Добър ден, колеги! Има кворум. [[Звъни.]] Откривам заседанието. Госпожо Капон, заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, тъй като вчера не успяхме да приключим с изслушването на министър Стойчо Кацаров по една тема, която е изключително важна за обществото, не по-малка, разбира се, от темите, които днес сме поставили, затова предлагам, тъй като съм и вносител по изслушването на министър Петков за ББР, изслушването на Стойчо Кацаров от т. 6 от вчера да мине на мястото на министър Петков, а министър Петков да дойде на последно място днес за изслушване. Благодаря. [[Шум и реплики.]]
Благодаря Ви. Поставям на гласуване така направеното процедурно предложение: т. 3 за днес да бъде изслушването на Стойчо Кацаров, а изслушването на министър Кирил Петков да бъде последната точка преди Парламентарния контрол. Моля, гласувайте. Гласували 208 народни представители: за 77, против 57, въздържали се 74. Предложението не е прието. За прегласуване ли, госпожо Капон? Заповядайте.
Уважаеми колеги, може би не стана ясно от предложението ми защо е толкова важно днес да мине, а да не остане за следващата седмица, темата за детската болница. Така че, моля за прегласуване – днес точката в дневния ред да бъде включена на мястото на ББР. При ББР имаме една стабилизация, а смятам, че при детската болница е много важна ситуацията. [[Шум и реплики.]] Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Моля, режим на прегласуване. Гласували 210 народни представители: за 89, против 58, въздържали се 63. Предложението не е прието. Програмата остава така, както е приета във вчерашния ден. Господин Балабанов, заповядайте. За изявление от група ли?
За процедура.
Добре, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! От името на нашата парламентарна група предлагаме процедурно предложение – днешното заседание да се излъчва пряко по Българската национална телевизия и Българското национално радио. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Балабанов. Моля, режим на гласуване. Гласували 197 народни представители: за 173, против 7, въздържали се 17. Предложението е прието. Заповядайте, господин Йорданов. От името на група, нали?
От името на група. Декларация от името на Политическа партия „Има такъв народ“. Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители! Вчера от трибуната на Народното събрание съпредседателят на „Демократична България“ господин Христо Иванов прочете декларация от името на парламентарната група. В тази декларация бяха предявени амбиции и желания за намеса по отношение на състава на бъдещия Министерски съвет и личностите, които да заемат постове в него. Четири дни преди тази декларация, по инициирана от „Има такъв народ“ среща тук, в това Народно събрание, политическото ръководство на нашата партия се срещна с политическото ръководство на „Демократична България“. На тази среща от ДБ категорично заявиха, че нямат и няма да имат претенции относно личностите, които ще представляват бъдещата изпълнителна власт. [[Шум и реплики.]] Ние не знаем какво се е случило през изминалите четири дни, но тази позиция видимо е коренно променена. Господин Христо Иванов от трибуната на Народното събрание си позволи не просто да изяви претенции относно кабинета, а посочи конкретни личности, които трябва да седнат в министерски кресла. [[Шум и реплики.]] Той посочи следните имена и това са министрите от действащия служебен кабинет: Асен Василев, Кирил Петков и Николай Денков, заради тяхната експертиза и морална чистота. Дали това е така? Ето факти, които са публично известни. Само факти. През 2008 г. инвеститор дава 1,5 млн. долара на фирмата „Лесно.ком“, която се занимава с продажба на самолетни билети. Фирма „Лесно“ има четирима съдружници. Изпълнителен директор е сегашният финансов министър Асен Василев. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Няколко години подред, поради лошо управление и лоши финансови резултати, инвеститорът е принуден постоянно да налива милиони. През 2009 г. инвеститорът, който работи с Европейската банка за възстановяване и развитие, отказва да налива повече средства и настъпва конфликт. Тогава без санкция на акционерите, в нарушение на закона, изпълнителният директор Асен Василев дава личен заем на фирмата и няколко месеца по-късно изисква обратно заема, като по този начин фалира фирма „Лесно.ком“. [[Шум и реплики. Частични ръкопляскания.]] Междувременно Асен Василев е водил преговори с датския инвеститор Мартин Лундс и когато фалира „Лесно.ком“, в нарушение на договора, той води част от програмистите и основава нова фирма Everbread, която също е в нарушение на предишния договор. Новата фирма на Асен Василев започва да развива абсолютно същата дейност като предната фирма и това довежда до съдебни дела в Амстердам, Лондон и САЩ. В процеса на делото, което се води в Лондон, съдебна техническа експертиза доказва, че новият продукт на Everbread на Асен Василев е направен въз основа на код от откраднат компютър лично от господин Асен Василев. [[Силен шум, реплики и ръкопляскания.]]След излизането на тази експертиза [[шум, реплики и смях]], след излизането на тази експертиза адвокатите на господин Василев предлагат и постигат извънсъдебно споразумение, заплащайки няколко милиона долара, признавайки факта за открадната интелектуална собственост. Според нас човек, откраднал интелектуална собственост – нещо, което е доказано в Лондонския съд, не трябва да бъде български министър. Ние разбираме смисъла на думата „симпатия“, разбираме, че един човек може да е симпатичен, но когато говорим за хора, които носят обществена отговорност, предпочитаме професионалисти, които нямат проблеми със закона. Опираме се само на фактите и препоръчваме на господин Христо Иванов да се интересува повече от фактологията, а не от собствените си симпатии. [[Ръкопляскания от ИТН, „БСП за България“ и ДПС.]] Още веднъж ще попитам: какво се случи през тези четири дни, че „Демократична България“ се отметна от своята позиция и изведнъж реши да поставя условия, да изявява претенции и да се опитва да реди кабинет, без да е силата, която е спечелила избори? За нас това е изненадващо и неприемливо и буди още един много важен въпрос и той е: какви игри се играят в Четиридесет и шестото народно събрание? Ние отскоро сме политици и вече абсолютно разбираме, че политиката е мръсна игра, но тя е мръсна игра само ако се играе от мръсни хора. [[Шум и реплики.]] Вие явно не сте разбрали, че ние няма да играем по Вашите правила. Във всяка една дейност, включително в политиката, трябва да има основен смисъл за работа. Закон и морал – това са нашите правила. Господин Христо Иванов и госпожо Мая Манолова, Вие явно не осъзнавате, че с действията си карате Бойко Борисов да се радва и да потрива доволно ръце, защото Вие водите нещата към следващи избори. Изумително е, че не разбирате това! Още по-изумително е, ако го разбирате и въпреки всичко го правите! Но ако продължавате така, това ще се случи, и Вие ще сте виновни. Такава е истината! [[Народните представители от ИТН стават и ръкопляскат продължително.]]
Благодаря Ви, господин Йорданов. Други изявления? Не виждам желаещи. Започваме с точка първа за днешния ден: ИЗСЛУШВАНЕ НА СЛУЖЕБНИЯ МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ НА РЕПУБЛИКА БЪЛГАРИЯ СТЕФАН ЯНЕВ НА ОСНОВАНИЕ ЧЛ. 113 ОТ ПРАВИЛНИКА ЗА ОРГАНИЗАЦИЯТА И ДЕЙНОСТТА НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ, ОТНОСНО ЗАВАРЕНОТО ОТ СЛУЖЕБНОТО ПРАВИТЕЛСТВО ФИНАНСОВО И ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ДЪРЖАВАТА. Давам думата за изложение на въпросите по изслушването на вносителя. Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър-председател, уважаеми господа министри, уважаеми колеги! Поискахме изслушване на министър-председателя на Република България по темата „Финанси и икономика“ и какво е било завареното състояние при смяната на кабинетите, защото считаме, че ключово, едно от най-важните неща за развитието на страната ни, за добруването на всеки един българин са именно икономиката и финансите. [[Шум.]] Силно сме удовлетворени днес от факта, че само две седмици след началото на работата на Четиридесет и шестото народно събрание в пленарната зала се намира министър-председателят на Република България. Независимо че по закон това е нормално и така трябва да се случва и тук да се дискутират проблемите, една лека справка, че последният въпрос, на който е отговарял предходният министър-председател господин Борисов, е било месец ноември 2019 г. [[Шум.]]
