi organizirani programi stambenog zbrinjavanja u pitanju da ako je ikako moguće, prvo smanji se PDV na građevinski materijal i usluge za izgradnju, drugo omogući plaćanje priključaka putem potrošnje u periodu od tri do pet godina i treće da se krediti za ovaj model zbrinjavanja ako je moguće dogovori s HBOR-om. Klub HDZ-a će podržati konačni prijedlog zakona. Hvala.
Idemo dalje. Sada je na redu Klub zastupnika Živog zida i SNAGA-e, poštovani kolega Branimir Bunjac. Budući da nije ovdje gubi pravo govora. Pa je onda na redu Klub zastupnika GLAS-a i HSU-a poštovana kolegica Anka Mrak-Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče Sabora, uvaženi ministre, državni tajniče i suradnice. Pred nama je izmjena i dopuna Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji. Riječ je o jednom modelu koji je u Hrvatskoj bio uveden u trenutku kada je tržište nekretnina išlo u vis da bi se stabiliziralo tržište nekretnina, da bi se omogućilo svim našim građanima da pod određenim uvjetima imaju mogućnosti dobiti svoju nekretninu krenuo je POS. Uvjeti koji su u Hrvatskoj od tada do danas se mijenjaju i ovaj zakon treba gledati u tom kontekstu. Dakle on ima niz promjena koje su više zbog potrebe usklađenja sa određenim propisima, zbog jednostavnosti izričaja, no međutim trebamo gledati uvjete koji se u Hrvatskoj zaista mijenjaju. Kada pitate mlade ljude što će se kako oni vide svoju budućnost, imali smo prilike i jučer vidjeti jednu vrlo interesantnu anketu koja je rađena među mladim ljudima koji su iselili iz Hrvatske među obiteljima i iz te ankete treba puno toga zaključiti i vidjeti, tada se mladi ljudi stjecanje nekretnine nije im na prvom mjestu. Oni će se prije odlučiti ako dobro zarađuju novce koje imaju trošiti za nekakvo školovanje, za putovanje. Zašto? Iz jednostavnog razloga što je tradicija u Hrvatskoj bila imati svoju nekretninu. Tradicija u nekim drugim zemljama EU nije takva i onda kada uspoređuju i kada kažu da trebamo uvesti porez na nekretnine to je vrlo logično sa aspekta jedne Nizozemske gdje oni nemaju potrebe uopće stjecati svoju nekretninu nego cijeli život žive u najmu ili u nekim drugim uvjetima i onda naravno kažu to vam je bogatstvo iz kojeg možete i to napravite. U Hrvatskoj je bilo drugačije. Oni koji dugo pamte, a ima tu dovoljno sjedi glava da dugo pamte, o kreditima koji su bili u doba inflacije kada ste vi kredit za stan mogli vratiti de facto s iznos jednog ručka je bio kredit za stan, no međutim stvari su se promijenile i treba gledati sve u novom kontekstu koji se promijenio. Ovim zakonom se omogućuju dvije stvari koje ja iščitavam koje su bitne. Jedna stvar je zaista da imamo određene stanove za najam i ja se tu slažem sa svim onima koji kažu trebamo vidjeti sva deficitarna zanimanja, a druga stvar koja je u ovom zakonu da se proba onaj problem zaštićenih najmoprimaca riješiti kroz projekt POS-a i taj Zakon o najmu i zaštićeni najmoprimci, to će biti ja pretpostavljam puno, puno burnija rasprava u ovoj Sabornici, vjerojatno će u ime klubova svi govoriti o onoj punoj minutaži neće biti ni dovoljno. No međutim iskorak koji se u budućnosti treba napraviti i treba razmišljati o niz novih stvari. Jedna star je zaista poticati najam, vidjeti s kojim mogućnostima država, pojedini gradovi mogu raditi stanove za najam. Otprilike 50% stambenog fonda Beča, inače naš gradonačelnik gospodin Bandić, koji ne znamo iz kojih razloga je išao u Rim, da je toliko puta išao u Beč bilo bi nam jasno, ali grad Beč otprilike 50% svog stambenog fonda ima u svom vlasništvu. I onda ima najmove i daje to u najam i daje po različitim cijenama ovisno o lokacijama na kojima jesu i ovisno o stanu, odnosno o površini stana o kojem govorimo. Dakle to je grad Beč napravio, pri tomu mu nije trebala uloga države. Kod nas su situacije ipak malo drugačije i ono što moramo zaista voditi računa o promjenama koje su se desile i vidjeti da država kroz svoj projekt najma zapravo potiče najam jer na taj način vi omogućujete zaista ljudima da netko radi u Rijeci pa onda dobije bolji posao u Osijeku pa ode u Osijek i da pri tome zna da je siguran. Jednako tako kao što je POS na određeni način regulirao tržište nekretnina, odnosno tržište stanova, jednako tako kad se država odluči većim zamahom krenuti u projekt najma, najam će jednako tako regulirati i taj problem te jedne sive zone najma. Malo kad gledate, svi gledamo medije i pratimo iz razno raznih stvari, ja to uvijek pratim vezano uz graditeljstvo jer to cijeli život radim pa onda kad vidite recimo problem najma, pogotovo u turističkim destinacijama, da vi u jednom Splitu više ne možete iznajmiti stan, onda je to nešto što zaista treba država svojim regulirati. Postoji jedna država u koju se mi svi jako gledamo i to vam još iz onog da bi htjeli biti kao Švicarska. Švicarska ima stanove za najam koji grade se iz mirovinskih fondova, možda je to jedan od modela, ali nešto što treba zasigurno u ovoj Sabornici reći i o čemu treba diskutirati je sljedeće. Pogledajte današnje novine i pogledajte koliko otvaramo novih, dakle kvotu za strance koji žele doći raditi u Hrvatskoj. Ajdemo si pošteno reći, ljudi su se iselili, mi trebamo radne snage, mi trebamo radnike. Ja sam neki dan srela svog kolegu koji radi u jednoj Hrvatskoj firmi koja radi stanove u Švedskoj, odnosno rekonstruira zgrade da bi poboljšali uvjete stanovanja, iza tog su dobili posao u Njemačkoj i ja pitam kako je s radnicima. On kaže nema inženjera, nema radnika, zapošljavamo tamo Poljake i oni rade i pune svoje mirovinske i sve ostale fondove. Pogledajte turizam, u turizmu, pogledajte malo koje mi radnike tražimo i sad tražimo u turizmu od čistačica, od pomoćnog osoblja od svega i pitanje je gdje će ti ljudi boraviti, dakle to su jedan vid povremenog stanovanja. Ali ajdemo si pošteno reći, bez obzira koliko za to se zalažemo, odnosno koliko to može otvoriti sljedeći val problema. Demografija puna usta svima, kako riješiti problem demografije? Nema čarobnog štapića i to nećemo riješit sad i kad postavimo pametnu strategiju sad, prve rezultate te strategije možemo vidjeti za 30 godina i to moramo jednako tako reći, ali moramo ju postaviti i moramo se svi toga pridržavati, a ne kad dođe netko drugi da s njim kreće život ispočetka pa onda taj projekt nije dobar, nego neki drugi projekt. U projektu demografije je izuzetno važno sigurnost, stabilnost, sigurni uvjeti, uvjeti koji se ne mijenjaju, mogućnost zapošljavanja, to će biti jedna druga tema i mogućnost da ljudi imaju svoje pristojne uvjete življenja i stanovanja i tu je uloga Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja u ovom trenutku prepoznati da su se stvari promijenile, prepoznati da se mora napraviti iskorak u tom smislu i prepoznati sljedeću činjenicu. Neki dan je premijerka Velike Britanije gospođa May, vi znate da je VB bila zatvorena za radnu snagu iz Hrvatske i oni su zadnji ostali, rekla je da će otvoriti tržište za radnu snagu iz Hrvatske i da će davati stanove u najam pod izuzetno povoljnim uvjetima, da ne kažem maltene će se plaćati samo režije. Ako mi želimo biti zemlja koja je privlačna i zemlja koja je prijatelj svojim građankama i građanima, onda tako moramo razmišljat. Dakle mi prvo i osnovno moramo osigurati ljudima da ostaju, da imaju sigurne stabilne uvjete ostanka, ali moramo biti svjesni i činjenice da ćemo morati zaposliti stranu radnu snagu. Da ćemo za njih morati postaviti određene uvjete, da ti uvjeti koje ćemo morati postaviti će ovisiti i porezna politika, ali da bi bili privlačni morat ćemo im omogućiti da oni uzimaju stanove u najam, odnosno da države ili gradovi ponude određeni broj stambenog fonda. Taj stambeni fond koji pojedini gradovi imaju čuvaju ko zmija noge. Ja sam vidjela pismo koje je išlo iz ministarstva, koje je zapravo išlo prema gradovima da vide koliko gradovi imaju još stanova na svom lageru, to imaju veliki gradovi, mali gradovi nemaju. Ali grad Zagreb, možete tražiti tri puta podatak i tri puta ćete dobiti različiti podatak, to znači gradovi ne žele o tome govoriti. Međutim to je projekt u kojem treba ići zajedno. Stoga kada je riječ o ovim izmjenama i dopunama zakona kao što smo do sada o POS-u govorili da treba ponuditi zaista lepezu, vi morate ponuditi našim građanima lepezu da onaj koji hoće kupiti da može kupiti, onaj koji hoće kupiti gotov stan da može kupiti, onaj koji hoće uzeti stan za najam, da može uzeti. No međutim, treba otvoriti novu nišu i treba o tome ozbiljno razgovarati i vidjeti. To su stanovi koji su za najam, koji će biti vlasništvo ili države ili jedinice lokalne samouprave kojim ćete nuditi našim građanima koji odluče svoje mjesto življenja zbog dobrog posla promijeniti pa znaju da im je to sigurno, ali to treba razmišljati u odnosu kada država Hrvatska u jednom trenutku kaže da je povećala kvotu na 5 tisuća radnika pa na 8 tisuća, pa kada poveća kvotu na 10 tisuća onda mora znati što je to posljedica. Da li u tih 10 tisuća dolaze ljudi sa obiteljima, da li dolaze na povremene poslove, da li ih želimo stalno zaposliti, to su stvari o kojima treba voditi računa. I to vam je, to vam je sad jedna situacija gdje je uvaženi ministar rekao projektom POS-a ćemo omogućiti građevinskom sektoru da radi. Sve, OK. Taj građevinski sektor nema radne snage. Da bi građevinski sektor radio mora imati radnu snagu, da bi radna snaga došla iz neke druge zemlje, morate im omogućiti da ima dobru plaću ali ga morate negdje i smjestiti. Tako da vam se tu zatvara jedan krug ali o tome treba razmišljati sada. Mi živimo u zemlji u kojoj razmišljamo kada se stvari dese. Daj Bože da se u ovoj zemlji desi da što manje ljudi ide van, daj Bože da dođe radna snaga jer dolaskom radne snage će se poboljšati sve ali za to moramo stvoriti, moramo znati koji su kriteriji i moramo stvoriti uvjete da bi nam ljudi došli. Ja sam neki dan naravno srela jednog svog kolegu koji ima jednu respektabilnu građevinsku tvrtku, pitala sam kako je, on kaže odlično, nema nikad više posla, ja kažem super, kaže ali nije mi nikada teže raditi. Ja svom zidaru dajem plaću negdje oko 1000 eura. I on u ponedjeljak više, kaže sve se dogovorimo, dogovorimo se u petak, njega u ponedjeljak nema na poslu jer je dobio negdje drugdje više. To su činjenice kojima trebamo pogledati u oči, to je činjenica o kojima se trebamo, sad iznaći rješenje, to su činjenice o kojima sada trebamo razmišljati. I da još zaključno kažem, mi ćemo podržati ove Izmjene i dopune Zakona o POS-u, ali ono što je zadaća Ministarstva graditeljstva i prostornog uređenja da razmišlja o koraku dalje, da razmišlja o promjenama koje su u RH, promjene koje su tu. Neće oni, nisu najavljivane, one su tu i tu trebamo dati jedan određeni odgovor. Ja sam siguran da to ne može samo Ministarstvo graditeljstva i prostornog uređenja, taj odgovor mora biti na razini Vlade, na razini koordinacije i dati sad strategiju što to znači da budete zemlja koja je prijatelj ljudima koji žive ali koji je privlačan i za nekog drugi koji će doći tu i raditi. Hvala lijepo.
Idemo sada na Klub zastupnika SDP-a, poštovani kolega Stjepan Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege saborski zastupnici. Ova izmjena Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji se ne dotiče suštine o kojoj bi se ovdje trebalo raspravljati. Dapače ovih 35 članaka je zapravo kozmetička izmjena kojom se neće popraviti činjenica da ovaj zakon nije donio željene efekte naročito u manjim sredinama u kojima se teško mogu pokrenuti glomazni i skupi mehanizmi kojima bi se postigao veći učinak. Smisao društvene poticajne stanogradnje se ne bi smio svoditi na prebacivanje troškova zemljišta komunalne infrastrukture i druge infrastrukture, troškova potrebnih za priključivanje zgrade na jedinice lokalne samouprave. Izmjena zakona nudi mogućnost da jedinice lokalne samouprave osnivaju javne ustanove koje bi obavljale poslove iz članka 9. U članku 10.a jedinice lokalne samouprave su i do sada mogle osnivati neprofitne pravne osobe a u izmjeni je to promijenjeno u javne ustanove prema potrebnom posebnom zakonu u kojima se uređuju ustanove. Te su ustanove preskupe naročito za male gradove i nije logično da se uz već osnovanu centralnu agenciju za pravni promet i posredovanje nekretninama APN osnivaju još i brojne ustanove na lokalnom nivou. Pri tome je očito da predlagač zakona pokušava decentralizirati poslove, troškove i rizike a potencijalnim uspješnima primjerim poentirati. Nije li to ponovno bujanje nove administracije u situaciji kada bi trebalo što više reducirati javni sektor? Zemljišta u vlasništvu jedinica lokalne samouprave su od konkretne komercijalne vrijednosti i mogu se prodati na javnim dražbama i novcem od prodaje graditi objekti i trajne vrijednosti kao što su vrtići, škole i drugi javni sadržaji za čiju gradnju se i može dobiti i sufinanciranje iz EU fondova. Zemljište u vlasništvu gradova su vrlo ograničeni resurs kojeg nema dovoljno da bi se jedinice lokalne samouprave uključivale u sustav POS-a. Također kupovanje zemljišta u privatnom vlasništvu za tu svrhu smatram da se svi slažete nije ekonomično. Pitanje je koliko su zapravo potrebe za novim stanovima, osim naravno za potrebe tzv. kadrovskih stanova za smještaj liječnika, profesora i drugog potrebnog stručnog kadra u malim sredinama kojima bi se trebao privlačiti dodjelom stanova i omogućavanje nadprosječnih zarada. Također treba razmotriti potrebu gradnje određenog broja stanova koji bi ostali u vlasništvu jedinica lokalnih samouprava za iznajmljivanje. Još uvijek u našoj sredini vlada navika posjedovanja nekretnine za stanovanje u velikoj većini slučajeva. Novi Zakon o društvo poticajnoj stanogradnji treba omogućiti da se društveno poticajni stanovi po povlaštenim uvjetima uz financijsko sudjelovanje države mogu graditi i u zgradama koje nisu u potpunosti namijenjene društveno poticajnoj stanogradnji. Recimo npr. da se izgradi zgrada od 50 stanova, 10 stanova je za društveno poticajnu stanogradnju, 10 za stambeno zbrinjavanje branitelja i njihovih obitelji, 10 ostaje u vlasništvu jedinica lokalne samouprave za dugoročni najam ili kao socijalni stanovi, 10 za potrebe visokoobrazovanih kadrova koji rade npr. na fakultetima i sl. i 10 za klasičnu prodaju tržišnu. Ovakvi projekti su inkluzivni, mogu se prijavljivati na EU fondove. Treba omogućiti i financijsko sudjelovanje države bilo kroz zemljište ili kroz sufinanciranje infrastrukture i kod takvih mješovitih objekata. Također mora se predvidjeti zakonski održiva mogućnost da takvi stanovi imaju različitu cijenu. Ono za tržište po tržišnoj, a oni za društveno poticajnu stanogradnju po povlaštenoj cijeni. Zakon bi trebao i dodatno podupirati gradnju o novim naseljima gdje jedinica lokalne samouprave osmišljava i predviđa javne sadržaje kao što vrtići, ambulante, prostore za udruge i sl. jer takvi veliki projekti su usmjereni na budućnost i također smatram da se trebaju dodatno poticati jer tako stvaramo i razvijamo gradove i stvaramo nova naselja. Država se mora jače uključiti u POS kao razvoju kategoriju čitavog teritorija na način kao što sam na početku rekao, da sudjeluje u bitnim troškovima izgradnje stanova umjesto da te obaveze u ovom procesu naprosto spušta na lokalnu razinu. Najveći gradovi će lakše moći iskoristiti mogućnost gradnje stanova po ovom sistemu zbog veće potrebe za stambenim prostorom u već dugogodišnjem trendu povećavanja broja stanovnika odnosno nadiranja stanovništva u velike gradove. Ako se želi promijeniti taj trend i pokušati zadržati stanovništvo u manjim sredinama, tada treba promijeniti ovu politiku i više stimulirati gradnju stanova u manjim sredinama. To bi se moglo postići upravo većim financijskim angažmanom centralne države u pokrivanju troškova zemljišta i potrebne infrastrukture kao i troškova priključaka. U članku 13. važećeg zakona dana je mogućnost da agencija sama kupuje građevinsko zemljište za gradnju stanova i osigura financiranje uređenja komunalne infrastrukture i priključaka na infrastrukturu u slučaju da jedinica lokalne samouprave to isto ne osigurava. Pitam se u kojim se to slučajevima agencija sama odlučuje na takvo investiranje? Da li je to na vrlo atraktivnim lokacijama koje jamče dobru prodaju stanova ili prema političkoj procjeni? U već važećem zakonu u članku 30. se predviđa i gradnja i rekonstrukcija tj. dogradnja i nadogradnja zgrada i obiteljskih kuća. Ova izmjena se ne bavi tom tematikom u smislu jasnijeg definiranja o kakvim bi se to mjerama moglo raditi. Ovdje se predviđa u stavku 2. važećeg zakona da jedinica lokalne samouprave može osigurati i svoja financijska sredstva ovisno o njenim mogućnostima i potrebama a u stavku 3. se dapače navodi da agencije uz prethodnu suglasnost ministra nadležnog za graditeljstvo utvrđuje provedbeni program za poticanje granje i rekonstrukcije kuća u skladu s kojim pribavlja potrebna sredstva za izgradnju. Takvu mjeru sufinanciranje države zaista trebamo u našem gradu u kojem se gradi puno obiteljskih kuća i sufinanciranje centralne države bi stvarno dobro došlo. No međutim, ovaj je članak očito samo deklarativne naravi jer radi se samo o omogućavanju kreditnog zaduživanja kod komercijalnih banaka pa mislim da bi se tu dodatno trebalo razraditi neke stvari jer definitivno ima prostora. Uz članak 1. izmjene prema predloženim odredbama članka 1., Agencija za pravni promet i posredovanja nekretninama će financijska sredstva u državnom proračunu na glavi Agencije za pravni promet i posredovanje nekretninama naznačiti javnoj ustanovi koju prema članku 8. Konačnog prijedloga zakona o izmjena i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji, osniva jedinica lokalne samouprave prema Zakonu o ustanovama. Smatram d osnivanje javne ustanove predstavlja novi trošak jedinicama lokalne samouprave te bi stoga ovaj članak trebao preformulirati na način da to mogu obavljati i trgovačka društva koja već ima osnovana jedinica lokalne samouprave jer kao što znate, od 2017. g. od početka provedbe te poticajne stanogradnje, samo 4 takve agencije u Hrvatskoj su osnovane i to su većinom veliki gradovi, znači to nije zaživjelo u manjim sredinama, manjim gradovima, sad zamislite Slavoniju gdje ljudi iseljavaju a za gradove i općine to su dodatni troškovi, zašto ne bi već znači one ustanove koje postoje radile te stvari? To je svakako manji trošak, znači doregistrirati djelatnost, nego zbrinuti poslovne prostore, postavljati nove uprave i vjerujem da bi to kroz cijeli zakon trebalo ispraviti jer evo sama dosadašnja praksa vam je pokazala da trgovačka društva u vlasništvu grada kao što su društva registrirana za upravljanje stambenim zgradama, osobito ona koja su nastala nakon formiranja gradova i prestanka rada nekadašnjih fondova u stambenom i komunalnom gospodarstvu, itekako imaju iskustva i znanja provoditi programe poticajne stanogradnje. Naime, graditeljstvo i funkcionalno odražavanje nekretnina te stanje trenutnog stambenog fonda u pojedinom gradu, najbolje poznaju upravitelji stambenih zgrada koji shodno tome imaju prave i svježe informacije o tome kakve su potrebe lokalnog stanovništva za novim stanovima, veliko iskustvo su ti upravitelji dobili u postupcima javne nabave za usluge energetskog certificiranja zgrada, projektantskog i stručnog nadzora te uz vođenje samih radova na stambenim zgradama te ih vjerujem to čini idealnim nositeljima poticajne stanogradnje i ne bi trebalo nove agencije osnivati, ustanove. U tom smislu uistinu se čini neosnovano trošiti sredstva jedinica lokalne samouprave na osnivanje javne ustanove ukoliko jedinica lokalne samouprave već raspolaže sa osnovnim pravnom osobom, iskusnim zaposlenicima i spremnosti da preuzme poslove oko poticajne stanogradnje. Istim člankom propisano je da javna ustanova do 30. rujna tekuće godine mora izraditi i program POS-a za slijedeću godinu. Time je u slučaju i da ostane ovaj prijedlog sa javnom ustanovom, onemogućeno da se u ovom kratkom vremenu od 3 mj. i osnuju javne ustanove i predaju programe POS-a za slijedeću godinu. Znači praktički opet imamo ova 4 grada koji imaju osnovane agencije, ustanove, oni mogu graditi i to je ona tendencija koju sam rekao, veliki gradova. A dobro, budete evo kroz obrazloženje objasnili. Ono što prijedlog zakona vrlo šturo ili nikako ne uređuje, a osobito se javlja u praksi je prebacivanje odgovornosti za bitne zahtjeve za građevinu u slučaju kada se na takvim stambenim zgradama pojave nedostaci u izgradnji ili su posljedica lošeg stručnog nadzora nad gradnjom kada APN nakon isteka roka od 2 g. … a prebacuje svaku daljnju odgovornost na izvođače radove, te je kod zaštite prav suvlasnika, vrlo teško doći do projektne dokumentacije i ostalih ispravaka, kao što su ugovori i slično, za slučaj kada je potrebno podnijeti tužbu za otklanjanje nedostatka, a zbog vrlo kratkog roka predviđeno Zakona o obaveznim odnosima, 1 g. do 6 mjesec od kada se nedostatak uoči. Pa često takvi pokušaji utužena loše gradnje završe neuspješno. Iako ovaj prijedlog izmjena zakona ne može utjecati na rokove i Zakona o obavezni odnosima, predlaže se da sva dokumentacije iz POS-a pojedine zgrade bude dostupna suvlasnicima, te zgrade kao novim vlasnicima i to putem upravitelja zgrade ili ovlaštenog predstavnika, suvlasnika ili povjerena na čuvanje jedinice lokalne samouprave, kako bi ista bila lako dostupna. Što se tiče konkretnih izmjena ja ću vam ovdje neke predložiti, uz čl. 1 stavka 4 izmjene čl. bi trebao glasiti uz financijska sredstva i stavka 1 ovog članka RH mora umjesto može za izgradnju stanova osigurati građevinsko zemljište, jer smatram da je to pravi način da se država uključi, a ne da sve opet bude na jedinicama lokalne samouprave. UZ čl.2 stavak 5 izmjena, predlaže se povećanje postotka u predočenom stavku 5 sa 10 na 15%, etalonske cijene građenja. Uz čl. 4. izmjena cijenu građevinskog zemljišta određuju ovlašteni sudski procjenitelji i zakonitosti kontroliraju procjeniteljska povjerenstva a ne jedinice lokalne samouprave, pa se ne može određivati u kojem postotku je ista sadržana u etalonskoj cijeni građenja. Uz to etalonska cijena ne prati stvarne troškove građenja koje su se drastično povećale u posljednje vrijeme, najvećim dijelom zbog pomanjkanja, tj. odljeva stručnih kadrova u građevinarstvu. Čl. 11, izmjena tj. dopuniti, u čl. 13 se dodaje 3 elineja, ukoliko jedinice lokalne uprave iskaže spremnost za oslobađanja obveza plaćanje komunalnog doprinosa za gradnju zgrade po sistemu društvenog poticanja stanogradnje, APN će kupiti građevinskog zemljište, potrebno za izgradnju stanova, po cijeni koja ne može biti više od 25% etalonske cijene gradnje ukupne korisne površine stanova u građevini, koja će se graditi na tom zemljištu i osigurati financiranje uređenja komunalne infrastrukture i priključaka na infrastrukture nadopune gotovosti, a koja ne može biti viša od 25% etalonske cijene građenja ukupne korisne površine stanova u građevini koja će se graditi na tom zemljištu. I treba dodati nove izmjene po meni važećeg zakona, a to je treba izmijeniti čl. 6 stavka 2 važećeg zakona koji glasi jedinice lokalne samouprave za izgradnju stanova osigurava odgovarajućeg građevinskog zemljište, uređenje komunalne infrastrukture i priključka n a infrastrukturu, odnosno, podmiruje troškove koje se odnose na infrastrukturu i priključke, na način da zemljište i drugo spomenuto osigurava država. Jer kao što sam prije rekao, sve osigurava grad, od toliko građevinaca koji grade, onda mi nismo konkurentni s njima s cijenom a na kraju kada gradite POS, ispadne da je razlika u cijeni kvadrata 100 eura, a puno je nekvalitetni ja gradnja nego to rade privatni poduzetnici, jer njima je u interesu da taj stan prodaju i oni nadgledaju, prate gradnju. I još stavak 17, članak 17. stavka 1. važećeg zakona, iza riječi spremno osigurati, briše se, zemljište i druga sredstva za izgradnju stanova, a dodaje se oslobađanje plaćanja komunalnih doprinosa za gradnju zgrade po sistemu društvene poticajne stanogradnje. Definitivno se slažem da treba mijenjati zakon i evo, čestitam na toj inicijativa, podržavam, dapače, vjerujem da će se postojeći zakon, barem do neke poboljšati, ali kao što i sami vidite od 31. prosinca kad je počela tog provedba poticanja stanogradnje, samo 4 agencije su osnovane i to su većinom veći gradovi, manji gradovi to ne mogu pratiti jer nemaju sredstva. A i sami ste rekli do sada je ukupno izgrađeno 8 i nešto sitno tisuća stanova u 238 građevina, ukupne vrijednosti 4 milijarde kuna, od čega je država evo dala milijardu kuna poticajne stanogradnje. To su … [[Govornik se ne razumije.]] ako su ažuriranja, a ja vjerujem da jesu skinuti jučer, onda je vjerojatno točno, jer vidim, jedni klimaju da, jedni klimaju ne. Pa vjerujem da je točno jer je skinuto iz stranice. Evo, mi ćemo dati neke amandmane na ovaj zakon, vjerujem da ćete tih podržati, a u smislu da stvarno zakon bude onakav kakav treba biti. Hvala.
