...Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Dame i gospodo, poštovani delegati, vaše ekselencije, poštovani gosti, predstavnici sredstava informisanja, sve prisutne lijepo pozdravljam i evo otvaram 18.sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na današnjoj sjednici je prisutno 14 delegata iz reda Bošnjačkog naroda, 5 iz reda Hrvatskog naroda, 5 iz reda Srpskog naroda 4, gospodin Spasojević, opravdao je svoj izostanak i javio se, nije dobro. Za 18.sjednicu, predviđen je sledeći dnevni red. 1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja, to je prva tačka, 2. Zapisnik sa 17.sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, 3. Prijedlog zakona o proizvodnji naoružanja i vojne opreme, predlagač Vijeće ministara, drugo čitanje, 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva Bosne i Hercegovine, predlagač Vijeće ministara, drugo čitanje, 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku, predlagač Vijeće ministara, drugo čitanje 6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Službenom glasilu BiH, predlagač Vijeće ministara, drugo čitanje, 7. Prijedlog zakona o prekršajima BiH, predlagač Vijeće ministara, drugo čitanje, 8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama u BiH, predlagač Predstavnički dom, drugo čitanje, 9. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prijedloga odluke o ratifikaciji dodatnog Protokola Konvencije protiv dopinga, Varšava 12.septembar 2002.godine, predlagač Predsjedništvo BiH 10. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Predloga odluke o ratifikaciji Dopunskog memoranduma o razumjevanju između Evropske zajednice i BiH, predlagač Predsjedništvo BiH, 11. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju BiH za 2003.godinu, 12. Prijedlog rezolucije o ostvarivanju prava penzionera, povratnika u Federaciju BiH, predlagač gospodin Goran Milojević, 2 13. Imenovanje Ombdusmena za ljudska prava BiH, 14. Izbor člana Predsjedništva Parlamentarne skupštine BiH u Vijeću Evropa, umjesto Hasana Muratovića, znamo da je on podnio ostavku je li, i 15. Zamjena člana Istražne komisije vezano za ovaj slučaj koji se desio sa hrvatskim dužnosnicima, Hvala lijepo. Evo, to je dnevni red. Ima li, izmjena i dopuna dnevnog reda, prijedloga? Hvala. Gospodine Genjac, izvolite.
Poštovano predsjedništvo, poštovane kolege delegati, predstavnici Vijeća ministra, predstavnici medija, ja predlažem da se tačka 12.Prijedlog rezolucije o ostvarivanju prava penzionera povratnika u Federaciju BiH čiji je predlagač kolega Goran Milojević, odloži na način da se ponovno vrati na Ustavno-pravnu komisiju i razmatra na ovom Domu, nakon tretiranja na Ustavno-pravnoj komisiji. Obrazloženje, ja neću prilikom ovog obrazloženja iznositi mnogo detalja jer biće prilike i u raspravi o tom pitanju, međutim osnovnom imamo Prijedlog jedne rezolucije koja u najkraćem predlaže da se jednom broju penzionera povratnika u Federaciju omogući ostvarivanje svojih prava preko Federalnog zavoda za penzijsko osiguranje. Iz pokazatelja koji su pribavljeni i koji su dostupni svim delegatima vidljivo je da osnovica, odnosno stopa doprinosa za PIO u RS je 24% a u Federaciji 35% od prilike. Korisnika u Federalnom zavodu je 287 hiljada a u PIO RS 183 hiljade, odnosno 61% penzionera koristi svoje pravo preko Federalnog zavoda a 38% preko Fonda za penzinsko invalidsko osiguranje RS. Postoji sporazum između entitetskih fondova koji je još uvijek na snazi, jer nije drugi sporazum sačinjen i koji je regulisao pitanje ostvarivanja penzionera u oba entiteta svojih prava na način da oni imaju pravnu sigurnost i da osigura se redovna isplata njihovih penzija. Bila je presuda Suda za ljudska prava, Doma za ljudska prava za jednu grupu penzionera poimenično i konkretno tačno šestoricu, koja su se obratila da ostvariju svoja prava u Federalnom. Predlagač se poziva da ta presuda Doma za ljudska prava vrijedi za sve one koji su, koji hoče da ostvaruju svoja prava preko Federalnog PIA i takvih je od prilike između 15 i 20 hiljada. Tumačenje iz Federalnog PIA je i kako se pročita Odluka Doma za ljudska prava da se Odluka odnosi poimenično i konkretno na tih šest korisnika kojima je Federalni fond u roku propisanom od strane Doma za ljudska prava ispunio obavezu kako je to potpisano. Rezolucija s prijedlogom predlaže da se za jednu grupu penzionera ostvari prava, pozivajući se na ljudska prava. Mišljenja sam da na ovaj način kako je rezolucija predložena jedna grupa penzionera bi mogla ostvariti veće penzije ako se to može smatrati ljudskim pravima u širem smislu, ali isto tako ako tako posmatramo ljudska prava, jedan ogroman broj penzionera bi bio u prilici da se njihova penzija snizi, smanji i da se dovede u pitanje redovnost njihove isplate. Iz svih navedenih razloga, ja potpuno podržavam i razumjevam potrebu da se ovo pitanje generalno riješi, ali ne na način da se jedna grupa riješi a veća grupa 3 ugrozi. I mislim, da treba daleko temeljitije sa raspolaganjem sa većim brojem podataka inicirati da se ovo pitanje riješi, uostalom Međunarodni fond Monetarni fond je uključen u rješavanje ovog pitanja, a naša uloga je naravno tu da nastojimo da se za sve penzionere u BiH na isti način ravnopravno i jednako riješe ta prava, ali to vjerovatno podrazumjeva i da opterećenje subjekata i onih koji uplaćuju doprinose bude podjednako u cijeloj BiH. Mislim, da bi iz navedenih razloga bilo vrlo korisno da se ovo pitanje vrati na nadležnu Komisiju, da se razmatra u duhu dostupnih informacija i da se mislim, ponudi kvalitetnije rješenje. Mislim da možemo doći do kvalitetnijeg rješenja. Dakle, molim vas da stavite moj prijedlog da se ova tačka odloži na način da je ponovo razmatra nadležna Komisija, hvala.
Hvala lijepo. Čuli smo gospodina Genjca. Ima li dalje predloga, pitanja, obrazloženja? Gorane izvolite.
Zahvaljujem se gospodine predsjedavajući, drage kolege, dragi gosti, za mene nije ovo objašnjenje ovaj, zahtjeva gospodina Genjca, za mene nije prihvatljivo kao predlagača ove Rezolucije i ja insistiram ovaj, da ova Rezolucija ostane u dnevnom redu ovako kako je i predviđeno i ovaj, tražim da se ovaj Dom izjasni. Ne vidim, svi mi znamo kakvo je značenje jedne rezolucije. Dakle, ja nisam imao pretenzije ovdje da namećem, odnosno da nudim neka nova rješenja, uređenja penzionog sistema u BiH, ja jednostavno želim da se odluka Doma za ljudska prava shvati kao opšta, jer jedino je tako možemo i shvatiti. Ne može Marko Marković koji je živio u Sarajevu i uplaćivao je u Penzioni fond ovdje u Sarajevu imati pravo na penziju ako se obratio Domu za ljudska prava, a Petar Petrović koji je isto to radio nije se obratio Domu, nemati to pravo. To je elementarno ljudsko pravo da čovjek može ostvariti pravo na penziju tamo gdje je uplaćivao i gdje su išli ti doprinosi za penziono osiguranje. Ja dakle insistiram da ovo ostane na dnevnom redu. Hvala.
Hvala gospodinu Goranu. Čuli smo diskusiju Gorana Milojevića podnosioca Rezolucije. Javlja li se još neko za riječ? Gospodine Filipoviću, izvolite.
Gospodo, predsjedavajući, kolege zastupnici, dame i gospodo, ovo što je rekao kolega Milojević, je sasvim respektabilno. On je predalgatelj Rezolucije i mi u biti ne znam kako bi smo mogli sad skinuti jednu redovnu točku dnevnog reda ovaj, s rasprave. Ovo što je rekao gospodin Genjac, mislim da nije samo rekao još jednu bitnu stvar, da je u među vremenu došlo do nekih novih činjenica koje objektivno ako 4 Ustavno-pravna komisija kad je raspravljala o ovoj Rezoluciji gdje ima čak jedan amandman je li, na ovaj, ...ga nismo prihvatili, zamolili smo da ga kandidira gospodin Genjac, što je i učinio za sjednicu Doma. Riječ je o samom nazivu Rezolucije, no ona nije suština. Suštinski se može promatrati ako se hoće uzeti u obzir cjelovito izlaganje i razlog za šta je rekao gospodin Genjac,ovaj, da se ovo eventualno vrati na doradu. Dakle, te nove činjenice su jedan akt koji je došao prije dva dana. Ja ne znam da li su ga dobili predstavnici Kluba srpskih delegata iz Federalnog zavoda za mirovinsko invalidsko osiguranje. Dakle, bez težnje da bilo kakvu primisao ja osobno imam, zalažem se za obranu svih stajališta koje Ustavno-pravna komisija donese, ali ovo je jedan novi element dakle, bez težnje da kažem kako je Rezolucija u svom cilju u svojoj poruci, u svojoj intenciji, sam predlagatelj imao tendenciju doći do nekakvog nepravedno i nepravičnog rješenja u odnosu na bilo koga, ne, to ne želim reći, ali ovaj akt i osvrt na Prijedlog rezolucije Federalnog zavoda za mirovinsko osiguranje, da ne ponavljam sve ovo što je rekao gospodin Genjac, daju dosta povoda da evo na ovaj način i ja kroz svoj istup apeliram i zamolim gospodina Milojevića dakle, da mi doista još jednom pretresemo sadržaj ove Rezolucije i da Ustavno-pravna komisija u odnosu na nove činjenice i nova saznanja izađe pred ovaj Dom sa jednim konkretnim i jasnim, pravednim, pravičnim rješenjima ako se i odnose na nekakva materijalna davanja i jednog i drugog fonda, onda da damo i prijedloge i zaključke i razmišljanja svoja u tom smislu što će ovaj Dom svakako pretrest i što bi onda značilo zaštitu prava ove populacije koja je vrlo osjetljiva i najosjetljivija kategorija u oba entiteta, da ne činimo nikakvu pogrešku, ishitrenim i brzim razmatranjem u odnosu na nove činjenice. Teško bi smo sad mogli preći preko svega ovoga što smo iščitali na ove tri stranice koje smo dobili četri, Federalnog zavoda mirovinskog osiguranja i aspravljati o Rezoluciji u sadržaju koji smo dobili od uvaženog kolege Milojevića ovaj, kao predlagatelja, ono što smo utvrdili na Ustavno-pravnoj komisiji, čak se ovim aktom osporava i amandman koji su dali klubovi harvatskih zastupnika na ovu rezoluciju. Dakle, nama je cilj doći do jednog kvalitetnog teksta Rezolucije koji će biti jedno pravedno i pravično rješenje za ovu vrlo osjetljivu kategoriju stanovnika cijele BiH. Zato molim, gospodina Milojevića da eventualno prihvati dakle, samo da odlaganje da to vratimo na nadležnu komisiju, da to, voljeli bi smo kad bi ste se odazvali, jer niste, bili ste na putu kada smo mi prošli put raspravljali, pa niste kao ovlašteni predlagatelj bili na sjednici Ustavno.pravne komisije, da nam dođete i da zajednički dođemo do jednog rješenja kako bi konsenzualno ovaj Dom mogao donijeti ovu Rezoluciju. Hvala.
Hvala gospodinu Filipoviću. Ima li još diskutanata? Izvolite gospodine Milojeviću.
Zahvaljujem se, uvažavam ovo sve što su kolege rekle, ali ipak ne mogu da se otmem utisku da se ovo pitanje nastoji ispolitizirati dodatno i ja ne mogu da prihvatim iznesenu konstataciju ovdje da neko ugrožava ljudska prava nekog drugog ako se bori za svoja ljudska prava. Mislim da to su ljudi odugovlačenje ovog problema, pa 5 desetine da ne kažem stotine njih će umrijeti dok se to riješi. Ja molim vas za razumjevanje, znači da date podršku ovom tekstu Rezolucije koji nikoga ne ugrožava. Znači samo da se da pravo onome ko ga ustvari ima. Ko ga je stekao na osnovu uplata doprinosa i dakle ja, bez obzira na ovo što izuzetno cijenim kolegu Filipovića, ovo nisam spreman da prihvatim ovaj prijedlog. Hvala.
Javlja li se neko dalje za riječ? Izvolite gospodine Genjac.
Da se ne bi pogrešno razumjeli. Svi oni koji su predmet ove Rezolucije, ostvaruju svoje penzije redovno i svakog mjeseca. Međutim 15 hiljada penzionera, koji ta prava ostvaruju preko Fonda PIO RS, podnijeli su zahtjev da ta prava ostvaruju u Federalnom fondu, na način kako se može razumjevati da je jedna odluka za 6 penzionera vrijedi generalno za sve penzionere. Zašto su podnijeli taj zahtjev? Zato što je penzija u Federaciji veća. Zašto je penzija u Federaciji veća? Zato što je stopa za izdvajanje za doprinos veća. Ni jedan penzioner iz Federacije nije podnio zahtjev da ostvaruje u RS. Zašto? Zato što je neće niko podnijeti zahtjev da prima manju penziju. A svi oni, i jedni i drugi, redovno i svakog mjeseca primaju penzije na osnovu Sporazuma koji je potpisan između fondova. Zato, ako 20 hiljada ili 15 hiljada novih osiguranja prihvati se u neki fond, vjerujte da će to ugroziti i visinu penzija na način da će se ta penzija smanjiti, a sasvim izvjesno će ugroziti redovnost isplate. I zato tvrdim, da će ostvarivanje na način kako se smatra da se ovdje može ostvariti jedne manje grupe u ogromnom dijelu, ugroziti jednu veliku grupu. Zato ja, zato sam predložio da se sve ovo ima u vidu i uz prisustvo predlagača kolege Milojevića razmotri sve, pokuša pronači kvalitetno rješenje. Naravno, ja imam prijedlog da se to odloži na Komisiju. Kao delegat molim da se moj prijedlog stavi na glasanje, a uvažavajući sve ono što je rećeno. Međutim, ne možemo donositi rezolucije koje ne rješavaju problem, nego stvaraju novih pet problema. Hvala.
Evo izvolite krivi navod.
Žao mi je ovaj, što današnja sjednica započinje na ovakav način sa razmjenom pod navodnim znacima nekakve vatre, jer zaista tolerantna atmosfera koju smo imali kroz ovih preko godinu dana koliko zajedno djelujemo u Parlamentarnoj skupštini BiH, daje nam svima za pravo da budemo ponosni na ono što smo radili u zadnjih godinu dana i ja to ističem u svim svojim ovaj, i intervjuima i javnim nastupima da je ovaj dio Parlamenta BiH Dom naroda nešto posebno u odnosu na sve parlamente u BiH, i stojim iza tih svojih riječi. Da se vratim na ovu Rezoluciju. Ne mogu se složiti s kolegom Genjcom koji kaže da su ovi ljudi podnijeli zahtjeve u Federalnom PIJU ili MIJU zato što su ovdje penzije veće. Oni su podnijeli zahtjev zato što su stekli to pravo po osnovu uplata na 6 teritoriji gdje sada nadležan Penzioni odnosno Mirovinski zavod Federacije BiH. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Milojeviću. Radovanović,
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo. Ja predlažem da možda ovu diskusiju skratimo. S obzirom da su se stekli svi proceduranlni uslovi, da ova Rezolucija ide na dnevni red, s obzirom da je prošla Komisiju, a predlagatelj nije povukao ovu Rezoluciju, da ne raspravljamo o Rezoluciji, imaćemo priliku da o njoj raspravljamo kad bude na dnevnom redu, da usvojimo dnevni red i da idemo dalje. Hvala.