Моля за тишина в залата!
Според Вас това нормално ли е? Последното изслушване на министър-председателя Борисов е било преди година и три-година и четири месеца. Според Вас това нормално ли е? Няколко теми, които искам да засегна в изложението. Интересно как се получаваше така, че винаги оставаха едни стотици милиони и милиарди за преразпределение не чрез Закона за бюджета, а разпределения, които се случваха чрез постановления на Министерския съвет, раздавани от колата на министър председателя?! Дали това нещо е нормална практика и дали по този начин могат да се разходват обществени средства? Интересно е дали бюджетът не е намален изкуствено, за да има възможност по този начин да бъдат разпределяни тези пари и кой е взимал решението за тяхното разходване? Дали това са били най-правилните общини, най-правилните компании? Дали тези решения не трябва да се взимат тук, в Народното събрание, където е мястото им? Защото основният закон е именно законът за бюджета, където се определят приоритетите на развитието на страната ни. Дали едно нормално правителство не трябва да определя своите приоритети не само за една година, а минимум за един голям четиригодишен мандат? По този начин се управлява държавата, а не чрез раздаване на средства, от която и да е кола, на който и да е министър-председател. Втора тема – законът ин хаус, който беше приет основно заради Министерството на отбраната, за да могат, когато излизат средства на военните – да бъдат отремонтирани по най-бързия начин във военните заводи без Закон за обществените поръчки, което е нормално и е правилно – и без това армията ни е в тежко състояние. Как този закон започна да се използва, за да се дават стотици милиони и милиарди на държавни компании, които съществуват единствено и само на хартия, за да се строят магистрали, за да се прави удълбочаване на каналите във Варна и в Бургас?! Не че това не е необходимо, но на каква цена се прави това нещо?! Това заобикаляне на закона не е ли една перфектна хранителна среда за корупция? Мисля, че трябва да се сложи точка на тези безобразия, които се случваха, на това заобикаляне на законите, и то в най-важните направления – финанси и икономика. Може би решенията са били взимани някъде другаде в дебрите на дълбоката държава, а Народното събрание е било използвано единствено и само за узаконяване на другаде взети решения. Равнището на жизнения ни стандарт е безспорен критерий при оценката на успеха или неуспеха на всяка икономическа политика. Няколко факти. По данни – не на БСП, а по данни на Евростат, след близо 12-годишното управление на три правителства на господин Борисов ние сме на последно място в Европейския съюз по брутен вътрешен продукт на човек от населението, на последно място до достъп и качество на здравни и образователни услуги, а страната ни е с най-ниски минимални, средни и максимални пенсии, икономиката ни е с най-ниската конкурентоспособност. Някой ще коментира ли всичките тези теми? Според нас незавидното икономическо положение на страната ни се дължи на две основни групи от фактори. Първо, липса на адекватна икономическа политика и, второ, нечувано високи нива на корупцията по всички етажи на властта. Години наред бившите управляващи поддържаха нисък дял на бюджета на брутния вътрешен продукт, в сравнение с нашите партньори от Европейския съюз. Това означаваше между седем и 10 млрд. лв. по-малко държавен ресурс, който можеше да се насочи към бизнеса, към публично-частното партньорство или за осъществяване на социални политики. Към това следва да се добави и ниската събираемост на дължимите данъци към хазната, особено към крупни фирми, оказали се в приятелския кръг на управляващите. Как сега можем да обсъждаме темата защо големите компании са били на загуба или на минимална печалба и не са плащали никакви данъци? Това нормално ли е?! А малкият бизнес, който е около 20%, беше подложен на брутален натиск от всичките органи на властта, за да плащат своите налози. Аз се радвам, че започна промяна в тази насока. Второ, доказаха ли се предварителните оценки за това, че милиарди левове публичен ресурс е харчен по непрозрачен, неефективен и по същество корупционен начин? Непознатото на европейските и дори на африканските ширини 90 – 100% авансово плащане за извършване на определени услуги – къде го има това?! Какви са били гаранциите на държавата, за да се извършват тези авансови плащания? Защото според нас този антиобществен подход за реализация на държавни поръчки има и друг негативен ефект – вадят се огромни средства на данъкоплатците от нормалния икономически оборот, лишават се от финансов ресурс десетки други фирми, забавя се икономическият растеж с всички произтичащи от това социални последици. Уважаеми колеги, тъй като времето ми изтича и още…
Времето Ви изтече.
Съжалявам, госпожо Председател. Завършвам с това – какво е реалното финансово състояние на енергетиката, като имаме предвид огромните държавни разходи със съмнителна възвръщаемост за строителството на „Турски поток“ и колосалните загуби на енергийния холдинг? Благодаря за това, че започна това обсъждане, и благодаря, че министър-председателят на Република България е днес пред народното представителство. Мисля, че това е нормалният път за развитие на страната ни.