Idemo dalje, sada je na redu klub zastupnika HNS-a, poštovana kolegica Bernarda Topolko, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Pred nama je Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticanoj stanogradnji, drugo čitanje. P.Z. br. 286. Klub HNS će podržati konačni prijedlog zakona. Prvi zakon o društveno poticanoj izgradnji donio je Hrvatski sabor na sjednici 30. studenog 2001. i do danas je doživio 6 promjena. Društveno poticajno stanogradnja, provodi se izgradnjom stanova, odnosno, stambenih zgrada, organizirani na način, koji se ostvaruje svrsishodno korištenje javnih i drugih sredstava za pokriće troškova, osigurava povrat tih sredstava te omogućuje prodaja stanova uz obračun otplatu po pristupačnim uvjetima od tržišnih u pogledu kamata i rokove otplate. Do danas je provedbom zakona ukupno izgrađeno 8094 stana, 239 objekata u 75 jedinica lokalne samouprave. Bilo je rečeno da manje sredine nisu zainteresirane za izgradnju POS-ovih stanova. Međutim, ja mogu reći sljedeću situaciju, u Međimurju općina sa 2770 stanovnika radi na projektu 96 POS-ovih stanova u 3 faze. U prvoj fazi biti će izgrađeno 36 stana, za koje postoje zainteresiranost i postoje kupci. 2015. g. uvedena je mogućnost najma stana uz mogućnost kupnje istog ovim prijedlogom zakona, omogućiti će se davanje u najam stanova javnim službenicima i namještenicima u skladu sa potrebama na terenu, omogućiti će se pokretanje novog programa stambenog zbrinjavanja u skladu s potrebama sredina na svim razinama, gradovima, općinama, županijama za deficitarna zanimanja, za liječnike, za učitelje, za znanstvenike i za sve ostale koji se pokaže potreba. Svjedoci smo da grad Dubrovnik već u nekoliko navrata je raspisao natječaj za pedijatra, kojega ne može dobiti, u Splitu smo pred par dana čuli da nedostaje oko 150 liječnika, odnosno 130 na stručno osposobljavanje i liječnici. I ne mogu ih naći, ne mogu ih naći zbog visoke cijene najma stana. Cilj je ovim zakonom omogućiti što većem broju mladih obitelji riješiti svoje stambeno pitanje. Također se ovim prijedlogom zakona uređuje pravo prvenstva zaštićenim najmoprimcima koje koriste stan u vlasništvu fizičkih osoba za osiguranje stanova i na taj se način usklađuje s konačnim prijedlogom zakona, izmjenama i dopunama Zakona o najmu stanova koji je u postupku donošenja. Naziv neprofitna javna osoba u tekstu zakona zamjenjuje se nazivom javna ustanova te se u članku 10.a definira da javnu ustanovu može osnovati jedinica lokalne samouprave, da javna ustanova posluje prema zakonu kojim se uređuje ustanova i to u svoje ime, a za račun jedinice lokalne samouprave. Također javna ustanova dužna je do 30. rujna tekuće godine izgraditi program POS-a za sljedeću godinu i dostaviti ga na suglasnost ministru koji u roku od 30 dana od dostave programa daje suglasnost za isti. Javna ustanova u izgradnji stanova posluje javnim sredstvima i sredstvima koje se pribavljaju na tržištu kapitala, od poslovnih banaka i drugih financijskih institucija, od kupaca stanova i drugih osoba prema odredbama ovog zakona. Svako financijsko poslovanje javna ustanova vodi odvojeno i dužna je redovito kvartalno izvještavati APN. Također jedinica lokalne samouprave u čijoj je nadležnosti javna ustanova dužna je osigurati sredstva u svom proračunu te financirati izgradnju građevine do završetka u slučaju da zakažu neki sudionici u procesu. Ovim prijedlogom zakona točno se definiraju aktivnosti građenja koji definiraju etalonsku cijenu građenja, dok se troškovi izrade dokumentacije, stručni … [[Govornica se ne razumije.]] te vodne doprinos definiraju kao ostali troškovi i izuzeti su iz etalonske cijene građi. Cijena građenja i komunalne infrastrukture povećava se sa 20 na 25% etalonske cijene građenja, dok se najviše cijena stana povećava 140 na 150% etalonske cijena građenja, a kako bi se isto uskladilo s realnim stanjem na tržištu, odnosno maksimalna cijena POS-ovih stana bit će 9000 kuna po metru kvadratnom, umjesto dosadašnjih 8400 kuna po metru kvadratnom. Napominjem da na nekim područjima RH to je otprilike cijena građenja na tržištu, tako da bi možda trebalo razmisliti o nekoj drugoj varijanti s obzirom da znamo da se negdje može kupiti cijena po kvadratnom metru, odnosno stan po kvadratnom metru od 1200 eura, to je otprilike to. Ministar nadležan za poslove graditeljstva donijet će pravilnik za članak 30.b ovog prijedloga zakona u kojem se definira da APN sudjeluje u izgradnji stanova za najam u svom vlasništvu radi rješavanja stambenih potreba djelatnih vojnih osoba, policijskih službenika te drugih državnih i javnih službenika i namještenika. APN iste daje u najam na određeno vrijeme sukladno pravilniku kojim se propisuje podrobni uvjeti, mjerila i postupak davanja u najam stanova, kao i osnovna oprema tih stanova za stanovanje u zakonskom roku od 60 dana od stupanja na snagu ovog zakona. Kao što sam već napomenula, klub HNS-a će podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala. Sada je na redu Klub zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a, poštovani kolega Branko Hrg, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, poštovani ministri, potpredsjedniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Naš klub će podržati ovaj konačni prijedlog izmjena zakona, ne zato što očekujemo da će to nešto bitno i značajnije doprinijeti razvoju stanogradnje i rješavanju stambenih pitanja, nego zbog toga što tu definitivno postoji neki određeni poboljšanja koja do sada nije bilo u postojećem zakonu. Želim ovdje danas ustvari malo iznijeti nekoliko stavova vezano općenito uz problematiku stanogradnje, izgradnje stanova i rješavanja stambenog pitanja, posebno za mlade obitelji. No prije toga, u svakom slučaju, kad gledamo u obrazloženju koliko je izgrađeno stanova, u koliko jedinica lokalne samouprave, onda mi se nameće pitanje da bi bilo dobro dobiti ukupnu informaciju o tome koliko je u ovih 17ak godina tih stanova od 8035 koliko je ukupno izgrađeno u kontinentalnom djelu Hrvatske, a koliko je izgrađeno u turističkom djelu Hrvatske? Jer nekako mi nema baš previše logike poticati stanogradnju u turističkom djelu Hrvatske, ne ulazeći u to da imam protiv nešto protiv turističkog dijela Hrvatske, apsolutno ne, ali mislim da bi ustvari poticanje stanogradnje za ostanak ljudi u određenim sredinama trebalo poticati tamo gdje ljudi najviše odlaze, tamo od kuda najviše ljudi odlaze. I kada gledamo i trenutno stanje u kojem se gradi 345 stanova, oni se grade u Fažani, Metkoviću, Punatu, Šibeniku i Varaždinu, znači samo jedan kontinentalni grad od pet u ovom trenutku. To je još jedan pokazatelj da očito gađamo krivo područje RH za ovu problematiku. I ja bih volio stvarno dobiti takvu jednu punu informaciju ako je to moguće da mi se pošalje na klub iz ministarstva jedna razrada od tih 8035 stanova od tih 75 jedinica lokalne samouprave koliko je stvarno bilo gradnje u kontinentalnom, koliko u ovom turističkom dijelu Hrvatske. Ukoliko to nije moguće onda ću postaviti takvo pismeno zastupničko pitanje da si razjasnim sam sebi ovaj fenomen koji se događa, što i nije fenomen u krajnjem slučaju. Ljudi naravno žele iskoristiti mogućnost koja im je dana i to je njihovo pravo i mogućnost i zašto to ne bi napravili, ali u svakom slučaju ako je to tako onda nismo pogodili metu onda smo metu promašili. Ja mislim da bi mi trebali sasvim drugačije pristupiti rješavanju problematike stanovanja i to na način da država ne bude ta koja konkurira privatnom poduzetništvu u stanogradnji, to nema smisla. Puno je vrednije, puno bi bilo kvalitetnije, puno bi bilo efektnije i dalo bi bolje rezultate kada bi se izradio model potpora i subvencija kamata privatnim poduzetnicima koji bi gradili stanove ne samo za prodaju nego za rentanje, za iznajmljivanje. Danas imamo situaciju da se u Hrvatskoj događa ogroman broj razvoda, vrlo mladi brakovi propadaju. Sigurno je jedan od razloga opterećenje kada ljudi dođu u situaciju da su digli kredit, da su krenuli u rješavanje stambenog pitanja, da ostanu bez posla, nešto im se poremeti, puca brak, puca obitelj i na kraju kakve koristi. Govorim ovo zato jer govorimo o ostanku u pojedinim područjima i govorimo o migraciji radne snage, govorimo o tome da bi ljudi da danas u Hrvatskoj ljudi bi i mogli raditi, ali često puta su se vezali uz određeno područje upravo kupnjom nekretnine, upravo dizanjem kredita na tu nekretninu. Zamislismo si situaciju da mladi čovjek koji ne znam živi evo u mojim Križevcima dobije dobar posao u Splitu, ali je u međuvremenu u Križevcima potpisao ugovor za kupnju stana iz poticajne stanogradnje, ima kredit. On ne može otići u Split jer tamo može biti jedino podstanar i plaćati kredit za stan koji je u Križevcima koji ne može rentat za dovoljno novaca da može plaćati taj kredit. A da imamo model po kojem bi privatni poduzetnici gradili stanove u koje bi se moglo na najam, na iznajmljivanje useljavati ljude sa stanarskim na neki način zaštićenim pravom dok je tamo u tom stanu, da ga nitko ne može izbaciti da u tome bude država i lokalna samouprava aktivna, onda bi takav čovjek, takav stan u Križevcima napustio, dobio bi isti takav stan u Splitu i tamo bi nastavio živjeti ili obrnuto. To bi bio model koji bi mogao dati određene rezultate i omogućiti mladim ljudima u Hrvatskoj da mogu zbog posla mijenjati mjesto življenja i da u tome dijelu ne ostaju zarobljenici kredita. To se može rješavati, to nije model koji je nekakva topla voda, on naravno funkcionira u zemljama Europe i svijeta i ja ne razumijem zašto ne bi nešto takvo pokrenuli, nešto tako napravili i pokrenuli investicijski ciklus, pokrenuli poduzetnike u građevini da počnu graditi i da mogu na taj način i zapošljavati ljude, a opet zbrinjavati mlade ljude posebno obitelji. Zašto ne bi lokalna samouprava imala i obavezu i zadatak, ali mislim da im ni ne treba stavljati obavezu da će to svaki načelnik, gradonačelnik napraviti i samoinicijativno da se u takvim stanovima daje subvencija stanarine, ne znam prvih pet godina za mladi bračni par koji sklapa brak, koji želi osnovati obitelj, koji želi živjeti u tom stanu. Naravno kada govorimo o bračnom paru da govorimo o muškarcu i ženi, to uvijek naglašavam da ne bi bilo nekih zabuna jer u Hrvatskoj u zadnje vrijeme ima puno raznoraznih zabuna i po tom pitanju. To je po meni nešto o čemu treba vrlo ozbiljno razmisliti, nešto što bi moglo pokrenuti investicije, nešto što bi moglo omogućiti mladim ljudima da ne srljaju u kreditna zaduženja prije nego su se za to stvarno odlučili sposobni da to mogu napraviti jer pod silom ulaze u takve kredite da bi uopće mogli negdje živjeti i da na taj način pokrenemo taj ciklus i napravimo mobilnost radne snage u RH. Kad si pogledamo situaciju da ogroman broj hrvatskih građana ima nekretnine da svi ti mladi ljudi imaju roditelje u velikoj većini koji imaju i kuću, koji imaju i stan da će oni za par godina biti vlasnici te kuće i stana jer biologija čini svoje. Onda dolazimo do još jedne spoznaje da u nekom doglednom vremenu taj čovjek koji živi u takvom stanu, ta obitelj koja živi u takvom stanu sutra se možda odluči živjeti u kući koju je naslijedila od roditelja i osloboditi ovaj stan. Ne znam da li dovoljno jasno govorim, ne znam da li je pogođena poanta, da li sam uspio prikazati taj problem i nekakvu želju i ideju u kojem pravcu bi to išlo. Ali ja mislim da ovakvi prijedlozi zakona neće rezultirati nikakvim značajnijim promjenama u rješavanju stambenih pitanja mladih ljudi a neće bogme niti napraviti nikakve velike poteze i pomake u stambenoj izgradnji. I jedno i drugo nam je nužno i jedno i drugo nam je potrebno i ja mislim da država tu treba biti stvarno faktor koji omogućuje određene subvencije, koji omogućuje određene poduzetniče aktivnosti koje su usmjerene prema ljudima, i prema poduzetnicima a na ovaj način bojim se da nikakvih velikih pomaka neće biti. Dakle podržavamo zakon, on ima određenih pomaka ali uz ove opaske koje dajem ne vjerujemo da će on napraviti bilo kakav veliki pomak u ukupnom rješavanju stambene problematike.
Hvala. I idemo na zadnji klub, to je Klub zastupnika HSS-a, poštovani kolega Davor Vlaović. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege, uvaženi predstavnici Vlade. Evo u ime kluba HSS-a naravno da je dobro došao ovakav Zakon o društveno poticajnoj stanogradnji, iz razloga kako je uvodno i rečeno da damo šansu mladima da dođu do svoje nekretnine, do svog stana, da zaustavimo iseljavanje, da potaknemo građevinski sektor i da damo alat općinama, gradovima, županijama da deficitarne kadrove zadrže na svom području ili privuku. Da li smo do sad kroz provedbu ovoga modela uspjeli iako je izgrađeno preko 8 tisuća stanova u 75 jedinica lokalne samouprave obzirom na podatke koji su ovih dana objavljeni da je Hrvatska ispod 4 milijuna stanovnika, prema podacima iz Njemačke preko 200 tisuća ljudi je iselilo samo u Njemačku, odgovor je nismo uspjeli. I ne može se samo kroz ovaj zakon i ovim modelom zaustaviti iseljavanje i dati šansu mladima da dođu do svoje nekretnine. A mi iz HSS-a i ja osobno sam jako nezadovoljan što je u ovom programu do sada sudjelovalo samo 75 jedinica lokalne samouprave. I kod prvog čitanja sam govorio da nismo svi u jednakoj šansi, da nisu sve jedinice lokalne samouprave u prilici riješiti građevinsko zemljište, infrastrukturu, priključak i sve ostalo da bi sudjelovao u ovom programu. I dobio sam evo odgovor i u obrazloženju ovoga konačnog prijedloga zakona da već postoji mogućnost da APN može uz zadovoljavanje stambenih potreba na određenom području kupiti građevinsko zemljište i financiranje uređenja građevinske infrastrukture. Ovo moje pitanje da li je to učinio i gdje, u kojoj jedinici lokalne samouprave iz Slavonije i Baranje, a postoji interes. Evo i danas sam s nekoliko načelnika i gradonačelnika Nove Gradiške pričao, postoji interes, ali jednostavno do sada nisu imali financijskih mogućnosti na ovaj način sudjelovati u ovom programu. Uglavnom su evo kao što vidimo u izvještaju da se gradi na Krku, u Šibeniku, što ja naravno i mi iz HSS-a pozdravljamo jer i tamo treba rješavati stambena pitanja građana. Ali se postavlja pitanje što sa drugim područjima. Neke modele je evo malo prije spominjao kolega prije mene ali ja se usudim odavdje reći da mi moramo osmisliti takve zakone, takve modele koje će vratiti stanovništvo u Slavoniju, Baranju, Liku i druga prazna područja. Jer znate kakva vam je sada situacija u tim naseljima, vjerojatno se provezete pa vidite, prodaje se, prodaje se, prodaje se. I to ne samo kuća, nego cijelo imanje od 5 do 15 tisuća eura. I nismo u mogućnosti to samo riješiti i treba tu pomoć države jer ako je država uložila preko milijardu kuna u ovih 8 tisuća stanova moje je i naše pitanje iz HSS-a koliko će uložiti da se vrati život u ta nerazvijena područja, na koji način. Jer ovim zakonom naravno potaknuti će se stanogradnja i vidimo da se gradi na Krku, Dalmaciji i nekim drugim urbanim područjima gdje postoji naravno i interes ali postoji i građevinska operativa koja može to izvesti. Ali ja vas pitam što sa građevinskom operativom u Slavoniji. Jer veliki broj obrta je zatvoren jer nije bilo građevinske operative. A s druge strane postavljam pitanje zašto iz etalonske cijene u okviru ovih 6 tisuća kuna izbačeno troškovi projektiranja i pripreme dokumentacije. Ostavlja se veći prostor građevinskom sektoru što treba samo je pitanje hoće li oni to iskoristiti za povećanje plaće radnicima ili za svoju osobnu dobit. A s druge strane preliti će se taj trošak na jedinice lokalne samouprave koje već same nisu u mogućnosti pripremiti se još da bi sudjelovali u ovom programu ili će se preliti na krajnjeg kupca stana jer vidimo da poskupljuje cijena stana sa 8400 na 9000 kuna po kvadratu. A naše je pitanje zašto nije išla cijena dolje. Pogotovo kada sada imamo državni proračun u suficitu, znači moglo se više intervenirati da ta cijena mladima ne raste. I zato protestiramo protiv toga jer sigurno da na taj način nećemo dati mladima šansu da dođu do stana jer im poskupljuje cijena kvadrata i pogotovo kada vidite prosječne cijene stanova u 2017. i 2018. u različitim dijelovima Hrvatske. Evo primjerice u Sisku je bilo 2017. 759 eura po kvadratu, 2018. 764, u Karlovcu sa 859 pada na 840, znači nije problem samo u Slavoniji nego i u drugim regijama, evo i u Karlovcu gdje padaju cijene stanova i novogradnje, da ne govorimo o starim objektima i zgradama. Znači moraju se osmisliti modeli i za te sredine gdje je cijena već sada daleko ispod tih 9.000 kuna što će po ovom prijedlogu zakona biti na tržištu. Tako da mi iz HSS-a tražimo da se osmisli model kako u tim sredinama gdje sada već ima puno slobodnih stanova, slobodnih kuća da se država aktivnije uključi da mladima to damo ili u najam po povoljnim uvjetima kroz subvencionirani najam ili kroz prodaju po povlaštenim uvjetima, a pogotovo za one koji su blokirani i koji su ostali bez posla pa nisu mogli dalje otplaćivat kredite. Vidjet modele kako reprogramirat te kredite ili onima koji su ostali bez svoje jedine nekretnine dati šansu da imaju pravo prednosti na tržištu novoizgrađenih stanova kroz program POS-a. I naravno još uvijek postoje ljudi koji su se doselili iz Vojvodine, iz BiH u područja u Hrvatsku nakon rata, pogotovo Okučani, Lipik, Pakrac koji još uvijek nisu riješili stambeno pitanje. I tu je bilo niz najava da će se ići k mogućnosti da se ti ljudi koji žive u tim objektima te stanove kupe ili kuće, još uvijek nisu riješili svoje stambeno pitanje. Pa evo moje je pitanje kada će se to konačno riješiti da ljudi znaju i da ostanu živjeti tu u Hrvatskoj? Još bih jednom ponovio pitanje, gdje je to APN kupio zemljište, opremio infrastrukturno i koja je to jedinica lokalne samouprave na taj način sudjelovala u ovom programu POS-a? ja ne znam da li je ijedna u Slavoniji i Baranji i Srijemu pa evo pozivam ministra, potpredsjednika Vlade nek kaže gdje će to učiniti. Mislim da ima interes i u Županji i u Vinkovcima, i u Novoj Gradiški i u Orahovici, ajmo to učiniti taj jedan iskorak. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi se javio poštovani zastupnik Miro Bulj. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeći je poštovani zastupnik Branko BAčić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani potpredsjedniče Vlade sa državnim tajnikom i suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Pa i u prvom čitanju smo rekli kako podržavamo izmjene Zakona o poticajnoj stanogradnji koji je već u provedbi preko 17 godina i koji je kao jedna od mjera rješavanja stambenog pitanja u Hrvatskoj polučio svoj uspjeh, a s druge strane svakako da je i u određenim vremenima bio jedan od načina poticanja građevinske djelatnosti odnosno graditeljstva u Hrvatskoj. Činjenica kako to piše u obrazloženju zakona, a to da je u 17 godina prodano preko 8035 stanova odnosno dao je ministar u međuvremenu i novi podatak s obzirom da je čini mi se u Metkoviću prije kratkog vremena su dati na korištenje stanovi, tako da je taj podatak u odnosu na obrazloženje nešto veći i povoljniji, govori o opravdanosti ovog projekta koji je doista riješio značajan broj stanova u RH. Dobra strana ovog zakona jest u tome da omogućuje kupcu stana jeftiniju cijenu stana, angažman jedinice lokalne samouprave, angažman države što se onda jasno reflektira u jeftinijoj cijeni u odnosu na komercijalnu cijenu koja jest na tržištu s jedne strane, a s druge strane na povoljnije uvjete kreditiranja kupca kada ulazi u rješavanje vlastitog stana putem poticajne stanogradnje. Ono što je potrebno izdvojiti, a što se iz rasprave u prvom čitanju, a dijelom tijekom jutrošnje rasprave da iščitati i čuti to je da ova mjera svakako nije dovoljna, pogotovo u okvirima demografskog odnosno smanjenja broja stanovnika napuštanja i iseljavanja Hrvata iz Hrvatske, pa ona ne može zamijeniti čitav onaj paket mjera koji bi pomogli mladim ljudima u Hrvatskoj da ostanu u Hrvatskoj da tu nastave živjeti i da ne iseljavaju. Dakle ne možemo ovaj zakon promatrati kao jedinu mjeru pa u tom smislu i upućivati kritike jer da nije riješila brojne druge razloge koji bi spriječile iseljavanje u Hrvatsku. Dakle to je potrebno nizom drugih mjera, ne samo ovog ministarstva nego i drugih ministarstva rješavati, ali ako govorimo o pristupu poboljšanju uvjeta za život mladim ljudima u Hrvatskoj onda možemo i trebamo promatrati i druge mjere koje se odnose na stanogradnju kao što je Zakon o subvencioniranju stambenih kredita, kao što je Zakon o stambenoj štednji. I onda kroz ta tri zakona možemo govoriti koliko i na koji način hrvatska Vlada, resorno ministarstvo i koliko kao država omogućavamo mladim ljudima da uz povoljne uvjete u odnosu na one koje su na klasičnom tržištu mogu zadovoljiti svoje stambene potrebe. Ja mislim da su kroz ova tri zakona, dakle pored poticajne stanogradnje, pored Zakona o subvencioniranju stambenih kredita i pored Zakona o stambenim štedionicama se može za mlade ljude osigurati povoljnije uvjete da mogu riješiti svoje stambeno pitanje. I pored toga slažem se sa svima koji su već tijekom rasprave govorili da bi bilo dobro da se to riješi, osim kupovanja stanova, što je u ruralnim dijelovima Hrvatske, u jedinicama lokalne samouprave koji nemaju takve kapacitete, omogućit za obiteljske kuće, to je već ranijom izmjenom zakona, jednom od ovih 6 postojećih izmjena samoga zakona već ranije riješeno. A to smo u međuvremenu, u međuvremenu je ova Vlada predložila takav pristup i u Zakonu o subvencioniranju stambenih kredita gdje se opet po još povoljnijim kreditnim linijama omogućuje, uz subvencioniranje kredita, omogućeno je da se mogu rješavati, pored stanova u višestambenim cjelinama, može se rješavati i obiteljske kuće i mislim da je u ovom projektu oko 400 je li bilo, ne znam točno, već riješeno obiteljskih kuća kad je u pitanju sufinanciranje iz ovog modela. Ono što bih ja nadodao, što sam rekao u prvom čitanju, to je kada se utvrdi da smo oko 8035 stanova riješili i da je država aktivirala oko milijardu i 75 milijuna kuna, onda ispada da je to negdje oko 135 000 kuna po jednom stanu angažirano državnih sredstava, dakle to je negdje oko 135 000 kuna i otprilike država se angažira na ovom projektu. Kad gledate Zakon o subvencioniranju stambenih kredita, tamo ćete vidjeti da na temelju iskustva koje imamo na 3000 jedinica koliko je do sada prodano o Zakonu o subvencioniranju stambenih kredita, onda država kroz taj zakon izdvaja otprilike 100 000 kuna nepovratnih sredstava kupcima stanova. Dakle ovdje govorimo o angažmanu od 135 000 kuna po stambenoj jedinici kroz kreditne linije. Ovdje u ovom drugom projektu govorimo o 100 000 kuna po jednoj stambenoj jedinici bespovratnih sredstava u 4, 5, 6 godina, koliko država izdvaja i pomaže kupcu stana u onom modelu koji ja očekujem da će Vlada s tim zakonom doći vrlo brzo ovdje u Sabor kako bismo i ove godine mogli nastaviti sa projektom subvencioniranja stambenih kredita. Dakle što želim reći, to je da je ovaj drugi Zakon o subvencioniranju stambenih kredita očito primamljiviji jer u relativno kraćem vremenskom razdoblju se kroz taj zakon riješilo 4000 stanova, a ovdje smo kroz 17 godina riješili 8000 stanova i ono što je u ovom Zakonu o subvencioniranju stambenih kredita, ako ga uspoređujemo s ovim dobra strana, to je što kupac ovdje sam bira stan koji može kupiti, to s jedne strane i s druge strane nema potrebnoga velikog angažmana države, nikakvog angažmana jedinice lokalne samouprave, što je u Zakonu o poticajnoj stanogradnji prilično je veliki angažman jedinice lokalne samouprave u smislu osiguravanja zemljišta, komunalne infrastrukture itd., itd. U Zakonu o subvencioniranju stambenih kredita kupac dolazi u svoju komercijalnu banku i praktički na jednom mjestu rješava sve i to ide značajno brže, značajno brže. Loša strana ovog zakona je, loša, zakon treba pohvaliti i podržati ga i s time nastaviti, ali od zamisli do realizacije to zna trajati često i godinama dok se ne riješi taj cjelokupni projekt, ishođenje građevinske dozvole itd., itd. koji potencijalni kupac prati od prvog dana. Dakle postoji, to sam htio reći, postoji u Hrvatskoj modeli koji omogućavaju ljudima, mladim ljudima da biraju sebi najprikladniji način kako bi mogli doći do svog stana ili obiteljske kuće i za to u Hrvatskoj postoji nekoliko načina kako se to može riješiti, dakle ili kroz ovaj zakon ili kroz poticanje Zakona o subvencioniranju stambenih kredita ili kroz Zakon o stambenim štedionicama. Dakle država nudi niz mjera koje se mogu realizirati kako bi se jednostavnije i jeftinije moglo riješiti pitanje stanovanja. Pa evo u tom smislu ja bih zamolio i gospodina potpredsjednika da, s obzirom da ste najavili Zakon o subvencioniranju stambenih kredita, da će ić ove godine, s obzirom da smo već u lipnju mjesecu, a znamo da treba objaviti javni poziv i sve ono što ide uz realizaciju samog zakona da vrlo brzo, ako je to moguće i do ljeta, ovdje u Sabor dođe i Zakon o subvencioniranju stambenih kredita kako bi se moglo tijekom godine realizirati program Vlade koji govori o tom načinu rješavanja stambenih pitanja u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovanog zastupnika Alena Preleca, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Evo poštovani kolega Bačić, evo slušao sam vas pozorno i slažem se s vama da jedan od većih problema u Hrvatskoj je odlazak mladih ljudi. Jasno da će i ovaj zakon pomoći da nam mladi ljudi ne odlaze jer je jedan od najvećih problema ustvari stambeno zbrinjavanje. Ali moje konkretno pitanje i vama, ali i ministru Štromaru je, vi znate problem građevinara, građevinari imaju posla, ali nemaju dovoljno radne snage. Ja svakodnevno govorim sa poduzetnicima, znači nisu samo građevinari u pitanju, ali u ovom slučaju su građevinari. Imam jednu konkretnu stvar. Jedan poduzetnik iz Lomnice mi se javio mailom, kaže da 28.1. zatražio radnu dozvolu za radnike s Kosova, do današnjeg dana nije dobio odgovor nikakav, govori se problem je ambasada, problem je MUP, ne mogu dobiti podatke od MUP-a i to traje znači već sad skoro 6 mjeseci. To je nešto što je neodpustivo. Ne možemo govoriti o zakonima, o poticanju stambene izgradnje, a nemamo mogućnosti građevinarima da pomognemo vezano uz radnu snagu koje u Hrvatskoj nema. Isprika zbog dužine.