Hvala lijepo. Evo ovaj prije je li, nego što usvojimo dnevni red, bio je predlog gospodina Genjca po kome po Poslovniku valja nam se izjasniti je li. Izvoli Filipe
/Nije uključen mikrofon/
Odlično, molim vas lijepo, ja ću sad staviti dnevni red na glasanje.Ko prihvata, ko se slaže sa ovakvim dnevnim redom? Ko je za? Slažemo se sa dnevnim redom, pa ćemo kroz diskusiju vidjeti. Dnevni red je prihvatilo 12. 11 pardon. Ko je suzdržan? Ti si za Hilmo bio i 3 su suzdržana. Hvala lijepo. Dakle, dnevni red je usvojen i molim, dnevni red je usvojen sa 11 za i 3 suzdržana. Evo, prelazimo dakle na dnevni red. Prva tačka, Ad.1. Odgovori na delegatska pitanja i delegatska pitanja Odgovori na delegatska pitanja su dobili gospodin Tomislav Limov, Velimir Jukić i Nade Radović. Da li su delegati zadovoljni odgovorom na delegatska pitanja? Izvolite gospodine Limov. 7
Hvala gospodine predsjedatelju, uvažene kolege izaslanici, predstavnici institucija BiH, dame i gospodo, predstavnici sredstava javnog informiranja, sve vas skupa pozdravljam i želim reći da ja jesam dobio odgovor na moje izaslaničko pitanje.
Pardon, molim vas možete li nekom tamo kazati da to malo bude mirnije ili zatvorite vrata. Uredite to tamo.
Moguli gospodine predsjedatelju nastaviti?
Možeš kako ne možeš.
Dakle, ja sam na našoj 16.sjednici održanoj 22.prosinca, 2003.godine Vijeću ministara postavio 3 pitanja koja su međusobno povezana. Dobio sam odgovor na samo 1 pitanje i naravno nisam siguran da su sve činjenice relevantne pri odgovaranju na moje pitanje, dato u samom odgovoru. To je razlog mog ne zadovoljstva, kao prvo. I kao drugo, ne zadovoljan sam činjenicom da na druga dva pitanja, dakle na drugo i treće, nisam uopće dobio nikakav odgovor. Iz ovog odgovora koji sam dobio, evidentno je da do sada imamo na razini države BiH uspostavljenu 41 instituciju. Znam dakle, da ovaj odgovor nije potpun, i ne znam zašto primjerice nije naznačena Državna regulatorna komisija za električnu energiju koja ima sjedište u Tuzli, nije naznačena dakle u odgovoru. Od 41 državne institucije, njih 39 ima sjedište u Sarajevu, od toga 38 u takozvanom Federalnom dijelu i 1 u Srpskom Sarajevu, a 2 institucije imaju sjedište u Banja Luci. Ja sam ne zadovoljan zbog činjenice da mi Vijeće ministara nije uopće odgovorilo na kako sam rekao dva preostala pitanja. Zato ću ih danas ponoviti. Prvo, kakva je nacionalna struktura čelnika i uposlenika svake od institucija BiH i, Drugo, ima li Vijeće ministara utvrđen plan rasporeda sjedišta institucija BiH koje će biti uspostavljene u naredne 3 godine i kada će taj plan biti dostavljen izaslanicima i zastupnicima Parlamentarne skupštine BiH? Potsječam, da mi u naredna 4 mjeseca trebamo uspostaviti 25 novih državnih institucija. Da ne bi smo pri određivanju sjedišta novih državnih institucija svaki put to dramatično doživljavali, da se tako izrazim, treba nam plan kako bi vodili osmišljenu i sistematiziranu politiku u ovom segmentu. 8 Molim vas gospodine predsjedatelju, da od Vijeća ministara zatražite odgovor na moja 2 naznačena pitanja. Hvala.
Hvala lijepo. Dakle, evo ja bih sad sekretaru, molim vas gospodine sekretaru, dakle gospodin Limov je zadovoljan od 3 postavljena pitanja je dobio na jedan, na 2 nije dobio odgovor i traži se odgovor na 2 pitanja. Hvala lijepo. Dalje, kolege, javljali se neko za? Pazite molim vas, Nade Radović, ti nemaš ovdje pitanja. Ne, ali prvo su odgovori, gospodine Rade, izvini.
Uvaženo predsjedništvo, cijenjene kolege, dame i gospodo, ja sam dobio odgovor na koji nisam zadovoljan i nisam u principu zadovoljan radom Vijeća ministra, jer kaže se, ja sam postavio pitanje Vijeću ministara i ono je na svojoj 40.sjednici od 05.02. dalo odgovor tako što je reklo da Ministarstvo za izbjegla raseljena lica odnosno za ljudska prava i izbjeglice, nije nadležno. Ja nisam tražio od tog ministarstva nego od njih i smatrao sam da je moglo neko drugo resorno ministarstvo da mi da odgovor ili pravnu pouku kako ću doći do odgovora. I mislim da tako ne treba da radi Vijeće ministara. Ne da mi kaže neko ministarsvo koje ono odredilo da nije nadležno da se bavi tim pitanjem. Konkretno radi se o prostorima iz jednog entiteta koji su uzurpirani u drugom entitetu, a vlasništvo su privrednih ili državnih institucija, privrednih subjekata, kad će doći u posjed? Mislim da je ovdje bilo logično da Ministarstvo pravde da odgovor ili da pravnu pouku kako će ti pravni subjekti doći u svoj poslovni prostor. Toliko i hvala.
Hvala. Dakle, gospodin Nade Radović nije apsolutno, nije zadovoljan sa odgovorom i molio bih da se iz stenograma ove diskusije gospodina Nadea dostavi to Vijeću ministara. Dakle, da Vijeće ministara mora imati resor koji može dati odgovor na pitanje. Hvala lijepo. Gospodin Velimir Jukić je dobio odgovor na svoje delegatsko pitanje. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, cijenjene kolege zastupnici, štovani gosti, moje pitanje bilo je upućeno Vijeću ministra. Odnosilo se na projekat CIPS, zašto kasni realizacija projekta CIPS? Hoće li doći do usvojenja, odnosno njegove realizacije? I kada možemo očekivati, odnosno realizaciju projekta CIPS? Ja sam s jednim dijelom odgovora zadovoljan, u onom dijelu gdje su mi iznjeli ipak one podatke koji jesu i ja vjerujem da su oni točni. Naravno, da ih neću provjeravati, u njih ne smunjam. Međutim nisam zadovoljan sa drugim dijelom 9 odgovora gdje sam postavio pitanje kad se očekuje završetak realizacije projekta CIPS, pa je u ovom odgovoru, zadnja rečenica vrlo interesantna.Onaj kome je upućeno pitanje, čini mi se da je malo kao nije razumio pitanje. A od prilike odgovara na način kad kaže ažuriranje baze podataka, akvizicija podataka, personalizacija dokumenata i izdavanje dokumenata su procesi koji ne prestaju. Stalnog su karaktera i potrebni su sadašnjim i budućim generacijama. Mislim da je ovo ne primjerena rečenica. Ovo je svakome dobro poznato, ali ovdje nigdje ne piše ono što je najbitnije. Kad očekujemo završetak realizacije odnosno zamjenu postojećih dokumenata, i mislim da nije korektno ponašati se na način ako se u ovom posljednjem pitanju ne kažu svi detalji koje se želi, odgovor na njih onda se kao to ne podrazumjeva. Moglo bi se ovdje reći, nisam spomenuo da je to BiH to možda neka druga država, pa su mogli reći da nemaju podataka itd.jer je pitanje ne precizno i u tom smislu. Mislim da je ovo ne korektno i da se onaj kome je pitanje postavljeno, odnosno ko odgovara ne bi trebao na ovakav način ponašati kod pisanja odgovora na postavljena pitanja. Ja ću ponovo postaviti dakle, nadopuniti svoje pitanje slijedećim, dakle kad možemo očekivati završetak zamjene postojećih dokumenata? I, sad ću samo kratko prokomentirati. Od 150 općina u BiH, ovaj projekat se do 01.01.počeo realizirati u 68. Dakle, nije niti u polovici. Istina, obuhvaćenost stanovništva je negdje 80%, vjerovatno jeste jer se radi o većim gradovima. Međutim, isto tako ovaj projekat se ne implementira ravnomjerno, tako ima prostora konkretno iz prostora županije iz koje ja dolazim, obuhvaćeno do 01.01. bila je 25% a razina izvršenosti, dakle ovih zamjena starih dokumenata jeste negdje bila od 10 do 15%. Dakle, jako malo. Zašto ja napominjem ovdje ovaj, postotak realizacije? Pa zato što zbog kašnjenja realizacije projekta CIPS, ova država, odnosno odgovorni za ovu realizaciju su uskratili jedno vrlo značajno pravo građanima BiH a to je pravo da sa osobnim dokumentom, osobnom iskaznicom ali samo ovom novom, mogu prelaziti državnu granicu, znači ne treba im putovnica. Mislim da je ovo vrlo značajno pravo i uskračivanje ovog prava, značajno se ograničava ljudima prelazak granice. I ja bih sada ponovo evo i pozvao sve odgovorne za realizaciju ovog projekta da se stvarno potrude i da ubrzaju realizaciju, odnosno zamjenu postojećih dokumenata po projektu CIPS. Isto tako ovdje u odgovoru korektno piše vjerovatno je račun ispravan kad se kaže da se ove godine očekuje ukupan prihod od 81 milion KM dakle, vrlo značajan prihod. Ja smatram da treba onda naći neka sredstva dodatna ako ih nema trenutno akumuliranih i uložiti da se ovaj projekt počne realizirati u svih 140 općina u BiH, da se taj posao završi što je moguće prije, jer je ovo interes svih građana. Evo toliko sam imao kao komentar i dodatno pitanje, dakle kad očekujemo završetak realizacije odnosno projekta CIPS, odnosno zamjene postojećih dokumenata?
Hvala lijepa. Dakle, mogli bi smo ovdje sad reći da je gospodin Jukić djelimično zadovoljan odgovorom, ali mogli bi smo reći da je i djelimično ne zadovoljan odgovorom. Pošto smo dakle dobronamjerni prema Vijeću ministara, 10 odnosno Ministarstvu, mi ćemo kazati da je gospodin Jukić djelomično zadovoljan sa odgovorom je li. Evo, ja mislim da će ovo sve naš sekretar ovaj, pribilježiti i proslijediti Vijeću ministara, odnosno nadležnim ministarstvima. Obzirom da nije bilo više odgovora na poslanička, odnosno delegatska ptanja, ja molim kolege da se jave sad za delegatska pitanja. Izvolite gospodine Čengiću. Dakle gospodin Čengić, pa Šiljegović.
Uvaženi predsjedavajući, poštovane kolege, poštovani predstavnici međunarodne zajednice, medija, ovih dana u javnosti se puno govori o cenzuri sloboda u BiH, odnosno cenzuri medija i slobodi izražavanja, te zabrani pisanja o političkim i javnim ličnostima. Zbog toga, želim pitati Vijeće ministara, odnosno pitam Vijeće ministara i Ministarstvo pravde BiH slijedeće; Je li tačno da se u BiH provodi cenzura medija i time cenzura slobode izražavanja, a u vezi s tim, a) Koliko je prvostepenih, a koliko pravosnažnih presuda izrečeno medijima u BiH u vezi pisanja o političkim i javnim ličnostima? Naglašavam medijima u BiH. Dakle, prvo potpitanje, koliko je prvostepenih a koliko pravosnažnih presuda izrečeno medijima u BiH u vezi pisanja o političkim i javnim ličnostima? b) Koliko postojeća rješenja iz zakona, dakle zakonska rješenja u BiH usklađena sa međunarodnim standardima i pravnom regulativom demokratskih zemalja? c) Koji su političari do sada stavljeni pod zaštitu suda od pisanja medija? Tražim i molim imena i prezimena svih pojedinačno, i d) Da li su ovi slučajevi, u suprotnosti sa Deklaracijom o slobodi medija koji od 12.02.2004.godine objavilo Vijeće Evrope, te da li slučajevi sudskih zabrana objavljivanja tekstova o političarima privremenih mjera mogu štetiti poziciji BiH u procesu pripreme BiH za Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU? Naime, koliko je meni do sada poznato, iz medija znam za nekoliko slučajeva zabrane pisanja, kao što je na primjer, Dnevnom avazu je zabranjeno privremeno da piše o gospodinu Zlatku Lagumdžiji, Danima je zabranjeno da piše o gospodinu Fahrudinu Radončiću, a Nezavisnim je zabranjeno da pišu o gospodinu Kaliniču, čini mi se. Ako je to tako, zanimljivo je navodno da u svom, da je sud donio zabranu objavljivanja ne istina, objavljivanja ne istina o gospodinu Zlatku Lagumdžiji odluka suda u vezi sa Dnevnim avazom. 11 Postavlja se pitanje, znači li to, s obzirom da nema sudskih presuda za druge političare, da se o drugim političarima mogu objavljivati ne istine? Ili znači li to da samo sudskom presudom možemo štititi prava pojedinaca građana i pojedinaca da se o njima piše istina. Zar nismo svi obavezni u svom istupu i u svojoj javnoj komunikaciji da govorimo istinu i da pišemo istinu. Svi naravno mediji prije svih, svojom profesionalnošću i objektivnošću ali i svi ostali. Postavlja se slijedeće pitanje, da li je ovakvim ponašanjem, BiH došla u poziciju da su njezini građani dikriminirani? Dakle jesu li građani BiH u ovom slučaju diskriminirani? Jer su jedni pod zaštitom, drugi nisu pod zaštitom, jer se o jednim ne smije pisati ništa nego istina, a o drugima se to isto tako ne kaže. Slijedeće je pitanje, da li se događa diskriminacija političara u BiH, po na primjer, nacionalnoj, entitetskoj osnovi, po osnovi toga da li je neko u vlasti ili opoziciji ili eventualno po partijskoj osnovi? To su vrlo ozbiljna pitanja. Kao građanin, ne ulazeći dalje u diskusiju dok ne dobijem odgovor, kao javna ličnost, i kao predmet vrlo često medijskog tretmana, smatram da imam pravo postaviti ovakvo pitanje, ali je važnije od toga da odgovor na ovo pitanje može biti od velike koristi za javnost i za širenje sloboda. BiH se opredjelila za demokraciju, opredjelila za slobode, dala cijenu zbog toga i mislim da drugačije ne može biti nego da svi u BiH moraju imati jednak tretman i da sloboda javnog izražavanja ne može biti dovedena u pitanje. Kao što profesionalizam novinara mora biti minimalni princip i ne profesionalizam ne može biti štićen ni medijskim kampanjama ni pojedinačnim nastupima koji ne vode računa niti o zakonima niti o onome što se zove odgovornost za javnu riječ. Hvala.
