I sad ću tu stati, dati ću riječ prvo gospodinu Glasnoviću. Izvolite.
Tema hrvatska dijaspora, tražim stanku od 10 minuta.
Samo malo morate reći razlog.
Rekao sam, hrvatska dijaspora.
Dobro. Gospodin Alekić.
U ime Kluba Živoga zida i SNAG-e, tražim stanku od 10 minuta da bih govorio o arbitraži u Washingtonu koji su banke pokrenule protiv RH, u kontekstu prakse sudova u Hrvatskoj i EU.
Dobro, odobreno. Gospodin Varda.
Gospodine potpredsjedniče, tražim stanku od 10 minuta kako bi progovorio o zbrinjavanju mulja od obrade urbanih otpadnih voda.
Dobro, odobreno. Gospodin Maras.
Hvala lijepo. Tražim stanku od 10 minuta, s obzirom na netransparentnosti, nelogičnosti rada Hrvatske Vlade. Hvala lijepo.
Odobreno. Izvolite, gospodin Vučetić.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, tražim stanku od 10 minuta kako bi progovorio o značaju poštivanja ljudskih prava.
Odobreno. Izvolite, gospođa Puh.
Poštovani, tražim stanku u ime Kluba HNS-a da bi progovorila o novostima u strukovnom obrazovanju.
Dobro. Odobreno. Gospodin Dodig. … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, ne, nisam čuo ništa. Uključite se.
Pardon. Tražim stanku od 10 minuta u ime Kluba HDS-a, HDSSB-a i HSLS-a kako bi progovorio o aktualnoj političkoj situaciju i ponašanju u Saboru. Hvala.
Gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, tražim stanku od 10 minuta na temu aktualna politička situacija. Hvala.
Ja neću više gledati okolo. Odobravam stanku, do 9,45. STANKA U 9,35 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI]] Nastavljamo sa radom. Stanku je prvi tražio gospodin Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege, danas mi je obaveza da progovorim o stanju u hrvatskoj dijaspori i šta se događa ovdje kod nas. Danas sam prošao ulicom, vidio sam jedan poster gdje piše ovo: Predrasude nisu prepreka, društvo bez diskriminacija. A tko trpi najveću diskriminaciju u Hrvatskoj? Izvandomovinska Hrvatska, 3 milijuna ljudi žive vani. To je najveći poslovni ogranak Hrvatske države i hrvatska dijaspora, njih 3 milijona. To dolazi minimum ovdje 16 milijardi kuna godišnje plus još milijardu eura što nije registrirano. Imaju tu nekretnine, djedovinu a šta se događa? Ne mogu se vratiti, nisu dobro došli. Oni bi mogli biti motor modernizacije ovom društvu, imaj cijeli … [[Govornik se ne razumije.]] mozgova čeka vani da dođe, mogli bi sredit zemljišne knjige. Spomenuo sam non stop tri puta najmanje ovdje. Čovjek koji je uveo elektronski to je ovaj, čestice su elektronski digitalizirane u Kanadi 5,5 milijuna čestica radi za privatnu tvrtku. Jedan se čovjek vratio natrag, ekonomista vani je studirao ekonomiju ne može naći ovdje posao, šikaniraju ga, stavljaju ljude tamo sa fruškogorskim doktoratima itd. Šta se događa? Lakše je bit austronaut, postat astronaut nego dobit državljanstvo u Hrvatskoj od ovih ljudi koji žive vani. Već vidimo diskriminacije samo treba pogledat ovdje. Nit ima Ministarstvo useljeništva, imamo 3 zastupnika za 3 milijuna ljudi vani plus one ljude iz Bosne i Hercegovine. Ljudi bi se vraćali. Evo iz Argentine dolazi čovjek, dobio je državljanstvo, sin ne može dobiti itd. Imamo ta kvaka 22 članak 16. po zakonu se odnosi na pripadnike hrvatskog naroda. To je dovoljno teško da oni dobiju državljanstvo, a članak 11. o kome ovisi iseljeništvo do trećeg koljena to trebate papirologije. Možete pokrit cijeli bivši Berlinski zid. Prvo treba vam od rodnog lista skoro do krvne grupe, obrasci, testovi, sto pitanja i sve se to mora predat MUP-u. I neki čekaju tri godine, 29 mjeseci. Pa to je kriminalno! I mi govorimo o demografskoj pošasti u Hrvatskoj. Pa cijela Lika vam je prazna. Opet ću o '41. Bilo je 132000 Ličana, danas ih ima 40000. Ti su ljudi vani. Oni bi se vratili, ali se ne mogu vratiti radi ove šume birokracije ovdje. Zar nije dovoljan zdravi razum i nitko ne može mene uvjeriti da to nije namjerna sabotaža od nekih starih kadrova? Zar nije dovoljno samo predat potvrdu o nekažnjavanju i to se rješava kasnije u toku. … [[Govornik se ne razumije.]] de facto u ratu. Iz Argentine bi se vratili, iz Čilea a dođu ovde. Šta vie? Opet taj Berlinski zid ovih prepreka, birokracije, neefikasnosti, statiranja u diplomaciji tamo, u konzulatima, ambasadama. Nema nikakvih standarda. Tko procjenjuje uspješnost rada naših diplomata? Ima li kvartalna izvješća? Gdje je ekonomska diplomacija? Šta rade ti ljudi? Neki diplomati u nekim državama na primjer Kina recimo koja je integrirala svoju mnogobrojnu dijasporu cijeli pacifički okrug, uzeli su te ljude i oni sudjeluju u izgradnji te države koja je de facto još komunistička država. A šta mi imamo? Ovi ljudi su vani tretirani kao društveni gubavci, ovi Hrvati izvan Domovine. Evo. Imamo ovdje G2 forum to su organizirali Hrvati izvana. Tu su i ponavljaju istu stvar godinama. Imate Savjet za Hrvate izvan Domovine koje je Vladi predalo izvješće, ista stvar se događa itd. Pitanja ovako, evo koliko je godina prošlo? Gdje je dopuna Ustava RH za te ljude? Gdje je dopuna Zakona o državljanstvu? Gdje je povećani broj zastupnika? Koliko ćemo dugo čekati? Čekat ćemo još jednu generaciju? Gdje je Ministarstvo iseljeništva? Nigdje na vidiku. Šta je sa e-registar hrvatskih iseljenika. Mi još nemamo okvir vani koliko ljudi imamo vani, kako se osjećaju, govore li hrvatski. To je zastrašujuće, to je opet namjerna sabotaža od starih kadrova i … [[Govornik se ne razumije.]] režima koji su napravili prčiju od države. Oni ne žele te ljude ovdje. Nitko me ne može u to razuvjeriti. Šta je sa direktnim investicijama iz dijaspore? E-glasovanje, poticaj za povrat itd. Opet ništa. Samo spika i puka papirologija. I mi se čudimo zašto jesmo, gdje jesmo. Evo, ti ljudi čekaju vani, čekaju i čekaju i čekaju tako od devedesete, četrdeset i pete imamo Hrvatsku državu, a ovo je u stvari vratimo se danas u četrdeset i petoj smo danas gdje smo bili.
Hvala lijepa. Gospodin Aleksić, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvažene kolegice i kolege. U tijeku je arbitraža u Washingtonu, Unicredit i još neke banke vjerojatno su tužile Hrvatsku na toj arbitraži, tom arbitražnom centru zbog konverzije CHF kredit. EU Komisija je već rekla da je ta arbitraža suprotna EU pravu. Mi smo više puta istakli da je potrebno izaći iz te arbitraže i istaknuti nenadležnost toga Centra za arbitražu. Na moje zastupničko pitanje premijer je odgovorio da nije za sada ništa poduzeto u tome smjeru, da se čeka odluka u sudskom procesu na sudu EU-a pod oznakom C 284/16 gdje se vodi jedna arbitraža u Njemačkoj. I ukoliko sud EU-a utvrdi da je ta arbitraža suprotna EU pravu, onda će Vlada RH na temelju takve odluke donijeti svoju odluku što raditi dalje sa arbitražom u Washingtonu. Međutim, ono što bih još htio naglasiti jest to da mi nemamo spoznaje kako se Republika Hrvatska brani od napada banaka, jer to su uistinu napadi banaka na Republiku Hrvatsku. Naime, mi imamo jako dobru sudsku praksu počevši od Francuske. Francuska je već proglasila CHF kredite ništetnima. Jedna banka koja je plasirala deset tisuća takvih kredita čak je i kaznenog gonjenja, dakle javni tužitelj u Francuskoj je optužio tu banku za kazneno djelovanje i sud je vjerojatno već pokrenuo i postupak protiv te banke. Republika Slovenija također je na tragu toga da će proglasiti CHF kredite ništetnima u Republici Sloveniji. Međutim i RH je i na jako dobrom tragu što se toga tiče. Pa tako imamo odluku Ustavnog suda kao prvo, da je konverzija ustavna, kao drugo imamo odluku Ustavnog suda da se kolektivni slučaj Franak mora vratiti natrag na Vrhovni sud pa je Vrhovni sud na temelju toga vratio slučaj na Visoki trgovački sud i mi sada čekamo odluku Visokog trgovačkog suda u kolektivnom sudskom procesu i ja osobno očekujem da će Visoki trgovački sud potvrditi presudu suca Radovana Dobronića jer Vrhovni sud je zahtijevao da se ispita nepoštenost valutne klauzule CHF što je prvi put Visoki trgovački sud odlučio ne učiniti. I konačno moram reći da postoji i jedna privatna presuda i to moja osobna privatna presuda od 5. prosinca 2017. godine. U toj privatnoj presudi moj tužbeni zahtjev je odbijen, dakle sutkinja Karmen Topalušić odlučila je da valutna klauzula CHF nije nepoštena, ali ne zbog toga što ona nije nepoštena nego zbog toga jer sam izvršio konverziju. Iz obrazloženja presude je vrlo nedvojbeno izrečeno da banka sa mnom nije ugovarala kreditna pravila na način da me nije upozorila na rizike i posljedice ugovaranja valutne klauzule CHF, da su moje tvrdnje jasne, razumljive i životno uvjerljive, da one nisu proturječne izjavama svjedoka banke financijske savjetnice koja je izjavila da kod ugovaranja kredita s valutnom klauzulom CHF ona nije znala kakve rizike taj kredit sa sobom nosi, ona nije znala za razlike između valutne klauzule CHF i euro i ona zbog toga što to nije znala nije mogla mene niti upozoriti na te razlike. Nakon svega toga sutkinja piše u presudi, prema svemu ovome taj kredit bio bi ništetan, ali to više nije bitno jer je tužitelj izvršio konverziju. Dakle otvara se put za 70 tisuća ljudi koji nisu izvršili konverziju da sudskim putem dobiju ništetnost svojih ugovora. I to će se sigurno dogoditi ukoliko Visoki trgovački sud presudi kako treba, a kako treba je proglasiti valutnu klauzulu nepoštenom. Ja očekujem da će to biti tako. Moram reći što je rekla sutkinja nakon same izrečene presude, nakon samog izricanja presude odvjetnica banke i ja smo stajali ispred sutkinje i ona je rekla vrlo jednostavno u jednoj rečenici, Ustavni sud RH izvrsno je donio svoju presudu u slučaju Franak kada je vratio tu presudu na Vrhovni sud, meni je tu sve jasno, takvi ugovori su ništetni. Dakle ugovori s valutnom klauzulom CHF prvi put u jednoj privatnoj presudi naglašava se da su oni ništetni, ali zbog toga što tužitelj odnosno ja nisam ustvari zbog toga što jesam izvršio konverziju zbog toga je sutkinja odlučila da mi neće dosuditi tužbeni zahtjev u moju korist. Ali ja ću se žaliti jer „Quod ab initio vitiosum est non potest tractu temporis convalescere“ „Što ne valja od početka, ne valja nikad“. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Kažimir Varda ispred Kluba zastupnika Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Ja sam se odlučio zatražiti stanku za klub makar držim da se te stanke za klub u ovom Saboru sve više pretvaraju u predizborne stranačke tribine ili konferencije za tisak. Ali dopustit ćete mi da onda i ja iskoristim to u odnosu na jučerašnje izjave kolege Stjepana Kovača gradonačelnika Čakovca, a vezano za otpadnu ili kako je rekao mafiju, ali spominjući grad Zagreb i gradonačelnika što je otprilike već poznata činjenica da je to tema koja je ovdje non-stop prisutna. Dakle radi se o uzbunjivanju javnosti i ja moram poslati poruku toj istoj javnosti. Neistinito je i nečinjenično stanje koje je iznio ovdje gospodin Kovač. Prvo, ne radi se o opasnom otpadu koji je štetan za zdravlje ljudi, ne radi se i nije istinito iznesena činjenica da tvrtka s kojom je grad Zagreb zaključio ugovor za preuzimanje i daljnju oporaba ne ugovor o spaljivanju mulja, nema odgovarajuću dozvolu. Ta dozvola je izdana 5. listopada 2015. godine od strane nadležnog ministarstva i provjereno i još je uvijek na snazi. Treće, što se tiče odlaganja i ukopavanja mulja za poljoprivredne svrhe radi se na temelju ugovora sa vlasnicima zemljišta, posebno OPG-ima. Prema pravilniku o katalogu otpada ne radi se o mulju koji spada u kategoriju opasnog otpada. Dakle radi se o otpadu, mulju koji se koristi u poljoprivredne svrhe. Dakle postoje ugovori između tvrtke i korisnika, dakle ne može niko dovesti bilo kakvu količinu, bilo koje materije, posebno mulja, bez ugovora ili privole korisnika vlasnika zemljišta. Dakle ne radi se o tome da se truje zemljište Međimurja odnosno Čakovca. Što se tiče grada Zagreba, to je omiljena tema u ovom Saboru je proveo na temelju zakona javni natječaj. Na tom javnom natječaju javilo se nekoliko firmi i Tvrtka Kalun sa sjedištem u Drnišu. Tvrtka Kalun je zaključila ugovor o preuzimanju i daljnjoj oporabi mulja iz pročistača otpadnih voda, urbanih voda grada Zagreba a taj ugovor je zaključen 10. listopada ove godine a odvoz mulja za poljoprivrednu uporabu je započeo 25.10.2017. godine. Nadležno ministarstvo odnosno agencija, ja sam to provjerio vodi evidenciju o svakoj količini mulja koji se, za poljoprivredne svrhe koji se odvozi sa odlagališta. I u tijeku je inspekcijski nadzor. Ako se utvrdi da je povrijeđen pravilnik u bilo kojem detalju po inspekcijskom nalazu biti će odgovoran onaj koji je to povrijedio ali s time grad Zagreb nema ništa, s tim grad Zagreb nema ništa. On je zaključio ugovor o preuzimanju uporabe i tu je točka. Ako nadležno ministarstvo utvrdi dobiti ćemo nalaz i ja sam zamolio da mi se i osobno dostavi, da se dostavi gradonačelniku Čakovca. Ali je gradonačelnik Čakovca umjesto bombastičnog apela sa ove govornice maltene da truje se narod u Čakovcu sa ovim muljem koji nije, koji nije opasan za zdravlje, služi u poljoprivredne svrhe i udovoljava svim kriterijima za korištenje u poljoprivredi pa ćemo onda razgovarati o tom nalazu, tražiti odgovornost ukoliko bude postojala, ne grada Zagreba, nego tvrtke koja je zaključila takav ugovor. Dakle, [[Upadica Radin: Hvala gospodin Varda.]] A jesam gotov? [[Upadica Radin: Je.]] Hvala lijepo.
Hvala vama. Imamo jednu povredu Poslovnika, gospodin Stjepan Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa smatram da je povrijeđen i članak 238., kolega prejudicira, prozivajući mene. Da je slušao pažljivo moj jučerašnji govor, ja sam rekao da ne želim prejudicirati nalaze inspekcije komisije. Ja te nalaze još nisam dobio, nije ga dobila niti naša policija. Ne znam, znači kolega ima vjerojatno već nalaze pošto on govori da je to dobro, zdravo, pa ako je tako ja ću iz svog džepa dati vama dva kamiona da vam odvedu u dvorište, da vam pognoje travu fino, da imate zelenu travu da što imate ljeti kositi. Tako da, prejudicira i drago mi je što evo gradonačelnik Bandić ima glasnogovornika ovdje. Vidjeti ćemo kada dođu nalazi inspekcije što je tu točno što nije. Ja nisam ništa prejudicirao, samo sam rekao da javnost Međimurja zanima zašto u Međimurje i da vidimo sve te dozvole, ništa drugo. A ako gospodin smatra da je to zdravi mulj, dapače, kao što sam rekao, ja ću mu osobno platiti 2 kamiona da mu ih odvedemo doma. Hvala.
Sve u redu, ali vrijeme je isteklo. To je bila replika, ne? … [[Upadica se ne čuje.]] To je bila zapravo replika jer, oprostite, nemojte, pretvara se u replike, svatko iznosi svoje mišljenje i na kraju ćemo vidjeti tko ima pravo je li da? Ali tu nije bilo, članak 238. govori o tome da se omalovažavaju ili vrijeđaju predsjedatelj ili drugi zastupnici. Nitko nije vrijeđao nikoga u tom trenutku jer doista sada to se pretvorilo u replike. Nećemo ići dalje. Gospodin Maras, već ste ovdje, izvolite ispred kluba SDP-a.
Hvala vam lijepa potpredsjedniče, kolegice i kolege. Vrlo jasno ovdje moramo reći da je Hrvatska u nikad gorem, goroj situaciji, praktično država svaki dan se suočava sa nekom aferom, pucamo po šavovima, raspadamo se a HDZ je bahatiji nego za vrijeme Ive Sanadera. Pogledajte samo što se svaki dan dešava. Imamo preko 3 stotine tisuća blokiranih, ljude tjeraju sa njihovih nekretnina a sa druge strane Vlada kupuje dva blindirana Mercedesa za 12 milijuna kuna. U isto vrijeme Vlada HDZ-a Andrej Plenković diže povlaštene mirovine za 5 stotina, 6 stotina kuna a sa druge strane minimalac u RH u isto to vrijeme diže za 130 kuna. Šalje vrlo jasnu poruku. Puno nam je važnije dići povlaštene mirovine nego ljudima osigurati dostojanstven život. 130 kuna i još stimulira poslodavce da prijavljuju ljude na minimalnu plaću. Hrvatska je jedina zemlja, jedina zemlja u EU koja stimulira poslodavce sa manjim doprinosima ukoliko prijave ljude na minimalnu plaću. Nakon toga ministar Kujundžić nam govori da nema novca za liječiti naše građane, 30-ero bolesne djece, imali smo neki dan ovdje prosvjed na Markovom trgu, ne mogu dobiti nekoliko milijuna kuna šta bi bilo dovoljno godišnje za njihovo liječenje. Kujundžić, ja bih rekao bez ikakvog osjećaja odbija te ljude i njihove, tu djecu i njihove obitelji i gasi im nadu umjesto da im pomogne. Ali u isto vrijeme Hrvatska ima milijarde kuna za kupovati borbene zrakoplove. Idemo dalje, EU projekti, pogledajte danas u novinama, stoje nam europski projekti zbog administracije ministrice Žalac i u željeznicama i u Pelješkom mostu, nema gotovo pa nikakvog povlačenja europskih sredstava. Ali ima povlačenja europskih sredstava kada ministrica Murganić treba promovirati sebe i svoje ministarstvo kupujući paketiće za Sv. Nikolu i onda te paketiće umjesto da direktno ministarstvo transferira djeci kojoj je to namijenjeno i trebalo bi biti namijenjeno potrebitoj djeci, ona to radi u svom aranžmanu preko privatnog vrtića u kojem po informacijama koje su dostupne u medijima idu djeca njenih zaposlenika i to ne na način na koji je ona to objasnila, možda netko od 300 zaposlenika i ima tamo svoje dijete, nego navodno i dužnosnici ministarstva imaju tamo svoju djecu odnosno bira se privatni vrtiće preko privatnog poznanstva da se utroše novci, iskoriste novci iz EU-a i na taj način pokazuju duboku nepravdu koja ova administracija pokazuje svaki dan prema onima koje bi trebala u biti štititi. Ministrica koja bi trebala biti zadužena da štiti socijalno ugrožene, ona dijeli na način da odabire po tko zna kakvoj vezi vrtić koji je u privatnom vlasništvu i tamo dijeli te paketiće iz europskih sredstava. Znači imamo svaki dan neku nepravdu, neku aferu, nešto šta se ne bi trebalo dešavati u nekoj normalnoj državi a s druge strane koji je bahatiji nego šta je to bio u vrijeme Ive Sanadera. Premijer Plenković se smije građanima u lice kada ga propitkuju za ove stvari, on govori da stoji iza Kujundžića, kada ne daje novac za liječenje djece, on govori da stoji iza gospođe Murganić, kada daje privatnom vrtiću sredstva EU-a da bi se dijelili paketići, on govori da stoji iza ministrice Žalac koja dodjeljuje natječaje svojim poznanicima u okviru ministarstva koja onda ruši komisija koja ne prevodi europske projekte, on kaže da stoji iza ministra Pavića koji šalje jasnu poruku da je 130 kuna za minimalac a 500, 600 kuna za povlaštene mirovine. To je ta bahata HDZ-ova vlast koja nema osjećaja za hrvatske građane u trenutku kada nam se država po šavovima raspada. Hvala vam lijepo.