Vi ste trebali naravno svoje pitanje uputiti kolegi Bačiću, on će nešto odgovoriti, a ne potpredsjedniku Vlade. Dobro, evo kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Prelec, slažem se s vama da je problem radne snage u građevinarstvu izrazito i postoji i izražen u Hrvatskoj. Negdje pred krizu 2008. godine u Hrvatskoj, u građevinarstvu je bilo zaposleno oko 145 000 građevinara, odnosno djelatnika, na kraju krize 2014. godine ili 2015. je to palo negdje na 88-89 tisuća, dakle enorman broj zaposlenih u građevinarstvu je kroz krizno vrijeme izišao iz građevinarstva, neki su iselili vani, neki su ostali izvan tog sektora i sada kada se potiče, kada raste građevinarstvo u RH osjetan je zahtjev i potreba za zapošljavanjem. Ja se slažem s vama da bi Vlada mogla reagirati na način i treba reagirati i reagirala je da se omoguće radne dozvole kako bi se moglo na ovo odgovoriti jer je izražen problem nedostatka radne snage u građevinarstvu. Tu se s vama slažem.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Davora Vlaovića.
Hvala. Kolega Bačić, rekli ste da je do sada po stambenoj jedinici angažirano negdje oko 100 tisuća kuna državnog novca što je dobro, ali ja sam rekao u svom izlaganju da je to malo. Evo, na primjeru stana od 50 kvadrata sad će po ovom novom modelu poskupjeti stan za oko 30 tisuća kuna i ne može mladi čovjek policajac u Dubrovniku sa plaćom od 5 tisuća kuna biti kreditno sposoban da si uzme kredit i da kupi stan po ovom POS-u. A s druge strane, imamo i problem Slavonije gdje, evo recimo samo u Brodsko-posavskoj županiji nedostaje 12 liječnika obiteljske medicine i kako ih privući kada ni jedna od tih jedinica lokalne samouprave nije u ovom programu jer nisu u financijskoj mogućnosti da sudjeluju u ovom programu.
Odgovor poštovanog zastupnik Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vlaović, ja sam rekao da kada se izračuna angažman države u ovom Zakonu, on ispada dakle, da je to negdje po stambenoj jedinici 135 tisuća kuna, a kada govorimo o Zakonu o subvencioniranju stambenih kredita onda su nepovratna sredstva po jednoj stambenoj jedinici prosječno oko 100 tisuća kuna. Dakle, to su podaci koji se lako izračunaju na temelju uloženi sredstava države kroz jedna od ove dvije mjere. Svakako da je to uvijek malo i bilo bi dobro da je više, a ja držim da je prema Zakonu o subvencioniranju stambenih kredita, gdje vi možete ući u izgradnju stambene odnosno obiteljske kuće po vrlo povoljnim uvjetima, da je to jedna solidna mjere. Nije moguće jednim Zakonom sve riješiti, ja sam to i malo prije rekao, potreban je niz mjere koje će omogućiti ostanak mladih ljudi u tim ruralnim krajevima izvan velikih centara iako je primjetan odljev mladih ljudi i iz velikih centara, a ne samo iz rubnih dijelova RH.
Hvala. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Sanje Putica.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Gospodine Bačiću, vi ste govorili o sudjelovanju jedinica lokalne samouprave u poticanoj stanogradnji. Evo, u Dubrovniku znamo da je najisplativiji kvadrat koji se može na tržištu dobiti za takvu stanogradnju neto 1800 eura kvadrat. Pa bih rekla da će u vjerojatno u gradu Dubrovniku kako sada stvari stoje, na snazi biti jedan model dubrovačke stanogradnje koji neće ući u okvir ovoga Zakona, niti onoga što dolazi pod ingerencijom vašega ministarstva u tom smislu evo, ja bih i potpredsjedniku Vlade i ministru predložila jedan sastanak u gradu Dubrovniku i svim ostalim jedinicama lokalne samouprave koje su po nečemu specifične kako bi se ipak iznašao jedan zajednički model ministarstva i grada kako bi se pomoglo naravno mladim ljudima odnosno mladim obiteljima da ipak dođu do svoga kvadrata. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovana kolegice Putica, slažem se i znam projekt kojega planira razvijati grad Dubrovnik s obzirom na enormnu cijenu jednog četvornog metra stana u Dubrovniku. Za mlade ljude, pogotovo one zanimanja kad su deficitarna, a o čemu je malo prije govorio kolega Vlaović, potrebno je iznaći još dodatni način da se može pomoći u realizaciji i izgradnji takvih stanova i ja evo i predlažem i pridružujem se vašem zahtjevu da resorno ministarstvo zajedno ne samo sa gradom Dubrovnikom, brojne su jedinice lokalne samouprave koje bi se mogle uključiti i vlastitim sredstvima vlastitog proračuna još dodatno omogućiti povoljnije uvjete kako bi mladi ljudi riješili stambeno pitanje. Takvih projekata ima, takvih zamisli ima i ja mislim da bi se to moglo dodatno još olakšati rješavanje stambenog pitanja ako se uključe više jedinaca lokalne samouprave u rješavanje stambenih pitanja zainteresiranim sugrađanima.
Hvala. I zadnja replika je poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, evidentno je da u urbanim sredinama je najpristupačnija, dakle najrazvijenija poticajna stambena izgradnja. Međutim, tu su cijene stanova najveće. E sada, ima jedan model koji je u Zakonu, ali nažalost nije saživio dovoljno jer nije dovoljno potican a to je omogućiti mladim ljudima nadogradnju ili pregradnju obiteljskih kuća jer u ovom trenutku kad bi netko napravio analizu, onda ćete vidjeti koliko obiteljske kuće zjape prazne ili ako mladi ljudi odu negdje drugdje, naprosto kad roditelji umru te kuće su ruševina. Jer ako dajemo zemlju, ako dajemo komunalnu infrastrukturu za izgradnju stanova, ako bi ... [[Govornik se ne razumije.]] dio utrošili za sufinanciranje kamatnih stopa koje su u ovom trenutku niske i malo popularizirali, mislim da bi postigli ono što imamo jer u ovom trenutku Hrvatska definitivno u obiteljskim kućama ima strahoviti stambeni potencijal, a mi guramo nešto gdje se stanovi mogu bez problema prodati jer su oni stravično skupi. To je odnos negdje 1:3.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker, već ste u brojnim izmjenama ovoga Zakona na isti način raspravljali i potičete Vladu da se veći naglasak da na rješavanje i omogućavanje mladim ljudima da ne ulaze, ako nisu zainteresirani u kupnju stanova već da se više okrenu rješavanju izgradnje ili dogradnje, rekonstrukcije obiteljskih kuća. To postoji u zakonima, ali očito to nije u toj mjeri saživilo kao kupnja stanova. I slažem se s vama da možda uz jedan dodatak angažman, uz još povoljnije uvjete bi se moglo omogućiti tamo gdje nema stanova, gdje nema više stambenih zgrada, da se više angažiramo i kao Vlada, ali i kao jedinice lokalne samouprave da se upravo tim ljudima omogući da dograde, urede ili zapuštene zgrade ili da se odluče za gradnju vlastitih obiteljskih kuća.
Hvala lijepa. Prije nego što dam slijedećem zastupniku riječ, pozdravimo na galeriji učenike srednje škole Gračac i njihove goste, učenike međunarodnog programa razmjene ERASMUS … [[Pljesak.]] A sljedeća pojedinačna rasprava, biti će ona poštovanog zastupnika Gorana Aleksića, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene kolegice i kolege, najprije za uvod bi rekao nekoliko riječi o tome, da bi trebalo možda standarde kod poticajne stanogradnje malo popraviti. Trebalo bi propisati, regulirati, da takve nekretnine, takve stanovi, kada se izgrađuju u nekakvih stambenim objektima, zgradama, da moraju imati pripadajući sadržaj u obliku dječjih igrališta, zelenih površina, da bi trebalo inzistirati na održivoj energiji, na solarnoj energiji, na solarnim panelima. Da bi trebalo možda omogućiti da i u oni zgradama, koje su već izgrađene na POS način, znači s poticajnom stanogradnjom, ako je nisu u ono vrijeme, energetski, učinkovito, izraženo na energetski učinkovit način ili da nemaju dovoljno dobru zaštitu zgrade, da bi grijanje u samoj zgradi bilo kvalitetnije. Da bi možda trebalo omogućiti tim ljudima, da putem nove potencijalne stanogradnje, poprave te stvari koje nisu bile dobre na njihovim zgradama, u ono vrijeme kada su građene. Ja znam iz iskustva, razgovarao sam s ljudima, koji nisu bili zadovoljno s tim zgradama, kojima je dolazilo i do prokišnjavanja i podovi su bili izraženi, tako da su bili grbavi i vrata nisu bila dobro napravljena, bilo je raznih problema s tim zgradama. Nisu građane u jednom standardu koji je bio zadovoljavajući. Te standarde bi trebalo svakako regulirati zakonom, tako da se to više ne događa u budućnosti. Potrebno je organizirati nekakav dobar nadzor, tako da se to putem tog nadzora kvalitetno provjeri. No, nije to ono glavno o čemu želim govoriti, glavno o čemu želim govoriti je amandman koji sam dao. Naime, postoji jedan određeni dio ljudi, koji je uslijed životne situacije, uslijed problema o životu, došao u takvu situaciju, da je nekretnina koju je kupio netko, nekim kreditom, morala biti prodana, zbog toga, da bi se taj kredit vratio, pa ljudi ponofno nemaju svoju nekretninu. Kupili su nekretninu, nekretnina je imala hipoteku, ušli su u životne probleme i ostali su bez nekretnina. Pa smatram da bi takvim ljudima trebalo omogućiti, također pravo prvenstva kod kupovine nekretnine, putem poticanja stanogradnje, ukoliko nije prvi put bilo u pitanju poticajna stanogradnja. Znači, predlažem zbog toga da se u čl 21. stavku 2 doda novi podstavak 3 koji bi se u prioritetne, u one koji imaju prava prednosti, kod kupovine, nekretnine, putem poticajne stanogradnje, bili i oni ljudi koji su zbog životne situacije ostali bez svoje nekretnine. Pa da se i omogući i njima, da kroz poticajnu stanogradnju, dođe do nove, prve nekretnine, jedine nekretnine, ona koja će služiti za stanovanje. Što se inače događalo još kod ljudi koji su kupovali stanove putem poticajne stanogradnje? Imam jedan primjer Splitske banke, Splitska banka je varala ljude. Kako ih je varala? Ona bi ugovorila maržu, npr. 2, 3 u promjenjivoj kamatnoj stopi i odredila bi da se svakih pola godine, primjenjiva kamatna stopa mijenja na način da se ona određuje tako, da kamatna stopa iznosi 2 ili 3 plus vrijednost šest mjesečnog euribora. I što se događalo? Euribor je padao i budući da je padalo, Splitskoj banci nije odgovaralo da smanjuje kamatnu stopu, pa se ona pravila blesava. A ljudi kakvi jesu, financijski nepismeni, nisu kužili baš tako reći, da ih banka vara. Oni su to počeli shvaćati tek onda, kada smo mi iz Udruge Franak i ja osobno, kada smo počeli govoriti o tome, kako postoji mogućnost, da osim što je banka ugovorila nepoštenu kamatnu stopu, postoji mogućnost da ih banka vara na način, da je ugovorila pravilno kamatnu stopu, ali onda tu kamatnu stopu koja je pravilno ugovorena, ne primjenjuje. I ljudi su nam se počeli javljati. I mi smo otkrili čitav niz slučajeva, gdje je Splitska banska prevarila ljude, na način, da nije primjenjivala kamatnu stopu koju je ugovorila. I onda kada bi čovjek krenuo prema banci, onda bi banka njemu ponudila, unazad 5 g. da će riješiti problem, na način, da će regulirati kamatnu stopu na pravedan način i da će mu vratiti preplaćene kamate. Zato jer su kršili ugovor. Međutim, koliko takvih slučajeva ima, to nitko ne zna. Tu je nastao problem, znači da je netko dobio stan na temelju poticajne stanogradnje, a onda ga je banka zavaljale za kamatu. Pa taj čovjek onda na kraju nije imao poticajnu stanogradnju, nego je imao nepoštenu stanogradnju, nepoštenu kamatnu stopu u toj poticajnoj stanogradnji. Dakle, moramo paziti da se takve stvari ne događaju u budućnosti. Predlažem da ljudi koji su izgubili svoju nekretninu zbog toga što su došli u tešku životnu situaciju, da i oni dobiju prednost, ako žele ponovno kupiti nekretninu, ako su kreditno sposobni, ako su riješili svoje životne probleme i ako sada mogu možda ipak kvalitetnije otplaćivati svoje kredite. Pri tome, napominjem, to se ne bi odnosilo na one koji su već bili u sustavu poticajne stanogradnje. Mislim da bi to bilo pravično, pošteno i da bi to bilo po nekom pravilu jednakosti, među građanima RH. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Alena Prelca.
Hvala poštovani predsjedavajući. Kolega Alekisić ja se slažem s vama da bi tim ljudima, koji su ostali bez svojih kuća i stanova, ovrhom trebalo pomoći u poticanju stanogradnji. Ali, ja ću napomenuti da takvih puno ima u manjim sredinama, manjim gradovima, manjim općinama, a te općine i gradovi, ugl. nemaju mogućnost da radnje poticajnu stanogradnju nemaju. Oni imaju toliko skromne proračune, da jednostavno ne mogu rješavati problematiku, škola, vrtića, nogostupa, asfalta, ono što je ja bi rekao osnovna stvar. Znači tu bi trebalo intervencija države. Evo, ministar je ovdje, sluša nas, sada je trenutno izašao da vidimo na koji način pomoći tim manjim sredinama. Mi možemo bolje reći, samo nekolicina velikih gradova je ušlo do sada u poticajnu stanogradnju i to je nešto što je premalo. Kako riješiti problematiku manjih sredina, kako da oni isfinanciraju poticajnu stanogradnju i da onda ljudi se mogu uključiti za kupnju stanova u takvim prostorima?
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Aleksića.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Prelec, pa slažem se s vama, tu bi država svakako trebala na neki način pomoći. Ja sad ne znam koji bi to bio model. Trebalo bi netko predložiti neki amandman u vezi s tim, ja ga nisam predložio, moj amandman se tiče ovoga što sam rekao. A svakako bi trebalo razmotriti u budućnosti tu situaciju, vidjeti kako bi država tu mogla pomoći, na koji način da i u tim manjim sredinama ljudi koji su opterećeni uistinu životnim situacijama da se i njima pomogne, posebice kad znamo da upravo iz tih manjih sredina ljudi najviše i odlaze van, da napuštaju RH, na kraju će nam se Hrvatska svesti samo na velike gradove a na ostalim dijelovima će ostati pustoš. To nije nikako dobro. I moram napomenuti da ovo što sam ja predložio, ovaj amandman je svakako ja mislim prihvatljiv i treba napomenuti da ipak stambeni krediti kao krediti su ustvari najkvalitetniji krediti u bankama i da su oni najotplativiji i da banke najmanje problema imaju sa stambenim kreditima. Hvala.
Hvala. Slijedeća pojedinačna rasprava je ona poštovanog zastupnika Marka Vešligaja, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo ove izmjene i dopune Zakona o poticajnoj stanogradnji zapravo su ono što i stoji ovdje a to je da su izmjene, nažalost ne donose ništa previše novo, radi se više o određenim kozmetičkim izmjenama uz određene stvari koje jesu dobre. Ono što ću reći za ovaj zakon, što sam prijetio ovdje jest znači on postoji nekih 17 g., imali smo 6 izmjena. To je čak zapravo i malo. Ako gledamo koliko smo puno puta mijenjali i neke zakone koji su sistemski čak i važniji, recimo spomenut ću s obzirom da dolazim iz lokalne samouprave, Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave kojeg smo mijenjali 17 puta u nepunih 20 g. Vidim zapravo ovdje nekoliko problema na koje bi se želio osvrnut, a već je spomenuto naravno to sve u raspravi ali pokušat ću dati nekakav svoj pogled. Ono što uvijek mi sa lokalne sredine prvo primijetimo a to je da država uvijek nastoji nekako određene stvari prebaciti na jedinice lokalne samouprave. Shvaćajući naravno da se zakoni donose i da vrijede za cijelu RH, međutim određene specifičnosti bi trebali svakako uvažiti. Prvo, svi smo uvijek onako puni toga pojma decentralizacija, a nažalost kroz ovaj zakon vodimo opet k nekakvoj birokratizaciji da tak velim i centralizaciji jer ako nam APN ovdje, ima onaj jedan članak zakona gdje stoji da on zapravo ukoliko jedinice lokalne samouprave nisu u mogućnosti osigurati svu potrebnu komunalnu infrastrukturu, da može to odrediti. Nismo tu jasno odredili kriterije po kojima će se to raditi. Druga stvar, ove nove ustanove koje također je potrebno osnivati, također vodi određenoj birokratizaciji toga cijela sustava. Ono što su također istaknuli ovdje nekoliko kolega, a to je problem malih gradova. Dakle kroz ovaj zakon rješavaju se možda određeni problemi koji imaju veliki gradovi i to je svakako za pozdraviti. No, Hrvatska nisu samo veliki gradovi jer ukoliko politika ove Vlade da ravnomjerno se razvija RH, smatram da treba to bili politika svake Vlade, onda smo trebali jedan veći angažman države i veću pomoć za male gradove da tamo osiguramo jedno jače korištenje ovoga instrumenta poticajne stanogradnje. Dakle trebali bi ipak jedan odvojeni pristup i ovo što je bilo također spomenuto, ta razlika između kontinentalne i morske Hrvatske, i sami ste naveli u zakonu ukoliko se zapravo zakon, koliko lokalnih jedinica ga koristi uz našu obalu a koliko ga koristi na kontinentu, to je zacijelo premalo za kontinent, a razlog je svi znamo koji, a to je veća proračunska sredstva s kojima raspolažu naše lokalne jedinice koje se nalaze u primorskoj Hrvatskoj. Ukoliko nećemo tu primijeniti taj jedan odvojeni pristup, onda se bojim da će nam se dešavati ovo što se dešava i dalje, a to je odlazak ljudi iz naših manjih gradova a posebno se to odnosi na Slavoniju ali nažalost stanovništvo gubimo i u krajevima koji su gospodarski razvijeniji. Ja dolazim iz Krapinsko-zagorske županije koja ima najmanje iseljavanja stanovnika u RH, međutim to je sve još uvijek nedovoljno jer nažalost i naše općine i gradovi imaju iz godine u godinu manje stanovnika, a s druge strane gospodarstvo nam jako raste, pada nam broj nezaposlenih i naše gospodarstvo jednostavno novu radnu snagu. Zapravo u tom smjeru sam i prije ministru postavio pitanje kroz repliku i drago mi je da postoje određene mogućnosti kroz ovaj zakon za koji smatram da bi trebali biti naravno malo veći da se osigura i korištenje POS-a upravo za ova deficitarna zanimanja jer naši gospodarstvenici danas u različitim grana traže radnu snagu koje nažalost nema dovoljno. Dakle morat ćemo barem pa osigurati ukoliko već ne možemo spriječiti ponekad iseljavanje mladih iz Hrvatske, onda barem, zapravo ne spriječiti nego ukoliko ne možemo spriječiti taj odlazak recimo iz Slavonije ili nekih drugih dijelova Hrvatske, da barem ti ljudi ostanu u Hrvatskoj ako u određenim dijelovima RH imamo potrebe za radnom snagom onda im treba naravno omogućiti i korištenje ovih instrumenata uz uključivanje države ali i uz jače uključivanje gospodarskog sektora, ja sam ja sam poprilično siguran da se to može postići, ako smo već u bivšoj državi imali slučaj da su brojni jaki gospodarski subjekti radili upravo stambene jedinice za radnike. I još ovo što bih se zadnje osvrnuo, također je bilo spomenuto, a to je mogućnost ove rekonstrukcije obiteljskih kuća, to znam da postoji i kroz onaj program B u samome ministarstvu i članak 30. ovoga zakona o kojem danas ovdje raspravljamo, također to omogućuje, međutim samo deklarativno, smatram da tu leži jedan strahovito veliki potencijal jer znamo da se stambeni fond koji se gradio tamo negdje '60ih, '70ih, '80ih godina je jako veliki, ali danas naravno te kuće vape za obnovom, to su najčešće velike obiteljske kuće i smatram da ukoliko tu damo jedan malo jači poticaj, da također možemo dati doprinos tome da nam mladi ljudi ostaju živjeti u našim manjim sredinama, a ne samo da kroz taj program B omogućimo kreditno zaduživanje kod komercijalnih banaka. Evo, svakako pozdravljam zakon s ove strane, dakle da daje jednu priliku, ja vjerujem da će to stvarno biti za potpomognuta područja, da na njih dođu ovi kadrovi koji su deficitarni, no međutim nemojmo zaboraviti niti krajeve koji se razvijaju, koji danas vape za radnom snagom jer oni su zapravo ta lokomotiva koji Hrvatsku vuče natrag, oni su ti koji dobrim djelom naravno pune i državni proračun i moramo kad ovakve zakone donosimo, kad ovakve izmjene donosimo, razmišljati svakako i o tome. Evo zahvaljujem.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Alena Preleca, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolega Vešligaj vi ste se dotakli 3 stvari koje su izuzetno bitne kod POS-a, ja ću samo napomenuti, odnosno ponovit ove dvije stvari. Rekli ste prvo nedostatak radne snage. To je onaj krucijalni problem, već sam rekao u jednoj replici da postoje poduzetnici koji 6 mjeseci čekaju radnu snagu i tu se treba osloboditi, tu je vrlo važno ministarstvo i Vlada koja će osloboditi, ja bih rekao te sve mehanizme koji sprečavaju da radna snaga iz vana dođe što prije do poslodavca. A druga stvar je poticajna stanogradnja kod malih jedinica lokalne samouprave. To je nešto što jednostavno, ja sam mišljenja, da manje jedinice, ja bih rekao do 10, 20 000 stanovnika ne mogu samostalno napravit. Ja ću dat jedan amandman u kojem ću predložiti da se tim jedinicama do 20 000 stanovnika omogući, ako imaju na svom području državno zemljište, da im se daruje državno zemljište za poticajnu stanogradnju kako bi ti stanovi bili jeftiniji i prihvatljiviji i jedinicama lokalne samouprave, a jasno i ljudima koji odlaze s takvog područja. To su neke konkretne stvari i konkretne stvari Vlada mora učiniti da bi pomogli tim manjima. Hvala.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Vešligaja.
Pa evo kolega, kao naravno općinski načelnik svakodnevno se susrećete sa ovim problemima s kojima vjerujem da vam dolaze također vaši građani i znate dobro tu problematiku. Naravno svi mi koji dolazimo iz lokalnih sredina, mislim svi dolazimo iz lokalnih sredina, ali koji imamo odgovornost da upravljamo lokalnim jedinicama znamo koliko je problem, posebno vi koji se nalazite ovdje u Zagrebačkom prstenu gdje ipak postoji jedan veći pritisak za tim stambenim prostorom i naravno tu je i razvijeno gospodarstvo. Znate koliko je to važno za razvoj i koliko je potreban jedan poticaj, jer nažalost sredstva s kojima raspolažete, posebno općine koje nisu kroz ovaj novi Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave dobile ona sredstva koja su trebala dobiti, nemoguće je to sve isfinancirati. Svakako, o tome sam pričao u svojoj raspravi, svakako treba osigurati određene instrumente kojima će se pomoći manjim sredinama, jer bez tih manjih sredina nema niti svekolikog razvitka RH.
Sljedeća replika poštovane zastupnice Sunčane Glavak.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Vešligaj vidim da ste našli i pozitivne strane u ovom prijedlogu zakona. Njegova intencija i jest poticaj da se na neki način deficitarna zanimanja ili mladi ljudi za kojima vape neke, posebno kao što ste rekli manje sredine, da ostanu i da na neki način imaju povoljnije uvjete da bi ih privukli da ostanu u manjim sredinama. Ono to možda niste dovoljno dobro razaznali ili možda niste dovoljno dobro pojasnili, to je da će i država sa svoje razine na neki način se uključiti u najam ili subvencioniranje najma tih stanova, što mislim da je jako dobro. Jednako tako da će se dio troškova moći subvencionirati i da to neće pasti samo na leđa malih ili lokalnih jedinica i ja vas razumijem u potpunosti, neki nemaju te mogućnosti i tu ste sasvim u pravu. Ali kažem još jednom, primjerice Državni zavod za zdravstveno osiguranje ili slično, mogli bi osigurati i to jest intencija bila ovih izmjena da se to dogodi. Hvala vam lijepa.
Odgovor poštovanog zastupnika Vešligaja.
Hvala potpredsjedniče. Pa evo ja sam, dobro ste primijetili, naglasio sam i ove određene pozitivne stvari koje stoje u zakonu. Zakon postoji već, tj. ta društveno poticajna stanogradnja od 2001. i ne može nitko reći da nije polučila određene rezultate jer ne bi imali 8000 stanova koliko je izgrađeno. I znam za ovaj najam i za subvenciju koje stoje u zakonu, međutim očekujem tu jedan jači iskorak jer nam je on jednostavno potreban u ovome trenutku, posebno onim sredinama uz potpomognuta područja gdje imamo jedan rast gospodarstva u onim sredinama gdje postoji jedan jaki pritisak za stambenim fondom, znači tu moramo biti malo ipak konkretniji čak i kad radimo ovakve izmjene. Hvala.
Sljedeći se za pojedinačnu raspravu javio poštovani zastupnik Ivica Mišić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora, kolege i kolegice. Iseljavanje iz Hrvatske je potaklo svakako i ovu Vladu i sve Vlade do sada da pokušaju naći rješenje za mlade ljude. Gledajući i promatrajući, a i viđenjem kao obrtnik koji trebamo nekakve radnike vidimo da mladih ljudi u Hrvatskoj skoro pa i nema, govorim osobno o Slavoniji. Istina do sada ja uvijek govorim šta je bilo i šta bi moglo biti, ali do sada sve vlade su se oglušile o nekakvim, a ja neću reći da nije bilo nikakvog poticaja, ali vrlo, vrlo malo. Svi smo živli u nekom komforu, ne planirajući budućnost. Šta nam se desilo? Desilo se da mladi odlaze, više nemate radnika, mi ćemo imati veći problem sa radnicima nego problem sa stanovima, mi u Slavoniji posebno. Lako ćemo doći do stana, ali ćemo vrlo teško doći do radnika. Naravno ovaj zakon treba pozdraviti, ova Vlada imam dojam da se ipak više uključila nego do sada, neki mali pomaci su napravljeni. Agencije za nekretnine vidimo da daju subvencije do 45 godina starosti da mogu dobiti povoljnosti, kredite i sve druge što naravno treba pozdraviti. Ja bih još predložio organizirati stambene zone gdje bi bile potrebne gdje imamo državna zemljišta gdje bi se mogli priključiti i ostale stvari, napraviti i pokušati na taj način mladima pomoći. Šta se još može pomoći? Imamo staračke obitelji, imamo čak mlade negdje ljude gdje su ostali, pokušati dozvoliti oni nasljednici koji nasljeđuju nekakvu staru kuću, pokušati njima dozvoliti da mogu imati da se natječu i da mogu dobiti materijale i određene pogodnosti za obnovu i renoviranje takvih objekata. Nadam se da će se ovim zakonom poticati mlade, međutim moj prijedlog šta još možemo napraviti. Po mom mišljenju mi bi pošto jesmo u jednoj krizi, velikoj krizi za mlade ljude, predlažem da se materijali koji se ugrađuju u kuće oslobode PDV-a. To bi snizilo koštanje kuća, lakše bi se dolazilo do imovine, smanjivali bi se i krediti, poticaji bi bili možda najbolji istina, država to mora i dozvolite. Ako budemo radili kao što smo sve do sada radili, bacali novce, a ne kontrolirano i ovaj dio kontrolirati jako kontrolirati i kažnjavati. Nažalost, do sada sve što se dešavalo govorim ovih 20 godina se niko nije kaznio, govorimo o poljoprivredi, govorimo puno, puno stvari koje znamo svi skupa, znaju i u državi. Na DORH-u ima masa stvari koje se nisu riješile, dozvoljeno je i pušteno u našoj državi da može raditi tko šta hoće i da mu se ništa ne desi. Da ne pričam o plaćanju, poreza, obaveza i da smo to zaustavili mogli bi svima mladima popraviti, da smo ih natjerali da plate poreze, i ja sam obrtnik, da plate poreze ovoj državi, na kraju je to dozvoljeno. I naravno došli smo na ovu stvar na kojoj jesmo. Priključci recimo na takve objekte isto treba ili odgoditi plaćanje ili smanjiti plaćanje. Mi na taj način jedino možemo mlade ljude ostaviti, mladim ljudima davati poticaje naravno trebamo još masu drugih stvari napraviti u državi da bi došlo do puno drugih rješenja. Svima trebaju povoljnosti, krediti su kao što kolega Aleksić stalno spominje, podizali nažalost naši građani ne prateć i ne misleć šta se može desiti u budućnosti, a desilo se. Pa evo imamo 300 i nešto tisuća ovršenih ljudi, nažalost imamo i 180 tisuća za telefone i T-Com pa je prosto za ne vjerovat. Ali evo i ova će Vlada učiniti da se i taj dio smanji i otplatiti. Ali upozorenje i svim mladim ljudima i svima drugima da vode računa kada se potpisuje, kada se krediti dižu. Naravno ovaj zakon ću podržati i mislim da je dobar, ali evo moj prijedlog da Vlada ukoliko ima država novaca da oslobodi mlade obitelji da se PDV skine na građevinski materijal, to bi im jako pomoglo, a ujedno bi im smanjili kredite koji su svakako kroz PDV dižu se pa bi to bio moj prijedlog. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je poštovane zastupnice Sunčane Glavak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega MIšiću, imate dobrih zamisli i ja vjerujem da će i država ići u tom smjeru sve raspoložive financijske mogućnosti koje će biti ići će sigurno da se pomogne i mladim obiteljima. Međutim ono na što vas želim podsjetiti to je da je Vlada nedavno na sjednici vlade u Splitu darovala 200 tisuća metara četvornih zemljišta vrijednosti gotovo 50 milijuna kuna za izgradnju POS-ovih stanova za članove akademske zajednice, za branitelje, pa dakle država se već uključuje na način koji može i mislim da je to vrijedan doprinos. Dakle na padinama Mosora i za branitelje i za članove akademske zajednice i mislim da je to dragocjen doprinos. Možda koraci nisu dovoljno veliki da budu odmah vidljivi, ali sigurna sam da svim nastojanjima koji se rade da će se doći u konačnici do onoga što ste vi rekli, ali mislim da moramo biti svjesni da mora biti i financijski održivo i da moramo voditi računa da to i ne naruši financijsku stabilnost.