Hvala gospodine Čengiću. Dakle dalje se javio gospodin Šiljegović.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, dame i gospodo, delegatsko pitanje na osnovu člana 118, i člana 122. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, upućujem Savjetu ministara i to je jedan set malih pitanja. Pod jedan, da li je CRA državna Agencija kao i sva ostala ministarstva i samostalne upravne organizacije, i ako jeste zašto ne poštuje zakone ove države, Zakon o ministarstvima, Zakon o državnoj službi itd.? Zašto zaposleni u CRA ne poštuju član 43. Zakona o komunikacijama koji definiše zaposlene prema Zakonu o državnoj službi i zašto za njih ne vrijedi platni razrez kao za ostale zaposlene u državnim institucijama? Pod tri, koju vrstu posla u regulatornom organu kao što je CRA mogu obavljati mašinski tehničar, tehničar za automatiku, stomatolog, sanitarni tehničar, hemijski laborant, zubni tehničar, kozmetičar, prerađivač mesa i mlijeka itd. Da li su oni državni službenici sa prosječnom platom preko hiljadu maraka? 12 Pod četri, kada će Agencija ako je državna poštovati član 9. Ustava BiH koji kaže da institucije predstavljaju narode BiH? Pod pet, frekvencije su državno dobro sva tri naroda u BiH, kako se onda može tumačiti da su u procesu natjecaja za dugoročne dozvole RTV stanica iz RS izgubile 39% dozvola, a u Federaciji 15%. Postavlja se pitanje jesu li ovo samo bošnjačke frekvencije? Pod šest, može li CRA sama da donosi cjenovnik i pravilnike o korištenju i naknadama za frekventni spektar ili to radi Savjet ministara? Pod sedam, tražim da se izvrši kompletna revizija raspodjele frekventnog sistema, jer je više nego očigledno da su se pojedinci prodajom RTV stanica, bogatili na državnom dobru uz odobrenje pojedinih struktura iz CRA. Ovo tražim iz razloga uspostavljanja monopola pojedinih TV stanica na tržištu i posjedovanju neograničenog broja TV kanala. I pod osam, kako se može desiti da neko koristi državno dobro, pravi na njemu budžet, a ne poštuje zakone ove države. Može li neko u ovoj državi da bude iznad zakona i da li se nezavisnost i profesionalnost mora platiti posebno i jesu li svi ostali državni službenici amateri u ovom poslu? Dakle, radi se o jednom spektru pitanja koji se odnosi na jednu oblast i od Savjeta ministara tražim odgovor na ovo pitanje. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Šiljegoviću, gospodin Osman Brka.
Uvaženo predsjedništvo, uvažene kolege, uvaženi predstavnici međunarodne zajednice, gospodo novinari, i gospodo iz Ministarskog vijeća, postavljam pitanje Vijeću ministara, kad će BiH dobiti Zakon o olustraciji? Odnosno, kad će prijedlog tog zakona Vijeće ministara poslati u parlamentarnu proceduru? Uopšte ne sumnjam kao delegat u Domu naroda, da taj zakon treba BiH, a šta me je navelo da postavim to pitanje? Da obrazložim. Na zajedničkoj, član sam Zajedničke komisije za odbrambenu bezbjedonosnu politiku i nadzor nad radom odbrambene bezbjedonosnih struktura na nivou BiH. Imali smo sjednicu Komisije 18. ovog mjeseca, kad smo raspravljali o Nacrtu zakona, ja sam imao jedan amandman koji članovi Komisije nisu usvojili, zbog toga i postavljam ovo pitanje. Naime, moj amandman se odnosio na slijedeće. Htio sam da u zakon uđe, da u toj vrlo za mene važnoj službi, ne mogu na odgovornim rukovodećim mijestima da rade ljudi koji su radili u ideološkom vremenu, onom ranije, vi to znate kojeg, da ga ja ne nazivam. Primjetio sam da kod velikog broja mojih kolega nije bilo stava, jer su bili uzdržani. Najveći broj kolega na toj sjednici Komisije bio je uzdržan i taj prijedlog moj nije prošao jer su rekli da ja zadirem u lustraciju. Meni je to bilo sasvim 13 jasno da ja zadirem djelimično u lustraciju i pošto to nije prošlo na toj komisiji, a kako vidimo, i u ostalim djelatnostima života ima potrebe da se obavi lustracija u BiH, ja smatram da to treba da dođe u parlamentarnu proceduru, od Vijeća ministara a ako ne dođe od Vijeća ministara u određenom vremenu, kad dobijem odgovor, onda ću zaista poduzeti aktivnosti da neko od nas ovdje ili klub podnese prijedlog tog zakona u lustraciji. Hvala vam.
Evo čuli smo i gospodina Brku. Hvala lijepo gospodine Brka. Javlja li se još neko da postavi poslaničko, odnosno delegatsko pitanje? Ne javlja se. Dakle iscrpii smo ovu tačku dnevnog reda. I prelazimo na drugu tačku dnevnog reda, Ad.2. Usvajanje Zapisnika sa 17.sjednice Doma naroda Javlja li se neko za riječ? Hvala, ne javlja se niko. Stavljam Zapisnik na glasanje.
Ja se ispričavam što je ovako. Upozoren sam, nešto sam čitao dakle, imamo u zapisniku pod točkom ovaj, 10. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama, pa je ovdje dom donio zaključak da se zaduži Ustavno-pravna komisija da u odnosu na plasirane informacije s Kolegija koje su dobile drugu konotaciju, da se razmotri da li je potrebno voditi disciplinski postupak, mi nismo dobili nikakve utemeljene podatke, činjenice, nikakvu informaciju od Kolegija na tu temu, pa s toga Ustavno-pravna komisija nije odradila ovaj dio zaključka, a pod 2., je rečeno da se odluči na Ustavno-pravnoj kojimisiji u zaključku, imam dojam trebalo bi pregledati transkript, ovaj, stenogram sjednice, da baš tako i nije zaključeno, pa neka se to provjeri, jer kaže, pod 2. odluči da Ustavno-pravna komisija odluči da li je potrebno pristupiti izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u institucijama BiH i da u roku od 15 dana pripremi prijedlog izmjena i dopuna zakona. Mislim, prvo ovaj rok, pa onda ovakav zaključak, ja ga se doista ne sjećam. Pitao sam i neke druge kolege, nisu se mogli sjetiti toga. Neka se to ovaj, provjeri. Dakle, to je intervencija i molba da dođe ovo što smo obećali
Hvala lijepo na intervenciji, ali evo možemo dakle izaći sa glasanjem o Zapisniku uz ovu intervenciju koja će biti provjerena, pa ćemo je onda prihvatiti onako kako je to rečeno u stenogramu, je li tako. Hvala lijepo. Ko je za? Jednoglasno, hvala lijepo. 14 Treća tačka dnevnog reda je Ad.3. Prijedlog zakona o proizvodnji naoružanja i javne opreme, predlagač Vijeće ministara, Mi smo na drugom čitanju, Dom naroda je usvojio zakon u prvom čitanju, na 17. sjednici u drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa se o zakonu. Izvolite, dakle dom naroda je usvojio ovaj, ovo u prvom čitanju, imali smo prvo čitanje, izvolite. Imamo li diskutanata, gospodine Genjac?
Poštovane kolege, ja sam podnio dva amandmana na Prijedlog zakona o proizvodnji naoružanja i vojene opreme. Ja ne polažem autorstvo na ove amandmane, odmah da se razumijemo. Amandmani su usvojeni na Predstavničkom domu i cilj koji me je rukovodio da podnesem ove amandmane je prevashodno da uštedimo nešta vremena jer imamo mogućnost da usvojimo tekst u istom obliku kako je usvojen na Predstavničkom domu i da time izbjegnemo čini mi se u ovom slučaju ne neophodno formiranje Komisije za usaglašavanje. To je bio motiv. Vi ste amandmane dobili, dakle to su amandmani koji su usvojeni na Predstavničkom domu, i radi se o amandmanim koji kao što se u obrazloženju kaže imaju namjeru da ovaj zakon usklade sa usvojenim Krivičnim zakonom BiH, da bi se izbjeglo da svi drugi zakoni koji propisuju krivična djela, ne budu ne usklađeni sa općim principima Krivičnog zakona, i da se izbjegne moguća preklapanja u propisivanju krivičnih djela u BiH. Dobili ste amandman I dakle, gdje se precizira određeni pojmovi šta je prekršaj, šta je krivično djelo, i amandman II da se član 14. briše uz obrazloženje da izmjene i dopune Zakona o Sudu BiH iz januara 2003.godine, definiraju nadležnost suda o krivičnim stvarima, te je isključena mogučnost da se drugim zakonima posebno utvrđuje nadležnost suda, što je sasvim razumljivo. Isto tako, kao i gore navedeno, izmjene u članu 13. nema potrebe da se sankcije propisuju posebno. To je dakle obrazloženje i predlažem da se ova dva amandmana prihvate.
Hvala lijepo, gospodine Genjac. Gospodine Genjac imamo li dalje diskutanata? Nemamo. Ja isto mislim evo pridružit ću se gospodinu Genjcu i mislim da je dobro ovo da izbjegnemo formiranje komisija i da se potrudimo da usvojimo ovaj zakon u istovjetnom tekstu kako ga je izvršio predstavnik, kako ga je usvojio Predstavnički dom. Imamo li primjedbi? Hvala lijepo. Evo ovako ja stavljam, imali ste ovaj amandman, ja stavljam amandman I na glasanje. Ko je za? Jednoglasno, bez Hasana Čengića. 15 Dakle, po tom stavićemo na glasanje i ovaj amandman II. Ko je za amandman II? Dakle, jednoglasno, hvala lijepo. Hvala vam kolege, zaista ovaj, na razumjevanju, jer ovo ide dosta dobro. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama, joj, Jozo izvini, dakle evo kad smo usvojili ove amandmane, stavljam zakon na glasanje. Ko je za? Jednoglasno, hvala vam lijepo. Dakle, zakon je usvojen, Dom naroda je usvojio zakon u istovjetnom tekstu kako ga je usvojio Predstavnički dom. Hvala lijepo. Četvrta tačka dnevnog reda, Ad.4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upotrebi i zaštiti naziva BiH, predlagač Vijeće ministara Mi smo imali na 17. sjednici prvo čitanje i ovo je drugo čitanje. Izvolite, ko se javlja za riječ? Nije bilo amandmana, nije bilo niko, znači stavljamo zakon na glasanje. Ko je za usvajanje zakona? Hvala lijepo, jednoglasno. Dakle, ovaj Dom naroda, da ovaj, Psredstavnički dom je ovaj zakon usvojio sa dva amandmana, naš Dom nije imao amandmana i morali bi smo odmah izabrati Komisiju za usaglašavanje tekstova. Molim predsjednike klubova da svako iz svog kluba predloži po jednog člana za Komisiju za usaglašavanje tekstova. Boško, izvoli predloži.
Klub srpskih delegata predlaže gospodina Radovanović Vinka.
Hvala lijepo, gospodine Genjac, izvoli predloži.
Klub Bošnjaka delegata predlaže gospodina Nimarliju.
Gospodina, dakle gospodina Neimarliju. Gospodine, izvolite Ante, predsjednik Kluba hrvatskih zastupnika,
Klub hrvatskih izaslanika, predlaže gospodina Tomislava Limova. 16
Hvala lijepo. Dakle, predlog su Vinko Radovanović ispred srpskog naroda, gospodin Hilmo Neimarlija ispred bošnjačkog naroda i gospodin Tomo Limov ispred hrvatskog naroda. Slažemo li se sad da glasamo za ovakvu Komisiju? Ko je za? Dakle, Ante za šta si ti? Za, Hvala lijepa, dakle jednoglasno. Peta tačka dnevnog reda, Ad.5. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku, predlagač Vijeće ministara I ovo smo imali ovaj, na prvom čitanju. Stavljam zakon na diskusiju. Dakle, nema diskutanata. Molim vas malo se, halo kolege hodači, halo, kolege hodači, smetate Parlamentu. Govorili smo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravnom postupku, u kome je predlagač Vijeće ministra. Stavio sam zakon na raspravu, nije niko se javio za riječ. Predlažem da ovaj zakon usvojimo. Ko je za? Dakle, hvala lijepo, jednoglasno. Dakle zakon smo usvojili u istovjetnom tekstu kako ga je usvojio Psredstavnički dom. Hvala lijepo. Šesta tačka dnevnog reda, Ad.6. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Službenom glasilu BiH, predlagač Vijeće ministara Mi smo ovaj zakon usvojili u prvom čitanju, dakle stavljam zakon na raspravu. Imali, gospodine Genjac, izvolite.
Ja se izvinjavam predsjedavajući nije u vezi zakona ali mislim da ima potrebe da u ovom trenutku kad je upravo javljena vijest na Federalnoj televiziji, da je predsjednik nama prijateljske Makedonije, sa 9 članova posade nastradao u avionskoj nesreći koja se je desila na putu prema Mostaru gdje se je trebalo i gdje se održava Investicijska konferencija, ja mislim da bi bilo dobro da kao Dom ovog trenutka uputima telegram saučešća Vladi Makedonije i Predsjedništvu Mekedonije, mislim da bi bilo dobro da Sekretarijat ovog Doma pripremi jedan tekst koji bi mi kasnije kao Dom naroda uputili. 17
Hvala lijepa gospodine Genjac, fin gest. Gospodine Limov, izvolite.
Gospodine predsjedatelju, ja predlažem da minutom šutnje odmah odamo počast onima koji su stradali u kontekstu ukupne aktivnosti podržavajući ovo opredjeljenje da se odmah uputi telegram sućuti.
