Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, cijenjene zastupnice i zastupnici. Državni ured za reviziju je obavio reviziju učinkovitosti upravljanja sredstvima fondova EU u RH i to izvješće je dostavio Hrvatskom saboru u svibnju 2015. godine. Predmet revizije bile su aktivnosti nadležnih tijela u RH koje se odnose na strukturne fondove i kohezijski fond, te financijske pokazatelje vezane uz strukturne instrumente za razdoblje od 2007. do 2013. godine. Osnovni cilj revizije bio je ocijeniti učinkovitost upravljanja sredstvima strukturnih instrumenata u Republici Hrvatskoj. Revizijom je provjereno donošenje i primjena propisa koji se odnose na upravljanje sredstvima strukturnih instrumenata provjereno i ocijenjeno obavili subjekti revizije poslove koji proizlaze iz njihovih funkcija i zadaća određenih pravnim i institucionalnim okvirom. Provjereno je planiranje i izvršenje državnog proračuna vezano uz sredstva strukturnih instrumenata. Provjereni su financijski pokazatelji o korištenju raspoloživih sredstava strukturnih instrumenata u 2013. i 2014. godini, te ocijenjena suradnja subjekata i dostupnosti informacija pri upravljanju sredstvima fondova EU. Između ostalog, revizijom je utvrđeno pravni okvir je u cijelosti uspostavljen, odnosno doneseni su svi potrebni propisi u skladu s kojima subjekti revizije obavljaju svoje zadaće i funkcije. S obzirom na radnu preopterećenost, fluktuaciju i složenost poslova postoji potreba za daljnjim jačanjem administrativnih kapaciteta u skladu sa donesenim odlukama Vlade o potrebi zapošljavanja i sistematizacije radnih mjesta kao i potreba za kontinuiranom izobrazbom kadrova. Financijski podaci nacionalnog fonda i upravljačkih tijela o ugovorenim i plaćenim iznosima nisu istovjetni i vode se na različite načine. U pojedinim operativnim programima postoje značajni problemi u provedbi projekata koji se između ostalog odnose na kašnjenje provedbe projekata i na složenost provedbe velikih infrastrukturnih projekata, te postoje rizici vezani uz ostvarenje općih ciljeva tih projekata. Republika Hrvatska je do konca 2014. primila od Europske komisije 431,7 milijuna eura ili 50,3% od raspoloživog iznosa a to je 858,2 milijuna eura, te je po razini iskorištenosti sredstava strukturnih instrumenata na 24 mjestu od 28 država članica. S obzirom da je iz strukturnih instrumenata financijskog razdoblja od 2007. do 2013. godine preostalo za ugovoriti još 207,4 milijuna eura, a za isplatiti krajnjim korisnicima 568,9 milijuna eura, te da se navedena sredstva moraju utrošiti do konca 2016. godine. Tu postoji rizik da sredstva neće biti iskorištena. Sredstva strukturnih instrumenata nisu realno planirana u državnom proračunu za 2013. i 2014. godinu. Na temelju revizijom utvrđenih činjenica Državni ured za reviziju ocjenjuje da je upravljanje sredstvima strukturnih instrumenata u Republici Hrvatskoj djelomično učinkovito. Za otklanjanje utvrđenih slabosti i propusta ured je dao preporuke čijom provedbom bi se povećala učinkovitost upravljanja i iskorištavanja sredstava strukturnih instrumenata EU koje RH ima na raspolaganju. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i prvi je na redu za raspravu u ime kluba HDZ-a uvaženi zastupnik Josip Borić. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče, kolegice i kolege. Danas ćemo govoriti o Izvješću o obavljenoj reviziji i učinkovitosti upravljanja sredstvima EU fondova u RH. Mi ispred kluba HDZ-a dat ćemo jedan širi osvrt i na nalaz revizije, to jest ali i na ukupnu politiku prema fondovima u proteklom vremenu. Ovo izvješće dobra je podloga iz koje možemo steći uvid u učinjeno, realizirano, ugovoreno a možemo i utvrditi što je propušteno učiniti i što nam je činiti u razdoblju pred nama kako bi podigli iskoristivost sredstava iz EU fondova i kako bi ostvarili vlastite programe i projekte uz što veći udio sredstava europskih fondova. Fondovi EU tema su koja je u proteklih nekoliko godina sve više i više punila stupce dnevnih novina, raznih medija, stručnih rasprava i rasprava političara. Prilikom ulaska u EU tj. prije raspisivanja referenduma o ulasku u EU upravo su fondovi EU bili jedan od najvećih razloga zašto i zbog čega bi Republika Hrvatska trebala pristupiti EU. Zov novca kojeg često nazivamo besplatnim bio je jedan od velikog dijela razloga zašto zaokružiti da na onom referendumskom listiću. Iskustva sticana u pretpristupnom razdoblju kroz pretpristupne fondove bila su dragocjena međutim nažalost nepripremljena Vlada Kukuriku koalicije po pitanju EU fondova činila je greške. Sticana iskustva, a to su ljudi i procedure, gubili su se u političkom arbitriranju i nespremnosti nove Vlade da prihvati postavljene administrativne i pravne temelje. Mnogi stručni kadrovi odlaze u želji Vlade da promijeni sve, nažalost od najnižih do najviših razina. Školovano i stručno ne da se nadomjestiti preko noći. Učinak takvog neodgovornog ponašanja vidljiv je u rezultatima o kojima govori i ovo izvješće. Zašto to navodim? Nakon godinu i pol vlasti prošle Vlade ušli smo u EU, točnije 1.07.2013. nakon završenih pregovora u 2011. godini. U trenutku nove Vlade u smislu regionalnog razvoja i europskih fondova imamo od dokumenata sljedeće: imali smo Strategiju regionalnog razvoja, Zakon o regionalnom razvoju, posebne zakone potpomognutih područja koji su se odnosili na otoke, PPDS i brdsko-planinska područja. Imali smo kartu regionalnih potpora, podjelu na tri statističke regije na razini NUTS 2, imali smo agencije i ministarstvo, operativne programe. Dolaskom Kukuriku Vlade prvo što se mijenja 2012. jest Odluka o statističkim regijama na razini NUTS 2. Sa 3 na 2 regije bez javne rasprave, pod čudnim okolnostima, suprotno programu Kukuriku Vlade koji su u svom programu zapisali sljedeće: "U okviru nove financijske perspektive EU od 2014. zatražit ćemo dogovor sa EU o novom preustroju statističkih razvojnih regija u RH sa sadašnje 3 na 5 kako bismo u punoj mjeri osigurali uvjete za ravnomjeran i brz regionalni razvoj na temelju korištenja fondova EU. Po uzoru na mnoge članice EU decentralizirat ćemo upravljanje regionalnim operativnim programima tako što ćemo upravljanje operativnim programima za regionalnu konkurentnost prenijeti na NUTS 2 regionalnu razinu. U tom smislu već od 2012. intenzivno treba jačati kapacitete regionalnih razina vlasti kako bi bile spremne za preuzimanje upravljanja operativnim programima za regionalni razvoj." Mijenja se i karta regionalnih potpora. Kao rezultat ove odluke jadranska i kontinentalna regija gubi 10% sredstava, nažalost, a poduzetnik u Zagrebu ima jednaku razinu potpore kao i poduzetnik u Vukovaru. Zakon o regionalnom razvoju mijenjaju u 12. mjesecu 2014. godine, godinu i pol nakon ulaska u EU. Uvodi se indeksacija neprimjerena stvarnom stanju razvijenosti jedinica lokalne samouprave. Velik broj državnih službenika koji su stjecali znanja na pretpristupnim fondovima biva premješten ili otpušten ili samostalno odlaze prema privatnim poduzećima. Bespotrebno se narušava administrativna struktura zaposlenih službenika. Donosi se financijska perspektiva 2014.-2020., RH ima na raspolaganju 10,6 milijardi eura do 2023. godine. Ovo izvješće odnosi se na 2013. i 2014. sa pregledom pretpristupnih fondova u razdoblju 2007.-2013. Mi možemo kažem u klubu nakon ovog malog pregleda zaključiti da je nova Vlada mijenjala postavljene temelje i uvodila svoja pravila i načine, neke sa zakašnjenjem koji su dali loš rezultat. Ovo izvješće govori upravo o tim lošim rezultatima. Državni ured za reviziju je obavio reviziju učinkovitosti upravljanja sredstvima EU fondova u RH. Revizijom su obuhvaćena tijela nadležna za upravljanje strukturnim instrumentima i to koordinacijsko i upravljačko tijelo za operativni program regionalna konkurentnost, tijelo za ovjeravanje, upravljačko tijelo za operativni program promet, upravljačko tijelo za operativni program zaštita okoliša i upravljačko tijelo za operativni program razvoj ljudskih potencijala. Osnovni cilj revizije bio je ocijeniti učinkovitost upravljanja sredstvima strukturnih instrumenata u RH. Revizija u svom izvješću utvrđuje pravni okvir postoji, administrativni kapacitet nedostatan, financijski podaci nisu istovjetni i vodi se na različite načine, u pojedinim operativnim programima postoje upitni projekti. Republika Hrvatska je do konca 2014. primila od Europske komisije 431 milijun i 716 tisuća eura ili 50,3% od raspoloživog iznosa koji je iznosio 858 milijuna eura. Te je po razini iskoristivosti sredstava strukturnih instrumenata na 24. mjestu od 28 članica EU. Sredstva strukturnih instrumenata nisu realno planirana u Državnom proračunu za 2013. i 2014. Na temelju revizijom utvrđenih činjenica Državni ured za reviziju ocjenjuje da je upravljanje sredstvima strukturnih instrumenata u RH djelomično učinkovito. Razina učinkovito je više od 68% dostupnih sredstava, djelomično učinkovito je u rasponu od 56,8 do 67,9% i nije učinkovito ako je razina iskoristivosti ispod 56,7%. Okosnicu revizije su činila sljedeća pitanja. Prvo i glavno pitanje je li upravljanje sredstvima strukturnih instrumenata u 2013. i 2014. bilo učinkovito, a onda i potpitanja obavljaju li subjekti revizije funkcije i zadaće u skladu s propisima i ciljevima učinkovito upravljanja sredstvima strukturnih instrumenata. Je li broj zaposlenika uključenih u procese vezane uz povlačenje sredstava EU fondova dostatan, te imaju li zaposlenici odgovarajuću izobrazbu, planira li i izvršava li RH sredstva nacionalnog sufinanciranja i EU sredstva u državnom proračunu? Jesu li financijski pokazatelji strukturnih instrumenata za 2013.i 2014.dostupni i transparentni? I je li od pristupanja u EU, znači do konca 2014. RH učinkovito koristila sredstva strukturnih instrumenata? To su znači ona glavna pitanja na koja je pokušala kroz svoj rad odgovoriti i sama revizija. Ponešto o fondovima. RH je do ulaska i nakon ulaska u EU bila korisnica programa IPA koji je u financijskom razdoblju od 2007.-2013.zamijenio programe prve generacije popularno zvane pretpristupni fondovi. Nakon ulaska RH u EU imao pravo na strukturne fondove iz kojih se financira kohezijska politika EU, prije svega na Europski fond za regionalni razvoj koji treba služiti smanjivanju razlika u razvoju pojedinih zemljopisnih područja i između određenih socijalnih grupa na Europski socijalni fond koji predstavlja glavni financijski instrument EU za ostvarivanje strateških ciljeva politike zapošljavanja i kohezijski fond koji treba financirati projekte kojima se unaprjeđuje okoliš i razvija prometna infrastruktura određena kao sastavni dio transeuropske prometne mreže. Na dan 31.prosinca 2013. RH je imala na raspolaganju 835 milijuna eura od čega je na raspoloživa sredstva na dan 30.lipnja 2013.se odnosi 748 i na dodatna sredstva 86 milijuna eura. Pristupanjem u EU RH je na raspolaganju iz strukturnih instrumenata dobila 433 milijuna eura čime je ukupno raspoloživa sredstva za financijsko razdoblje 2007.-2013. iznosi 1 milijardu i 269 milijuna eura. Realizacija ugovoreno 559 milijuna, plaćeno 371 milijun eura. Nakon ulaska u EU nacionalni pravni okvir čine Zakon o uspostavi institucionalnog okvira za korištenje strukturnih instrumenata EU u RH i uredba o tijelima u sustavu upravljanja i kontrole strukturnih instrumenata EU u RH. Tu govorimo o nacionalnom strateškom referentnom okviru i operativnim programima. Državni ured za reviziju je mišljenja da je pravni okvir u cijelosti uspostavljen te da su doneseni svi potrebni propisi kao osnovni preduvjet za upravljanje sredstvima strukturnih instrumenata. Kad govorimo o institucionalnom okviru zakonom i uredbom uređen je institucionalni okvir kojeg čine tijela u sustavu upravljanja i kontrole strukturnih instrumenata a to su koordinacijsko tijelo, tijelo za reviziju, tijelo za ovjeravanje, upravljačka tijela te posrednička tijela razine 1 i 2. Nalaz revizije govorio da se utvrđuje da je u navedenim tijelima nedovoljan broj stalno zaposlenih djelatnika. Također uočena su dva problema i to zapošljavaju se uglavnom osobe bez radnog iskustva odnosno osobe na stručnom usavršavanju te su prisutne teškoće u zadržavanju djelatnika koji tijekom rada u tijelima steknu odgovarajuće znanje i iskustvo. Državni ured za reviziju predlaže Nacionalnom fondu da uskladi i u dogovoru s upravljačkim tijelima odredi način prikazivanja i vođenja financijskih podataka uzimajući u obzir specifično svakog operativnog programa. Iz izvješća još ponešto podataka. Četiri operativna programa imaju ugovorena 889 ugovora, od toga završeno 313, u provedbi 576. Europska komisija odobrila je i isplatila RH znatno veći predujam od drugih država članica EU. RH je do konca 2014.primila 431 milijuna eura ili 50,3% od raspoloživog iznosa te je po razini iskorištenosti sredstva strukturnih instrumenata na 24 mjestu od 28 država članica. Revizija utvrđuje da je sredstva sufinanciranja potrebno realnije planirati, realizacija je oko 70% planirano unutar državnog proračuna i ono što je naše ne realiziramo u skladu sa planom. Države članice uplaćuju sredstva u proračun EU na temelju ugovora o pristupanju RH EU. Prema podacima Ministarstva financija RH je EU proračun kroz sustav vlastitih sredstava u 2013.uplatila 1 milijardu i 805 milijuna a u 2014. uplatila je 3 milijarde i 511 milijuna što ukupno čini 5 milijardi i 316 milijuna 135 tisuća kuna u protuvrijednosti negdje blizu točno 700 milijuna eura prema tečaju 7,6 kuna. Od 1.srpnja 2013.do 31.prosinca 2014.prema podacima Nacionalnog fonda RH je primila 721 milijun eura iz čega proizlazi da je primila 21 milijun eura više nego što je uplatila čime je navedeno za navedeno razdoblje završila kao neto primateljica. Međutim, kad se ovome pridodaju i dvije uplate EIB-u, Istraživačkom fondu za čelik i ugljen po obavezi iz ugovora RH i EU sa iznosom od 52 milijuna eura, za promatrano razdoblje RH je u minusu 31 milijun eura do kraja 2014.godine. Odgovori na pitanja same revizije. Prvo i glavno pitanje, je li upravljanje sredstvima strukturnih instrumenata u 2013.i 2014.bilo učinkovito? Zaključujemo nije već djelomično učinkovito. Pod pitanja obavljaju li subjekti revizije funkcije i zadaće u skladu s propisima i ciljevima učinkovitog upravljanja sredstvima strukturnih instrumenata? Zaključak obavljaju. Je li broj zaposlenika uključenih u proces vezane uz povlačenje sredstava EU fondova dostatan te imaju li zaposlenici odgovarajuću izobrazbu? Zaključak nije i nema. Planira li i izvršava li RH sredstva nacionalnog sufinanciranja i EU sredstva u državnom proračunu? Zaključak neučinkovito. Jesu li financijski pokazatelji strukturnih instrumenata za 2013.i 2014.dostupni i transparentni? Zaključak je jesu. Jesu li od pristupanja EU do konac 2014. RH učinkovito koristila sredstva strukturnih instrumenata? Zaključak revizije nije, 24 smo od 28 zemalja EU. I na kraju možda jedan mali zaključak, čuli smo na saborskom Odboru za regionalni razvoj kada je još tamo bio i zamjenik ministra gospodin Puljiz na jasno pitanje koliko smo iskoristili sredstava od onoga što nam je dostupno u novoj financijskoj perspektivi znači od dostupnih 10,7 milijardi eura do 2023. godine, znači u tom promatranom razdoblju koliki je pravi učinak svega toga, odgovor je bio svega 300 milijuna eura. Mislim da je to dovoljno jasno da shvatimo kako smo radili u proteklom vremenu. Klub HDZ-a prihvatiti će ovo izvješće, smatramo ga kao dobrom podlogom za budućnost ali i putokaz kako ne treba raditi i što treba sve promijeniti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo nekoliko replika. Prva je ona uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo gospodine Borić. Vi ste u vašoj raspravi nekoliko, uz ovih nekoliko tehničkih opaski dali jednu vrlo bitnu a to je da će HDZ se zalagati za promjenu na 5 statistički regija što ovdje vrlo jasno šalje poruku hrvatskoj javnosti, hrvatskim poduzetnicima i svim korisnicima europskih fondova, ukoliko to napravite da poduzetnici jedinice lokalne samouprave primjerice iz ovog dijela Hrvatske znači Zagreba, Zagrebačke županije, sjevera Hrvatske neće moći koristiti fondove Europske unije jer su te regije natprosječno razvijene. Morate znati koja je motivacija bila na početku te promjene na 2 statističke regije i u biti da se što više sredstva apsorbira. Znači prvo, problem je što ćete isključiti veliki broj korisnika u Republici Hrvatskoj a drugo je što od ovih 10,8 milijardi eura što je na raspolaganju u Republici Hrvatskoj u razdoblju od 2014. do 2020. će biti puno teže povući, odnosno iskoristiti. I to je nešto šta je vrlo opasno i protiv čega ćemo se boriti zbog toga šta je taj preduvjet korištenja tih sredstava jedan od glavnih preduvjeta ekonomskog rasta Republike Hrvatske. Što se tiče pozicioniranja krajem 2014. u odnosu na druge zemlje Europske unije 24 od 28. Ja ću vam reći 2011. smo bili 28. od 28. Znači, evo napravite vi još 4, 5 mjesta bolji plasman u ovoj godini ja ću biti zadovoljan mada će vrlo vjerojatno to samo po sebi biti zbog toga što je više-manje sve ugovoreno šta se tiče IPA-e i ove godine šta se iskoristi ukoliko samo službe po inerciji odrade, mi ćemo biti plasirani puno bolje. Tako da, pomaknite vi neke standarde i onda se sa time pohvalite. Znači 2011. smo bili zadnji.
Odgovoriti će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče. Kolega Maras, niste dobro slušali, ja sam pročitao šta je napisao SDP u svom kukuriku planu ili što je rekla kukuriku Vlada po pitanju znači statističkih regija. Vi ste kada ste dolazili na vlast, tj. u tom razdoblju izborne kampanje najavljivali da ćete tri statističke regije podignuti na 5, to je bio vaš program, ne naš. HDZ je svoj program jasno pokazao 2011. kada smo to napravili, tj. davno prije kada smo rekli da će u Hrvatskoj biti tri statističke regije. Vi ste rekli sa 3 na 5, na kraju ste napravili dvije. I tu je nastala onda i nova karta regionalnih potpora o kojima sam pričao koja je po vama u redu. Mi smo smatrali da možda to ipak nije u redu. Znači ja sam vama čitao isječak iz Plana 21. … [[Upadica se ne čuje.]] Mi više tu ništa ne možemo očito mijenjati jer je to dogovoreno i tako će ostati ali da li je pravedno ili nije, pokazati će vrijeme. Ja sam opisivao stanje i vidljivo je zaista da je bio veliki broj grešaka. Mislim da bi danas trebali govoriti na razini nekakve stručnosti bez puno politiziranja. Ali da ovo bude ono što sam rekao na kraju jedan putokaz kako se možda ne bi trebalo raditi i u ovom mandatu da ono što imamo u sustavu nadogradimo, da ako fale ljudi da ih se još doda, da ne mijenjamo stalno pravila, da promijenimo ono što možda najviše smeta, to je indeksacija o kojoj se mnogo govorilo u ovom Domu i naravno da vidimo što sa potpomognutim područjima koja ste vi nažalost kroz određene zakonske izmjene doveli do razine upitne samoopstojnosti i sami se to na kraju nažalost i priznali. Mislim da takvu politiku ne možemo voditi u sljedećem razdoblju i novi ministar i Vlada će raditi sasvim drugačije od ovoga.