Hvala lijepa. Odgovor poštovanog zastupnika Mišića.
Hvala kolegice. Drago mi je da ste spomenuli branitelje i drago mi je da se čini za njih, posebno se za njih treba učiniti jel stvarno ako gledamo naše branitelje koji su prošli, a znamo suicida koliko su napravili, znamo i čitali smo po novinama koliko ih je bilo u podstanarstvu, koliko nisu ostvarili svoje mirovine određeni ljudi koji su branili, koji mogu dokazati i onda se kaže kasno. Onda ga treba čestit mu kada nije prije … sada mu treba svakako i to dozvoliti. I zahvaljujem se na svim poticajima koji idu u tom smjeru i naravno i našim mladim ljudima koji trebamo ustaviti kako ali evo kažem na ovaj jedan način. A druga stvar, imat ćemo problem sa zapošljavanjem, to će najveći problem Hrvatske biti kako zaustaviti ljude i kako podići plaće. Ja smatram da svaki radnik treba imati sa srednjom školom veću plaću na gradilištu nego onaj koji sjedi u kancelarijama. I to je kraj. Ako želimo platiti te ljude i vrednovati, kako ćemo, to Vlada treba iznaći, ali mislim da je vrijeme i alarm je već upaljen. Hvala.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ivana Kirina.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani gospodine ministre, uvaženi zastupniče Mišić. Tradicija našeg naroda je nekretnina, kuća, stan, ali naši mladi ljudi napuštaju RH u potrazi za egzistencijom. Jasno je da ne dobivaju stanove tamo gdje odlaze, nego žive u iznajmljenim stanovima. Da li će se vraćati, dakle mi ulazimo u sustav gdje je pojam mobilna radna snaga i često mijenjanje posla i prekvalifikacije. Dakle, problem aktivno gospodarstvo i lako pronalaženje posla. Što mislite, da li bi trebao i u RH biti najmodavaca kao vlasnika stanova koji će iznajmljivati stanove, bili oni privatnici ili država? Da li je po vama POS taj koji će riješiti nagomilane probleme ili posebno iseljavanje. Hvala.
Odgovor poštovanog zastupnika Mišića.
Hvala kolega. POS vjerojatno ne može sve probleme riješiti. To je jasno nama svima i mi moramo to znati. Ali mi znamo da smo mi tradicionalni narod, mi znamo da smo gradili kuće i bez dozvola i bez urbanizma, radili svojim rukama, izgradili svoju kuću. Bez kredita, mučenjem i ostalo. Međutim, mi smo ušli u EU i upravo nam se to odbija od glavu. Desilo se to da moramo imati firmu koja će to izvoditi i sve ostalo i naravno svi su stali i krenuli korak natrag. Jer vi da nađete danas građevinca na gradilištu koji nije prijavljen, zna se šta se dešava. Ja bih rekao, ako gradi sam sebi kuću i tu dozvolio i gledao kroz prste određenim ljudima, određenim mladim koji se žele boriti u RH, ali evo, moramo poštivati svakako i državu. Ministarstvo sve neće riješiti, ali može riješiti. Mi moramo imati optimizma i krenuti tom stranom da naši ljudi osjećaju zadovoljstvo i kroz Vladu i kroz nas sve skupa koji smo u Saboru da govorimo istinu i da im istinski želimo pomoći. Hvala vam.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića. Kolega Babić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Mišiću, koliko se sjećam vi ste i u prvom čitanju nešto govorili o ovom Zakonu, ako se ne varam, ali nema veze. U odnosu na prvo čitanje dogodile su se tri ili četiri promjene. Tu je državni tajnik pa može ispraviti. Ona najbitnija je, a to je da se ovim prijedlogom Zakona u drugom čitanju daje prioritet onima, omogućuje se zapravo kupnja stanova najmoprimcima. To je vrlo bitno. Nešto kod ovih lokalnih agencija i amandman vezano od Odbora za zakonodavstvo, dakle to je ono što tiče ... [[Govornik se ne razumije.]] , ali mi se svidjelo i drago mi je što ste napomenuli, mislim da sam o tome govorio u prvom čitanju ali ću ponoviti opet zbog mogućih izmjena i dopuna Zakona da jedan dio hrvatskih građana koji živi, pa recimo to tako, cijelom dužinom granice prema BIH, gotovo 900 km, da ne mora samo brinuti o POS-ovim stanovima, već da mogu u svojim mjestima da bi ostali zapravo na tim područjima kroz materijal ili slične pogodnosti, benefite to raditi u mjestima ondje gdje oni to žive, a ne da ih se dislocira iz tih mjesta u stambena naselja gdje su POS-ovi stanovi.
Hvala. Odgovor kolege Mišića, izvolite.
Hvala kolega. Da, slažem se sa vama i ovo ste dobro rekli. Ljudi koji žive uz granice trebaju imati nekakve i pogodnosti, svakako, ali šta je problem? Nama je sad i građevinci u Hrvatskoj, mi ih nemamo. Ali pošto graničim i znam kako stoji situacija u BIH, možda bi bio dobar prijedlog od ministarstva da neke građevinske firme Hrvatske koje posluju u, Hrvati iz BIH sa lakšim odobrenjem mogu ući u Hrvatsku državu i graditi pa i kuće i bilo šta drugo. To bi možda bila jedan isto dobar poticaj, svakako bilo je priče i dodjeljivanju za dječji doplatak i to smatram da su ljudi preko koji rade u Hrvatskoj, pa da mogu imati dječji doplatak da isto od svoje mogu poticati tamo gradnju jer i BIH je isto hrvatski dio gdje Hrvati žive. Prema tome, slažem se potpuno s vama da bi to trebalo i mi moramo ovdje optimizam samo širiti i ovim mladim ljudima i reći da ćemo se za njih boriti i da smo mi upravo ovdje da se borimo za mlade ljude i naše ljude i da ih pokušamo vratiti jer oni nisu baš dobro došli ni u Europi, bilo gdje u svijetu su tamo podstanari, a ovdje mogu biti u svojim kućama i imati, ako gradimo pošteni odnos prema našim građanima, a tako isto natjerati poslodavce da isto tako rade pošteno prema svojim koliko je moguće, al znam da je pitanje troškova kad smanjimo u državi, onda ćemo imati sve. Hvala.
Hvala. Slijedeća rasprava biti će ona poštovanog zastupnika Tomislava Žagara.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, ovaj Zakon uskoro bi trebao biti punoljetan, kako su kolege napomenule od 2001. neki su zvali te stanovi Čačićevi stanovi, on je to pokrenuo čitavu tu inicijativu koliko se sjećam što je dostupno iz medija i ovaj Zakon istina, donesen u nekakvim drugačijim vremenima i s nekakvim drugačijim okvirima premda možemo reći da danas, a iz uvodnog izlaganja ministra smo čuli, on ima vrlo velike ambicije. Dakle, ovaj Zakon je sebi stavio za zadatak puno toga, a između ostalog jedna je od stvari na koju sam reagirao replikom kad je uvaženi ministar rekao da će ovaj Zakon omogućiti građanima RH da lakše dođu do stanova. Tu sam ga korigirao, rekao sam nekim građanima u nekim područjima. Naime, ono što se provlači kao sistemska greška u svim našim zakonima, a biti će o tome prilike pričati ovdje u Saboru još, čak i mini porezna reforma koju je ministar Marić ovdje prezentirao, koja je polučila dobre rezultate, sad se u praksi kod povrata poreza vidi kako su opet najnerazvijeniji dijelovi države zakinuti. Ja se bojim da i kod ovog zakona on neće postići taj cilj jer ovaj zakon ne može ići u smjeru demografske revitalizacije RH. On bi mogao ići u smjeru tome da omogući odlazak mladih iz ruralnih područja u gradove. Jer ako i pogledamo malo koje su to jedinice lokalne samouprave koje su koristile ove mjere, uglavnom su to gradovi. Vrlo teško, općine su koristile pojedine od mjera ali ne direktno vezano uz poticajnu stanogradnju uz ovaj model. To su redovito bila darovanje zemljišta na kojem bi se uvjetovalo ugovorom u kojem vremenu nekretnina se mora sagraditi a manje je vezano uz sam ovaj zakon. Dakle popravak ovog zakona u ovom dijelu koji se pokazao u praksi da je problematičan. Nije na odmet reći da se može i pozdraviti. Ali ukupno gledajući ovaj zakon neće postići onaj cilj. Mi u Slavoniji volimo reći štala gradi kuću a ne obrnuto. To je narodna mudrost i u tom dijelu se s tom mudrošću možemo složiti. Imate, vjerujte mi državni tajniče, evo dođite u Slatinu, imate, možete slobodno ponuditi nekoj obitelji besplatno kuću, ljudi će reći ja tu ne želim i ne mogu živjeti. Znate zašto? Jednostavno zato što nemaju gdje raditi. I to naravno da prelazi domene ovog zakonskog rješenja, ali ovdje vam govorimo kao predstavnicima Vlade. O tome treba ozbiljno razmišljati jer veliki broj stanovnika, posebno evo u Slavoniji ali zato što poznajem situaciju, možda je i dalje tako u RH su pravili kuće, znate pravili kuće i prave ih još uvijek, grade iz. Kolega Mišić ovdje je možda malo nespretno rekao smanjiti PDV na građevinski materijal u tim slučajevima. Neke stvari su teško izvedive, neke stvari su u praksi, mislim da bi ta mjera bi bila zapravo neprovediva sa stajališta poreznih zakona. Ali ono što vi kao Ministarstvo graditeljstva trebate voditi računa i što je važnije od ovog sada zakonskog prijedloga, vi morate omogućiti sve da građani RH jednostavnije dolaze do svojih nekretnina. Dakle smanjivati sve one parafiskalne namete koji im se stavljaju na teret prilikom gradnje, umanjivati ih. Naravno da tu treba uključiti i komoru arhitekata i inženjera u građevini, treba vidjeti koje su to stvari koje su nepotrebne prilikom gradnje obiteljske kuće, ako je, tko je, svaki građanin treba ishodovati i to treba platiti. Počevši od voditelja gradnje preko nadzornog inženjera. To su možda stvari koje za manje objekte i nisu toliko neophodne. Dakle vi kao resorno ministarstvo morate učiniti sve da ljudi lakše dolaze do same izgradnje nekretnine. A vezano uz ovaj zakon, kažemo u praksi će se vjerojatno pokazati opet da nećemo to u ruralnim područjima nećemo imati taj, polučiti taj uspjeh. Netko je ovdje spomenuo i vezano za osnivanje javnih ustanova. Naravno da to općine i manji gradovi ne trebaju ni raditi, mogu kroz postojeće nekakve modele ali imaju li oni sredstava i novca da krenu u realizaciju ovakvih projekata jer je pitanje onda koliko zapravo zainteresirano. Ako govorimo ovdje o liječniku ili ne znam učitelju, znate to su onda vrlo male potrebe da bi se u tako nešto krenulo. To govorim samo iz stajališta da ono što se navelo kao obrazloženje zakona neće se na taj način spriječiti demografsko odumiranje ruralnih područja. Ne ovim zakonom. Zakon tu može možda malo poboljšati ali prije svega mislim da je ovaj zakon i to je moj konačni zaključak i stav, ovaj zakon ide u korist jačega, drugim riječima ide u korist onih stanovnika, bogatijih područja i u korist stanovnika gradova što ne treba osuđivati ali to treba jasno reći tako da stanovnici u Slavoniji nemaju zabludu da će im ovaj zakon pomoći. Na primjeru Osijeka državni tajniče, vidim da klimate glavom, na primjeru Osijeka se to pokazalo. I ono što isto morate voditi računa, ne smije se događati da sasvim slučajno zemljište koje se prodaje za tu namjenu da sasvim slučajno vlasnik tog zemljišta onda preko njegovog poduzeća pravi, izrađuje dokumentaciju projektnu. Pa onda sasvim slučajno jedna od njegovih tvrtki vrši izvođenje radova. Preko javne nabave u RH prolazi 50 milijardi kuna. I vaše je ministarstvo odgovorno za to. Učinite sve da ti … [[Govornik se ne razumije.]] budu transparentni. Treba poticati građevinski sektor ali ne na taj način da se opet pojedinci na temelju toga bogate a da se ne postiže onaj početni cilj koji želimo ostvariti. Osobno smatram da nema razloga da se ovaj zakon ni ne podrži, on ide u smjeru da poboljša stanje ali nakon 18 godina mislim da neće uspjeti dostići ono za što je bio prvobitno namijenjen, osim kažem u ovim slučajevima gdje su nekretnine puno vrijednije nego li je to danas u Slavoniji a ne samo u Slavoniji, u mnogim, mnogim regijama. I da zaključim ovu raspravu, dok god budemo bježali od problema regionalnog preustroja RH, dok god ne ustrojimo RH kao zajednicu 5 regija da se tako izrazim između ostalog i Slavonija da bude regija, dok god regionalni parlamenti ne budu donosili zakone koji su prihvatljivi za njihove regije mi ćemo imati ovakav slučaj donošenja zakona koji je za mnoga područja neprimjenjiv. Hvala.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje je izazvalo priličan niz replika. Prva je poštovane zastupnice Marije Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega, rekli ste da ovaj zakon neće utjecati na demografsku revitalizaciju. Ne mogu se tu s vama složiti. Naime, mladi čovjek i mlada obitelj prvo što želi a to je svoj životni prostor da bi mogao dalje planirati obitelj, da bi se mogao osamostaliti. I sigurno je da će u tom smjeru ovaj zakon biti jedna od mjera koja će utjecati na demografsku revitalizaciju. Naravno da to nije jedino što može sveobuhvatnu pomoć u rješavanju tog problema. Ali kroz niz drugih zakona i mjera koje Vlada poduzima, kroz projekt Slavonije, naravno da će se u globalu kada se sve te mjere budu sagledavale zajedno sigurno biti vidljivi i rezultati. Jer ja se slažem s vama, samo ovo ne rješava problem naravno da mlad čovjek, uz stan treba i posao, ali sigurno je da ovo je jedna od mjera koje će na to pozitivno utjecati. Hvala.
Hvala. Evo odgovor poštovanog zastupnika Žagara. U redu. Sljedeća replika poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Žagar, spomenuli ste maloprije PDV, u mom izlaganju sam ja da, tom sam dao akcent. PDV bi se mogao izbjeći, mogao bi se dodijeliti, ustvari oprostiti ako se napravi troškovnik jedne kuće koja se obnavlja ili jedne kuće koja se pravi nova. Na taj materijale koji se ulažu u tu kuću može se to napraviti da nema PDV-a kada bi država naravno imala toliko novaca, nažalost znam da ga i nema dovoljno. Ali bez obzira i na sve to, to je velika stvar i to bi poticalo naše mlade ljude jer ja živim dole u Slavoniji, znam kako stoji situacija, znam da nije dobro, znam da ova Vlada istina, pokušava rješavati to, a preko noći se ništa neće riješiti, ama baš ništa, a mi moramo krenuti, evo i krenuli smo sa nekakvim zakonima koji su po meni dobri, s tim što bi evo, kažem prijedlog moj bio PDV i to bi bilo i priključci na takve kuće. To bi bilo poticaj jedan veliki i ukoliko naravno ima dovoljno novaca i sredstava da se to napravi.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Ante Babića.
Hvala vam lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Žagar kažete vi, bojim se da ovaj zakon neće riješiti ove nagomilane probleme. Naravno da neće, jedan zakon ne može riješiti puno toga, ali morate priznati da je Vlada pokazala političku volju i da je zapravo ovo jedan kamenčić u jednom mozaiku u kojem bismo trebali imati i mjera i aktivnosti vezano za jednu demografsku politiku, a podsjetit ću vas 2006. godine smo imali jedan nacionalni program, nacionalnu populacijsku politiku gdje su doneseni i programi i mjere i aktivnosti kod svih ministarstava, institucija u RH, naravno neki se od njih nisu provodili. Dobro ste rekli da kod vas kažu u Slavoniji da štala gradi kuću i to je istina, ali ono što sigurno trebamo jest mijenjanje društvene klime. Dakle sada kad se gomilaju problemi odlaska mladih vani, kad nedostatak radnika, kada imamo lošu demografsku sliku, dakle sazrilo je vrijeme da svi zajedno možemo doprinijeti što je moguće boljoj demografskoj slici u RH. Pa i ovim zakonom.
Odgovor poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala potpredsjedniče. Htio sam i kolegi Mišiću odgovorit, ali mogu sad iskoristit priliku, nije potpredsjednik Sabora vidio da sam se javio. Dakle slažem se s ovim prethodnicima svima koji su replicirali, ovo je jedan dio čitavog postupka. Ono što ja nekako upozoravam, ne samo ja, nego mnogi kolege, ja sad govorim sa svoje perspektive u Saboru, a ne vidim sluha u ministarstvima. Ovaj zakon osim što ima zadaću omogućit mladim ljudima da dođu do nekretnine, on potiče građevinski sektor, ali u tom sektoru moramo uvest reda. Sad se malo pokazalo da zbog nedostatka ljudi se cijena rada diže, a znate šta je glavni problem ove države? Je onaj što radi manje dobiva primanja od onoga koji ne radi. To je porazno i zbog toga ja mislim da i mladi odlaze, ne vide perspektivu jer vide da se isplati ne raditi u odnosu na one koji rade, a rade za minimalne plaće ili su na kraju krajeva u mnogim slučajevima čak i ne budu plaćeni jer je poduzeće ode u stečaj.
Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Milorada Batinića, izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Žagar koristili ste ovu uzrečicu štala gradi kuću, da. To je nažalost nekad vrijedilo, danas može vrijediti, ali u svakako drukčijim okolnostima i drukčijim uvjetima. Ali zašto sam se javio za repliku? Naime, i kroz Ministarstvo graditeljstva i kroz neka druga ministarstva postoje i neke druge vrste subvencija, ne samo za POS. Postoje subvencionirani stambeni krediti tako da i u ruralnim krajevima gdje je eventualno lokalna samouprava ili možda nije isplativo graditi POS s obzirom na broj jedinica, isplativost stambenih, isplativost gradnje, znači može se riješiti stambeno pitanje. I onaj dio naravno da nismo u toj mjeri, neću reć optimisti, ali da je to jedina mjera po pitanju demografske obnove ili odlaska mladih ljudi, svakako ne. Ali je svakako da je jedan od primjera i modela koji može pomoći u tome da se što manje ljudi iseljava iz Hrvatske.
Odgovor poštovanog zastupnika Žagara.
Hvala. Uvaženi kolega Batiniću, dakle u pravu ste, postoji još niz mjera koje se provode. Ono što Hrvatskoj isto nedostaje, vi ste dugi niz godina gradonačelnik i vjerojatno ste uspješan gradonačelnik kad vas ljudi ponovo biraju i vjerojatno ćemo se samo složiti, sad mi nemate pravo odgovoriti, možda drugom prilikom, Hrvatskoj treba decentralizacija, ali u pravom smislu riječi, fiskalna decentralizacija da se može vidjeti s koliko novca raspolažu pojedine jedinice lokalne samouprave. Istina je da mnoge ne bi u tom slučaju opstale, ali se onda mora tražit model na koji način bi mogla opstati. Tako da građani preko svojih predstavnika mogu za sebe tražit ono što je njima najoptimalnije. Moj je čak stav da je Hrvatska ustrojena kako treba, onda ni ministarstvo ne bi trebalo provodit ovaj zakon, ovo bi radile sve jedinice lokalne samouprave.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Marka Vučetića, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Žagar, vi ste u raspravi izrekli ono što je bitno, a to je da zakon udovoljava intencijama zbog kojih je napisano. Intencija ovog zakona nije da bude neki tajni kozmički sastojak koji će dovesti do demografske obnove, do oslobađanja vitalnih snaga, nego da riješi jedan problem koji je definiran i koji postoji u Hrvatskom društvu. Ukoliko je ovaj zakon spreman odgovorit na izazove koji su uočeni u hrvatskom društvu, to je dobar zahtjevi dobar zakon. Ukoliko ne, onda se slobodno možemo upustiti u ove rasprave hoće li to dovesti do demografske revitalizacije, ali ukoliko ulazimo u to rasprave, onda shvatimo da je bitnija kriza u Hrvatskoj od demografske, a to je demokratska kriza zato što raspravljamo o stvarima za koje nismo pozvani i koje nisu niti predmet niti problem zakona a niti predmet niti problem javnog interesa kad se radi konkretno o ovom slučaju. Zahvaljujem.
Slijedeća replika poštovanog zastupnika Ivana Šukera.
Kolega Žagar, vi ste se dotakli nekoliko stvari u raspravi o ovom zakonu, međutim ovaj zakon iskonski kad je donošen je bio nakana da pomogne mladim ljudima, onda se trebamo povuć s druge s druge koliko mladi ljudi imaju mogućnosti da se zaposle, koja im je visina plaće i koliko su kreditno sposobni. I tu završavamo priču. Međutim ono što nije dobro kad se u raspravi počne licitirati sa poreznim oslobođenjima. To je najgora stvar koja može biti. Ovaj zakon predlaže mjere kako da mladi ljudi dođu lakše do stana ili obnove obiteljsku kuću a neki drugi trebaju naplatiti poreze i te poreze lijepo staviti na prihodovnu stranu proračuna a mi zbog transparentnosti javnih financija na rashodovnoj strani proračuna trebamo vidjeti koliko ćemo izdvojiti za ove mjere. Mi ovdje raspravljamo o mjerama a te mjere su onolike kolike su nam fiskalne mogućnosti i mislim da o bilokakvom poreznom oslobođenju naprosto predlažemo nered a ne red i pomoć.
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Božice Makar.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Žagar, evo očito je onaj dio koji se odnosi na demografiju izazvao najveći broj replika jer ste spomenuli da to neće doprinijeti rješavanju problema demografije. Sigurno neće riješiti ali dal' stvarno mislite da neće doprinijeti? Jer ovo je jedna od mjera za zadržavanje mladih u Hrvatskoj na području, kao što je već bilo rečeno, jedna od mjera i vjerujem da je to u kontekstu bilo da neće u potpunosti riješiti ali da će pomoći rješavanju, sigurno, i to na svakom području bez obzira radi li se o Osijeku ili radi li se o nekoj drugoj jedinici lokalne samouprave u nekom drugom djelu RH. Jer ovo je dobra mjera i da ju treba dograđivati i prilagođavati, treba i vjerujem da ste u tom kontekstu i diskutirali.
Hvala. Slijedeća rasprava je ona poštovanog zastupnika Steve Culeja.