Hvala lijepo. Ja to prihvatam gospodo, da ovog časa minutom čutnje odamo dužno poštovanje našim kolegama iz Makedonije. Rahmet, pokoj, slava i svaka hvala u ime Doma naroda BiH. Da nastavimo našu sjednicu, poslije ovako evo jednog tužnog trenutka. Javlja li se neko za diskusiju vezano za ovaj zakon. Ne javlja. Dakle, ja stavljam zakon na glasanje. Ko je za? Dakle, usvojili smo zakon i moramo znati da je on usvojen u istovjetnom tekstu kako ga je usvojio i Predstavnički dom. Hvala lijepo. Sedma tačka dnevnog reda, Ad.7. Prijedlog zakona o prekršajima BiH, predlagač Vijeće ministara Također smo ga na ovom Domu imali u prvom čitanju i otvaram raspravu vezano za ovaj zakon. Javlja li se neko za riječ? Dakle, mi smo izgleda sve izdiskutovali u prvom čitanju i ovo je dobro. Stavljam Prijedlog zakona o prekršajima BiH na glasanje. Ko je za? Ko je za a Limov, dobro je. Hvala lijeplo. Nema niko protiv. Znači, jednoglasno, i ovaj zakon smo usvojili u istom tekstu kako, oprostite molim vas mala greška. Pardon, dobro izvinjavam se uz jedan ovaj, Zastupnički dom je imao jedan amandman i dakle nije ovo usvojeno u istom tekstu, naš Dom nije imao amandmana i ja predlažem da skratimo postupak, da ista Komisija koju smo prethodno izabrali usaglasi oba teksta, oba zakona. Ko je za to? Hvala lijepo. Evo da i ja predložim dobru stvar. Hvala vam lijepo. 18 Osma tačka dnevnog reda je, Ad.8. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz BiH, raseljenim licima u BiH, predlagač Predstavnički dom, drugo čitanje Izvolite, javlja li se neko za ovo, gospodine Genjac,
Poštovane kolege, mi smo od Predstavničkog doma dobili Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama u BiH. Taj zakon je prvobitno predložio jedan od poslanika u Predstavničkom domu i nakon što je prihvaćen u Predstavničkom domu, naravno dostavljeno i Domu naroda. Zakon o izmjenama i Zakon o izbjeglicama je vrlo kratak. Ima dva člana, i ja ću ih u glavnim njihovim odrednicama pročitati, jer neće trajati dugo. Taj član 1. je da se u članj 19. Zakona o izbjeglicama doda novi stavak koji glasi «osobe koje su vršile zamjenu imovine u razdoblju predviđenom imovinskim zakonima, a podnijeli su zahtjev za povrat svoje zamjenjene imovine, stječu pravo na povrat imovine nakon što dokažu da su zamjenu izvršili pod prinudom i kad drugoj ugovornoj strani stave na raspolaganje njezinu zamjenjenu imovinu» i član 2. ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od objavljivanja. U obrazloženju zakona, dostavljeno je da su izbjeglice uglavnom iz Hrvatske koje su vršile zamjenu sa izbjeglicama iz BiH, našle u ponižavajućoj situaciji, naime ostale su bez svoje imovine, njima je imovina oteta odlukama organa RS. Ovdje se otvara niz pitanja kao što su da li se imovinski zakoni odnose na izbjeglice iz Hrvatske ili ako se odnose da li je to moglo biti učinjeno prije nego što se zaključe određeni sporazumi sa Hrvatskom. Osobe iz Hrvatske koje je zamijenilo imovine sa osobama iz BiH, gube imovinu u BiH koje su dobile zamjenu, a imovinu koju su mijenjali u Hrvatskoj ne mogu vratiti uglavnom što su te osobe s kojima su imovunu mijenjali, uklnjžili kao vlasnici njihove imovine i nemaju nikakvu obavezu vršiti povrat imovine. Odmah da vam kažem na Komisiji, na nadležnoj Komisiji Ustavno-pravnoj komisiji, ja sam bio protiv ovog zakona iz nekoliko krupnih razloga. Pod jedan, Zakon o izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama u BiH, nije zakon koji tretira problematiku imovinskih prava. Imovinska prava regulira čitav set imovinskih zakona koji smo mi usvojili na Parlamentarnoj skupštini BiH i ne prihvatljivo je da se jedna odredba u Zakonu o izbjeglicama koja se tiče imovinskih prava ubacuje u Zakon o ozbjeglicama i to na način da derogira niz odredbi u imovinskim zakonima. To je pod jedan. Pod dva, uvodi se pojam da kategorija spornih zamjena, da li su pod prinudom ili nisu pod prinudom, i koju treba da utvrdi tu spornost neki sud. Da li je to sud u BiH, da li je to sud u Hrvatskoj, jer se uglavnom odnosi na pitanje onih koji su iz Hrvatske došli uglavnom u područje Banja Luke, Krajine i onih koji su iz tog prostora otišli u Hrvatsku, na vrlo ne jasan način, na koji način i koji sud će to utvrditi. Po meni, na način da je to nemoguće utvrditi. 19 Treće, pretpostavlja se djelovanje institucija druge države da bi ovaj zakon mogao uopšte biti primjenjiv, a Parlamentarna skupština BiH ne može nikakve norme naravno, propisivati u institucijama druge države. Četvrto, kad se sve to ima u obzir, i dad se sve to ima u vidu, budući da će zakon biti ne primjenjiv, budući da će omest provođenje imovinskih zakona, ne sporeći potrebu da se pitanja određenog broja lica koja su diskrimirana riješi na adekvatan način, pa i međudržavnim sporazumima, dakle imajući sve to u vidu, ja mislim da će zakon doprinijeti održavanju posljedica kretanja stanovništva što se je često zvalo etničko čišćenje. Iz svih navedenih razloga, ja mislim da je zakon ne prihvatljiv. Iz navedenih krupnih formalnih i naravno sadržinski razloga. Hvala.
Hvala gospodinu Genjcu. Javlja li se neko dalje ra riječ? Gopodin Vinko Radovanović.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, prošli put kod ovog čitanja imali smo dosta diskusija u vezi sa ovim zakonom. Ja sam onda iznio svoje mišljenje i sada ponovo ponavljam, da ne vidim da je bilo šta sporno u ovom članu koji se predlaže. To su dva osnovna prava, to je pravo da se ospori, da se dokaže zamjena izvršena pod prinudom i da se imovina stavi na raspolaganje onda kada se dobije svoja imovina. To su dva prava koja su, koja po meni nisu sporna. Što se tiče, ovog obrazloženja gospodina Halida, želim da kažem, da što se tiče nadležnosti zakona, zakon u koji se smiješta ovaj problem, rješava masu imovinskih prava, tako da ne vidim zbog čega se ne bi i ovo imovinsko pravo stavilo u taj zakon. Ne mogu da prihvatim to pod dva, da se pita koji je sud nadležan. Molim vas, to vjerovatno treba neko da odredi, ali da nadležnost suda bude problem, da se to ne riješi, to ne mogu da prihvatim i što se tiče djelovanja druge države, isto također ne mogu da prihvatim, jer mi donosimo zakon za svoju državu. Znači da mi uredimo stanje u našoj državi i onako kako mi mislimo, a sve ono što se tiče druge države, biće regulisano nekim međudržavnim sporazumima i ugovorima.(?) Zbog toga smatram da ponovo ponavljam, mislim da ova prava nisu sporma i da ovu izmjenu i dopunu treba usvojiti. Hvala.
Hvala gospodine Radovanoviću. Izvolite gospodine minstre, gospodin Marinović iz Ministarskog vijeća,
Znči zamjenik ministra za ljudska prava i izbjeglice. Dame i gospodo, uvaženi predsjedatelji, poštovani izaslanici, cijenjeni gosti i uzvanici, na početku izražavam 20 žaljenje, što u cilju pripreme za ovu sjednicu kao Resorno BH ministarstvo, nismo nikada službenim putom dobili tekst predmetnoga Prijedloga zakona nego smo do istoga došli na ne zvaničan način. Temeljni Zakon o izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama u BiH, stupio je na snagu 01.01.2000.godine. To je zakon koji je usklađen sa međunarodnim standardima i ima za cilj riješiti status i druga pitanja BH državljana koji su raseljeni unutar BiH ili su izbjegli izvan BiH. Kao takav, taj zakon nije niti u jednoj svojoj odredbi obuhvatio položaj strnaca pa ni izbjeglica u BiH na primjer, kako je ovdje u obrazloženju rečeno, izbjeglica iz Republike Hrvatske u Bosnu i Hercegovinu. To nije tada, a ne može ni sada biti sadržano u ovom zakonu. Također, Zakon o izbjeglicama iz BiH i raseljenih osoba u BiH iz 2000.godine, regulira važno je znati, taj zakon nije riješavao imovinska pitanja u svojoj suštini, taj je propis samo osiguravao BH građanima prava i standarde propisane međunarodnim konvencijama i Dejtonskim mirovnim sporazumom. Konkretna imovinska pitanja, regulirana su odgovarajućim imovinskim propisima koji su u nadležnosti entiteta u BiH. Pripominjem, ne tako davno, mi smo intervenirali na temeljnim propis u duhu našega iskazanog opredjeljenja kroz strategiju za realiziranje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. Nema tomu ni 2 mjeseca. Izmjene i dopune predviđene na ovaj način, ako ih iščitavamo kako su napisane, trebaju biti naše opredjeljenje. Tiču se državljana BiH i ne moguće je implicite podvesti pod ovu normu i građane drugih država. Iz dostavljenoga postoji mogućnost polemiziranja s obrazloženjem ponuđenoga zakona, obrazloženje i ponuđeni tekst izmjena i dopuna u potpunosti divergiraju. Odnose se na dvije različite materije. Obrazloženje možemo razumjeti u smislu kritike pojedinih normi pa i ogorčenja primjenom istih normi iz entitetskih imovinskih propisa. Pošto obrazloženje nije sastavnicom, zakona ono je samo možemo reći pogrešan poticaj vama za raspravu o punuđenome, o ponuđenim izmjenama i dpunama zakona i kao takvo je potpuno irelevantno, treba ga u potpunosti zanemariti. O duhu norme intervencije na članak 19. unači ponovnoga promoviranja opće prihvatljivoga načela, po otklanjanju ovoga nesporazuma, izaslanici ovoga visokog Doma, dati će svoju konačnu prosudbu i određenje. Zahvaljujem.
Hvala lijepa gospodine Marinoviću. Ja mislim ti si se javio, Vonko Radovanović, ponovo.
Dame i gospodo, kratko samo odnosi se na ovo što je gospodin posljednje rekao. Upravo to sam htio da kažem. Znači, mi ovdje raspravljamo o predloženom članu izmjene i dopune zakona a ne o obrazloženju. Prema tome, nemojmo se pozivati na obrazloženje da bi osporavali član. Mi glasamo o ovome članu i naravno da se taj član odnosi na državljanje BiH. Ne možemo mi donositi zakon koji će se odnositi na neke druge države. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Radovanoviću. Javlja li se još neko za riječ? Gospodin Halid Genjac. 21
I sa obrazloženjem i bez obrazloženja, član se odnosi i na državljane druge države, gdje se kaže kad se drugoj ugovornoj strani stave na raspolaganje njezina zamjenjena imovina. Nije za mene problem koji će sud biti nadležan, ali ovo su ugovori koji su nastajali u dvije države i šta ako dva suda u dvije države imaju različito mišljenje. To je samo jedno od pitanja koje se može pojaviti. Zakon o izbjeglicama iz BiH i raseljenim osobama u BiH je naslov zakona. Dakle, sva lica koja su izbjegla iz BiH i interno raseljena u BiH, sve su to građani BiH. Pitanje građana BiH i njihovih imovinskih prava, raseljenih i izbjeglih je potpuno riješeno imovinskim zakonima. Ova odredba koja unosi prilično magle u Zakon o izbjeglicama će otežati primjenu imovinske zakone, ne na način da unese pravdu koja je potrebna da se riješi međudrđavnim sporazumima, nego na način da ukoči proces i da omete provedbu imovinskih zakona. I zato i dalje smatram da je ovaj zakona vrlo ne prihvatljiv i ja zaista zahtjevam da se ustanovi zašto nadležni ministar i nadležno ministarstvo, nisu ovaj tkest zakona dobili u vrijeme kad je došao u parlamentarnu proceduru, jer mnogo je pitanja ovdje i za nadležno ministarstvo koji je to broj osoba. U razgovorima koje sam vodio predlagač zakona mi je rekao da se radi o 6 osoba. U medijima se pojavljuju tvrdnje da se radi o desetinama hiljada osoba. Ministarstvo je to koje bi trebalo da ima tu informaciju, a ministarstvo ne zna za zakon koji je direktno iz njihove nadležnosti došao do Doma, do konačnog usvajanja prethodno usvojen na Predstavničkom domu. I molim dakle, da se ustanovi gdje je taj, da nam se ovi problemi ne bi ponavljali. Hvala.
Hvala vam lijepo. Javlja li se neko još za riječ? Stavljam na glasanje, izvolite,
Ukoliko nema više rasprave, a prije iz glasanja kako to predviđa Poslovnik, Klub delegata bošnjačkog naroda, na osnovu člana 134. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine podnosi izjavu kojom smatra da je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izbjeglicama raseljenim osobama destruktivan po vitalne interese bošnjačkog a mislim i drugih naroda iz slijedećih razloga. Pod jedan, doprinosi održavanju posljedica etničkog čišćenja u BiH, Pod dva, derogira čitav set imovinskih zakona koji su od vitalnog interesa za provođenje Aneksa VII, Okvirnog mirovnog sporazuma u BiH, i Tri, ne provodiv je, jer preptostavlja djelovanje institucija druge države, za koji nismo nadležni. Molim da dalji postupak provedete sukladno poslovničkim odredbama, ovdje je potpis potrebnog broja delegata iz Kluba Bošnjačkog naroda.
Hvala lijepo. Mi imak glasamo za zakon. 22 [[Zajednička diskusija]] Hvala lijepa, napravićemo pauzu 10-15 minuta. Napravićemo pauzu za ručak. Dakle sat vremena. [[PAUZA]]
Želio bih ovako, budući da je podnesen prigovor, po pitanju vitalnog interesa, sada bi trebalo da se vodi rasprava o izjavi o pitanju vitalnog nacionalnog interesa, sukladno članku 134.3. Nakon rasprave, sjednica se prekida po ovome spornom pitanju se prekida na 24 sata i u tom roku izaslanici iz reda Bošnjačko, Hrvatsko, Srpskog naroda, nije bitno ko je, trebaju da podnesu prigovor ako smatraju potrebnim prigovor. Ukoliko prigovor ne bude podnesen, onda se izjašnjava se o ovome, izjašnjava se o izjavi odnosno o spornom pitanju. Ako bude prihovog iznesen, onda se u roku od 5 dana treba da sastane Komisija članova koje imenuju iz svakog kluba po jednog člana koje pokuša da nađe neko rješenje. Za sada toliko i mislim da, molim, __________ [[nije izašao za govornicu]] đe Ta komisija da izađe na teren i da ide na Ustavni sud.
Da ide na Ustavni sud, da 23
Evo čuli smo dakle, kompletnu proceduru. Ima li neko da doda nešto, neko svoje mišljenje na proceduru? Ja mislim da ne bi trebalo, ali evo onako reda radi to pitam. Stavljam, izvolite.
Imam potrebu samo upozoriti na jednu stvar. Ne znam da li sam do kraja u pravu, ali mislim da jesam, zato sam se javio za riječ. Članak 4e) Ustava, na temelju kojeg su razrađeni ovi članci Poslovnika o kojima govori tajnik Doma, ovdje ne poznaje ovaj rok od 24 sata poslije prekida rasprave. Dakle, rasprava o izjavi, pa onda prekid rasprave na 24 sata, da se u okviru tih 24 sata po Poslovniku može u roku uložiti prigovor. Članak 4f) e) govori da će se o tome izjasniti Dom, u kojem će biti i za šta je potrebna većina, potrebna suglasnost većine Bošnjačkih, Hrvatskih ili Srpskih delegata u Domu, dakle o izjavi. A onda u slučaju protivljenja bilo koje većine, bilo kojeg naroda, ovdje se govori o Zajedničkom komisiji koja će u roku od 5 dana dakle, nema roka 24 sata, ponuditi rješenje i uputiti Domu na raspravu, ako nema tog rjšenja, onda će to odmah ići prema Ustavnom sudu. Znači, odredbe Poslovnika kojeg mi sad hvala Bogu mijenjamo pa ćemo i to popraviti, čini mi se nisu sukladne ovim odredbama Ustava.
Imamo, gospodine Filipoviću, halo, halo, imamo komentar sekretara i ja bih volio da ga čujemo.