Hvala lijepa. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Grčića.
Hvala gospodine predsjedniče. Evo bilo je tu dosta ovih stvari na koje se može reagirati ali to ću kasnije u ovoj raspravi svojoj, nadam se uspjeti. Ono što bih posebno htio naglasiti indeksacija je projekt ranije Vlade, HDZ-ove Vlade, međutim nikad nije primijenjena. Mi smo skupili dovoljno hrabrosti da primijenimo indeksaciju, sve njene mane i da uvučemo u sustav pomoći, potpore države 100 jedinica lokalne samouprave novih koje nikada nisu u tom sustavu bile. Od toga je 95 u području Slavonije i sjevera Hrvatske dakle najsiromašnijem dijelu Hrvatske. Prema tome, mislim da smo napravili veliku stvar. Istovremeno je izašlo iz sustava 65 jedinica koje su premašile indeks 75%. Jedna od kolateralnih žrtvi tog procesa su bila područja od, dakle područja, brdsko-planinska područja koja su mahom, dakle od tih jedinica koje se tamo nalaze iznad 75%. Jedan dio je ostao u sustavu, negdje oko 9 njih. Međutim, mi smo naknadno predložili određene izmjene zakona koje idu za tim da se zadrže određene mjere za brdsko-planinska područja. Onu ključnu smo proveli. To je mjera većeg udjela u porezu na dohodak za sve jedinice na brdsko-planinskim područjima a od vas očekujemo da završite taj proces tako da eventualno prihvatite prijedloge zakona koji idu za time da se na područjima recimo Gorskog kotara i drugih brdsko-planinskih područja omogući sufinanciranje održavanja cesta i čišćenja snijega što je vrlo specifičan zahtjev tih područja i povećanje šumskog doprinosa kao izvorni prihod jedinica lokalne samouprave na tom području. Oba zakona su pripremljena, u proceduri su i evo očekujem da i to stavite na dnevni red što prije.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Grčić, mi smo ovdje zaista u proteklom mandatu vodili rasprave stručne, lijepo smo se razgovarali u ovom Domu. Mi se u oporbi tada nismo složili sa paketom vaših mjera koje su se ticale regionalnog razvoja, vi ste u tome ustrajali. Ušli ste kroz pojam decentralizacije u potpunu centralizaciju sustava da se o svemu odlučuje na državnoj razini, oduzeli ste po vašem mišljenju i vašim podacima lokalnoj samoupravi velik dio sredstava tumačeći to drugačijim razlozima i nama nikako nije bilo shvatljivo da područja koja se nazivaju potpomognuta, znači koje država uvijek mora potpomagati, pomagati da ste ih doveli u situaciju da sada zaista razmišljaju da li uopće postoji određena razina mogućnosti da uopće opstanu kao lokalne samouprave. Da bi to popravili i da bi ušli mirno u kampanju za ove izbore vi ste predložili i Zakon o cestama. On je u proceduri bio i ostao, na žalost. Imali smo vremena da ga raspravimo, niste ga donijeli jer nam nije očito bio dovoljno dobar. Sadržavao je određene odredbe koje su bile vrlo upitne. Nekad govorimo o brdsko-planinskim područjima, nego baš o nekim drugim segmentima koji se tiču samih cesta. Ali kažem, bio je paket pa ste to onako ostavili, pa nek' se netko drugi misli. Međutim, na vrijeme je bilo upozoreno nemojte to činiti posebno ne brdsko-planinskim područjima kojima ste kroz zakon, kojeg ste uništili gotovo, ostavili ste na kraju i taj zakon kojeg ste rekli da ćete ukinuti sa odredbama koje su potpuno neupotrebljive i možda je i bolje da ga na kraju nije ni bilo. Zakon o otocima hvala Bogu niste dirali, ali nismo dobili ništa novo od onog što smo tražili, tako da danas ćemo nadam se voditi jednu stručnu, kvalitetnu raspravu o ovom problemu jer je ovo iznad svih politika i zaista je benafit ako uspijemo ostvariti želje da od ovog što smo do sada ostvarivali ostvarimo barem 20, 30% više sredstava iz EU fondova.
Hvala lijepa. Sada će repliku imati uvaženi zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Borić, citirali ste iz nalaza Državnog ureda za reviziju činjenicu kako je Državni ured ocijenio da je nacionalni strateški referentni okvir kao i operativni programi učinkovito uspostavljen. I ja se mogu složiti s time da su odgovarajući strateški dokumenti koji su podloga za izradu operativnih programa, a onda kasnije i za povlačenje sredstava uspostavljeni, ali se ne slažem načinom na koji su ti dokumenti doneseni. Naime, stiče se dojam da su dokumenti doneseni kako bi se zadovoljila forma, a ne kako bi se odgovorilo potrebama gospodarskog razvoja Hrvatske, pa ću samo za primjer dati jedan dokument koji je za mene jedan od najvažnijih dokumenata strateških dokumenata koje je donijela Vlada Kukuriku koalicije, a to je Strategija prometnog razvoja Republike Hrvatske do 2030. godine. Taj dokument stavio je van snage bivšu Strategiju prometnog razvitka Republike Hrvatske koja je donesena 1999. godine u Hrvatskome saboru za vrijeme koje naši politički suparnici sa lijeve strane tvrde da je bilo vrijeme Franje Tuđmana vrijeme autoritativnog političkog sustava, pa je u takvom sustavu Hrvatski sabor tri dana raspravljao o Strategiji prometnog razvitka Republike Hrvatske, da bi prijašnja Vlada Republike Hrvatske taj dokument koji govori o regionalnom razvoju Hrvatske. Jer regionalnog razvoja Hrvatske nema bez dobro uspostavljenog prometnog sustava Republike Hrvatske usvojila na Vladi Republike Hrvatske, pa sam poslušao audio zapis sa te sjednice Vlade. Rasprava na Vladi je trajala 26 sekunda. Dakle, o tome koliko je Vlada uvažavala ovaj Dom kako bi mi kao predstavnici naroda odlučivali i raspravljali o toj vrlo važnoj strategiji najbolje govori činjenica na koji je način donesen. Pa i u takvoj prometnoj strategiji jer primjerice Pelješki most nije izrijekom napisan već se govori o prometnom povezivanju juga Hrvatske, ali sama strategija koja govori o tome na koji način Republika Hrvatska vidi svoj prometni sustav niti jedan Pelješki most nije, jedan Pelješki most kao najvažniji prometni projekt po meni u Republici Hrvatskoj nije izrijekom spomenut.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Bačić, to je dokument o kojem se govori, znači Strategija prometnog razvitka Republike Hrvatske je dokument o kojem smo mi silno htjeli razgovarati u ovom Domu. Čak smo imali i dvije ja mislim ako se dobro ne varam neuspješne tematske sjednice saborskog Odbora za pomorstvo, promet i nismo nikako uspjeli saznati čak ni onoga koji je tu naziv izrađivača te strategije a kasnije smo čuli da je to jedna firma iz inozemstva koja nam je trebala reći što mi trebamo od prometa u sljedećem razdoblju u Republici Hrvatskoj. Gledajući sve što se dešavalo u protekle 4 godine puno je priča bilo, o mnogo čemu se razgovaralo. U javnosti recimo primjer monetizacije. Tri i pol godine se o njoj razgovaralo, tri i pol godine se najavljivalo određene modele i zaista ne možemo reći da nismo imali javnu raspravu. Bilo je i referenduma. Rasprava na Vladi o odustajanju od monetizaciju, znači za koju je hrvatski narod bio zainteresiran jer je ona plasirana pune tri i pol godine, trajala je 17 sekundi. Znači, nešto manje sekundi nego o Strategiji prometnog razvoja Republike Hrvatske. To govori o razini ozbiljnosti na koji se način vodila ova država. Državni ured za reviziju napravio je reviziju učinkovitosti upravljanja sredstvima EU fondova i jasno je iz nje dao određene nalaze koji nas upućuju na to da moramo u nekim dijelovima mijenjati način ponašanja ali da svakako moramo uvažiti to da ni sa ovom Vladom kao što ni sa onom prethodnom Vladom ništa ne počinje i ništa neće završiti. Nažalost, oni su krenuli na drugačiji način kao da je od njih sve počinjalo i završilo je sasvim krivo a nažalost na štetu hrvatskih građana.
Hvala. Sljedeća replika je ona uvaženog zastupnika Josipa Đakića.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa kolega Boriću sve ste dobro opisali što je u ovom revizijskom izvješću navedeno, no međutim ja bih ocijenio da je ipak revizija krivu formulaciju ocjene upotrijebila u ovom pogledu s obzirom da su tri kategorije ocjena definirane u ocjenjivanju i postoji učinkovito, djelomično učinkovito i neučinkovito korištenje i upravljanje sredstvima strukturnih instrumenata. Za učinkovitost se ocjenjuje ono ukoliko je RH iskoristila sredstva kao trećina najuspješnijih država članica jednako ili više od 68%. Ako subjekti revizije uspješno obavljaju zadaće i funkcije u skladu sa propisima i aktima te prate izvršenje i provedbu operativnih programa kao djelomično učinkovito ocjenjuje se ako je iskoristila sredstva kao trećina srednje uspješnih država članica od 56,8 do 67,9% ako su utvrđene slabosti i propusti u manjem broju područja revizije. Dok se upravljanje sredstvima ocjenjuje kao neučinkovito ako je RH iskoristila sredstva kao trećina najmanje uspješnih država članica manje od 56,7%. Ako u ovom revizijskom izvješću stoji da je RH iskoristila 50,3% onda se može ocijeniti kao neučinkovito. Mislim da ste stvarno propustili ovo vidjeti i pročitati a to kao što ste rekli 31 milijun kuna minusa od uplaćenih sredstava iskorištenih jasno govori o neučinkovitosti onih koji su upravljali sredstvima kohezijskih fondova.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Ja sam govorio o jednom dijelu ovog izvješća, ima tu još brojki koje nismo spominjali, ono je sveobuhvatno. Državna revizija je to obradila kako treba. Kažem, manje je važan taj sam dio da li je učinkovito, djelomično ili nije učinkovito. Naš je problem što smo mi prve dvije godine članstva u EU imali činjenicu, a o tome govori i ovo izvješće, da smo recimo dobili kao RH znatno veći predujam od drugih država članica. Taj predujam, znači to je ono što vam daju unaprijed, je iznosio 24,2% od ukupno raspoloživog iznosa koji je bio 858 milijuna eura dok su druge članice EU u novom znači financijskom razdoblju dobile svega u prosjeku između 6 do 9%. Znači, mi smo gotovo trostruko više predujma dobili od svih ostalih jer je vjerojatno i Europska komisija zaključila da smo potpuno nespremni da primijenimo sva svoja znanja, sposobnosti i da možemo učinkovito krenuti sa korištenjem strukturnih fondova. To je osnovni problem koji proističe iz ovog izvješća. I mislim da je na novom ministru i ovoj Vladi da zaista, kažem uvažavajući sve što je dosada učinjeno, nadograde sustav. Ako fali ljudi kažem da se ljudi zaposle, stručni, kvalitetni ljudi da zaista u tom prostoru o kojem sam govorio na početku svojeg izlaganja kojeg smo svi smatrali da je možda najveći argument zbog kojeg trebamo ući u EU jer se govorilo o besplatnim sredstvima da ga zaista iskoristimo i dokažemo da se taj ulazak u EU barem u tom segmentu isplatio onako kako su to hrvatski građani očekivali, a ne da se nadmudrujemo s time da li smo baš sa 5 milijuna ili 10 milijuna nekakvog benefita na razini godine mi uspješna ili neuspješna Vlada. Jer ako ćemo radi 50 milijuna kuna reći da smo uspješni zato jer smo uplatili manje a dobili 50 milijuna kuna više onda to nema nekakav smisao. Mi moramo govoriti o milijardu eura godišnje.
Hvala. I sada će riječ uzeti za repliku uvaženi zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Borić statističke regije nisu nečija izmišljotina nego statističke regije su ponuda zemljama članicama EU da odrede područja koja trebaju dobiti više bespovratnih sredstava i na takav način ukloniti različitost u razvoju. E sad se postavlja ovdje jedno elementarno pitanje, da li mi i dalje trebamo koncentrirati sve u tri, četiri centra i isprazniti Slavoniju, isprazniti Banovinu i sve ostalo ili napraviti tako statističke regije da ovi u Slavoniji, na Banovini, u Lici, dalmatinskoj Zagori dobiju 80 i više posto bespovratnih sredstava i na takav način potaknemo poduzetnike da tamo otvaraju gospodarske djelatnosti. Jer uzmite jednog poduzetnika u Zagrebu i jednog poduzetnika u Slavoniji. Ovaj poduzetnik u Zagrebu ima milijun i jednu kombinaciju više za razvoj posla nego onaj u Slavoniji. Jel nama sad u interesu doći do toga da … [[Govornik se ne razumije.]] i dobijemo ono što kaže narod sarmu i svi ćemo jesti sarmu, doduše netko će jesti meso a netko će jesti rižu, a mi smo upravo s ovim dobili to. Dakle, da bi navodno ugurali 100 jedinica lokalne samouprave mnogim jedinicama lokalne samouprave smo uzeli 30 postotnih poena bespovratnih sredstava. I to je činjenica. I od te činjenice ne možemo pobjeći. I to je činjenica koju nama Slavonija, Banovina, Lika, dalmatinska Zagora neće nikad oprostiti. I sad može pričati što god tko hoće. Druga stvar, kolega Borić kad govorimo ovdje o ovome nemojmo zaboraviti da ona famozna priča o poreznom rasterećenju, poticaju potrošnje se odvila na račun upravo tih najsiromašnijih. Više se umjesto njih ne vraća porez na dohodak iz državnog proračuna nego to vraćaju sami. Pa i ovi čak bogati gradovi i općine su ostali bez 18% sredstava. Prema tome i indeksacija i statističke regije je instrument vladama da ujednače koliko je to moguće razvoj, a ne da bi se čim više natrpalo unutra i pričalo o tome kako svi jedemo sarmu.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Šuker mi smo kažem u ovom Domu vodili raspravu vrlo kvalitetnu i predlagali smo i amandmane i sve ono što je bilo potrebno da bi taj zakonski prijedlog prošao i bio kvalitetniji. Međutim nije nas se htjelo uvažiti i stalno smo upozoravali ako imamo Ministarstvo regionalnog razvoja da je to ministarstvo koje treba razviti nerazvijene, nerazvijene krajeve RH. Da to mora biti njihov primarni zadataka, da za to postoje posebni zakoni, da za to na kraju postoje i potrebna sredstva koja možemo dobiti iz EU. Ona bivša Vlada je nažalost krenula krivo, oni su smatrali da o pasivnim ili nerazvijenim područjima RH ne treba na taj način voditi brigu. Tome su prilagodili i svoje strategije. Ako ministar prometa kaže što me briga kojih je 50 pruga ili željezničkih linija ukinuto, znači da ga nije interesirao dio za kojeg oni smatraju da u Hrvatskoj ne treba ga razvijati a to je taj kažem regionalni dio RH posebno područja o državnoj skrbi, brdsko-planinska područja i opće ih nije briga da li tamo ljudi uopće mogu živjeti. Strategija je bila živimo svi u velikim urbanim sredinama ili ako nećete ni tu možete izaći iz RH i tražite si neko mjesto negdje drugdje pod suncem. Mi smo upozoravali da indeksacija bez obzira ko ju je napravio kada se vidjelo što daje nije pravedna. I ponudili smo i rješenja, ponudili smo i rješenja međutim Ministarstvo regionalnog razvoja nije ih htjelo prihvatiti jer smo tvrdili da je vremenski okvir, tj. za njih popis stanovništva iz 2011. godine ne može biti jedan od kriterija unutar te indeksacije koji je vjerodostojan jer su pojedina područja kao što je Gorski Kotar za njih 30 godina izgubili gotovo i 50% stanovništva. I smatrali smo da taj vremenski okvir mora biti dio indeksacije ali da moram uhvatiti jedno šire područje unazad možda tridesetak ili četrdesetak godina jer se desilo iseljavanje iz tih područja. Nije se htjelo to prihvatiti, imamo to što imamo. Umjesto da imamo regionalni razvoj imamo zapravo razvoj velikih sredina na uštrb ovih manjih što nažalost niti kroz iskoristivost fondova kad gledamo velike urbane sredine, velike gradove ne pokazuje nikakav rezultat.