Poštovani potpredsjedniče. Meni je jako žao što ovdje ne vidim ministra, što je morao izaći i što ne vidim ministricu graditeljstva, gospođu Mrak-Taritaš. Mi ćemo podržati ovaj zakon, stisnut ćemo mi zeleno, nećemo mi stisnuti crveno. Da li ćemo uspjeti u nakani, da li ćemo moći to privesti cilju, pozitivnom cilju a da nam se ne desi ovo što nam se dešava, moramo prvo vidjeti, ovo je posljedično stanje u koje mi sada nazovi uživamo. Što je posljedica? Posljedica je to da su mladi otišli, posljedica je to da kad Slavonijom prođete u noći u 9, 10 sati navečer od Cvelferije do Vukovara, recimo u 9 sati kad prvi mrak pada sada, da svjetlo gori na svakoj četvrtoj, petoj kući, da radi samo javna rasvjeta ako je ima. Kada uđete u Vukovar, kad pogledate zgradu, pored Vuke da vidite da pola stambene zgrade nema svjetla. Kada vidite puste ulice, nema mladosti. Zašto ih nema? A ja se sjećam onih loših vremena poslije Domovinskog rata, onih loših, Tuđmanovih kako kažu vremena, kada sve vrvilo od kombi vozila, džipova punih radnika koji su jurišali sa bauštele na bauštelu, koji su pa mogu reći u vrijeme poplava u Gunji jurišali u Gunju, išli su u obnovu. Sjećam se autobusa punih branitelja koji su samoinicijativno otišli nakon poplave i očistili Gunju, Rajevo selo i ostala sela od naplavina, od mrtvih životinja i os sve nečistoće koja je kasnije moguće i nekome naplaćena. Sjećam se puno poduzetnika, obrtnika, zidara iz mojeg mjesta a bilo ih je 6 samostalnih, sada još su 2 aktivna koji su imali radnika napretek ali koji sa odmakom i sa sve manje poslova i završetkom u Gunji, koji su počeli i otpuštati radnike i mane ih plaćati a iz razloga što su morali dakle, morali su izvođaču radova a oni su podizvođači jer svaki natječaj je imao svog izvođača koji je bio glavni nositelj posla, pa je on sebi birao te podizvođače a on je sebi uzeo svoj šap, svoj tal ili kako to već zovu, svoju pinku, pa su ti radnici morali otići van i potražiti sebi posao, negdje vani u nekim boljim zemljama koje bolje raspolažu sa svojom imovinom. Neću reći, a da nema dokaz pa ću vam pročitati malo o stanogradnji, POS-ovih stanova u Osijeku. Primjer o tome govori gospodin Radimir Čačić, to je govorio javno na televiziji a mnogima da bi se podsjetili na to, ja ću pročitati. Izgradnja 38 POS-ovih stanova u Osijeku, u studenome 2013. godine kao ministrica graditeljstva, upravo je Mrak-Taritaš izdala pozitivno mišljenje za otkup zemljišta na kojem će se graditi stanovi i to po višestruko većim cijenama od realnih. Tako ispada da je APN naloženo da zemljištu u osječkom stjenjaku otkupljuje od 340 eura za kvadrat iako je najviša cijena koja se danas može pronaći na Njuškalu 7 puta manja i iznosi 40 eura. Zemljišta u centru Osijeka otkupljivala su se po 540 eura za kvadrat, iako se najskuplje zemljište tamo danas, prodaje za 3 puta manji iznos. Svaki otkup podložen je javnoj nabavi, ne može se odlukom ministrice dati APN-u ovlasti da otkupljuje direktno od vlasnika ili od posrednika, a da se to na tržištu ne provjeri. Tako nešto, po mom dubokom uvjerenju, apsolutno je podložno svakoj istraži. Ovo je suprotno temeljnoj ideji POS-a i zloupotrebe tog projekta, u POS-u u zemljišta treba dodjeljivati i povoljno prodati jedinica lokalne samouprave, a ne da se otkupljuje od privatnih vlasnika. Projekat koji je imao posve drugu ideju, ovome se pretvara u mogućnost da se na vrlo neobičan način stvaraju ekstra profiti, a vrlo je moguće da se radi o kriminalu. Svakako je bilo nužno usporediti cijene na tržištu, natječaj i javna nabava, jedna su od načina kako često raditi i lako je usporediti koje su realne cijene. Ja ću kao član antikorupcijskoga vijeća, sam postavio pitanje, da li je moguće da mi u Hrvatskoj državi nemamo nikoga kažnjivoga za korupciju. Nemamo, bila je istraga svojevremena protiv Tihomira Rončevića, vezana za kamione i nije urodila plodom. Novaca nema, nema optuženih, ima jako puno ovakvih slučajeva koje bi DORH trebao čuti, po mogućnosti istražiti i procesuirati, ali to mi u Hrvatskoj nećemo doživjeti, zato što mnogi ne rade svoj posao. I mi ovdje, zastupnici, ja sam novi, mlad, ima nas ovdje puno, gledamo vas, koji ovdje već desetljećima i 20 g. koji sjedite, pa se pitamo, da li je netko od vas, slično ovako nešto u svojem vremenu pronašao, pročitao i iznio ovdje u Hrvatskome saboru. Da li postoji to, kada znam da u Gunji je cijena kvadrata stambenoga, obnova je bila 1700-1800 eura. Zamislite slijepa ulica u Gunji, koja vodi u šumu, zadnja kuća do šume 1700 eura kvadrat obnove. Ili 60000 kn septička jama dva puta dva. A da još bude interesantnije četka za wc šolju, komadić plastike iz Kine 281 kn, a cijena je od 4-8 kn. I to nikoga ne interesira. Mi možemo donesti 100 zakona, tko će te zakone provoditi, tko će ih kontrolirati, tko će sankcionirati ovakve nebuloze. Zato je hrvatska mladost otišla, a mi hrvatskoj mladosti koja je otišla, diljem svijeta, znate što možemo ponuditi u našoj stanogradnji? Pa kada budu ostvarili, kada odu u penziju, jer oni se neće vraćati u svoja mjesta, sela i gradove odakle su otišli, nego im napravimo prvi ili drugi red na moru ako još postoji mjesta, tamo stanove, pa nek polako otkupljuju, nek si plaćaju da imaju kada odu u penzije, gdje da se dožive. Hvala.
Hvala. Sljedeća rasprava je ona poštovane zastupnice Dragice Roščić. Izvolite.
Zahvaljujem dopredsjedniče. Poštovani predstavnici predlagatelja. Moram reći da je ovim izmjenama i dopunama zakona o društvenoj poticajnoj stanogradnji, puno toga pozitivnoga. Pa stoga mi je danas ova rasprava malo čudna, jer kad ju slušam, pa kad sam ju slušala u prvom čitanju, nije mi bilo jasno, zašto su stalno isti argumenti, iste kritike, primjedbe, savjeti, pa sam išla još jedan put pročitati ovaj vaš prijedlog, i onda sam pročitala sve ovo danas što smo rekli, da se iznijelo na prvom čitanju dosta kritika, a vidim da su predlagači, u biti, naša Vlada da su odgovorila da puno ovih primjedbi koji su danas i prošli put rečene u biti nalaze se rješenja, za njih se nalaze u zakonu. Sada, ne možemo reći da su svi zastupnici pobrkali lončiće, jer ih je puno u manjini sam, pa možda neće mi ta konstatacija proći, ali možemo istaknuti jednu činjenicu, da je još potrebno dosta oko ovog zakona komunicirati, informirati i bilo bi ružno da ja sada dam vama kritiku, s obzirom da puno dobrih prijedloga je doneseno. E sada, niste dobro to iskomunicirali i informirali, to je ono što nas čeka u budućnosti. I naravno, dosta se je govorilo oko nepravilnog korištenja, objekata, stanova ili svega što je dano. To nisu samo znači stanovi putem POS programa. I jako je važno naglasiti sve te pozitivne na kraju, danas rasprave, odredbe, da se je ovim zakonom propisala dokumentacija, koju trebaju dostaviti javne ustanove, da bi se dokazalo svrhovito korištenje sredstava, odnosno, nekretnine i svega ostaloga iz programa POS-a. I naravno da smo svi naglašavali, ja kao mlada osoba, znam, kada živiš u kući, nekako to i više podići na demografsku obnovu, nego kada imaš nekakav stan, pogotovo ako je on mali. Također dosta je kolega naglasilo, da se treba ovim programom poticati izgradnja kuća, nadogradnja, to je u biti već u ovom zakonu, pa želim naglasiti našim građanima, koji nas slušaju, da ovim zakonom se upravo to i potiče. I naravno da nam je svima važno da taj sustav kontrole bude jak i svi ti provedbeni akti da budu dobri, jer iako su sve ove, rezultat i cilj POS je human POS programa, ali kada netko to zlouporabi, kada se ne formalno, ali ustvari među stanovništvom određene općine i grada kada se zna da je možda neki stan prodan, ustvari nije prodan u pravom smislu riječi, nije ni proveden ni u zemljišnim knjigama ni na sudu, ali nekako ljudi to između sebe, već dogovore jedan ugovor i odnos koji nije formalna. Naravno da su potrebne kontrole za isto, ali nemojmo se zavarati, mi dok smo bile kao studentice ja i moje kolegice u Ljubljani, kolegicama u Grazu, su isto tako ponuđeni najmovi u stanovima koji su za zaštitu nekakvih osoba koje su zlostavljani, koji su u istom nekom programu socijalnom i trebaju biti namijenjen upravo osobama koje su oštećene ili koje imaju razne životne prilike, a u biti se vrlo otvoreno nude studentima iz Hrvatske koji su došli na razmjenu u tu državu, tako da sigurno će tih anomalija i biti i uvijek ih ima. Što se tiče stavka 4. članak 1. tu govorimo i to je ključno i naglašava se da se može dodijeliti građevinsko zemljište, oprema za stanovanje i druga sredstva. I naravno da će biti potrebno informirati, educirati jedinice lokalne samouprave njih sedamdesetak je koristilo ovaj program kako da raspišu te programe, ponuditi im i pomoći, a u biti i oni se moraju malo tu staviti da i sami to iskoriste i pokazati jednu inicijativu. Jer ja osobno kao zastupnicama sam ovdje prva koja kritizira kada se decentraliziraju samo obveze prema jedinicama lokalne samouprave. Ali moramo ovdje konstatirati da jedinica lokalne samouprave s ovim zakonom odnosno izmjenama i dopunama ovog Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji dobile dosta i ovlasti, tako da mogu same definirati dosta i procedure i uvjete za provedbu ovog programa. Isto tako u članku 1. se spominju vojne osobe, policijski službenici i službenici i namještenici i sada ministar je spominjao da ovim izmjenama se usmjerava zakon i prema osobama koje su deficitarnih zanimanja. E sada moje kolege kada pričam s njima koji su liječnici pošto je ministar spomenuo liječnike kažu da nisu sigurni, možda ste vi već provjerili jeli ta odredba baš primjenjiva u svakoj onoj potrebi kada trebamo liječnike, jesu li oni svi državni službenici ili namještenici ili možda treba nekako drugačije pristupit, ali ste spominjali i da jedinica lokalne samouprave mogu otkupiti stanove pa im po svojim uvjetima davati u najam osobama različitih zanimanja deficitarnih zanimanja i slično. Dobro je da se u članku 10. propisuje da se osnivaju javne ustanove koje će provoditi taj program za razliku od prijašnje definicije koje 30. rujna do kraja tekuće godine ili do zadnjeg dijela tekuće godine dostavljaju taj program kako će koristiti, kako će društveno poticati stanogradnju odnosno stambeno zbrinjavanje koje se od strane ministra zaduženog za građevinarstvo odobrava. I mi često primijetimo kada koristimo nekakva europske sredstva ove kampanje razne kojima se to promovira. Ja ne želim reći da se sada treba uložiti veliki novac u reklame, ali stvarno jedno informiranje želim naglasiti da je definitivno potrebno i naravno oni koji su primijetili da je ovaj zakon dobar onda predlažu razne odredbe koje se tiču drugih zakona i resora, ne žele reći da je to sada nije dobro, dobro je da … temu i da o njoj raspravljamo, ali stvarno o PDV-u o puno tih nekih stvari smo raspravljali u prvom čitanju, dobivena su obrazloženja i ovaj prijedlog zakona ih nije moguće ugraditi. Evo zato pozivam sve da pročitamo ovaj zakon, da pročitamo ovaj prijedlog da ga prvo svi ovdje pročitamo i da na kraju zasučemo rukave i da počnemo raditi, bilo da se radi o gradonačelnicima, načelnicima koji će izravno ajmo reć provoditi ovaj zakon ili nama koji smo zastupnici koji doista moram informirati da što prije ove odredbe zakona koriste na dobrobit svoje općine i svoga stanovništva. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeća rasprava je poštovanog zastupnika Ivana Lovrinovića. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Nažalost malo nas je ovdje, ali tema poticajne stanogradnje odnosno Zakon o poticanoj stanogradnji izaziva svakako pažnju, međutim odmah ću reći da je ovaj zakon i ova praksa potpuno nepotrebna u Hrvatskoj. Ne samo da je nepotrebna nego je štetna, a ja ću vam to pokazati sada na nekoliko primjera odnosno argumentirano kao što to uvijek radim i ne želim prosipati se ovdje populističkim izjavama. Pa evo prvi primjer, u proteklih deset godina izgrađeno je oko 5,5 tisuća stanova u programu POS. Pogledajte, ovaj zakon se donosi zbog toga i već je godinama na snazi da bi se pomoglo mladim ljudima, jel tako o tome se tako govori. Međutim, o čemu se radi? Mladi ljudi uglavnom nemaju posla, oni su kreditno nesposobni, s druge strane ako se zaposle rade njih 90% radi na određeno vrijeme prema tome opet su kreditno nesposobni. Zagovornici POS-a kažu pa čuj oni imaju subvencionirane kamate, ali gospodo vi koji to govorite te subvencionirane kamate platit ćemo mi svi porezni obveznici. Zašto? Jer se kamate subvencioniraju bankama iz državnog proračuna, dakle u ovom programu jedinu pravu korist imaju bankari, banke koje dobro zarađuju na visokim kamatama, ali i drugu veliku korist imaju izvođači radova koji su klijentelistički najčešće vezani uz projektante i zagovornike ovog modela, a to je uglavnom stranka HNS koja je izmislila ovaj program, a vidimo da njihov potpredsjednik Vlade koji sada održava ovu Vladu na životu da on upravo vodi taj program i da njega najviše i jedinoga ga zanima POS vidite, graditeljstvo, a danas smo čuli ovdje niz kritika od stranih HDZ-ovaca da se u lokalnim sredinama otkupljuju zemljišta koja su puno skuplja nego što vrijede, da izvođači radova ugrađuju loš materijal često puta itd. Dakle vidi se da je tu nejedinstvo oko toga. Ali dobro da ne bi moja kritika bila smo kriticizam bez podloge poslušajte sada dobro. Ovih 5,5 tisuća stanova koji su napravljeni u proteklih deset godina ako je njihova vrijednost 7,5 tisuća kuna ne samo prosječna cijena u Hrvatskoj, prema tome koliko bi to znači tisuću eura što bi rekli, koliko bi to koštalo? Zašto vas ovo pitam? Zato što Hrvatska svake godine za svoj državni dug bankama plaća 11 milijardi kuna kamata. Ponovo ponavljam, refinanciranjem uz kamatnu stopu od 2% što je bilo moguće od 2008. pa dalje moglo se svake godine štedjeti 5 milijardi kuna. Za 5 milijardi kuna može se izgraditi 6660 stanova od 100 kvadrata i koji vrijedi 7,5 tisuća kuna. Gospodo, samo u jednoj godini da se uštedjelo refinanciralo na ovaj način kako stranka Promijenimo Hrvatsku, naši eksperti se zalažu, samo u jednoj godini da se uštedjelo 5 milijardi kuna, moglo se podijeliti ljudima. Ponavljam, podijeliti, bez naknade 6660 stanova. Pa sad pomnožite to sa 10 godine, nema toliko mladih ljudi u RH koliko se moglo njima besplatno stanova podijeliti. E vidite, ovdje treba zastati i pitati se što vi u stvari potičete? Netko bi rekao, pa čujte, pa time se zapošljava građevinski sektor. Pa sve je u redu, znamo mi to. Ali ne otvarate temu zašto se plaća 5 milijardi kuna više kamata na državni dug nego što je normalno, nego što treba. To ne dirate. Pa zato vam stalno govorim i stranka Promijenimo Hrvatsku nudi radikalnu promjenu. Ovo je vrijeme za radikalne promjene, ali pozitivne. Ovaj POS, koliko god vi njega gladili, mijenjali ovako i onako, on neće pomoći mladim ljudima da ostanu u RH. On neće pomoći mladim ljudima da ostanu u RH. Oni i dalje se iseljavaju iz naše Hrvatske. Prema tome, monetarna reforma je pitanje svih pitanja i reforma pravosuđa. Ali sad govorim o monetarnoj reformi. Ako ne ... [[Govornik se ne razumije.]] monetarni sustav na čelu sa HNB-om koja štiti interese bankarskog lobija, a ne građana Hrvatske, a ne posebno mladih ljudi, onda mi sigurno nećemo uspjeti u tome da ih zadržimo u Hrvatskoj, a vidite, plan poticane stanogradnje ima za cilj upravo da zadrži mlade ljude. Pa ako ste to počeli raditi prije 15 godina, a to su koalicije SDP-a i poslije toga koalicija HDZ-a i svih koji ste o tome govorili, pa vi morate prvi reći da niste uspjeli u tome. Vi jeste prodavali stanove, ali su se ljudi još brže iseljavali, posebno mladi ljudi. To je totalni neuspjeh i to je punjenje džepova bankarima i izvođačima radova koji su bili s vama povezani dominantno se tako to radilo. Kada pogledamo tržište stanova kad o tome govorimo, neprodanih stanova, njih oko 90% neprodanih stanova nalazi se u portfelju banaka koje ne žele spuštati njihove cijene, pa prema tome opet vidimo odakle dolaze ključni problemi. Zato sam još prije dvije godine se zalagao da pitanje visokih kamata, kreditiranja građana, mladih ljudi, poduzeća, monetarne reforme, da dođe kao tema na plenarnu sjednicu ovog Sabora. Nikada nitko to nije htio uvažiti. Ovako se neće riješiti ni jedan ključni problem u RH, vi ljudi koji ste vodili do sad Hrvatsku ili u Vladi ili u Saboru, vi to ne znate, vi nemate viziju. Vi ćete istjerati i ovo malo mladih ljudi što je ostalo u RH. I zato pozivam građane, posebno vas mlade ljude da podržite ovakve programe koji jedino nude, to je jedini način da ostanete u RH da se obračunamo sa lošim političarima, sa lošim programima, sa strankama koje su vas dovele u ovu poziciju. Zato vas pozivam da podržite monetarnu reformu, da ne punimo džepove bankarima i političkim uhljebima i strankama koje trguju oko toga, nego da se zaista fokusiramo na one programe i viziju koja je realna, koja vama nudi mogućnost ostanka u Hrvatskoj. Stranka Promijenimo Hrvatsku zato umjesto ovih kozmetičkih zahtjeva i moram tako reći, bez idejnih rasprava, bez ikakvog važne promjene, nudi vam pozitivan radikalan prijedlog, uštedimo, a mi znamo, ja sam vam o tome govorio nekoliko puta ovdje u Saboru, možemo uštedjeti 5 milijardi kuna godišnje, a za 5 milijardi kuna možemo sagraditi 6660 stanova i sve ih podijeliti mladim ljudima i obiteljima bez naknade, naravno uz ugovor da ostaju u ovoj zemlji, a time će lakše naći i posao. Prestanimo sa ovakvim klijentelističkim modelima, ovo je potpuno promašeni model i mi jednostavno znamo za koga je pisan, zašto postoji i jednostavno krenimo jednim novim putem, a to je put koji jednostavno mora biti realan i mora biti u interesu i prije svega biti, ajmo tako reći, rješavat probleme mladih ljudi. Hvala.
Hvala. Imamo dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Božice Makar. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Lovrinović, ako je za ovaj Zakon krivac kao što ste rekli HNS, ja sam onda jako ponosna. I sigurno su zahvalne sve one mlade obitelji koje su svoj stambeni prostor osigurale si upravo na ovakav način. U svojoj diskusiji govorili ste o tome kako to nije dobar Zakon, kako to ne valja. Međutim, vi ste pomiješali dva zakona. Pomiješali ste Zakon o poticajnoj stanogradnji i Zakon o stambenom kreditiranju. A zapravo kroz sve ove brojke koje ste iznosili postavili ste se kao da je životna tematika, a vi u svojoj sobi radite raspored tih sredstava. Život je nešto sasvim drugo. Još jedanput napominjem, ako je krivac za ovaj zakon HNS, ja sam onda još dodatno ponosna na svoju stranku HNS.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Lovrinovića.
Poštovana kolegice, ja se potpuno s vama slažem kada ste rekli život je sasvim nešto drugo, kako za koga. Za one koji su ugroženi i koje ste proteklih godina doslovno protjerali iz Hrvatske, oni su taj život morali pronać u inozemstvu, a vidimo HNS-u i svima koji su vladali proteklih godina, svima je dobro. I problem i jest u tome što ne vidite kakva je Hrvatska, a Hrvatska se nalazi u teškim problemima. Ja dobro znam što je Zakon o stambenom kreditiranju, a što je o poticajnoj stanogradnji i jedan i drugi nisu u interesu mladih ljudi. Kažete da su mnogi kupili, pa jesu kupili, nisu imali izlaza, nije im nitko ponudio ovaj model o kojem ja govorim i zato nudim ovaj model koji će mladi, siguran sam, prihvatiti. Hvala.
Sljedeća replika poštovanog zastupnika Ivice Mišića.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Lovrinoviću, drago mi vas je čuti. Kritike koje vi dajete potpuno se mogu složiti, ali to su kritike za nešto prije, nego ovo sad što se dešava. Ja se pitam šta je bilo do sada, to svi znamo, znamo, znamo da smo mi u problemu i to znamo, pitam vas, šta su radili ekonomski stručnjaci ovih 20 godina kada su banke plaćale Hrvatsku državu, kada je bilo 10% i više kamata. Pitam vas, a i vi ste jedan od tih stručnjaka, da li ste tada toliko glasni bili, a imali ste šansu ući u ovu Vladu skupa da probamo rješavati probleme. Ja mislim ipak da ova Vlada pokušava rješavati, a teško je riješiti ono što je sve do sada dešavalo se, a naravno da ova Vlada nije kriva za to, to siguran sam i ne bi joj ja dao podršku da radi suprotno. Vi ste mogli s nama skupa pokušati riješiti i ovo što vi predlažete. Znam da neke stvari nisu u redu i ono što sam rekao Šukeru, PDV da, treba skloniti, a ne oni koji nisu platili PDV da ne pričamo, mogli smo odavno riješiti problem.
Poštovani zastupnik Lovrinović, nije ništa? Hvala. Sada će u ime predlagatelja nešto reći poštovani državni tajnik Željko Uhlir, izvolite.
Zahvaljujem. Cijenjene zastupnice i zastupnici, potpredsjedniče Sabora, prvenstveno zahvaljujem svim sudionicima u današnjoj raspravi. I normalno i logično da su u raspravi izrečeni različiti stavovi o konačnom prijedlogu Zakona društveno poticajne stanogradnje. Osim pohvala istaknute su i neke kritike, međutim u tim prigovorima su se uglavnom isticali nedostaci koji zapravo ne postoje, odnosno prigovori su proizašli nažalost iz nepoznavanja zakonskih odredbi. Tako na primjer nigdje u propisu nije obavezno osnivanje javnih ustanova. Dosta komentara je danas bilo na tu temu, nigdje to nije propisano, nikome se ne uvjetuje da osnuje javne ustanove, to je na voljama jedinici lokalne samouprave želi li to ili ne, osjećaju li potrebu i imaju li smisla. Nigdje napisana i nije propisana obaveza jedinice lokalne samouprave da sudjeluju u troškovima gradnje, to je samo opcija, dakle nigdje to nije propisana kao nužnost sudjelovanja, APN je uvijek ovdje da pomogne jedinicama lokalne samouprave i samo je potrebno iskazati dobru volju i potrebu, a nastavak realizacije će se provesti u suradnji sa APN-om i onima koji nemaju dovoljnog kapaciteta. Dosta zamjerki je bilo upućeno i zbog problematike kreditne nesposobnosti građana u slabije razvijenim sredinama, međutim zakon potpuno ravnopravno omogućava rješavanje stambenog pitanja putem instituta najma, samo je potrebno opet da jedinica lokalne samouprave iskaže tu potrebu. U konačnici, donošenjem ovog konačnog prijedloga zakona uskladit će se zakonski okvir i pojmovno sa Zakonom o gradnji, uskladit će se najviše cijene sa realnim stanjem u graditeljstvu, jasnije će se definirati prava i obaveze javnih ustanova koje postoje ili koje će se uz dobru volju jedinica lokalne samouprave osnivati, uređuje se pravo prvenstva zaštićenim najmoprimcima koji koriste stan u vlasništvu fizičkih osoba i u konačnici nova mjera pokretanje novog programa stambenog zbrinjava koji bi omogućio višestruke koristi za RH, a to je u prvome redu doprinos zadržavanju i privlačenju deficitarnih osoba u deficitarnim zanimanjima. Ja vam se zahvaljujem na ovoj raspravi.
Hvala lijepa. Jedna replika poštovanog zastupnika Lovrinovića, izvolite.
Poštovani gospodine Uhlir, vaša završna rasprava je bila vrlo kratka jer nema se tu što reć. Ponavljam riječ je o potpuno promašenom projektu kojeg vi hvalite. Gledajte demografski se rasipamo, životni prostor se prazni, na granicama Hrvatske samo što nije došla nova najezda migranata, zemlja je potpuno nespremna za takve velike krupne stvari. Kako zadržati, kako animirati mlade liječnike, profesore, nastavnike u lokalne sredine, u sela, manja sela, manje gradove? Vi im nudite umjesto 8000 kuna nudite im stan u 7000, u 6000 kuna. ja sam vam govorio kako im možemo dati džabe stan, besplatno, uz ugovor da ostanu, ali naravno vi u tome vidite interes, vi zastupate određene interesne skupine, vi ne razmatrate što je moguća alternativa, ovo je vama super jel.
Hvala. Hvala lijepo, time ćemo zaključiti raspravu o ovoj točci, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji, drugo čitanje, P.Z. br. 286. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, zastupnik Goran Aleksić, Klub zastupnika SDP-a i zastupnik Alen Prelec. Molio bih sada državnog tajnika u Ministarstvu graditeljstva i prostornog uređenja, poštovanog Danijela Meštrića da se očituje o podnesenim amandmanima, izvolite. Prvi je na redu Klub zastupnika SDP-a.
Poštovani predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici. Amandman Kluba zastupnika SDP-a na članak 1. se ne prihvaća. Kratko obrazloženje, amandman se ne prihvaća jer je cijeli zakon pisan na način da lokalna uprava aktivno sudjeluje u programu POS-a a samo iznimno kada lokalna uprava ili ne želi sudjelovati u programu POS-a i na taj način svojim građanima ne može ili ne želi omogućiti povoljnije rješavanje stambenog pitanja, tada zakon predviđa za gradnju može osigurati RH.
Očitovanje, kolega Prelec, izvolite.
Hvala poštovani predsjedniče. Pa evo moj prijedlog je bio da sve jedinice lokalne samouprave do 30 000 stanovnika mogu podnijeti zahtjev da dobe državno zemljište za poticajnu stanogradnju. Nama svima puna usta su natalitetne politike a onda kad evo imamo nešto konkretno koje bi pomoglo jedinicama lokalne samouprave, onda to ne ide. Znači uglavnom POS rade veliki gradovi, veliki gradovi koji imaju financijske mogućnost manje općine i gradovi to nemaju. Ovim zakonom bi svi barem te općine i gradovi do 30 000 stanovnika dobili jeftinije odnosno zemljište u vlasništvu RH besplatno i jasno da bi tome stanovi na tim područjima bili jeftiniji, to je konkretna stvar i stvarno mi je žao što niste pristali na tako nešto. Evo razgovaram sa svim kolegama, čelnicima jedinica lokalne samouprave i da bi to bila značajna pomoć u POS. Znači konkretnu stvar jednostavno ne znam iz kojeg razloga, da li je to nešto na državnoj razini, pričamo o natalitetnoj politici a onda kad se država treba nečeg odreći, onda se ne budemo toga odrekli zbog toga evo, zaradit ćemo možda par milijuna kuna više a odlaze nam svakodnevno mladi ljudi van jer jednostavno nemaju posao ili nemaju riješeno stambeno pitanje a ovim bi ipak omogućili jedinicama lokalne samouprave da rješavamo lakše stambena pitanja. Evo žao mi je što niste prihvatili i tražim glasanje i molim sve čelnike da dobro razmisle kako će glasati po ovome amandmanu.
Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da nije dobio potreban broj glasova pa idemo na drugi amandman istog kluba, izvolite.
Amandman se ne prihvaća jer prema kalkulacijama troškova u do sada realiziranom POS programu, utvrđeni iznos od 10% je dostatan za naveden ostale troškove tako da ih nije potrebno u tome dijelu dodatno povećavati i otvarati mogućnost poskupljenja.
Tko će se očitovati u ime Kluba zastupnika SDP-a? Ako nema nikoga, onda ćemo glasovati. Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 3. Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća u izmijenjenom obliku tako da glasi u određenom padežu. Kratko obrazloženje, do izmjene predloženog amandmana Odbora za zakonodavstvo došlo je u dogovoru sa saborskom službom za pripremu akata za objavu.
Molim predsjednicu Odbora, kolegica Jelkovac.
Poštovani predsjedniče, uz navedeno obrazloženje, odustajem.
Hvala. Onda u ovoj formi, prihvaćate.
Prihvaćamo, u ovoj njihovoj formi, odustajemo od naše.
Da, da, u izmijenjenom obliku, amandman postaje sastavni dio zakona. Idemo na amandman broj 4. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća jer su to između ostalog osnovna pravila POS-a u ocjeni isplativosti izgradnje stanova u pojedinoj lokaciji u POS programu te bez ove odredbe nije dostatno pojašnjen udio troškova u ukupnoj prodajnoj cijeni stana.
Očitovanje, kolega Bauk. Glasovanje tražite, dobro. Može, glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 5. zastupnika Alena Preleca, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Kratko obrazloženje, amandman se ne prihvaća jer je isto regulirano posebnim propisima i ne može biti predmet ovog zakona. Osim toga, cijeli zakon je pisan na način da lokalna samouprava aktivno sudjeluje u programu POS-a a samo iznimno kada lokalna samouprava ne može ili ne želi sudjelovati u POS-u i na taj način svojim građanima ne može ili ne želi omogućiti povoljnije rješavanje stambenog pitanja, tada zakon predviđa da zemljište za gradnju može osigurati RH.
Očitovanje, kolega Prelec. Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da niti ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na amandman broj 6. Kluba zastupnika SDP-a.