Благодаря Ви, господин Гуцанов. Заповядайте, господин Министър-председател, за да информирате Народното събрание по въпросите, предмет на изслушването. Имате десет минути.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Благодаря за възможността да се обърна към Вас и да отговоря на въпроса, който е поставен от колегата Гуцанов и групата на БСП. Въпросите, свързани с финансовото и икономическото състояние на страната са едни от най-важните, тъй като на базата на икономиката, на базата на състоянието на бизнеса зависи събираемостта, съответно държавата с какви пари разполага и каква част от тези пари може да разделя за социални и други програми, които е необходимо в рамките на държавния бюджет. Накратко ще се опитам да Ви запозная с картината, която заварихме, когато още с встъпването в длъжност на служебното правителство поставихме задача съответните министерства да направят ретроспекция на това какво сме заварили, какво е реалното състояние, какви са нашите възможности в рамките на предполагаемите два-три месеца да направим нещо и при възможност да подобрим. Ако има добри практики – да ги продължим, ако не – лошите практики да бъдат преустановени, и съответно да се върви към един открит подход, честен пред хората по отношение както изразходването на обществените средства, така и възможност да се подпомогне икономиката и бизнеса да се развива в правилната посока към продукция с висока добавена стойност, с необходимия капацитет и съответно налагане на иновативни технологии. По отношение на финансите. Министърът на финансите направи преглед на състоянието на държавата, съответно приходи и разходи и необходимост от актуализиране на държавния бюджет. Картината, която е заварил министърът на финансите по отношение на държавните финанси през май месец беше, меко казано, притеснителна. Установено е системно несъбиране на данъчни постъпления, премахнат е последващ контрол над фирмите в страната, което позволява да се натрупат огромни дефицити в системата – било чрез измами, било чрез избягване на плащания. Държавният бюджет на Република България за 2021 г. в първите дни на служебното правителство установихме, че голяма част от възможността за преструктуриране на бюджета за разходи, които не са заложени в Закона за държавния бюджет за 2021 г., е бил изразходван в първите четири месеца на годината. Например за мерките 60/40 и за допълнителните 50 лв. към пенсиите, парите заложени в държавния бюджет за цялата година бяха изразходвани към април и края на май. Поради това че предходното правителство не направи актуализация на бюджета, към момента на встъпването ни в длъжност възможностите за допълнителни разходи бяха почти изчерпани. В цифрово изражение, само за илюстрация, от централния бюджет бяха предоставени средства по бюджетите на първостепенните разпоредители с бюджет за 2021 г. в размер на милиард 164 млн. лв., от които 638 млн. лв. за финансиране на дейности, които са били предвидени със Закона за държавния бюджет, и 509 милиона за финансиране на разходи, които не са били предвидени в държавния бюджет. Това е картината към края на месец април тази година. За пример мога да дам, че тогава са били изразходвани около 117 млн. лв. за финансиране на мярката 60/40, около 105 млн. лв. за допълнителните 50 лв. за пенсионерите през месец април, около 120 млн. лв. за финансиране на мерки по заетост, както и средства по общинските бюджети – 61 млн. лв., и за Българската национална телевизия и Българската телеграфна агенция – 22 млн. лв. За да се преодолеят тези проблеми и да осигурим продължаване на мерките за подпомагане на бизнеса и социалните плащания през месеците юни, юли и август бяха направени преструктуриране по бюджетите на второстепенните разпоредители и този ресурс беше осигурен. За да не се поставя страната в подобна ситуация в бъдеще, служебното правителство подготви проекти за изменение и допълнение на Закона за държавния бюджет за 2021 г., както и бюджетите на Националния осигурителен институт и на Националната здравноосигурителна каса, които бяха одобрени от социалните партньори в Националния съвет за тристранно сътрудничество. Буквално днес следобед предстои Министерският съвет да ги разгледа на извънредно заседание, така че да бъдат внесени в най-скоро време в Народното събрание. Няколко думи по отношение на приходните агенции и анализ на дейността на НАП. Този анализ показа, че фирмите, които са получили публични средства от обществени поръчки и плащания по програми на държавата, са с установена доста силна концентрация на публичните средства. Само през 2020 г. държавата е платила на частни фирми 15,8 млрд. лв., от които 3,4 млрд. лв. са платени на седем фирми. През тази година за първите четири месеца три фирми са получили 1,3 млрд. лв. публичен ресурс. В тази връзка започнаха проверки на фирмите и всички техни подизпълнители, с цел да се засили публичният контрол на получените пари чрез проверки на НАП на големите получатели на държавен ресурс. В резултат на анализ на Министерството на финансите е установено огромно разходване на държавен ресурс по отношение на така наречените ин хаус поръчки. Само за периода от началото на 2019 г. до края на месец април 2021 г. по този метод са възложени дейности на стойност 8,6 млрд. лв. Рекордьор в това отношение е Агенция „Пътна инфраструктура“, която е възложила дейности за 2,4 млрд. лв. на 55 частни компании и 3,1 млрд. лв. на държавната фирма „Автомагистрали“, без тя да има необходимия капацитет да извършва тези дейности. Впоследствие тези дейности се превъзлагат на подизпълнители по непрозрачен начин. „Автомагистрали“ са сключили договор за 5,5 млрд. лв. без обществени поръчки. Друго открито при анализа на нарушенията е, че Агенция „Пътна инфраструктура“ е сключила договори за ремонт и поддръжка за над 1,6 млрд. лв. за 2021 г., при одобрен бюджет за годината 382 млн. лв., и са поели допълнителни ангажименти за 2022 г. в размер на над 1,3 млрд. лв., разбира се, без още бюджетът за 2022 г. дори да е внесен като проект в Народното събрание. В мотивацията за подобен тип решения и дейности е записано, цитирам: „Необходимите средства да бъдат осигурени чрез целево финансиране – ПМС“, тоест Агенцията за пътна инфраструктура нарежда на правителството как да поеме тези допълнителни разходи с правителствени постановления. За съжаление, тази практика е била използвана в последните две години. И още нещо, което искам да поставя на Вашето внимание. Установените от Националната агенция за приходите ниски ниви на потвърждаемост на ревизионните актове. За периода 2017 – 2020 г. само 55% от начислените ревизионни актове са събрани, а 45% не са събрани или, казано с други цифри, начислени са 4 млрд. лв., а от вземания с ревизии са събрани 2,2 млрд. лв. Ревизионните актове са с изключително ниско ниво на потвърждаемост. От издадените актове само 66% са потвърдени изцяло или частично, а това говори за качеството на ревизионните актове. Също така беше установена ниска събираемост, отписвания на задължения по давност. На годишна база НАП отписва между 2 – 3 млрд. лв. задължения, като за периода 2017 – 2020 г. са отписани общо 10 млрд. лв. задължения. Също така в същия период са натрупани и големи задължения, което е от порядъка също на 10 млрд. лв., като най-големият длъжник е натрупал задължения за 161 млн. лв., а има и такива с по над 50 млн. лв. Част от тези дългове може да са трудно събираеми – първите сто фирми от изготвения списък на големите длъжници дължат над 2 млрд. лв. Освен това са установени и фирми, притежаващи големи касови наличности, и системно теглят големи суми от тяхната дейност. Друга част на приходните агенции – Агенция „Митници“, също подобри работата си. Както от НАП по отношение на подобрената събираемост, така и от Агенция „Митници“ очакваме до края на календарната 2021 г. събираемостта да бъде над 1 млрд. лв., като само от НАП са над 1 млрд. лв. и допълнително от Агенция „Митници“ – около 500 млн. лв., така че в проекта за актуализация на държавния бюджет, който ще Ви бъде представен съвсем скоро, спокойно могат да се предвидят около 1,8 млрд. лв. допълнителни разходи, които ще бъдат за преизчисляване на пенсиите и добавки за пенсионерите под линията на бедността, както и за посрещане на нова вълна от ковид, ако такава се случи през есента. С други думи направихме необходимото да подобрим дейността на приходните агенции, да подобрим приходите и за краткото време на служебното правителство успяхме както да запазим финансовата стабилност на държавата, така и да подобрим събираемостта, за да може парламентът да вземе решение за преструктуриране на бюджета и увеличаване на социални плащания там, където счете за необходимо.
Господин Янев, времето Ви изтече.
Доказателство за тези дейности до момента е рейтингът на дейността и оценката на рейтинговите агенции, които вече нареждат България в позитивен рейтингов тренд. Благодаря за вниманието. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви. Преминаваме към задаване на въпроси от „Има такъв народ“. Имате ли въпроси? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, заместник-председатели, госпожи и господа народни представители! Уважаеми господин Премиер, следният въпрос във връзка с актуализацията на бюджета: кога и как беше обсъдена актуализацията на бюджета? С кои партии беше съгласувана? Затова ли в актуализацията на бюджета е залегнало избори 2 в 1 след обсъждане с парламентарно представени партии? Благодаря.
Благодаря Ви. Заповядайте, господин Янев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Както вече споменах в моето първоначално изявление, актуализацията на бюджета беше обсъдена от социалните партньори в един доста широк кръг. Обсъдено е и с редица партии, не мога да потвърдя дали са всички, но в крайна сметка вероятността да има избори 2 в 1 или поотделно избори през есента, не е въпрос на политическо решение, заложен в бюджета. В предложението за актуализация на бюджета са заложени достатъчно пари, които да осигурят и двата възможни сценария за провеждане на избори. От тази гледна точка, моля, не влагайте политически контекст, че в актуализацията на бюджета се залага един или друг сценарий, защото актуализацията на бюджета, която правителството ще гласува днес, е просто едно предложение, а Ваша работа в парламента е да решите как точно ще се случи тази актуализация след съответния дебат. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Янев. От ГЕРБ-СДС – заповядайте, господин Дончев.