Hvala. Ništa drugo nego samo vrijeme treba poštivati što se mene tiče barem. Gospodin Marko Vučetić ispred Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege. 10. prosinca se obilježava Međunarodni dan ljudskih prava. Iako to nije danas, držim da je snažna simbolika što upravo danas progovaram o značaju ljudski prava jer je to datum prema kojem mi idemo a ljudska prava i poštovanje ljudskih prava bi trebao biti ideal svakog našeg djelovanja i cilj prema kojem ćemo mi ići. Neovisno radi li se o našem osobno, profesionalnom, religijskom, političkom ili obiteljskom nastojanju, sva naša nastojanja moraju biti takva da širimo obzorje i da u njih unosimo praksu poštivanja ljudskih prava. To je jedini način, jedini put da osmišljavamo, da svrhovito i smisleno djelujemo na način ozbiljenja i stvaranja čovjeka i otvaranja prostora čovjeku u svijetu. Ukoliko to radimo onda djelujemo u plemenitom prostoru i djelujemo kao ljudska bića. Ukoliko to ne radimo onda djelujemo kao bića koja ne dozvoljavaju da u osobi drugog čovjeka prepoznamo sebe samoga. Upravo je poštivanje ljudskih prava vještina da u drugom čovjeku prepoznamo sebe sama i da u sebi prepoznamo drugog čovjeka. Bez toga nije moguće napraviti iskorak. Ovo se inače i naziva osobnom poviješću. Čovjek bez osobne povijesti je čovjek koji je počeo postojati u jednoj otuđenoj strukturi neovisno jel' ta struktura stranačka, to je čovjek koji se lišio slobode, to je čovjek koji se lišio volje i to je čovjek koji se lišio bitnosti da djeluje na povijesnoj pozornici kao slobodno biće jer nije u stanju poštivati ljudska prava jer se nije u stanju susresti sa čovjekom nego je u stanju djelovati isključivo i skrovitosti i skrivenosti svojih za javnost nepotrebnih i nedostojnih namjera. Poštivanje ljudskih prava, to je onaj čin koji mi uskrisujemo humani subjekt. Taj humani subjekt zalazi na povijesnu pozornicu. Taj humani subjekt je u povijesnom smislu nastao 1948. godine kad je proglašena opća Deklaracija o pravima čovjeka. I 1948. godine mi imamo katalog ljudskih prava. Imamo obvezu kao saborski zastupnici, kao dio zakonodavnog tijela, kao dio javnosti, kao dio naših obitelji, kao dio naših sredina, imamo obvezu da ono što je u ovoj deklaraciju sadržano, da mi to pretvaramo u praksu. Jedino na takav način djelujemo humano, jedino na takav način djelujemo plemenito. Reći ću vam samo jedan primjer- dakle, članak 1. govori o tome da su svi ljudi rođeni slobodni, sa jednakim pravima, jednakim slobodama, jednakim dostojanstvo i da iz te naše jednakosti, iz te naše obdarenosti razumom i savješću, proizlazi i mogućnost da nam svijet bude bratski svijet, da stvaramo bratstvo. Ima li išta plemenitije što je u svijetu ikad rečeno od ovoga? Ima li zahtjeva plemenitijeg kojeg možemo ispuniti od ovoga u našem djelovanju? Odnosno ukoliko držimo drugačije da samo neki imaju slobodu, o jednakosti više ne možemo ni govoriti, da imaju dostojanstvo i da samo neki imaju određena prava, mi živimo i promoviramo zvjerski svijet i zvjerski horizont. Zbog toga da ne bi živjeli u katalogu kofeinskih ljudskih prava, to su one otuđene balkanske dimenzije u kojima ćemo gledati tko s kim pije kavu pa mu sukladno tome i dodjeljivati prava koja će on imati, onda smo razvili novi katalog ljudskih prava ali taj katalog nema što raditi u našem svijetu. Naš svijet je svijet koji je nastao 1948. godine sa Deklaracijom o ljudskim pravima, naš svijet je svijet u kojem ćemo ili ubijati ljudskost pa tada će biti bezvrijedan ili ćemo dovesti do toga da u svakom našem činu uskrisi humani subjekt. I zbog toga držim da za Hrvatsku sada i ovdje, nema bitnije, nema aktualnije, nema pozvanije teme, od teme poštivanja ljudskih prava i da kad raspravljamo, kad promišljamo, kad se susrećemo, kad međusobno razgovaramo, razgovaramo ili sukladno katalogu ljudskih prava ili sukladno ovom pervertiranom obliku, koji sam nazvao katalogom kofeinskih prava. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Gospođa Marija Puh, ispred zastupnika HNS-a.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege, evo jučer je na sjednici Vlade usvojen zakon, koji će po prvi put omogućiti, reformu strukovnog obrazovanja. Radi se o Zakonu o strukovnom obrazovanju, koju je uz ministricu Divjak, pripremio i pomoćnik ministrice Vlado Prskalo. Zašto spominjem Vladu Prskalo, prije dolaska u tim ministrice Divjak, gospodin Prskalo, bio je ravnatelj najuspješnije škole u RH i Slavonskog Broda, koja daleko prednjači u ostalim škola u povlačenju sredstava iz europskih fondova. No vratimo se na zakon, zašto je on bitan i koji su njegovi ciljevi. Prije svega, zakon omogućava razvoj nacionalnog kurikuluma za strukovno obrazovanje, uspostave regionalnih centara kompetentnosti, uvodi dualno obrazovanje i jača učenje temeljeno na praksi, uspostava bolji sustav osiguranja kvalitete i omogućava izradu pedagoškog obrazovanja mentora kod poslodavca. Što znači da se taj zakon vodi tezom koja je nužna da što prije uđe u našu svakodnevnicu, a to je da stvaramo škole za život a ne škole za ocjene. Osim svih ovih bitnih ciljeva, ja bi se u ovom svom govoru detaljnije željela osvrnuti na centre kompetentnosti, zašto su oni bitni. Ovim zakonom koji je jučer prošao vladu, stavlja nam se na raspolaganje sredstava gotovo milijardu kuna iz europskog socijalnog fonda i fonda za regionalni razvoj. Ovo je prvi puta da nam se toliki novac stavlja na raspolaganje našim školama i budućnosti naše djece. Nedavno sam imala priliku obići mnoge strukovne škole u svojoj Krapinskoj zagorskoj županiji i moram reći, da mogućnosti napredovanja, koja će im ova sredstva pružiti će biti ogromna. Mnoge u mojem slučaju, strukovne škole u našoj županiji su već sad iznimno kvalitetne, a uspostavljenjem budućih sredstava kompetencije, to će definitivno postati škole za 21. stoljeće, što smatram da nam je jedini zalog za budućnost. U centrima kompetentnosti, će u znatnoj većoj mjeri nego do sada, biti zastupljena praktična nastava, a i sami poslodavci će biti uključeni u nastavni proces i obrazovanje. Zakon o strukovnom obrazovanju omogućiti će učenicima, stjecanjem vještina prilagođenim njihovom profesionalnom i osobnom razvoju, gospodarstvu i lokalnim zajednicama, a i svi zajedno osjetiti će poboljšanje, jer će dobiti budućeg radnika s točno onim znanjima koja im trenutno trebaju. A ne da se dogodi učenje na strojevima i tehnikama iz 70' g. prošlog stoljeća. Kako bi što prije krenuli sa povlačenjem ovih milijardu kuna, koje nas čekaju u fondovima, prema našim strukovnim školama i kako bi krenuli ulagati u budućnost naše djece, apeliram ovdje i sada i prema predsjedniku Hrvatskog sabora, da ovu točku što ranije stavimo u saborsku raspravu. Nemojmo odugovlačiti više ni dana i zajedničkim snagama što prije krenimo stvarati bolju budućnost za našu djecu, a samim time i bolju budućnost za našu zemlju. Škola napokon mora postati škola znanja, a i škola za život. Zahvaljujem.
Hvala i vama. I ispred Kluba zastupnika HDS-a, HSLS-a i HDSSB-a gospodin Goran Dodig. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Sabora, poštovane kolegice i kolege. Tema je bila najavljena aktualna politička situacija, gema koja može sve pokriti. I kad bi rekao samo, zašto sam takvu temu izabrao, rekao bi upravo zato što ta tema pokriva sve, pa i ono o čemu ću sada govoriti. A govoriti ću vezano za aktualne neke izjave danas ovdje, recimo, prva je kolege Glasnovića, zato smo ovdje gdje jesmo, kolege Marasa, da nikad situacija nije bila gora nego danas. Izjava kolegice Puh, da moramo imati školu 21. stoljeća, sve to može se uzeti kao točno ili problematizirati to. Ali, postavlja se pitanje zašto je to tako, zašto smo ovdje gdje jesmo, zašto nikada nije bilo gore nego jeste ili zašto se vezujemo za to da školu moramo imati, za školu 21. stoljeća. I sve to prihvaćam. Međutim, unatoč tome što se stalno govorilo kroz povijest da moramo prihvaćati nove tehnologije, moramo voditi računa, vodilo se još o toj inovacijama, koji će olakšati čovjeku život. Vodilo se jako dugo računa i o tome, kakvoga čovjeka želimo imati. Vodilo se računa o tome, kakvog pojedinca odgajamo. Ja ne vidim ovdje da se govori kakav to pojedinac mora biti. Pa reći ću vam samo kako to izgleda kroz institucije naše. Imamo Ministarstvo znanosti i obrazovanja, pa imamo saborski odbor za znanost, obrazovanje i kulture. Pa imamo agenciju za odgoj i obrazovanje, imamo agenciju za znanost, dakle, od te 4 značajne institucije, samo na jednom jesu se spominje, odgoj, gdje država treba intervenirati. Kada stavimo to u kontekst raspale obitelji koja nema odgojnu funkciju više jer tehnički ne može to raditi. I kad stavljamo to u nedovoljnu brigu za obrazovanje u školama, onda mi imamo ovo što imamo. Dakle, draga gospodo čovjek može u ovom dijelu biti odgojen da bude odgovoran član zajednice, da bude pošten, moralan i tada sva njegova tehnologija koju će i znanost i znanje i vještine koje će on dobiti mogu biti u funkciji dobra. U ovakvom slučaju, u ovome što se danas događa bez odgoja koji je potpuno zapostavljen ili koji je na potpuno druge smjerove usmjeren mi ćemo imati avione, imat ćemo kompjutore, imat ćemo sve ali nećemo imati društvo jer nemamo odgoja. Nemamo odgoja koji to, imamo strahovito puno normi. Kolega Vučetić je govorio o ljudskim pravima, ljudska prava jesu deklaracije na žalost danas. Nikad se nisu tako suptilno kršila ljudska prava kao danas. Bilo je evidentnih kršenja, ali tako suptilno i tako sustavno nikad kao danas. Zbog toga što nemamo u sebi taj odgoj koji će nam govoriti to nije u redu. Način kako se ona mogu kršiti je neviđen. I zbog toga o ovom problemu odgoja i ponašanja u društvu, ponašanja u ovom Saboru ovisi stanje u društvu, a sve to proizlazi iz onog odgoja kojeg smo dobili kao dijete a nismo ga nekad mogli dobit ili kojega dobivamo svaki dan. Svaki dan se mijenja naš stav prema moralnim vrijednostima zbog kolektivnog odgoja i kolektivne svijesti kojoj smo izloženi. Hvala lijepa.
Gospodin Borić ispred Kluba zastupnika HDZ-a.
Hvala lijepa uvaženi potpredsjedniče. Malo da se i mi osvrnemo u klubu HDZ-a na sve ovo što smo čuli sada od kolega posebno iz oporbe. I stalno se nekad pitam a tko to nas stalno proziva. Gospodin Maras, glavni hejter ove Vlade, hejter i to sa nekakvom razinom palanačke politike, bez cilja, bez rezultata, bez ikakve vizije samo da uvrijedim pa da ne kažem i goru riječ mrzim ili da pokažem da ja taj dan mogu nešto reći u ovom Saboru. Pokušao sam ući u smisao onoga što je on htio reći i nisam uspio. Sjećajući se i njega kao ministra i sebe kao saborskog zastupnika u oporbi i svega što smo prošli s njime i s tom Vladom. 4 godine da bi on danas utvrdio da se ova Vlada raspada po šavovima u nekakvim aferama i da jednostavno nije zaslužila uopće biti Vlada ako sam ja to dobro razumio. Pa čija se Vlada raspala u aferama? SDP-ova Vlada. Sjetimo se afera Spačva, mali biskviti, da, da a onda je nastao razlaz. Put u nepovrat. To su bile afere, samo jedna u nizu. Nećemo o drugim ministrima. To je bila Vlada koja se raspala u aferama. Sedam puta ste izgubili u nekoliko godina od HDZ-a. I vi sada kažete evo ova Vlada koja uredno obavlja svoj posao, prošla je nedavni opoziv, znači povjerenje, dobila je. Prošli smo nekoliko tih faza. Uz sve silne probleme koji se pojavljuju a da nisu bile ili nisu bile moguće za predvidjeti se, uspješno ih se rješava i naravno da to nekome smeta. Kome smeta? Onima koji su nam ostavili kako kaže njihov predsjednik sjajno stanje, sjajno. Koje je to sjajno stanje bilo? 80 milijardi javnog duga u 4 godine. Stalno sam ih pitao ovdje ma na što ste vi to potrošili? Nikad nisu dali odgovor. Povećavali su ga iz dana u dan, iz godine u godinu. Tri godine pada BDP-a, da bi taj BDP 2015. kad su sišli nominalno bio niži od onoga kojeg su preuzeli 2011. godine sa svim njihovim uspjesima. Procedura prekomjernog deficita. Pa trošilo se koliko god su mogli, ko' pijani milijarderi su trošili. Kaže on 320000 blokiranih imamo danas. Znate koliko su oni nama ostavili? 325000 blokiranih kad su sišli i ne žele to priznati kao da su dobili nekakvu amneziju. Kaže digli ste povlaštene mirovine. Pa što nemaš hrabrosti reći da si digao ruku za taj zakon 2014. godine? Je li? Smanjili ste i stavili ste unutra da kad se ostvari tri puta za redom rast BDP-a od 2% i kada se deficit smanji ispod 3% da se po tom zakonu moraju vratiti dužnosničke mirovine na razinu na kojoj su bile. Pogledajte razinu na koji način oni hrvatskoj javnosti pokazuju istinu? Oni cijelo vrijeme izgovaraju neistine da ne kažem grublju riječ lažu. I sad se moramo mi braniti na njihovim zakonima koje su izglasali. Što im smeta? Da smo minimalnu plaću u godinu dana digli dva puta sveukupno 10%. Oni u četiri godine 4,2%. Pa jednostavno ne znam da li vi ste odlaskom u oporbu izgubili vlastita pamćenja, da li ste pali na glavu i dobili amneziju. Ali činjenica je da neki ljudi ovdje pamte što ste vi ovdje radili. Pa sjetite se kolega Maras vašeg obećanja da ćete otvoriti 50 tisuća radnih mjesta. Znate koliko ih je zatvorio 80 tisuća, ne otvorio, zatvorio i ode u Las Vegas potroši 100 tisuća kuna i kaže afera nekakvi paketići ili nešto. Ja mislim da hrvatski građani zaslužuju puno više i od ove oporbe jer bojim se da ćete ostati samo uspomena na sljedećim parlamentarnim izborima ako se ne zbrojite, ne postanete malo konstruktivniji i počmete nuditi neka rješenja ne zaboravljajući to što ste radili i kako ste se ponašali dok ste bili na vlasti. A samo jedan čovjek se zvao el bahati.
Hvala lijepa, vrijeme gospodin Borić. Izvolite gospodine Maras povreda Poslovnika.
Gospodine potpredsjedniče, vi ste trebali upozoriti kolegu. Znači on se cijelo vrijeme obraćao meni i govorio šta sam ja … [[Upadica se ne razumije.]] članak je 238. kao šta to vi znate da je, a zna i kolega predsjedavajući jer sam mu ja sada rekao. Znači kolega je cijelo vrijeme govorio meni i o onome šta sam ja govorio, a vi ćete se složiti da nije moguće koliko god vi … bio kolega Borić da on zna unaprijed kada se javio za stanku o čemu ću ja govoriti. On je ovako vidi se da je čovjek promućuran, da kuži, ali jednostavno sam uvjeren da bez obzira na to ne može znati šta ću ja govoriti unaprijed. Znači vi ste njega trebali upozoriti, mada gospodin Borić je sposoban za mnoge stvari, vjerno je pljeskao i Sanaderu i za Kosoricu je rekao da bi snimao sjednice HDZ-a ukoliko bi bilo potrebno, sada to radi za Plenkovića, on je sposoban za sve, ali nije sigurno … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Gospodin Maras, vrijeme je isteklo. Ja ću vam dati povredu Poslovnika gospodine Borić, ali međutim cijela ta priča o tim stankama pretvorila se u tribinu kod svih. Jedan dan jedan, jedan dan drugi tako da na kraju zapravo te stanke izgubile prvotni smisao koje su imale gdje smo doista rijetko tražili stanke i to samo kada se nešto dan ranije krupno dogodilo ili onaj isti dan i to je imalo svoje opravdanje. Danas je to tribina, svako kaže što hoće tako i da i vi imate pravo gospodin Maras, a već unaprijed kažem vama gospodine Borić da i vi imate pravo. Može? Tako da možemo ići dalje, a možete i govoriti ako hoćete.
Ja sam samo htio pokazati, članak 238. znači pozvat ću se lijepo na Poslovnik članak 238. kao što to rade kolege i želim biti ovaj put zadnji. Znate šta to znači? Znači kad god ja odgovorim kolege imaju pravo kao rezervnu repliku dignuti povredu Poslovnika i onda reći sve što ih je zabolilo u tom trenutku. Ja znam da kolegi Maras ovo nije bilo jednostavno i nije mogao odslušati sve svoje uspjehe, ali ja ću biti isto uporan kao i on pa makar zaradio opomenu da ja jedanput budem zadnji da si to pravo ne dopusti samo njima. Evo zbog toga sam dignuo povredu Poslovnika.
Prvo je tražio gospodin Šuker onda ću dati vama gospodine Maras i onda ću zaključiti sa povredama Poslovnika što god se desilo. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kao dugogodišnji zastupnik u ovom Saboru kažem da ste vi povrijedili članak 236. Poslovnika koji jasno govori zašto zastupnik može zatražiti povredu Poslovnika. I nakon što mu predsjedavajući odgovori mora ga upozoriti ako nije zadovoljan s odgovorom da se mora obratiti nadležnom odboru i on tada mora izjaviti da li će podnest prigovor odboru ili neće. Ukoliko to ne napravi, gubi pravo na povredu Poslovnika do kraja sjednice koja se zasjeda. I mislim da bi bilo krajnje vrijeme da ova zlouporaba Poslovnika se prestane koristiti i da predsjedavajući sjednice se pozivaju na članak 236. i da ga doslovno primjenjuju.