Ja stojim na stajalištu da odredbe Poslovnika nisu suprotne sa Ustavom, iz prostog razloga što smatram da je trebalo dati određeni rok prvo, u kojem će se moći izaslanici izjasniti o pitanju da li osporavaju pitanje ili ne. To je jedna stvar. Druga stvar. U Poslovniku, tačno u Ustavu stoji da predsjedatelj Doma će odmah sazvati zajedničku komisiju. Međutim ne znam kako će predsjedatelj Doma sazvati svoju komisiju ako se ne imenuju članovi komisije, a članove komisije u principu trebaju da izaberu klubovi naroda, i s toga se zahtjev upućuje klubovima naroda i da klubovi naroda ipak izostave mogućnost da oni daju svog predstavnika, ne samo ovome, predsjedatelju doma da on odluči, da sazove koju komisiju će sazvati, ako nema imena. To je moje mišljenje. I mislim zaista poslovnkove odredbe nisu u suprotnosti sa Ustavom jer smatram da se za neke stvari, kad se radio ovaj Poslovnik sudjelovao 24 sam u tome, smatram da se neke stvari ipak mora postaviti određeni rok, da bi se mogli očitovati izaslanici.
Hvala lijepa, evo gospodin Genjac se javio.
Kolega Filipović se ogradio, da nije baš siguran, ali mislim da je Poslovnik precizirao ono što u Ustavu piše. Da obrazimo pažnju na tačku e) u članu 4. Ustava. Predložena odluka u ovom slučaju to je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona, može biti proglašeno destruktivnom politikom interes bošnjačkog, zarez hrvatskog ili srpskog naroda, većinom glasova iz reda bošnjačkoih, hrvatskih i srpskih delegata. To je učinjeno je li tako? Većina Bošnjaka je uložila prigovor itd. Takva predložena odluka moraće biti odobrena, dakle takav je zakon jer govori se o predloženoj odluci, u ovom slučaju ovaj zakon, moraće biti odobreno u Domu od strane većine bošnjačkih, hrvatskih, srpskih delegata koji su prisutni. Međutim, tačka f) govori kad većina bošnjačkih, hrvatskih i srpskih delegata stavi primjedbu na pozivanje na paragraf e), dakle u ovom slućaju Bošnjaci se pzvali na paragraf e) ali neki klub može pozvati primjedbu na pozivanje na taj paragraf. E, u tom slućaju nema glasanja, u tom slućaju se prekida, u tom slučaju u roku 24 sata se mora podnijeti pismeni prigovor, pa nakon toga Komisija da pokuša usaglasiti. Ako ne usaglasi onda u roku 5 dana ta Komisija ako ne usaglasi Komisija, sve ide na Ustavni sud. Prema tome, u ovom trenutku je relevantno samo da li neki od klubova najavljuje prigovor. Ako ga najavljuje, dužan ga je dostaviti pismeno u roku 24 sata i nakon tog dobijanja prigovora Kolegij, odnosno Dom treba da postupi da imenuje komisiju koja će pokušati nači rješenje. Ako ne nađe rješenje, možemo i raspravu voditi koja je Poslovnikom razrađena da se vodi rasprava o samom izjavi o vitalnom interesu, to nije sporno. Međutim, najznačajnije pitanje je da li neki klub najavljuje prigovor. Ako ne najavljuje prigovor, obustavlja se i u skladu sa Poslovnikom daju rokovi i to..
Hvala lijepo. Ja mislim ovako. Dakle, sad je na, izvolite gospodine Jukiću.
Ovo sve što je rečeno, neću ponavljati. Međutim, reči ću gdje sam ja u dvojbi, da li je Poslovnik sasvim uskađen sa Ustavom. A to je kad se određuje rok u 24 sata, znači mene zanima moje pitanje, meni ne jasnoća, šta je to rok od 24 sata. Je li to do ili od. Od je ne prije, do je u roku. Dalje, smatram isto tako da je ovo jedna nespretna ili loša ne preciznost i inače mislim da je čak nepotrebna. Zašto? 25 Ja ću ponovo pročitati kako ja razumjevam točku e). Pod a) druga rečenica «za takvu će predloženu odluku u Domu naroda biti potrebita suglasnost većine bošnjačkih, većine hrvatskih i većine srpskih delegata koji su nazočni i koji glasuju». Ja ovo razumjevam na način da se odmah o tome izjašnjava. Ja to tako razumjevam. Ustav u 4e) dakle ja ću još jedan put ovo pročitati kako ja to razumijem. Dakle pod a) - ee) druga rečenica a) Za takv će predloženu odluku u domu naroda biti potrebita suglasnost većine bošnjačkih, većine hrvtskih i većine srpskih delegata koji su nazočni i koji glasuju. Dakle, mi odmah možemo to znati idemo li na ovaj dole f) ili ne. Imamo li potrebu vrljati Komisiju od 3 člana, rečeno je opet kako Ustav opet rečeno opet kako, znači rečen je rok itd. Dakle, ja to tako razumijem, dakle nema potrebe ništa ni malo odgađati.
Gospodine Radovanoviću.
Dame i gospodo, ja stvarno ne vidim nešto da Poslovnik nije u skladu sa Ustavom. Tačka e) govori o jednoj situaciji, a tačka f) govori o drugoj situaciji. Znači tačka e) govori o izraženom vitalnom interesu i odmah poslije toga ukoliko nije neko se osporio tu izjavu ide se na glasanje. Znači to je jedna stvar i o njoj govori tačka e). Tačka f) razrađuje drugu situaciju. Znači ukoliko neko drugi klub ospori tu izjavu, kako se postupi u tom slučaju. Prema tome sve je po meni jasno. Poslovni nije da nije u skladu sa Ustavom, jedino što po meni treba neke stvari da preciznije definiše Poslovnik nego Ustav i normalno je da se postavi jedan rok za formiranje komisije, jer ako bi ostao da formira komisiju bez roka, to može da traje 100 dana, može da traje u nedogled to formiranje komisije. I normalno je da je Poslovnik odredio jedan rok. Možda ova mala nepreciznost od i do, ali mi znamo da u našem jeziku da se nešto uradi u roku od 3 dana, da to podrazumjeva da je to u tom roku 3 dana, a ne od 3 dana pa dalje. Preciznije je da se kaže do 3 dana, ali je ovo, mislim da nije neprecizno, jer se podrazumjeva jezički da je to taj rok od 24 sata u kome treba da se podnese prigovor na ...
Hvala lijepo. Mislim, evo mi smo već davno konstatovali, mi smo već davno konstatovali da nam Poslovnik ima manjkavosti i zato smo kazali idemo ga doraditi, idemo ga raditi. Sasvim jasno Poslovnik je dokumenat koji bi morao nedvosmisleno da objasni stvar i da reguliše stvar da nema ovih dvojbi, jest ovo, nije ovo. 26 Međutim ono što jeste u ovom momentu važno kada je u pitanju ovaj prigovor, mi se trebamo sada izjasniti da li će neki od klubova, ono što je važno podnjeti prigovor i na opet ovaj je li prigovor. I da li, to prvo moramo znati, molim ____(?) [[nije izašao za govornicu]] prije svega moramo.
Upravo ovo što je dobacio kolega Filipović. f) ide nakon što se iscrpi e). Nema f), nema preskakanja dijelova e) pa ići na f). Ja to tako vidim. Znači uradi točka e) pa se onda ide na f) i onda rečeno opet u f) šta se događa. Protivljenje se podrazumjeva, to je neslaganje na osnovu rezultata glasovanja po točki f) iz točke f).
Hajde Genjac. Da vidimo, daj da izađemo iz ovoga.
Molim vas nekad i neka praksa u primjeni može pomoći. U pravu je kolega Jukić kada govori o tačci e) i proceduri tačke e). I ona se potpuno primjenjuje do kraja i prvim i drugim stavom ukoliko niko ne najavi primjedbu na pozivanje na vitalne interese. U Ustavu se to zove primjedba, u našem poslovniku prigovor. Isti je smisao. Dakle, e) bi mi mogli provesti u slučaju da niko od klubova ne najavi prigovor i da se odrekne mogućnosti primjedbe. Može se pristupiti glasanju koje mora biti provedeno kako piše, ali ako neki klub najavi podnošenje primjedbe, odnosno prigovora, primjenjuje se procedura izuzetna. To je zaista tako. I druga stvar. Rok, molim vas. Ali je f) odmah predvidio situaciju ako neko najavi prigovor. On je najavio situaciju i rješenje situacije, riješio situaciju ako neko najavi prigovor, jer e) tretira samo situaciju kada nema prigovora. Zato je to. Molim vas, što se tiče roka, u našem jeziku postoji termin do, od, ne manje itd. U ovom slučaju je upravo onako kako je napisano od tačno 24 sata podnosiocu prigovora se ostavlja 24 sata, od 24 sata, rok od 24 sata. Dakle _______(?) [[nije izašao za govornicu]] Jeste. Samo trenutak. 27
Poslanik, Poslovnik je konkretna stvar, ustavni okvir.
Sama mogućnost stavljanja primjedbi na pozivanje na vitalni interes koja je u Ustavu nesporna, u Ustavu je nesporno pozivanje na i istavljanje primjedbe. Čim je dozvoljena mogućnost da se stavi primjedba Poslovnik je, Ustav nije odredio rok u kome se to, Poslovnik je precizirao i taj rok i Poslovnik je ipak akt koji je usvojen na Domu i on, mislim da se mora poštovati sve dok se ne promjeni. Dakle sama mogućnost da se uloži primjedba mora i propisati u kom roku, jer ne može to trajati ni trenutak, a ne može ni vječnost. Mora neki rok biti u kome se pismeni prigovor treba uložiti. Mislim da ovdje nam nekih krupnih dilema. Mislim da treba zaista očitovanje, da li neki klub najavljuje primjedbu, odnosno prigovor i da se onda u roku od 24 sata kako je, tačno 24 sata se ostavljaju na raspolaganje klubu da napiše, sroči i dostavi u okviru 24 sata to. Molim vas.
Izvolite Šiljegoviću.
Gospodine predsjedavajući Klub srpskih delegata u predviđenom poslovničkom roku od 24 časa ulaže prigovor na izjavu Kluba bošnjačkih delegata i da skratimo ovu proceduru. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Znači ovdje prekidamo sa ovom tačkom. Molim vas nisam završio. Ovdje prekidamo na ovoj tačci dnevnog reda i nastavljamo rad _________(?) [[nije izašao za govornicu]] Ne, rasprava o izjavi je dobila, završena zaključkom da vi podnosite prigovor i kraj. Molim vas. Idemo nastaviti rad dalje. [[zajednička diskusija]]
Molim vas. Prigovor je najavljen. Znači mi nismo završili oko toga, nego smo samo svojom najavom htjeli da skratimo nepotrebnu polemiku oko Poslovnika i usklađenosti Poslovnika sa Ustavom i u tom smislu je najavljen, najava prigovora. A moje mišljenje je da tom najavom nije prekinuta rasprava o izjavi koja je predviđena Poslovnikom. Molim vas. Prema tome.
Dobro. Dakle, izvolite.
Mogu odmah dobiti riječ?
Možeš istog momenta.
Želimo da iskažemo javno svoje mišljenje oko izjave. Rasprava o izjavi. Ja ne vidim stvarno razloga zbog čega ne bi mi rekli javno da mislimo da ovi argumenti i razlozi koji su navedeni u izjavi ne stoje, Pod 1. Doprinosi održavanju posljedica etničkog čišćenja u Bosni i Hercegovini. Ja sam i prošli put o tome govorio i naše je mišljenje da naprotiv izmjena ovog zakona ne da doprinosi etničkom čišćenju, nego ne usvajanje ovog zakona doprinosi etničkom čišćenju, jer ne usvajanjem zakona se smanjuje mogućnost povratka ljudi na svoje. Jer ovdje fino stoji da se omogući povratak nekima kojima se, koji ne mogu da se vrate u svoju imovinu. Druga stvar da pretpostavlja djelovanje institucija druge države. Ja ne vidim nigdje u ovom članu da se spominje bilo koja druga država, bilo koji drugi, ako zanemarimo obrazloženje. A dogovorili smo se da obrazloženje nećemo uzimati u obzir. Znači u Prijedlogu izmjena i dopuna Zakona nigdje se ne spominje druga država ni drugi državljani. Prema tome mislimo da ovi razlozi koji su navedeni u ovoj izjavi ne stoje. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Vinko. Da li se još neko javlja za riječ? Genjac je mislim imao namjeru da govori koliko sam vidio. Izvolite. 29
Proceduralno je vrlo važno da se svi uzusi rasprave o ovom pitanju ispoštuju iz razloga što očigledno predmet će završiti na Ustavnom sudu. I treba ovu raspravu da povedemo i ja uvažavam argumentaciju i poštujem kolege, međutim ja ostajem pri ocjeni Kluba bošnjaka da obzirom da predložene izmjene u zakonu otvaraju niz spornih pitanja i nejasnoća, da neće doprinjeti povratku i razrješenju situacije, nego će doprinjeti nagomilavanju nejasnih pitanja i na taj način zadržavanju postojećeg stanja. Druga stvar, zaista ako onaj ko je izbjegao iz Hrvatske, pa se nalazi sada, recimo u Banja Luci, treba da stavi na raspolaganje sporno zamjenjenu imovinu u Hrvatskoj, ili stan, ili kuću, a pretpostavimo da su ti stanovi u međuvremenu razno raznim zakonima susjedne države stavljeni u različite statuse, to zaista podrazumjeva da taj zavisi od toga šta će institucije druge države reći, šta će uraditi da bi on mogao pozvati se na primjenu ovog člana. Iz navedenih razloga ja ostajem pri ocjeni da će predložena izmjena dovesti mnoge situacije u spor iz razloga što će različiti sudovi u dvije različite države imati različito mišljenje, ponekada kontradiktorna i postaviće se pitanje ko je mjerodavan. Jer zaista u pitanju su građani dvije države. Imovina koja je na području dvije države. Samim tim što je u pitanju imovina na području dvije države pretpostavlja djelovanje institucija dvije države i druge dakle države, da bi se zakon mogao primjenjivati. Naravno to je argumentacija koju ćemo mi kao i klub koji je osporio prigovor u detaljnoj formi dostaviti Ustavnom sudu. Ja bih još zamolio, možda bi bilo dobro, kako to Ustav predviđa, budući da je već najavljen prigovor i on će nesumljivo biti u predviđenom roku dostavljen da iskoristimo vrijeme i da odmah imenujemo komisiju za usaglašavanje. Jer nakon prigovora komisija ima mogućnost da postigne saglasnost ili ne postigne saglasnost. Ako ne postigne komisija saglasnost, onda u predviđenom roku kompletan predmet ide na Ustavni sud. Mislim da bi to bilo praktično.
Hvala lijepo. Evo gospodin Brka.