Уважаема госпожо Председател, господин Премиер, господа министри, дами и господа народни представители! Господин Премиер, вярвам ще се съгласите с мен, че едно правителство – било то редовно или служебно, се избира, за да работи, да върши някаква работа, не просто да дава брифинги и интервюта, не просто да оглавява държавния апарат, не просто да изчегъртва, а да свърши конкретна работа в полза на хората. Едва ли имаме спор по тази тема. В този смисъл е и моят въпрос. Преди малко повече от година президентът Радев, който е политически принципал на правителството, коментирайки социалните и икономическите мерки на тогава действащото правителство, спомена, че е редно мерките да бъдат – опитвам се да цитирам: „целенасочени, навременни и безвъзмездни“. Целенасочени, навременни и безвъзмездни! Добра препоръка. И моят принципен въпрос е как се съобразихте с тази инструкция на президента? И понеже вчера госпожа председателят ни инструктира, когато сме в подобен контекст, да задаваме и подвъпроси, първият ми подвъпрос е: колко безвъзмездни мерки в полза на бизнеса бяха планирани и бяха осъществени? Отговорът на този въпрос е лесен, защото няма такива мерки. Колко социални мерки в полза на хората, особено на уязвимите социални групи, бяха планирани и бяха осъществени? Отговорът и на този въпрос е лесен. И един трети подвъпрос, на който много се надявам отговорът да бъде различен от нула. Беше анонсирана една супер мярка в подкрепа на предприятията, по същество финансов инструмент, тоест кредитен ресурс. Уточнявам, че това не е съвсем нова мярка, това е съществуваща мярка от Фонда на фондовете и аз не се гордея обезателно с нея.
Господин Дончев, времето Ви изтече.
30 секунди. Защото в годините назад едва ли са раздадени повече от 60 кредита през тази мярка. Та колко български фирми са се възползвали от тази мярка? Благодаря.
Благодаря Ви. Заповядайте, господин Янев. Господин Янев, Вие нямате ограничение на времето за отговор.
Вече нямам. Благодаря, госпожо Председател, за липсата на ограничение. Благодаря за въпроса, господин Дончев. От структурата на въпроса в първата му част по отношение на президента и неговите заявления отпреди една година вероятно отговорът ми би бил лесен, ако се насочим в тази част какво беше състоянието преди около една година, когато бяхме в състояние на локдаун и имаше такива безвъзмездни мерки и всичко останало. Но оттогава е изтекла доста вода. Не само България, но Европейската комисия и Европейският съюз по принцип взеха определени мерки и наложиха, така да се каже, стандарт на този тип държавна помощ, която може да се оказва и на бизнеса, и на социалните системи. В тази връзка не мисля, че в поведението на служебното правителство, което започна своята работа през май месец, се различават установените практики в други европейски държави. В това отношение – да, съществува такава помощ. Дали е безвъзмездна или не, при спазване на правилата, които вече са наложени в рамките на Европейския съюз, общо взето поведението и на българското правителство е в тази рамка. По отношение на третия Ви подвъпрос, свързан с мярката през Фонда на фондовете, и допълнителното усилие, което направи служебното правителство, е именно да договори възможност за кредитни линии в размер на около 2,5 млрд. лв. от българските банки. Мога да Ви кажа и може би това ще е новината, че първият транш, първият период от този цикъл е почти приключил и в момента българските банки са раздали около 250 млн. лв. на различни български фирми, което мисля, че е един показател, който заслужава внимание. Заслужава внимание и от гледна точка на това, че по отношение на бизнеса и помощта, която получава от държавата, досега чувахме гласовете: „бизнесът държи на грантовете, бизнесът не иска заеми“. Мисля, че това, което казвам в момента, означава, че бизнесът – разбира се, този бизнес, който иска да се развива, разчита и на кредити, когато има такива възможности, достъпни инструменти и всичко останало. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Янев. За следващ въпрос – от „БСП за България“? Заповядайте, господин Ченчев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър-председател, господа министри, дами и господа народни представители! И аз ще започна така, както започна колегата Гуцанов, а именно приятно е, когато в тази зала виждаме присъствие на министър-председател, който, предполагам, не го боли да отговаря на въпроси по конкретни теми от народните представители. Благодаря Ви за което, господин Премиер! Държавността със сигурност се завръща при такова присъствие и е хубаво така да продължава. Не е новина за никого оценката за състоянието на държавата – всеки ден гърмят скандали или ние сме свидетели на това. Оценката е спомената и в медиите в цяла Европа, които вече като клише наричат България „и най-бедната, и най-корумпираната“ страна в Европейския съюз. Отбелязваме едно Ваше наблюдение, господин Министър-председател! Никой не е очаквал какъв е мащабът на корупцията у нас, но всеки го усеща, защото той се отразява на всичко – от потребителската кошница на отделния човек до отношението на евролидерите, към това как България харчи отпуснатите й пари от евробюджета. Всеизвестен e и Докладът „Магнитски“, който вече отвори очи за хора отвъд океана. Многобройни доклади на Еврокомисията, тези на Европол, както и фактът, че те са свързани с организирана престъпност, но само у нас може би няма ефективни присъди, дори и по доказаните корупционни скандали. Ако прокуратурата по някакъв начин си затваря очите, аз Ви благодаря и в лично качество, че Вие и служебното правителство не си позволихте да го направите. Бих искал да получим данни от Вашето наблюдение за проведените проверки по министерствата, работата Ви с другите държавни институции, които вече не работят под натиска, а изпълняват административния и професионалния си дълг. Отделил съм няколко големи оперативно интересни казуси по сектори в икономиката – мога да Ви предоставя тази справка, но аз съм сигурен, че и Вие я имате, от които бих засегнал само последната година и половина, макар да има нужда да се проверяват последните 12 години. Времето все пак е решаващ фактор. Конкретен въпрос: бихте ли ни разяснили как при наличие на 1,5 млрд. лв. излишък в началото на ковид кризата само за 18 дни – забележете! – стигаме до дефицит от 3,5 млн. лв.? Подвъпросите ми, които тук вече станаха модерни, са свързани, разбира се, с актуалното състояние на Сребърния фонд – изключително важен въпрос, нееднократно поставян от нашата парламентарна група, казахте вече за автомагистрали, какво се е случило със средствата, раздадени по обществени поръчки без процедура, ин хаус тестовете? Разбира се, тези пари, които бяха предвидени за гориво за отопление, защото там имаме огромни нарушения?
Времето Ви изтече, господин Ченчев.
Още едно изречение. Как са ремонтирани язовирите в страната? Знаем, че поставихме някакъв тук световен рекорд със затревяване на язовири срещу 630 млн. лв. Господин Премиер, колко голяма е амплитудата на разкритията? Ощетена ли е държавата и с колко? Знам, че това не са всички примери за злоупотреби, но са доста мащабни. И накрая, позволете ми, за което Ви благодаря, госпожо Председател, едно изречение.
Моля само за тишина в залата! Господин Иванов, моля да прекратите разговорите. И господин Мирчев – на първия ред, поне изслушвайте колегата си!