Hvala lijepa. Šta da vam kažem, da mi je drago da mi svi kažete da sam pogriješio jedni i drugi. Nekako se osjećam oslobođen da vam iskreno kažem. Izvolite gospodine Maras.
Hvala lijepo. Apsolutno podržavam gospodina Šukera u njegovom stavu pogotovo zato što Borić nije rekao ništa šta sam ja. … [[Upadica se ne razumije.]] ne, ne, ali 236. podržavam tebe apsolutno … [[Upadica se ne razumije.]] po 236. Borić je napravio to da nije rekao uopće šta sam povrijedio. Znači on je bio dužan ovo što ste vi rekli kolega Šuker. Ja vas molim znači ja sam samo htio reći, gospodine potpredsjedniče držite se Poslovnika, podržavam ovo što je rekao gospodin Šuker, a sada vas molim da date Boriću još jednu minutu da on završi kao što je zahtijevao. Hvala lijepa.
Ja sam rekao prije i ostat ću pri tome da stvarate zapravo ja sam rekao implicitno da stvarate cirkus, to mislim već odavno sa povredama Poslovnika. Neću davati nikom više povredu Poslovnika, a dajem deset minuta pauze. STANKA U 10,33 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 10,38 SATI]] Dobro budući da su svi zastupnici ostali u sabornici ja bih, svi imaju pravo na povredu Poslovnika ali ja bih vas molio da to sad ne radimo više. Ako mi dajete tu dozvolu ja ću dati, ja bih dao, ja bih nastavio sa radom, sa našim operativnim radom i to je zapravo da raspravljamo o zakonima jer je to ono što nam je, što su nam birači, što nam je, to je zadatak koji nam je narod zapravo povjerio. Se slažemo?
Hvala lijepo gospodine predsjedavajući. U ime kluba Most-a tražim stanku o projektu Vis Viva. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Tko još traži riječ? Gospodin Maras, izvolite.
Hvala lijepa. Tražimo stanku jer vidimo da gospođa ministrica ne prihvaća niti nudi bilo kakvu ispriku, tražimo stanku u vezi afere paketić.
Svi imaju pravo tražiti stanku dok je takav Poslovnik. Tko je tražio još riječ? Niko. Dvije stanke. 11,13-11,30, pauza do 11,30. STANKA U 11,13 SATI. [[NASTAVAK NAKON STANKE U 11,30 SATI]] Hvala lijepa. Evo, 11,30, gospodin Bulj, imate riječ. Izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Tražio sam stanku jer pred Vladom se nalaze dvije velike odluke o najvećem energetskom projektu koji se pojavio od osnutka Hrvatske a to je Vis Viva. Točnije čeka nas odluka o tome hoće li projekt privatne reverzibilne elektrane Vrdovo postati strateški i o tome što će biti s termoelektranom na Perući, obje u sklopu Vis Viva. Povjerenstvo za odlučivanje o strateškim investicijama, projektima predložilo je Vladi proglašene reverzibilne hidroelektrane Vrdovo strateškom. No u zapisniku sa povjerenstva stoji i nekoliko kriminalnih stvari i smatram da ih moram Hrvatskom saboru i Vladi upoznati. U zapisniku stoji, kao osnovni motiv podnošenja prijave prijavitelja navodno nesređeno stanje u zemljišnim knjigama kao i omogućavanje zemljišta u vlasništvu privatnih osoba. Pa kakve veze ima stanje zemljišta sa ocjenom strateškog projekta od značaja, značajnog projekta u RH? Zar se ovdje očito ne traži status strateškog projekta kako bi se preskočilo imovinsko pravni odnosi i primjenom Zakona o … [[Govornik se ne razumije.]] opet je strateški projekt ljudima na Vrdovu uzela zemlju za koju nemaju ne samo svojom krivnjom uređene zemljišne knjige. Ukratko u ovoj rečenici stoji po zapisniku sa povjerenstva za odlučivanje o strateškim interesima tražimo status strateškog projekta da možemo lako uzeti zemlju od vlasnika. Želi li ova Vlada zbilja poslati poruku hrvatskom narodu da je strateška politika temelj na uzimanju zemlje narodu i davanju te iste zemlje podobnom privatnom investitoru? U tom istom zapisniku također stoji očekuje se donošenje rješenja o prihvatljivosti zahvata okoliša kao preduvjet za ishođenje lokacijske dozvole i to više od mjesec dana prije donošenja samog tog rješenja na temelju čega je povjerenstvo moglo prejudicirati i znati da će rješenje biti pozitivno. I da je ta sigurnost došla samo iz činjenice da je vlasnik projekta muž ministrice, aktualne ministrice vanjskih poslova gospođe Burić. Ovo je materijal za Povjerenstvo za odlučivanje o sukobu interesa. Konačno, povjerenstvo je predložilo Vladi za strateški projekt koji ne zadovoljava ni nužne formalne uvjete da to bude, naime, jedan od uvjeta za prijavu je potvrda o ispunjavanju obaveza plaćanja poreza, obaveza doprinosa i ostalih javnih davanja što tvrtka Zorana Burića MCC ekskluzivne nekretnine ne ispunjava jer se nalazi na popisu poslodavaca koje se ne isplaćuje plaća svojim zaposlenicima. Eto takav projekt i takvu tvrtku Vlada gura za strateški projekt. Druga odluka koja nas očekuje idući tjedan je studija utjecaja na okoliš Termoelektrane Peruća. Nakon niza znanstvenika koji su pokazali argumentima da je projekt katastrofalan i to ne samo energetski nego i ekonomski i najgore ekološki a na kraju investicijski jer će uništiti znatno veći broj investicija i nakon 25 tisuća potpisa stanovnika protiv projekta jučer u priopćenju čak i Splitko-makarska nadbiskupija ponovila je pitanje znanstvenicima i stanovnicima Cetinske krajine i mi smo zajedno sa njima. A o kojima i Vlada i ministarstvo šute već godinu dana. Znači li šutnja mučko guranje projekta i koji je stav Vlade i premijera oko ovoga projekta? Gospodine Plenkoviću, postavljam vam pitanje sa ove govornice, ovim projektom ugroženi je i najveći resurs pitke vode u Hrvatskoj. Isto tako bi zahvaćao i petinu energetske i bioenergetike i bio najveći izvor energije u državi. Premijer ne može ne imati stav o toliko važnom projektu. I molio bih vas u ime naroda, u ime 25 tisuća potpisnika koji su uputili svim nadležnim institucijama tu peticiju, u ime znanstvenika, u ime naroda Cetinskog kraja, u ime svih ovih kriminalnih radnji koje se događaju kroz povjerenstva i u iščekivanju naroda o odluci Povjerenstva u utorak koje je vrlo bitno, tj. idući tjedan o studiji utjecaja na okoliš narod očekuje odgovore od premijera koji šuti. Jedino smo imali odgovor od gospođe potpredsjednice Vlade Martine Dalić kojega se sjećamo na koji način je odgovorila meni ovdje u Parlamentu. Jedan histerični odgovor koji će biti zabilježen kao po prvi put koji se dogodio u Saboru. Gospodo iz Vlade, narod Sinja i Cetinske krajine će se boriti da ovaj štetni ekološki, ekonomski i strateški projekt ne dođe u Hrvatsku. Hvala lijepo.
Hvala i vama na preciznosti u vremenu. Gospodin Mrsić, izvolite, ispred kluba SDP-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, tražili smo stanku za klub jer smatramo da je potrebno raščistiti pitanje tih famoznih paketića u jednom našem vrtiću jer to nije pitanje da li je netko pogriješio, nije pitanje da li je to greška ministrice ili nije pitanje da li je to greška ministrice ili nekoga od njenih suradnika, nego to je pitanje vjerodostojnosti RH. To je pitanje vjerodostojnosti Hrvatske pred Europskom komisijom, jer Fond za najpotrebitije je fond koji distribuira nematerijalnu pomoć, nefinancijsku pomoć onih koji su najpotrebitiji. Od 2014. do 2020. Hrvatska ima na raspolaganju 36,7 milijuna eura. U sklopu te tehničke pomoći, u sklopu tog programa postoji tehnička pomoć. Ali i ta tehnička pomoć se može utrošiti samo na onaj način kao što je predviđeno. Nema prebacivanja tehničke pomoći na stavke ministarstva, niti ministarstvo može iz tehničke pomoći kupovati paketiće i onda distribuirati u svoje ime. Ono može tu tehničku pomoć prebaciti u sam fond i za to kupiti dodatno hrane, odjeće i sve ono ostalo. Cilj ove moje današnje diskusije i stanke za klub je da raščistimo stvar, da vidimo tko laže, da li netko laže ili je to bila samo greška. Jer u pozivu za medije, gospođo ministrice, piše Ministarstvu za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku će polaznike dječjeg vrtića darivati prigodnim paketima koje su sufinancira, podcrtavam sufinancira Europska unija iz Fonda europske pomoći za najpotrebitije. A u prilogu NOVA-e TV kad se pitalo ravnateljicu vrtića tko je donio poklone, ravnateljica tvrdi poklone je pripremio vrtić, a ne ministarstvo. Vrtić je primio svoje poklone koje je sv. Nikola podijelio. E pa sad da vidimo tko govori istinu, tko ne govori istinu. I to je onaj cilj koji moramo svi imati, a to je vjerodostojnost, vjerodostojnost pred Europskom komisijom. Ja nisam bez vraga u svojoj replici ministrici, gdje sam očekivao da će ministrica umjesto jednog načelnog odgovora reći jasno tko je pogriješio. Jer Europska komisija itekako prati troškove svih projekata, pa između ostaloga postoji Pravilnik o prihvatljivosti troškova koji jasno specificira što se može utrošiti za koju priliku. Ovdje u slučaju paketića u jednom privatnom vrtiću očito nisu poštivanja pravila Europske komisije niti pravila EU bez obzira da li se to radi 1000, 2000, 5000 kuna za Europsku komisiju je to isto kao da ste na neki način potrošili milijon, dva milijona, deset milijona kuna. Europska komisija to gleda na isti način. I umjesto da je danas već nečije očitovanje bilo na stolu i da je ministrica jasno rekla, da pogriješili smo, nismo se snašli to nije, dakle ti paketići nisu financirani iz sredstava Europskog fonda za najpotrebitije. Ministrica danas nam objašnjava da su to sredstva tehničke pomoći koji, s kojim je onda ministarstvo kupilo paketiće. Ali gospođo ministrice to je isto pogreška, dakle to je nešto što Europska komisija ne dopušta. Ne možete tehničku pomoć koja je točno specificirana za što ona je usmjerena, ne možete ju trošiti za neke druge stvari. To je nenamjensko trošenje sredstava. Imate pravilnik, to točno kaže. I konačno bi hrvatska javnost trebala doznati istinu što se desilo da se u vrtiću u kojem jasno vjerojatno nema onih kojima treba pomoć iz ovog fonda se ta pomoć distribuira, pa makar to bilo popločeno i dobrim namjerama, ali to nije dopušteno sa strane Europske komisije. I ja očekujem da će Europska komisija i SAF-u naš u Ministarstvu financija itekako pročešljati ovaj fond, a s druge strane vjerojatno će i Europska komisija imat svojih primjedbi. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Procurilo nam je vrijeme. I meni i vama je procurilo. Nisam vidio. Hvala lijepa.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 14,00 SATI]] Poštovane kolegice i kolege, nastavljamo s radom plenarne sjednice. Imamo jedan zahtjev za stankom, poštovani kolega Stjepan Kovač. Izvolite.
Zahvaljujem. Evo u ime Kluba SDP-a tražim stanku, s obzirom da sam bio danas prozvan i od nekih kolega, oko ovog zbrinjavanja mulja, pa evo, ima nekih novih okolnosti, pa bi želio o tome priča. Hvala. Mogu odmah ako treba, jer smo imali stanku. Hvala.
Dobro. Zahvaljujem, ako nema nitko ništa protiv, da odmah odradimo to obrazloženje stanke? Nema. Izvolite gospodine Stjepan Kovač.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Uvažene kolegice i kolege, saborski zastupnici. Evo, danas smo čuli, kad je saborski zastupnik, kolega iz stranke 365 neću ga imenovati, mene prozvao i pričao o tom zbrinjavanju mulja, da je tu sve ok, sve sjajno, bajno, pa ako je tako, ne znam, dalje, kolega gledao natpise, današnje po portalima i medijima. Želio bi znati, kako će oni sad komentirati činjenicu, da je navedena tvrtka, temeljem tužbe grada Drniša, na upravnom sudu, protiv Ministarstva zaštite okoliša izgubila dozvolu za gospodarenjem otpadom. Naime, gradonačelnik Drniša, vrlo je jasno konstatirao, da grad Drniš, razvija, ruralni turizam, da je pogona Luna 5-6 km od nacionalnog parka Krka i tu nema mjesta za opasni otpad i njegovo spaljivanjem, niti je prostornim planom i dokumentacijom bila predviđena takva djelatnost. Pa se sad ja pitam, ako nema u Drnišu, pa zašto bi bila u Međimurju. Mi u Međimurju imamo plodna tla, sva su obrađena, nema neobrađenih zemljišta i mislim da niti kod nas nema mjesta za takav otpad. Ako je taj otpad, tako zdrav, dobar, pa zašto se ne posipa po ovim livadama u Gradu Zagrebu ili u Zagrebačkoj županiji? Hoće li sada pojedinci reći, da je prihvatljivo, što je zagrebački otpad ugrožavao eko sustav, grada Drniša i dapače, naše blago hrvatski nacionalni park. Hoće li reći, da je to bio dobar potez i za Međimurje, bez obzira na sudsku presudu. Još uvijek čekamo nalaz inspekcije, o tome, je li se mulj, neovisno o njegovom sastavu, smio na navedeni način odlagati na naša polja, tko je kontrolirao taj proces, što na to kažu odgovorni. Osobno sam tražio od svih nadležnih institucija, da se očituju, isto tako, evo, molim kolega, neka i Grad Zagreb, mi može poslati i na mail i poštom i gradonačelnik kolega Bandić, neka pošalje svu potrebnu dokumentaciju, da vidimo, jer ja sam ovdje, iako su to očigledno zamjerili, da zastupa svoje građane, svoje Međimurce. Mislim da imaju pravo znati, da i međimurska javnost, ali i cijela Hrvatska ima pravo znati, zašto i na koji način se taj mulj odlaže baš u Međimurju, a ne negdje drugdje, ako smo evo čuli, konstatiralo se. I Upravni sud je potvrdio, grad Drniš je to odbio. Pa zašto bi se onda to odlagalo u Međimurju? Mislim da to stvarno nema smisla, svaki kraj Hrvatske trebao bi biti podjednako jednak i važan i treba se na drugi način to riješiti, tim više što važeći pravilnik Ministarstva poljoprivrede, vrlo restriktivno određuje na koja polja se može odlagati mulj. Dakle, samo za industrijsku upotrebu, a znamo da se kod nas odlagalo na polje, koje se poljoprivredno obrađuju i tada, kad se na takva polja za industrijsku upotrebu odlaže, mora biti vrlo kontrolirana količina i prije samog odlaganja se moraju izvršiti opsežne analize tla na kojima će se odlagati mulj. Mi te analize vidjeli nismo. Odjednom smo svanule slike, da netko vozi kamionima taj mulj. Mi želimo samo vidjeti kompletnu dokumentaciju, sve te papire, potrebne dozvole, te analize i onda ćemo moći reći, jel bilo to u redu ili nije. Ja sam rekao ne želim, jučer sam rekao ne želim preeducirati nikakve nalaze inspekcija. Ali, mislim da javnost treba znati što se tu događa i ono što je najbitnije u tom pravilniku, tu su isključene sve površine na kojima se uzgajaju kulture za ljudsku upotrebu, voće i povrće. Vi znate da je Međimurje, jako plodna regija, jedna od najljepših županija, između dvije rijeke Mure i Drave i tamo, ljudi se bave poljoprivredom, uzgajaju brojne kulture i smatram stvarno da Međimurje nije kraj, gdje bi se takav mulj, takav otpad odlagao. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolegi Kovaču, na obrazloženju ove stanke.