Hvala lijepa. Sad će u ime Kluba zastupnika HRID-a i nezavisnog zastupnika Šandora Juhasa riječ uzeti uvažena zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici državne revizije od ovih silnih milijardi eura da nam se zavrti u glavi Državna revizija je ponovno kvalitetno obavila svoj posao i kolege iz revizije su se već udomaćili ovdje zadnjih dana. Ne znam je li poznata informacija da je više od 50% ukupnih javnih investicija u zemljama srednje i istočne Europe financirano iz EU fondova u razdoblju od samo 2 godine? Ovo su podaci znači za 2 godine, a da bismo komparirali Hrvatsku sa zemljama koje su nam bliske recimo Poljskom, Estonijom, Slovačkom, Češkom ovo su primjeri koji dobro ilustriraju. Nažalost Hrvatske ne spada među te zemlje. Ovo su zemlje koje su dobro iskoristile EU fondove i to su Estonija, Slovačka, Poljska, Mađarska i Češka. Konkretno u Slovačkoj u razdoblju od 2 godine više od 90% javnih investicija financirano je iz EU fondova. Zašto je ovaj primjera važan za Hrvatsku? Pa s obzirom na to da je u drugim državama toliko puno javnih investicija financirano novcem iz EU fondova jasno je da se kod nas korištenje EU fondova nije ni približno dobro, nije ni približno dobro kao što bi moglo biti. Naravno da ima pomaka, ali ima i puno još prostora za poboljšanja. I žao mi je što još uvijek nije prioritet ekonomske politike korištenje EU fondova kao što je to u nekim drugim državama. Isto tako da bismo stekli uvid koliko nismo iskoristili EU fondove ja ću navesti par primjera, a primjeri se odnose na samo 2 godine. Evo konkretno u Poljskoj je otvoreno više od 43 tisuće radnih mjesta u razdoblju dakle od 2 godine. U Sofiji u Bugarskoj izgrađena zračna luka. U Bugarskoj je u 6 velikih gradova da ih ne nabrajam koji su znatno modernizirani gradski prijevoz. U Estoniji je bilo stotinjak jako bitnih projekata iz vodnog gospodarstva i kompletna rekonstrukcija željeznice. U Mađarskoj je 400 kilometara novih izgrađeno dakle ceste i preko 2000 kilometara postojećih je renovirano itd. itd. Koliko znam u svibnju 2015. Hrvatska je Europskoj komisiji poslala prioritete. Najprije je bilo 77 strateških projekata na tom popisu koji se slao u Europsku komisiju a onda je ta lista sužena na 25 projekata. I ti projekti koji su slani u Europsku komisiju u svibnju 2015.su pokrivali područja od željezničke infrastrukture do širokopojasnog interneta. Što je dalje bilo po tom pitanju ja nemam saznanja. Ali ono što znam je da iskorištavanje sredstava recimo iz kohezijskog plana kažu stručnjaci može za samo 2 godine povećati BDP za 2 do 3% godišnje. Mislim da je o tome svaki komentar suvišan. Kod nas se kao glavne prepreke i to je vidljivo iz ovog izvješća Državne revizije navodi ne razumljiv birokratski jezik, zahtjevna dokumentacija, stroga pravila itd. itd. nedostatak administracije, nedostatak educiranog osoblja i to je nažalost za mnoge bila nepremostiva prepreka za povlačenje novca iz Bruxellesa. Ali s druge strane zanimljiva je jedna informacija koju kažu ljudi iz prve ruke koji su povukli znatna sredstva a nisu imali prethodno iskustvo. Kažu da im je najjače oružje bio nevjerojatan entuzijazam i dobra organizacija, naravno kvalitetna ideja se podrazumijeva. I to je formula uspjeha. Činjenica je da u našoj javnoj upravi ima izvjestan broj ljudi koji je svladao problematiku EU fondova. I sama sam sudjelovala u nekim fondovima i mogu reći da stvarno procedura je prilično, prilično komplicirana i treba neko vrijeme da se uđe u tu dokumentaciju. No tih ljudi u našoj javnoj upravi je nedovoljno i to je pokazala i državna revizija. I uz to imate još jednu apsurdnu situaciju da ljudi kada nauče te procedure, kada se educiraju, kada svladaju tu problematiku u konačnici napuste javnu upravu, u konačnici napuste državnu službu i odu u neki sektor gdje su bolje plaćeni. Vidjeli smo prošli tjedan iz izvješća Komisije za kontrolu postupaka javne nabave koliki je zapravo problem priprema dokumentacije za javnu nabavu odnosno za projekte. I kako bi se ovi izvoli iskoristili praktički je najvažnija, možemo reći i banalna stvar dobra organizacija i sposobnost dakle državne administracije jer knjiga spadne na dva slova, doslovno na dobru organizaciju i na sposobnost državne administracije. Naravno da nije lako ni pripremiti projekt a kamoli ga isplanirati a nije lako ni pripremiti sve te dokumente po onim odrednicama koje daje Europska komisija jer su stvarno strogi kriteriji. Moraju biti i tehnološki i ekonomski izvedivi, moraju imati kvalitetno razrađen poslovni plan i naravno financijski plan, moraju u konačnici biti usklađeni sa tim ciljevima koji se traže od Europske unije itd., itd.. To je praktički jedan mali magisterij u nekim slučajevima ili ne znam diplomski rad, otprilike ta razina zahtjevnosti. I dakle to najviše ovisi o sposobnostima i vještinama državnih službenika i naravno o potpori resornog ministarstva i u konačnici Vlade. Nažalost često je pravilo više nego iznimka da su kvalitetne ideje i zaista strateški projekti propadali na administrativnim i tehničkim problemima. I opet je tu problem uhodanost i sinkroniziranost državnih tijela. Zanimljivo je recimo da je lokalna samouprava puno bolje prolazila u nekim situacijama u povlačenju sredstava iz EU fondova jer su bili manji, bolje ekipirani i bolje organizirani. Recimo konkretno neke jedinice lokalne samouprave su stvarno bile uspješne da ih sada ne nabrajam, da ih ne izdvajam koje, neke su naravno bile manje uspješne, naravno opet ovisi o organiziranosti. Često pitanje koje sam čula možda zvuči banalno ali što tko treba raditi, doslovno je to bilo pitanje. Recimo što treba raditi načelnik općine kada se općina želi prijaviti na EU projekt. Načelnik općine u teoriji bi trebao raditi jedno a u praksi raditi drugo, ali on može zapravo i u teoriji i u praksi doslovno samo voditi projektni tim, on to može na papiru, naravno može on i u praksi, ovisno koliko je sposoban. On treba dati prioritet razvoja te općine sukladno ukupnom razvoju plana a sve ostalo, doslovno sve ostalo mogu raditi stručni konzultanti, ljudi s iskustvom i referencama jer ti ljudi rade od pripreme projekata do prijave pa kasnije provođenja zato što lokalna samouprava naravno nema dovoljan broj educiranih djelatnika za EU projekte, neki su to na vrijeme shvatili. Ali s druge strane imamo mi i županijske razvojne agencije kada govorimo o lokalnoj samoupravi i te su agencije dobile značajna sredstva i od države i od županijskih proračuna. I njihova uloga je zapravo upravo poboljšanje života i gospodarstva u tim lokalnim jedinicama i to naravno najviše mogu ostvarivati kroz europske fondove. U tim, u pojedinim županijama, u pojedinim jedinicama lokalne samouprave te razvojne agencije su odigrale važnu ulogu i pomogle su u, gotovo su bile presudne. I tu je povučeno više novca. Opet neću izdvajati nikoga ali imamo i one primjere gdje razvojne agencije nisu kvalitetno odradile svoj posao i tu bi zapravo resorno ministarstvo bilo ključno da onima koji nisu bili toliko uspješni a svi spadaju pod istu kapu pomogne s primjerima onih uspješnijih ili dodatno educira. Prema izvješću o prihodima i rashodima država članica iz 2015. godine. Nažalost i ja sam se iznenadila ali vidimo da je Hrvatska najlošije pozicionirana u zemljama središnje i istočne Europe i to su službeni podaci. Da ne bude zabune kada kažemo prihodi, mislimo na ona sredstva koja je država uplatila u europski proračun a rashodi su ona sredstva koje Europska unija vodi kao trošak za državu članicu a uključuju ujedno isplate prema toj državi članici naravno. I sada ta razlika između prihoda i rashoda bi trebala biti znatno pozitivnija. To bi značilo da država dobro koristi EU fondove. U toj, na tom popisu, na tim podacima Cipar i Hrvatska stoje najlošije. Mislim nedvojbeno je ovdje da u Hrvatskoj su ovakvi izvori neophodni i zaista je prava šteta da ih ne koristimo dovoljno. Ali da se vratim na one pozitivne primjere zemalja iz istočne Europe. Ja se stvarno nadam da će u Hrvatskoj u dogledno vrijeme porasti taj udio javnih investicija financiranih iz EU fondova barem na 50% ako se ne možemo već mjeriti sa nekima kod kojih je to na 90% jer to sada u ovim okolnostima tih 90% mi se čini kao znanstvena fantastika. Zato je ova revizija jako korisna i vidim da su se subjekti revizije, dakle državna tijela sva od reda izjasnila da prihvaćaju preporuke Državnog ureda za reviziju. Preporuke su stvarno sveobuhvatne od poboljšanja administrativnih kapaciteta do pomoći korisnicima. I Državni ured za reviziju je stvarno obavio dobar posao, dao je te dobre preporuke koje treba primjenjivati. Stvarno su utvrđene sve slabosti i propusti. I sve je to lijepo složeno i popisano. E sada je pitanje koliko će se od toga opet provesti i koliko će se od toga usvojiti. Ovi primjeri zemalja koje su bolje prošle isključivo su bile bolje pripremljene. Trebaju nam zapravo biti ozbiljno upozorenje da je ovo problem kojemu mi do sada, bez obzira na ove rasprave koje smo sada čuli nismo ozbiljno do kraja pristupili. Možda smo imali entuzijazam ali smo zapeli na nekim koracima i nismo do kraja sistematično i sustavno proveli sve korake koje smo trebali provesti. I od strane državnih tijela i od strane Vlade, ne jedne nego nekoliko Vlada uzastopce. I to treba ispraviti. Iz Komisije nam kažu da nije dobro da požurimo, da se bolje organiziramo. Vidimo da su zadnjih godina odrađeni parcijalni pomaci i to treba poboljšavati. Jedan kolega je ovdje rekao u prethodnoj raspravi da će ova Vlada raditi sve drukčije. Ne slažem se s tim da treba sve raditi drukčije i sve treba raditi ispočetka. Ondje gdje je rađeno dobro treba nastavit poboljšavati, a onda gdje ima prostora treba dalje dorađivati. Sve lijepo piše u ovom izvješću, ali ne samo u ovom izvješću nego i u drugim dokumentima koji se nisu proveli. Ne treba davati paušalne tvrdnje, jer je sve popisano i činjenice govore same za sebe. Dakle, da zaključim. Ja bih rekla da nema potrebe rušiti ono što je dobro i nema potrebe da svaka Vlada kreće ispočetka, nego treba nastaviti sa onim što je rađeno dobro i dalje poboljšavati, samo nadograđivati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Branka Grčića, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Htio bih samo napomenuti ovo što je kolega Irena rekla. Jako je dobro objasnila o čemu se tu radi, bilo je riječi o tome i u prvom izlaganju. Dakle, ljudi u sustavu ovo je jedan od najdinamičnijih i najzahtjevnijih sustava u državnoj upravi i to treba, to je ja mislim manje-više svima jasno. To su ljudi koji su izuzetno educirani sa vrlo specifičnim znanjima i traženim, molim vas kolege, i traženi na tržištu i to se vidi. Dakle, svaki dan iz najvažnijih institucija u sustavu upravljanja fondovima odlaze ljudi. To je bilo u mandatu ove Vlade, to će biti i u mandatu ove Vlade nove kao što je bilo i u onoj prethodnoj Vladi i to je na žalost tako. Dakle, kolega Borić isto koristim priliku, znači ono što se dogodilo na početku našeg mandata je bila bitka da ljudi ostanu u sustavu, vjerujte mi, a najbolji dokaz tome u mom ministarstvu kao ključnom ministarstvu kao ključnom ministarstvu za upravljanje fondovima na tri ključne pozicije vezane za tu priču strateško planiranje … [[Govornik govori engleski, ne razumije se.]] dakle upravljačko tijelo i zamjenik ministra zadužen za EU fondove, tri nestranačka čovjeka koje vi jako dobro znate i znate da su to izuzetni ljudi, izuzetni stručnjaci i nemaju veze sa SDP-om. I ja bih volio kad bi vi imali snage te ljude zadržati u sustavu.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena zastupnica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Ne? Neće. Onda sljedeća je replika uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Kolegica je dobro naglasila da ono što je dobro ne treba mijenjati. Međutim, Ministarstvo regionalnoga razvoja gdje su i EU fondovi jednostavno se drugom logikom vodilo. Znači, kod indeksa razvijenosti područja brdsko-planinskih obrnutom logikom su išli. Ono što je HDZ donio kao indeks razvijenosti oni su to prihvatili a to je u biti bio potpuni promašaj poglavito za područja Dalmatinske zagore, Sinja i Vrgorca koji su izgubili pola proračuna ti krajevi koji inače izumiru i koji su zaboravljeni u svakom obliku, pa tako recimo grad Sinj je izgubio od proračuna koji je nekada bio 70 milijuna izgubio je preko 20 milijuna kuna tim nepravednim zakonom. Sve što je bilo loše, tako i Vrgorac. Gorski kotar je izgubio 25 milijuna koliko sam grad Sinj. To su krajevi koji izumiru, to je znači ciljana politika bila ne regionalnog razvoja nego regionalnog razbijanja ruralnih područja i to je HDZ indeksom razvijenosti kao ključni indeks razvijenosti poslušajte koji je pod točkom 5. stopa obrazovanosti. Sinj je među prvim gradovima u Hrvatskoj po nezaposlenosti, a međutim puno je bitnije bila obrazovna struktura da prebaci tu granicu 75% i da se taj novac razlije na druga mjesta i nepravedno ste taj kraj gospodine Grčiću sad koristim priliku oštetili. Taj grad ste doveli do ruba da izumire zbog vaših odluka koje su bile nepoštene. Prikupljali smo peticije 7 i pol tisuća potpisa. Trebali ste nas primiti, niste vi nego vaš zamjenik nas je primio. Niste se ni tu udostojili. Jedino što ste na kraju pred sam mandat što ću vam reći da je to hajmo reći pohvalno, ali čisto iz političkih razloga što je dobro u alkarske dvore ste uložili nekakav iznos što je ne ispravljanje nepravde. To je uzeli ste nam prase, a dali ste nam kobasicu, tj. suđuk. Vratite nam do jednoga praseta.
Kolega Bulj, hvala lijepa. Vi ste trebali replicirati kolegici Ireni Petrijevčanih Vuksanović. Ona se sad javila za odgovor, iako je vaš bio, vaša replika bila usmjerena ka kolegi Grčiću. Ali očito će ona odgovoriti ipak.
Poštovani kolega Bulj uz dužno poštovanje prema vašoj upućenosti u EU fondove ne sumnjam da ste dovoljno upućeni o kraju o kojem govorite. Ali ne možete o EU fondovima u kontekstu jedinica lokalne samouprave govoriti kroz isključivo kroz indekse. To je jedna malo složenija materija koju ja nemam, tri minute mi nisu dovoljne ovdje da dovoljno obrazložim i da uputim. Ali ja uvažavam zabrinutost za vaš kraj. Ja sam isto, dolazim iz jedne općine gdje je moglo biti bolje iskorišteno, a na žalost nije i to je istočna Slavonija i o tom bi se moglo puno razgovarati. Ali to nije grijeh samo prošle Vlade. Ja ne branim prošlu Vladu, niti branim Vladu prije ove prošle. Dakle, to je nešto što je vrlo kompleksno i tu se, tu recimo, da situacija nije dobro odrađivana zadnjih petnaestak godina i to su repovi koji se povlače. Naravno da ova indeksiranost je nešto što ste vi sad percipirali kao ključno, ali to vam je samo jedan kotačić u cijelom ovom sustavu. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći će u ime kluba zastupnika riječ uzeti uvažena zastupnica Marija Puh.
Poštovani predsjedniče, poštovane kolegice i kolege, poštovani predstavnici revizije. Pred nama je danas Izvješće o obavljenoj reviziji i učinkovitosti upravljanja sredstvima EU fondova u Republici Hrvatskoj. Sama završna ocjena revizije je da je upravljanje sredstvima strukturnih instrumenata djelomično učinkovito. Vidljivo je da u samom početku korištenja strukturnih fondova nije odmah reagirano dovoljno brzo i da su povučena sredstva bila manja od onih koja su uplaćena prema EU no što se tiče podataka za 2015. godinu koja je također već iza nas ti podaci su se nasreću znatno promijenili i slika je zapravo puno bolja od tada. Hrvatska je tijekom 2015. godine u Proračun EU uplatila nešto više od 3 milijarde kuna dok su istodobno Hrvatskoj iz europskog proračuna doznačena sredstva u iznosu višem od 4 milijarde kuna. Što znači da će Hrvatska i 2016. godine biti u plusu. U ovoj 2016. godini u okviru operativnog programa konkurentnost i kohezija planira se nastavak provedbe 12 postupaka dodjele bespovratnih sredstava započetih u 2015. godini. Ukupna vrijednost bespovratnih sredstava koja su stavljena na raspolaganje korisnicima u okviru tih postupaka iznosi 464 milijuna eura od čega će iz Proračuna EU biti povučeno čak 424 milijuna eura. Također, planirano je pokretanje dodatnih 54 postupaka dodjele putem kojih će korisnicima biti stavljeno na raspolaganje ukupno 2,5 milijarde eura bespovratnih sredstava od čega oko 2 milijarde eura čine europska sredstva. Međutim, unatoč ovako pozitivnoj vijesti za ove sad nadolazeće godine u razgovoru s korisnicima i aplikantima strukturnih fondova saznala sam da oni često nailaze na probleme s pozivima na natječaje ali i svim ostalim vezanim uz prijavu na natječaje. Neki od najčešćih problema na koje su mi se požalili su sljedeći: vrlo kratki rokovi za prijavu ali i česte izmjene poziva najčešće već nekoliko dana nakon same objave poziva. Izmjene koje su napravljene nakon već nekoliko održanih radionica vezanih uz sam natječaj ili nekoliko dana prije završetka roka za predaju dokumentacije rezultiraju nemogućnošću zadovoljavanja svih kriterija iz natječaja. U takvim situacijama kada dolazi do izmjene poziva bilo bi poželjno da se i produži rok za samu prijavu na natječaj. Radionice koje se provode najčešće su previše općenite bez nekih konkretnih odgovora na postavljena pitanja. Obrada javnih poziva traje predugo, rokovi evaluacije traju predugo. Treba skratiti rokove izvještaja između pojedinih administrativnih faza projekata. Potrebno je revidirati pravilnike za 2 najključnija operativna programa, a to su razvoj ljudskih potencijala i program konkurentnost i kohezija. Jako je komplicirana procedura za prijavu na natječaje te je besmislena količina dokumenata potrebna za prijavu. Potrebno je pojednostaviti natječajnu dokumentaciju na način da se svi potrebni obrasci za dokazivanje financijskih sposobnosti ili vlasničkih struktura koji su javno dostupni da njih nije potrebno ponovno i dodatno prilagati prijavi. Osobe koje su evaluatori bi trebale biti stručne osobe koje imaju i praktičnih iskustava iz područja gospodarstva što bi im uvelike olakšavalo razumijevanje samih projekata ali bi ubrzalo davanje potvrda izvještaja korisnicima. Ista ili slična situacija je kod čekanja odgovora na predane zahtjeve za nadoknadom sredstava. Jednostavno su dugi rokovi za čekanje odgovora. Ogroman problem je i što različita provedbena tijela ista pravila tumače na različite načine. Evo, ovo su neki od problema na koje su mi ukazali sami korisnici. Znakovito je da kada u izvješću pročitate preporuke koje su dane subjektima revizije one se zapravo umnogome podudaraju sa ovim problemima koje sam saznala sa samog terena. Svi subjekti revizije su prihvatili preporuke te su se obvezali da će poduzeti mjere koje su potrebne da se što više problema ukloni. Po meni to je jedini i pravi cilj i zadatak ovih izvještaja koje slušamo sad zadnjih dana koje nam podnosi revizija. Detektirati probleme, upozoriti na njih i raditi na njihovom uklanjanju. Mi ćemo danas tu vjerojatno u ovom Domu opet raspravljati o svemu i svačemu i što ima veze s ovim izvješćem i što nema veze s ovim izvješćem. Vjerujem da se svi sjećate naše jučerašnje rasprave. Nemojmo propustiti priliku koja nam je dana i koju nam pružaju europski fondovi. Ja vas sada sve ovdje pozivam problemi su detektirani i kak bi mi Zagorci rekli idemo deti glave skupa i primiti se posla. Dvije glave su pametnije od jedne glave, a zamislite tek onda naših 151 glava nasuprot 1 glave. Pustimo se prošlosti, pustimo se prepucavanja i gledajmo budućnost. Da, slažem se povijest je učiteljica života i to uopće ja ne osporavam no kao što bi rekao James Joyce "Povijest to je mora iz koje se pokušavam probuditi". Također, osim što apeliram na sve nas sada tu apeliram i na Vladu RH, odugovlačenjem formiranja Vlade a i samim time i odabirom zamjenika i pomoćnika zaostaje se sa donošenjem određenih pravilnika a samim time i sa raspisivanjem natječaja što vodi do toga da se potencijalni prijavitelji na natječaje koji su na vrijeme imali spremne projekte i kompletnu tehničku dokumentaciju sada se nalaze u situaciji da zbog odugovlačenja sa raspisivanjem natječaja ili sami ulaze u te projekte ili odustaju od prijave projekata na EU natječaje. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Željka Glasnovića.
Poštovani predsjedniče slušajući ova izlaganja čuli smo puno podataka ali ne bavimo se kritičnim stvarima, nekim tabu temama o pitanju europskih fondova za '14. godinu, prvu godinu punog članstva u EU, imali smo na raspolaganju 1,1 milijarde eura. Koliko smo povukli? Tu smo negdje 24 do 28 zemalja po povlačenju europskih fondova. Ali koji su ključni problemi? Uvijek u pravnom sustavu je totalna kaljuža, ja sam vani živio 30 godina, tu se mijenja zakon svaki dan ko da se piše u olovci, briše se, izbriše, neki su zakoni ovdje mijenjani na proceduru išli 23 puta. Koji će normalan izlagati ovdje? Ovo nisu ideološka pitanja. U Hrvatskoj do dan danas u državnim službama radi polovina, u državnim tvrtkama pola ljudi rade kao i u bivšoj državi. Korupcija tu smo negdje na podrumu u EU sa Bugarskom a napomenuo bi ovim izlagačima da je i Bugarska provela denacionalizaciju. U Hrvatskoj je 10% zemljišta uvedeno u katastar a 58% državnog zemljišta je neuporabljivo. Ko će ovdje investirat? Imamo npr. mi smo na posebnom mjestu u pogledu rasta u srednjoj i istočnoj Europi, srednjoj Europi, zašto? Zašto je Poljska napredovala, Češka? Jer su izvršili dekomunizaciju po svim elementima. To nije ideološko pitanje. Ljudima su vratili imovinu, uspostavili su efikasan sustav, zakoni se mijenjaju, dobro ne miješaju se na to doktrina i … pakt. Ne miješaju se zakoni socijalistički i zakoni zapada, kontinentalni kao Napoleon, kao …, to je kao da miješate vodu i ulje. Hvala vama.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvažena zastupnica Marija Puh.