Amandman se ne prihvaća jer je odredbama čl. 13 važećeg zakona isto već uključeno te nema potrebe za dodatnim propisivanjem.
Kolega Bauk.
Tražimo glasanje.
Glasujmo o ovom amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da ovaj amandman nije dobio potreban broj glasova, pa idemo na zadnji, 7 zastupnika Gorana Aleksića, izvolite.
Ne prihvaća se amandman zastupnika gospodina Gorana Aleksića uz obrazloženja da bi predložena odredba dovela u nejednak položaj osobe koje prvi puta stječu stan. Znači ovim zakonom nije moguće rješavati sve moguće pojedinačne slučajeve.
Kolega Aleksić izvolite.
Nevjerojatno je da imamo činjenicu da su banke ugovarale nezakonite kredite do kraja 2012. g. i mnogi ljudi su zbog toga što su plaćali previsoke kamatne stope, koje su nezakonite, došle u situaciju da su morale prodati stan, da su bili ovršeni, a u međuvremenu su možda došli opet na zelene grane i opet su možda u mogućnosti da kupe novu nekretninu. I nevjerojatno je da HDZ odbacuje sve, apsolutno sve ono što se predlaže s moje strane, a što je u korist ljudi koji su oštećeni nezakonitim poslovanjem hrvatskih banka, koje vi povlađujete ustvari. Vi pomažete bankama u nezakonitom poslovanju. I sada pokušavam pomoći ljudima koji su izgubili stan, zbog toga što su plaćali previsoku kamatnu stopu, kojima je to bio prvi stan koji su izgubili, koji taj stan nisu dobili prvi put na poticajnoj stanogradnji, koji bi htjeli možda sada ponovno kupiti prvu nekretninu, za životne potrebe, za potrebe stanovanja i vi odbacujete jedan takav prijedlog koji je vrlo realan i koji neće ugroziti ove druge ljude zbog toga jer se tu radi možda o nekom manjem broju ljudi, koji su na takav način izgubili stan i sada su opet došli u priliku da možda mogu kupiti stan, a po poticajnoj stanogradnji to bi bilo puno jeftinije za njih. Ja vas ne razumijem, zašto ne pristajte na stvari koje su realno moguće. Jučer je Vrhovni sud donio presudu da nema zastare potraživanja, potrebno je ljudima vratiti preplaćene kamate, vi to ne želite podržati. Podržavate nepoštene, lopovske banke. Tražim glasanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio dovoljan broj glasova, pa sad prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 82 za, 42 suzdržan donijeti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o društveno poticajnoj stanogradnji.
Sada bismo prešli na sljedeću točku - Konači prijedlog Zakona o uvjetima za pružanje usluga carinskog zastupanja, drugo čitanje, P.Z.E. br. 292 Predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. Ustava RH i članka 172. u svezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija gospodin Zdravko Zrinušić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. Poštovane zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Danas se pred nama nalazi Konačni prijedlog Zakona o uvjetima pružanja carinskog zastupanja, a on je donijet slijedom Uredbe EU 952/2013 i u svezi Carinskog zakonika i vezano uz članak 18. istog zakonika. Tragom toga zakonom se cjelovito normativno uređuje provedba Carinskog zakonika donesenog na razini EU u dijelu koje se odnosi na pravo RH da kao država članica je u skladu s pravom Unije, nacionalnim zakonodavstvom uredi pitanje uvjeta prema kojima osobe s poslovnim nastanom u RH u okviru registrirane djelatnosti mogu pružati usluge carinskog zastupanja u RH. Ujedno se modernizira i znatno pojednostavljuje pravni režim pružanja usluga carinskog zastupanja. Uvjeti obavljanja poslova carinskog zastupanja trenutno su uređeni zakonom još iz 2001., a ovim zakonom se taj zakon stavlja van snage. Samo ću kratko podsjetiti ako dopuštate što se ovim zakonom mijenja u odnosu na postojeći režim. Predviđena je obveza ishođenja samo jednog odobrenja umjesto dosadašnjih tri i to odobrenje za pružanje usluga carinskog zastupanja, to su odobrenja za carinskog otpremnika. Jedna osoba može kao carinski agent provoditi radnje carinskog zastupanja za više carinskih otpremnika što do sada to nije bilo dopušteno. U skladu s propisima kojima se uređuje zakup i kupoprodaja poslovnog prostora u vlasništvu RH poslovni prostor u vlasništvu RH na lokaciji graničnih prijelaza daje se carinskom otpremniku u zakup putem javnog natječaja. Na raspravi u Hrvatskom saboru koja je održana 16. ožujka ove godine donesen je zaključak kojim se prihvaća ovaj prijedlog zakona te se sve primjedbe, prijedlozi, mišljenja iznesena u raspravi upućuju predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona. s tim u vezi prihvaćeni su svi prijedlozi, primjedbe, mišljenje Hrvatskog sabora koje su se odnosile na nomotehničko uređenje teksta te smanjenje raspona novčanih kazni. Slijedom navedenog predloženim zakonom ne mijenja se unutarnje ustrojstvo Carinske uprave ili Ministarstva financija u cjelini te njegovo donošenje ne uvjetuje povećanje broja državnih službenika ili opsega njihove djelatnosti pa sukladno tome ne uvjetuje niti povećanje rashoda državnog proračuna po tom …. Hvala na pažnji.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a poštovani zastupnik Anton Kliman. Nakon njegovog izlaganja ćemo imati onda iznošenje stajališta u ime klubova. Izvolite kolega.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege. Gospodine državni tajniče, ravnatelju. S obzirom da je ovo drugo čitanje ovog zakona i u prvom čitanju nismo baš imali nekakvih dubioza i nekakvih velikih primjedbi pri predstavljanju samog zakona, htio bih reći da je ovaj zakon na neki način usklađivanje zakonodavstva sa stečevinom EU odnosno zakonima koji reguliraju ovu materiju u EU, tako da je zaista pohvalno da će se pojednostaviti cijeli taj sustav carinskog zastupanja carinskih otpremnika i carinskih agenata. I još jednom pozdravljamo apsolutno donošenje ovog zakona i ovo drugo čitanje je to potvrdilo. S obzirom da je ono šta smo i predlagali kroz samo prvo čitanje je prihvaćeno kao primjedbe odnosno svega desetak primjedbi koje su bile i prijedloga koji su bili u samom javnom savjetovanju zainteresiranoj javnosti su pokazali da je taj zakon dobar. Neću puno duljiti s obzirom da je ovo drugo čitanje i više-manje ono što se je u prijedlozima predložilo i prihvatilo. Htio bih samo pohvaliti Ministarstvo financija da je prihvatilo inicijativu našu inicijativu u Saboru da je ublažilo kazne u prijelaznim i završnim odredbama za 50% za blaže kazne po ovom zakonu, dakle za pravnu osobu maksimalna novčana kazna koji je bio predviđen na 80.000 kuna smanjeno je na 40 dakle za 50%, za odgovornu osobu kao i za fizičku osobu sa 30 na 10, a za fizičku osobu sa 50 na 20, mislim da je to pohvalno i da bi se trebali držati apsolutno tih normi i takvog gledanja na kazne. Jer nije u svakom slučaju svaki puta dovoljno lupiti nekoga po džepu nego vidjeti da imamo malo edukacijski pristup, a rekao bih i svaka kazna koja je i financijska je rigorozna, a možda da se ide u sljedećim situacijama i na upozorbe i na nekakve opomene. Evo još jednom ću reći da klub HDZ-a će podržati ovaj zakon u drugom čitanju i evo još jednom pohvale Ministarstvu financija i Carinskoj upravi da su prihvatili naš prijedlog i da su smanjili kazne za privrednike. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Mi ćemo sada napraviti jednu kratku stanku od 6 minuta do 13,00 sati i tada će biti iznošenje stajališta u ime klubova. STANKA U 12,49 SATI. Sad ćemo nastaviti sa točkom s kojom smo počeli. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, prvi u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e se prijavio kolega Branimir Bunjac. Nema ga, gubi pravo na govor. Sljedeći je u ime kluba SDP-a kolega Marko Vešligaj. Nema ga, gubi pravo na govor. Sad je u ime Kluba zastupnika GLAS-a i HSU-u poštovana zastupnica Vesna Pusić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle jedan tehnički zakon koji s druge strane unosi i određenu novinu i ima tri karakteristike koje ga čine zanimljivim, osim naravno u sasvim praktične svrhe gdje je vrlo zanimljiv za ljude koji se bave carinskim zastupanjem. Prva ta karakteristika čini mi se vrlo jasno razlikovanje o čemu često ne vodimo računa i kad razgovaramo o europskim direktivama i našem članstvu u EU vrlo često se onako paušalno to ocjenjuje kao mi samo prepisujemo europske direktive. Pa u ovom zakonu se vrlo jasno vidi razlikovanje između europske regulative i autonomne nacionalne regulative, dakle mogućnost i jednog i drugog i mogućnost komplementarnosti između Europske regulative s jedne strane i s druge strane nacionalnog zakonodavstva, dakle onog što se autonomno može regulirati u samoj Hrvatskoj. Druga zanimljiva karakteristika je i novina koju ovaj zakon na nacionalnoj razini u tom pogledu donosi je omogućavanje, i to mi se čini zapravo glavnim sukusom ili biti ovog zakona, je omogućavanje carinskog zastupanja tvrtkama koje imaju poslovni nastan u RH. E sad iz Europske direktive zapravo proizlazi da to originalno, pa bi tu mogla možda neko pojašnjenje, da to originalno nije bilo predviđeno i u tom smislu se ovim nacionalnim zakonodavstvom specificira mogućnost da tvrtke koje imaju poslovni nastan u RH također se mogu baviti i carinskim zastupanjem. Da li je to naprosto ostavljeno na volju državama članicama da dodatno same reguliraju ili je to na neki način prazan prostor ili je to modifikacija europske direktive, to bi bilo možda zanimljivo čuti od predstavnika Vlade. I treći element koji ovaj Zakon donosi sa sobom je pojednostavljenje cijele procedure. Dakle, u ovakvim stvarima je jasno ako su odredbe jednoznačno, pojednostavljenje je uvijek plus. Dakle, pojednostavljenje uvijek znači i lakše poslovanje i lakšu kontrolu pridržavanja pravila, a i lakše pridržavanje pravila od strane onih koji se bave carinskim zastupanjem. U tom pogledu smatramo da je ovaj Zakon jedan pozitivni pomak i Klub GLAS-a i HSU-a će podržati donošenje ovog Zakona, ali bi molila ako možete malo pojasniti ovaj odnos između europske direktive i nacionalne regulative koja uvodi tvrtke sa poslovnim ... [[Govornik se ne razumije.]] u RH kao one koji se mogu baviti carinskim zastupanjem. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Hoćemo li završno? Završna riječ poštovanog državnog tajnika Zdravka Zrinušića. Izvolite.
... [[Govornik nije uključen, ne čuje se.]] koje spominjete, kolege mi sad tu dodatno pojašnjavaju carinske uprave da je ... [[Govornik se ne razumije.]] tzv.. certifikat na razini EU, pa ako se ispune ti uvjeti, u biti tada se može i na nacionalnoj razini djelovati i u dijelu poslovnog nastana. Tako da nije neka novina koja inače se ne primjenjuje kako mi prenose kolege u drugim državama članicama. Evo, hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu, a glasat ćemo o točki kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog Zakona o uvjetima za pružanje usluga carinskog zastupanja, drugo čitanje P.Z.E. br. 292 predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o uvjetima za pružanje usluga carinskog zastupanja, molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 117 za, 2 suzdržana, 2 glasa protiv donijet Zakon o uvjetima za pružanje usluga carinskog zastupanja.
Sada bih predložio, ako se slažete da objedinimo slijedeće dvije točke. To su: - Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) br. 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode Prvo čitanje, P.Z.E. br. 342 i - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referente vrijednosti Drugo čitanje, P.Z.E. br. 287 Slažete se da objedinimo raspravu o te dvije točke jer su povezane? Onda predlagatelj je Vlada RH temeljem članka 85. ustava RH i čl. 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje Zakona, a za ovaj slijedeći P.Z.E. 287 za drugo čitanje Zakona. Naravno, za taj se amandmani mogu podnositi do kraja rasprave sukladno čl. 197. Poslovnika. Raspravu su o oba Prijedloga proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da. Poštovani državni tajnik u Ministarstvu financija, gospodin Zdravko Zrinušić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Poštovane zastupnice i zastupnici, pred vama se u provom, u cilju rasprave u prvom saborskom čitanju danas nalazi Prijedlog Zakona o provedbi uredbe EU 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode. Izraz upakirane korišten je, može se i za složene koristiti, ali u ovoj fazi smo odabrali taj naziv pa ćemo vidjeti s obzirom na zaključke sa Odbora za financije. Uredba EU 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode donesena je 26. studenog 2014. godine, a primjenjuje se od 1. siječnja ove godine na cijelom području EU, a njena svrha je osigurati da građani kao mali ulagatelji odnosno korisnici financijskih usluga prilikom odluke o ulaganju u kompleksne investicijske proizvode dobiju sažet i jednostavnim riječnikom napisan dokument pomoću kojeg će se informirati o samom proizvodu i o rizičnosti toga proizvoda. Za razliku od jednostavnih financijskih proizvoda kao što su dionice, obveznice ili primjerice jednostavne police osiguranja imovine i sl. kod kompleksnih financijskih proizvoda nije uvijek ... [[Govornik se ne razumije.]] o kojim se sve rizicima mali ulagatelj izlaže, nažalost. Upravo se propisivanje obaveze izrade i dostave dokumenta s ključnim informacija želi detaljnije pojasniti karakteristike kompleksnog investicijskog proizvoda i rizika koji padaju na teret malog ulagatelja. Dakle, glavni cilj donošenja Uredbe odnosno i ovoga Zakona je osigurati malim ulagateljima potrebne informacije za ulaganja kod kojih iznos koji se vraća malom ulagatelju podliježe fluktacijama zbog izloženosti referentnim vrijednostima ili podliježe učinkovitosti jedne ili više imovina koje mali ulagatelj nije izravno kupio. Nadalje, cilj je utvrditi zajednički standard za sastavljanje dokumenta s ključnim informacijama kako bi se osiguralo da bude ... [[Govornik se ne razumije.]] malim ulagateljima. Izbor ulaganja ili tzv. Prip je svaki posao čiji budući proizvod koje je upakiran u investicijski proizvod za male ulagatelje investicijski ... [[Govornik se ne razumije.]] proizvod ili oboje, a uključuje između ostalog investicijske proizvode kao što su udjel u investicijskim fondovima, police životnog osiguranja s elementom ulaganja, strukturirane proizvode i strukturirane depozite. U RH u te tzv. Pripove primjerice može trenutno svrstati osiguranja kojima ugovaratelj osiguranja snosi rizik ulaganja odnosno u kojima rezultat za osiguranika ovisi o rezultatu koji ... [[Govornik se ne razumije.]] imovina na koju se veže ovaj osigurani proizvod. Drugi primjer, životno osiguranje ... [[Govornik se ne razumije.]] dobiti jer isplata osiguranine u dijelu sudjelovanja u dobiti ovisi o fluktuacijama na tržištu ili primjerice ulaganja u financijske izvedenice. U osnovi glavno ono što se ovim Zakonom dalje regulira je u tome da je određeno nadležno tijelo za provođenje nadzora sukladno odredbama Uredbe, djelokrug njegovog rada i njegove ovlasti, a to je u ovom slučaju Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga. Dalje, propisuju se mehanizmi koji potiču prijave mogućih ili stvarnih kršelja uredbe i treće, propisao se prekršaj za postupanje protivno uredbi i visina novčanih kazni za pojedine prekršaje pravnih i fizičkih osoba. Ovim zakonom provodi se kontinuirano usklađenje s pravnim stečajima EU što je obveza RH na način da sa donošenjem zakona omoguće izravna primjena predmetne uredbe. Ako dopuštate onda bih prešao odmah i na, hvala lijepa. Što se tiče drugoga, to je Konačni prijedlog Zakona o provedbi uredbe 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti. Na sedmoj sjednici Hrvatskog sabora održanog 16. veljače ove godine donesen je zaključak kojim se prihvaća prijedlog zakona o provedbi spomenute uredbe o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti, a zakon se donosi naravno radi omogućavanja njegove izravne primjedbe u Hrvatskom pravnom sustavu. Uredba je inače donijeta 6. lipnja 2016., a u primjeni je od 1. siječnja ove godine. Sama uredba se donosi radi harmonizacije regulatornog okvira za referentne vrijednosti na razini EU, kako bi se osiguralo pravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i poboljšali uvjeti njegova funkcioniranja te osigurala visoka razina zaštite potrošača i ulagatelja. Uz to, uredba kao izravno primjenjiv pravni akt jamči ujednačenu primjenu odredaba na razini same unije. Glavni cilj donošenja uredbe jest utvrditi zajedničke standarde EU kako bi se spriječilo manipuliranje referentnim vrijednostima što bi moglo utjecati i na cijenu financijskih instrumenata ili financijskih ugovora kao što su zajmovi ili hipoteke. Što se tiče referentne vrijednosti kao definicije, dopustite samo da je pročitam su dakle referentne vrijednosti su javno objavljene vrijednosti koje se upotrebljavaju za određivanje cijena financijskih instrumenata i ugovora te za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova, netočnost i necjelovitost indeksa koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti, odnosno sumnjaju u njihovu točnost i cjelovitost mogu narušiti povjerenje u tržište, prouzročiti gubitke potrošačima i ulagateljima te poremeti realno gospodarstvo. Inače ovim zakonom se kod nas kao referentne vrijednosti unose tri referentne vrijednosti. Prva je Crodux, administrator je Zagrebačka burza, a nadzor provodi HANFA. Drugi je ZIBOR, administrator je Hrvatska udruga banaka, nadzor provodi HNB i treći je Nacionalna referentna stopa, administrator je HNB. Bitni elementi zakona su, kao što smo i spomenuli, nadzor će provoditi HANFA i to u onom djelu odredbe i uredbe i samog zakona koji uređuje tržište kapitala u odnosu na administratore dok prenositelji i nadzirane subjekte u vezi sa referentnim vrijednostima na temelju regulatornih podataka i robnih referentnim vrijednostima u RH, dok će HNB obavljati nadzor nad provedbom uredbe i ovoga zakona sukladno samoj uredbi i zakonima kojima je uređeno poslovanje kreditnih institucija u RH, kao i potrošačko kreditiranje u odnosu na administratore, doprinositelje i nadzorne subjekte u vezi sa referentnim kamatnim stopama. Kao i u prethodnom slučaju određeni su prekršaji za postupanje protivno uredbi, visina novčanih kazna za pojedine prekršaje. U odnosu na prvo čitanje izvršene su odgovarajuće dorade koje jesu sugerirane ovdje u ovom Visokom domu, a zakon je dorađen na način da se pobliže definira područje rada Narodne banke. Zakon je dorađen u smislu da je dodana odredba koja predviđa da HNB informira javnost sa svim izrečenim sankcijama i drugim mjerama za kršenje odredbi uredbe, u staroj verziji je bilo da to samo radi HANFA. Dorada prekršajnih odredbi u smislu da je … [[Govornik se ne razumije.]] za prekršaje u slučaju nepostupanja u skladu sa rješenjem o nadzornim mjerama HNB. I dorada zakona u smislu utvrđivanja rokova u kojem će nadležna tijela donositi pravilnike i odluke te o tehničkom djelu koje je bilo potrebno. Kao i u prethodnom slučaju ovim zakonom provodi se kontinuirano usklađivanje s pravnim stečajem EU, što je obveza RH na način da se donošenjem zakona omogući izravna primjena 016/1011 u Hrvatskom pravnom sustavu. Hvala svima na pozornosti.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prva će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govoriti poštovana zastupnica Grozdana Perić, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice, kolege, suradnici. Pa evo malo nas je, ali evo pred nama su dakle uredbe koje evo državni tajnik spomenuo, to su dvije uredbe kojim se usklađuje naše zakonodavstvo sa Europskim, odnosno jedna je uredba, ova prva koju ste naveli o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode zapravo nastala kao posljedica nakon ekonomske krize. I što je bilo u svakom slučaju potrebno da bi se zaštitilo male ulagače i zapravo sve one koji nemaju dovoljno informacija o onome što se na financijskom tržištu može dogoditi. Ovdje smo reagirali, što ste i vi napomenuli, da možda ovaj naziv nije baš spretan s obzirom da to kaže upakirane investicijske proizvode pa možda možemo pronaći neki bolji koji više odgovara duhu našeg jezika, ali evo to ostavlja se mogućnost da se u drugom čitanju da prijedlog i sugerira. Ono što ste i sami napomenuli, dakle u ovom prijedlogu zakona se i u samoj uredbi daju ključne informacije za takve specifične investicijske proizvode gdje bi onda zaista mali ulagatelji i investicijski osiguratelji zapravo mogli imati kompletnu informaciju o tome što se između ostalog nudi kroz investicijske proizvode. Prvenstveno se to odnosi na police životnog osiguranja, zatim ulaganja u investicijske fondove i slično, prema tome sve je to ono što do sada možda nije bilo dovoljno jasno istaknuto, niti su se mogli dobiti prave informacije prije smog ulaganja. Ovdje je određeno tijelo nadležno isto tako za provođenje nadzora a to je HANFA koja je i do sada imala u svome djelokrugu poslova nadzor upravo tih institucija. U odnosu na ono prijašnje, vidimo da su se ovdje mehanizmi, možda malo na jedan način i postrožili i uvjetovali da one budu puno detaljnije. Propisali su se i prekršaji kojim se jasno kaže na koji način i sa kojim visinama novčane kazne za pojedine prekršaje pravnih i fizičkih osoba. Kada pogledamo u odnosu na ono što se događalo u samom periodu dok je bilo provedeno u javnom savjetovanju, vidi se da je nekoliko zainteresiranih stranka, dostavili su svoja očitovanja, što ste vi djelomično i uvažili, a odnosi se to i na Komoru i na banke, osiguravajuće kuće, investicijska društva. Dakle, s ovim se itekako smatra da će se sva saznanja o onome što se događa na investicijskom tržištu, za male ulagatelje biti puno razumljivije i dostupnije informacije kroz taj dokument s ključnim informacijama, koje je sada puno vidljiviji. U odnosu na drugi prijedlog uredbe, predmet Zakona o provedbi uredbe o indeksima koje se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti, to je uredba, ovo je drugo čitanje, dakle, vidjeli smo i u samom prvom čitanju, nije bilo nekih većih primjedbi. S obzirom da uskladba koja se ovdje postiže, zapravo, ono što ste i sami napomenuli, bitno je reći što su to referentne vrijednosti i što one znače u odnosu na sve ono što se događa na financijskom tržištu. Što se događa kod sklapanja raznih ugovora financijskih, kako se mjeri uspješnost investicijskih fondova itd. Prema tome, sve ono što do sada možda nije bilo jasno definirano, ovim se nastoji zaista postići transparentnost i definiranje upravo tih referentnih vrijednosti na onaj način kako možemo što bolje komunicirati sa svima. I da to zaista ta cjelovitost i točnost indeksa koji se upotrebljavaju ne dovode u sumnju ništa što bi narušilo povjerenje u tržište, odnosno, koje bi u slučaju bilo kakvih netočnosti, necjelovitosti bi prouzročilo gubitke potrošačima i ulagateljima i poremetilo zapravo realno gospodarstvo. Zaista, da bi se na taj način spriječile bilo kakve manipulacije, na ovaj način zapravo omogućava da ta uskladba bude i sama indeksi budu itekako jasni i referentne vrijednosti na to zaista mogu onda davati kvalitetne podatke. Nadležna tijela koja provode nadzor nas primjenom navedene uredbe su dakle, HANFA i HNB. Njihova podjela nadležnosti, djelokrug rada i ovlasti, koji prekršaji su definirani i ovdje u navedenoj uredbi. Na ovaj način zapravo se uspostavlja i dosljedan sustav rješavanja ranjivosti, u slučaju da bilo kojih netočnosti se pojavi. Sve države EU primjenjuju zapravo ovu uredbu od 1.1.2018. g. zato je bilo bitno da se i ova naša procedura pokrene što prije. Ono što znamo i do sada, da na hrvatskom tržištu postoje 3 referentne vrijednosti na koje se uredba primjenjuje, a to su CROBEX, ZIBOR i Nacionalna referentna stopa. Kod sukladno, podjeli nadležnosti, a koja se definira u čl. 4. ovog zakona, agencija obavlja, dakle HANFA obavlja nadzor nad provedbom uredbe, na način i sukladno odredbama gdje je, u kojem je uređeno tržište kapitala, dok HNB obavlja nadzor i sukladno odredbama ove uredbe, uređeno je poslovanje kreditnog institucija, kao i potrošačko kreditiranje, te je sve to vezano i uz nadziranje subjekata u vezi sa referentnim kamatnim stopama. Dakle, ovdje možemo zaključno reći, da je potrebno još jedanput naglasiti, da uz određivanje nadzornih tijela, njihovih ovlasti i prekršaja, protivno uredbe, podiže se stupanj zaštite potrošača i ulagatelja i na ovaj način referentne vrijednosti su puno kvalitetnije, budući da je svrha uredbe i samog zakona sprječavanje upravo prije rečeno manipulacija na tržištu financijskim instrumentima. Na ovaj način zapravo pravne i fizičke osobe imaju itekako puno bolji uvid u kretanje referentnih vrijednosti a u tome dakle i očekivanja na financijskom tržištu što je svakako potrebno za uređeno financijsko tržište i uređeno tržište kapitala. Hvala lijepo i klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Marko Vešligaj, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Dakle pred nama su dva prijedloga zakona, dakle Zakon o provedbi Uredbe br. 186/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode i Prijedlog zakona o provedbi Uredbe (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti, ja ću se ukratko osvrnuti na ovaj drugi prijedlog zakona, dakle o provedbi Uredbe o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti. Dakle Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti omogućuje izravnu primjenu uredbe na način da se određuju tijela nadležna za provođenje nadzora nad primjenom uredbe, dakle to su Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga i HNB, njihova podjela nadležnosti, djelokrug rada i ovlasti. Dakle, radi se o uredbi kojoj je početak primjene 1. siječanj 2018. g, kroz nju se propisuje i prekršaj za postupanje protivno uredbi i visina novčanih kazni za pojedine prekršaje pravnih i fizičkih osoba na koje se uredba primjenjuje. Cilj samog donošenja uredbe jest sprječavanje potencijalnih tržišnih manipulacija referentnim vrijednostima u smislu njihove netočnosti i necjelovitost čime zapravo narušavamo povjere u tržište, uzrokujemo gubitke za potrošače i ulagatelji naravno imaju utjecaj na cjelokupno gospodarstvo. Uredba je nastala na temelju znatnih slučajeva manipulacije referentnim kamatnim stopama, dakle EURIBOR-om i Libor-om i referentnim vrijednostima u sektorima energetike, nafte i sl. i zapravo to je potaknulo jednu potrebu i zapravo to je potaknulo jednu potrebu za transparentnim postupcima utvrđivanja referentnih vrijednosti. Naime, sjećamo se istrage koja je pokrenuta 2008. g. od strane američkih institucija, bilo je tu riječ o posljednjem poglavlju globalnih istraga koje su do sada rezultirale sa više od 30 optuženih i više od 9 milijardi dolara naplaćenih kazni bankama i brokerskim kućama. Dakle, mijenjanjem stope EURIBOR-a mijenjamo i kamatnu stopu, time rizik promjene prebacujemo sa banke na dužnika i već nam je to jedan dovoljan motiv za malverzacije a ilustracije radi, vrijedi istaknuti da su EURIBOR i Libor referentne stope za financijske proizvode čija ukupna vrijednost prelazi 450 milijuna dolara. Dakle, štose tiče Europe, Europska komisija kaznila je 8 međunarodnih financijskih kompanija sa rekordnih 1,7 milijardi eura zbog manipuliranja europskom međubankarskom kamatnom stopom, dakle EURIBOR-om i njezinim japanskim ekvivalentom TIBOR-om. Dakle takve potencijalne manipulacije osobito su štetne kada se radi o prekograničnim transakcijama zbog izravnoga učinka na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Naime, određivanje financijskih instrumenata i ugovora ovisi o točnosti i cjelovitosti referentnih vrijednosti koje se pritom koriste. Stoga ovom uredbom uvodimo zajednički okvir za osiguravanje točnosti i cjelovitosti indeksa koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i ugovorima i jamči se zapravo ujednačena i dosljedna primjedba u članicama EU-a, naravno i veća pravna sigurnosti i sprječavanje prepreka u prekograničnome poslovanju. Na hrvatskom tržištu kao što smo već i čuli, imamo 3 referentne vrijednosti na koje se uredba primjenjuje, dakle to je Crobex, administrator je Zagrebačka burza, doprinositelj podataka također Zagrebačka burza i nadzor će vršiti HANFA, imamo ZIBOR, dakle Zagreb Interbank offered rate, dakle kamatna stopa koja nam je kotirana na međubankarskome tržištu, administrator je ovdje Hrvatska udruga banaka, doprinostelji su kreditne institucije, nadzor vrši HNB. Imamo NRS, dakle nacionalnu referentnu stopu, ovdje je administrator također Hrvatska udruga banaka a nadzor će vršiti HNB. Dakle, HNB poziva banke pri definiranju parametara za određivanje kamatnih stopa da bi trebale koristiti ovu NRS, prosječnoga troška financiranja hrvatskog bankovnog sektora kao jedno najlošije rješenje jer zapravo niti EURIBOR niti Libor ne održavaju stvaran trošak domaćeg financiranja. Dakle, korištenjem ovih dvaju instrumenata odnosno međubankovnih stopa, banke zapravo na sebe i dužnike preuzimaju neprimjereni kamatni rizik pa se od banaka može tražiti dodatne kapitalne zahtjeve odnosno kapitalno penalizirati banke koje preuzimaju takav neprimjereni rizik. Dakle, prema podacima HNB-a, banke su kao referentnu stopu uglavnom odabirale upravo EURIBOR ili LIBOR uz koje je dakle vezano 34% kamatnih stopa, stambenih kredita i 44% kamata potrošačkih kredita a ova nacionalna referentna stopa je korištena prilikom određivanja kamatnih stopa za 28% stambenih i 33% potrošačkih kredita. Evo pitanje ZIBOR-a na plitkom novčanom tržištu može biti pod utjecanjem prekomjerene likvidnosti kao što je i danas slučaj. Evo ovo je ukratko bilo oko prijedloga Zakona o uredbi, o provedbi uredbe o indeksima koji se upotrjebljavaju kao referentne vrijednosti, klub SDP-a će podržati oba ova zakona koja se odnose na provedbu ove dvije uredbe. Hvala.