Uvaženi predsjedniče, uvažene kolege samo još jedno razjašnjenje. Mi smo došli u jednu situaciju, ne svojom voljom, ja to tako vidim, ni jednog, ni drugog, ni trećeg kluba, nego jednostavno različitim aršinima koji je ovdje provodila i međunarodna zajednica. Mi, to niko ovdje nije javno rekao, ja to sada kažem, jer su potpuno različita, različito se ponašao međunarodni faktor u rješavanju potpuno istih problema na prostoru Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske. U Republici Hrvatskoj su donešeni drugi zakoni, to im je omogućeno da urade na jedan određen način, u Bosni i Hercegovini urađeno je drugačije i ovdje je doktor Halid Genjac potpuno u pravu kada tvrdi šta je posljedica ustvari ovoga. I mislim i da bi da je vrlo pravedno prema građanima i jedne i druge države donijeti zakone koji će biti usklađeni, a ne različiti i na ovaj način se ustvari na štetu građana BiH rješava pitanje Srba u BiH koji su došli iz Hrvatske ne svojom voljom i kako su došli, to je 30 druga stvar je li. To znamo. Zbog toga, ovdje mi moramo kazati da smo prvi put došli u situaciju da potegnemo vitalni nacionalni interes, ne zbog želje ili grešaka nas ovdje, nego zbog različitih aršina međunarodne zajednice i mislim da se ovo može riještiti tek kada se budu primjenjivali isti aršini i kada se bude to moglo da rješi na drugi način, jer mi ne možemo uticati na rješenje u drugoj državi, ali međunarodna zajednica u svakom slučaju može i mislim da je u ovom slučaju družna da utiče. Hvala vam.
Hvala gospodin Brka. Za riječ se javio gospodin Šiljegović.
Odustajem predsjedniče.
Zbog čega Šiljegoviću?
/Nije izašao za govornicu/
Izvolite gospodin Limov.
Meni je u ovom trenutku čini mi se stvar sasvim jasna. Mislim da moramo postupiti sukladno Ustavu koji kaže da će predsjedatelj odmah kao što je u točki f) rečeno, sazvati zajedničku komisiju. Da bi je sazvao, treba je odmah formirati. Time dobivamo ona 24 sata i praktično od trenutka formiranja komisije teće rok od 5 dana. U tom smislu podržavam prijedlog gospodina Genjca, jer je on sasvim racionalan. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Hilmo Neimarlija.
Predlažem ispred Kluba bošnjačkih delegata u komisiju doktora Halida Genjca. Hvala.
Hvala vam lijepo. Evo gospodin Boško Šiljegović.
Gospodine predsjedavajući, u ime Kluba srpskih delegata, predlažem danas do kraja rasprave ove sjednice, gospodina Vinka Radovanovića u sve komisije.
Gospodo, iz hrvatskog naroda, izvolite. 31
Gospodine predsjedniče, ispred Hrvatskog kluba izaslanika predlažemo gospodina Iliju Filipovića i za naredne još tri.
Hvala lijepo. Evo dakle, molim vas da ponovimo ispred bošnjačkog naroda gospodin Genjac, ispred srpskog naroda gospodin Radovanović, ispred hrvatskog naroda gospodin Filipović. Stavljam na glasanje. Ko je za? Dakle, svi jednoglasno. Hvala vam lijepo. I sad ja mislim jesmo li gospodo iscrpili raspravu po ovoj tačci dnevnog reda? Dakle, za sad, za danas je li, da danas, a Komisija će poštovati rokove iz Poslovnika o radu Parlamenta i uraditi to u rokovima kako je to definirano Poslovnikom. Hvala lijepo. Evo ja prelazim, predlažem i prelazimo na devetu tačku dnevnog reda, a ona se zove Ad.9. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Prijedloga odluke o ratifikaciji Dodatnog protokola Konvencije protiv dopinga Varšava 12. septembar 2002.godine Izvještaj nedležne Komisije ste dobili. Predstavnički dom je dao saglasnost za ratifikaciju ovog Sporazuma na 29.sjednici održanoj 12.02.2004.godine. Otvaram raspravu. Javlja li se ko za riječ? Ne javlja niko. Stavljam ovaj Sporazum o ratifikaciji na glasanje. Ko je za? Dakle, jednoglasno. Hvala vam lijepo kolege. Deaseta tačka dnevnog reda je Ad.10. Davanje saglasnosti za raitfikaciju Prijedloga odluke o ratifikaciji Dopunskog memoranduma o razumjevanju između Evropske zajednice i BiH Izvještaj nadležne Komisije ste dobili. Predstavnički dom je također na ovoj sjednici od 12.02.2004.godine usvojio ovaj, Prijedlog ove odluke o ratifikaciji. Otvaram rspravu. I javlja li se ko za riječ? Koliko vidim, niko. 32 Stavljam Prijedlog odluke o ratifikaciji na glasanje. Ko je za? Dakle, jednoglasno. Hvala lijepo. Jedanaesta tačka dnevnog reda je Ad.11. Izvještaj o radu Državne regulatorne komisije za električnu energiju BiH za 2003.godinu Dobili ste Izvještaj Komisije. Predstavnički dom je primio k znanju Izvještaj i ja otvaram sad raspravu. Javlja li se neko za riječ? Gospodin Osman Brka.
Samo zbog toga što trenutno nema ovdje predsjednika Komisije. Mi smo na Komisiji ovo raspravljali i također predložili da se prihvati k znanju.
Hvala Osmane. Dakle, to je naša Komisija je li, ovog Doma raspravljala i predlaže da se ovo prihvati. Pošto je Komisija to sve dobro uradila, ja ovom Domu predlažem da prihvatimo Izvještaj o rau Državne regulatorne komisije za električnu energiju za 2003.godinu. Ko je za? Hvala lijepo. [[Zajednička diskusija]] Odlično, hvala. Rezoluciju o ostvarivanja prava penzionera, dobro, slažemo li se da ovo stavimo kao zadnju tačku dnevnog reda? Dobro, odlično Prijedlog Rezolucije o ostvarenju prava penzionera povratnika u Federaciju BiH, predlagač gospodin Goran Milojević. Dobili sete Rezoluciju, dobili ste Izvještaj nadležne komisije. Novi amandman podnio je gospodin Halid Genjac. Da li se ko javlja za riječ? Izvolite, dopuna amandmana, novi amandman šta li. 33
Mi smo poštovane kolege, dio rasprave o ovoj Rezoluciji već kod usvajanja dnevnog reda obavili i ne mislim da ima potrebe da ponavljamo sve ono što je rečeno. Ustavno-pravna komisija je razmatrala ovu Rezoluciju. Na žalost u odsustvu predlagača, što je možda malo i otežalo rad Ustavno-pravne komisije. Ja sam na Ustavno-pravnoj komisiji imao rezerve i primjedbe koje nismo mogli znati da li su prihvatljive jer, nije bilo predlagača tu. U među vremenu, od Federalnog zavoda za mirovinsko invalidsko osiguranje, prije dan ili dva je stigao jedan tekst koji je ja mislim danas dostavljen, ja mislim svim delegatima. I u toj informaciji su od prilike sve najrelevantnije informacije vezano za ovo pitanje navedene na način kako to stvarno jeste, kako to stvarno stoji i kakve su prilike. Pa je tamo između ostalog rečeno da Penzisko invalidsko osiguranje u BiH od 92.godine a i danas, se bazira na principu tekućeg pokrića obaveza. Odnosno, među generacijske solidarnosti, to znači da osiguranici koji uplaćuju doprinos za Penzijsko invalidsko osiguranje ne uplaćuju ta sredstva za pokriće svojih prava, u vrijeme kad ih budu koristili, već se iz sredstava tekuće uplate doprinosa pokrivaju tekuće obaveze. To ujedno znači da se tekuće obaveze ne pokrivaju iz nekih ranijih uplata, nego i tekuće obaveze se pokrivaju s tekućih uplata. Navedeno je da je 31.marta 2000.godine postignut sporazum izmeđi Javnog fonda za penzijsko invalidsko osiguranje RS i nosioca Peznijsko invalidskog osiguranja u Federaciji BiH, tada su bila dva. Postignut je dakle sporazum o međusobnim pravima i obavezama. Nakon što su entitetske vlade dale saglasnost na isti, on je postao primjenjiv od 18. maja 2000.godine. Navedeni Sporazum zaključen u cilju podjele obaveza u isplati ostvarenih penzija, između nosilaca osiguranja kao i obezbjđivanja zaštite prava iz penzijsko invalidskog osiguranja korisnika penzija u BiH. Uvrđene kriterije za podjelu obaveza u tom Sporazumu, tako što je svaki nosioc osiguranja nastavio isplatu penzija koje je vršio na dan stupanja Sporazuma. Dakle, svi oni koji su primali penzije iz Fonda RS, po tom Sporazumu, nastavili su. Svi oni koji su primali iz nosioca osiguranja u Federaciji nastavili su. Takav je sporazum bio. Federalni zavod za penzijsko invalidsko osiguranje i dalje postpua po ovom Sporazumu, je nije nikakav drugi napravljen sporazum a da bi neki sporazum bio mjerodavan za obje strane mora se napraviti između dvije strane. Vlada RS je u februaru 2002.godine, međutim jednostrano dala saglasnost direktoru za jednostrano raskidanje navedenog Sporazuma, o čemu Federalni zavod za penzijsko invalidsko osiguranje nije nikad zvanično obaviješten. Donesena je navedena Odluka Doma za ljudska prava u povodu apelacije šest podnosilaca i kako se navodi u ovoj informaciji iz Fonda penzijskog Federalnog osiguranja, po njima, ta Odluka se poimenično odnosila na podnosioce zahtjeva. I kako je ovdje navedeno, Federalni fond je u roku utvrđenog od strane Suda za ljudska prava ispunio obaveze prema tim podnosiocima. Poslije donošenja Odluke Doma za ljudska prava u navedenim predmetima Federalnom zavodu za penzijsko invalidsko osiguranje dostavljeno je oko 15 hiljada 34 zahtjeva za isplatu penzija iz Federalnog zavoda od korisnika penzija kojima se penzija sada isplaćuje u RS. Ni jedan korisnik sa područja Federacije nije podnio zahtjev za isplatu penzije u Fond penzijskog invalidskog osiguranja RS. Razlog je razlika u visini penzija, jer je u mjesecu julu 2003.godine, prosječna penzija u Federaciji bila za 50,8% veća od prosječne penzije u RS. Naravno, pri tome je stopa za doprinos, ono što osiguranici moraju plaćati iz svoje plaće u RS bila 24% a u Federaciji 35%. Dakle, ovdje se više uplaćuje, oni koji ovdje rade i koji su osiburanici, više uplaćuju i to je razlog što su nešto veće penzije. U Federaciji BiH se smatra da Sporazum o međusobnim pravima koji sam naveo, zaključen između nosioca penzijsko-invalidskog osiguranja i dalje treba primjenjivati jer nije novi sporazum napravljen. Međunarodni monetarni fond je uključen u ovu problematiku koja je zaista krupna i oni imaju nekih ideja da se izvrši restruktuiranje reorganizacija problema u ovom fondu, i jednom i drugom fondu jer zaista je krupno i vrlo teško pitanje. Iz navedenih razloga sam ja predlagao da pitanje ponovo razmotrimo, jer to omogućava član 90. Poslovnika našeg, koji kaže da Dom može zatražiti pod 3. tačka 3 da Dom može zatražiti od komisije nadležne da sastavi novo izvješće o zakonu o rezoluciji ili nekom predmetu, temeljeno na novim činjenicama u roku od 15 dana. Ja sam smatrao da je to bolje rješenje da se učini još jedan pokušaj da se u skladu, u duhu i raspolažući svim ovim informacijama pokuša naći rješenje prihvatljivo za sve. Rješenje nije prihvaćeno, ta mogućnost nije prihvaćena, mislim da je šteta jer zaista uvođenje, mogućnost da rezolucija pozove da se uvede 15 hiljada novih korisnika u jedan fond, da se ne povećaju doprinosi u taj fon, da se povećava broj korisnika na naćin kako je to jednostrano uvedeno, zaista neminovno znači ne sigurnost penzionera u Federaciji, mogućnost ne redovnihisplata jer treba napuniti fond za novih 15-tak ili 20 hiljada korisnika u uslovima kad se i kod sadašnjeg broja svaki mjesec postavlja pitanje da li je prikupljeno dovoljno sredstava za fond. Pitanje nije ni malo jednostavno, i ova rezolucija ne sumnjajući u namjere predlagača da su sasvim primjerene, opravdana potreba da se to rješava, međutim predložena rezolucija će rješavanjem jednog problema dovesti do niza drugih problema. To su dakle sve razlozi što sam predlagao da se odgodi. Informacije Federalnog penzijskog invalidskog osiguranja zaista ove činjenice, i one su takve zaista, one su takve. Budući da je stanje takvo kakvo jeste, jer mi raspravljamo rezoluciji, ja sam predložio jedan amandman na Komisiji o kome se nismo izjašnjavali, koji je odbijen iz razloga ne prisustva predlagača, pa da se ne ulazi u tako krupne zahvate, bez predlagača, ja sam taj amandman obnovio i proširio ga koristeći odredbe člana 89. tačka 2. i tačka 3.a). Ja ću sad taj amandman dakle, proširen, imamo ga iskopiranog dostaviti poslanicima, a sad ću ga samo odnosno delegatima ovde, ovom prilikom ću ga pročitati i molio bih da se o amandmanu takođe izjašnjavamo. 35 Dakle, u skladu sa članom 89. tačka 2. i tačka 3.a) Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine, podnosim dopunjeni amandman na Prijedlog rezolucije o ostvarivanju prava penzionera povratnika u Federaciju BiH, Amandman I Pod a) Naslov rezolucije se mijenja i glasi: Rezolucija o ostvarivanju prava penzionera povratnika u BiH. Dakle, ne samo u Federaciju i RS, kako je u Rezoluciji, nego u BiH. Pod b) Tekst Rezolucije se mijenja i glasi: U cilju prevazilaženja brojnih problema penzionera povratnika u BiH i općenito teškog stanja penzionera u BiH, Dom naroda poziva Vijeće ministara da pristupi izradi i u parlamentarnu proceduru dostavi Zakon o penzijsko invalidskog osiguranja na nivou BiH. Zakon treba regulisati utvrđianje jedinstvenih instrumenata za finansiranje penzijsko invalidskog osiguranja i uspostavu institucija za sprovođenje penzijskog invalidskog osiguranja na nivou države BiH. Ja zaista mislim da na ovaj način se ovo pitanje može riješiti u saradnji sa Međunarodnim monetarnim fondom i uz pomoć donacija Svjetske banke Međunarodnog fonda kredita itd. uz ovakav tekst, tekst rezolucije i ovakav pristup, pitanje koje zaista postoji, može se riješiti ali na naćin da to bude rješenje a ne uvod u nove probleme. Hvala.
Hvala gospodine Genjac. Ja molim jednu stvar. Zaboravio sam ovaj, napomenuti nek mi to bude greška, oprosti mi je. Kod ovog, na ovu temu diskusija poslanika se ograničava je li, po Poslovniku članu 115. našeg poslovnika na 10 minuta, a podnosilac inicijative ima pravo na diskusiju od 20 minuta. Da to ne bi razvlačili u nedogled, eto da se pridržavamo toga. Hvala vam lijepo. Gospodin Genjac se kad se uzme ovaj amandman tačno 10,5 minuta govorio, ali uzeo je ovim amandmanom proširenim. Radojeviću, jesi li ti htio? Izvolite.