Poštovani kolega Glasnović, temeljna misao vodilja mojeg izvješća bila je detektirati probleme, upozoriti na njih i raditi na njihovom uklanjanju. Mislim da je to zadatak svih nas i da moramo zajedno raditi na tome. Hvala.
Sada će u ime Kluba zastupnika HSLS, BUZ riječ uzeti uvažena zastupnica Gordana Rusak. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, pred koji dan zgranuta nalazom revizije vezanim uz ustanove u kulturi istupila sam za istom ovom govornicom. I na kraju sam taj vlastiti istup doživjela kao grupnu psihoterapiju koja bi trebala barem malo smiriti savjest jer eto ipak je nešto napravljeno, progovorilo se o onome što bi trebalo mijenjati. Ali put do tih promjena je toliko dug da ta spoznaja djeluje frustrirajuće. Stoga je moj današnji istup prožet spoznajom da samim istupom u sabornici neće stvari same po sebi krenuti na bolje. Treba tražiti načina iz vlastitog djelokruga kroz koje je moguće nešto pokrenuti, kroz inicijative, kroz odbore, kroz dijalog s ministrima i stoga je moj pristup današnjoj raspravi sasvim drugačiji. Želim iznijeti činjenice koje su iza ovih podataka koje nam donosi revizija učinkovitosti upravljanja sredstvima EU fondova ne zato da bi se vraćala u prošlost i kritizirala što je moglo i trebalo bolje. Od toga danas nema koristi. A da je trebalo biti bolje pokazuje tablica o raspoloživim sredstvima, primljenim sredstvima, o ugovorenim iznosima i o plaćanim iznosima. Ali za prolivenim mlijekom se ne žali. Želim da se iz ove iscrpne i temeljite analize koju su nam podastrli revizori na čemu im se najljepše zahvaljujem izvuku neke pouke i neke od smjernica daljnjeg rada u korištenju sredstava EU fondova. Zaustavit ću se na operativnom programu razvoj ljudskih potencijala jer je taj program posebno zanimljiv za područje obrazovanja i znanosti a za razliku od drugih okvirnih programa većina projekata odnosi se na dodjele bespovratnih sredstava. Po tom programu imali smo na raspolaganju više od 150 milijuna eura. Uspjeli smo ugovoriti oko 56 milijuna eura. Primili smo nešto više od 48 milijuna eura a krajnjim korisnicima isplatili nešto više od 40 milijuna eura. Što znači da smo krajnjim korisnicima uspjeli isplatiti tek 26,6% od raspoloživih sredstava. Poražavajući podatak ali ako ga povežemo sa slijedećim kontekstom onda je još tragičniji. U to vrijeme dok nam se pružala ova prilika da uz nešto znanja i sposobnosti povučemo raspoloživi novac iz operativnog programa razvoja ljudskih potencijala radna mjesta u znanstvenim i visoko školskim ustanovama gubili su doktori znanosti jer su njima isticali ugovori o radu. Dio njih našao se na burzi, a oni najsposobniji i najbolji danas rade u inozemstvu. Uz pretpostavku da smo uspjeli povući samo polovicu, naglašavam samo polovicu raspoloživih sredstava iz tog fonda osigurali bismo jednogodišnju bruto plaću za 3653 doktora znanosti. Da odmah razbijemo famu o tome kako su visoke plaće u visokom školstvu, prosječna bruto plaća jednog doktora znanosti u sustavu znanosti, obrazovanja je oko 13 tisuća, njegova neto plaća oko 7 tisuća. Razbijmo i famu da sveučilišni profesori imaju visoke plaće jer razlika između doktora znanosti i redovitog profesora nije niti x2 koeficijent. Kakve negativne posljedice je ostavio na znanstveni i nastavni rad na institutima i fakultetima ovaj masovni egzodus mladih doktora znanosti ne treba uopće isticati. Posljedice ćemo osjećati desetljećima. I sad se vraćam na znanje i sposobnosti koje su potrebne da se novci iz dostupnih fondova povuku. I nalaz revizije pokazuje da nam je jedna od slabih točaka u procesu iskorištavanja europskih sredstava baš nedostatak obrazovanih i kompetentnih osoba koje su vješte u pisanju projekata jer novce možemo povući samo i jedino na temelju dobro osmišljenih i napisanih projekata. Ulaganje u ljude trebao je biti onaj prvi korak koji je trebalo učiniti u vrijeme kada samo bili još daleko od ulaska u EU da bismo bili spremni dočekati mogućnost korištenja pretpristupnih fondova kao i onih koji su se otvorili ulaskom u EU. U to smo tada trebali uložiti proračunski novac. Da tome nije tako i da nismo imali nikakvu viziju onoga što dolazi govori podatak da čak i one institucije koje imaju veliki intelektualni potencijal i velike mogućnosti iskorištavanja tih sredstava kao što su recimo fakulteti, instituti, kroz sve ove godine nisu imale mogućnosti otvaranja novih radnih mjesta na teret proračunskih sredstava a na koje bi se zaposlili djelatnici čija bi zadaća bila upravo prijava na europske projekte. Tamo negdje '80.-tih, '90.-tih godina sva iole veća institucija koja je imala nekakav ured imala je svog tajnika, sekretaricu. Bez toga ne možemo zamisliti nekakav ured. Mislim da je došlo vrijeme da shvatimo da danas niti jedna imalo značajna institucija ne može imati ured a da nema čovjeka koji je sposoban napisati i prijaviti jedan europski ili više europskih projekata. Vratimo se na fakultete sa institucije s koje dolazim, dakle u mojoj instituciji prijava na takve projekte prepuštena je pojedinim entuzijastima koji će nakon nastave, pisanja znanstvenih projekata i vođenja administracije za te projekte nakon znanstvenog rada i nakon rada u raznim tijelima i u odborima na fakultetu i sveučilištu naći još toliku energiju da napišu pod navodnicima samo još jedan europski projekt koji će omogućiti da se na određeno vrijeme zaposli neka mlada obrazovana osoba. Je li onda čudno da smo iskoristili tek 26,6% sredstava od mogućeg maksimuma za razvoj ljudskih potencijala. Ali rekla sam, nisam ovdje da bih kritizirala, okrenimo se i pokrenimo. Uistinu je nepopularno u vrijeme dok s puno razloga govorimo o tome da rashode moramo smanjiti, reći da bismo ih u jednom segmentu trebali povećati. A ja ću ipak reći da bi ulaganje u ljude trebalo povećati i to ciljano u kompetentne ljude sa znanjima potrebnim za uspješnu prijavu EU projekata koje bi se racionalno rasporedili u one ustanove i one institucije koje imaju najveći potencijal iskorištavanja toga novca. Konkretno, otvorimo za njih radna mjesta na najboljim fakultetima i prestižnim ustanovama, to bi nam se ulaganje višestruko vratilo. Samo treba ima hrabrosti uložiti i zadnji novčić koji imamo u znanost i obrazovanje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prva je uvaženog zastupnika Arsena Bauka. … [[Upadica se ne čuje.]] Odustaje. Uvaženi zastupnik Goran Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice Rusak, kazali ste, ne treba žaliti za prolivenim mlijekom. Slažem se da ne treba plakati za njim, ali ako ne znamo razloge zašto je mlijeko proliveno i ne otklonimo razloge onda ćemo ga ponovno prolijevati. A podatke o korištenju EU fondova naročito ako se vratimo u vrijeme predizborne kampanje su potpuno različiti od podataka koje dobivamo u nalazima državne revizije a jedini točni podaci su ovi podaci ovdje. A najveća prepucavanja su bila kako se koriste uspješno ili neuspješno fondovi Europske unije a radilo se zapravo o izmišljenim podacima. A ovi podaci koji su ovdje iznijeti piše da je primila 432 milijuna Republika Hrvatska eura a da je mogla 858. Može se reći, da iskoristila je 50% mogućeg ali je ispravnije reći, 50% je propustila iskoristiti mogućeg. Čak ovdje kaže državna revizija i koji su razlozi za to. Ali hrvatska javna scena je puna obmanjivanja i lažnih iskrivljenih podataka. Dana smo svjedoci, evo u medijima se objavljuje da je jučer jedan predsjednik, predsjednik Odbora za ljudska prava i prava nacionalnih manjina obmanuo hrvatsku javnost sa podatkom da se samo 10 kuna godišnje po stanovniku, po članu udruge kulturnih udruga nacionalnih manjina izdvaja iz državnog proračuna. Nije točno, nego se izdvaja 10 puta više po stanovniku nacionalne manjine ako se samo uzme u obzir članovi udruga onda se ne izdvaja 10 kuna nego 7 tisuća i 400 kuna godišnje po članu udruge kulturnih ustanova nacionalnih manjina. Zamislite obmanuti javnost umjesto 7400 i kazati 10 kuna. To je ravno ovome što se do sada govorilo o korištenju fondova Europske unije u odnosu na ono što ovdje piše. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovoriti će uvažena zastupnica Gordana Rusak.
Matematika je matematika, brojke su brojke, one se ne mogu lažirati ali ja sada u ovom trenutku u njih ne bih ulazila. Ja bih istaknula opet ovu rečenicu ili kratku, vrlo kratku rečenicu, okrenimo se i pokrenimo se. Iznijela sam konkretan prijedlog, dajmo, oslobodimo, odnosno stvorimo radna mjesta u onim institucijama koje imaju najveći intelektualni potencijal za ljude koji će pisati europske projekte. I uvjerena sam da će tada brojke biti drugačije. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći će u ime kluba SDP-a riječ uzeti uvaženi zastupnik Branko Grčić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Evo nekoliko riječi o ovome revizijskom izvješću i generalno situaciji o čemu je i sad kolega Marić nešto rekao. Dakle jedno su brojke u reviziji i one obuhvaćaju razdoblje 2007./2013. a drugo su podaci koji uključuju '14.-tu i 15.-tu godinu u cijelosti i tu je napredak itekako vidljiv, o tome ću nešto reći. Što se tiče same revizije, mislim da smo to korektno u nekakvoj suradnji i raspravili i odradili da se mogu složiti sa zaključcima revizije. Ono oko čega smo imali malo dilema u razgovorima jeste a što je vrlo važno a to je usporedivost podataka. Dakle, ono u Hrvatskoj jedino što je usporedivo sa europskim zemljama koje koriste EU fondove jeste razdoblje korištenja predpristupnih fondova 2007.-2013. U ove podatke uključen je iznos koji je Hrvatska dobila u drugoj polovici 2013. godine iz strukturnih fondova i tu je kvaka. Taj iznos nije mogao biti iskorišten preko noći i to treba znati. Dakle, kad se uspoređuje samo 2007., trinaesta, dakle kad smo u jednakom terminu počeli sa korištenjem sredstava sa ostalim zemljama, onda je situacija bitno drugačija. Dakle, ti podaci govore da je Hrvatska ugovorila 95% ukupno raspoloživih sredstava iz IPA fondova u tom razdoblju i da je isplatila 68% ukupnih sredstava. Kada tome dodate sredstva iz strukturnih fondova za pola godine 2013. e onda se zapravo taj postotak smanjuje, jer jednostavno ta sredstva ne možete preko noći iskoristiti jer trebate akreditirati sustav, trebate ga opremit po novim pravilima sa pravilnicima, otvorit natječaj iznova itd. itd. a to je procedura koja užasno dugo traje. Da dugo traje najbolje vam pokazuje sljedeći podatak. Kad smo mi došli kao Vlada 2012. godine zatekli smo, dakle od 2007. do dvanaeste je proteklo 5 godina financijske perspektive, a mi smo zatekli 250 milijuna eura ugovorenih sredstava i to kolega Marić može provjeriti ako ne vjeruje ovim brojkama. Može lako provjeriti. Dakle, 250 milijuna eura ugovorenih u pet godina, a u iduće četiri godine ugovoreno milijardu i 250 milijuna. Dakle, 6 puta je veći iznos na kraju mandata ove naše Vlade, bivše Vlade u odnosu na ono što smo zatekli na početku mandata. Pet puta je veći isplaćeni iznos, znači jedno je ugovoreno, a drugo je ono što je realizirano na terenu. Znači, pet puta je veći iznos isplaćenog na terenu i sada negdje iznosi oko 750 milijuna eura. I to su činjenice. A negdje je početak je bio sa 170, 180 milijuna eura na početku 2012. Prema tome, mi smo nastavili graditi sustav. On se izgrađivao i ovih pet godina, a to je za Hrvatsku bilo nešto posve novo i ja to razumijem. Nije bilo ni dovoljno projekata čime bi se, dakle koji bi se ugovorili i čime bi se apsorbirao novac. Mi smo nastavili neke vaše projekte, osmislili smo nove projekte, puno novih projekata i puno velikih projekata i to je donijelo situaciju da smo mi u prošloj samo godini 2015. isplatili iz proračuna Hrvatske države 5,7 milijardi kuna po svim osnovama iz EU izvora. To uključuje i strukturne fondove, ali to uključuje naravno i potpore poljoprivredi da budem posve precizan. Ali je vrlo važno reći godinu prije samo je bilo 2 milijarde i 100, a onu godinu još prije milijardu i 400. Dakle, ta krivulja ide ekspanzivno gore i sinoć smo, evo imao sam prilike i sa kolegom Marićem o tome raspravljati. Dakle, procjene da će u ovoj godini u proračun se ugraditi 7 i pol milijardi kuna po meni su apsolutno realne i ostvarive. I to je ono što vadi hrvatsko gospodarstvo u velikom dijelu uz rast osobne potrošnje, uz rast izvoza itd. vrlo bitna komponenta rasta su investicije i posebno investicije financirane iz EU fondova. Jer samo u jednoj godini 2015. u kojoj je došlo do preokreta gospodarskih trendova isplata EU sredstava je bila 3 i pol milijarde kuna veća. To je jedan posto BDP-a. Dakle, od ovih 1,8% koliko se procjenjuje da će BDP rasti ili da je rastao u 2015. gotovo 1% direktno je vezano za veće isplate iz EU fondova. I to su činjenice. I sada taj proces ide dalje, idu neki veliki projekti i taj proces će se ubrzati. Na žalost recimo bilo je i problema vrlo ozbiljnih Dugo Selo – Križevci, projekt 200 milijuna eura čini mi se vrijedan koji je dva puta pao na natječaju. Ali to samo dokazuje da smo mi uređena država koja poštuje pravila javnog nadmetanja. I ako nešto u tom procesu nije bilo u redu, nije. To poništavamo, a ne silujemo ili ne daj bože namještamo nekome tamo natječaje. Prema tome, to je dio dosega izgradnje sustava gdje se zaista reagira na najmanji nedostatak, poništavaju se natječaji i ide se sve iznova. Istina, to prijeti da u konačnici možda ne iskoristimo sva sredstva za taj projekt koja su bila namijenjena, ali pravila se moraju poštivati i tako smo radili. I nadam se da će i nova Vlada nastaviti tim putem. Kad uspoređujete vidite ovo što sam rekao samo IPA-u i druge europske zemlje vidjet ćete malo se to može proguglati na internetu i vrlo lijepo vidjeti. Sve zemlje EU posebno nove zemlje članice u prvih dvije, tri godine jako teško su iskorištavale sredstva. Zašto? Jer je to proces pripreme akreditacije sustava, ugovaranja projekata, provedbe javnih natječaja itd. itd. što traje, što treba vrijeme. Najbolja je bila 2007., osme, devete Češka koja je najjače krenula u taj proces. I znate kako je to izgledalo? U prvoj godini nisu ugovorili ništa, u drugoj godini su ugovorili 20%, a isplatili samo 1%. Tek u trećoj godini su digli isplatu sredstava na 10% ukupne alokacije. Najgora je bila Rumunjska koja u tri godine uzastopno od sedme, osme, devete nije isplatila ni eur sredstava iz EU fondova. To su činjenice, to je istina i to se lako može provjeriti. Ne govorim sada o Hrvatskoj, govorim o Češkoj i Rumunjskoj. Isto je i za Hrvatsku vrijede pravila. Znači taj proces ide lagano na početku dok se sve uštima, dok se sustav pripremi, izgradi, dok se projekti pripreme, dok se ugovori pripreme, natječaji itd. A onda to ekspandira u drugoj polovici tog financijskog razdoblja sedmogodišnjeg i to je pravilo uvijek isto. I tu postoji jako puno zabuna. I to je ono čime se manipuliralo u kampanji na žalost, pa su rekli evo ga, u 2014. ništa ova Vlada nije povukla od ove nove alokacije iz novog financijskog razdoblja. To je ipak manipulacija jer to nije bilo niti moguće. Jer u '14. godini su se još odobravali operativni programi. Kako ćete povući novce ako se tek trebaju odobriti operativni programi, a Hrvatska je bila u prvoj trećini svih europskih zemalja po dinamici usvajanja operativnih programa. Prema tome, bili smo u vrhu po brzini pripreme tih ključnih dokumenata s čime se možemo pohvaliti. Da, i oni ljudi koje sam maloprije spomenuo najviše su tome doprinijeli sa cijelom strukturom u svim ostalim ministarstvima i agencijama i ovdje im se ja javno još jednom zahvaljujem jer to su ljudi, to su oni ljudi za koje u sustavu nema problema. Oni ne da su zaradili svoju plaću nego su zaradili i puno više od toga jer ne rade 8 sati, rade 12, 14 i više sati dnevno. Ja to mogu posvjedočiti osobno, gdje god treba. I nisu stranački ljudi nego profesionalci iz javne uprave koje treba zadržati pod svaku cijenu. U ovom sad novom sustavu plaća koji pripremate vodite računa o tim ljudima. Te ljude treba zadržati, a nažalost bježe. Što ja tu mogu, jel'. Još nekoliko podataka koji su vrlo bitni za ukupno stanje u ovom trenutku iskorištenosti EU fondova. Dakle, pri kraju 2015. milijardu i 500 milijuna eura ugovorenih, 740 milijuna eura isplaćenih. Ono što smo mi zajedno sa Europskom komisijom definirali jeste bio i akcijski plan, poseban akcijski plan za ubrzanje apsorpcije ovih sredstava 2007-2013. gdje smo uveli nekoliko metoda ili načina. To je prije svega faziranje projekta. Što vam to znači? To znači da jedan dio projekta se može financirati iz jedne financijske perspektive, tekuće, a da bez problema onda to možemo nastaviti financirati ako ne bude dovršen projekt i u drugoj financijskoj perspektivi. Druga bitna metoda je vezana za promet. Znači promet je bio dugo vremena jedna od crnih točki cijelog ovog procesa i zaista tamo je zapinjalo, zapinjalo, zapinjalo i onda smo sjeli i s Europskom komisijom dogovorili da možemo promijeniti čak operativni program, korigirati, mijenjati listu projekata i ubaciti one projekte koji su potpuno spremni. Tako je ušao aerodrom u Dubrovniku, 250 milijuna eura vrijedna investicija, dakle ogroman projekt i ušao je na tu listu. Tamo je ušao i most Čiovo, trogirski most dakle Čiovo, tu je ušla obilaznica Kaštela, obilaznica Vodice i time smo praktički iscrpili alokaciju prometnog sektora. Sad je samo bitno da te novce do kraja 2016. zaista uspijemo i odraditi na terenu jel' i povući te novce jer nije dovoljno samo ugovoriti važno je to odraditi. Ali dobar je signal to da su ta sredstva i ti veliki projekti koji su pokrenuti pokrenuli konačno građevinski sektor u Hrvatskoj nakon 7, 8 godina propadanja. Kad se ispuhao taj balon zapravo je onda došlo opet zahvaljujući ovim novim projektima, novim investicijama do obnove građevinskog sektora i on je u trećem kvartalu ove godine po prvi put rastao ozbiljnom stopom nakon kažem 7 godina ispuhivanja i to po 6 do 8% godišnje. To jasno statistika govori. To je sektor koji je najviše stradao i koji sada kad se on digne dizat će se lagano i ukupno gospodarstvo naravno uz industriju i turizam kao ključne hrvatske gospodarske sektore. I još nešto na kraju oko samih administrativnih kapaciteta. Mi smo u suradnji sa komisijom mjerili naše kapacitete za upravljanje EU fondovima, mjerili smo radno opterećenje, dakle nešto što će se sada se mjeriti u cijelom sustavu nadam se s ovim promjenama u koje se ide u javnoj upravi tzv. work load, dakle radno opterećenje, i da će se u odnosu na to zapravo mjeriti efekti rada u javnoj upravi. Utvrdili smo da nam u ovom trenutku ili prije godinu dana fali jedno 350 ljudi za normalno upravljanje sustavom EU fondova u idućih 7 odnosno 10 godina, dakle u novoj financijskoj perspektivi. Najveći broj tih ljudi je već sada zaposlen, još nešto treba odraditi u nekim ministarstvima. Ja se nadam da će kolege iz nove Vlade i taj dio procesa dovršiti. To je ono što se u smislu spremnosti sustava treba posebno naglasiti. Još jedna od ključnih odrednica na koju sam upozorio početkom ove godine i drago mi je da je nova garnitura to i usvojila na neki način i da je istim načinom razmišljala, a to je da se ne diraju sada ministarstva i struktura Vlade kako stoji. Zašto? Zato što moramo odraditi proces akreditacije sustava. On je započet, svi dokumenti su već napravljeni, bili su gotovi negdje krajem prošle godine i sada je važno da se taj proces dovrši jer bi inače bila usporena isplata sredstava iz EU fondova prema Hrvatskoj, dakle iz EU proračuna prema Hrvatskoj. Ali evo, kažem dobro je da je zadržana postojeća struktura ministarstava, da se ništa ne mijenja jer svaka promjena bi donijela barem 5, 6 mjeseci promjene uredbi, pravilnika, sistematizacija, ovoga, onoga i to bi naravno usporilo taj cijeli proces do čega u ovom slučaju neće doći. Proces u jednom dijelu, najvećem dijelu EU fondova, dakle unutar tzv. operativnog programa konkurentnost i kohezija je u poodmakloj fazi i to bi trebalo u idućih mjesec, dva biti gotovo. Ostaje još, dakle trebat će nešto više vremena za ovaj drugi operativni program upravljanje ljudskim potencijalima. I to je to. Dakle, jedna slika koja je sada puno bolja u cijelom sustavu gdje je ostalo još malo koraka d se odradi da bi se stvari zaista vrlo intenzivno pokrenule. I ono što je vrlo važno sada kao finale cijele priče reći od nove financijske perspektive, dakle od ovih 11 milijardi eura koje se spominju mi smo u prošloj godini već postavili kriterije za ugovaranje odnosno dodjelu dvije milijarde eura. Dakle, pokrenuti su i natječaji i pozivi i sve je zapravo uređeno da se ti novci mogu koristiti. U ovoj godini je plan nimalo skroman 3 milijarde i 800 milijuna eura novih natječaja. Dakle stvaranje pretpostavki da se krene u taj proces. I jasno je da to neće biti ugovoreno u istoj ovoj godini, ali je bitno da se stvore sve pretpostavke da ti natječaji koji su kontinuirani krenu i da se taj novac ugovori i u idućih par godina i potroši. Evo hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Vaše izlaganje izazvalo je priličan niz replika, pa krenimo redom. Prvo je ona uvaženog zastupnika Željka Glasnovića. Izvolite.