Вероятно, госпожо Председател, колегите са впечатлени от мащабите на злоупотребите. Но вчера в тази зала разбрахме истина, всъщност много истини, казани от Бойко – от Бойко Рашков, не от един друг Бойко. От Бойко Рашков вчера чухме много истини. Днес, уважаеми господин Министър-председател, чуваме такива и от Вас. Надяваме се да продължите да го правите. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Ченчев. Заповядайте, господин Янев.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми народни представители! Благодаря за поставения въпрос и необходимостта да продължим дебата по тема, която е изключително важна за българските граждани, за българското общество. Тази тема, бих казал, е борбата с корупцията, за която не беше необходимо да чакаме сигнала от чужда държава и закона „Магнитски“ от началото на юни, за да се сетим, че това е един много сериозен проблем, който застрашава и държавността, застрашава и българската демокрация, и на практика е проблем, с който предстои всички ние да се борим систематично и целенасочено. В тази връзка, ако тръгнем да говорим в детайли, бих казал, че служебното правителство успя да направи някои важни стъпки. Първата стъпка, която направихме, беше да приемем специално решение, с което да се опитаме да ограничим санкционния режим по закона „Магнитски“ по отношение на българските фирми с държавно и общинско участие или държавни и общински фирми. Това се опитахме да направим, въпреки ясното съзнание, че липсва нормативна база в българския законов ред, липсва нормативна база, която да казва какво следва да се прави, когато се получи един такъв санкционен режим, получен от друга държава. Знаете, че Европейският съюз обсъжда подобни бъдещи регламенти, така че в един момент може да се появи европейски такъв. В този смисъл моят призив към Вас – народните представители, е да прецените необходимостта от такъв административен нов законов ред и необходимо адресиране на този въпрос, ако прецените, че е необходимо да се създаде закон или група от закони в това отношение. Не е лесна тази борба, но това, което направихме, е по отношение на работата в Министерството на финансите и до голяма степен вече споменах част от мерките, които бяха взети. Допълнително това, което е необходимо да спомена, е, че по отношение на ин хаус процедурите бяха направени специални предложения, включително с решение на Министерския съвет, да се подобри подходът и режимът на работа на задаване на този тип процедури, при спазване на Закона за обществените поръчки. Специални указания бяха дадени и към Агенцията за обществени поръчки, така че да се преустанови тази практика за разходване на обществен ресурс в големи размери, без яснота и без правила, заложени от държавата. Разбира се, това е половинчата стъпка. Ако Вие прецените, че е необходимо да се отиде по-нататък и да промените необходими закони и условия за функциониране на системата по-нататък, разбира се, това е Ваше решение. По отношение на администрацията и нейната дейност. При влизането ми в Министерския съвет през месец май това, което ми направи впечатление – тук ще се огранича само да спомена, че е по отношение на администрацията на Министерския съвет, че за тази администрация беше достатъчно да гледа всеки един акт, внесен в Министерския съвет, само от гледна точка на неговата законосъобразност. Това, което направих и което мисля, че вече се усеща, така да се каже, положително – накарах елементите, дирекциите от специализираната администрация да работят и по отношение на един друг аспект – това е целесъобразност. Дейността, към която в момента се придържаме към Министерския съвет, е да се действа най-малко по тези две направления. Задължително всеки акт се разглежда както от неговата законосъобразност, така и от неговата целесъобразност. По отношение на язовирите – да, мисля, че бяха изнесени достатъчно публични данни, включително и министър Петков е тук, от гледна точка на принципала на Държавната консолидационна компания, която отговаря за язовирите, може да влезе в детайли и да Ви каже повече. Аз само ще Ви кажа, че в резултат на направения анализ на завареното състояние на онзи заварен списък от над 600 язовира, за които с постановление от 2018 г. е решено, че трябва да бъдат ремонтирани или съответно направени някакви технологични промени и за това са необходими пари, в държавния бюджет чрез Държавната консолидационна компания са заделени 500 млн. лв. за тази дейност. Как са харчени тези 500 млн. лв.? Пак Ви казвам, в подробности може да Ви запознае министърът, но това, което Министерството на икономиката направи чрез проверка на дейността на Държавната консолидационна компания, е да изготви един нов списък, разделен, грубо казано, на приоритетни язовири, които се нуждаят от спешен ремонт, и язовири, които се нуждаят от ремонт в един средносрочен период, и такива, които се нуждаят от доизграждане, изграждане и така нататък. Така че този анализ е направен, детайлите ги има в Министерството на икономиката и при необходимост може да бъде предоставен. Защото както е във всяка една друга дейност, мисля, че и в тази – по отношение на язовирите, трябва да има яснота, първо, по изразходването на публичните средства, и след това яснота от гледна точка на тяхната използваемост, важност, значимост, ако щете включително и от гледна точка на сигурност на населението, така че да не се получат внезапни аварии, преливания при природни бедствия и всичко останало. Накратко може да говорим много, но в крайна сметка за краткото време на действие на служебното правителство се опитахме да поставим нещата на принципна основа, от гледна точка на защита на обществения интерес и пълна прозрачност на нашите действия. Надявам се, че дотук, тъй като правим всичко пред очите на хората, поне в това отношение нямате забележки. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Янев. Господин Хиновски, имате право на втори въпрос, след като минат всички парламентарни групи. Заповядайте, господин Димитров.
Уважаема госпожо Председател, господин Премиер, господа министри, уважаеми дами и господа народни представители! За нас от „Демократична България“ е ключово да бъдат запушени пробойните в бюджета, които костват огромни загуби и спират развитието, и по тази причина няма пари за много нормални неща. Подвъпросите ми в тази връзка са следните. На първо място, господин Премиер, оценяваме това, което е показано и сте разкрили, но два въпроса са особено обезпокоителни. Първият такъв е, че България се отказа по време на миналото правителство – на ГЕРБ и така наречените Патриоти, от един милиард долара неустойки по отношение на предишния договор за доставка на природен газ. Отказаха се от един милиард долара неустойки! Тази сума е точно толкова голяма, колкото е исканата от министъра до Вас актуализация на пенсиите на годишна база – 1,7 милиарда. Точно толкова пари се отказаха! Въпросът ми към Вас – не знам да има решение на Министерския съвет, нямаше дебати в миналия парламент, по-миналия парламент, нямало е един народен представител, който да стане и да каже: абе недейте така, не можем да се откажем от един милиард долара неустойки, защото ние смятаме, примерно, че пенсионерите са важни и заради тях няма да се откажем. Дори тези, които искат постоянна актуализация на пенсиите, и те не се сетиха по тази тема. Но сега, за да не се повтарят такива неща, е важно да бъде направена проверка какво решение по темата взе Министерският съвет. Там нямаше ли доклад, нямаше ли анализ, нямаше ли един човек да стане и да каже: абе да вземем да защитим българския интерес?! Ние сме в България и когато някой ни дължи един милиард долара неустойки, да си ги поискаме. Имало ли е такъв човек, господин Министър-председател? И вторият ми въпрос – 700 млн. лв., несъбрани от хазарт. Ама нали трябва да има системи за взаимен контрол? Да допуснем, че финансовият министър е бил зает с други работи и не е могъл да провери.
Времето Ви, господин Димитров.
Ами другите в Министерския съвет? Как може да не събереш 700 млн. лв. и после да си много загрижен за пенсионери, за социални разходи...
Господин Димитров, моля за подвъпроса.
…така че е задължително тук да бъде направена проверка, за да не се повтарят повече тези неща, за да се запушат наистина пробойните в бюджета. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Заповядайте, господин Янев.