Gospodo, predsjedavajući, dame i gospodo, ja neću koristiti svih 10 minuta, pošto za mene nema nešto puno sporno u ovoj rezoluciji. Dom za ljudska prava, nesporno je utvrdio je kršenje ljudskih prava u nekoliko slućaja i to nije sporno i mislim da o tome niti trebamo, niti možemo raspravljati. Po mom mišljenju, cilj ove rezolucije je da ta nesporno utvrđena ljudska prava se prošire i na ostali dio populacije kojima pripada tih 5 podnosilaca zahtjeva Domu za ljudska prava i ništa više. 36 Po meni, možda je malo i neprimjerena diskusija oko finansijskih efekata provođenja ljudskih prava. Molim vas, zar ljudsko pravo ima cijenu? I zar ljudsko pravo može biti ograničeno na 5 podnosilaca zahtjeva? Ne može. Prema tome, cilj ove rezolucije je samo da se to nesporno utvrđeno ljudsko pravo proširi na kompletnu populaciju. I ja stvarno ne vidim tu ništa šta je sporno. Hvala.
Hvala lijepo. Goran Milojević, izvolite Gorane.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolege, ja zaista smatram da je danas čas kad bi mi trebali da se izjasnimo o ovoj rezoluciji i da imamo, da je dovoljan ovaj tekst koji sam ja predložio i koji je prošao zakonski predviđenu proceduru, da se o njemu izjasnimo, pa da vidimo. Po svemu sudeći, ovim diskusijama, ja očekujem da ovo neće dobiti dovoljnu podršku i da ova rezolucija neće biti usvojena, što mi je jako žao, ali bih htio istaći humane aspekte koji su me rukovodili da podnesem ovu rezoluciju. Dakle, ja sam evo kratko po tačkama rekao da u Prijedlogu teksta rezolucije stoji da Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH podržava odluke Doma za ljudska prava. Da Dom naroda zahtjeva da Vlada i nadležni organi Federacije BiH odmah i bez odlaganja postupe po navedenoj odluci Doma za ljudska prava. Da se navedena odluka Doma za ljudska prava od strane Vlade i nadležnih organa Federacije primjenjuje neposredno i automatski na sve penzionere povratnike, bez šikaniranja i nezakonitih pred uslova kojima se ova prava mogu ostvariti tek po prethono navedenom sudskom upravnom ili drugom administrativnom postupku. Da Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH smatra izuzetno značajnim uspostavljanje pravne sigurnosti na cijeloj teritoriji BiH. Ovo pismo koje šalje Federalni fond je pismo za malu djecu ljudi. Oni su vulgarizovali odluku Doma za ljudska prava. Govorio sam prilikom usvajanja dnevnog reda, ne bih htio da se ponavlja, ne može se ovo pravo primjenjivati na 5 ljudi a ne primjenjivati na sve one koji imaju to ljudsko pravo. Čim su to zaslužili ovi jadni penzioneri, da se tako odnosi prema njima. Ja evo, ukoliko ne dođe do usvajanja ove rezolucije, ja pozivam penzionere da sva pravna sredstva iskoriste za ostvarenje svojih prava. Na raspolaganju ćemo imti Sud za ljudska prava u Strazburu. Penzioneri jednostavno će uvjeren sam dobiti ovaj spor na sudu. Igra je, evo ja se usuđujem da ovim riječima kažem, igra je Federalnog zavoda da se, da ispoštuje ono što je njegova zadaća jer će veliki broj ljudi ovih umrijeti. Nestaće ih sa i sa lica zemlje i sa platnog spiska njihovog, što je zaista ne primjereno i ne zasluženo. Ja se nikada neću prihvatiti da u rezoluciji, čiji sam ja potpisnik, da pozivam Savjet ministara da vrši reorganizaciju Penzionog fonda. Nemam namjeru, jer se, jer moji motivi su ljudska prava. Znaju se obaveze aktuelnih fondova, a ja samo tražim da se to ispoštuje do kraja. 37 Fond PIO Federacije BiH poziva se na sporazum koji je potpisan sa analognim fondom u RS u 2000.godini. Taj fond je izuzetno štetan po Fond PIO RS i Vlada ga je s pravom jednostrano raskinula prošle godine, jer nema saglasnosti, jer jednostavno Fond PIO Federacije BiH ne želi da izvrgava, kao riba se izvlači svaki put kad se ovo veoma važno pitanje stavi na dnevni red. Ja zaista evo, očekujem da ćete ipak naći razumjevanja za težak položaj ovih ljudi koji su se našli u ovoj situaciji i da ćete podržati ovu odluku, odnosno ovu rezoluciju u ovom tekstu kako je predloženo u ovoj rezoluciji. Zahvaljujem se.
Hvala Goranu. Javio se za riječ gospodin Osman Brka.
Uvaženo predsjedništvo, uvažene kolege, pade mi na pamet jendna sintagma koju je jedan moj prijatelj 90.godine rekao. Sve je to kaže tačno, ali nije istina, pa sam se ja pitao kako je to moguće da to bude sve tačno a da opet ne bude istina. Ovo je sve tačno što je gospodin Goran govorio uvaženi moj kolega i vaš kolega. Zaista je problem pitanja penzionera na prostoru BiH velik. Ne bih ja to samo rekao na prostoru jednog ili drugog entiteta, nego na prostoru i jednog i drugog entiteta. Ni u jednom entitetu penzioneri nisu rijejšeni onako kako treba da budu rješeni, kako su zaslužili svojim radom, svojim odnosom prema poslu dok su radili itd. To je jasno kao bijeli dan svima nama. Znači problem je na nivou BiH. Dalje, problem je vrlo jasno ovdje rećeno, suštinski problem je količina sredstava koji se izdvaja i u jednom i u drugom entitetu. I znamo, malo prije ovdje doktor Genjac to objašnjavao, da ustvari sredstva se izdvajaju iz tekućih, tekućeg dotoka sredstava, ne ono što su nekad današnji penzioneri radili i zarađivali. Mi znamo da je taj procnat izdvajanja u jednom i u drugom entitetu znatno se razlikuje. Znači, 24 u jednom i 36 u drugom entitetu, to je velika razlika i jasno je nama ovaj, gospodine Gorane da je, da što god si ovdje rekao da je to tačno, ali je tačno i to da je politički problem to. To nije riješeno pitanje na nivou države. Ovdje, sa ovom rezolucijom, mene je strah, a ja ne bih htio u tome da učestvujem. Da se problem s jednog entiteta prebaci na problem drugog entiteta. Da se na jedan određen način rastereti jedan fond a da se optereti drugi fond. Na taj što će se jedan fond rasteretiti, ostat će vća sredstva za ljude u tom entitetu, što je normalno i oni koji bi ostali u manjem entitetu da primaju ta sredstva, imali bi veće penzije. Ovamo bi se penzije umanjile. Htjeli mi to priznati ili ne, nema niko sredstava dovoljno da to može ne osjetiti. Zbog toga što ja smatram da je to kompletan problem svakog penzionera u BiH. I zbog toga što ne bi trebali, trebali bi biti toliko korektni, da ne prebacujemo lopticu jedni drugima da pravimo jedni drugima problem, nego da zajedno rješavamo problem na nivou države. Zbog toga je meni prijedlog amandmana gospodina Genjca prihvatljiv, jer to je problem sa ovom rezolucijom i kada bi je usvojili ne rješava, nego samo usložnjava problem. Ja nisam za to da se problemi usložnjavaju nego da se rješavaju i smatram da to treba da se rješava na nivou države za svakog penzionera i za svakog građana ove zemlje da neke stvari dovedemo u nekakvu ravan. Znači nisam jednostavno spreman da problem komplikujem, da problem bude nerješiv, nego sam zato da se on u paketu 38 rješava na nivou Bosne i Hercegovine i ja ću biti svakako za ovaj amandman koji je doktor Genjac predložio.
Hvala lijepo. Imamo li dalje diskutanata. Genjac. Svako po 10 minuta.
Vrlo kratko pošto je bilo i pozivanja na neke akcente iz moje diskusije. Molim vas da se razumijemo. Nemojte da se ovdje dociramo o ljudskim pravima i univerzalnosti ljudskih prava i poštivanju ljudskih pava. Ne znam da li mogu ikome dozvoliti da mi o tome drži predavanja, da li više poštuje ili manje, niti ja želim to ikome držati predavanja. Apsolutno se slažem da ljudska prava nemaju cijenu. Ali molim vas to recite u Fondu PIO RS gdje je za ljudska prava izdvojeno svega 24%. Kada se tamo prava cijena ljudskim pravima da, onda će imati pretpostavke da univerzalno riješimo ljudska prava na cijelom prostoru Bosne i Hercegovine. To je suština, znate.
Hvala. Javlja li se dalje neko za riječ? Gospodin Tomo Limov.
Ja ću gospodine predsjedatelju pokušati više razmišljati o rješenju izlaska iz ove situacije, po mojoj ocjeni na jedan način koji će svima nama dati prigodu da budemo inicijatori jedne nove, rekao bih reforme mirovinskog sustava. Ja čestitam kolegama iz Srpskog kluba izaslanika koji su ovu problematiku stavili na dnevni red i doveli nas u situaciju da zaista ne možemo uopće razgovarati o tome da li smo za provođenje odluka ili presuda Suda za ljudska prava. Dakle to za mene uopće nema dileme i o tome ne želim razgovarati, niti smatram da će rezolucija biti taj jezičac na vagi koji će omogućiti da se zadovolje interesi. Međutim, ja pozivam kolege koje su, koji stoje iza ove rezolucije, prije svega kolegu Milojevića i predlažem da mi uz usvajanje rezolucije utvrdimo i zaključak, odnosno dva zaključka. Prvi zaključak koji glasi – s ciljem sustavnog rješavanja problema umirovljenika u Bosni i Hercegovini Dom naroda obvezuje Vijeće ministara da u roku od 6 mjeseci u parlamentarnu proceduru dostavi Zakon o mirovinskom i invalidskom osiguranju na razini Bosne i Hercegovine. I drugi zaključak, naravno pod pretpostavkom da se ovaj usvoji – da se ovaj zaključak proslijedi zajedno sa rezolucijom i Zastupničkom domu. Naime Zastupnički dom je već izjasnio se o ovome, ali da ga se obavijesti da smo je, jel uz pretpostavku da smo je usvojili. Dakle da osnažimo taj naš zaključak u smislu inicijative ili zadatka Vijeću ministara da iziđe. Ja znam da ova reforma nije jednostavna, ali mi kad tad moramo u nju ozbiljno ići ma koliko će ona koštati i to nas dovodi u poziciju da sa releventanim međunarodnim subjektima koji su iskazali volju već da nam pomognu u smislu rješavanja ovog problema na jedan kvalitetan i ozbiljan način razgovaramo i 39 iznađemo odgovarajuća rješenja bez obzia što će ova reforma kao manje više i svaka druga reforma biti teška i na koncu ni jedna nije bez mane. Hvala lijepo. Dakle ja vas molim da se o ovom zaključku članovi Doma izjasne, naravno uz pretpostavku da se rezolucija usvoji.
Gospodine Limov molim te iskoristiću priliku da te zamolim da napišeš taj zaključak da ga ne bi parafraziro
Ovaj prvi sam napisao, a drugi nisam stigao napisati. Međutim, evo jednostavan je i da se, da se snjim dakle obavijesti Zastupnički dom da osnažimo ovu aktivnost, jer naravno ako bez odgovarajućeg stava Zastupničkog doma, nema govora o reformi.
Hvala vam lijepo. Javlja li se još neko za diskusiju? Ne javlja. Po nekoj logici stvari sada bi mi trebali prvo, poslije ovog da evo glasamo o ovim amandmanima gospodina Genjca. Ja mislim da ste svi poslanici dobili, molim, dobili ovaj amandman. Filipoviću izvolite.
Ja ću samo kratko. Budući je ova rezolucija bila na Ustavno-pravnoj komisiji i već sam rekao prije stanke, žao mi je što nismo imali na Komisiji ovlaštenog predlagatelja, uvaženog kolegu Milojevića, a dobili smo evo i nekakva mpva saznanja koja su, dopadalo se to nekome ili ne ipak otvorila neka pitanja u odnosu na ipak nekakve nove pozicije materijalnih obveza federalnog fonda mirovinskog osiguranja. Evo smo čuli ovo što je predlagatelj kazao. Znamo kakav je sadržaj teksta rezolucije i on je nedvojbeno i opet ponavljam sa stajališta Ustavno-pravne komisije mi smo većinom glasova prihvatili ovu rezoluciju. Dakle tekst rezolucije je nedvojbeno na tragu obrane u ovom domu pokušaja da se obrani ono što je Dom za ljudska prava naložio federalnom fondu mirovinskog osiguranja u odnosu na predstavke određenog broja osoba. Evo, sada smo vidjeli iz ovog dopisa Fonda da se ta brojka usložava, uvećava, da to stvara teret i obvezu fondu. Čuli smo sada ovdje i mišljenje gospodina Limova. Ni u jednom trenutku ne pomišljam da bi ovaj dom trebalo donjeti bilo kakvu odluku koja bi bila suprotna odluci Doma za ljudska prava. Dakle ne pomišljam na to. Tražiti kompromis u odnosu na predloženi tekst rezolucije i sve ovo što je iznjeo gospodin Genjac, što smo čuli od gospodina Limova i ovo što ću ja pokušati reći, dakle to je, to bi bilo negdje na tragu naše dužnosti, naše obveze našeg promišljanja, bez ikakve liciticaije o cijeni ljudskih prava bilo koga i bilo gdje u Bosni i Hercegovini. 40 Dakle ne možemo o tome govoriti. Dakle cijena ljudskih prava ne postoji. Dakle sve ćemo dati, sve ćemo učiniti da ta ljudska prava na identičan način štitimo na svakom kvadratnom centimetru Bosne i Hercegovine. Mi moramo tražiti i dužni smo tražiti, mi moramo tražiti rješenje za ovu populaciju, umirovljeničku, penzinersku, kakvu god hoćete u Bosni i Hercegovini, bez obzira iz kojeg fonda se ta njihova jadna mala mirovina napajala. Da li je to iz Fonda RS ili iz Fonda Federacije. Dakle te napore za bolji položaj umirovljenika u Bosni i Hercegovini apsolutno mi moramo ovdje uložiti. Hajmo ih uložiti kroz kompromis donošenja ove rezolucije i uz njen popravak u smislu poboljšanja tog položaja svih umirovlljenika u Bosni i Hercegovini. Ja bih zbog toga apelirao na gospodina Milojevića, a istodobno i na gospodina Genjca, jer mislim da bi se moglo u prvom slučaju prihvaćanjem amandmana I da se naziv revolucije, ispričavam se, rezolucije dakle promjeni, da se on odnosi na sve umirovljenike povratnike u cijeloj Bosni i Hercegovini jer to otprilike odiše i tekst rezolucije u tom pravcu i mislim da to ne bi bilo sporno prihvatiti od strane gospodina Milojevića. Istodobno bi bio jako zahvalan gospodinu Genjcu ako bi amandman I pod b) promjenio, redefinirao da to nije cjelovit sadržaj rezolucije, jer se točkom b) traži a praktično tekst rezolucije glasi ove dvije rečenice. Ja bih predložio da to bude točka 6. rezolucije gospodina Milojevića. I time bismo došli u jedno kompromisno rješenje u kojem bi evo to ipak ušlo u rezoluciju. Ne bi bio ni zaključak kako je rekao gospodin Limov, dobili bismo rezoluciju, imali bi obvezu da se poštuju povratnička prava, bez obzira gdje su ti povratnici iz kojeg čoška Bosne i Hercegovine i istodobno bi otvorili jedan put ujednačavanja tih mirovina svih umirovljenika u cijeloj Bosni i Hercegovini otvaranjem tog procesa i poticanjem Vijeća ministara da nam predloži jedan takav zakon na državnoj razini. Hvala vam lijepo. Zaboravio sam ovlastio me je predsjednik Kluba da ako ne bude više rasprave, nakon mene zatražim stanku u ime Kluba hrvatskih zastupnika, a onda da pristupimo izjašnjavanja. Stanka ne bi bila duža od 10 minuta.