Dobar dan svima. Mogu čitati zakon samo, onda ću dati riječ, mogu? Uz vašu dozvolu mogu? Hvala. Danas ćemo raspravljati o: - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 240. Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske, na temelju članka 85. Ustava RH i članaka 172.i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom utvrđivanja dnevnog reda, prihvatili smo prijedlog predlagatelja, da se ovaj zakonski prijedlog raspravlja po hitnom postupku. I sukladno čl. 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu odnositi, do kraja rasprave po članku 197. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Ako mi dajete tu dozvolu ja ću dati, ja bih dao, ja bih nastavio sa radom, sa našim operativnim radom i to je zapravo da raspravljamo o zakonima jer je to ono što nam je, što su nam birači, što nam je, to je zadatak koji nam je narod zapravo povjerio. Se slažemo? Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi. Ovdje je s nama ministrica, gospođa Nada Murganić, ministrica demografije, obitelj, mlade i socijalnu politiku koja će imati uvodnu riječ. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovane zastupnice i zastupnici. Sve vas toplo pozdravljam i iznijeti ću uvodno izlaganje vezano za Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi sa konačnim prijedlogom zakona. Ovim zakonskim prijedlogom propisuje se primjena općih odredbi o preispitivanju i prestanku prava na zajamčenu minimalnu naknadu kao i na ostala prava. Naime ono što trebam posebno naglasiti cilj donošenja predmetnog zakona o Izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi je ustvari bio isključivo i prije svega zbog usklađivanja sa nacionalnim programom reformi za 2017. godinu a vezano uz redefiniranje koncepta jedinstvenog centra za naknade koji je bio planiran kao jedinstvena administrativna točka u odnosima građana i države na području ostvarivanja prava na socijalne naknade uz pretpostavku prelaska administratiranja prava na zajamčenu minimalnu naknadu iz centra za socijalnu skrb u urede državne uprave. Novim konceptom je zadržan … [[Govornik se ne razumije.]] način ostvarivanja prava na zajamčenu minimalnu naknadu u nadležnim centrima za socijalnu skrb radi čega je potrebno zakonskim rješenjima napustiti mogućnost njegovog administriranja u uredima državne uprave sa početkom od 31.12.2017. godine. Također u svrhu unapređenja pojedinih zakonskih odredbi u korist korisnika sustava socijalne skrbi predložili smo i nekakve i dodatne izmjene i dopune zakona da ne bi samo bila ova jedna od razloga, jedna od točaka već da ovu izmjenu koristimo da ipak uvedemo neke mjere i aktivnosti koje su u cilju poboljšanja naših uvjeta život naših građana prvenstveno imamo nekoliko odredbi koje se tiču baš upravo osoba sa invaliditetom. U svrhu toga plaća osoba sa invaliditetom o čijem pravu se odlučuje ne uračunava se kao prihod prilikom utvrđivanja ispunjavanja uvjeta za priznavanje prava na osobnu invalidninu. Počevši povećava se također i visina osobne invalidnine kao i visina iznosa doplatka za pomoć i njegu. Naime, ono što želimo posebno ovdje istaknuti zašto smo išli sa odredbom u kojem se izuzima plaća kod obračunavanja prava na osobnu invalidninu. Isključivo radi toga da osobe sa invaliditetom potaknemo i uključimo u svijet rada. Naime, uglavnom osobe sa invaliditetom imaju ili malo plaćene poslove ili su to poslovi na određeno vrijeme i poneki puta zbog te jedne nesigurnosti za plaću i za prihod od svoga rada oni radije ostanu korisnici osobne invalidnine što u svakom slučaju je možda neka sigurnost prava koja je ostvarena na osnovu njihovog invaliditeta ali onemogućava ih da se uključuju u svijet rada radi te jedne nesigurnosti. Na to su nas posebno potekli osobe sa invaliditetom, mladi ljudi sa Downov sindromom koji su kroz neke udruge uspjeli se uključiti i u radu u kafićima međutim nisu mogli koristiti plaću kao svoj prihod upravo iz ovog razloga. Osobe sa invaliditetom su to vrlo dobro prihvatile, čak u izjavama su rekli da je to jedan pomak koji se čekao već nekoliko godina i smatraju da je to pravac i put prema onom inkluzivnom dodatku kojem svi oni tako teže. Osobna invalidnina kao iznos od 1250 kuna i doplatak za njegu i pomoć od 500 kuna u smanjenom opsegu ako je, onda je bio 350 nije se također godinama povećavao i 20% povećanja smo predvidjeli sa početkom primjene od 1. travnja 2018. godine. Ono što smo u ovom zakonu također predvidjeli da se proširi krug osoba kojima se može priznati pravo na status njegovatelja majke koje imaju status njegovateljice svoje djece, kada dijete postane punoljetna osoba, on je odrasla osoba, njegovo zdravstveno i tjelesno stanje, dakle preostale psihofizičke sposobnosti nisu se poboljšale, ostale su iste ali zbog ovako sužene odredbe one bi ostale bez toga prava. I drugo, status njegovatelja proširili smo i na supružnike i supruge, bračne i izvanbračne kao i one koji su u istospolnim zajednicama s ciljem da se u obitelji starije odnosno bolesne osobe iznjeguju i na taj način da dobe kvalitetnu njegu, financijsku pomoć kao obitelj ali i da se spriječi smještaj u instituciju odnosno da se prevenira bespotrebna institucionalizacija ako je to i kada je to moguće. Također, kako bi se poboljšala dostupnost socijalnih usluga uvodimo jednu novu socijalnu uslugu, to je obiteljska medijacija. Ona je kao usluga preventivnog karaktera, pomaže se obiteljima kada se nađu u krizi i to je u stvari jedna mogućnost savjetovanja, pomaganja, ranih intervencija od strane centara za pružanje usluga u zajednici a koristila se vrlo često, uglavnom kod posredovanja odnosno kod odlučivanja prava na roditeljsku skrb u slučajevima kada se dolazilo do razvoda brakova ali sada ju širimo i na ostale problematične odnose unutar obitelji, čak recimo dogovor oko brige između djece u odnosu na roditelja ili neki drugi obiteljski konflikti i slično. Dodatno u svrhu bolje zaštite korisnika uvodi se mogućnost prestanka pružanja socijalnih usluga doma socijalne skrbi ili centara za pružanje usluga u zajednici centra za pomoć u kući izvršnošću rješenja nadležnog tijela o prestanku pružanja socijalnih usluga odnosno izvršnošću rješenja nadležnog inspektora o zabrani pružanja socijalnih usluga a ne samo prestankom rada tih usluga sukladnom Zakonom o ustanovama. Također, radi zaštite korisnika i onemogućavanja zaštite manipulacije njihovim nekretninama, uvodimo zabranu sklapanja ugovora o otuđenju ili opterećenju nekretnina u pravnoj ili fizičkoj osobi koja obavlja djelatnost socijalne skrbi ili fizičkoj osobi koja je zaposlena u djelatnosti socijalne skrbi, njihovim bračnim ili izvanbračnim drugovima, životnim partnerima ili neformalno životnom partneru te srodniku u ravnoj ili … [[Govornik se ne razumije.]] liniji do drugog stupnja srodstva jer u javnosti vrlo često je isticano i nažalost događalo se da su se radi pružanja socijalnih usluga radi smještavanja, radi različitih oblika skrbi uzimala imovina odnosno nekretnina ali ne u korist zaštite te osobe nego se je sa njome radilo u interesu onih koji su sklapali odnosno bili zainteresirani za takove usluge. Također vrlo često u javnosti imam i primjedba, ističe se da postoji izrazite ponekad i manipulacije pri ostvarivanju prava na zajamčenu minimalnu naknadu, uvodi se mogućnost ukidanja prava na istu u slučaju ako je samac ili član kućanstva u postupku priznavanja prava dao netočne ili nepotpune podatke o imovini ili ako je došlo do promjene imovinskog ili dohodovskog statusa a da se to nije prijavilo. Također u svrhu osiguravanja više razine pravne sigurnosti, jasnoće propisa uređuje se primjena općih odredbi u postupcima preispitivanja i prestanka pojedinih prava u svrhu usklađivanja s drugim propisima i brišu se odredbe kojima je bilo propisano donošenje pravilnika u svrhu ostvarivanja identificiranja prava osoba sa invaliditetom jer je to već propisano uredbom o metodologiji vještačenja. Evo uz ove izmjene koje su bile ustvari glavni povod i razlog, a to je bio jedinstveni centar za novčane naknade iskoristili smo i situaciju odnosno mogućnost da u okviru određenog broja članaka koje je dozvoljeno u skladu propisa o zakonu o izmjenama i dopunama, uvedemo i još neka prava koja će omogućiti poboljšanje statusa naših građana odnosno pojedinih korisničkih skupina. Zahvaljujem i svakako i u raspravi u replikama otvorena sam za pojašnjenja. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo niz replika i onda ću dati riječ gospodin Bulju koji je tražio riječ. Prva gospodin Stjepan Kovač, izvolite.
Zahvaljujem. Pa evo iz Udruge slijepih i slabovidnih osoba međimurske županije, zamolili su me da se u izmjene i dopune Zakona o socijalnoj skrbi svakako uvrste odredbe po kojima svaka potpuno slijepa osoba ostvaruje pravo na osobnu invalidninu za čije ostvarenje ne postoji prihodovni cenzus pri čemu se pod prihodom podrazumijevaju plaća, mirovina, autorski honorari, primici putem ugovora o djelu, stipendije i drugo. Naime, sadašnje je stanje takvo da većina slijepih osoba ne ostvaruje pravo na osobnu invalidninu jer se sljepoća ne tretira kao težak invaliditet. Pravilo je da samo oni koji uz slijepoću imaju i tjelesni invaliditet ostvaruju navedeno pravo a izmjenama koje uključuju samo plaću kao prihod koji neće biti zapreka za ostvarenje istog, zapravo se isključuje većina slijepih osoba kao potencijalnih korisnika s obzirom da je vrlo mali postotak uključen na tržište rada i prima plaću već je glavnina izvora prihoda drugačija, pa vas evo molim u ime udruge ako možete sad i to stavite te izmjene u zakon. Hvala.
Druga replika, gospodin Mrsić.
Uvažena gospođo ministrice, svjedočili smo jednoj događaju koji ne služi na čast RH. Mislim da ne služi na čast ni onima koji vode Europski socijalni fond i ja očekujem da vi kao ministrica ali i ministar Pavić koji je nadležan za Europski socijalni fond odreagirate na ovu blamažu koju smo vidjeli prije dva dana. Europski fond za najpotrebitije je fond koji osigurava nefinancijsku pomoć oni koji su potrebni, koji su u potrebi koji su siromašni, a to znači, hrana, odjeća, školski pribor. Taj fond u Hrvatskoj je zamijenio onaj naš fond za raspodjelu, pomoći najsiromašnijima. Njegova pravila, … [[Govornik se ne razumije.]] su vrlo striktne. I pravila … [[Govornik se ne razumije.]] ne dopuštaju da se ta pomoć daje onima kojima nije potrebno. Vi ste kao ministrica, dali, svojom odlukom i odlukom vaših podređenih, svjedočili i bili u jednoj dječjoj ustanovi, gdje ste dijelili pomoć siromašnima, a da ti siromašni tamo nisu bili. I netko mora za to odgovarati. Ako vi ne odgovarate, onda mora odgovarati, onaj tko je to napravio, jer ono što je sasvim sigurno, da nakon ovog će europska komisija itekako reagirati i poslati nam inspekciju u Europski socijalni fond, da se vidi da li se namjenski troše sredstva, a možda i Olaf bude imao oko tog posla, oko toga, jer očito da je netko pomiješao lončiće i da je netko napravio kriminal. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dobro. Izvolite. Gospođo ministrice Murganić. Izvolite.
Hvala. Hvala poštovani potpredsjedniče, hvala vama zastupniče, hvala vama zastupniče što ste mi postavili ovo pitanje. Ja vjerujem da ćete vi sada pažljivo saslušati i da ćete vi shvatiti ovo o čemu se radi. Naime, strašno je da u javnom prostoru, toliko dezinformacija, da smo toliko dali objašnjenja i obrazlaganja, vezano za navodnu aferu, paketići koju nema. Nitko nije vidio paketiće od našeg ministarstva, jer nisu postojali a nema ni afere. Nadam se da će doći Europska komisija u kontrolu, iz razloga što smo upravo po uputama Europske komisije, sredstva iz tehničke pomoći koristili za namjene, a to su, plaćanje kadrova, edukacija kadrova, promocija naših, odnosno, aktivnosti i programa iz Europskih fondova, kada raspisujemo natječaje, edukacija zainteresiranih, koji se javljaju na te natječaje i informacije i vidljivost europskih fondova. Dakle, mi smo se odlučili da u nekoliko naših ustanova, institucija, nasumce, odabranih, jer ne možemo ići u sve, ponesemo, slatkiše, školsku literaturu, za knjižnice ako idemo u osnovne škole i nekakav sitni sanitarni materijal. I išli smo već do sada u nekoliko ustanova i nismo pakirali paketiće nego smo u veliku kartonsku kutiju to stavili, to su poklončići, ajmo ih tako nazvati, u vrijednosti do 2000 kn, jer nam je preostalo na tehničkoj pomoći, nemojte klimati glavom, pa postrojno me saslušajte, do 50000 kn nam, je ostalo i to smo poslali. Sada vas pitam, ako Europski fond se reklamira ovako i to se može tu podijeliti svakome a mi ne smijemo donijeti djetetu slatkiš. Dakle, o tome se radi, da se namjerno diskvalificira i diskreditira.
Gospođo ministrice, isteklo je vrijeme, moći ćete poslije odgovoriti [[Upadica: Nemojte se služiti lažima na osobnoj razini, pogledajte ovo.]] Meni je krivo da moram vas … [[Upadica se ne čuje.]] sve ali u 2 minute, ja molim sve, i iz izvršne vlasti i iz zakonodavne da se drže vremena. To je minimum što možemo napraviti. A i normalno da ćete imati prilike, ima još dosta toga, ima i povrede Poslovnika. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, povrijeđen je članak 238. Poslovnika, omalovažavanje zastupnika i ostalih ljudi. Gospođa ministrica je malo nervozna i meni je jasno da je ona nervozna, ali ne smije to pokazivati. Ne može omalovažavati, niti doktora Mrsića, niti ostale zastupnike, ali omalovažavati cijelu Hrvatsku javnost, koja je prekjučer vidjela na televiziji, šprint državne tajnice Mađerić, koja je novi prvak u Hrvatskoj u šprintu na 50 metara i izlasku na zadnja vrata. I cijela Hrvatska je vidjela tu sramotu. I ne možete nas sad praviti ludim, ovdje gospođe ministrice i nemojte biti nervozni. Hvala lijepo.
Hvala. Ali znate i vi, i vi ko i ja znate da čl. 238. se ne odnosi na to, dok ne promijenimo Poslovnik. Mi ne možemo čl. 238. primijeniti na ministre. Za to su krive sve vlasti do sada i lijeve i desne. Ali, ovo je poslovnik, ovaj poslovnik u članku 238. tretira samo predmet odgovora, odgovora na to što su rekli zastupnici. I ja ću vam ga pročitati još jednom, ne radi vas kojega sigurno znate, nego radi javnosti. Članak 238. ja bi vas molimo lijepo, tako da ne pravimo cirkus od ovoga Sabora, javnost nam se smije. Znate. Mi hoćemo reći naše mišljenje, pa zlouporabimo Poslovnik. Pa kažemo da je ovaj ili onaj nervozan. Svatko ima pravo biti nervozan osim toga. Tko govori o ljudskim pravima. Ljudsko pravo je da bude nervozan također, jel da? „Zastupnik tijekom iznošenja rasprave ne smije govoriti o temi koji nije predmet rasprave, govoriti bez prethodnog odobrenja predsjedatelja, svojim upadicama i na drugi način ometati govornika, započeti govoriti o drugoj temi, na koju nije dobio riječ, ako se javio za povredu poslovnika, omalovažavati ili vrijeđati predsjedatelja ili druge zastupnike. Svojim ponašanjem odstupati od općih pravila ponašanja u Saboru, na drugi način remetiti red na sjednici.“ Gdje vidite ovdje gospođu Murganić, gdje vidite ovdje mogućnost da se vi odnosite na gospođu Murganić, nije pitanje, retoričko je pitanje. Jer bi trebao vas opomenuti na drugi način ste remetili red na sjednici. Na takav način. Ali neću vas opomenuti jer sam tolerantan. Gospodin Ćelić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Žao mi je što gospodin Mrsić kao bivši ministar nije pročitao ove izmjene i dopune zakona, nego ide na osobnu razinu. Podsjetit ću ga da dok je on bio ministar premijerova supruga je govorila da treba rezat na tanje šnite crni kruh ako je skup. Sjećate li se možda toga? Neki su drugi motivi o kojima vi govorite. Ja razumijem da se vi pripremate za funkciju predsjednika SDP-a, želim vam sreću u tome ali molim vas da se držimo teme i vas gospodine potpredsjedniče molim za isto tako. Jer govorimo o Zakonu o socijalnoj skrbi. I ovdje bih istaknuo jedan novitet i to bih osobito pohvalio. Naime, vezan je uz problem zlostavljanja starijih osoba. Dakle, Svjetska zdravstvena organizacija govori o problemu zlostavljanja starijih osoba i prema svim statistikama dakle, financijsko, odnosno materijalno zlostavljanje starijih osoba negdje od 1 do 9% se navodi kao razlog kod zlostavljanja starijih osoba. I u tom smislu pozdravljam ove promjene kojima se zabranjuje da pravna ili fizička osoba koja obavlja djelatnost socijalne skrbi ne smije s korisnikom kojem pruža socijalnu uslugu sklopiti ugovor. Naime, znamo da su osobe starije životne dobi ranjive, da je često narušenog zdravstvenog stanja pogotovo mentalnog zdravstvenog stanja kada su njihove mogućnosti upravljanja voljom i vlastitim postupcima reducirane. Isto tako zabranjuje se i fizičkim osobama koje su zaposlene u djelatnosti socijalne skrbi, srodnicima bilo u ravnoj ili pobočnoj liniji do drugog stupnja srodstva, tako da bih ja iz perspektive osobe koja se bavi sa mentalnim zdravljem istaknuo ovaj novitet kao jedan od najvažnijih u ovim izmjenama i dopunama koje su vezane uz Zakon o socijalnoj skrbi. Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Ćelić, evo dobro ja ću to reći na vašem slučaju ali to su učestale pojave. Molim vas ako replicirate ministrici, replicirajte ministrici, a ne drugim zastupnicima. Samo to, ništa drugo. Nemojte se obraćati drugim zastupnicima jer replike su ministrima. Vi ste sad to, vi ste se obratili gospodinu Mrsiću. Ali međutim to rade zastupnici previše često a da ne bih to napomenuo. Drugi put ću prekinuti. Gospođa Alfirev, izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažena ministrice sa suradnicima. Evo najprije ću vas pitati jeste li pročitali stavak 5. članka 37. važećeg Zakona o socijalnoj skrbi. Čini mi se da niste, da vam se dogodila i tu jedna omaška jer spominjete, a to ste i u ovom svom uvodnom izlaganju napomenuli da ćete sad u ovom trenutku voditi računa o imovini. Međutim, to je sve već učinjeno 2015. godine. Dakle, tadašnjim Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi je to tada učinjeno. Ono što je tada učinjeno je i to da se zbog uvođenja ili uvođenja i implementiranja jedinstvenog Centra za naknade, da se trebalo uvesti i neke određene promjene u zakon, u odredbe Zakona o socijalnoj skrbi. Međutim, to mi ne bi bilo toliko ni smetalo, ali ste i u ocjeni stanja i u obrazloženju i u posljedicama upravo naveli nešto što kroz ovaj Zakon o izmjenama i dopunama Zakona nećete raditi, odnosno ne možete raditi jer u ovom stavku ovog članka mijenjate samo, brišete samo Ured državne uprave u županiji, odnosno nadležnom uredu grada Zagreba. I ovo vam ne bih zamjerila da mi se ne čini da vam se u posljednje vrijeme događaju omaške, kao što vam se to dogodilo sa paketićima. Pa kako to ministrice Murganić, ne da ste jednom lagali, nekoliko ste puta lagali? Jel' moguće da ste i taj dan …
Nemojmo tako, birajmo riječi. Isteklo je vrijeme, isteklo je vrijeme. Gospodin Bunjac, izvolite.
Hvala lijepa uvažena ministrice Murganić. Dakle, vi ste nam donijeli zakon kojim predviđate ukidanje suvišnih pravilnika. Ne velim da to nije bitno, ali zanima me kad ćete doći u Sabor rješavati one ključne probleme. Naime, prema projekcijama koje su obavljene ovih dana Hrvatska će za deset godina imati tri milijuna stanovnika i možda koju stotinu tisuća više. Vi kao ministrica demografije, dakle trebali biste zaštititi žene koje se nalaze na rodiljnom i porodiljnom dopustu. Ako niste znali, ovih dana dakle postoje statistike da 55% žena koje su trudne dobivaju otkaze. Pa sad me zanima koje mjere ste poduzeli, kad ćemo vas ponovno vidjeti u Saboru da poduzmete nešto po tomu pitanju jer smatram da u ovakvoj demografskoj situaciji koja je dakle katastrofalna bi žene koje žele roditi trebale biti nagrađene i zaštićene od društva. U najmanju ruku trebale bi biti ravnopravne sa drugim građanima, a ovdje vidimo da su one vrlo grubo podcijenjene, pa i ponižene i u stvari teško demotivirane da uopće postanu majke. Do kada će se trpjeti praksa da poslodavci ispituju mlade žene kao na policiji i da im uopće uvjetuju sklapanje ugovora o radu s time da, s obećanjem da ona neće zatrudniti. I dokle će se provoditi ta praksa da većina mladih osoba mora raditi, dakle na ugovor na određeno baš zato kako bi poslodavci izbjegli onu stavku da ne mogu doduše dati otkaz trudnim ženama ali da mogu onda mrtvi hladni pustiti da ugovor o radu istekne i da im ga onda ponovno ne moraju obnoviti. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Jeckov ja mislim, gospođa Jeckov, replika. Izvolite.
Uvažani potpredsjedniče. Gospođo ministrice. Evo prilika je zaista kada govorimo o ovim izmjenama i dopunama zakona istaći i pozitivan primjer, a to je zapošljavanje invalida odnosno mogućnost da se plaća neće uračunavati kao prihod prilikom utvrđivanja osobne invalidnine. Time se otvara prostor za zapošljavanja teško invalidnih osoba i drugih. Ono što na taj način bi se kvaliteta njihovog života sigurna sam popravila, to prije svega mislim u odnosu da se nalazimo u razdoblju tehnološkog napretka i inovacija. Međutim ono što je dodatni problem svakako možda jeste i obaveza koja postoji, a koju je utvrdio Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji gdje postoji obaveza da se i zapošljavanja osoba s invaliditetom, dakle sve one firme koje zapošljavaju više od 20 radnika imaju zakonsku obvezu zaposliti od 2 do 6% osoba sa invaliditetom. Naravno da je problem ove zakonske odredbe njeno provođenje odnosno ne provođenje pa zbog toga imamo veoma često situaciju da postoje upravo takva pravna lica koja namjerno ili slučajno izbjegavaju ovu zakonsku obvezu. U svakom slučaju ponovno ističem, pohvalno je što se ta eventualna plaća neće uračunavati kao prihod za utvrđivanje osobne invalidnine i sigurna sam da će to utjecati na usuđujem se reći na nekvalitetnu [[Upadica Radin: Hvala.]] Dobro.