Poštovani predsjedniče iz ove … podataka ovdje što se krije iza ovih podataka, ove silne papirologije što dobivao ovdje svaki dan? Krije se jedna disfunkcionalna država, a korijen toga je totalni izostanak strukturnih reformi koji će nas pretvoriti u jednu modernu efikasnu državu. A tu dolazi analitika, analitika nije prošlost. Imate naučene lekcije, to se ne radi ovdje, ne radi se 15 godina. Zašto nema analitike? Evo europski fondovi, druga polovica 2013.godine bila je dostupno 655 milijuna eura Hrvatskoj, nismo od toga ostvarili ni pola, ni pola nismo izvukli toga. Tu je jedna kolegica govorila o profesionalnom razvoju kadrova, kako ćete dobiti profesionalca recimo policajca za 4, 5 tisuća kuna? O vojsci uopće nema, to izvana izgleda da imamo funkcionalno društvo, a ne razvija se taj potencijal, ljudi idu vani jer im plaće nisu dobre. Ja bi volio jedno, odgovor na jedno pitanje, gospodarska diplomacija, imamo tisuće diplomata vani, primaju 3 do 5 tisuća eura godišnje ustvari mjesečno kakav je njihov učinak? Imate fiksnu plaću u drugim zemljama, kolike su ovdje investicija dovukli u zadnjih 4 godine ja bi volio to znati? Neku su tamo 18 godina već su se učahurili. Imamo desetke tisuća ljudi koji ne primaju plaću u Hrvatskoj. Trećina svih hrvatskih tvrtki su pogođene likvidnosti. Po pitanju korupcije indeksa mi smo negdje ja mislim 66 u podrumu EU. To su sve strukturalna pitanja. Dok ne riješimo ta pravna pitanja nećemo daleko ići ali oni imaju svoj uzrok i Hrvatska nije počela od 90. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Odgovorit će, ne neće bit odgovora. Slijedeća replika je uvaženog zastupnika Davora Penića.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Grčić, u vašoj raspravi naveli ste Pelješki most, naveli ste Zračnu luku Dubrovnik a ja ću napraviti jednu konstataciju da nikad ni jedna Vlada nije napravila za Dubrovačko-neretvansku županiju kao što je napravila Vlada Zorana Milanovića u privlačenju sredstava iz europskih fondova. Znamo da se gradi Zračna luka Dubrovnik i znamo da će na proljeće krenut Pelješki most. Vrijednost tih investicija je oko 500 milijuna eura. Time će se riješit promet kroz zračnu luku, znamo značaj Zračne luke Dubrovnik za turizam i za razvoj Dubrovačko-neretvanske županije, znači udvostručit će se promet. A što se tiče Pelješkog mosta u ovoj sabornici postoji jedan apsolutni konsenzus da je to nulto političko pitanje spajanja teritorija RH i da ćete jedan naš san koji svi skupa sanjamo ostvariti. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Pa evo samo mala korekcija kolega Peniću. Dakle rekli ste da ni jedna Vlada nije nikad prije napravila za Dubrovačko-neretvansku županiju više u smislu povlačenja EU fondova ja bih to ispravio na način da generalno u financiranju tako velikih projekata i tako velikom novcu koji se slio u taj prostor u ovih nekoliko projekata nije napravljeno. Tu su naravno i ulaganja u luku, u hotele, u hotelske sadržaje i ostalo ali ono što je bitno naglasiti u tom iznosu, velikom iznosu investicija koji se dogodio, koji se događa ili koji će se ove godine započeti i dogoditi a što smo mi pripremili. Veliki je udio EU izvora financiranja i to je važno. Dakle negdje između 60 i 70% tog velikog iznosa doći će iz EU sredstva, dakle bespovratnih i besplatnih sredstava a ne iz skupih kredita. To je poruka.
Hvala lijepa. Drago mi je da je kolega Penić spomenuo taj zajednički san, drago mi je da je on zajednički jer svojedobno baš nije bio zajednički san. Nažalost samo neki su ga sanjali. No, slijedeća se javila za repliku uvažena zastupnica Ružica Vukovac.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Gospodin Grčić je spomenuo u jednoj rečenici poljoprivredu i ja moram reći da sam prilično razočarana izvješćem revizije, međutim moje najveće razočaranje zapravo proizlazi iz jednostavnog razloga što je revizija samo usput znači kumulativno spominjala operativni program za ruralni razvoj i to kao petu komponentu IPA programa do 2013.godine. Dok se u djelu izvješća za 2014.potpuno izgubio. Pa ja sad postavljam pitanje zar smo mi prestali s korištenjem sredstava iz tog operativnog programa? Meni je neshvatljivo da revizija nije obuhvatila ni procjenu učinkovitosti Ministarstva poljoprivrede s pratećim provedbenim institucijama i organizacijama. Također mi je nevjerojatno da se revizija odlučila na potpuno izostavljanje analitičke učinkovitosti upravljačkog tijela za provedbu zajedničke poljoprivredne politike koja je najznačajnija politika EU gdje je operativni program ruralnog razvoja kad smo svjesni da upravo u ovom operativnom programu postoje najveći problemi u provedbi koji proizlaze iz nedostatne učinkovitosti ali i nestručnih nadležnih tijela koja se postavljaju zapravo i iznad zakonodavstva ne samo RH nego i cijele EU. Zapravo bi bilo ispravno tražiti da se po hitnom postupku dostavi cjelovito izvješće kao i detaljna analiza učinkovitosti upravljačkog i svih provedbenih tijela za provedbu SAPARD programa IPARD programa te programa ruralnog razvoja sa detaljnom analizom troškova i koristi za Republiku Hrvatsku te sa analizom njihova regulatornog okvira djelovanja koje je u suprotnosti sa zakonodavnim okvirima Republike Hrvatske kao i regulatornim okvirima Europske unije. Konačno bilo bi i potrebito zatražiti reviziju i detaljnu analizu učinkovitosti i rada Agencije za reviziju sustava provedbe programa EU u čijem radu su također uočeni jasni pokazatelji izostanka nadzora nad radom tijela za provedbu fondova EU posebno u dijelu ili nepoznavanja ili nepoštivanja zakonske regulative Republike Hrvatske. Hvala.
Hvala lijepo kolegice, vaša replika je bila usmjerena ka reviziji a ne ka kolegi Grčiću koji očito se zato i nije javio. Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Damira Felaka.
Štovani gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Moja replika ide u pravcu dva poništenja natječaja izgradnje drugog kolosijeka pruge na dionici Dugo Selo-Križevci. To je jedan od strateških projekata koje je kukuriku koalicija najavljivala odmah početkom svojeg mandata vrijedan nekoliko milijardi kuna. Ovdje smo čuli iz istupa uvaženog zastupnika Grčića da je veliki uspjeh da se sve napravilo po zakonu i po zakonu dva puta poništilo taj vrijedan projekat. Sredstva su alocirana negdje drugdje, nije se napravilo ništa kao ni uostalom ni na bilo kojem značajnijem projektu koji se tiče sjeverozapadne Hrvatske a ovdje ću spomenuti i cestu koja se gradi od Cugovca prema Križevcima, to je nekakvih 12km ceste, gradi se već 4 godine, još nije završeno. A kada smo već kod, evo i vi ste spomenuli predsjedniče, Pelješkog mosta, meni je isto neobično drago da smo sada nakon nekoliko godina prepucavanja i spominjanja ne znam kakvih sve projekata kako bi trebalo to riješiti a samo ne mostom, konačno došli do saznanja da nam je taj Pelješki most od nacionalnog interesa i da sigurno trebamo, da trebamo svi zajedno uložiti sve napore da se most izgradi. Ali velim, vraćam se ponovno na drugi kolosijek pruge koji je bio jedan od strateških projekata kukuriku koalicije, on nije napravljen, dva natječaja su poništena. Cijelo gospodarstvo sjeverozapadne Hrvatske nastavno i Koprivnice iz koje ja dolazim je zakinuto u svemu tome. Da ne govorim koliko je moglo biti uključeno poduzeća i svih ostalih u izgradnju jednog tako velikog projekta. Žalosno je da se danas opravdavamo time da smo mi po zakonu dva puta poništili natječaje. Meni bi bilo puno draže da smo ih, onaj prvi već po zakonu sproveli i da danas već radimo. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Branko Grčić.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Dugo Selo-Križevci, naravno ja nisam rekao da je to uspjeh što je dva puta pao natječaj, pa to bi bilo apsurdno da sam rekao nego kažem da smo tu vrlo precizni kod poštivanja određenih pravila javne nabave i procedure, pa to je doseg države, demokratske i uređene ali nažalost to nekada i koči ovako vrijedne projekte i s time naravno nismo sretni. Evo sada će se vaš ministar isto s time boriti jer je sada treći postupak u tijeku koji isto tako ima nekakvih problema i on će to morati rješavati i pitanje je da li će uspjeti riješiti a volio bih da riješi, da dio tih sredstava u konačnici ne izgubimo. Što se tiče Pelješkog mosta, pa nije ovdje trebalo vrijeme da sazrije nekakva svijest s druge strane, ili jedne ili s druge strane o tome da Pelješki most treba. Pa treba jasno još jednom ponoviti, problem su bila financijska sredstva. Pa zašto bi inače 2, 3 puta bili otvarani radovi na tom projektu da smo imali novce za to napravit. Nismo ih imali. Ova Vlada je mukotrpno u 2, 3 godine pregovaranja u čemu sam osobno sudjelovao sa Europskom komisijom uspjela nametnuti taj projekt kao projekt koji će se potencijalno financirati iz EU izvora. To je ključno. U tome je naš uspjeh a vaš će biti ako to pretočite već ove godine u ugovor o izgradnji i ako počne ona finalna izgradnja koja više ne može stati jer su sredstva osigurana. Tu je ta bitna razlika. Dakle prije novci nisu bili zbog objektivnih problema sa proračunom i jednostavno potrebe štednje i svih drugih razloga a sada smo te novce namaknuli iz eu fondova u najvećoj mjeri a jedan dio naravno i dalje će biti iz državnog proračuna.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Grčić, najprije nekoliko riječi vezano za prugu Dugo Selo-Križevci. Naime, projektna dokumentacija je bila korektno napravljena i taj se projekt financira iz operativnog programa Promet 2007.-2013. godina. Stručnjaci tvrde a ja se sa time slažem da je drugo poništenje natječaja od strane HŽ infrastrukture nije bilo potrebno. I da potencijalni sukob interesa zbog toga što je na tom natječaju pobijedila državna tvrtka Pružne građevine nije ometao naručitelja da im dodijeli taj posao jer nakon toga, zbog toga što je španjolska tvrtka bila preskupa morao se natječaj poništiti. Tvrdim da je državna tvrtka Pružne građevine legalno na tom natječaju pobijedila i stručnjaci tvrde da tu se ne radi o sukobu interesa. Vi sada kažete da će to naš ministar nastaviti. Ja se bojim da nakon rujna 2016. godine ako se taj posao ne ugovori, ako na državnoj komisiji taj natječaj padne da mi bez tih novaca ostanemo a to je gotovo 160 milijuna eura. Prema tome, toliko što se tiče tog projekta. Što se tiče Pelješkog mosta, u početku mandata Vlade kukuriku koalicije taj je projekt bio iluzija za budale. To je bio, vi to jako dobro znate tko je to rekao i to je vidjelo se da je to Potemkinovo selo, da je to nepotreban projekt. I ministar prometa je pokušavao sa različitim varijantama povezati i u Hrvatske. Tu je bilo riječi i o tunelu ispod Neuma i o trajektima koji su trebali prolaziti kroz Malostonski zaljev. Vi to jako dobro znate. Tek nakon određenog vremena je Vlada prihvatila taj projekt i krenula u izradu studije opravdanosti i izgradnje Pelješkog mosta kojega je tražila Europska komisija. Imali ste projekt kojega ste mogli slobodno nastaviti. Vi znate da je te godine 2012. kad se odustalo od Pelješkog mosta da su Hrvatske ceste uzele kredit od 400 milijuna kuna kako bi financirali izgradnju županijskih cesta što je po meni bilo nelegalno. A s druge strane nije Pelješki most samo građevina koju treba izgradit da bi se povezao jug Hrvatske. Treba napraviti niz prometnica i po Pelješcu i do Pelješkog mosta. Taj dio se mogao financirati sa sredstvima europskih fondova, a nastaviti vlastitim sredstvima graditi Pelješki most jer je otprilike iznos za izgradnju Pelješkog mosta i za pristupne ceste gotovo identičan. Vi to jako dobro znate. Prema tome, mogli smo nastaviti izgradnju Pelješkog mosta, danas već imati izgrađen Pelješki most, a sredstvima Europske komisije graditi ostale prometnice koje su važne za njegovu izgradnju.
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Dakle da pojasnimo, dio projekta Pelješki most su i pristupne ceste i upravo ono što je još samo ostalo da se papirnato riješi je Studija utjecaja na okoliš na području prilaznih cesta. Dakle, za most je već odrađeno sve, a samo još za pristupne ceste treba odraditi Studiju utjecaja na okoliš, prihvatiti je i sve pretpostavke su ispunjene da se može ići sa aplikacijom službenom prema EU za odobrenje sredstava financiranja. Na žalost u ovaj prvi dio vaše rasprave ne mogu ulaziti. To je u nadležnosti Državne komisije za javnu nabavu. To je neovisna institucija i taj dio jednostavno mi ne smijemo niti komentirati, niti se u taj dio miješati. Vjerojatno puno detalja više bi vam mogao moj kolega bivši ministar reći. Ja o tome toliko ne znam, ali evo to je to. Znači, pitanje javne nabave, žalbi, rješavanja žalbi je u domeni Državne komisije za javnu nabavu. Hvala.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Darka Milinovića.
Hvala lijepo. Vi ste dobar dio svog izlaganja posvetili i problematici sa kojom se susreće nova članica EU, dakle problematici povlačenja sredstava iz EU fondova. Spomenuli ste Rumunjsku koja je čini mi se da ste tako rekli tri godine nije povukla ni jedan jedini eur. E sad spomenuli ste i da smo mi prve godine povukli 1,7 milijuna eura, 1,7 milijardi kuna, druge godine 2,8. Dakle, uzlazna krivulja povlačenje sredstava iz EU. Reći ću u sportskom žargonu trebaš znat past u kaznenom prostoru da bi ti sudac sudio penal. Pa kroz to vidim i dio vaše odgovornosti zašto Vlada RH u protekle četiri godine nije povukla onaj broj, nije povukla ona sredstva koji su joj bili na raspolaganju. Dakle, vi kad ste došli na vlast pomeli te, moram to tako reći sve one kadrove koji su bili duboko u tim projektima. Dakle, koji su pravili te projekte, a slažemo se da te projekte nije lako napraviti i da za to trebaju visoko profesionalizirani ljudi. Tako da smatram da evo i to nedostatno povlačenje sredstava iz EU fondova leži i u toj činjenici što niste ostavili ljude koji su bili duboko u toj problematici. Naša adaptacija je zbog toga trajala više dvije godine nego je to trajala nekih novih članica EU o kojima ste govorili kao što je to Rumunjska. Dakle, moraš znat past u kaznenom prostoru da bi ti sudac svirao penal, a kad imaš takve igrače onda ih trebaš zadržati, a ne pomesti kao što ste vi to napravili u protekloj Vladi.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Pa evo samo s obzirom da je ovo već drugi put izrečena, evo Borić se smije jer je on to prvi izrekao, dakle da smo tu neke ljude maknuli iz tih projekata i da smo osiromašili kadrovsku strukturu u tom segmentu. To sigurno nismo napravili, a to vam mogu svjedočiti i neki vaši kolegice i kolege koje sam osobno ja htio angažirati i zvao da preuzmu pomočničke i druge dužnosti u sustavu upravljanja EU fondovima. Oni su se zahvalili jer su išli drugim putem. Išli su u nekakve privatne vode jer je to isplativije, znate. I to ostaje, to ostaje zapisano negdje u mojoj memoriji, memoriji tih ljudi da smo o tome ozbiljno razgovarali. Dakle, meni nije, a to sam malo prije već rekao ta stranačka pripadnost u ovom segmentu upravljanja EU fondovima nikad značila ništa. I vjerujte da smo se tu trudili zadržati ljude u sustavu. Ljudi su na žalost u velikom dijelu sami odlazili, odlaze i dan danas. Odljev u jednoj od ključnih agencija koja se zove SAFU koju vodi u ovom trenutku, dakle vodila je i zadnje tri godine, četiri u našem mandatu osoba koja je već da tako kažem sto godina u sustavu Vlade RH, dakle u državnoj upravi, vrhunski kadar zapravo je došla meni sa informacijom da prosječno godišnje 15% njenih ljudi odlazi iz sustava svojevoljno jer su naučili dobro posao, jer su stekli određena znanja. To je jedna od najkompleksnijih agencija u državi i vjerujte mi ti ljudi na tržištu izvanredno prolaze. To je razlog, a ne bilo kakav odnos nas u trenutku kad smo preuzeli mandat ili ne znam tijekom mandata. Mi jednostavno vapimo za dobrim ljudima i taj sustav vapi za dobrim ljudima.