Уважаема госпожо Председател, господин Димитров, уважаеми народни представители! По конкретните въпроси – конкретните отговори, ако желаете, във втората част на въпроса – по отношение на хазарта – тук е министърът на финансите и може да отговори с детайли. Но да, тези въпроси стоят и са важни. В първата част – по отношение на неустойките с газовите договори, да, такъв тип неустойки има и решението е взето действително по време на предното правителство, като решението е през делегиране с необходимите инструменти и е стигнало до държавната фирма „Булгартрансгаз“. Това решение е взето. Мисля, че всички сте запознати с Доклада на Комисията за енергийно и водно регулиране, където имаше определени критики по отношение на дейността на „Булгартрансгаз“, по отношение на договора за изграждане на „Турски поток“ и част от този проблем вече се изнесе на ниво „Български енергиен холдинг“. Наистина ръководството на Министерството на енергетиката вероятно реагира малко късно, и не по най-добрия начин, но тези промени, тези движения ще помогнат да се изясни точно взаимовръзката в хоризонталната йерархична верига между Министерството на енергетиката, Българския енергиен холдинг, съответно управлението на държавната фирма „Булгартрансгаз“, за да се види какъв е правният механизъм да се направи такъв тип искане, което да бъде в държавен интерес. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви. Господин Стойнев, господин Кънев, господин Гечев – правя Ви забележка за тишина в залата. От „Движението за права и свободи“? Заповядайте, господин Чобанов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми дами и господа, уважаеми господин Премиер! Възникват серия от подвъпроси: дали държавата е била, в момента е и ще продължи да бъде редовен платец? Важно беше да се каже, че почти всички резерви от предходния бюджет бяха изчерпани и може би трябваше да се направи актуализация в края на живота – не на предходния, а на по-предходния парламента, когато имаше редовно правителство. Разбира е, Вие споменахте, че сте предприели мерки, които са единствените в такава ситуация за преструктуриране на бюджетите на отделните министерства. Въпросът, който възниква, е: осигурена ли е дейността им до края на годината и възникват ли там рискове от недофинансиране? По отношение на необезпечените договори, за които споменахте, възниква въпросът: колко от тях ще бъдат изпълнени до края на годината и налице ли е ресурсът те да бъдат платени, тъй като, ако не бъдат платени, това означава просрочия, това означава задвижване на верига от събития в бизнеса по отношение на подизпълнители, които няма да могат да получат своите средства? Възниква и въпросът: колко очаквате да бъде дефицитът на начислена основа на базата и на актуализацията, която предлагате? Тя наистина е важен инструмент, тя е хубава алтернатива, но може би е по-добре да изчакаме съставянето на редовно правителство в този парламент, ако има такова, и то да предложи своята визия за актуализация на бюджета. И друг въпрос или подвъпрос, който възниква: в момента колко са просрочията на държавата към бизнеса – има ли отложени плащания и кога очаквате да бъдат платени, и дали този ресурс за евентуално необезпечени договори, които да бъдат изплатени в края на годината, сте предвидили във варианта за актуализация, която предлагате? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Чобанов. Заповядайте, господин Янев.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Благодаря за въпроса, господин Чобанов. Да, важно е държавата да бъде редовен и надежден платец. Отношенията държава – бизнес трябва да бъдат симетрични. Както държавата очаква от бизнеса да изплаща своите задължения и данъци, така и държавата трябва да бъде коректен платец, когато има задължения към бизнеса. Философията на така предложения от нас Проект за промяна в бюджета за 2021 г., който ще гласуваме днес следобед, се базира на няколко основни принципа. Първо, започвам отзад напред. Дефицитът, предвиден в нашето предложение за проектобюджет за актуализация на бюджета, е под 3%. Съгласен съм с Вашата логика, че този бюджет е добре да го предложи редовно правителство, избрано от парламента, за да се види неговата философия, неговата стратегия по отношение на публичните финанси. В същото време предвид фактите, за които стана дума по-рано, това че действително не беше направена актуализация на бюджета от предходното правителство и се наложи в тези три месеца, за да имаме възможност да продължим и социалните плащания както по отношение на пенсионерите, както по отношение линията на бедността, така и по отношение на подпомагане на бизнеса и на медицинските работници, заети по овладяване на ковид кризата, направихме преструктурирания. Тези преструктурирания не са драматични по отношение на бюджета на отделните министерства. Отделните министерства, дори и без актуализация, няма да имат проблем да функционират нормално до края на годината. Но въпросът опира именно до този тип плащания, които не са в държавния бюджет: това са плащанията, свързани на първо място със социалната система – с пенсионерите, с помощите; това са мерките за бизнеса – при необходимост да бъдат продължени по съществуващи механизми за подпомагането му; това са мерките за подпомагане на здравната система – за преодоляване на потенциална нова вълна през есента, при необходимост от доставка на още медикаменти и всичко това, което е в портфолиото на Националната здравноосигурителна каса. Така че изборът е този. От политическа гледна точка Вие сте напълно прав. Добре е тази актуализация на бюджета да бъде предложена от редовно правителство, избрано от парламента, но в случая, тъй като, така да се каже, часовникът цъка, ако тази актуализация не бъде внесена сега в началото на август, това означава, че за септември целият пакет социални плащания няма откъде да се вземе. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Янев. От „Изправи се БГ! Ние идваме!“, заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми народни представители, уважаеми господин Министър-председател! Добре е, че Вие подехте темата за целесъобразността на държавните разходи, не само за тяхната законосъобразност, защото в предишното Народно събрание този въпрос изобщо не беше поставен. И не е естествено министър председателят да го поставя – естествено е да го поставят народните представители. Какво имам предвид? Голямото раздаване на пари от предишното правителство, независимо дали от прозорец на джипка или на Министерски съвет всъщност представляваше своего рода трансформации в бюджета, които може би имаха нужда от санкцията на Народното събрание. И в тази връзка моят въпрос е: Вие правили ли сте анализ, търсили ли сте информация в Министерския съвет как са били обосновавани тези решения, тези постановления на Министерския съвет, има ли методика, има ли критерии, по които са вземани те, или по лично разпореждане на някого е заделяна съответната сума и е дадена? И вторият подвъпрос към тази тема е: правен ли е анализ на процентно ниво, ако в община хикс е дадена сумата игрек допълнително към бюджета на тази община, дали тази сума игрек не представлява 30, 40, 50% от бюджета на общината и дали по същество не обръща наопаки гласувания от Народното събрание бюджет и бюджетен разход? С други думи не се ли нарушава, ако не буквата, то поне духът на бюджетния закон, което по същество пак променя и нарушава волята на Народното събрание? Има ли такива анализи по общини, по институции, ако щете и на ниво целия държавен бюджет, защото, ако става дума за една чувствителна като процент сума, това пак по същество представлява нарушение на Закона за държавния бюджет и на целите, които са поставени в него? Дали са финансирани цели, които не фигурират в гласувания от предишното Народно събрание държавен бюджет? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Йончев. Заповядайте, господин Янев.