Hvala lijepa. Idemo na pojedinačnu raspravu i za nju se prijavio samo poštovani zastupnik Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine državni tajniče sa suradnicima. Ja bih prije svoje rasprave uputio jedan apel i predlagateljima i nama u Saboru, ovo je primjer kada naprosto ovakav zakon nema potrebe da ide u dva čitanja. Zašto? Mi smo dobili u uredbama EU okvire u kojima se moramo kretati i mi ako ne zadovoljimo te okvire oni će nama da li nakon pola godine, godinu dati primjedbu da ne provodimo uredbu onako kako je donesena. Dakle mi tu u principu ne možemo izmijeniti Bog zna šta i nema potrebe da ide u dva čitanja, da se troši i papir i sve to skupa, pa prema tome, to je nešto možda o čemu bi trebali razmišljati u budućnosti. A što se tiče ova dva zakona, dakle i jedan i drugi su u nekoliko članaka propisali glavne ciljeve a ti ciljevi su po meni posljedica svega onoga neuravnoteženog, ne dobrog, pa čak mogu reći i lošega što se pokazalo kada je svijet zadrmala financijska kriza. Dakle ove uredbe su čisto posljedica iskustva što se događalo prije ekonomske krize i financijske krize i koje su dovele do pa čak i mnogih trauma. Da ne govorimo samo da referentna kamatna stopa je temeljni podatak za izračun zatezne kamate u Hrvatskoj. Samo počnite od toga. A koliko slučajeva imate za računanje zatezne kamate. Dakle to su ciljevi koji se žele postići. Ovoj drugoj uredbi je cilj da se oni koji podnose financijska izvješća da su ta izvješća točna, da oni odgovaraju za ta izvješća i praktički prenošenje odgovornosti na nekog drugog ako ta izvješća nisu točna. Ali ono što je vrlo bitno i što je praktički potpuno identično i za jedno i za drugo, osim što se u ovom Zakonu o referentnim iznosima to odnosi na HNB i na HANFA-u a ne ovom upakiranim proizvodima, odnosi samo na HANFA-u, dakle ovaj zakon, ova uredba i zakon koju je predložilo Ministarstvo financija većim dijelom se bavi po meni sa ključnim problemom. A to je da definiraju nadležnost neovisnih regulatornih agencija jer u ovom slučaju i HNB što se tiče banaka je neovisna regulatorna agencija. A što se tiče ne bankarskog sektora to je HANFA. I kada pogledate malo zakon onda ćete vidjeti da 80% zakona se odnosi upravo na to. Zašto? Nije problem jer ovaj zakon ne regulira neke stvari, ovaj zakon je samo poveznica niz zakona koji su u nadležnosti HNB-a i HANFA-e i za ova područja koja su regulirana sa ova dva zakona. Ali ovaj zakon definira kako i na koji način se regulatorna tijela moraju ponašati. Dakle, prvo definira koja je nadležnost HANFA-e, koja je nadležnost HNB-a. Zatim definira točno postupak nadzora, pa definira odnosi, definira zakonodavni okvir. U jednom članku se točno pobrajaju, zapravo govori se o nekim zakonima ali se radi o tome da niz drugih zakona regulira to područje i taj zakonodavni okvir je vrlo bitan da ne bi netko kasnije kao u jednom slučaju koji se dogodio i bio je trauma za hrvatsko gospodarstvo rekao ja nisam imao ovlasti da idem to kontrolirati. E sada, temeljem ovih stvari ne može netko reći da netko nije imao ovlasti. Zato kažem da ove dvije uredbe u EU su se dugo kuhale kada pogledate a izašle su kao proizvod temeljem nekih iskustvenih posljedica. Također ovim uredbama se propisuju nadzorne mjere i ako te nadzorne mjere nisu dovoljne onda se propisuju još dodatne mjere. I da ne govorim ono što je standardno u svakom zakonu a to su kaznene odredbe. I kolegice i kolege žalosno je u principu da nas danas ima malo ovdje u sabornici i kada govorimo o ove dvije uredbe jer ove dvije uredbe bi mogle preslikati na puno stvari koje su se događale u Hrvatskoj, u ne tako davnoj prošlosti i da možda su neke stvari bile drugačije postavljene možda bi se neke stvari regulirale. Ali kažem, obadva prijedloga zakona su postavili jasne ciljeve, definirali su odgovornost pojedinaca koji proizvode određene dokumente i temeljem toga obavještavaju javnost o nečemu, definirale su da ako se krivo nešto napravi mogućnost prenošenja odgovornosti i ono što je po meni daleko najbitnije a o tome smo govorili i nešto jučer kada smo govorili, to je to jedna, totalno krivo poimanje neovisnih regulatora u RH. A neovisni regulatori si upravo osnovani zbog toga da izvan dometa politike i bilo čega rade svoj posao temeljem zakona i koji su doneseni ovdje. A kada podnose godišnje financijsko izvješće ovom Visokom domu onda ih mi kao saborski zastupnici možemo propitivati kako oni to rade jer to je neovisna regulatorna agencija. Ali mi u Hrvatskoj kada govorimo o neovisnim regulatornim agencijama, onda kada donosimo proračun volimo se napucavati o tome koliko ima agencija, koliko one koštaju a ne gledamo u principu ako su dobro odradile posao koliku štetu su spriječile ili ako nisu dobro radile posao kolika se šteta proizvela. I zato je možda upravo zbog toga važnost ova dva zakona jer kažem, preko 70% ili 80% odredbi se odnosi na rad neovisnih regulatora, definiraju se neke stvari. I s tim ću zaključiti, dakle meni je drago da se definira prije svega nadležnost i odgovornost HANFA-e oko ne bankarskog financijskog sektora, drago mi je da HNB više neće moći ko sveta vodica pričat mi smo upozoravali, mi smo znali nego temeljem toga ako se pojave neke krive referentne veličine oni moraju reagirati, a ne upozoravati i onda sve skupa kada to zbrojimo koristeći druge zakone pa ako neke zakone treba i mijenjati spriječit ćemo štete, ne možete ih nikad eliminirati, ali ovo je jedna dobra podloga da resorno ministarstvo, a i mi u Hrvatskom saboru prateći rad tih neovisnih regulatora možemo inicirati određene stvari da oni budu efikasniji, da Hrvatska kao država dobije taj stupanj pravne sigurnosti koji je kada gledate što investitori ocjenjuju kao nešto referentno gdje bi ulagali svoje novce, pravna sigurnost vam je na prvom ili na drugom mjestu, a ovo je jedan od segmenata temeljem kojega se kreira percepcija ne samo ovako nego stvarno o pravnoj sigurnosti za investitore u pojedinim zemljama. A ovdje je posebno dobro što su naglašeni jer mali ulagatelji niti imaju niti su ekipirani, niti imaju znanja ni informacija da mogu protumačiti određena izvješća zato je vrlo bitno da ta izvješća budu prilagođena njima. Dakle podržavam ova oba prijedloga zakona, možda prije svega Ministarstvo financija i ostalim predlagateljima ovakvih zakona, a koji su posljedica određenih uredbi gdje mi ne možemo značajnije reagirati, a nama svima u Saboru da u trenutku kada se usvaja dnevni red pa da onda iz političkih razloga ne vičemo zašto to ide po hitnom postupku nego naprosto budemo svjesni da ta hitnost je nešto što je realno i na kraju krajeva nešto što potiče operativniji, bolji i kvalitetniji rad Hrvatskog sabora. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Kolega Šuker složio bih se s vama da ne trebaju dva čitanja, ne treba nijedno. Uredbe i direktive će se svakako donijeti, mi ih moramo poštivati ako ih ne poštivamo dobit ćemo upozorenja ili nekakve sankcije od europskih institucija što nikako ne mogu prihvatiti, ali zato su krivi prethodni sazivi. Kažete da HANFA kao regulatorna agencija i HNB da su prouzrokovale nekakve pravdaju se štete tj. da oni nisu znali, a mislili ste naravno na Agrokor i 10 milijardi kuna mjenica bez pokrića koje su dali Agrokoru. Naravno da su znači i naravno da je postojao zakon i naravno da je postajala obaveza. Mi imamo Vijeće za stabilnost sistemskih tvrtki gdje i Ministarstvo financija i ministar i HNB i HANFA, ja sam osobno digao kaznenu prijavu, sada je već prošlo godinu dana zbog toga što su nekome dali 10 milijardi kuna bez pokrića mjenica. To su znali, nisu upozorili i dan danas upravljaju i HNB i HANFA-om i nije ih briga i to je ključni problem ove države što su doveli u ovu situaciju cijelo hrvatsko gospodarstvo pogodujući pojedincima. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor poštovanog zastupnika Šukera.
Kolega Bulj vi ste malo krivo interpretirali neke stvari, ali čisto radi vas, a i radi hrvatske javnosti, ja sam ovdje u ovom Visokom domu nekoliko puta govorio da je neko 2012. promijenio Zakon o HANFA-i. HANFA je nekada imala upravu, a sada ima Upravno vijeće, razlika između uprave i upravnog vijeća je velika stvar ili da velim pučkim jezikom, vi ste jednu neovisnu regulatornu agenciju pretvorili u jedno birokratsko tijelo koje je ovisno o ministarstvu. Zato jesam u svojoj raspravi istakao bitnost ova dva zakona koji govore o nadležnosti, o postupcima nadzora, o ovlastima, o nadzornim mjerama, o dodatnim mjerama upravo želeći istaći da ovaj zakon naprosto ne daje prostora i mogućnosti da nekom kaže ja sam upozoravao trebalo je ovako ili trebalo je onako nego odredbe ovoga zakona sada upućuju da ta neovisna regulatorna tijela moraju u datom momentu reagirati.
Hvala. Time zaključujem raspravu o ove dvije točke, a o njima ćemo glasovati kada se steknu uvjeti. Sada ćemo napraviti stanku do tri sata i onda ćemo krenuti sa točkom Prijedlog za dodjelu povelje Hrvatskom crvenom križu. Hvala. STANKA U 13,48 SATI.
Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU, br. 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode, prvo čitanje. P.Z. br. 342. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak, prihvaća se Prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU, br. 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode, drugo sve primjedbe i prijedlozi dostaviti će se predlagatelju da ih razmotri prilikom utvrđivanja teksta konačnog prijedloga zakona.Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 115 za, 2 protiv donijet zaključak kako su ga predložila saborska radna tijela.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,53 SATI]] Dobar dan svima, nastavljamo sjednicu sa: - Prijedlog za dodjelu Povelje Hrvatskom crvenom križu, Predlagatelj: predsjedništvo Hrvatskoga sabora Podnositelj je Predsjednik Hrvatskoga sabora na temelju članka 81. Ustava RH i članka 160. Poslovnika Hrvatskoga sabora a sukladno zaključku predsjedništva Hrvatskoga sabora od 4. travnja 2018. godine. Poštovane zastupnice i zastupnici Predsjedništvo Hrvatskoga sabora na sjednici održanoj 4. travnja 2018. godine donijelo je zaključak da se prigodom 140 obljetnice utemeljena i 65 obljetnice dobrovoljnog darivanja krvi u organizaciji Hrvatskog crvenog križa predloži dodjela Povelje kojom se odaje priznanje Hrvatskom crvenom križu za izniman doprinos u promicanju i ostvarivanju humanitarnih ciljeva i zadaća na području zaštite i unapređenja zdravlja, socijalne skrbi, zdravstvenog i humanitarnog odgoja te u zalaganju za poštovanje međunarodnog humanitarnog prava i zaštitu ljudskih prava. Otvaram raspravu. Prijava u ime Kluba zastupnika MOST-a ali kolege Mire Bulja nema. Druga je prijava kolegice Ljubice Lukačić, izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Pa evo u Zakonu o Hrvatskom crvenom križu propisano je da Hrvatski crveni križ u svom radu ostvaruje humanitarne ciljeve i zadaće na području zaštite i unapređenja zdravlja, socijalne skrbi, zdravstvenog i humanitarnog odgoja i zalaže se za poštovanje međunarodnoga humanitarnog prava i zaštitu ljudskih prava. Ujedno ovim zakonom određeno je da posebne obveze Hrvatski crveni križ izvršava u situacijama oružanih sukoba, velikih prirodnih ekoloških, tehnoloških i drugih nesreća i epidemija sa posljedicama masovnih stradanja ljudi te da uživa posebnu zaštitu i skrb RH. Hrvatski crveni križ na području RH djeluje kao neprofitna pravna osoba u rješavanju humanitarnih pitanja, organiziranju zdravstvenih i socijalnih programa, pripremanju stanovništva za djelovanje u masovnim nesrećama i katastrofama kao i u djelovanju, smanjenju i uklanjanju posljedica masovnih nesreća i katastrofa. Sa svojim 131 općinskim, gradskim i županijskim društvom Hrvatski crveni križ pokriva cjelokupno područje RH i može doprinijeti da, do najudaljenijih krajeva u kojima često žive stari, nemoćni i osamljeni. Posebno značajnu ulogu Hrvatski crveni križ imao je tijekom Domovinskog rata organizirajući prijeko potrebnu humanitarnu pomoć ali i u novije doba primjerice tijekom poplava 2014. godine i migrantske krize 2015. i 2016. godine kada je Hrvatski crveni križ bio glavni koordinator aktivnosti na terenu međunarodnih i nevladinih organizacija. Crveni križ djelovao je i u međunarodnim kriznim situacijama i to upućivanjem humanitarne pomoći kao i posebno osposobljenih volontera i djelatnika. Pored toga Hrvatski crveni križ angažiran je u raznim aktivnostima međunarodne federacije društva Crvenog križa i crvenog polumjeseca kao i u aktivnostima međunarodnog odbora Crvenoga križa te je ponajprije zahvaljujući rezultatima svoga rada postao član glavnog odbora međunarodne federacije Društva crvenog križa i Crvenog polumjeseca. A članstvo u tom tijelu ne podrazumijeva samo sudjelovanje u njegovom upravljanju već i omogućuje Hrvatskom crvenom križu da na međunarodnoj razini artikulira potrebe RH. Hrvatski crveni križ je do sada primio već brojna priznanja i prigodom 120 i prigodom 130 obljetnice. Cijeneći izniman doprinos u dosadašnjem radu Hrvatskog crvenog križa, predsjedništvo Hrvatskog sabora je na sjednici održanoj 4. travnja donijelo zaključak da se prigodom 140-te obljetnice utemeljena i 65. obljetnice dobrovoljnog davanja krvi u organizaciji Crvenoga križa Hrvatskom crvenom križu za izniman doprinos u promicanju i ostvarivanju i humanitarnih ciljeva i zadaća na području zaštite i unapređenja zdravlja, socijalne skrbi, zdravstvenog i humanitarnog odgoja te u zalaganju za poštivanje međunarodnog humanitarnog prava i prava i zaštite ljudskih prava dodijeli Povelja. Poštovane kolegice i kolege, klub HDZ-a podržava ovakav prijedlog predsjedništva Hrvatskoga sabora da se donese Povelja kojom se odaje priznanje za izniman doprinos u promicanju i ostvarivanju humanitarnih ciljeva i zadaća na području zaštite i unapređenja zdravlja, socijalne skrbi, zdravstvenog i humanitarnog odgoja te u zalaganju sa poštovanjem međunarodnog humanitarnog prava i zaštitu ljudskih prava Hrvatskom crvenom križu Hvala vam lijepa.
Hvala. Time i zaključujemo raspravu o prijedlogu za dodjelu povelje Hrvatskom crvenom križu, a glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Prijedlog za dodjelu Povelje Hrvatskom crvenom križu. Podnositelj je predsjednik Hrvatskog sabora. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog za dodjelu Povelje Hrvatskom crvenom križu. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 117 glasova za donesena Odluka o dodjeli Povelje Hrvatskom crvenom križu.
Sljedeća točka dnevnog reda je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o trgovini, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 281 Predlagatelj je zastupnik Siniša Varga na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedlog predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 197. Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za gospodarstvo, Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predlagatelj dati dodatno obrazloženje? Predlagatelja trenutno, on će kasnije … [[Upadice se ne čuju.]] A što sad ja da kažem, ništa. Sporije nisam mogao čitati da dođe, da. Ponavljam predlagatelj, želi li dati dodatno obrazloženje? To ste vi. Izvolite onda.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege i kolege iz Ministarstva zdravstva. Pardon samo da dođem do zraka. Ispred nas je prijedlog zakona izmjena i dopuna Zakona o trgovini koji je uparen sa Zakonom o ugostiteljskoj djelatnosti kojeg smo već imali u raspravi. I radi se o tome da je moj prijedlog kao zastupnika u Hrvatskom saboru, tijelu koje se bavi sa zakonodavnom djelatnošću predložim ovaj zakon po kojem se uskraćuje mogućnost usluživanje energetskim pićima mlađima od 18 godina u ugostiteljskim objektima. Time se energetska pića stavljaju u isti režim kao duhan i alkoholna pića i u obrazloženju ću dati kratko samo uvodno da je danas korpus znanstvenih dokaza o štetnosti energetskih pića na mladi organizam već dovoljno dokazalo štetnost sadržaja samih energetskih pića i utjecaj koji ima na mladi organizam. Prvo kad spomenemo sami sadržaj, to se ne radi o samo o pićima koji sadrže visoke koncentracije šećera, kao što mnogi govore ili da sadrži isto tolko kofeina, odnosno stimulansa poput kofeina, slično kao kava ili čaj, već također ima jako visoke koncentracije taurina, vitamina i nekih drugih sadržaja poput guarane, gincinga i mnoge druge aminokiseline, što prirodnih, što sintetičkih. Sve to skupa služi u svrhu stimuliranja organizma i sami utjecaj i ti sastojci kao takvi koji su sadržani u tim pićima su već dokazali da imaju loš utjecaj i na svaki organizam, ali naročito na mladi. Kad govorimo o kojim to simptomima se mladima javljaju u hitne pomoći nakon konzumacije energetskih pića tu nabrajaju palpacije srca, odnosno tahikardije, tremor, tresavica, uzbuđenost i nemir, gastrointestinalne smetnje, bol u prsima i shemija srca, vrtoglavica i sinkopa, parestezija, trnci i gubitak osjeta, nesanica, poteškoće disanja, glavobolje i drugo. Ono što se također recimo može vidjeti kao jedan trend među mladima na internetu je tzv. bendž pijenje energetskih pića gdje stave u niz 7, 8, 9, 10 limenki energetskih pića i onda se natječu tko može u kraćem roku tzv. eksati sva ta pića. Naravno da to onda sve koncentracije i šećera i kofeina i taurina i guarane i svega drugog što je nabrojano, naravno da se onda multiplicira u količinama koje u mladom organizmu kojem tjelesna težina ne prelazi 50 kilograma, onda ima posljedice i već su na temelju takvih praksi već zabilježeni i smrtni slučajevi. Prema tome tu kad gledamo Hrvatska iskustva, u obrazloženju koje je Vlada dala u svom negativnom mišljenju vezano za ovaj zakon je spomenula da nije dovoljno istražena praksa, odnosno pijenje i konzumacija samih energetskih pića od strane mladih, međutim ESPAD istraživanje koje redovito provodi Hrvatski zavod za javno zdravstvo je tijekom istraživanja navika pušenja, alkohola i droga kod 16 godišnjaka obuhvatila također i energetska pića. Pa već samim tim što je ESPAD u svoje istraživanje u skupinu pušenje, alkohol, droge uključila i energetska pića, već dovoljno govori samo od sebe, ali kad gledamo koje su dali rezultati, od 16 godišnjaka koliko ih je uopće konzumiralo 86,4%, to znači gotovo cijela populacija, od posljednjih 12 mjeseci 67%, a u posljednjih 30 dana 43%. Dakle, oko 50% mlađih, odnosno 50% 16-godišnjaka u RH koji su obuhvaćeni ovim istraživanjem jedanput mjesečno otprilike konzumiraju energetska pića. Međutim, kad se pitalo dalje koliko ih je konzumiralo sa alkoholom, 47% je uopće probalo, 37% u zadnjih 12 mjeseci i 23% znači oko četvrtina te populacije 16-godišnjaka još kombiniraju energetska pića i sa alkoholom što je istaknuto na samoj limenci da se strogo ne preporuča. Kad govorimo o samoj politici tih tvrtki proizvođača, uvoznika u RH, onda vidimo njihove prakse reklamiranja. Praksa reklamiranja je de facto prepisana po kuharici od prije 30 godina na način na koji se nekada reklamirao duhan u javnim medijima. Onog trenutka kada je počelo zauzimati maha da se vidjelo da odrasla populacija počela smanjivati konzumacije alkohola jer se počelo vidjeti koliko ima štetnost na zdravlje, onda najedanputa reklame za duhan su se okrenuli na reklame u obliku crtanih filmova. I to vidimo sada se ista stvar ponavlja i sa energetskim pićima u cijelom svijetu, pa tako i RH, da se reklamiraju u javnim medijima u obliku crtanih filmova i to je čisti dokaz da je to direktno namijenjeno za mlađu populaciju. Kad gledamo koja je praksa u svijetu po pitanju zabrane energetskih pića, onda vidimo da su Danska, Turska, Norveška, Urugvaj, Island i ranije i Francuska potpuno zabranile korištenje energetskih pića dok je Francuska smanjila tu restrikciju. U Švedskoj se smiju energetska pića prodavati isključivo u ljekarnama i ne smije se prodavati mlađima od 15 godina. U Australiji i Novom Zelandu su drugačije kvalificirane i smiju se prodavati samo u specijaliziranim prodavaonicama jer se prodaje kao dodatak prehrani, kao što se prodaju drugi stimulansi i vitamini u posebnim trgovinama, a u Mađarskoj u 2012. godini su stavili izrazito visoku trošarinu na energetska pića kako bi ih učinili nedostupnim prema mlađoj populaciji. Ono što tu nije spomenuto u ovom znanstvenom članku koji je pregledni članak iz 2014. godine koji ima preko 50 znanstvenih referenci koja govori o nus-pojavama, o navikama korištenja energetskih pića i nus-pojava korištenja energetskih pića, onda isto tako treba spomenuti da su i Litva i Latvija, obadvije zemlje zabranile energetska pića za mlađe od 18 godina u svojim zemljama i to u obje zemlje sa velikom, gotovo plebiscitarno u parlamentima. Dakle, tu se nije radilo o nikakvom politiziranju već isključivo o brizi o zdravlju mlade populacije. Ono što isto tako treba posebno spomenuti ovdje da proizvođači energetska pića u RH nema. Prema tome, tu ne bi se radilo o nikakvom padu industrijske proizvodnje ili bilo čemu sličnom ovakvom zabranom. Samo usluživanje mlađima od 18 godina u barovima i drugim ugostiteljskim objektima je upitna praksa općenito. Evo, ja sam odrastao u Kanadi gdje mlađima od 18 uopće i zabranjen ulaz u bilo gdje gdje se toči alkohol, pa tako onda i energetska pića. Prema tome, postoji čitav niz zemalja na svijetu koje su uvele praksu da se energetska pića uskraćuju populaciji mlađoj od 18 godina. Nažalost, u većinu tih zemalja ta praksa se uvela nakon jednog ili više smrtnih slučajeva i ja apeliram na Sabor i kolegice i kolege u Saboru da usvojite ovaj Zakon iz prostog razloga da je preventivan, a ne da reagiramo tek kada ćemo imati prvi smrtni slučaj u RH. Hvala vam puno.
Hvala kolegi Vargi. ... [[Upadica: ne čuje se.]] Ne, ne, sve u redu. Želi li izvjestitelj Odbora uzeti riječ? Marija Jelkovac, Darinko Kosor, Ines Strenja-Linić. Ako ne, možemo dati riječ predstavniku Vlade, državni tajnik u Ministarstvu zdravstva Tomislav Dulibić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, poštovane saborske zastupnici, Vlada RH predlaže Hrvatskom saboru da ne prihvati prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o trgovini. Znači, radi se tu o Zakonu o trgovini, malo se kolegi Vargi to pomiješalo sa Zakonom o ugostiteljskoj djelatnosti, što smo imali prije već na plenarnoj sjednici. Znači Vlada RH u pravilu podržava svaku opravdanu inicijativu koja je usmjerena na zaštitu zdravlja potrošača, posebice one usmjerene na zaštitu djece i mladeži. Međutim, prije rješavanja problema novim zakonskim rješenjem potrebno je jasno definirati problem kako bi novim zakonskim prijedlogom isti bio sagledan i riješen u cjelosti. Iz navedene ocjene stanja nije jasno smatra li predlagatelj predmetnog prijedloga Zakona da je problem kod energetskih pića kofein ili sadržaj šećera u tim proizvodima i također nije iz navedenog opisano trenutnog stanja nije jasno koji se problem želi riješiti po pitanju energetskih pića odnosno nejasno je koji sastojci takvih pića predstavljaju zdravstveni problem. Temeljna načela propisa o hrani upućuju na slobodnu i nesmetanu trgovinu hranom sve dok one ne predstavljaju rizik za zdravlje. Osim toga, pojam energetsko piće nije definirano niti u hrvatskim niti u europskim propisima već predstavlja uobičajeni opisni i neobvezujući naziv za bezalkoholna pića s kofeinom i taorinom koja se legalno mogu nalaziti na tržištu, te i po tom pitanju postoji pravna nesigurnost u smislu prodaje točno kojih proizvoda sa ovim prijedlogom Zakona zabranjuje. Slijedom navedenog, smatramo da je prije donošenja odredbi kojom se zabranjuje prodaja tzv. energetskih pića potrebno preciznije definirati s kojih aspekta energetska pića predstavljaju problem za osobe mlađe od 18 g., te provesti dodatna istraživanja. Ukoliko bi dobiveni podaci ukazivali na postojanje štetnog utjecaja na zdravlje, isti bi mogli poslužiti kao temelj za donošenje cjelovitih mjera kojima bi se osiguralo ograničenje dostupnosti proizvoda sa jasno definiram sadržajem djeci i osobama mlađim od 18. g. Slijedom svega navedenog, Vlada RH nije suglasna s Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakon o trgovini te predlaže Hrvatskom saboru da ne podrži njegovo donošenje. Hvala lijepo.