Hvala. Sljedeća je replika uvaženog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Kolega Grčić kaže jedna izreka, a kaže i logika koliko uzbrdica, toliko nizbrdica. Ovo izvješće revizije nizbrdo, a vi u svojoj raspravi uzbrdo. I tu smo na vrhu, možemo raspravljati. Međutim, čujemo informacije i različite interpretacije brojki i to smo radili i u ovom Domu i u javnosti i u politici dok ovo izvješće nije jasno podvuklo crtu na kraju 2014. godine i jasno kaže koliki je benefit onoga što smo dobili i koliko je toga propušteno. I tu više nema rasprave. Sad možemo o 2015., nakon ovog izvješća. To će biti u nekoj drugoj raspravi. Međutim, ne bih se javljao za repliku da niste govorili o nekim brojkama koje mi dosad nismo uspjeli čuti. Imali smo saborski Odbor za regionalni razvoj i vaš zamjenik, kolega koji je otišao, kad smo ga konačno pitali, jedan kolega iz saborskog odbora recite nam koliko je ono što je nama najvažnije a to je koliko smo uspjeli ugovoriti i isplatiti iz naše financijske perspektive u sljedećem razdoblju znači do 2020. godine, što nije ne znam isplata poljoprivrednicima itd., koliki je taj iznos od tih 10,7 milijardi? On je rekao 300 milijuna eura. Vi govorite sada o 748 ako sam dobro čuo. Znači, to je neusklađenost, to je različita priča o različitim područjima. A tome smo svjedočili u predizbornoj kampanji. Znači, kako ste vi doživljavali fondove? Vi ste poljoprivrednicima isplate davali u zadnja dva tjedna predizborne kampanje. Svima su isplaćeni iznosi koje su trebali dobiti u zadnja dva tjedna. Zar je to bilo zbog toga što je baš to tako moralo biti, zbog toga što ste vi to htjeli da tako bude ili je to bila namjera politike da se radi na taj način? Mislim da to nije bilo korektno. Ali neka je, bolje da je i tada nego nikako. Evo, samo sam to htio reći a vi mi potvrdite da nije tako.
Odgovorit će uvaženi zastupnik Grčić.
Hvala lijepa. Moram nažalost opovrgnuti to što ste rekli jer niste bili precizni. Dakle, pitali ste mog zamjenika Puljiza koliko je od ovih novaca koji su novi, u novoj financijskoj perspektivi isplaćeni, znači 2014.-2020. i on vam je dobro rekao 300 milijuna jel'. A ono što je ukupan iznos od 2007. do 2013. uključujući i pola godine članstva u toj perspektivi to su one brojke o kojima sam ja govorio. Vidite kako se lako može manipulirati brojkama. Prema tome, budimo precizni kad o tome govorimo jel'. A što se tiče ove poljoprivrede evo dobra je stvar da su poljoprivrednici iz godine u godinu što se tiče EU sredstava u sve većoj mjeri prisutni i to je jednostavno takav ugovor sa EU jer se iz godine u godinu povećava alokacija iz područja direktnih potpora za poljoprivrednike. Svake godine taj iznos je sve veći i veći. Ono što bi bilo bitno, o tome smo evo i u pregovorima oko formiranja nove Vlade u ovih par mjeseci razgovarali, a to je da se zbog sezonskog utjecaja taj novac isplaćuje na početku godine dakle u prvom kvartalu. To da čuju naši poljoprivrednici bilo bi dobro da to nova Vlada uzme kao pravilo. Ja znam da to utječe na likvidnost proračuna, odnosno likvidnost proračuna utječe na te isplate ali bilo bi dobro da to bude pravilo da se poljoprivrednicima zbog pripreme sezone i obavljanja svih onih potrebnih nabava da se ti novci isplate u prvom dijelu godine, poželjno u prvom kvartalu. Hvala lijepo.
Sljedeća replika je uvaženog zastupnika Gordana Marasa.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine Grčić vi ste u vašoj raspravi govorili dosta o eksponencijalnom rastu isplata iz EU fondova. Ja imam osjećaj da ćemo se sljedeće godine hvaliti rezultatima iz 2015. i 2016. kao da je to samo od sebe nastalo, kao da do jučer nije bilo ništa. I evo sad dolaskom novih ministara i nove Vlade odjednom su ti programi profunkcionirali. Pa tako recimo jučer ministar financija kaže da će u ovoj godini biti povučeno 7 milijardi kuna u odnosu na 5 milijardi 2015. I sad vi meni recite što vi kažete, čiji je to rezultat? Da li je to rezultat nekog rada koji je kontinuiran ili samo promjene vlasti i dolaska određenih ministara na njihova sadašnja mjesta? Znači posao traje, posao raste i ono što je cilj i što treba mjeriti sljedeće godine nije da li se isplatilo više, da li se raspisalo više natječaja nego da li se plan ostvario? Ako smo mi rekli 2015. od novih sredstava 11 milijardi eura raspisano je 2 milijarde eura, plan za 2016. je 3,8 milijardi eura novih natječaja, ukoliko to ne bude odrađeno to je neuspjeh. Po tome ćemo mjeriti, a ne da li je raspisano 2,3 ili 2,5 milijardi. Znači, u ovoj godini vrlo jasno plan je da se raspiše 3,8 milijardi eura natječaja iz sredstava EU. Tako je i za 2017. i za 2018. te će se raspisati svih 11 milijardi eura natječaja. A što se tiče upućenosti određenih ministara mene brine moj nasljednik Horvat koji je totalno neupućen u ovu temu i govori da su se natječaji sporo raspisivali a u ovoj reviziji vam kaže iz operativnog programa regionalna konkurentnost ugovoreno je više sredstava nego što je bilo na dispoziciji 2007.-2013. godine. Znači, ljudi bi se trebali malo uputiti u ono što rade prije nego što počnu govoriti.
Hvala. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Vidite u nekakvim velikim sustavima, makroekonomskim sustavima stvari se ne mogu mijenjati preko noći. To smo zapravo imali situaciju zadnje 4 godine. Dakle, nešto što je kriza, nešto što je recesija trebalo je vremena da se taj kotač pogura uzbrdo i tako je to na kraju i bilo. 2015. nam je donijela preokret, a u tom preokretu u velikoj mjeri kao što sam rekao su sudjelovali i EU fondovi i nekako se poklopilo jedno s drugim. I to je činjenica. I kad taj sad kotač se pokrene on će se ubrzavati. Ubrzavat će se naravno pod uvjetom da mi činimo sve i da nastavimo te dobre trendove i taj angažman. Ono što je zapravo savjet ili bolje rečeno poziv novoj Vladi nemojte gubiti vrijeme na beznačajne stvari, uhvatite se ovog segmenta koji se tiče gospodarstva, još bolje poslovne klime za investicije, korištenja EU fondova jer u ovim uvjetima fiskalne konsolidacije EU fondovi su ključni izvor financiranja razvoja i rasta. I to je jedini put, to je ono što nam svima treba i nama koji smo u ovoj dvorani i svim našim građanima. I to je ključna poruka. A rezultati ovoga što smo mi moram reći iz svoje perspektive mukotrpno dosta radili u ovih par godina će se vidit i u ovom narednom razdoblju. 2016.je ono što se bude događalo u tom segmentu u najvećoj mjeri je efekt rada u prethodnoj ili prethodnim godinama. A onda dolaze efekti i nove Vlade i njenih projekata. I to je tako, to je jednostavno zakonitost.
Hvala. I zadnja replika je uvaženog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo baš je lijepo slušati gospodina Grčića. Brojne projekte koji su u fazama ne znam koje vi opisujete da samo što nisu Pelješki most i ostali brojni projekti, a vidim i s druge strane nabrajaju isto projekte od prije. Tako da izgleda da u Hrvatskoj neće više biti nezaposlenih i da je puno dizalica, da su gradilišta otvorena, da je toga toliko pokrenuto da ne treba uopće sumnjati da i ovi mladi koji bježe sa avionima vanka i ne vraćaju se, to je pozitivna optimistična poruka, međutim realnost očito nije takva. Oćete uvjeriti ljude da je sve pokrenuto a u biti stanje nije tako. Opet bi se referirao kratko o onom što ste preskočili a veže se uz EU fondove. Kao nestručna osoba to govorim. Vrlo bitno za lokalnu samoupravu je u, znači u kojem se statusu nalazi po pitanju u indeksu razvijenosti, tj. gdje se nalazi činjenica da brojna područja gdje je spaljena zemlja doslovno kako ratom tako i poslije rata, Gorski Kotar, Dalmatinska zagora, Lika da su veliki dijelovi izgubili zakonom kojeg ste vi donijeli pretprošle godine ogromna sredstva. I kod kandidiranja za EU fondove vrlo je bitno da projekt koji predlaže a da je iste vrijednosti projekt, više bodova dobiju projekti, više dobiju ona područja regionalne samouprave koje dolaze iz potpomognutih područja. To je činjenica kod bodovanja da je iz potpomognutih područja. Jedino šta možemo napraviti, ali činjenica da je HDZ predložio taj indeks razvijenosti a vi ste objeručke prihvatili. Jedino što je bilo pošteno i realno da se indeks razvijenosti revidira ili da se mijenja stopa obrazovanosti. Mnogo je bitnija od stope nezaposlenosti. Ja mislim da je vrijeme da se uozbiljimo i da te krajeve bez obzira kojoj političkoj opciji, da se napravi revizija i da u ovoj godini indeksa razvijenosti na cijelom području i da se … [[Govornici govore istovremeno, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Odgovorit će uvaženi zastupnik Branko Grčić.
Hvala lijepa predsjedniče. Dakle evo samo jedan primjer do koje mjere i detalja smo vodili računa o ovim stvarima o kojima mi vi pričati. Kad smo aplicirali taj indeks razvijenosti pojavio se jedan ozbiljan problem. Područja o kojima vi govorite, dakle ratom stradala područja odjednom su primjenom tog indeksa u razdoblju od prethodnog mjerenja popravili svoj položaj i onda smo se, čak i izašli neki iz sustava, i onda smo išli u analitiku gledati što je problem tu. Znate što je bilo? Dakle postoji tamo jedan demografski kriterij koji kaže ako raste broj stanovnika na nekom području, to područje je atraktivnije, znači razvijenije itd. i onda to diže ga na ljestvici i onda vjerojatnost da se isključi iz potpomognutih područja je veća. Međutim, što se dogodilo s nekim mjestima u ratom stradalim područjima? Vraćali su se ljudi u ta područja i od zadnjeg mjerenja do ovog zadnjeg je porastao broj stanovnika na tom području ali isključivo zbog povratka broja ljudi koji su izbjegli zbog rata. I naravno da smo to korigirali. 20 jedinica lokalne samouprave na tim područjima smo vratili u sustav kroz korekciju koeficijenta vezanog za demografsku obnovu recimo to tako i ispravili tu nelogičnost. Evo recimo Drniš je vraćen tamo a bio je ispao zbog te nelogičnosti. Znači zaista smo vodili računa o svemu, a ja vam samo mogu reći i ja sam za i nikad nisam bio protiv da se dalje radi na unaprjeđenju indeksa razvijenosti. I još nešto brdsko-planinska područja, ne smijete biti tako grubi jer u toj grupaciji postoje neke općine recimo Matulji koja ima indeks 120% razvijenosti i koja pripada brdsko-planinskim područjima i ima ista prava ili je imamo ista prava kao i općinica neka najsiromašnija koja je na 40% indeksa razvijenosti. Jel to pravedno? Po meni nije. Prema tome, to treba stupnjevati i mi smo učinili sve da brdsko-planinska budu malo niža zbog ukupne razine razvijenosti, a potpomognuta budu u fokusu države i da im se pomaže u najvećoj mjeri.
Hvala. I sada bi bio zadnji klub zastupnika, to će biti Klub zastupnika MOST-a i u ime kluba zastupnika govorit će uvažena zastupnica Jasna Matulić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo iz državne uprave, gospodo zastupnici želim vam reći da u ime kluba zastupnika ćemo podržati ovo izvješće jer je izuzetno kvalitetno napravljeno. Mi smo sada u ovoj debati već prešli zapravo na konkretne projekte a ja bi se malo vratila znači na samo izvješće. Još osim toga ću i dodati da ću preskočiti dio svoga izvješća koji se odnosi na niz statističkih podataka jer je o njima bilo već riječi pa da ne ponavljamo i da vas ne zamaramo. Ono što sam htjela reći vezano na samo izvješće koje ponavljam je izvrsno s tim da još želim bitno se osvrnuti još na ocjenu učinkovitosti korištenja europskih fondova koje su itekako poželjne i potrebne budući da je konačni interes Republike Hrvatske je upravo procijeniti koji su efekti korištenja EU sredstava. Ovo izvješće se koncentriralo samo na pitanje financijske vrijednosti i povlačenja sredstava iz EU fondova što je samo po sebi jako bitno ali ne i dovoljno izostavljajući s druge strane cjelovitu ocjenu gospodarskih, socijalnih, okolišnih, efekata korištenja EU fondova. Odnosno kratko rečeno koliko je bio doprinos EU fondova na razvoj Hrvatske. I zapravo logično je da takva ocjena izostaje, sasvim opravdano budući da za nju je bilo potrebno pratiti efekte fondova u jednom dužem razdoblju dok se ovo izvješće koncentrira isključivo na prvu godinu članstva što je prekratko razdoblje za jednu cjelovitu ocjenu. Također bilo bi poželjno da podaci o novčanim tijekovima između Europske unije, proračuna i Republike Hrvatske upotpune se sa podacima Europske komisije. Na primjer prema podacima Europske komisije Republika Hrvatska je u 2014. godini ostvarila višak prihoda nad rashodima, uplatama znači za članarinu u iznosu od 49 milijuna eura, međutim taj podatak nije moguće naći u ovom izvješću. Inače samo izvješće dobro prepoznaje poteškoće sustava, upravljanja i kontrola korištenja EU fondova posebno u pogledu nedostajućih administrativnih kapaciteta. Utvrđena je potreba za daljnjim razvojem i jačanjem administrativnih kapaciteta, kontinuiranim stručnim usavršavanjem, zadržavanjem stručnih djelatnika, kvalitetnim i racionalnim upravljanjem ljudskim resursima i dodatnim zapošljavanjem, to je iz citata. Također izvješće sadrži i niz kvalitetnih preporuka vezano za bolje izvješćivanje javnosti o korištenju EU fondova koje je Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova trebao uzeti u obzir i koje su do sada već djelomično i uzete a jedan dio tek treba odraditi. Dakle očekujemo poboljšanje polugodišnjeg izvješća o korištenju EU fondova koje usvaja Sabor. Preporuka je koja se odnosi na potrebu ubrzanja ugovaranja europskih sredstava jer naravno, samorazumljivo i tu nema dvojbe da je potrebno dinamizirati taj dio ukoliko se želi maksimizirati iskoristivost raspoloživih sredstava iz europskih fondova u razdoblju od 2014. do 2020. godine. U tom pogledu bilo bi jako dobro ukoliko bi središnje koordinacijsko tijelo Ministarstvo regionalnog razvoja i EU fondova izvijestilo Sabor o aktivnostima koje poduzima radi ubrzanja ugovaranja plaćanja projekata financiranih iz EU fondova. Smatram da Ministarstvo regionalnog razvoja, zvati ću ga skraćeno morao uzeti ulogu koordinatora u cijelom sustavu i mora biti tijelo koje će diktirati pravila, nadzirati posrednička tijela i način na koji dijele sredstva posebice u segmentu prvih poziva i kreiranja baza projekata. Novi ministar trebao bi se izboriti za to da uzme ulogu unutar sustava i da postane mjesto koje je glavno za ova pitanja kako nam se ne bi ponavljale situacije u kojima bi projekt došao u pitanje zbog neusklađenosti tehničkih uvjeta po različitim kriterijima različitih ministarstava. Potrebno bi bilo nadalje i u javnosti objasniti točno koliko smo sredstava do sada stvarno iskoristili i iz kojih instrumenata te kako stojimo sa akreditacijom i novčanim tijekom kao i što sve to znači. Ako se to ne dogodi onda znamo da možemo očekivati još jedan mandat u kojem nam novac stoji na raspolaganju i koji će se možda uskoro vratiti u Europsku komisiju. Trenutno imamo upravo jednu takvu situaciju, dakle obzirom da je iz strukturnih instrumenata financijskog razdoblja 2007. do 2013. godine preostalo za ugovoriti 207 milijuna 423 251 euro a za isplatiti krajnjim korisnicima 568 milijuna 961 tisuću 682 eura te da se navedena sredstva moraju utrošiti do konca 2016. godine postoji rizik da sredstva uopće neće biti iskorištena. S time u vezi ispred kluba MOST-a i ispred Odbora za regionalni razvoj i europske fondove uputili smo zahtjev ministru da nam hitno dostavi podatke o dodijeljenim, ugovorenim i plaćenim sredstvima iz fonda Europske unije za programsko razdoblje 2007.-2013. godine, 2014.