Hvala lijepa. Evo da dozvolimo Goranu Milojeviću da
Dobro i ja sam za to da nađemo neko rješenje. Evo recimo za mene je prihvatljiv iz amandmana gospodina Genjca ovaj a) dio a) – rezolucija o ostvarivanju prava penzionera povratnika u Bosni i Hercegovini. Ali ja ne bih u ovom dijelu b), ne bih prejudicirao na koji način će se, na koji način će se naći bolje rješenje, odnosno na koji način će se provesti reforma penzionog sistema u Bosni i Hercegovini i evo mogao bi se složiti sada sa ovim prvim dijelom rečenice gdje piše – u cilju prevazilaženja brojnih problema penzionera povratnika u Bosni i Hercegovini općenito teškog stanja penzionera u Bosni i Hercegovini Dom naroda poziva sve nadležne institucije u Bosni i Hercegovini da se 41 angažuju na iznalaženju, sada ovdje mi fali riječ, kvalitetnijih rješenja recimo za rješavanje ovih svih problema.
Oni su najodgovorniji.
Možemo ih nabrojati, ali nisu samo za to.
Pa ne možeš Gorane kod vas je u Republici Srpskoj nadležan PIO Fond koga ste rasformirali. Nije ko je nadležan, pa ti kažeš.
/nije izašao za govornicu/
Svi nadležni nadležni, znači i oni su. Može li tako?
Ja mislim da se ne može izjednačiti svi nadležni sa Vijećem ministara, jer jednostavno svi nadležni, svako puca svojim pravcem. Ja predlažem pauzu od 15 minuta, 15 minuta. Predsjednici klubova sa predlagačem izvolite se dogovoriti o tome kako ćemo to uraditi. [[PAUZA]] Ja mislim da je vrijeme da počnemo. Vjerujem da su se predsjednici klubova poslanika i gospodin Milojević dogovorili ili imaju neko rješenje ili šta su dogovorili da čujem šta nam je dalje raditi, jer je je li bilo dorade i razmišljanja o ovoj deklaraciji u jednom eto uskom krugu. Ja molim da nas obavijestite. Evo javlja se gospodin Goran.
Poštovane kolege, gospodine predsjedavajući, mi nismo u potpunosti postigli saglasnost u vezi sa eventualnim kompromisom. Postoji nešto našto sam ja kao predlagač rezolucije spreman, a to je da se doda tačka 6. koja će se jel precizno ću je sada formulisati gospodin Filipović. Čini mi se da kod gospodina Genjca ne postoji spremnost da se usvoji ta tačka, pa evo možda da predložimo znači i njegov amandman i amandman, odnosno ovaj kompromis koji smo, koje su dvije ili tri strane postigle pa da vidimo kako će to proći. Hvala. 42
Hvala. Imamo li dalje? Gospodine Genjac hoćeš se ti javiti za riječ?
Ja nemam ništa posebno reći novog. I sa dodatkom u rezoluciji uz ostatak ostalih članova, između ostalog iz člana 3. koji implicitno eksplicitno zapravo nalaže nove obaveze federalnom penzijskom fondu od novih 15 do 20 hiljada penzionera koji fond nije u stanju da ispuni, ja to zaista ne mogu prihvatiti, jer nisam sklon da donosimo rezoluciju koja neće biti provodljiva. Zato predlažem da se stave moji amandmani na izjašnjavanje, a kolega FIlipović će napraviti amandman na način kako je, kako smatra da bi moglo u rezoluciji se ugraditi i naravno onda ćemo i o tom amandmanu i rezoluciji izjašnjavati.
Hvala. Šta da? Ilija jel može tako? Trinaesta tačka dnevnog reda Ad. 13. Imenovanje Ombudsmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine Predsjedništvo Bosne i Hercegovine dostavilo je Odluku o utvrđivanju kandidata za Ombudsmena za ljudska prava. Za ombudsmena je predložen profesor doktor Vitomir Popović, umjesto gospođe Savić koja je podnjela ostavku. Prestavnički dom je imenovao profesora Popovića za ombudsmena i ima li neko primjedbe. Izvolite.
Ja znam gospodine je predsjedatelju da ovo što ću ja reći neće utjecati na konačan ishod glasovanja, ali zaista ne mogu da ne kažem sljedeće. Naravno, neću glasovati za izbor predloženog kandidata za obdusmena za ljudska prava Bosne i Hercegovine. Temeljni razlog za ovakav moj stav je u činjenici da je gospodin Vitomir Popović, kao član Ustavno suda BiH glasova protiv jednakopravnosti sva tri konstitutivna naroda na sve ukupnoj teritoriji. Ne vjerujem da takav čovjek može korektno vršiti dužnost Ombudsmena za ljudska prava i glasovaću protiv. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodine Genjac izvolite. 43
Ja sam razočaran činjenicom da je za tako časnu instituciju kao što je Ombudsmen Bosne i Hercegovine predložen čovjek koji je glasao protiv konstitutivnosti naroda u Bosni i Hercegovini i izražavam sumnju da će sa takvom prošlošću adekvatno moći obavljati tu izuzetno značajnu dužnost u Bosni i Hercegovini. Iz tih razloga ja ne mogu dati glas za ovog kandidata. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Genjac. Dalje ko se javlja za riječ? Ima li dalje diskutanata? Nema. Je li Hilmo tu Genjac? Dobro. Dakle stavljam na glasanje predlog za Ombudsmena. Ko je za to da profesor Vitomir Popović bude izabran za Ombudsmena? Ko je suzdržan? Ko je protiv? – 3 Dakle 9 na prema 3. Dakle gospodin Vitomir Popović, molim, imenuje za Ombudsmena, znači gospodin Popović je imenovan za Ombudsmena ljudskih prava u Bosni i Hercegovini. Hvala lijepo. Četrnaesta tačka dnevno reda je Ad.14. Izbor člana delegacije Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine u Vijeću Evrope umjesto gospodina Hasana Muratovića Parlamentarna, Dom, Predstavnički dom je umjesto gospodina Muratovića predložio i izabrao gospodina Elmira Jahića. Stavljam na raspravu ili diskusiju ovaj predlog. Imamo li primjedbi? Imamo li rasprava? Ko je za to da gospodin Jahić bude naš predstavnik u Vijeću Evrope? Dakle jednoglasno. Hvala lijepo. Molim vas lijepo petnaesta tačka je Ad.15. Zamjena člana Istražne komisije Doma naroda za utvrđivanje okolnosti hapšenja Jelavića, Miroslava Prce i Miroslava Rupčića Ja vam ovdje moram reći da je gospodin Genjac, bez obzira što ga je izabrao ovaj dom Kolegiju poslao jedno pismo u kome se zahvaljuje na tom izboru, jer on kaže da nije bilo u redu da ga se bira u bilo koje tijelo bez njegovog prisustva. On uistinu nije bio prisutan na toj skupštini i radi toga uglavnom daje ostavku na taj izbor i evo mi ćemo sada pokušati da izaberemo ispred bošnjačkog naroda drugog kandidata. 44 Gospodine Genjac, kao predsjednik Kluba poslanika ja vjerujem da ste se dogovorili na Klubu o toj zamjeni i je li bilo govora. Imate li predlog?
Klub je danas razmatrao ovo i odlučio da predloži da se u komisiju izabere gospodin Brka.
Hvala lijepo. Osmane šta ti je tu ti je. Budi, glasaj protiv. Stavljam na glasanje predlog da Osman Brka uđe u ovu komisiju umjesto gospodina Genjca. Pardon, molim vas. Oprostite. Predlažem da se prvo razrješi gospodin Genjac, jer ga je ovaj dom donio, ima takva odluka. Ko je za razrješenje gospodina Genjca? Hvala. Jednoglasno. Dakle ko je protiv? – 2 Suzdržanih nema? Hvala. Stavljam na predlog glasanje, ko je da Osman Brka bude član ove komisije, istražne komisije? Ko je za? Hvala lijepo. Ko je protiv? – 1 Ko je suzdržan? Nema niko. Ovo što si protiv ne znači da nečeš raditi u komisiji. Hvala. Ovim smo evo iscrpili ovu i posljednju tačku dnevnog reda i čekamo gospodina FIlipovića da izađe sa jednim novim predlogom. Ja se nadam kompromisnim za koga ćemo glasati. Ja moram jednu stvar reći da bi ovo trebao, molim vas da završimo ovaj proces i da bi ovo trebao biti jedan dobar i kvalitetan kompromisan predlog.
Hvala lijepa gospodine predsjedavajući, već smo čuli da je rekao gospodin Milojević. Mi smo pokušali doći do jednog prijedloga rješenja prihvatljivog za sve. Nismo u tome uspjeli, ali smo na tragu bar jednog rješenja koje bi moglo zadovoljiti da ovaj dom ne uperi svoj glas protiv Odluke doma za ljudska prava čime bi ova rezolucija dobila potporu u ovom domu i istodobno da poboljšanjem ovog teksta rezolucije dođemo do nekakvih rješenja preko nadležnih entitetskih i državnih tijela. U tom smislu, a na način kako sam to predložio prije ove stanke zalažem se da Rezolucija nosi naziv ovako kako je rekao gospodin Genjac u svom prvom 45 amandmanu – Rezolucija o ostvarivanju prava penzionera, odnosno umirovljenika, povratnika u Bosni i Hercegovini i da prihvatimo tekst Rezolucije s tim da joj se doda točka 6. koja bi glasila: - U cilju preovladavanja brojnih problema umirovljenika povratnika u Bosni i Hercegovini i općenito teškog stanja umirovljenika u BiH i za slučaj eventualnih poremećaja u redovitoj isplati mirovina primjenom ove rezolucije Dom naroda poziva sve nadležne državne i entitetske institucije da u suradnji s relevantnim međunarodnim institucijama iznađu najprihvatljivije rješenje ukupnog položaja umirovljenika u Bosni i Hercegovini. Ovdje sam mislio na naravno ove releventane međunarodne novčarske kuće, u prvom redu na Svjetsku banku. Hvala lijepo.
To smo čuli. Evo se javlja za riječ gospodin Osman Brka.
Prijedlog koji je svojim amandmanom imao doktor Genjac i ono što sam ja rekao u svojoj diskusiji ne suprostavlja se odluci Doma za ljudska prava, jer mi tražimo da se to riješi zakonskim putem na nivou države za sve penzionere na nivou Bosne i Hercegovine. Znači mi se ne suprostavljamo odluci Doma za ljudska prava, nego tražimo rješenje na nivou države za sve penzionere, jer nigdje to nije riješeno na zadovoljavajući način. Na ovaj način sa ovom rezolucijom koju, poboljšanu sa amandmanom gospodina Filipovića koji je to amandman, ostavljamo stavku 3. koja ustvari prebacuje teret s jednog entiteta na drugi što je neizvodljivo. To uopšte ne rješava problem, nego ga samo komplicira. Ja nisam za to da donosimo one stavove i one odluke koje ne rješavaju, nego kompliciraju probleme. Ovdje se problemi usložnjavaju na prostoru cijele Bosne i Hercegovine, bez rješenja na vidiku. Za mene je rješenje na vidiku jedino zakonski okvir na nivou države koju ova država može donjeti samo uz pomoć međunarodnih i finansijskih institucija od MMF i drugih. I zbog toga ja smatram da ne može se kazati da smo mi protiv odluke za ljudska prava ako smatramo da se to treba riješiti na nivou države. Hvala.
Hvala lijepo gospodine Brka. Evo gospodin Genjac.
Da ne bi bilo nesporazuma nikada i nigdje u svijetu parlamenti ne glasaju o tome da li će se primjeniti ili neće primjeniti odluka institucije za ljudska prava. Odluke domova za ljudska prava su odluke koje se sprovode. Glasanje o rezoluciji ili protiv rezolucije, glasanje o sadržaju rezolucije ili protiv sadržaja rezolucije. I molim vas da ne pomiješamo pojmove. 46
Hvala lijepo gospodine Genjac. Gospodine Radovanoviću. Evo izvolite. Goran Milojević.
Cijenjene kolege ovdje niko ne imputira nikome da je protiv odluke, protiv ljudskih prava i ja mislim da budemo pragmatični, imamo ova dva prijedloga da se izjasnimo o njima i ja sam kao predlagač spreman dakle u smislu ovoga o čemu je govorio gospodin Filipović da to bude sastavni dio rezolucije pod mojim imenom i naravno daću glas za taj prijedlog. Hvala.
Hvala lijepo. Ima li još neko primjedbi? Genjac je uložio amandmane pismeno. Ja moram sada pitati gospodina Genjca, obzirom da je nastala neka nova situacija, ostaje li pri svojim amandmanima? Dakle ostaje Genjac pti svojim amandmanima.Nisam čuo? Prema tome, moramo se sada dogovoriti na novo nastalu situaciju i imaćemo dakle ovo šta je predložio Goran, imaćemo ovo što je dopunio gospodin Filipović, a imaćemo prije toga, jer prije tih dopuna amandmane gospodina Genjca. Je li to.
Imaćemo zajedno moje i Filipovićeve.
/nije izašao za govornicu/
Jeste. E, u redu. Molim vas, dakle to je tako. E sada dajem na glasanje amandmane, prvi amandman gospodina Genjca. Uzeo mi je neko te amandmane. Pardon, jedan amandman, sada je malo drukčije jel. Ja mislim, bez obzira na sve, treba li da ga pročitam? Imate svi ove amandmane. Glasaćemo dakle za cjelokupan amandman koji je podijeljen u dva odjeljka a) i b). Ko je za amandman gospodina Genjca? Ko je suzdržan? – 4 suzdržana Ko je protiv? – 5. Hvala lijepo. Dakle amandman gospodina Genjca nije prošao. 47 Ko je za Rezoluciju, molim. Ko je za rezoluciju koja je korigovana za ugrađene amandmane, odnosno Rezoluciju sa ugrađenim amandmanima koje nam je maloprije pročitao gospodin Filipović? Ko je za? Ko je suzdržan? i Ko je protiv? – i ja sam protiv. Dakle, Rezolucija je usvojena uz je li jedan glas protiv, jedan glas suzdržan i tri protiv. Dakle Rezolucija Gorana Milojevića je dopunjena za amandmane gospodina, usvojena. Ja vam se zahvaljujem i želim vam najaviti, sobzirom, molim vas kolege, obzirom da imamo nekih problema i obzirom da je Dom, Parlamentarna skupština usvojila Zakon o sigurnosnoj službi, mi taj zakon danas nismo imali na dnevnom redu, ali smo se dogovorili i sa međunarodnim organizacijama da do 5. usvojimo taj, da 5. usvojimo taj zakon i ja evo, u oba čitanja, i ja evo zakazujem Skupštinu 5. marta u 11. sati. Hvala vam lijepo i sretan vam put. Sjednica je završila sa radom u 16,20 sati.