Hvala državnom tajniku gospodinu Tomislavu Dulibiću. Na njegovo izlaganje imamo dvije replike, prvi je kolega Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi tajniče, kažete da Vlada vodi brigu o zaštiti zdravlja poglavito mladih. Činjenica da energetski napitci nanose štetu za zdravlje i da se nekontrolirano koriste i da imamo posljedice kao što je predlagatelj izmjene zakona i dao. Pa dajte vi onda nekako to cjelovito rješenje da zaštitimo naše mlade. Vi ne dajete nikakvo rješenje. Da do toga rješenja prihvatimo ovu zakonsku inicijativu i zaustavimo bar jedan slučaj da se dogodi nekakvo zlo, a događaju se, to je dokazano, reklamira se energetski napitci uz to što se reklamira alkohol u sportskim događajima. Prema tome, vi niste dali ništa a kolega Varga je kao zastupnik dao prijedlog. Pa do toga vašeg cjelovitoga prijedloga, ako mislite o zdravlju, prihvatite ovaj prijedlog. Vrlo jednostavna formula. Ne možete kazati da ste za zdravlje zašto od energetskog napitka da se štiti a ništa niste ponudili, kolega Varga je ponudio. Hvala.
Hvala kolega Bulj. Izvolite, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi saborski zastupniče, znači kao što smo i prije rekli već na prošlom Prijedlogu Zakona o ugostiteljskoj djelatnosti, mi poštujemo pravila struke. Znači struka u ovom smislu ovog zakona, HZJZ je proveo dodatna istraživanja o štetnosti utjecaja tzv. energetskih pića koje će imati preliminarne rezultate krajem ovog mjeseca nakon čega ćemo donijeti daljnje korake.
Hvala. Replika broj dva, kolega Varga.
Ja se zahvaljujem. Evo kolega Dulibić, imate pravo, ja se ispričavam u lapsusu vezano za ugostiteljstvo u trgovini, radi se o de facto o paketu zakona, nažalost nismo uspjeli odraditi raspravu u jednom sjedanju. Dakle, već imamo slično iskustvo sa zakonom o izmjenom i dopunom Zakona o suzbijanju zloporaba droga gdje je rečeno bilo da ćemo do kraja 2017. g. imati iz Vlade odnosno iz Ministarstva zdravstva ćemo imati rješenje, dandanas nemamo prijedlog a obećanje je dato bilo u ožujku 2017. Prema tome, sad je već prošlo 14 mj. od obećanja, očito da je tu ludo radovanje nažalost, cjelovito rješenje ćemo najvjerojatnije isto ovako čekati ovdje. Jako bio rado bio u krivo, ali vi sve više i više dokazujete da se ne bavite sa zdravljem već isključivo zdravstvom i tako ste i nazvali ministarstvo, prema tome tako nam je kako nam je.
Hvala. Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Varga, znači što se tiče Zakona o zlouporabi droge, to je stvarno par puta smo imali tu različite zakonske prijedloge i radimo na tom prijedlogu zakona i usuglašavamo se sa svim dionicama u vlasti pogotovo sa MUP-om, s Ministarstvom poljoprivrede kako bi to konačno pitanje riješili i očekujemo to u Vladinoj proceduri do kraja kolovoza za prijedlog zakona.
Hvala. Sad nastavljamo s raspravom u ime kluba zastupnika. Prva je kolega Marija Jelkovac ispred Kluba zastupnika i zastupnica HDZ-a, izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. Evo već je i sam predlagatelj nas upoznao sa prijedlogom zakona i državni tajnik se izjasnio a sukladno mišljenju Vlade o samom prijedlogu, pa ću ja ukratko rezimirati ispred kluba HDZ-a. Prije svega želim reći da razumijem intenciju predlagatelja jer mislim da je zaista u današnje vrijeme kada su naši mladi izloženi svemu i svačemu i kada smo stvarno puno puta zabrinuti, pitamo se kako ih zaštititi od svega što im prijeti pogotovo što se tiče njihove zdravstvene sigurnosti, onda je sigurno razumljiva i ova intencija predlagatelja ali isto tako moram reći da mi u klubu HDZ-a smatramo da zaista kada posežemo za zakonodavnom zaštitom, prije svega trebamo utvrditi točne čimbenike, mjeritelje, pokazatelje kako zaista ne bi ishitreno postupili kako bi na temelju stvarno valjanih podataka onda adekvatne mjere i propisali. Dakle želim naglasiti da što se tiče poboljšanja, promicanja i zaštite zdravlja ustvari je mjerodavan Zakon o zdravstvenoj zaštiti a što se tiče energetskih pića na razini EU-a, ustvari ne postoji niti jedan propis koji bi to područje posebno regulirao. Važno je naglasiti da što se tiče zabrane iz članka 11. zakona, koje se odnose na zabranu prodaje alkoholnih pića i drugih pića koja sadrže alkohol, duhana i duhanskih proizvoda, zabrana oglašavanja, izlaganje i prodaja robe pornografskog sadržaja osobama mlađim od 18 g., svoj materijalno-pravni temelj imaju ustvari u posebnim propisima kao što je ustvari u Zakonu o ograničavanju uporabe duhanskih proizvoda. Ono što također želim reći da u svom prijedlogu i obrazloženju predlagatelj taj prijedlog nije potkrijepio znanstvenim dokazima niti statističkim podacima a smatramo da je zaista potrebno takva jedna analiza sa točnim pokazateljima kako bi ustvari imali točnu sliku stvarnog stanja u RH, odnosno da li su zaista naši mladi i u kojoj mjeri izloženi takvom utjecaju, štetnom utjecaju od navedenih energetskih pića i u kojoj mjeri to utječe na njihovo zdravlje kako bi onda zakonodavno mogli reagirati i zaštiti ih zakonom na taj način. Ono što također još želim reći da pojam energetsko piće nije definiran niti bilo kojim niti europskim propisom i on predstavlja uobičajeni opisni naziv za bezalkoholna pića sa kofeinom, taurinom i glukuronalaktonom koji u proizvodu mogu biti dodani u različitim omjerima a mogu biti dodani i drugi sastojci. Dakle ono što je rekao i državni tajnik radi se trenutno analiza i mi to pozdravljamo i zaista mislimo da će nakon jedne takve analize koja će nam dati potpunu sliku o stanju u RH izloženosti naših mladih štetnom utjecaju od energetskih pića, nakon toga da ćemo moći zaista onda opravdano i sa sigurnošću posegnuti za zakonodavnom inicijativom i na taj način zaštitom mladih od toga ako je to potrebno. Isto tako želim reći da su naši mladi danas zaista ugroženi od različitih stvari pa možda i više nego od energetskih pića, tako imamo razno različitih kemijskih sastojaka koje oni konzumiraju i možda imaju puno štetniji utjecaj takvi sastojci na njihovo zdravlje. I mislim da ćemo u budućnosti morati razmisliti kako na što obuhvatniji način utjecati na zaštitu zdravlja mladih, prije svega edukacijom od najranije dobi, vrtićke dobi pa kroz školovanje jer smatram da je danas prilično trendi koristiti razno razne, da ne kažem opijate koji utječu na dobro raspoloženje kod mladih i jednostavno mislim da je nužno i da je prije svega najvažnija prevencija i da je nužno da mlade počinjemo od najmlađih dana upoznavati na sve štetne posljedice koje takve tvari mogu imati na njihovo zdravlje. A naravno možemo razmatrati i štetni utjecaj energetskih pića u tom pogledu. Evo Klub zastupnika HDZ-a će iz ovih razloga biti protiv navedenog prijedloga. Hvala.
Hvala. Sada je kolega Miro Bulj ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, završno. Izvolite.
Hvala lijepo. Energetski napici daju u trenutku jednome energiju a dugoročno štete. To je ono što je kolega Varga kazao. Međutim, kolege iz HDZ-a se pozivaju na istraživanja i da iz tih istraživanja kada budu, naravno ako se dogodi nekome u tom dijelu, ne daj Bože zdravstvena ili šteta ili ne daj Bože još nešto, posljedice da budu još gore, to će biti kasno. Znači u … [[Govornik se ne razumije.]] trenutku ne smijemo dozvoliti da u jednoj fazi ako se EU nije zakonodavno odredila, ako se nije odredila i mi još uvijek, ne možemo mi čekati nekakva istraživanja, ne radi se o pokusnim kunićima. Najviše ovdje znači govorimo o mladeži, znači o mladim ljudima koji koriste i najviši je pritisak marketinški na mlade ljude po pitanju energetskih napitaka, o tome je govorio kolega Varga. Znači mi u ovome trenutku imamo izbor ili ovo prihvatiti uz određene amandmane, naravno da će, vjerojatno je kolega to prihvatio i da u ovome trenutku mi zaštitimo te mlade jer ništa ne vrijedi koliko zdravlju vrijedi, poglavito mladih ali naravno i svih stanovnika. Smatram da u ovome trenutku na hrvatsku je pritisak tih energetskih, vjerojatno i u EU, to je takav trend, mi jednostavno kao da nemamo snage zaštiti ono što je u korist zdravlja građana jer Vladino mišljenje odbijanja ovoga, da je Vlada odbila i odmah dala u proceduru nekakav zakonski okvir koji će biti kako vi govorite u širem obliku jer uvijek na taj način … [[Govornik se ne razumije.]] onda bih ja rekao OK, vjerojatno bi i predlagatelj kazao OK, međutim u ovom trenutku mi nemamo drugu alternativu. Ovdje moramo odlučiti je li zdravlje naših građana, poglavito mladih prioritet ili ćemo čekati nekakva istraživanja i vidjeti o čemu se radi. Znači što će se dogoditi u toj fazi, što, ako ta istraživanja što će pokazati da u većim količinama nekontroliranim šteti energetski napici, što ćemo onda kada budu štete po pitanju zdravlja, pa i jednog, jednog čovjeka a ne koliko je velika grupacija ljudi ugrožena. Inače i po pitanju samog reklamiranja ne samo energetskih napitaka nego i alkoholnih pića, vidimo da najveće sportske manifestacije u biti sponzori su, ako upalite televizor su proizvođači alkohola jer alkoholne proizvode reklamiraju. Prema tome, dosta je toga neuređeno, sve se vodi prema dobiti, manje se misli prema zdravlju i očuvanju zdravlja i naravno da ćemo prihvatiti ovaj prijedlog mi u Klubu MOST-a, kolege Varge jer daje u biti, daje u biti nekakvo rješenje da se u ovoj fazi dok Vlada, kada će to biti, ne znam tajniče, niste rekli rok, kada će se dogoditi taj vaš prijedlog, da imamo znači privremeno rješenje u koristi zaštite i zdravlja. Isti vam je slučaj kada sam predlagao isto što se tiče loše hrane uvozne, GMO hrane, kažu dobar je zakon, prijedlog ali u ovome trenutku ga ne možemo prihvatiti. Prema tome mi moramo imati hrabrosti donijeti nekakvu odluku a da bi zaštitili zdravlje. Pa ako ga i donesemo a dokaže se suprotno ništa mi nećemo pogriješiti. A šta ako ga ne donesemo a kolega Varga je sada u pravu i budu štete po zdravlje mladih ljudi, tj. svih građana koji piju ali uglavnom je ovdje ciljana populacija mladih jer u crtanim filmovima reklamiraju energetske napitke. Prema tome, ja ne vidim niti jedan razlog uvaženi tajniče zbog čega mi ovo ne bi prihvatili. Rizik određeni postoji, da mi ovo prihvatimo, pa da se u istraživanjima onda dokaže, da je energetski … [[Govornik se ne razumije.]] nisu štetni. Ali su štetni, to znamo da su štetni iz brojnih natpisa, brojnih ljudi koji su završili u bolnici i štete po zdravlju njihovi, a napisao je koje štete po zdravlju mogu biti i kolega Varda u svom, kao predlagatelj kada je govorio. Prema tome, mi u ovom trenutku nemamo izbora. Po meni, ovaj prijedlog treba prihvatiti, vlada je trebala dati nekakav amandman, jer svoj prijedlog, nije ga dala. Još do kraja rasprave ima 30 min, znači mojih nešto minuta, nadam se da i vi možete iskoristi to vrijeme. Možemo iskoristiti stanku, da se dadu amandmani, jer ako je išta bitno, bitno je zdravlje naših građana. I intencija ovoga prijedloga je zašto zdravlje građana, u ovome slučaju od energetskih napitaka. I Most će naravno podržati ovaj prijedlog. Hvala lijepo.
Hvala. Sada u ime predlagatelja, kolega Siniša Varga, izvolite.
Evo zahvaljujem se svima na konstruktivnoj raspravi, pa bi samo evo, završno spomenuo još jedanput, izmjene i dopune Zakona o trgovačkoj djelatnosti, odnosno, Zakon o trgovini, nije okrenuta restrikcija iz bilo kakvih ekonomskih ili drugih razloga, zato jer de facto, ekonomskog skoro učinka gotovo da nema. Kada govorimo o zdravlju ljudi, evo, mogu samo, obzirom da imam 5 min, odnosno, 30 min, mogu ja pričati koliko hoću, ali evo, ja ću skratiti na 5 min. Radi se o tome, da, evo, samo malo da vas educiram, vezano za sam kofein, jel to bila kava, jel to bio otein iz čaja ili bilo ta ogromna visoka doza, kofeina koja se nalaze u energetskim pićima, istraživanja su pokazala način na koje djeluje na organizam i uopće zašto nas drže budnim. Kofein izaziva vazokonstrikciju, to znači, on stišće krvne žile i na taj način podiže tlak i veći protok krvi na tom području, konkretno ovdje se radi o mozgu, što imamo više krvi u mozgu, veći protok, to nam je veća budnost. Međutim, jedna nuspojava samog kofeina i te vazokonstrikcije je zamor mišićne ovojnice, krvne žile, koja se desi nakon dugotrajnog spozna koji nastaje i kada popusti kofein, kada kofein nestane iz organizma i popusti krvna žila, onda je krvna žila popuštena puno više nego što je bila, prije nego što ste popeli kavu, čaj ili energetsko piće. Iz tog razloga iz ovog istraživanju, ovih 50 i nešto znanstvenih radova koji su ovdje nabrojeni, je povezanost korištenost energetskih pića koje su povezane s prometnim nesrećama. Evo, imamo nedavno, noću prometnu, imamo legendu malog nogometa Hrvatske i mladog kadeta koji su preminuli, ne bi se iznenadilo da je prazna limenka energetskog pića nađena u automobilu, gdje je vozaču dana lažni osjećaj budnosti. Jer onog trenutka, kada spadne, kada bubrezi jetra pročiste kofein iz organizma, onda nastane vazodilatacija jer su krvne žile dobile zamor i nastaje veći umor, nego koji je bio prije korištena kofeina. To je znanstveno dokazano, to ne treba puno lementirai oko toga. Prema tome, čekati da je smrtni slučaj, netko stradao usred energetskih pića, možda već imamo primjer još prije par dana. Ali, u svijetu je opisano više slučajeva, direktno konzumacije energetskog pića, gdje aminokiseline, koje su dodane unutra, izazivaju agregaciju trombocita, izazivaju stvaranje krvnih ugrušaka i u mladim organizmima izazivaju moždane udare i infarkt srca i infarkt pluća. Više slučajeva, znanstveno dokazano, ali nije dokazano na teritoriju RH, na populaciji od 100000 ili 200000 građana koji su mlađi od 18 g. u Hrvatskoj. Mi smo imali tu sreću, da je ta pošast za sada nas zaobišla. Drugim zemljama svijeta nas nije zaobišla, tamo su djeca umrla. I sada je pitanje, da li stvarno čekamo da metak negdje zaluta i pogodi jedno od naše djece, očito moramo čekati. Vezano za argument da je pitanje duhana i alkohola u RH su zabranjeni i u ugostiteljstvu i u trgovini za mlađe od 18 jer su regulirane sa zasebnim zakonom. Je to je činjenica, međutim, ja ne znam za pravnu praksu da je uvjetovanje jednog zakona, uistinu uvjetovano donošenje drugog zakona. Ja nisam pravnik po struci, ali koliko ja znam, Ustav nam ne govori u tom smjeru, da je donošenje jednog zakona, uvjetovano donošenje drugog zakona. Ali, ako je takva praksa i ako je to potrebno, ja ću dati prijedlog donošenje i takvog zakona, pa ćemo i o tome raspravljati i u ovoj sabornici, dok konačno donesemo takav zakon kojim ćemo ograničiti energetska pića za mlađima od 18 a prije nego što netko umre od posljedice korištenja. Vezano za teret dokaza, ja mislim da sam već govorio nešto vezano za to i kolega Bulj je isto to spomenuo, pitanje je ko od ovog trenutka dakle, danas ili od sljedećeg četvrtka, kada ćemo izglasati kada ćemo glasati o ovom zakonu, tko preuzima odgovornost, tko je odgovoran, tko je rekao, da energetska pića u Hrvatskoj su sigurna ili je rekao nije dokazano da su nesigurne. To je pitanje koje preuzima odgovornost. I onda ako se desi smrtni slučaj, kome se ožalošćeni roditelji onda obraćaju? I slažem se s kolegicom, zdravstveni odgoj, da, evo zdravstveni odgoj do boli, to iščekujemo užasno dugo i tek pozitivne posljedice zdravstvenog odgoja ćemo uvidjeti, evo ja sam prije mjesec dana dobio unuku možda će ona imati zdravstveni odgoj pa za 18 godina ona će biti razborita nova punoljetna osoba koja će znati na pametan način upravljati sa vlastitim zdravljem. Međutim, generacije i generacije djece danas koja koriste energetska pića, pušenje duhana zauzima maha u mladoj populaciji gdje polako djevojke preuzimaju primat nad dječacima, mijenja se statistika. A droga i alkohol da ne spomenem. Tu imamo stvarno neslavnu statistiku. Mjere treba poduzeti da se neslavna statistika preokrene u pozitivni trend, ovo je jedna od tih mjera. Pretilost mlade djece sa količinom šećera koje se nalazi u energetskim pićima uz davanje krila i sve ostalih reklama, to je nešto što smatram da mladi ljudi u RH nisu zaslužili sa jedne strane, sa druge strane na web stranici srednja.hr su proveli istraživanje i ja mislim da se javilo preko 1200 djece u anketi, velika većina su rekli da oni su za ograničavanje da se ne prodaje i ne uslužuje mlađim od 18, dakle samo populacija o kome se radi su rekli sami da su oni za to. Prema tome, evo ja ću samo završiti s tim da ću spomenuti da sam ja ovo predložio kao zasebni saborski zastupnik baš iz razloga da ne bi bilo politiziranja, ovdje nema politike. Ja čak osobno ne znam koji je stav kluba SDP-a vezano za ovaj zakon. Dakle ovdje tu govorim kao zdravstveni radnik, govorim kao zastupnik u Hrvatskom saboru i apeliram na vas, razmislite još jedanput evo imate vremena za razmisliti do četvrtka. Napravite taj iskorak, evo spomenuli smo Istanbulsku pa napravite iskorak da se može ovaj zakon donijeti. Hvala vam puno.
Četiri, da imamo četiri replike. Prvi je kolega Pernar. Izvolite.
Uvaženi zastupniče Varga. Nije sve što dolazi sa zapada dobro pa tako ni ova brza hrana i ova pića visokokalorična. I mogu vam reći kada sam bio u Iranu nedavno tamo nema McDonald’sa, McDonald’su je zabranjeno trovati djecu tamo, ali kod nas očito ta toksična hrana, hrana koja izaziva tu morbidnu debelost, znači izrazitu je u Hrvatskoj dobrodošla. Smatram da je vaš prijedlog o tome da se ograniči prodaja te vrste pića, znači visokokaloričnih da je pozitivna i ja ću osobno podržati vaš zakon. Hvala vam.
Odgovor na repliku kolega VArga.
Zahvaljujem kolegi Pernaru. Evo sam je spomenuo, ja mislim da je u ranijoj raspravi kada smo imali ugostiteljsku djelatnost jedan od kolega je spomenuo da su energetska pića ista kao i Cedevita. Ne, nisu, tu se radi o značajno većim koncentracijama ugljikohidrata, Cedevita ne sadrži kofein, ovdje imamo i izrazitu veliku količinu aminokiselina, … i drugih stimulativnih sredstava koji su znanstveno dokazana da imaju loš utjecaj na mladi organizam. I Cedevita se apsolutno ne reklamira na taj način na koji se reklamira ova pića. Prema tome to je neusporedivo. Ali činjenica je da ako treba nešto piti, treba piti vodu, prirodne sokove, ostaviti cigarete i alkohola i masne i druge sve hrane. Ima sredstva koja se mogu piti, a da ne utječe na zdravlje. Hvala vam puno.
Hvala kolegi. Sljedeći kolega Bulj. Izvolite.
Kolega VArga, smatram da će kolege jel ovo nije političko pitanje, kolege u Parlamentu svi zastupnici glasati po savjesti. Ovdje je vrlo bitan ovaj period bezakonja, gdje nema okvira zakonskog o energetskim pićima, gdje nemamo nikakvih ograničenja, a činjenica da se štete mogu dogoditi, nažalost i smrtne posljedice po pojedince. Zaštita zdravlja je iznad svega, to je ustavno načelo i mi moramo poštivati Ustav. Mi saborski zastupnici tribamo svi zajedno donijeti zakon koji je predložen ako nema amandmana do cjelovitoga zakona, a koje se poziva Ministarstvo zdravlja tj. Vlada RH. I u najmanju ruku je sramotno da Vlada odbija ovaj zakon i da je predstavnik Ministarstva zdravlja koji je dužan skrbiti o zdravlju da on odbija vaš prijedlog, a ne daje nikakvu alternativu na štetu naše djece do 18 godina ograničenje. Evo vaš komentar.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Varga.
Zahvaljujem kolegi Bulju. Evo prvo ispravak, ne radi se o Ministarstvu zdravlja zato jer se ne bavi sa zdravljem ono je Ministarstvo zdravstva, prema tome to je da se samo ta distinkcija vrlo jasno naglasi jer su i oni naglašavali od prvog dana da je to izrazito bitna stvar. Prema tome, kada govorimo o ovome zakonu ja još jedanput apeliram, pogotovo kolegama sa meni s lijeva odnosno sa desne strane sabornice da razmisle vezano za ovaj zakon i Zakon o ugostiteljstvu, nažalost on nije prošao u Hrvatskom saboru u prvom čitanju. Imamo šansu da se ovdje u trgovačkoj djelatnosti da se to ograniči. U krajnjoj liniji svaki ovaj zakon ukoliko se pokaže i kroz istraživanja koja sumnjam da će dati rezultate za mjesec dana, ali vjerujem da možemo imati cjeloviti prijedlog pred nama i sa amandmanima kako ste spomenuli.
Hvala vam kolega Varga. Sljedeća replika, kolegica Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče. Poštovani kolega. Ne dovodim uopće u pitanje ovo što tvrdite kao liječnik i brojne analize koje jesu da zaista energetska pića ako se koriste pogotovo u većim količinama imaju i mogu imati štetan utjecaj na zdravlje, međutim ajmo zaista utvrditi u RH koja je to brojka mladih ljudi ispod 18 godina koje koriste u većim količinama energetska pića da vidimo da li je to zaista alarmantno, da li zaista to treba štiti zakonom jer gledajte, gledam u mom gradu, mladi vam pretežno piju Ribar, a vi znate šta je Ribar. Znate zašto? Zato što je litra otprilike kao cijena jednog energetskog pića. Tako da mislim da u RH upravo zbog cijene energetskih pića nije u tako velikom opsegu konzumacija i zaista mislim da zbog toga na svu sreću nemamo tako velik problem što se toga tiče kod konzumacije mladih. Ali evo zaista sam za to da to razmotrimo i da onda vidimo da li je nužno štiti zakonom. Hvala.
Hvala vam. Odgovor kolega Varga izvolite.
Ma ja se, evo ja se slažem sa kolegicom i tu ja vjerujem da i kolege iz Živog zida bi isto htjeli onda govoriti o tom licemjerstvu općenito u društvu a vezano za cigaretu i alkohol pa onda rekreativno marihuana pa onda još i energetska pića. Po tom, evo samo istraživanja koja su rađena na međunarodnoj razini sve to stavlja u isti kup, energetska pića su u istoj skupini sa duhan, alkohol, droge, energetska pića, shvaćate to je, to kad međunarodne institucije, to znači Svjetska zdravstvena organizacija provodi ESPAD istraživanje koji provodi HZJZ. Govorimo o energetskim pićima u istoj skupini. Istraživanje je već napravljeno, već te rezultate već imamo za onaj presjek 16.-godišnjaka. Kaže u ministarstvu da sada rade prošireno. Međutim, već postojeći podaci su dovoljno alarmantni da se mogu poduzeti određeni koraci. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Replika kolegica Sabina Glasovac.
Hvala gospodine potpredsjedniče Sabora. Kolega Varga dvije replike. Prva, rekli ste da ne znate koji je stav SDP-a po pitanju ovoga zakona, da ga vi predlažete kao zastupnik iz Kluba ali da nije predložen u ime stranke, Klub zastupnika SDP-a naravno podržava ovaj prijedlog zakona i sve ono što on donosi a to je bolja zaštita naših sugrađana od štetnosti energetskih pića i svi oni mehanizmi koji trebaju doprinijeti unapređenju njihovog zdravlja. Drugo, kada ste rekli da ovo ne bi trebalo biti političko pitanje, pa vidite da jest političko pitanje jer Vlada RH pretpostavljam odbija vaš zakonski prijedlog samo zbog toga što ste vi predlagatelj koji dolazi iz stranke SDP-a. I nažalost da, ovim se pokazuje vrlo jasna distinkcija zašto svojevremeno Ministarstvo zdravlja više nije ministarstvo zdravlja nego Ministarstvo zdravstva. Čim je izgubilo na toj ljudskoj dimenziji zaštite zdravlja.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Varga.
Zahvaljujem kolegici Sabini. Radi se o tome naravno da je prozrela i odnosno vidjela da je moja provokacija bila vezano za stav SDP-a. Naime, pokušavam postići to što su uspjeli postići u Latviji i Litvi da imaju konsenzus u Saboru vezano za pitanje zdravlja. To je nešto što su u tim Baltičkim zemljama koje su iz postsovjetskog saveza, uspjeli su to napraviti u svojim redovima po pitanju zdravlja. Ja vjerujem da je pitanje zdravlja nešto što mi u Hrvatskoj možemo postići konsenzus. Tražim ga ja već dugi niz godina. Ja ga nudim samo sa svoj strane prema ministarstvu zdravlja i prema kolegama. Nažalost i ja kao zastupnik u Hrvatskom saboru, ja kao jedinka sam do sada dao 5x više zakonskih prijedloga prema ovom domu nego samo Ministarstvo zdravstva. Prema tome, molim vas počnite raditi i počnite predlagati zakone. Hvala.
Hvala. Time i zaključujemo raspravu. Glasovati ćemo kada se steknu uvjeti. Ujedno i najavljujem da sutra sjednica počinje u 9,30 sa izjašnjavanjem o amandmanima na Konačni prijedlog Zakona o terminalu za ukapljeni prirodni plin, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 333. I želim vam ugodno poslijepodne. Hvala vam lijepo. SJEDNICA JE PREKINUTA U 15,50 SATI
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o trgovini, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 281, predlagatelj je zastupnik Siniša Varga. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o trgovini koji ne prihvaća Vlada ni saborska radna tijela. Molim glasujmo. Utvrđujem da zakon nije donesen jer nije dobio potreban broj glasova. Idemo na drugu raspravu. Poštovani kolega Vlaho Orepić, izvolite.