Hvala vam lijepo gospođo Jeckov. I na kraju i gospodin Zekanović. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče, uvažena ministrice. Evo moram ovdje pohvaliti ovaj zakon i drago mi je da ide po hitnom postupku jer ima cijeli niz članaka koji će bitno unaprijediti socijalnu skrb i njezinu provedbu. Ovdje što bih spomenuo konkretno, žao mi je što nije implementiran jedan problem, zapravo ne znam može li se regulirati kroz ovaj zakon. Konkretno, osoba ima multiplu sklerozu, majka je u mirovini koja brine o njoj ima jako malu mirovinu, invalidnina je tu ali sve skupa kada se zbroji nije dovoljno novca za funkcioniranje obitelji. S obzirom da osoba dobiva mirovina ne može imati onaj radni odnos kao majka njegovateljica pa da li bi se tu mogao tu naći još nekakav prostor za takve osobe u budućnosti koje stvarno skromno žive od skromnih mirovina koje mogu biti tek nekoliko stotina kuna da se takvim osobama pomogne. Ali ovdje se moram osvrnuti na kolegicu Alfirev i na kolegu Dujića i na Mrsića koji su fantastično … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Ne možemo tako, to nije smisao replika.
Smisao rasprava je o temi, govorim o temi.
Ali to nije rasprava to je replika.
Ako ste dopustili njima dopustite i meni.
To je replika, to nije rasprava.
Da, replika je.
Replika ministrici molim vas, imate toliko tema.
Želim da mi se vrijeme vrati mojih 30 sekundi. Znači kolege su pronašle jednu fantastičnu aferu kao i kada smo imali aferu reforma kurikula pa su izvukli 20 tisuća ljudi na ulice koji nemaju pojma zašto su izašli. Sada im je problem, kolega Staziću problem je vama … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Ne možemo.
Ako su to teme koje ćemo plasirati u Hrvatskom saboru, svaka vam čast. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … A ono što vama smeta to što je to katolički vrtić … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Gospodine Zekanović imate opomenu. Još jedna opomena i ne možete govoriti više o ovoj temi. Oprostite ali sami ste si to navukli. Izvolite povreda Poslovnika.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Zekanović povrijedio je članak 238.
Dao sam mu opomenu.
Jel mogu ja? A šta ćete mi vi reći jel mogu ili ne mogu? Ja znam da vi mislite da možete sve, ali ne možete baš. Imamo Poslovnik. Pa neću sigurno vas pitati jel mogu govoriti ili ne. Kolega Zekanović je povrijedio članak 238. odstupa od uobičajenih pravila ponašanja u Saboru. meni je žao da je njemu normalno da Vlada uzima siromašnoj djeci da bi dala onima koji imaju, evo meni je žao jer to nisu norme ponašanja u ovom društvu i ne možemo se tako ponašati.
Hvala lijepa. Nije povreda Poslovnika i vi imate opomenu, zapišite i ovu drugu opomenu. I vi imate opomenu da. I sada idemo sa time što su neki zastupnici tražili riječ vjerojatno za stanku. Prvi gospodin Bulj. Sad ću dat riječ ministrici Murganić koja je tražila pet minuta da može odgovoriti na sve replike. Izvolite.
Evo zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Jasno kako ova rasprava ne ide u smislu dnevnog reda, ali se kroz dnevni red provlači pitanje afere paketića koja ne postoji. Dakle, paketići ne postoje i ne postoji afera i sredstva za tehničku pomoć u smislu informiranja i vidljivosti fondova EU su na ispravan i pravilan način usmjerena. I to javnost može biti bez brige. To su radili i sva ostala tijela koja imaju ili provedbu ili upravljanje europskim fondovima na način da se naljepnice lijepe na artikle u smislu vidljivosti i promocije EU. Mi smo zadovoljni što smo poklanjali ne samo u ovom vrtiću, nego i u ranijim ustanovama i ranije smo išli u vrtiće i do 12 mjeseca ćemo na taj način obići još neke institucije. Ne znam da li je problem očito samo ovaj vrtić, ali to znate vi koji to potencirate. Što se tiče ostalog dijela rasprave vezano za molbu Udruge slijepih, moram reći da invaliditet ocjenjuje tijelo za vještačenje i mi ne možemo procijeniti unaprijed da li slijepa osoba ima i preostale psihofizičke sposobnosti dovoljne da se ostvari pravo ili ne ostvari pravo na osobnu invalidninu. Ali ovaj vaš prijedlog koji se tiče autorskih honorara mislim da je moguće jer je bilo već amandmana i upita uvesti kao jednu od mogućnost uz izuzetak plaće. Vezano za kolegicu Alfirev i njezino pitanje da li sam pročitala, jesam, ja sam pročitala. Međutim radi se o nečemu što nije stupilo na snagu pa zbog toga brišemo, dakle jedinstveni centar za naknade nije stupio na snagu nikada, nije stavljen u funkciju pa se onda brišu i one odredbe koje su vezane za zajamčenu minimalnu naknadu i svi što je vezano uz zajamčenu minimalnu naknadu. Da, znam da je zbunjujući zakon jer je bilo vezano upravo za tu problematiku niz izmjena, ali ćemo u jednom budućem sada sveobuhvatnom zakonu to urediti i sve ove izmjene i dopune biti će stavljene u jedan jedinstveni zakon. Ja neću komentirati način na koji ste se meni obratili kao kolegici, to je vaš izbor riječi i žao mi je da iz ovakve djelatnosti mi dolazimo sa ovakvim vokabularom. Zastupnik Bunjac je postavio problematiku demografskih problema, ja mislim da ste vidjeli da smo u tu problematiku izuzetno uključeni. Zakon o radu ima sve ove odredbe u kojima se zabranjuje diskriminacija žene koja je pred porodom ili planira trudnoću, međutim slažem se da naši poslodavci poneki puta zaista diskriminatorski se ponašaju prema ženi, prema mladoj ženi sa različitim upitima i tu ste potpuno upravu, ali tu moramo djelovati i kao društvena zajednica, ali i u izmjenama i Zakona o radu staviti jače odredbe pa čak i sa onim kaznenim odredbama i u tom smislu potpuno podržavam vaše primjedbe i vašu raspravu. Također bilo je pitanje oko kvote zapošljavanja osoba s invaliditetom u odnosu na broj zaposlenih. To je zastupnica imala, da to je neki puta se poslodavci radije opredijele da plate tzv. novčane ajmo reći kazne, međutim moram iskreno priznati nije u našoj nadležnosti ali itekako ovo ministarstvo ima problematiku osoba s invaliditetom. Međutim ova sredstva koja se na taj način kumuliraju bi bila između ostalog trebala biti usmjerena prema poslodavcima da prilagode prostor i uvjete rada. Poneki put kada i žele nemaju dovoljno opremljen prostor da osoba s invaliditetom može se zaposliti. Kratko oko naknada, da postoji još u Zakonu o socijalnoj skrbi … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala lijepo gospođo Murganić isteklo je vrijeme, ali imate opet pet replika. Nakon toga ćete odgovoriti na replike ako ćete htjeti i poslije ćemo glasati. Gospodin Stazić.
Poštovana ministrice, vi se već nekoliko dana natječete sami sa sobom, kako objasniti nešto neobjašnjivo. Danas ste se evo nadmašili. Kažete tu sada za govornicom, paketići ne postoje, afere nema. Paketići ne postoje, a svi smo vidjeli na televiziji, u prikazima u Dnevniku da paketići postoje i da ste ih dijelili. Kolega Mrsić vam je citirao poziv za novinare, a taj poziv nisam sastavljao ja ni kolega Mrsić, sastavljao ga je neko iz vašeg ministarstva. Zagreb, 6. prosinca 2017. godine poziv za medije, posjet ministrice Nade Murganić Dječjem vrtiću „Blažena Hozana“ zadnji stavak ovog poziva glasi ovako „Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i socijalne politike će polaznike Dječjeg vrtića darivati prigodnim paketima koje sufinancira EU iz Fonda europske pomoći za najpotrebitije“. Pa sada gospodo Murganić ima vrlo jednostavno rješenje, da kažete da, dogodila se greška, dijelili smo paketiće koje nismo smjeli ili krivo smo poslali poziv. Ovo je netočno što piše u ovom pozivu, mi smo pogriješili u ministarstvu i mi se ispričavamo. A onaj tko radi taj i griješi i mi bismo to shvatili, to je ljudski. Ali probati raditi sada od saborskih zastupnika budale i od cijele javnosti da vi kažete paketići ne postoje, e oprostite tu ste nadmašili samu sebe.
Hvala lijepa. Drugi je gospodin Maras.
Hvala lijepa. Kolega Murganić, vi ste rekli u svojoj raspravi da se fabricira afera, vidim da ste u skladu sa premijerom Plenkovićem koji za sve šta se desi proziva hibridno ratovanje i borbu protiv njega u medijskom prostoru, ali ovdje je činjenica vrlo jednostavna. Znači činjenica je da ste vi organizirali dijeljenje paketa, činjenica je da je te pakete dijelila dužnosnica iz vašeg ministarstva koja je izbjegla dati odgovor na licu mjesta o tome šta se tamo dešava. Činjenica je, a vi me demantirajte da vaša najbliža suradnica je korisnica odnosno njena obitelj tog dječjeg vrtića, možete to demantirati jer to također piše u medijima. Vi recite da to nije istina, a li to je sve ono šta se govori i ono šta ljude nažalost baca sumnju na to da se nešto napravilo na transparentan način i da se nešto napravilo nepošteno. Pa nije to jedini vrtić u RH niti u gradu Zagrebu u koji idu djeca sa slabijim imovinskim stanjem, a pogotovo ukoliko ste dijelili svoj djeci, a niste dijelili u nekim vrtićima gdje ste mogli zbilja djeci koja nemaju nešto podijeliti. Ukoliko ste zbilja mislili preko određenih ili Crkve ili udruga podijeliti paketiće pa to se valjda radi dan ranije od sv. Nikole. Znači tada ako dođete na dan sv. Nikole onda vi dijelite kao Djed mraz odnosno sv. Nikola i dajete djeci paketiće, ali to ne smijete raditi sredstvima EU i ne smijete darivati one pod filmom potrebitima one koji to nisu. I priznajte pogrešku, recite nismo to smjeli napraviti a nemojte se praviti kao da je sve u redu. Hvala vam lijepa.
Hoćete odgovoriti? Izvolite gospođo Murganić.
Zahvaljujem. Prvo, da, išli smo u ovaj vrtić na poziv, bilo je obilježavanje Sv. Nikole. Moja najbliža suradnica na koju ciljate ima dijete staro 10 godina. … [[Upadica se ne čuje.]] Nema druge. Nemamo, nemamo, vi recite koja to ima malo dijete da ide u vrtić, ja ga nisam vidjela. Treće, to nije svakako da i je, ali nije kriterij na koji bi se išao odabirati vrtić. Ponavljam išli smo u Kistanje u školu, išli smo i u Ustanovu u Nazorovoj i ići ćemo u još neke ustanove, ne vidim razloga zašto je problem ovaj vrtić, taj razlog jedino vi znate. Hvala.
Dobro. Ja smatram da djeca trebaju vjerovati u … [[Govornik se ne razumije.]] jedino to znam iz cijele te priče. Gospodin Mrsić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, slažem se da djeca trebaju vjerovati u Sv. Nikolu a ne u ministre ili neke druge stvari. Ali gospođo ministrice lažete i uplećete se u svoje laži a nikako da iz toga izađete [[Upadica Radin: Ali birajmo riječi gospodine Mrsić.]] Jer dan prije, dan prije, dan prije, dan prije ste bili u Nazorovoj, bila je vaša zamjenica ne vi i tamo su ti paketići primjereni. Kažete, zašto sam upotrijebio tešku riječ, iz toga što ste vi rekli da ste one naljepnice financirano sredstvima Fonda za najpotrebitije lijepili na poklone koji nisu kupljeni, sami ste tako rekli, koji nisu kupljeni sredstvima Europskog socijalnog fonda. Ako se vozite po Zagrebu, onda ćete vidjeti ove autobuse na kojima piše kupljeno sredstvima EU, kohezijski fondovi. Dakle ona se smije lijepiti samo na ono što je kupljeno sredstvima EU. To nije nikakva promidžba nego to je oznaka da to što netko dobije je dobio od sredstava EU. I kršite pravila Europskog socijalnog fonda. Ja vam cijelo vrijeme kažem nemojte zanemarivati ovo. Ovo nije vaša afera, ovo je afera Hrvatske, premijera i Vlade. Čini vam se malo ali to je veliko jer sredstva upotrjebljavate za nešto za što nisu namijenjena. Zbog toga recimo Rumunjska prije par godina njoj su obustavljeni sva financiranja iz Europskog socijalnog fonda. I nemojte da zbog vas oni kojima budu trebali novci Europskog socijalnog fonda to ne dobiju zato što će se blokirati Europski socijalni fond. Hvala lijepa.
Gospođa ministrica hoće odgovoriti ako sam shvatio, izvolite.
Dobro, ovo očito ide u krug i dalje, dakle isti način kupovine, financiranja bio je i u ovoj ustanovi koji ste vi sada spomenuli. Dakle ne morate biti zabrinuti, ja bih voljela i sigurno ćemo mi tražiti da se o ovome očituje Europska komisija odnosno njihovi predstavnici, kontroli, upravljačka tijela i kako vi kažete SAFU. Jer mi to smo, to je jedan od uobičajenih oblika promidžbe koji smatramo da je koristan a na to imamo ne samo pravo nego i obavezu. Ja se zaista trudim u svojim obraćanjima, čak i kako vi kažete da sam nervozna ili štošta biti pristojna i od svega me na onoj osobnoj, ženskoj, ljudskoj razini čudi vaš izbor riječi. Mi imamo samo različita mišljenja i ja vas nisam zbog toga niti vaše riječi okarakterizirala ovako kako vi moje iako se ja sa njima ne slažem.
Hvala lijepa. Gospodin Zekanović.
Uvaženi potpredsjedniče, uvažena ministrice. Pa ako je najveća afera koju ćete vi imati afera izmišljenih paketića, onda ste vi zapravo najbolja ministrica. A ova afera najviše govori o onima koji su je i izmislili. Govori se znači o problemu da su neka djeca u nekom hrvatskom vrtiću, ja ću naglasiti ovdje, katoličkom vrtiću, to je jako bitno naglasiti, da znamo zapravo na koga se tu puca i što je zapravo problem, što je u srži dobila dar za Sv. Nikolu e onda smo mi sretno i zadovoljno društvo. Ja ovdje moram stvarno čestitati svima koji vas napadaju na jednom fantastičnom odabiru tema, neka svaki put kada vi dođete u Sabor ili vaše kolege ministri kad izmisle sličnu temu o fotokopiranju, o podjeli olovaka, o izmišljenim čokoladnim svetim nikolama, to su teme koje nama trebaju koje će vam društvo napraviti boljim. Tako da mislim da je ova tema i njezin odabir i ovo trošenje vremena na ovu temu je, govori prije svega onima koji ovu temu plasiraju a ponavljam vam ako je to vaš krimen onda ste vi najbolja ministrica koja trenutno postoji. A zaključiti ću ipak, smatram da nije problem u tome što su hrvatska djeca u nekom hrvatskom vrtiću navodno dobila čokoladnog Sv. Nikolu nego što se radi o katoličkom vrtiću.
Gospodin Bunjac.
Hvala lijepa. Uvažena ministrice, dakle, nedvojbeno je da su paketići bili u vrtiću, nedvojbeno je da je na njima bila zastava EU, nedvojbeno je da je na njima pisalo da su za najpotrebitije. Ono što je sporno u tome, nije sporno što su paketići nekom dati, daj Bože da svi ljudi dobiju pakete za blagdane nego je stvar u tome daj Bože da svi ljudi dobiju pakete za blagdane, nego je stvar u tome da li vi doista mislite da djeca koja imaju mogućnost ići u privatne vrtiće da ona spadaju u najpotrebitije. Možda je to doista i moguće, ali ono što definitivno nije u redu bilo i što je u stvari i pokrenulo cijelu ovu aferu su dvije činjenice, dva detalja. Jedan je da je gospođa Mađerić pobjegla na stražnji izlaz i to na potpuno karikaturalan način, a drugo da ste vi također izišli na stražnji izlaz. Pa me zanima zbog čega jedna ministrica na koncu konca bilo koja poštena osoba se boji proći među ljudima i gledati ih pravo u oči. Zašto ne proći uzdignute glave i jednostavno, dakle prihvatiti tuđe poglede. Ovo je bilo dakle kao ono skrivamo što se dogodilo, a znate i sami da je pravilo kad nešto pokušate sakriti onda baš kao da prstom upirete u to, onda baš svi gledaju u tom pravcu na ono što vi pokušate sakriti. Prema tome, očito je da je ovdje napravljen jedan gaf, gaf sam po sebi nije kriminalno djelo. Ali s obzirom na visoke standarde koje moraju imati članovi Vlade trebali biste reagirati drukčije nego da kao što sami sad kažete vrtite se u krug i zaplićete se još dublje i dajete ovdje materijala zastupnicima da o tome raspravljaju. Hvala lijepa.
Hvala i vama na točnosti u vremenu. Gospođa Murganić.
Hvala. Evo baš mi je drago što se zaplićemo, pa imam priliku reći nešto što sam rekla jučer u Dnevniku pred onim novinarima koji su i dali ovakav prilog, ali jasno to ne vrijedi jer se ne sluša. Dakle, nisam pobjegla na stražnji izlaz, čak sam novinarku pozdravila kada sam odlazila i to je u TV NOVA-oj u Dnevniku bilo moja izjava i prenešena uživo. A što je još prilikom te predstave, pred jedno četiri medijske kuće davala sam izjavu na nekoliko tema i o tome me se nije pitalo. Nikada mi ne bi bilo palo na pamet da bježim pred novinarima. I onako kako sam sada tu stojim pred vama, tako sam stajala pred tom istom novinarkom i ona to zna jer je imala svjedoka kada sam je na odlasku pozdravila. Dakle, drago mi je da me ipak za ovo prozivate. Netko tko je dobronamjeran to će čuti. Ja bih vas pitala zašto diskriminirate djecu vi koji se borite protiv diskriminacije. Djeca su u tom vrtiću zbog toga što nema dovoljno drugih vrtića i tu sigurno ima različite djece. Naljepnice su FEAD-a koji se zove za potrebite a to je doneseno da se dijeli prema nahođenju, odnosno prema procjeni onih koji u vrtiću rade. Ništa se nisam zaplitala i gospodine Bunjac ne bojim se ja pogledati u oči nikome za svoj rad. Ja sam u socijalnoj djelatnosti 38 godina ja imam dosta i godina života. Vi možete mene procjenjivati, moj rad, moje političko opredjeljenje ali mene na osobnoj razini ne bih htjela prihvatiti da me se ne vrijeđa, jer ja to ne radim nikada nikome.