Госпожо Председател, господин Йончев, уважаеми народни представители! Не виждам никакъв проблем, ако ролите се разменят по отношение на това кой на кого трябва да задава въпроса и кой първи трябва да вдигне флага за целесъобразност. Мисля, че това е задължение на всички. Не е важно кой повдига топката, а е важно да имаме единомислие, че когато говорим за обществен ресурс трябва да говорим задължително за целесъобразност, разбира се, и законосъобразност, това е наше задължение. Въпросите, които повдигате са важни. Анализи са правени, въпреки че не претендираме, че са изчерпателни и подробни и изводите от тях могат да бъдат категорични предвид краткото време, в което функционира служебното правителство. Но анализи са правени както по отношение на централния бюджет, неговото разходване по отношение на първостепенните разпоредители, така и по отношение на местната власт и какви допълнителни средства са вървели към тях. За по-голяма яснота и пълнота на тези анализи, те са представени на Обществения съвет към Министерството на финансите, тоест публични са и може да се видят. Достатъчно информация вече беше изнесена и в публичното пространно, включително с публични говорения. Искам само да обърна внимание по отношение на анализа за функциониране на централния бюджет на централната администрация, съответно администрациите на министерствата и ведомствата. Практиката, която примерно е свързана с ин хаус процедурите: независимо дали става въпрос за Държавна консолидационна компания, дали става въпрос за ин хаус процедурите в Министерството на регионалното развитие и благоустройството, респективно Агенция „Пътна инфраструктура“ и Държавно предприятие „Автомагистрали“, практиката е следната – нямат данни, разбира се, на хартия, че някой нещо е разпореждал устно и се е случвало. То няма и логика в тази история да останат такива следи и данни. Това, което остава на хартия, и анализът, който е направен, сочат, че този тип решения, създаването на възможност за раздаването на такива средства, които са най-общо казано, непрозрачно раздавани големи суми за определени проекти на определени компании, това става със система от постановления и решения на Министерския съвет, които предполагаемо определят начина на функциониране на системата и съвсем конкретно определят бенефициентите по конкретните програми и отрасли, по които могат да се правят тези неща. Така че от гледна точка на законосъобразност по-скоро законът е спазен. Аз не мога да говоря в детайли дали в този правен анализ вече става въпрос и за морал, но законът е спазен и механизмът, който е създаден, е именно такъв – чрез решение на Министерския съвет и постановление, което позволява дадено дружество да дава ин хаус или друг вид поръчки на определени фирми, а те съответно след това да си търсят подизпълнители, независимо дали имат капацитет или нямат, за да извършат определена дейност. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Янев. Преминаваме към втория кръг въпроси. Заповядайте, господин Хиновски.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Премиер, министри, уважаеми колеги! Моят въпрос е в областта на енергетиката, която всички знаем в какво болестно състояние се намира в момента. В обществото имаше огромни очаквания, че това правителство ще дешифрира всички тези грешни ходове в миналото и този огромен дефицит, в който отрасълът в момента работи или се мъчи да работи. За голяма жалост, икономическото състояние на сектора не беше осветено в пълнота. Имаше две пресконференции на министъра на енергетиката, в които стана ясно за огромните дългове на отделните дружества, за състоянието ин дженерал, но не последваха никакви конкретни действия, а това бяха три фатални месеца. Не стана ясно и финансовото и икономическото състояние на „Булгартрансгаз“. Вървят слухове, че е пред фалит, че не си издържа основните дейности. Не стана ясно какво е състоянието на черната дупка АЕЦ „Белене“ – прави ли се нещо по него, правят ли се разходи, какви са плановете за този проект? Но особено тревожно е – обръщам внимание като експерт, който дълги години работи в тази област – тежкото състояние на комплекса „Марица изток“ и безперспективността, в която изпадна, на фона на Зелената сделка, плановете на Европа към декарбонизация и нашата съпричастност към тази политика. В тази връзка имам един въпрос: правени ли са анализи и какви са резултатите от тях на това по какъв път трябва да тръгне Комплексът и какво е направено в тези три месеца, защото това са фатални три месеца? В момента за нас всеки месец е фатален да спасим работните места в Комплекса, да покажем на хората, че там има перспектива за заетост и за бъдещи работни места. Въпросът ми е съвсем кратък: защо бяха загубени тези три месеца, господин Премиер? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Хиновски. Заповядайте, господин Янев.
Госпожо Председател! Господин Хиновски, благодаря за въпроса. Ще започна отзад напред. Бяха ли изгубени тези три месеца, бяха ли изгубени 5 или 10, или 30 години преди това по отношение на българската енергетика? Въпросът е много комплексен. Анализи са правени и сочат, че развитието на българската енергетика от години се нуждае от стратегическо мислене, изработване на стратегия какво следва и какво бихме искали. Защото, нека да го кажа от тази трибуна, енергетиката е в основата на икономиката. Ако искаме държавата да се развива, ако искаме да имаме инвестиции, освен всички останали елементи на стабилност на инвестиционния климат, стабилност на правораздавателната система, един много важен елемент е да имаме сигурна енергийна база, която на всичкото отгоре да е способна да произвежда енергия на конкурентни цени. Такава стратегия аз не намерих да е правена през годините преди нас. Тези фатални три месеца не могат да обърнат колелото на историята и да направят нещо, което не е правено в последните години, не искам да цитирам колко. Проблемите в енергетиката не са от вчера, не са от месец май. Проблемите в енергетиката са от години. Проблемите в „Марица изток 2“ – държавната топлоцентрала, са изключително остри както от гледна точка на необходимостта на енергетиката, тъй като тя е структуроопределяща за енергийния баланс, така и по отношение на социални проблеми, заетите в нея хора от две или три, може би и четири области. Всички тези въпроси са от изключителна важност, но в същото време за периода на функциониране на служебното правителство въпросът с пропуснатите възможности по отношение бъдещето на тази централа не може да бъде решен. Мисля, че през 2020 г. България се е присъединила към онзи праг на поносимост на въглеродните емисии, който е приет за Европейския съюз за декарбонизация, от порядъка на 55% към 2020 г. Това решение предопределя до голяма степен невъзможността в момента да се коментира и да се договаря продължаване на живота на Марица изток 2 с нормални аргументи. Да, зная, че има различни практики. Други европейски държави предоговарят в обозримо бъдеще оставането на този тип въглищни централи. Да, има други европейски държави, които спират новопростроени въглищни централи, в интерес именно на тази декарбонизация, в интерес на зелената сделка, кръговата икономика и всичко останало. Въпросът е много труден, въпросът е такъв, че предстои много сериозен дебат, така че следващото правителство трябва да е готово да участва в този дебат компетентно и аргументирано, така че да защити националния интерес по възможно най-добрия начин. Но пак опираме до стратегия. Тази стратегия, разбира се, трябва да бъде подготвена от правителство, но тъй като енергетиката е структуроопределящ отрасъл за икономиката, моята препоръка е вие като депутати да изискате тази стратегия да бъде разгледана и приета и от Народното събрание. Разбира се, работа на редовно правителство и на парламента. По отношение на „Булгартрансгаз“ в публичното пространство има различни информации, Вие го споменахте, че е пред фалит, в същото време има доклади на самия надзор на „Булгартрансгаз“, че всичко е наред, договорът е добър, включително някои от заключенията на този доклад посочват, че на практика взетите заеми вече са в режим на възвращаемост от гледна точка на транзитните такси. Да не влизаме в подробности колко биха били тези транзитни такси, ако беше друга тръбата и друг преносът. Мисля, че и в момента се прави анализ. Да, може би не е много гласовито Министерството на енергетиката по отношение на неговите анализи, защото предстоят. Вероятно не са и толкова лесни тези анализи, но да се надяваме, че в близките дни ще имаме повече яснота по въпроса. По отношение на строителството на АЕЦ „Белене“ – много важен въпрос, който влиза точно в това, което говорих преди малко: стратегията на България по отношение на енергетиката. Искаме или не искаме да имаме просперираща икономика в бъдеще? Искаме или не искаме да имаме индустриална база, която разчита на енергийна база, която е предсказуема и която може да работи без в случая, както е с възобновяемите източници, да зависи от капризите на времето и развитието на тези технологии? Ядрената технология е доказана. От гледна точка на енергетиката е може би най-надеждната база, която създава предсказуем енергиен ресурс. Необходимо е да се вземе решение искаме или не искаме да строим допълнителна централа – дали ще е на площадката на Белене или на Козлодуй, имаме различни предложения, но България като държава трябва да реши този проблем и да вземе решение в обозрим срок. Строителство на нови ядрени мощности трябва да започне по мое скромно мнение. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Янев. От ГЕРБ-СДС – заповядайте.