-2020. godine i to zasebne podatke za svaki operativni program te posebno IPARD i program ruralnog razvoja. Kratki opis trenutnog stanja provedbe programa i programskog razdoblja 2007. do 2103. godine sa osvrtom na mogućnost gubitka odnosno nepovlačenja svih dodijeljenih sredstava u pojedinim područjima. Poseban opis stanja u pogledu provedbe najvećih infrastrukturnih projekata financiranih iz programskog razdoblja 2007. do 2013. godine koje kasne sa realizacijom iz kojih možda može biti ugrožena apsorpcija sredstava u razdoblju od 2007. do 2013. godine. Koje su ključne prepreke za bržu provedbu i kako ih nadležna ministarstva namjeravaju otkloniti, kada dobijemo te podatke moći ćemo onda suvislije oko toga razgovarati i davati prijedloge. Ja bih sada još s obzirom da nemamo background koji imate vi u radu i promatranju zapravo ovog razdoblja nego dolazimo zapravo iz područja u kojem smo koristili ili nastojali koristiti sredstva, aplicirali ne baš uspješno, osobno i sa, u okruženju sa kojima smo radili. Ja bih sada samo postavila nekoliko teza ili pobrojala neke stvari koje su nam prve pale na pamet da možemo o njima malo promišljati u smislu efekata od dosadašnjih instrumenata i načina učinkovitosti korištenja a i možda čak neki prijedlozi koji dolaze s time u vezi. Znači jedan od najbitnijih a mislim da je to apostrofirano i u izvješću su ljudi. Dakle ljudi su bitni čimbenici upravljanja sredstvima EU fondova. Godinama se navode problemi nedovoljnog broja djelatnika, neadekvatne izobrazbe kao značajan rizik koji je imao utjecaj na pravodobnu i učinkovitu provedbu u svim tijelima nadležnim za upravljanje strukturnim instrumentima. Edukacija djelatnika je ključna za kvalitetno obavljanje poslova stoga su djelatnici subjekata revizije nadležnih za upravljanje sredstvima strukturnih instrumenata završili niz oblika izobrazbe, seminare, radionice, studijska putovanja koja su se uglavnom odnosila na korištenje … [[Govornik se ne razumije.]] i pripreme za operativne programe strukturnih instrumenata, radionice upravljanja rizicima, javnoj nabavi, infrastrukturnim projektima te zatvaranju programa, izborazbe o provedbi funkcije i upravljanja i kontrole odabir projekata provjere plaćanja nepravilnosti o čemu su vođene evidencije u registru treninga za 2013., 2014. godinu. Međutim, pokazalo se da još uvijek nedostaje dovoljno kvalitetnog i kvalitetno educiranog kadra i tu postoji prostor da se o tome razgovara i možda pristupi na jedan drugačiji način nego do sada o čemu postoje neke određene ideje. Akreditacija. Dakle, prva i najvažnija stvar koju treba riješiti jest akreditacija, jer bez akreditacije nema novaca. Ako nema novaca nema ni financiranja projekata. Europska komisija dala je Hrvatskoj rok do kraja ove godine da izvrši sva usklađenja i da pripremi sve dokumente koji su traženi u okviru ovog procesa. Dok se to ne riješi živjet ćemo u predujmu koji smo dobili i novcu iz državnog proračuna što ni blizu neće biti dovoljno za financiranje svih onih projekata koji se najavljuju. Jedan od preduvjeta za dobivanje akreditacije naveden je i MIS sustav, odnosno pojednostavljeno informacijski sustav koji će se pratiti ESI fondovi u ovoj financijskoj perspektivi. Pitanje se postavlja oko, gdje je zapravo novi MI sustav od otvaranja javne nabave u 2015. se izgleda o tome malo zna. Bilo bi dobro da se demistificiraju sve nedoumice oko izrade novog MIS-a da se javnosti da informacija o tome gdje i u kojoj fazi je izrada i kad ga možemo očekivati. Prepoznata je potkapacitiranost također i javne uprave koja se u pitanju raspisivanja i obrade javnih poziva ESI fondovima potrebno je hitno osposobiti ljude u sustavu koji na ovim poslovima rade, ali i bolje ih organizirati. Ako je potrebno dovesti osposobljenu pomoć, uvesti mjerenje i nagrađivanje, … [[Govornica se ne razumije.]] sa procjenom vremena koliko traje procjena i provjera ocjenjivanja projekata. Bit će nam uzalud otvaranje novih pedesetak natječaja ako nemamo ljude koji će ih napisati, objaviti, provesti i na kraju administrirati provedbu. Za informaciju jedan dio korisnika čeka potvrde izvještaja a s time i plaćanja po nekoliko mjeseci i nakon što su protekli svi rokovi jer državni službenici koji rade na tim poslovima nemaju vremena obaviti što moraju. Vezano na službenike bilo bi dobro da nova Vlada ne promijeni sve ljude iz sustava radi kontinuiteta i znanja koja su stekla radeći na projektima tijekom prošlog razdoblja. Kompletnom zamjenom s potpuno novom posadom mogli bi izgubiti barem pola godine. Također, oni državni službenici koji dobro rade svoj posao trebali bi biti nagrađeni, dok oni koji to ne rade trebali bi biti penalizirani. To je jedini način da se spriječi veliki odljev stručnog kadra koji radi na EU projektima u privatni sektor koji je problem već godinama. I na kraju procedure zamislite da vam netko govori da vam želi dati novac i da ste vi budućnost Hrvatske, a onda vas optereti sa 20 obrazaca koje morate ispuniti, izbaciti iz procedure jer vam je neko javno tijelo izdalo dokument za krivom rečenicom iako to uopće nije vaša odgovornost. Ne kažem da je procedure potrebno potpuno pojednostavniti i novac dodjeljivati bez ikakvih kriterija, ali potrebno je posebice kod poduzetnika sve potpise svesti na jedan dokument, pojednostavniti procedure. Također sve one dokumente koje tijela mogu dobiti unutar samog sustava neka traže sama i neka time korisnike ne opterećuje. Također, bit će potrebno usporediti potpore i sustav davanja potpora kod Ministarstva poduzetništva i iz programa ruralnog razvoja, jer su potpuno različiti i time se poduzetnicima šalje loša poruka. Točno je da se spomenuti javni pozivi raspisuju temeljem dvaju različitih javnih politika, ali moguće je provesti određena usklađenja. Nadalje, poduzetništvo. U poduzetništvu se može jako puno govoriti. Jako je loša komunikacija sa krajnjim korisnicima. Poduzetnici uopće ne shvaćaju, tj. nisu upoznati sa onim što im se nudi. Često ne znaju ni kome se obratiti. Danas se svatko bavi ovim poslom, pa često poduzetnicima samo uzmu popriličnu naknadu za pustu dokumentaciju i nikad ništa ne odrade. Možda nekakvu komoru ili nešto osnovati po pitanju konzultanata, poduzetničke potporne institucije. Prezahtjevne i previše količinski nepotrebne dokumentacije koja se traži pri apliciranju na natječaj. Evaluacija, odluka, rezultati traju predugo. Često dođemo u situaciju gdje netko tko traži sredstva za ulaganje u turizam u 12. mjesecu istu dobije u petom ili šestom mjesecu kada po zakonu više ne smije izvoditi radove unutar sezone, pa takva sredstva više nemaju smisla. Kod poduzetnika bi se od obrazaca trebalo svesti na jedan obrazac. Sva dokumentacija je ionako dostupna putem interneta. Obavezno ukinuti uvjet da poduzetnik kao sufinanciranje vlastitim sredstvima mora određeni iznos na računu doslovno blokirati dok ne dobije rezultate da će možda biti odobren i onda još čekati po par mjeseci. Agencije koje provode natječaje za ministarstva često nisu upoznate sa stvarnim stanjem na terenu, pa tako često imamo problem gdje dva zakona, pravilnika jedan drugome ne dozvoljavaju provedbu. Po pitanju financiranja i inovacije i općenito poticanja mladih inovatora ne stojimo baš nikako dobro. Brzi pristup informacijama po pitanju natječaja kasno je da poduzetnik dobije prvi informaciju o natječaju kad se isti raspiše ili malo prije. Najave su šture, najave bi praktički trebale biti i već pojasniti sve što treba pripremiti za taj natječaj. Kontrola hrvatskih proizvoda od strane trgovačkim lancima u zadnje vrijeme se otkazuje naša roba u trgovačkim lancima bez objašnjenja i bez da itko za to postavlja pitanje. Ministarstva, registar odobrenih ili prijavljenih projekata obavezno bi trebalo napraviti. Često se to događa da na primjer jedinica lokalne samouprave istovremeno za istu stvar aplicira na dva natječaja i dobiju oba. Time dolaze u situaciju dvostrukog financiranja, a to je zabranjeno. Citiram, kad jedan od preduvjeta za dobivanje akreditacije naveden je i MI sustav, odnosno pojednostavljeno informacijski sustav koji će pratiti ESI fondovi u ovoj financijskoj perspektivi. Pitanje je koje se postavlja jest gdje je novi MIS o kojem se od otvaranja javne nabave 2015. ništa ne zna. Oko zapošljavanja tu imamo isto jedan fond koji je dosta interesantan. Mislim da mi je ostalo vremena samo da pročitam tri, četiri crtice, a to je da na primjer postojeće mjere aktivne politike treba uskladiti sa stvarnim stanjem na tržištu. Najugroženija dob je između tridesete i pedesete godine, a pogotovo žene zato što sve poticajne mjere idu do dvadeset i devete godine i od pedesete godine. Treba aktivirati poduzetničke centre, inkubatore, akcelatore i koje kod da spaja tvrtke …/Buka u dvorani, ne razumije se.
Kolegice i kolege kolegica govori, dajte dozvolite joj da čujemo što govori, molim vas.
Edukacije po modelu trenera za trenere tijekom cijelog ciklusa izrade projekata. Imamo dobre primjere u kojima se dogodio eksponencijalni rast gospodarskog razvoja upravo na primjeru kada se radilo na treniranju trenera koji su u godinu ili dvije iznjedrili nekoliko
Hvala vam lijepa.
Dobro.
Hvala vam lijepa. Imamo vremena još za jednu pojedinačnu raspravu prije nego što se
Ako dozvoljavate još samo rečenicu?
Ne, ali vi ste minutu premašili čak.
Samo jedna rečenica, dakle evo
Ne ali pazite postoje pravila ovdje jel', mislim nekakva.
Ok, dobro.
Evo još ćemo jednu pojedinačnu raspravu imati. Ona je uvaženog zastupnika Mare Kristića, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege zastupnici. Današnja rasprava iznjedrila je nekoliko zaključaka. Dakle, prije svega da smo nedovoljno ozbiljno shvatili proces pristupanja i pripreme za korištenje EU fondova koji je zahtjevan i traži specifična znanja i velika ulaganja u ljudske potencijale. Postojeći provedbeni akti ne osiguravaju ravnomjerni razvoj i ne daju svima jednake mogućnosti za privlačenje sredstava iz EU fondova. Rezultati najbolje govore o tome. Znači sa 300 milijuna eura koje smo dosada koristili kroz različite projekte od ukupno 10,7 milijardi eura koje su nam na raspolaganju do 2023. godine ako nastavimo takvom dinamikom negdje ćemo imati ukupno iskorištenost oko 30%. Kasnilo se s donošenjem operativnih programa i strategija i u proceduri su zbog brzine napravljene brojne greške. One kadrove koje smo odškolovali izgubili smo jer im nismo mogli osigurati kvalitetne plaće. Dakle, privatni sektor je dobio na kvaliteti. Međutim, najizdašniji fondovi su oni koji koriste država i različite državne institucije. Mislim da odgovornost nije korektno prebacivati samo na bivšu Vladu, problemi postoje na svim razinama kako općinama tako i županijama pa i državi, a na tim razinama vladaju različite političke opcije. Stoga bih se složio s današnjim izlaganjem kolegice Puh koja je rekla da jedino kvalitetne reforme možemo provesti konsenzusom. Stoga evo predlažem da svi skupa na ovom području maksimalno ujedinimo snage i donesemo takav provedbeni okvir koji će osigurati maksimalno apsorpciju sredstava iz EU fondova.
Hvala vam lijepa. I evo točno je 12,00 sati pa ćemo pristupiti ovom dijelu današnjega posla. Time smo završili današnja glasovanja i vraćamo se naravno prethodnoj točci koju nismo dovršili a to su pojedinačne rasprave vezane uz Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti upravljanja sredstvima EU fondova u Republici Hrvatskoj. Prvi se, ja shvaćam veselje uspješnim glasovanjem ali molim vas dajte, ja bih dao riječ uvaženom kolegi Blaženku Bobanu koji se javio za pojedinačnu raspravu. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, srdačan pozdrav svim zastupnicama i zastupnicima. I moram biti iskren pa kazati, kada bi o svim ovim i principijelno se držali Poslovnika o svim ovim točkama izvješća revizije uistinu, teško je gospodine predsjedniče na ovaj način raspravljati u sabornici.
Ja vas molim, ako vas više ne zanima, a očito ne, jedan dobar dio, onda dajte dozvolite barem kolegi Bobanu da kaže što ima pravo za reći. Izvolite.
Ponoviti ću, kada bi se principijelno držali Poslovnika o svim ovim točkama izvješća revizije, zaista svi od reda i u ime klubova i pojedinačne rasprave nismo u skladu sa Poslovnikom jer uvijek raspravljamo o onom što je bit revizije a ne samom izvještaju revizije što bi trebali. No, druge mogućnosti mi u sabornici ovdje nemamo, raspravljati o onome o čemu je revizija dala svoj izvještaj. Pa tako i ja ću se osvrnuti na rad revizije koji je uistinu odličan, dobro sastavljen i pokazao je niz, rekao bih tako negativnosti, nemara i neaktivnosti. Gospodin Grčić je ovdje iznio kroz svoj izvještaj kluba neke podatke i mislim da je njegova rasprava bila koncentrirana po onom izlaganju na '15.-tu godinu a ne na '13.-tu i '14.-tu godinu. Kada dođe na red revizija za 15.-tu godinu onda će vjerovatno njegovi podaci biti i točni. Ja u to sada ne mogu, o tome govoriti. Ali, ovdje je, brojke neumoljive i znak jednakosti i ona brojka iza znaka jednakosti je potpuno jasna. Od 1. srpnja 2013. do konca 2014. godine Republika Hrvatska je uplatila više, gotovo 30 milijuna eura ili precizno 29 milijuna 533 tisuće 744 eura. Taj predznak minus iza znaka jednakosti jasno matematički govori o rezultatima i Vlade i svih naslonjenih institucija na ono što se radilo kroz pola godine '13.-te i cijelu 14.-tu godinu. No, vjerojatno tu ima i objektivnih okolnosti i treba biti iskren, a te objektivne okolnosti su opet nastale zbog nečeg drugog. Ovdje ću reći jedan podatak koji je uistinu za mene i nas, osvrćem se malo i s pozicije lokalne zajednice, vrlo interesantan. Zamislite, dvije agencije ću ovdje spomenuti, Agencija za prostore ugrožene eksplozivnom atmosferom, ima 55 zaposlenih. A Središnja agencija za financiranje i ugovaranje programa Europske unije 108 zaposlenih. Kada ovoj gore agenciji pridodate Agenciju za civilno zrakoplovstvo koja ima nekih 75, 80 zaposlenih onda ćete vidjeti koliko se važnosti pridodalo Središnjoj agenciji za financiranje i upravljanje programima Europske unije. A ja mislim i reći ću iz perspektive lokalnih zajednica da ova središnja agencija mora biti daleko najjača i najstabilnija agencija u Republici Hrvatskoj iz dva razloga. Na lokalnim razinama i jako puno lokalnih jedinica imate koji uglavnom su podkapacitirane i kadrovski i financijski. One nisu u mogućnosti provesti ni pripreme za apliciranje projekata unutar Europske unije. I ja odgovorno tvrdim da takvih lokalnih zajednica u Hrvatskoj imate preko 70%. Zato, ja se iskreno nadam da ne ovim putem nego strateški promijeniti kurs i osnovati, odnosno ova agencija koja je Središnja agencija za upravljanje europskim projektima mora, mora pod hitno kapacitirati se mladim ljudima proizišlim već sa fakulteta koji jako dobro, a znam iz osobnog iskustva u svojoj lokalnoj zajednici rade i apliciraju europske fondove. I također moraju biti na dispoziciji svim lokalnim upravama a na neki način izdvojeni iz same politike. Središnja agencija za financiranje i ugovaranje projekata Europske unije mora biti i sa svojim ispostavama po područjima Republike Hrvatske barem u ovim centralnim gradovima jer vjerujte mi da zaista male lokalne zajednice pa i srednje lokalne zajednice nisu u mogućnosti ni kadrovski, ni financijski pratiti ove projekte. Zato centar mora biti upravo na ovakvoj agenciji koja mora biti ako treba i prekapacitirana mladim ljudima. Na taj način mi smo osigurali dva uvjeta. Jedan uvjet je i ono zapošljavanje mladih da nam ne odlaze u velike centre ili da nam ne odlaze van kako se to događalo u protekle dvije godine. I s druge strane ta agencija mora biti centralno tijelo Republike Hrvatske ali ne samo nacionalne razine nego svih županija, svih lokalnih zajednica, svih privatnih poduzetnika i ona nije puno danas ako bi imala i tisuću ljudi dislociranih u pojedine veće centre po Republici Hrvatskoj. Na taj način se neće dogoditi kao što je vidljivo iz ovog izvještaja da ne zna se, ne zna lijeva što radi desna i obrnuto, ne zna desna što radi desna kako se to u nas popularno kaže iz razloga što pretpostavit ćemo evo jedan načelnik omanje općine on jednostavno ne zna kome se obratiti, a unutar lokalne uprave nema ponovit ću po treći put ni stručnog kadra, a ni financijskog potencijala da financira pripremu projekta. On će otići u neku, o.k. nekakvu županijsku agenciju i ovi će mu reći znate taj tip projekta i tu ideju koju vi imate vi bi se trebali obratiti u Ministarstvo regionalnog razvoja. Usput to Ministarstvo regionalnog razvoja ovako kako je sada funkcioniralo možemo ga slobodno nazvati Ministarstvom urbanog razvoja jer to ministarstvo na ovaj način preko ove središnje agencije ne potencira pripremu projekata u ruralnim sredinama, poglavito ne u ruralnim sredinama Slavonije, Dalmatinske zagore, Gorskog kotara. Kada bi ta središnja agencija bila dislocirana sa svojim ispostavama diljem Hrvatske po središtima zaista bi bilo puno lakše rješavati projekte. Zato još ću jednom za sam kraj reći izvješće ovo pokazivana brojka sa prefiksom minus iza znaka jednakosti. To vam je čista matematika. Ono što se ovdje govorilo nabacivalo sa pohvalama to će vjerojatno ili hoće ili neće ali doći kao rezultat revizije u 2015. godini. Od srca vam hvala na razumijevanju i saslušanju. Malo je bilo u nezgodno vrijeme, jer evo zastupnici su dizali ruke i svoje odglasali i otišli, a ono što je bitno i najkrucijalnije, najbitnije ovog momenta u Republici Hrvatskoj aktivirati mladi potencijal u pripremi projekata EU poglavito za ruralne sredine jer kako pjesma kaže oni će se sami za to pobrinuti, a mislim za velike urbane sredine. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Davora Penića. Izvolite.
Kolega Boban, ja se sa većim dijelom vaše diskusije slažem, slažem se o tim ljudskim potencijalima, o nedovoljno zastupljenosti mladog kadra u tim jedinicama lokalne (regionalne) samouprave i ministarstvima u pripremi i provedbi tih projekata. Međutim, ne slažem se sa onim dijelom gdje ste spominjali brojke. Očigledno je drugačija interpretacija s jedne i druge strane sabornice. Ali da ne bude krivih tumačenja, ja ću pročitati točno izvješće koje je iz revizije. Od 2007. do 2013. kad se počelo koristiti sredstva iz IPA fondova ugovoreno je i isplaćeno 97% sredstava, dok sredstva iz strukturnih fondova su manje iskorištena jer nije bilo dovoljno projekata. Zatečeno je i iskorišteno do 2012. 250 milijuna eura. U mandatu SDP-ove Vlade ugovoreno je 1 milijarda i 500 milijuna, a isplaćeno 750 milijuna iz strukturnih fondova. Za 2014. ugovoreno i isplaćeno 300 milijuna eura. To su točni podaci. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvaženi Blaženko Boban.