Hvala lijepa. Pauza do 12,15 i onda glasovanje. STANKA U 12,00 SATI
Želi li možda izvjestitelj odbora uzeti riječ? Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Dakle, izvjestitelj odbora ili se javljate u ime … [[Upadica se ne čuje.]] Kao izvjestitelj odbora? Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, saborski zastupnici. Pa kao predsjednica saborskog Odbora za zdravstvo i socijalnu skrb, samo ću ukratko reći, da je kao matično tijelo o ovom zakonu raspravio i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku u Hrvatskom saboru, na koje je uvodno obrazloženje podnijela ministrica za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, najavljujući u 2018. izradu sveobuhvatnog i cjelovitog Zakona o socijalnoj skrbi, u kojem bi se sve iz mjere i dopune uredile i stavile u jedinstveni zakon. Dakle, cilj predmetnog zakona je sada usklađivanje s nacionalnim programom reformi za 2017. vezano za redefiniranje koncepta jedinstvenog centra za naknade, koji je bio planiran kao jedinstvena administrativna točka u odnosima građanima i države, na području ostvarivanja prava na socijalne naknade, uz pretpostavku prelaska administriranja prava na zajamčenu minimalnu naknadu iz centra za socijalnu skrb, u uredima državne uprave. Zamjenice pravobraniteljice, obzirom da smo pozvali i pravobraniteljicu za osobe sa invaliditetom je upoznala članove odbora sa prijedlozima i primjedbama iz ureda pravobraniteljice na zakonski prijedlog vezano uz proširenje kruga osoba kojima može biti priznato pravo na status njegovatelja na način da se u to pravo može priznati i bračnom ili izvanbračnom drugu kao i formalnom ili neformalnom životnom partneru osoba sa invaliditetom. Iste su pohvaljene ali je iznesena i potreba proširenja ovih prava i na druge članove obitelji primjerice braću, sestre ili djecu. Također u odnosu na prijedlog prema kojim se plaća osobe o čijem se pravo odlučuje ne uračunava kao prihod prilikom utvrđivanja ispunjavanja uvjeta za priznavanje prava na osobnu invalidninu zatraženo je da ne bude izuzeta samo plaća nego i autorski honorari, ugovor o djelu i sl. Odgovarajući na pitanje, ministrica je podržala navedene primjedbe smatrajući ih opravdanim međutim zbog financijske situacije nije moguće sve riješiti na zadovoljavajući način. Vezano uz proširenje statusa njegovatelja objasnila je da je osnovni cilj prijedloga zakona namjera da se osobe sa invaliditetom potiču kako bi se lakše uključile u svijet rada. Ako ćemo to pravo proširivati na djecu, postavlja se pitanje kada će mladi ljudi pristupiti svijetu rada jer ih to od toga odmiče. U daljnjoj raspravi posebno su pohvaljene mjere koje idu u smjeru poboljšanja kvalitete života osoba sa invaliditetom a odnose se na povećanje visine osobne invalidnine i iznosa doplatka na pomoć i njegu koje se godinama nisu povećavale. Sada će se iste povećati za 20% počevši od 1. travnja 2018. U raspravi su iznijete i primjedbe na prijedlog kojim se uvodi zabrana pravnoj ili fizičkoj osobi koja obavlja djelatnost socijalne skrbi da ne smije s korisnikom kojem pruža socijalnu uslugu sklopiti ugovor o otuđenju ili opterećenju nekretnine korisnika. Pohvaljeno je što su na tom području uočene manipulacije i što ih se pokušava spriječiti međutim skrenuta je pažnja na potrebu jasnoće pravnog izričaja kako se i dalje ne bi dolazilo do zlouporaba. S tim u vezi iznesen je problem zlouporabe ugovora o dosmrtnom i doživotnom uzdržavanju međutim ikako se tiču Zakona o socijalnoj skrbi, predmet su Zakona o obveznim odnosima. Nakon opširne rasprave odbor je jednoglasno odlučio da predloži Hrvatskom saboru na usvajanje zakon o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi. Zahvaljujem.
Zahvaljujem se predsjednici Odbora za zdravstvo i socijalnu politiku gospođi Ines Strenji-Linić. Još netko od predstavnika odbora? Ne želi. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista poštovana kolegica Ines Strenja-Linić, izvolite.
Pred nama je poštovani predsjedniče još jednom i saborski zastupnici koji ste još tu, poštovana ministrice sa suradnicima, pred nama je hitno prvo i drugo čitanje zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi. Ono što bih pohvalila je povećanje visine osobne invalidnine i iznosa doplatka za pomoć i njegu koje se nisu povećavale posljednjih 18 godina. sada će se iste povećati za 20% počevši od 1. travnja 2018. No ono što želim naglasiti je očito da ni žuran početak isplate uvećane osobne invalidnine s 1.1.2018. npr. nije bio razlog ovako žurnog donošenja ovog zakona. Žao nam je jer se nije pristupilo donošenju novog cjelovitog Zakona o socijalnoj skrbi koji bi sustavno riješio npr. pitanja visine primjerenih socijalnih naknada te određivanja najvišeg iznosa naknada jer je limitiralo samo mirovine, pitanje posebnog skrbništva, prava na ogrjev korisnika usluga socijalne skrbi, pravnog položaja obiteljskih centara, socijalnog ugovaranja, posjedovanja vozila korisnika vozila i ostvarivanja prava i zaštite pojedinih kategorija kao što su npr. Romi, beskućnici, osobe s invaliditetom ili drugim trajnim promjenama u zdravstvenom stanju, osobe s duševnim smetnjama te brojna druga pitanja koja su predmet zakonskog uređenja a što je djelomično potvrđeno i velikim javnim interesom kojeg smo mogli vidjeti dok je ovaj zakon bio u nacrtu u e-savjetovanju. Dakle, ključni problem zakona je visina socijalnih naknada i njegova dostupnost određenim skupinama, njihova visina ne omogućava podmirenje temeljnih socijalnih potreba građana te položaj radno nesposobnih osoba i višečlanih obitelji te osoba s invaliditetom korisnika sustava socijalne skrbi. Npr. trenutno radno nesposobni samac prima 920 kuna zajamčene minimalne naknade dok 2 člana kućanstva koja su oba radno nesposobna primaju 960 kuna zajamčene minimalne naknade a iznos zajamčene minimalne naknade za kućanstvo ne može biti veće od bruto iznosa minimalne plaće u RH zbog čega su osobito ugrožena višečlana kućanstva. Nacrt prijedloga sadrži i odredbe radi zaštite korisnika i onemogućavanja manipulacijom njihovom imovinom, sklapanjem ugovora o otuđenju ili opterećenju imovine sa pravnim i fizičkim osoba koje obavljaju djelatnost socijalne skrbi što posebno podržavamo u klubu MOST-a nezavisnih lista što je ovim zakonom najzad riješeno. Međutim ovim zakonom nije moguće potpuno redefinirati pojam dosmrtnog i doživotnog uzdržavanja koji se već cijeli niz godina i zapravo uzrokom kršenja ljudskih prava naših starijih sugrađana na što nikako ne možemo i dalje šutjeti. Dakle, Zakon o obveznim odnosima koji isto tako treba hitno mijenjati u ovom djelu smatramo da je nešto što svakako trebamo upozoriti jer su umirovljenici i druge starije osobe izložene zlouporabom instituta uzdržavanja i kao primatelju uzdržavanja nerijetko izloženim povredama dostojanstva, prijevarama i zlostavljanja od strane davatelja uzdržavanja. Pohvalno je jedino što ovim zakonom napokon onemogućavamo kao što sam rekla sklapanje ugovora o doživotnom uzdržavanju koji sklapaju pružatelji socijalnih usluga, centri za socijalnu skrb, privatni domovi, udomitelji kao i njihovi zaposlenici i članovi njihovih obitelji, to je dobro. Žao nam je što na većinu komentara stručnih organizacija, bila je široka rasprava pojedinaca i institucija ministarstvo odgovara kako navedeni komentar primljen je na znanje uz napomenu da ministarstvo kroz kontinuirano praćenje analizu učinaka pojedinih odredba Zakona o socijalnoj skrbi svjesno je potrebe za cjelovitim unapređenjem istog itd., pokreće se postupak za izradu novog propisa prilikom čega ćemo razmotriti izneseno i u skladu sa nadležnošću i raspoloživim financijskim sredstvima državnog proračuna. Dakle, smatramo kako su prijedlozi pojedinih institucija važni za daljnji razvoj sustava socijalne skrbi te da njihovi prijedlozi u biti zbilja trebaju biti sustavno razmotreni i pokušati se implementirati u novi sveobuhvatni Zakon o socijalnoj skrbi kako bude bio donesen. Mi smatramo da je trebalo izmijeniti još neke članke, koji bi omogućili humaniji život nekim od ranjivijih skupina u našem društvu. Žao mi je još jednom što nije uvažena preporuka pravobraniteljice za djecu, u odnosu na ostvarivanje prava na status roditelja njegovatelja, što nije obuhvaćeno ovim nacrtom prijedlogom zakona. Dakle, djetetu s teškoćama ne bi trebalo ograničavati vrijeme, koje može provesti u nekom odgojno obrazovanom programu vrtiću i školi, zbog ostvarivanja ovog prava njegovog roditelja. Smatramo da je potrebno napraviti jasnu distinkciju između usluga pomoći i njege, koju pruža roditelj njegovatelj i usluga podrške, koju pružaju pomoćnici u nastavi, odnosno, pomagači za dijete s teškoćama u vrtićima. Primjer iz prakse pokazuju različita tumačenja ovog prava, pa neke jedinice lokalne i regionalne samouprave i škole, tumače da roditelj, njegovatelj mora pružati i usluge pomoćnika u nastavi, odnosno, pomagača u vrtiću svom djetetu. Radi ujednačenosti postupanju potrebno je ovo prvo usuglasiti sa obrazovnim pravima djece sa poteškoćama. Neovisno o ostvarivanju prava na status roditelja njegovatelja, roditelj pruža usluge pomoći i njega djetetu dok usluge stručne pomoći, za uključivanje djeteta u predškolski i školski sustav pruža za to educirana osoba, pomoćnik u nastavi ili vrtiću. Dakle, smisao inkluzivnog obrazovanja i sustava podrške za djecu s teškoćama, promiče i razvoj djetetove samostalnosti, neovisnosti i aktiviteta, pri čemu se ne preporuča, da taj vid podrške pružaju i roditelji i članovi obitelji. Ono što bi zapravo još nadodala, da mi je žao, da nije mijenjan ni članak 70. koji glasi, dakle, koji bi trebalo izmijeniti, dakle, u slučaju prestanka prava na status roditelja njegovatelja ili njegovatelja ili roditelja njegovatelja, njegovatelj ima pravo na naknadu još 6 mjeseci računajući od idućeg dana od smrti djeteta s teškoćama u razvoju ili osobe s invaliditetom. Ovih dana samo zapravo bili i zadnjih tjedana suočeni s jednom pričom, koja je bila na ovu temu, koja je dospjela u javnost, ali zapravo, smatramo da roditelj njegovatelj, loše je kada nešto dođe u javnost i tek onda skrenemo pažnju zapravo na jedan problem, možda je to trebalo isto tako staviti onda u ovaj zakon, ako predlagatelj to nije prije uvidio. Smatramo da roditelj njegovatelj, ili njegovatelj kojeg je dijete, koje je njegovo, umre, nema pravo ostvariti dopust ili privremenu nesposobnost za rad koji su predviđeni zakonom o rodiljnim i roditeljskim potporama i Zakonom o obveznom zdravstvenom osiguranju. Budući da takvi roditelji, nakon često, višegodišnje brige i njege o djetetu, vlasatog života gotovo da nemaju, njegovom smrću ostaju bez jedinog izvora prihoda, a psihički, još dugo dugo neće baviti u stanju priviknuti se na novo zdravstveno stenje i početi tražiti zaposlenje. Iz tog razloga produženje statusa roditelja njegovatelja, u trajanju od još 6 mjeseci nakon djetetove smrti, predstavljao bi im neizmjernu pomoć i podršku u životu i kao poticaj da pronađu motivaciju za ponovnu socijalizaciju. Dakle, isto tako, možda je trebalo riješiti, trebalo je riješiti, ali nije obuhvaćeno bila, ali moram skrenuti pažnju na to, dakle, Zakonom o socijalnom skrbi, propisano je da beskućnik koji boravi u prenočiću, ima pravo na zajamčeno minimalnu naknadu, za razliku od beskućnika smještenih u prihvatilištu. Dakle, prenoćište može, onaj tko je u prihvatilištu ne može. Prema preporuci, Pučke pravobraniteljice, u godišnjem izvješću iz 2015. i 2016. predloženo je da se omogući i beskućnicama u prihvatilištima, zajamčena minimalna naknada. To se nije usvojilo. Prema podacima Ministarstva demografije, od ukupnih broja beskućnika, njih 226 u Hrvatskoj, 101 smješten je u prihvatilište a 122 u prenoćište dok se 3 osobe nalaze na poludnevnom boravku. Svi oni su beskućnici. No ovo su brojke ministarstva, a postoji i druga statistika. Prema procjenama hrvatske mreže za beskućnike, trenutno je u Hrvatskoj više od 1000 beskućnika i beskućnica. Ukupni smješteni kapacitet prihvatilišta u Hrvatskoj je 420. Svi su kapaciteti popunjeni. Negdje oko 500 osoba boravi na javnim površinama u velikim gradovima, ali i u gradovima gdje ne postoji smještaj za beskućnike. Kada bi se ovaj broj beskućnika računao po etos tipologiji, to je jedna međunarodna tipologija došli bismo do brojke i od 7000, ako ne i više. Dakle, to je tipologija, koji beskućnici smatraju i osobe privremeno smješteno u institucije, koje nemaju određeno stanovanje. Osobe koje žive u nastambama bez struje i vode, kamp kućicama, podrumskim, ne uvjetnim stanovima, garažama, poslovnim prostorima, hostelskim oblicima dugotrajnog smještaja itd. Dakle, ono što smo predložili kao Most nezavisnih lista, smatramo da treba izmijeniti čl. 54 koji treba glasiti, pravo na osobnu invalidninu, ne može se priznati djetetu ili odrasloj osobi kojoj je priznata usluga smještaja ili organiziranja stanovanja sukladno odredbama ovog zakona i drugim propisima, jer smatramo da je osobna invalidnina, osobno statusno pravo stečeno na temelju invaliditeta, a ne temeljem socijalnog statusa. Stoga je osobna invalidnina, nepovredivo i neotuđivo pravo osoba s invaliditetom, te jedan od uvjeta, za ostvarivanje prava na izjednačavanje mogućnosti osoba s invaliditetom. Jedan od amandmana koji smo isto tako preložili, je bio i taj, da se znači, izuzima od dobitka, osim plaće da to bude u čl. 55. osim iza riječi plaća, da se doda i autorski honorar. Dakle, predloženim izmjenama članka 55. Zakona, napravljen je pozitivan pomak s obzirom da se predviđa, da se u prihode koji se ne uračunavaju, kod utvrđivanja uvjeta za priznavanje prava, na osobnu invalidninu bude uvrštena i plaća. Međutim, smatram da i preloženi prijedlog, treba dopuniti, na način da se uvrsti i autorski honorar, kao vrsta novčanih primitaka kod osoba s invaliditetom, koje osoba s invaliditetom, može ostvariti, primjerice, rad i sudjelovanje na određenim projektima. Dakle, imao osobe koje rade i kojima će se sada omogućiti, da i dalje, kao osobnu invalidninu, kao i svoje osobno pravo imaju pravo primati i dalje. To zbilja podržavamo i to je pozitivan pomak. Smatramo da jedan dio osoba s invaliditetom ostvaruje određeni dohodak i u kućama, znači u nekom svom prostoru ili unutar nekakvih udruga i organizacija, gdje mu se plaća ne na osnovu plaća, nego putem autorskog honorara i mislimo da je to isto tako ono što je on zaradio, a da je osobna invalidnina nešto što on dobiva zbog svog invaliditeta i zbog toga isto tako treba biti izuzeto, znači treba nastaviti primati jedno i drugo. Dakle klub Most-a smatra da je potrebno pristupiti sveobuhvatnoj izradi novog Zakona o socijalnoj skrbi, smatramo da treba uskladiti zakonske odredbe sa strateškim dokumentima i preporukama strukovnih organizacija u sustavu socijalne skrbi, udruga strukovnih komora i prijedloga pučke i posebnih pravobranitelja u tom zakonskom prijedlogu koji očekujemo sljedeće godine i predlažemo da usvojite ove amandmane koje sam vam pročitala koji će nešto ipak malo bolje definirati i omogućiti kvalitetniji život osobama sa invaliditetom, osobama kojima zapravo ovaj Zakona o socijalnoj skrbi govori, a to su posebno ranjive skupine i djeca i beskućnici i svi oni koji su ugroženi, zapravo trebaju ovu skrb. Zakon je dobar iskorak očekujemo još bolje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Ines Strenja-Linić na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, poštovana kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolegice, dobro ste na kraju vaše rasprave napomenuli kako je potrebno donijeti novi zakon o socijalnoj skrbi. Ja se s vama s tim u potpunosti slažem upravo zbog toga što ste spominjali i osobnu invalidninu i status roditelja njegovatelja, dakle unapređenje tih prava. Mislim da je potrebno znati da sada u ovom trenutku i definicije i unapređenje u potpunosti tih prava nije moglo se učiniti iz razloga što je za to potrebna definicija, definicija invaliditeta i odluka koje će to osobe s invaliditetom imati pravo na osobnu invalidninu i koja će to djeca s teškoćama imati pravo odnosno njihovi roditelji na status roditelja njegovatelja. Sve to nije moglo biti učinjeno dok u konačnici jedinstveno tijelo vještačenja odnosno Zavod za vještačenje ne bude u mogućnosti raditi po novim metodologijama vještačenja. Konačno se to i dogodilo, to je bio preduvjet za promjenu svih propisa koji ćemo mi ovdje u Hrvatskom saboru morati mijenjati zbog novih metodologija, a zbog toga će sva ova prava biti doista na adekvatan način riješena u novom zakonu. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Lukačić. Odgovor kolegica STrenja-Linić. Izvolite.
Pa ja sam zbilja samo htjela skrenuti pažnju da kreće se sa ovom izmjenom minimalne naknade od 1.4., možda smo imali vremena sačekati i donijeti sveobuhvatni zakon. Zakon u kojem ja očekujem da će biti riješena pozicija i određenih drugih kategorija kao npr. koje nisu definirane, a to je npr. ja sam danas bila na Međunarodnoj konferenciji o Alzheimerovoj bolesti i drugim demencijama jer moramo biti svjesni da je u Hrvatskoj preko 90 tisuća ljudi ima neki oblik demencije. Te osobe, posebno mi je jedna kćerka došla reći da se nije mogla učlaniti jer njezinu majku su rekli da ima ruke i noge ne može biti učlanjenja u udruga invalida, a kamoli da bude priznato neko pravo, osobe koje nisu u stanju same se o sebi brinuti. Dakle rastuća naša Hrvatska u kojoj je rastući broj starije populacije već ih je 17,7% '61. nas je bilo iznad 65 godina 6,2%. Zamislite kako smo bili mladi tada. Mi starimo, mladi odlaze, sve veći postotak njih npr. počinje imati smetnje kognitivne i na kraju demencije, znači grupacije smo potpuno na neki način godinama izostavili. Svjesnost o tome mora biti jasna. Evo ja pozivam i kažem ministrici da ću inicirati jer se mora donijeti nacionalna strategija za borbu protiv Alzheimerove bolesti i drugih demencija koje mora biti jedan interaktivni zajednički pristup i briga i Ministarstva zdravstva i Ministarstva demografije i obitelji jer npr. danas trenutno nemate niti jedan lijek koji se koristi za osobe sa demencijom, to je prestrašno. Znači niti jedan lijek nije na listi da može biti besplatan. Dakle mnoge stvari trebamo riješiti kroz novi zakon i očekujem da bude na neki način kompletiran sa svim ovim primjedbama koji će itekako biti doprinijeti kvalitetnijem zakonu koji moramo donijeti sljedeće godine. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici na odgovoru Strenja-Linić. Prelazimo na sljedeću raspravu. U ime Kluba zastupnika SDP-a poštovana kolegica Marija Alfirev. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, uvažena ministrice sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Dakle ovim se zakonom zapravo tek dotakle neke promjene koje bi trebale donijeti kvalitetniji odnos države prema osobama s invaliditetom. Mi u Klubu zastupnika SDP-a podržavamo donesene izmjene i dopune Zakona o socijalnoj skrbi, pogotovo one koje se tiču odredbi koje se odnose na prava osoba s invaliditetom. Isto tako podržavamo i donošenje sveobuhvatnijeg izmjena i dopuna Zakona o socijalnoj skrbi, kao što ste najavili da će to biti sljedeće godine jer nije dobro samo nekim skupinama korisnika priznati određeno pravo, a drugima to isto pravo ne priznati. O čemu se tu konkretno radi? onaj značajni dio koji podržavamo je taj koji se odnosi na povećanje iznosa osobne invalidnine što je zaista pozitivno i on je za 20% veći u odnosu na dosadašnji iznos. To je svakako pozitivno jer uzimajući u obzir da niti jedna visina osobne invalidnine zapravo ne može pokriti značajne izdatke koje osoba sa invaliditetom ima a one su različite. Dakle netko će sigurno imati potrebe veće za njegom, druga osoba će imati veće potrebe za uključivanjem u svijet rada, treća osoba će imati potrebe za nečim drugim. I mislim da je to zapravo smjer u kojem bismo trebali ići sa izmjenama i dopunama, odnosno usklađivanjem sa onim što u Europi već postoji. Međutim ovime se institut ili pravo na osobnu invalidninu tek malim dijelom približio osnovnom smislu a to je da je osobna invalidnina pravo osobe sa invaliditetom i da ne bi smjela biti uvjetovana korištenjem drugih prava iz sustava socijalne skrbi. Priznajući to pravo samo nekima udaljavamo se od temeljnog cilja a to je zapravo izjednačavanje mogućnosti. Nazvali sada osobnom invalidninom ili kasnije u budućnosti inkluzivnim dodatkom zapravo je upravo to, taj ključni institut, to je ono, to je ta odredba, to je ono pravo kojim se izjednačavanje mogućnosti može postići a to je jako važno. I zbog toga smatramo da je osobna invalidnina nepovredivo i neotuđivo pravo osobe sa invaliditetom i da treba pratiti osobu ma gdje god ona bila. Dakle to kada kažemo ma gdje ona bila onda dakle tu ćemo svakako i podržati nastojanje svih onih udruga koje govore, pogotovo evo napominjemo, a bile su i u, na e-savjetovanju u primjedbama. Znači udruga za autizam koja također dakle ide za tim da pravo na osobnu invalidninu, dakle traže da se briše članak, točka 2. stavak 4. članka 54. pravo na osobnu invalidninu da se ne može priznati djetetu ili odrasloj osobi kojoj je priznata usluga smještaja ili organiziranog stanovanja upravo iz tog razloga. I pravobraniteljica za osobe sa invaliditetom ukazala je na ovaj problem kao i na cjelovitiji pristup Izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi koji bi trebao voditi računa o Nacionalnoj strategiji izjednačavanja mogućnosti osoba sa invaliditetom. Iako nije predmet predloženih izmjena i dopuna Zakona o socijalnoj skrbi važno je spomenuti i ovo a slijedi iz prethodnih odredbi, pa vezano je i uz međunarodne, evo uskoro Međunarodni dan ljudskih prava a to je temeljno pravo, ljudsko pravo, pravo na rad i zapošljavanje. Ovdje bih napomenula a to je jedna značajna skupina osoba sa invaliditetom koji su korisnici smještaja a pretežito se radi o osobama sa intelektualnim teškoćama koji su korisnici smještaja ili organiziranog stanovanja a primjenom važećeg zakona u slučaju da se recimo zaposle i primaju plaću nisu u mogućnosti dakle zadržati niti cijelu niti djelomično tu svoju plaću već je u cijelosti moraju koristiti za podmirenje troškova smještaja ili stanovanja. Ako uzmemo u obzir da je cilj deinstitucionalizacija sustava socijalne skrbi i uključivanje korisnika u zajednicu, da je cilj podrške korisnicima postizanje što većeg stupnja neovisnosti tada je upravo zapošljavanje putem Ugovora o radu ili i onih osoba koje su smještene u ustanovi socijalne skrbi ili u organiziranom stanovanju put prema ostvarivanju neovisnosti i izlasku i smještaja ili organiziranog stanovanja jer mislim da o tome bismo zaista trebali voditi računa dakle osiguravanjem takve jedne mogućnosti sustav će dobiti, dakle biti će u dobrobiti jer će omogućiti osobi da izađe iz sustava socijalne skrbi a mislim da nam je to cilj. Ukoliko osobe budu morale raditi a da plaću ne vide teško je da će ostati motivirane za daljnji rad. Ne treba zanemariti niti činjenicu da je recimo osnovica za tzv. da se osnovica za tzv. džeparac nije mijenjala te da ona i nadalje iznosi evo svega 100 kuna mjesečno što je zaista smiješan iznos koji se upravo na predloženi možda način može i ublažiti. Ukoliko bi osobe mogle zadržati svoju plaću neovisno o tome koriste li uslugu smještaja ili organiziranog stanovanja, imali bismo sličnu situaciju kao i s priznavanjem prava na osobnu invalidninu bez obzira na plaću. Klube, eto, čini mi se da je to nešto o čemu bismo mogli voditi računa i sljedeće godine kada budemo razgovarali o donošenju novog Zakona o socijalnoj skrbi. Klub zastupnika pozdravlja i povećanje iznosa doplatka za pomoć i njegu za 20% u odnosu na dosadašnji iznos čime se potiče već ranije započet proces deinstitucionalizacije i zadržavanja osoba u potrebi u vlastitom domu i vlastitom okruženju. Ovdje je u ovom prijedlogu zakona pravo i na status njegovatelja priznato je bračnom ili izvanbračnom drugu, formalnom i neformalnom partneru osobe sa invaliditetom. A evo ja bih rekla i srećom a zahvaljujući intervenciji pojedinaca i udruga ispravili ste onaj početni raniji prijedlog koji je bio u savjetovanju u kojem ste izostavili formalne ili neformalne životne partnere. Isto tako pozitivno je i proširenje djelatnosti koje može obavljati centar za pružanje usluga u zajednici, jer to također je, to su također izvan institucijske socijalne usluge i one zaista doprinose jednom pozitivnom procesu podrške u zajednici. Također i obiteljska medijacija je socijalna usluga, koja ima svoje mjesto i potrebu, pa ne vidimo razloga da se ista ne nađe u Zakonu o socijalnoj skrbi. Međutim, evo preostalo vrijeme, bih ukazala na ono s čime se klub zastupnika ne slaže i ne može podržati, a to je odustajanje od jedinstvenog centra za naknade. Kao sastavni dio nacionalnog plana reformi, tada usuglašenog i sa Europskom komisijom, bilo je zamišljeno da se gotovo tih 10 milijardi kuna koje odlaze na naknade, na kvalitetan način usmjere prema smanjenju rizika od siromaštva, te da se na jednom mjestu objedinjuju različiti novčane naknade. Naknade iz različnih sustava, a radi se o gotovo o tih 70-tak različitih naknada. Prva naknada koja je trebala prijeći u sustav jedinstvenog centra za naknade je zajamčena minimalna naknada, a onda se kroz nekoliko godina očekivalo da se povuku i drugi podaci. Nakon donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi u rujnu 2015. g. nakon što su centri za socijalnu skrb, obavili lavovski dio posla, oko preispitivanja prava na zajamčenu minimalnu naknadu, ove buduće, sadašnje Vlade, već pune 2 g. nisu napravile ništa po tom pitanju, već su odgađale uspostavljanje centra, koji je trebao zaživjeti u tijelima državne uprave. Izmjenama i dopunama zakona o socijalnoj skrbi iz 2016. bilo je odgođeno do kraja svibnja, 2017. ove g. a onda i potom do kraja ove g. Obrazloženje tadašnjih izmjena i dopuna, odnosilo se na to da je odgoda nužna zbog potrebe osiguranja svih organizacijskih i administrativnih uvjeta, za prebacivanje nadležnosti, administriranja, zajamčene minimalne naknade iz centara za socijalnu skrb na tijela države uprave. A objašnjenje sadašnjih izmjena i dopuna, odnosi se na redefiniranje prijedloga ustroja, jedinstvenog centra naknade, radi razrade novog modela koji bi osigurao maksimalno korištenje postojećeg kapaciteta, te osigurao jačanje stručnog socijalnog rada u svrhu pružanja podrške obitelji. E sad, tu je problem. Obitelji, evo smatramo da obitelji ili pojedinci koji se nađu u životnoj teškoći što zbog gubitka posla i nemogućnosti, recimo vraćanje kredita, ovrha, nisu nužno pojedinci ili obitelji u kojima su narušeni obiteljski odnosi. Baš zbog toga nije dobro te obitelji svrstati i odmah staviti pod povećalo centara za socijalnu skrb, čime im se dodatno nameće, pogotovo djeci u tim obiteljima, dodatno nameće stigma obitelji u problemu. Siromaštvo ne podrazumijeva automatski i loše obiteljske odnose, na siromaštvo je država dužna reagirati novčanom pomoći, a ne nasilnim ulaženjem u obiteljske odnose. Premda, uslijed, dugotrajnog siromaštva može doći do obiteljskog odnosa, a tada bi trebale reagirati ostale institucije, gdje se član obitelji, nalazi. I koji je uočio problem. Čini nam se da ova Vlada odustaje od jedinstvenog centra naknada, jer je reforma, prethodna SDP-ove Vlade, radi se o toj reformi. Pitam zbog čega se odustaje sada, a zašto niste odustali već na početku mandata, čemu odgađanja. Mislimo da ipak siromaštvo ne bi trebalo poznavati ideološke predznake. Vlada odustaje od jedinstvenog centra naknada, a žele umjesto toga, virtualni centar, znači putem kojeg će nadograđen kompjuterski sustav, putem kojeg će centri za socijalnu skrb, imati uvid u podatke vezane uz priznavanje zajamčene minimalne naknade. Zabrinjava nas ovakav, ministrice Murganić, ne znam, ne baš majčinski odnos, prema socijalnim radnicima, jer kako inače tumačiti to, da odustajete od započetih reformi, koje bi socijalne radnike, oslobodile štancanja rješenja i pretvaranje stručnih u administrativne radnike. Kako inače tumačiti, ovaj njen, ovaj vaš odnos prema socijalnim radnicima, kada im namećete poslove za koje su preeducirani i zbog kojih ne stignu obavljati stručni rad pomaganja korisnicima. Činjenica je da poslovi oko novčanih pomoći, predstavljaju velik posao, troše vrijeme i energiju stručnih radnika, a trebali bi se usmjeriti prema stručnom radu pomaganja korisnika. Činjenica je da pisanje rješenja, a jesu poslovi, koji ne zahtijevaju razinu obrazovanja socijalnih radnika. I činjenica je da, odobravanje, ovakvih vrsta materijalnih pomoći, zapravo ne bi trebao biti posao centra za socijalnu skrb. Činjenica je da postoji trajan nedostatak stručnih radnika, na centrima, na pravim poslovima, jer se zaista iscrpljuju u štancanju rješenja. Zato vas i pitam, hoćete li se pitati, gdje su bili socijalni radnici, kada se dogodi nešto loše u nekoj obitelji. Hoćete li reći, pišu rješenja. I konačno, mi ćemo, dakle, Klub zastupnika SDP-a uz ove primjedbe koje smo napomenuli i kritike koje smo dali, vezano uz ovo, ipak podržati ovaj, prijedlozi Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, jer ide u prilog korisnicima. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Mariji Alfirev na ovoj raspravi. Imamo jednu repliku, poštovana kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepo. Pa kolegice, vama za informaciju, vezano kad ste govorili o pravima osoba s invaliditetom. Dakle, osobnoj invalidnini i svemu onom što se s njom trebalo dogoditi. Prošli tjedan je sjednicu imalo povodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom i vladino Povjerenstvo za osobe sa invaliditetom na kojem su se svi predstavnici udruga i saveza osoba sa invaliditetom usuglasili sa ovakvim prijedlogom zato što znaju da neke stvari doista nije bilo moguće sada uvrstiti u ovaj zakon. I da ćemo o svemu tome dobro, dobro razmisliti kako i na koji način u novom zakonu regulirati prava koja se tiču osoba sa invaliditetom obzirom na to da u ovom trenutku već postoji i radna skupina za izradu zakona o inkluzivnom dodatku. Dakle, to je jedan veliki, veliki posao. A što se tiče jedinstvenog centra za naknade i sami znate da on nije profunkcionirao i da se tri puta prolongirao rok za njegov početak s radom i to se nije dogodilo. U Centrima za socijalnu skrb postoje stručni ljudi. Socijalni radnici ne moraju pisati rješenja, za to postoje pravnici. Hvala.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Ljubici Lukačić. Odgovor kolegica Alfirev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolegice dakle točno je da to što kažete da su se i udruge usuglasile. Ono što sam ja htjela naglasiti, ono što je potrebno naglasiti da se priznavanje, dakle u jednom dijelu prava nekim osobama, dakle nekim skupinama osoba se ne bi trebalo biti praksa, niti bi trebalo naći svoje mjesto na taj način u zakonu. Jer istovremeno ne priznajete to isto pravo nekima drugima. To je ono ključno. Dakle, tu je bio smisao i svih primjedbi i svih, dakle onog o čemu sam govorila. A što se tiče dakle jedinstvenog centra naknada on je zaista, bi morao otići iz, trebao bi otići iz Centara za socijalnu skrb. Jer činjenica je da centri vape za stručnim radnicima, a stručni radnici, socijalni radnici upravo su oni ti koji pišu rješenja. Pa ni pravnika nema dovoljno da bi mogli zapravo obuhvatiti sav taj, sve te potrebe koje se pred njih postavljaju. Hvala.
Zahvaljujem na odgovoru poštovanoj kolegici Alfirev. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovana kolegica Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, poštovana gospođo ministrice sa suradnicima. Pa evo već smo danas dosta čuli o ovim izmjenama i dopunama zakona. Vi ste gospođo ministrice vrlo, vrlo detaljno obrazložili i zapravo ste rekli koji je bio početni i osnovni cilj izmjena i dopuna Zakona o socijalnoj skri. Dakle, kao osnovni cilj ovih izmjena i dopuna je usklađivanje sa Nacionalnim programom reformi za 2017. godinu i redefiniranje centra, jedinstvenog centra za naknade. Kao što sam evo i malo prije rekla, taj centar nikada nije profunkcionirao. U nekoliko navrata zakonom se produživao rok u kojem je centar trebao početi sa radom. To se nije dogodilo i zapravo se pokazalo kao najbolje rješenje da isplata svih naknada i nadalje ostaje u sustavu Centara za socijalnu skrb. Nadalje ono što je izuzetno važno i moram ovom prigodom reći da je mene osobno posebno na neki način obradovalo kada su mediji u vijestima kroz današnje jutro najavljivali o čemu će danas Hrvatski sabor raspravljati, kada su rekli da će to biti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi. Na to su naknadno napomenuli da se on mijenja zato što unapređuje prava osoba sa invaliditetom. To je ono što je izuzetno, izuzetno važno naravno uz sve ove druge izmjene koje se nalaze u ovim izmjenama i dopunama. Kratko ću se osvrnuti evo na ove dvije naknade, a to su osobna invalidnina i doplatak za pomoć i njegu. Što se plaće tiče koja se više neće uračunavati u prihod zašto plaća? Pa plaća upravo zato da većinu osoba sa invaliditetom da tako kažemo gurnemo u svijet rada. Morate znati da je jako, jako puno osoba sa invaliditetom koje su završile i fakultete. Ne žele se naprosto uključiti u svijet rada, nemaju za to hrabrosti jer su do sada gubili pravo na osobnu invalidninu. I kada se razgovaralo o ovakvom jednom potezu da se to učini, moram reći da su u Zavodu za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom rekli da je ovo izvrstan korak koji ste vi u ministarstvu učinili zato što će na neki način i njima olakšati osobe sa invaliditetom na neki način kao što sam rekla gurnuti u svijet rada. Zašto kažem gurnuti? Zato što ionako poslodavci imamo priliku vidjeti ne baš rado zapošljavaju osobe sa invaliditetom. Osobe sa invaliditetom kod takvih razmišljanja o njima samima naprosto jednostavno više se ne žele time baviti, sigurnije im je da ostanu sa svojom osobnom invalidninom jer znaju da će ona svaki mjesec stići. Međutim, sada kada se ona neće ukidati, kada će uz plaću i nadalje moći zadržati osobnu invalidninu sigurni smo i u pokretu osoba sa invaliditetom da će mnogi htjeti ući u svijet rada i zapravo za svoj život zarađivati svojim radom. Što se tiče povećanja ove naknade i naknade doplatka za pomoć i njegu to je nešto o čemu ja zapravo mogu samo zahvaliti vama gospođo ministrice i gospodinu premijeru i ministru financija što ste imali razumijevanja, da evo koliko je sada u ovom trenutku bilo moguće da od 1. travnja ove dvije naknade povećamo. Dakle, više od 15 godina osobe sa invaliditetom nisu nikako mogle doći do toga da se izbore, da se osobna invalidnina i doplatak za pomoć i njegu povećaju. Nadalje kao što je već ovdje rečeno usluga koju vi uvodite u Zakon o socijalnoj skrbi ovim izmjenama i dopunama, a to je nova usluga obiteljska medijacija svakako je za pohvaliti. Ona će sasvim sigurno koristiti svim građanima u Republici Hrvatskoj koji za takvu uslugu budu uopće imali potrebu. Što se tiče zaštite korisnika i onemogućavanja manipulacije njihovih nekretnina ova zabrana sklapanja ugovora o otuđenju i opterećenju nekretnine sasvim sigurno je nešto što svi pozdravljaju i moram reći ja s kim god sam razgovarala ovih dana, kada smo o zakonu razgovarali svi su rekli konačno da se ovako nešto dogodilo. Da li je tu sada trebalo ima nekih prijedloga da se neke ustanove oslobode toga, ne znam, možda kod donošenja novog zakona će biti prigode da se detaljnije o ovome jednako tako razmisli. Međutim, u svakom slučaju usuđujem se reći da ste spasili mnoge, mnoge ljude s kojima se do sada manipuliralo na jedan vrlo, vrlo ružan način. Što se tiče i ovog dijela u kojem se donosi izmjena, da se više neće morati donositi dodatni pravilnici koji bi doista bili bespotrebni, a kad su u pitanju prava osoba sa invaliditetom mislim da je jako dobro. Jer Uredbom o metodologijama vještačenja zapravo smo dobili onaj pravi temelj na temelju kojeg ćemo mijenjati sve definicije, dakle u svim propisima to nas obvezuje. Vjerujem da nam neće trebati jako, jako puno vremena da to sve izmijenimo iako je to jedan vrlo, vrlo opsežan posao. U svakom slučaju sve ove izmjene koje ste kao što ste i sami u svom izlaganju gospođo ministrice rekli, koje ste dodatno uvrstili u ove izmjene i dopune sasvim sigurno će poboljšati kvalitetu svih naših građana u Republici Hrvatskoj. A ja sam sigurna da će osobama s invaliditetom dati jedan vjetar u leđa i da će se usuditi krenuti u svijet rada i za svoj život zarađivati svojim radom. To je ono što će im vratiti povjerenje i u institucije, a usuđujem se reći i u njih same. U svakom slučaju svi predstavnici udruga i Saveza osoba sa invaliditetom moram to ovdje reći podržavaju ove izmjene i dopune. Bilo je prijedloga i pravobraniteljice za osobe sa invaliditetom i predstavnika udruga i saveza koji su hvale vrijedni i ja sam sigurna da ćemo kod izrade novog zakona o njima dobro razmisliti jer ima instituta u ovom zakonu koji se doista trebaju na neki način reći ću osvježiti, ako ne i promijeniti. Što se osobne invalidnine tiče, vjerujem da ćemo kod donošenja novog zakona naći načina i mogućnosti da se osobnu invalidninu oslobodi od svih mogućih cenzusa jer je ona osobna naknada osobi sa invaliditetom, onoj osobi sa invaliditetom koja na nju ostvaruje pravo. I držimo da to nije socijalna naknada. Evo klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će izmjene i dopune Zakona o socijalnoj skrbi i vjerujem kako će se ovim izmjenama i dopunama doista bitno utjecati na kvalitetu življenja svih naših građana. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj kolegici Ljubici Lukačić na ovoj raspravi. Prelazimo na sljedeću raspravu u ime Kluba zastupnika SDSS-a poštovani kolega Boris Milošević. Nije nazočan. Za pojedinačnu raspravu javio se poštovani kolega Miro Bulj. Nije nazočan. Hvala lijepo. Poštovana ministrica Nada Murganić, izvolite završna riječ.