Poštovani zastupniče, ja ne znam da li mi imamo isti izvještaj revizijski. Ja ću evo također citirati iz ovog materijala i to iz ocjene učinkovitosti završna riječ. Ovako, ovdje piše da navedenu ocjenu potvrđuje i obavlja analizu podataka ... [[Govornik se ne razumije.]] s drugim državama članicama na temelju koje RH s 50,3% primljenih sredstava od Europske komisije na 24 mjestu od 28 država članica. I ovaj nebitni pasos ću preskočiti, pa ću reći. Na temelju Ugovora o pristupanju RH od 1. srpnja 2013. do 31. prosinca 2014. u proračun EU uplatila 699 milijuna 491 tisuću 530 eura, a primila 721 milijun 874 tisuće 335,58 eura iz EU fondova iz čega proizlazi da je primila 22 milijuna 382 tisuće 805,52 eura više nego što je uplatila čime je navedeno razdoblje završila kao neto primateljica. Osim uplata sredstava proračuna EU kroz sustav vlastitih sredstava RH je temeljem ugovora o pristupanju i uplati od 51 milijun 966 tisuća 550,06 eura kao posebne uplate Europskoj investicijskoj banci Istraživačkom fondu za ugljen i čelik što ukupno iznosi 751 milijun 458 nula osamdeset zarez 12 eura. Kada ovu sumu od 751 milijun odbijete od primljenih 721 milijun dobijete sumu od predznakom minus 29 milijuna 583 744 eura. Ovo je završni izvještaj Državne revizije koji smo svi odreda ovdje hvalili, a ja evo taman u nulu. Hvala vam.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava je trebala biti uvaženog zastupnika Radimira Čačića. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Nakon njega javio se za pojedinačnu raspravu uvaženi zastupnik Miro Bulj. Nema ga, gubi pravo na raspravu. Sljedeća pojedinačna rasprava je uvažene zastupnice Margarete Mađerić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Također ću se kratko uključiti u raspravu i nalazu država ureda revizije za učinkovitost i upravljanjima sredstva EU fondova u Republici Hrvatskoj. Naime, Državni ured za reviziju obavio je svoj posao i ocijenio učinkovitost upravljanja sredstvima EU fondova u Republici Hrvatskoj. Između ostalog cilj je revizije bio ocijeniti učinkovitost upravljanja sredstvima strukturnih instrumenata od ulaska Republike Hrvatske u EU do konca 2014. godine. Državni ured za reviziju primjenom utvrđenih kriterija ocijenio je da je hrvatska Vlada i Republika Hrvatska taj posao učinila djelomično učinkovito. Brojke koje ću kasnije spomenuti, a koje su kolege zastupnice i zastupnici spominjali tijekom rasprave može se vrlo lako ustvrditi da je to doista bilo neučinkovito, tek nešto malo više od 50% je iskorišteno sredstava. A kada se zna da su neke zemlje kao što su Estonija, Slovačka, Mađarska, Češka koje imaju sličnu noviju povijest kao i Hrvatska vezano uz komunistički režim učinile puno, puno više od Hrvatske, Hrvatska je na začelju tek 24. od 28 članica zemalja EU. Postavlja se objektivno i opravdano pitanje zašto oni mogu, zašto Hrvatska ne može? Neke od utvrđenih slabosti su da je trebalo poduzeti i treba u budućnosti poduzeti mjere i ubrzati aktivnost za zapošljavanje predviđenog broja djelatnika. Žao mi je što nema ovdje gospodina Grčića koji je ustanovio da naprosto nije istina da se politički kadroviralo. Potpuna je stvarnost i istina drugačija, a tek nakon godinu, dvije kada se doista ovi rezultati koje sada iščitavamo i prošla Vlada i sami ministar je shvatio da apsolutno ništa ne može učiniti bez stručnog kadra prekasno je okrenuo ploču i počeo onda eventualno tražiti ljude koji znaju svoj posao a ne prvenstveno po stranačkoj, partijskoj ili nekoj drugoj pripadnosti. I sama Europska komisija upozorila je Hrvatsku kako nema dovoljno administrativnih kapaciteta tj. da nema dovoljno stručnih ljudi koji bi radili na korištenju fondova iz EU. Također je i Državni ured za reviziju mišljenja da ukoliko svi subjekti revizije nadležni za upravljanje strukturnim instrumentima ne ubrzaju aktivnosti usmjerene na ugovaranje, certificiranje i isplatu sredstava krajnjim korisnicima postoji rizik da se sredstva neće iskoristiti a rezultat su toga da imamo pad zaposlenosti, stagnaciju u gospodarstvu, pad investicija. Ono što se također navodi u utvrđenim slabostima jest da je trebalo ustrojiti i da u budućnosti treba na tome raditi organizacijsku jedinicu na način na koji će se omogućiti samostalno obavljanje propisanih zadaća i funkcija za koje će biti odgovorno koordinacijsko tijelo u skladu sa zakonom, zatim pojačati ulogu u koordinaciji, razmjeni informacija i usklađivanju podataka svih subjekata revizije. A ono što se također iz ovog dokumenta može iščitati, a i razvidno je temeljem brojki o kojima smo ovdje govorili, da u drugoj polovini dakle tijekom 2013. godine dinamika ugovaranja bila izuzetno spora dok je u prvoj polovini 2014. i negdje do kraja 2014. godine taj tempo se ipak malo ubrzao ali definitivno nedovoljno. Ono što je ključno to su podaci Ministarstva financija, dakle RH je u EU kroz proračun kroz vlastita sredstva ali i kroz uplate koje je dužna uplaćivati u EU kroz sustav drugih sredstava ukupno uplatila 751 milijun i 458 tisuća eura. A dobila je dakle 699 milijuna i 491 tisuću eura. To govori da smo u minusu 29 milijuna eura, da Vlada Republike Hrvatske bivša Vlada je u potpunosti zakazala dinamikom i predstavljanjem programa ali i s tim sredstvima koje je trebala dobiti. To su alarmantni podaci koje je teško braniti i koje bez obzira na demagogiju, predizbornu kampanju, vrijeme nakon izbora brojke jednostavno demantiraju. Meni je žao što mi nismo dobili i odgovor što je počelo i što se dogodilo sa informacijskim sustavom za EU fondove? Jer u travnju 2012. godine je započeto uspostavljanje tog informacijskog sustava. Sve do 2015. godine bila je potpuna stagnacija a nakon toga ministarstvo ide u obavljanje jednog novog pozivnog natječaja za nabavu totalno potpuno novog sustava. Dakle, potrošilo se na stari, troškovi novog a ni ono što je najveći problem bio što se u te dvije godine nije ništa radilo. Kada je dakle taj natječaj objavljen stari sustav je trebao biti već u punoj funkciji, a on uopće nije saživio. Znači, bacio se novac na prethodni sustav, a novi nije saživio. I to su te stvari koje su ustvari i obilježile mandat 4-godišnji prošle Vlade i poznato je ostalo to ministarstvo pod aferom "Softver za EU fondove". I malo o lokalnim zajednicama. Često lokalne zajednice, rekao je kolega Boban i svi oni koji dolaze iz lokalne i regionalne samouprave, imaju dobre ideje, pripremaju izvrsne inovativne projekte kojim žele osigurati kvalitetniji i bolji život svojim sugrađanima. Niz je tu prijedloga koji se mogu financirati kako infrastrukturalnih tako i ostalih financiranjem iz EU fondova ali su veliki problemi na koje oni nailaze upravo u realizaciji tih projekata. Naravno da su nedostaci izvori financiranja, a državna vlast je zakazala jer im nije pomogla, nije ih uputila niti ih je informirala o izvorima i načinima financiranja iz europskih fondova. Činjenica je da se u tom dijelu odradio bolji posao da bi sigurno i rast bio veći, a da bi jedinice lokalne samouprave i svi koji žive u gradovima i općinama koje bi dobile taj novac iz europskih fondova puno, puno bolje i kvalitetnije živjeli, imali bi bolje sadržaje a Hrvatska ne bi bila u tom minusu već bi uzela puno više kao što su druge zemlje EU. Dakle, zaključno kasni se sa provedbom projekata, sa isplatama, sa ugovorenim programima. Nije bilo dovoljno učinkovitosti i definitivno je Hrvatska samim time i brojem dakle 24. na samome začelju po pitanju uzimanja novaca iz EU fondova pokazala da nije imala niti cilj niti plan niti programe za novac iz europskih fondova što je bilo prijeko potrebno i što su svi naši sugrađani i očekivali ulaskom Hrvatske u EU.
Hvala lijepa. Imamo dvije replike. Prvo je ona uvaženog zastupnika Tomislava Končevskog. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege evo ja se slažem sa kolegicom Mađerić u jednoj stvari prekasno su se stručnjaci uključili u sve to skupa. Evo revizija je napravila izvanredan posao, ali ja bi htio da revizija ustanovi da mi se ne možemo baviti populizmom i govoriti kako ćemo smanjivati plaće stručnjacima i tko će nam raditi? Stručnjaci svi koji nešto znaju su cijenjeni i vani i odvući će nam sve te stručnjake van. I mi ćemo ostati tu bez stručnog kadra samo zato jer govorimo kako ćemo smanjivati plaće stručnjacima. Pa kamo ćemo mi doći s takvom retorikom? Mislim da mi trebamo predvidjeti nagrade za takve ljude i da im trebamo povećati još plaće da bi mogli povući ta sredstva koja mi trebamo. I mi na njima dobivamo, ako će oni dobiti veće plaće, sigurno da će se zalagati da mi povučemo čim više sredstava i to je naša dobit u svemu tome. A ovo je istina da prekasno su se uključili stručnjaci i ja se nadam da će ova nova Vlada prepoznati tu stvar da treba stručnjake nagraditi da bi ostali tu kod nas i da nam povuku čim veća sredstva za nas. Hvala lijepa.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] kako treba stručnjacima smanjivati plaće. Ja sam upravo iznijela podatak da je Europska komisija upozorila Hrvatsku da nema dovoljno stručnog, administrativnog kadra koji bi radio na projektima iz EU kako bi Hrvatska dobila što veći broj sredstava iz tih programa. A nova Hrvatska vlada upravo je to, reformska i stručna i sigurno da neće ljude u državnoj upravi koji znaju svoj posao, koji su stručni, koji godinama rade posebice na programima za EU davati im otkaze i dovoditi stranački partijski kadar kako što je to radio SDP.
I slijedeća replika je uvažene zastupnice Ljubice Maksimčuk.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnice Mađerić, dobro je i pozitivno je to da je uspostavljen pravni okvir što je osnovna podloga za sve daljnje aktivnosti. Problem je kao što smo čuli u fluktaciji ljudi u ministarstvima, nedovoljan broj kvalitetnih ljudi odnosno ljudi sa iskustvom što rezultira u kašnjenju projekata. Loša koordinacija je ministarstava sa jedinicama lokalne samouprave kako bi iste brže reagirale i dale imput ministarstvima. Nepoštivanje ugovorenih rokova za uplate predujma od strane ministarstava gdje se nalaze civilne udruge koje nemaju vlastitih sredstava, znači one su tu najugroženije. Izmijene velikog broja voditelja projekata pa tako novi voditelji ne odobravaju izmjene onih svojih prethodnika, prevelika administracija pa tako nije dovoljno da vaše projekte samo dostavite u elektronskom obliku pa mi kad dolazimo sa lokalne razine imamo dvadesetak i tridesetak registratora koje donosimo kad bismo predali jedan projekat. Iz svega ovog je vidljivo znači da trebamo što brže, učinkovitije uhvatiti se u koštac i poraditi na svim ovim projektima. Znači nemamo puno vremena, dosta toga smo izgubili, vidi se da smo 4 od 28 zemalja EU i evo nadam se da će nova Vlada imati puno više sluha i nova ministarstva te da će se uhvatiti u koštac sa ovim problemima koje smo već danas ovdje čuli. Hvala.
Hvala. Odgovorit će uvažena zastupnica Margareta Mađerić.
Hvala lijepa. Kolegica Maksimčuk je doista izvrsno objasnila s kojim se problemima susreću ljudi u lokalnoj, regionalnoj samoupravi, u gradovima i općinama. Evo konkretno u Brodsko-posavskoj županiji. U Gradu Zagrebu koji je najrazvijeniji grad koji ima najveći broj zaposlenik kako u gradskoj upravi tako i u Zagrebačkom holdingu je bio ogroman problem upravo sa apliciranjem na programe jer nije bilo …, nije bilo pomoći od državnih tijela, od Vlade i svih onih od koga je bilo to potrebno. A kako to ne bi bilo u puno manjim općinama i gradovima koji imaju i puno manji broj zaposlenih ljudi posebice stručnih koji suverzirani za prijavu na takve programe, a da ne govorimo i o financijskim sredstvima, rješavanju imovinsko-pravnih problema i svim onim s čim se susreću tijekom apliciranja za programe. Stoga vjerujem da ćemo imati jednak razvoj svih jedinica lokalne samouprave, svih općina, gradova i županija i upravo u tom djelu da će Vlada Republike Hrvatske biti pomoć i partner gradovima i općinama kako bi doista taj novac došao tamo gdje je najpotrebnije.
Hvala lijepa. I sada će kao zadnji u ime kluba zastupnika završnu riječ dobiti uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i poštovani zastupnici evo dopustite mi da u ovih nekoliko minuta samo pokušam dati i naš obol ovoj čitavoj priči. Izvještaj Ureda za državnu reviziju pokazao je neumoljive brojke. Ne znamo naravno što je bilo u protekloj godini ali to će pokazati vjerojatno slijedeće. Ja bi želio u ime našeg kluba skrenuti pažnju na jednu drugu stvar a to je da se u Hrvatskoj pomalo stvara sve veći mit o fondovima EU, mit, jedna fascinacija čime se praktično, to ću poslije reći, naprosto sve više zatomljuju ajmo tako reći vlastiti ne samo programi, nego oslanjanje na vlastite izvore financiranja za koji sam mislio da oni ne postoje, odnosno da mi nemamo ništa. Evo kratka računica, od 2014.je netko ovdje spominjao do 2002.planirano je da Hrvatska povuće iz EU fondova 13 milijardi eura a planirane uplate Hrvatske su oko 3,5 milijarde eura. Pretpostavimo da je iskoristivost ovih neto razlike 10 milijardi da je 7 milijardi eura jer kao što sami vidite, nitko ne izvlači sve, najbolji su Poljaci. Znači to je 7 milijardi, je li tako? A kada napravite analizu koliko je strane supstance, znači ili roba ili consultinga ili usluga, to je oko 50%. Pa znači 50% od 7 milijardi je 3,5 milijarde, taman dođemo na one 3,5 milijarde koje smo platili. Zanimljivo je li tako? Jer šta je pisac htio ovdje reći? Znači rezultati su mršavi, evo kolegica malo prije je citirala nalaz državne revizije čak i neki minus, vidjeti ćemo možda je za 2015. plus. Međutim, gospodo to je sve mršavo. Da me netko krivo ne shvati da smo mi protiv EU fondova, ne, dapače, treba iskoristiti ono što se može, ali ovdje već poslane su poruke i preporuka i revizije da se što bolje ekipiraju timovi. Pa gledajte koliko imamo mladih ljudi koji su kao mladi lavovi, znaju jezike, samo ih treba obučiti, znači da iskoriste ono što može, pa barem da se postotak i gospodin je govorio, postotak iskoristivosti poveća. Dakle, prevladavaju kod nas sve više, zato bih ja volio skrenuti pažnju na te glagole povući, napisati dobar. O.K, sve je u redu, međutim, ovdje sam slobodan reći jednu tezu, znači znanstveno je možemo prodiskutirati, dokazati, što se mi budemo više oslanjali na EU fondove time ćemo se manje oslanjati na vlastite potencijale kao prvo a kada kažem manje na vlastite potencijale, onda znači i na izvore financiranja. E sada će netko reći pa dobro, ti se praviš ovdje pametan, a koji su to izvori financiranja. A ja kažem, između osim bankarskog sustava znači, to je i Hrvatska narodna banka. I zato mi konačno trebamo imati središnju banku jer Hrvatska narodna banka nije središnja banka pa da povećamo znači, da otvorimo nove kanale financiranja a o tome će sigurno biti razgovora u narednih tjedana i mjeseci i da na taj način pokrenemo, ajmo tako reći snažnije razvojne projekte. Dakle EU fondovi trebaju biti, treba ih koristiti, oni trebaju biti sekundarni i pomoćni izvor financiranja razvoja. Možemo doći u vlastitu zamku, znači da stvarajući ne samo osjećaje nego ovisnost o tome i ići samo na dominantno na taj kolosijek mi naprosto zaboravljamo neke važne stvari koje nama, koje imamo kao potencijal. Jer oprostite da budem potpuno jasan, ako financiramo nešto što je vezano za Hrvatsku, gdje je domaći roba, rad itd., pa ne trebaju nama devize, razumijete. E ali to je jedna druga priča koju ne bih otvarao. Dakle završno oko toga, trebamo voditi računa o tome, upozoreno je ovdje. I dakle iskoristi maksimalno ono što se nudi, što je potrebno ali ja upozoravam, znači mi upozoravamo da trebamo naše kanale financiranja aktivirati našu pamet, naš novac za projekte koje naravno možemo i osmišljavati. U protivnom ovo će se sve više pretvarati u igre gladi a Hrvatska ne smije, još tri sekunde predsjedniče, ne smije postati prosjak Europske unije nego moramo postati bogata zemlja, mi to možemo i znamo. Hvala.
Hvala imamo jednu repliku uvaženog zastupnika Ivana Šukera.
Ja se u jednom dijelu kolega Lovrinović ne mogu nikako složiti s vama iz razloga što svaka zemlja prije svega što se tiče poljoprivrede i ujednačenog regionalnog razvoja ima priliku povući toliko i toliko. I sve ono što smo do sada u poljoprivredi financirali iz domaćeg proračuna se financira iz sredstava Europske unije. I ako smo mi dužni u zajednički proračun uplatiti milijardu i toliko eura godišnje, između toga jer to su praktički najvećim dijelom sva sredstva od carine. A onda ako imamo pravo povući 3,5 milijarde kuna zašto mi to ne bi povukli. Ja naprosto ne vidim. Druga stvar, Poljaci su kompletno svoju željezničku infrastrukturu, dakle i infrastrukturu i ono što prometuje tom infrastrukturom obnovili iz sredstava EU fondova. Druga stvar, da raščistimo tu priču oko HNB-a, nikada se i izvan kalendarske godine nije moglo financirati sredstvima iz Hrvatske narodne banke. Nekada dok su se sredstva Hrvatske narodne banke koristila za premošćivanje, ali to je bilo u okviru samo kalendarske godine. Prema tome to su, dakle svatko može imati svoju viziju. Mi možemo oko HNB-a raspravljati ovako ili onako. Ali mislim da oko sredstava EU fondova naprosto nema drugog razmišljanja nego iskoristiti sve potencijale i kapacitete i povući se te 3,5 milijarde koje nam se nude. Zašto? Zašto je toliko prepucavanje oko regija da li regija ovako, da li regija onako? Pa zato što određene regije koje su slabije razvijene praktički za većinu projekata mogu povući 80% bespovratnih sredstava. E sada ja ne vidim logiku, 3,5 milijardi imamo na raspolaganju i možemo to dobiti i da se mi jednostavno odreknemo toga a to će uzeti netko drugi. Jer to su naprosto naši novci koji nam pripadaju po nekakvim kriterijima. A o HNB-u i priči HNB-a možemo razgovarati i na ovakav i na onakav način. Međutim, nikada se nije dogodilo da je centralna banka i nađite jedan primjer u Europi, da centralna banka financira određene projekte. Toga nema nigdje.
Hvala lijepo. Odgovoriti će uvaženi zastupnik Ivan Lovrinović.
Pa gospodine Šuker, kolega Šuker, ako ste vi pažljivo slušali ali niste bili od početka, ja niti jednom riječju nisam rekao da mi trebamo odbiti EU fondove. Vi ste naprosto mene pogrešno ili čuli ili interpretirali, dakle nema govora o tome. Treba iskoristiti što se može. Ja sam govorio o agregiranoj svoti pa se pokazuje to šta je, dakle ali to ste propustili čuti, da ne ponavljam. A što se tiče financiranja iz domaćih izvora i uloga središnje banke a to je jedno široko pitanje koje ćemo otvoriti. To 20 godina nije otvoreno. Na žalost i vi ste bili ministar financija. Niste iskoristili tu priliku jer ste mislili da je to priča koja mora takva biti i ostati, ali imat ćemo prilike o tome svi porazgovarati na jedan stručan, znanstven način dakle a uz to koristeći znači iskustva, osvrćući se na iskustva upravo euro zone, odnosno zemalja koje nisu prihvatile euro ali su članice Europske unije, a pri tome posebno mislim na mehanizme da li vidljive ili skrivene mehanizme u kojima Središnja banka snažno neviđeno u povijesnim okvirima sudjeluje, ali je to fino osmislila preko bankarskog sustava da sve bude lege artis, a o tome se kod nas nikada nije pričalo, a kamoli da se radilo. Dakle kažem naglašavam to je jedna posebna tema. Mi je moramo otvoriti inače ova zemlja nikada neće izaći iz krize. Evo.
Hvala lijepa. Evo s time bismo završili diskusiju o ovoj točci i današnji rad. Zbog ovih malobrojnih hrabrih koji su ostali nastavak će biti u srijedu 24. veljače u 9,30 i krećemo sa Izvješćem o obavljenoj reviziji učinkovitosti i sprječavanje otkrivanja prijevara kod trgovačkih društava u vlasništvu jedinica lokalne i područne (regionalne)samouprave. Hvala lijepo i ugodan vikend vam želim. SJEDNICA PREKINUTA U 12,46 SATI. Sljedeće imamo Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti upravljanja sredstvima EU fondova u RH. Podnositelj izvješća je Državni ured za reviziju. Rasprava je zaključena. U skladu s prijedlogom Odbora za regionalni razvoj fondova EU dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti upravljanja sredstvima EU fondova u Republici Hrvatskoj." Molim vas glasujte. Glasovanje je završeno. 104 glasa za, 1 suzdržan. Utvrđujem da je većinom glasova donesen zaključak kako ga je predloži Odbor za regionalni razvoj fondova EU.