Hvala lijepa. Evo sada kada smo krenuli u jednu mirnu raspravu dotakli smo se zaista vrlo značajno i vrlo kvalitetno odredbi ovog zakona. Drago mi je da će se, gotovo vjerujem evo iz rasprave svi klubovi podržati zakon zato što su prepoznali ono dobro koje je usmjereno prema našim građanima, odnosno konkretno pojedinim korisničkim skupinama i to je zaista pozitivno. Ja bih željela naglasiti da iz ovih rasprava se stalno ističe ta jedna neravnomjernost u podizanju i priznavanju pojedinih prava jednim našim građanima, a da će ta ista prava su onemogućena drugima i da to dovodi i do neravnopravnog položaja, odnosno do nekih oblika diskriminacije. I s time nisam zaista sretna ni ja. Međutim zašto? Zato što bi odredbe u kojima bi se na primjer cenzusi skinuli sa osoba, korisnicima osobnih invalidnina svima bez obzira na primanja i prihod da li je to mirovina ili je to plaća ili općenito prihod obitelji, odnosno kućanstva doveli bi zaista do jednog financijskog učinka koji nismo sigurni da sada u ovoj situaciji možemo pratiti. Kako nikad nećemo donijeti zakon u kojem ćemo postići razinu prava, ali i omogućiti kvalitetu života svim našim korisnicima koji podliježu sustavu socijalne skrbi, a ovdje se najviše sada zbog zakona razgovaralo o osobama sa invaliditetom jasno da nikad to nećemo moći iz razloga što nisam sigurna, evo to ozbiljno, odgovorno kažem da ćemo imati takav proračun i takvu razinu uostalom i svijesti. Smiješno je čekati da ne učinimo barem ono što možemo i mislim da je ovaj zakon jedan dobar početak. Onu izmjenu i dopunu koju smo imali u trećem mjesecu bila je također usmjerena na poticaju uključivanja u svijet rada naših korisnika zajamčene minimalne naknade, jer i oni su isto poneki puta kalkulirali da li će izgubiti naknadu jer će im ta hajmo reći socijalna pomoć ući u dohodak pa će izgubiti socijalnu pomoć zato što će oni biti recimo privremeno zaposleni na javnim radovima ili na nekakvom sličnom poslu. Budući se radi o mladim i radno sposobnim korisnicima htjeli smo ih stimulirati da prihvate posao i da ćemo ih za to vrijeme zapošljavanja uzimati i skidati socijalnu pomoć tim više što evo složit ćemo se nije prevelika, ali je nekakva osnova za uklanjanje onog osnovnog rizika siromaštva. Ono što bih htjela reći, bilo je u javnosti dosta govora da ovaj zakon bi mogao uključiti i mislim da je i u ime MOST-a u … [[Govornica se ne razumije.]] nezavisnih lista i gospođa Strenja Linić dotakla i razradila, da majke koje imaju status roditeljice, njegovateljice poslije smrti djeteta ipak još primaju šest mjeseci tu naknadu koja bi im davala jednu financijsku sigurnost u periodu žalovanja zbog već daleko odmaklog procesa donošenja ove izmjene zakona nismo to mogli uvrstiti. Ne bi bio dovoljan samo jedan amandman jer se taj status proteže kroz nekoliko članaka i mislim da bi tu onaj postotak koji je važan da bi jedan zakon bio izmjena i dopuna, a ne cjeloviti zakon to prekršili. Međutim, ono što smo učinili zajedno sa centrima za socijalni rad, rekli da ćemo financijsku tu naknadu od 6 mjeseci u slučaju smrti djeteta isplaćivati a to postojeći zakon omogućava kroz uvećane jednokratne novčane naknade. Imamo za to i podlogu, samo je stvar gledanja. Dogovor je da idemo u tome pravcu i da to premostimo do donošenja tog cjelovitog sveobuhvatnog Zakona o socijalnoj skrbi kojeg svi iščekujemo. Ovo jesu ja ne tajim razlozi dviju izmjena zbog toga što zaista odustajemo od jedinstvenog centra za novčane naknade. Razlog je organizacijski. Ja tu odluku nisam, nismo donijeli naglo. Evo zbog toga to nismo učinili na početku mandata kako je rečeno, nego smo zaista vidjeli da je to prije svega nemoguće napraviti. Ured državne uprave pokrenuti da se bave ovakvim jednim vrlo zahtjevnim poslom to je s jedne strane. S druge strane moj čvrsti stav i stav naše struke i stručnih i profesora sa Fakulteta socijalnog rada da zajamčena minimalna naknada se ne može administrativno njome pristupati. I žao mi je da je kolegica Marija otišla iz razloga što smo imali na žalost vrlo teških situacija gdje su nam promakle teške obiteljske krizne situacije, djeca koja su u riziku, rizični roditelji. Neću to neću sada to ponavljati, znamo svi isto tako iz medija gdje je bilo rečeno pa mi smo samo njima davali novčanu pomoć dakle gdje je veliko siromaštvo i loši ekonomski odnosi dovode i do drugih obiteljskih problema i do opravdanih nemogućnosti prave roditeljske skrbi i to socijalni radnik mora imati pod kontrolom, to ne može raditi srednja stručna sprema, administrativnog usmjerenja, mi smo se za to školovali. Pisanje rješenje je špranca, socijalni radnik ionako mora napraviti kompletnu obradu i to nije problem onda staviti u jednu šprancu, da li ćemo organizacijski popunjavati one koje će pisati rješenja ili ne, o tome treba voditi računa. U budućnosti potpuno se slažem da nema dovoljno kadrova u centrima sa socijalnu skrb, to je kronična problematika. U ovoj godini dana mi smo davali suglasnosti za zapošljavanje novih kadrova pravnika i socijalnih radnika najviše u centrima za socijalnu skrb i to nam je zaista opredjeljenje jer je na njima teret i nosioci su djelatnosti. Zakon koji je donesen 2013. godine je restriktivan, kadrovi su se godinama zapuštali a moram isto tako reći jer me se upozorilo na moj ne majčinski odnos prema socijalnim radnicima, ja mislim da majčinski odnos treba biti kada od njih zahtijevamo stručnost i rad i to je u redu, ja nemam uopće tu sumnje, međutim isto tako moram reći da sam ovih dana pokrenula sve aktivnosti jer su nama socijalni radnici i zaposlenici u sustavu socijalne skrbi u odnosu na druge javne ustanove potplaćeni da je njih koeficijent za iste poslove, istu složenost i spremu niži i to je jedan od razloga zašto nisu možda neki drugi u ranije vrijeme bili isto tako majčinski raspoloženi i mi ćemo se truditi da ćemo to sve skupa na korist korisnika jer smo njima u služni zaista ublažiti odnosno popravljati, ali ono što nije godinama, teško je stići. Dobrih ima prijedloga i mjera, biti će oni razmotreni u izradi toga sveobuhvatnoga zakona. Ono što moram reći, kada se borimo za prava, za dobar ekonomski status i položaj naših korisnika bez obzira da li su to osobe sa invaliditetom ili neki drugi, moramo voditi računa, ovdje su spomenuti beskućnici, o načelu socijalne pravičnosti koji kaže da osoba koja ostvaruje prava iz sustava skrbi ne može korištenjem tih prava postići povoljniji materijalni položaj do osobe koja sredstva za život ostvaruje radom ili po osnovi prava koji proizlaze iz rada. Jesu socijalne naknade niske i od njih se zaista ne može živjeti međutim mi moramo po neki puta voditi i o tome računa jer u tom smislu država ima dosta prigovora pa i ovo uvođenje jedinstvenog centra za naknade je usmjeren na ciljanje odnosno na smanjenje dupliciranja odnosno zloupotreba socijalnih naknada. Zašto to ističem? Zato što se ovdje napomenulo da bi beskućnici koji imaju smještaj trebali imati i zajamčenu minimalnu naknadu što bi značilo da tamo gdje država plaća smještaj u ustanovu bi trebali imati i ti korisnici zajamčenu minimalnu naknadu a to onda govori opet onome opterećenju za proračun ali isto tako i o ovome načelu kao i što je gospođa Marija Alfirev, istakla za one koji se osobe sa invaliditetom zaposle, da bi im trebao biti smještaj besplatan odnosno da se plaća iz proračunskih sredstva smještaj a da njima ostaje plaća, mislim da su to jedni standardi koji bi zaista doveli do velike neravnoteže u sustavu i ponavljam nepravičnosti prema onima koji sve te svoje potrebe moraju zadovoljiti isključivo od svoga rada i moraju uzdržavati svoje obitelji. Dakle jesam za korekcije i truditi ćemo se da poboljšamo standard naših korisnika koji ostvaruju prava iz sustava socijalne skrbi međutim za sada ovo su te mogućnosti. Očekujem isto tako suradnju i dobre prijedloge i kvalitetne prijedloge u procesu izrade zakona kao i jedinstvo koje smo danas pokazali u donošenju i prihvaćanju ovih odredbi odnosno ovog zakona. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem poštovanoj ministrici, gospođi Nadi Murganić na ovoj završnoj riječi. I ovime zaključujem raspravu. I još jednom zahvaljujem se ministrici i njenim suradnicima na obrazloženjima. Glasovati ćemo o ovoj točki kada se za to steknu uvjeti. Poštovane kolegice i kolege, s ovim smo završili sa svim točkama predviđenim za danas. Nastavljamo sjednicu 12. prosinca u utorak u 9,30h sa točkom dnevnog reda Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o građevnim proizvodima, drugo čitanje, P.Z. br. 198. Hvala lijepo i ugodan ostatak dana i vikend. Hvala. SJEDNICA JE PREKINUTA U 15,10 SATI
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 240. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Nakon što je rasprava zaključena, Vlada je podnijela amandmane sukladno članku 199. Poslovnika o ovako podnesenim amandmanima mora se složiti većina nazočnih zastupnika. Dajem na glasovanje prijedlog da se provede rasprava o amandmanima Vlade RH. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 122 glasa za odlučili provesti raspravu o amandmanima Vlade RH. Molim predstavnika predlagatelja da obrazloži podnesene amandmane. S nama je poštovana državna tajnica u Ministarstvu za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku, Marija Pletikosa. Izvolite. Dakle imamo dva amandmana Vlade.
Hvala poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Amandman 1. je prihvaćen. Amandman 2. Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista.
Ne, ne mi govorimo o amandmanima Vlade. Dakle otvorili smo raspravu, molim da ih pojasnite.
Amandman Vlade se prihvaća. U članku 5. stavak 2. mijenja se i glasi: u stavku 3. iza riječi: „ne uračunava se“ dodaju se riječi: „plaća autorski honorar“ i stavlja se zarez. Predloženom dopunom Zakona o socijalnoj skrbi predviđeno je da se među prihode koji se ne uračunavaju u prihode prilikom utvrđivanja i ispunjavanja uvjeta za priznavanje prava na osobnu invalidninu ubraja i plaća osobe o čijem se pravu na osobnu invalidninu odlučuje.
Molim vas, malo glasnije, samo vas molim.
S obzirom da je navedenim prijedlogom implementirana intencija predlagatelja osigurati osobnu invalidninu i osobi sa invaliditetom koja je uključena u tržište rada imajući u vidu da osoba sa invaliditetom uključena u tržište rada može ostvarivati i autorski honorar navedeni prijedlog je dopunjen na način da se među prihode koji se ne uračunavaju u prihode prilikom utvrđivanja ispunjavanja uvjeta za priznavanje prava na osobnu invalidninu ubraja i autorski honorar osobe o čijem se pravu na osobnu invalidninu odlučuje.
Dobro, molim vas da obrazložite i amandman br. 2 pa ćemo onda otvoriti raspravu.
Amandman br. 2. iznimno, dakle u članku 22. stavak 2. mijenja se i glasi: „Iznimno u postupcima pokrenutim za priznavanje prava na osobnu invalidninu i prava na doplatak za pomoć i njenu koji nisu dovršeni do 31. ožujka 2018. godine iznos osobne invalidnine i doplatka za pomoć i njegu od 1. travnja 2018. utvrditi će se u skladu sa odredbama ovoga zakona. Navedeno predlažemo kako bi se pojednostavio izričaj odredbe i obuhvatili postupci koji su ranije započeti u predmetima priznavanja prava na osobnu invalidninu i prava na doplatak za pomoć i njegu a budu dovršeni nakon 1. travnja 2018. godine kada stupaju na snagu odredbe ovoga zakona o povoljnijem iznosu invalidnine i doplatka za pomoć i njegu. Hvala.
Zahvaljujem. Sada otvaram raspravu o amandmanima Vlade, sukladno članku 199. stavku 2. u raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova zastupnika. Javlja li se netko od klubova zastupnika? Ako ne zaključujem raspravu. I dajem na glasovanje 1. amandman Vlade. Molim glasujmo. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 121 glasom za prihvatili 1. amandman Vlade te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada dajem na glasovanje i drugi amandman Vlade RH. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 122 glasa za prihvatili i 2. amandman Vlade te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Sada prelazimo na glasovanje o amandmanima koje je podnio Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika MOST-a Nezavisnih lista, zastupnica Ines Strenja-Linić, Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti, Reformista i Nezavisnih zastupnika. Pregled amandmana dostavljen je elektronskim putem. Molim ponovno državnu tajnicu, poštovanu Mariju Pletikosu da se očituje o amandmanima. Prvi je onaj Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se, amandman se prihvaća.
On postaje sastavni dio zakona. Drugi amandman je Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman se ne prihvaća. Pravo na osobnu invalidninu se priznaje korisniku koji ispunjava uvjete sa svrhom zadovoljavanja njezinih životnih potreba za uključivanje u svakodnevni život zajednice. Kroz priznatu uslugu smještaja ili organiziranog stanovanja takvom korisniku je osigurano zadovoljavanje njezinih životnih potreba za uključivanje u svakodnevni život zajednice.
Očitovanje u ime Kluba zastupnika MOST-a poštovana Ines Strenja-Linić. Izvolite.
Poštovana državna tajnice, ja se ne slažem sa vašim objašnjenjem, dakle da se pravo na osobnu invalidninu ne može priznati djetetu ili odrasloj osobi kojoj je priznata usluga smještaja i organiziranog stanovanja sukladno odredbama ovog zakona zbog toga šta je osobna invalidnina osobno statusno pravo osobe stečene na temelju invaliditeta, a ne temelj socijalnog statusa. Stoga je osobna invalidnina nepovredivo i neotuđivo pravo osobe sa invaliditetom, te je jedan od uvjeta za ostvarivanje prava na izjednačavanje mogućnosti osoba sa invaliditetom. Tražim glasanje o ovom amandmanu.
Glasujmo onda o amandmanu koji Vlada nije prihvatila. Amandman nije dobio potreban broj glasova, pa idemo na amandman broj tri poštovane zastupnice Ines Strenja-Linić.
Amandman je prihvaćen.
Prihvaćen je, postaje sastavni dio zakona. Četvrti amandman Klub zastupnika MOST-a nezavisnih lista, izvolite.
Amandman se ne prihvaća. Ministarstvo kroz kontinuirano praćenje i analizu učinaka pojedinih odredbi Zakona o socijalnoj skrbi svjesno je potrebe za cjelovitim unapređenjem istog, te pokreće postupak za izradu novog propisa prilikom čega će se razmotriti predloženi prijedlog u skladu sa nadležnošću i raspoloživim financijskim sredstvima državnog proračuna, a koji nismo u ovim izmjenama i dopunama u mogućnosti prihvatiti zbog opsežnosti i financijskog učinka koji iskazuju cjelovito redefiniranje pojedinih prava. Također predmetni prijedlog će se razmotriti i prilikom izrade i drugih propisa iz nadležnosti Ministarstva za demografiju, obitelj, mlade i socijalnu politiku kojim se uređuju prava osoba sa invaliditetom.
Očitovanje kolegica Strenja-Linić, izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih samo se osvrnula da mi je drago da ste prihvatili moj amandman prethodni koji sam tražila da se osim plaće izuzme i autorski honorar kako bi osobe koje imaju osobnu invalidninu osim plaće i dio njih ostvaruje autorske honorare mogli nastavit dalje jer je osobna invalidnina osobno pravo svake osobe sa invaliditetom i hvala na tom prihvaćanju tog amandmana. Što se tiče ovog što sam tražila da se, dakle i mirovina, da se brišu riječi „mirovina“ do iznosa najniže odnosno minimalne mirovine ostvarene nakon 40 godina mirovinskog staža. Dakle, plaću smo riješili ali prvotni prijedlog dovest će, ovaj vaš prijedlog će dovesti do nove diskriminacije unutar same populacije osoba sa invaliditetom. Svjesna sam da nema dovoljno novca, ali isto tako potpuno bi bilo nepravedno da se puna osobna invalidnina priznaje osobi koja radi, ali ne i osobi koja je u mirovini ili prima mirovinu nakon smrti roditelja samo zato što prelazi iznos minimalne mirovine. Osobna invalidnina trebala bi biti vezana isključivo uz invaliditet, te apsurdno uz nju vezat bilo kakva ograničenja. Znači plaću smo prihvatili, ali isto tako treba to riješiti sa mirovinama. Hvala. Tražim glasanje.
Glasujmo o ovom amandmanu kojeg Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova, pa idemo na amandman broj 5. Odbora za zakonodavstvo.
Amandman se prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 6. Klub zastupnika Stranke rada i solidarnosti, reformista i nezavisnih zastupnika.
Amandman se ne prihvaća. Prijedlog se odbija budući da je radi zaštite korisnika i onemogućavanja manipulacija njihovom imovinom uslijed njihovog narušenog zdravstvenog stanja ili druge teške životne situacije bilo potrebno zakonskom odredbom zabraniti da pravna ili fizička osoba koja obavlja djelatnost socijalne skrbi, te fizička osoba koja je zaposlena u djelatnosti socijalne skrbi, njegov bračni ili izvanbračni drug, formalni ili neformalni životni partner ili srodnik u ravnoj ili pobočnoj liniji do drugog stupnja s korisnikom kojem pruža uslugu sklopi ugovor o otuđenju ili opterećenju nekretnine korisnika. Ministarstvo kroz kontinuirano praćenje i analizu učinaka pojedinih odredbi Zakona o socijalnoj skrbi svjesno je potrebe za cjelovitim unapređenjem istog, te pokreće postupak za izradu novog propisa prilikom čega će razmotriti predloženi prijedlog u skladu sa nadležnošću i raspoloživim financijskim sredstvima, a koje nismo ovim izmjenama i dopunama u mogućnosti prihvatiti zbog njihove opsežnosti koje iziskuju cjelovito redefiniranje pojedinih prava.
Kolega Varda, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, državna tajnice. Mi smo predložili zapravo amandman izuzetno da jedinice lokalne samouprave, područne, regionalne mogu zaključivati ugovore. Radi se o ugovorima o dosmrtnom ili doživotnom uzdržavanju i da na taj način mogu osiguravati resurse da rješavaju socijalne slučajeve na svom terenu. Radi se o tijelima lokalne samouprave, radi se o nadzoru koja ta tijela obavljaju, a radi se i o Državnoj reviziji u krajnjoj liniji, pa i vašoj inspekcijskoj službi. To je jedini izuzetak kojeg mi predlažemo. Mi smo jedinicama lokalne samouprave prenijeli niz poslova i obveza upravo vezano za socijalnu djelatnost, a na ovaj način ih onemogućavamo da one mogu stvarati na svom terenu resurse i rješavati socijalne slučajeve. Tražim glasovanje.
Glasujmo o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Utvrđujem da amandman nije dobio potrebni broj glasova. Idemo na amandman broj 7. Odbora za zakonodavstvo.
Amandman broj 6?
Broj 7, amandman broj 7. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaćen.
Postaje sastavni dio zakon i amandman broj 8 isto tako Odbora za zakonodavstvo.
Također se prihvaća.
Hvala i on postaje sastavni dio zakona. Zahvaljujem se državnoj tajnici. Mi sada prelazimo na glasovanje o konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, sa 125 glasova za, donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o socijalnoj skrbi. Poštovane saborske zastupnice, poštovani saborski zastupnici dobro jutro. Nastavljamo sa radom. Prva točka je Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o građevnim proizvodima, drugo čitanje, P.Z. br. 198. No, prije toga vidim da ima ruku u zraku. Kolega Petrov, izvolite.