Уважаеми госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господин Министър-председател! Преди да задам въпроса си, мисля, че ще изразя мнението на цялата зала, която беше доста смутена, да се изразя внимателно, от информациите, които бяха изнесени от господин Тошко Йорданов в началото на заседанието за министър от Вашето правителство. Аз не искам да Ви поставям в никакъв случай в неудобно положение и да настоявам да отговаряте веднага, но ми се струва, че политическата коректност и отговорност предполага все пак отговор на тези информации да бъде даден до края на деня. И сега въпросът. Уважаеми господин Министър-председател, на 24-ти този месец, тоест преди няколко дена, беше разпространена новината, че международната рейтингова агенция Fitch Ratings е потвърдила дългосрочния кредитен рейтинг на България в чуждестранна и местна валута като BBB с положителен рейтинг. В аналитичната част на съобщението се казва, че положителната перспектива отразява понижението на макроикономическите рискове по линия на COVID-19 и по-високата устойчивост на икономиката, както и продължаващия напредък към еврозоната. Възходящата тенденция отразява по-доброто от предвиденото възстановяване на брутния вътрешен продукт през първото тримесечие на 2021 г. и очакваното засилване на вътрешното търсене и износа през второто тримесечие на годината. И още се казва: фактори, които биха могли да доведат до понижаване на рейтинга, са неблагоприятни политически развития, които да намалят доверието и икономическото възстановяване, продължително нарастване на публичния дълг и така нататък. Въпросите ми към Вас, уважаеми господин Министър-председател, са: съгласен ли сте с анализа и оценките на Fitch Ratings? И ако сте съгласен, бихте ли казал поне една добра дума за водените от предишното правителство икономическа и финансова политики? И, второ, бихте ли потвърдили, че една продължаваща политическа нестабилност, може да доведе до понижаване на кредитния рейтинг на страната? И кой според Вас би следвало да носи отговорност, ако това се случи? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Чолаков. Заповядайте, господин Янев.
Благодаря за зададения въпрос. Нека да започнем с добрите думи. Първото тримесечие на тази година действително икономическите показатели са добри. Аз не съм застанал тук пред тази трибуна, за да критикувам някого или да хваля друг. Имам обективна информация, подадена от Министерството на икономиката, която казва: икономически България през първото тримесечие на тази година стои добре. Мога да цитирам и части от доклада. [[Единични ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]] Но сравнението на икономическите показатели – това, което имам, и това, което е отразено вероятно и в оценката на кредитната агенция, е, че това сравнение става на база с предходната година, която е година на криза на ковид и естественото повишение на ефективността на икономиката и на бизнеса е една добра новина. Тоест бизнесът започва да се възстановява, да работи. Тази тенденция продължава и в момента. Нека да не я свързваме с политическата стабилност и нестабилност, защото политическата стабилност и нестабилност е в ръцете на всички нас в зала и народното представителство, и политическите партии трябва да решат какво предстои и дали ще има стабилност или нестабилност. Разбира се, искам да кажа няколко думи по отношение на използването на тези кредитни рейтинги и факта, че икономиката по принцип е инерционна система. Инвестициите, мерките и решенията, които се вземат сега, дават резултат след няколко месеца, може би и години. В бизнеса всички знаем, че стремежът е да има възвращаемост на инвестициите по възможно най-добрия начин, най-бързия начин, но магьосници, които могат да си върнат вложеното за няколко месеца, са малко и най-вероятно това не са чисти бизнес – така да го кажем – практики. В този смисъл трябва да гледаме внимателно на тези кредитни рейтинги. Плюс това самите компании, които се занимават с кредитни рейтинги, имат методология, която включва задължително и това, което споменахте – анализ на политическата стабилност. Каква ще бъде тя, както вече казах, зависи от всички нас. Нека да кажа няколко думи по отношение на еврозоната. България е приела това решение за присъединяване към еврозоната преди повече от година и важното е, че когато дойде моментът да се взимат съответните решения, трябва да има информиран дебат в това отношение. Много е важно какво искаме и как го искаме. Много е важно да имаме оценка на икономическото развитие в момента, когато се взимат решенията. Така че, ако имаме позитивен тренд и икономиката се развива динамично и расте, може би е удачно да се присъединим към еврото по наше желание в момента, когато има, разбира се, и желание от страна на държавите – участнички в еврозоната. Ако обаче е негативен трендът и българската икономия е в рецесия, трябва да мислим много сериозно. Това е разковничето, което мисля, че трябва да се чуе в тази зала и да го имате всички предвид – когато дойде време за тези решения да се има предвид и какви са решенията на нашата икономика и тенденциите за растеж или за някакъв вид стагнация. Разбира се, всички имаме нужда от растеж в икономиката. Правим всичко възможно и в момента, и в рамките включително на тези два-три месеца служебното правителство прави всичко възможно да подпомага бизнеса, но понякога в икономическото развитие в глобален план има тенденции, върху които ние не можем да влияем. И нека не отиваме там и да правим прогнози какво би могло да се случи с основни суровини, пазари и така нататък. Това е въпрос на един друг анализ и се надявам, че ще има възможност да бъде продължен по подходящия начин. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Янев. За въпрос от „БСП за България“ – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Премиер, уважаеми господа министри, уважаеми дами и господа народни представители! Битката с бруталната корупция и паралелната държава ние от нашата партия водим вече дълги години. Символите на ГЕРБ, с които тяхното управление ще се запомни – непрозрачността, некомпетентността, шуробаджанащината и мащабната корупция, ни доведоха дотам, че сме водещи във всички негативни класации, а именно: по преките чуждестранни инвестиции, по свобода на словото, по нивата на неравенства и така нататък. [[Реплика от народния представител Тома Биков.]] Няма нужда да водим диалог от трибуната. Ако искате, изкажете се после. В тази посока бих искал да задам следния въпрос към Вас, уважаеми господин Министър-председател. Във Ваше интервю от средата на месец юни за българските медии Вие говорите за състоянието, в което сте заварили страната като служебен премиер на България, а именно: високи нива на корупция в различни стопански сектори и нейното замаскиране в законови вратички, функция на дългогодишното лобистко и тенденциозно законодателство от същия този модел на ГЕРБ и неговите присъдружни партии в трите кабинета, а също така и огромен хаос, който цари в държавните институции. Посочвате като пример Министерството на околната среда и водите, на земеделието, на икономиката и туризма, дори на културата и образованието. Въпросът ми към Вас е следният след близо 40 дни от това Ваше изявление, освен изложените пред обществото ежедневни азбучни примери за корупция, какви други мерки, като сезиране на компетентни органи, въвеждане на по-добра организация в тези ведомства, кадрови промени и така нататък са предприети и как оценявате текущите резултати? Има ли тенденция в тази посока да бъдат поетапно възстановени на практика функциите, изначално заложени във философията на тези държавни институции, в тяхната правова и в полза на обществото дейност? Има ли нужда с едно по качествено в полза на обществото законодателство да се регулират и да се пресекат занапред такива неприемливи практики? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Бурджев. Господин Янев, заповядайте.
Госпожо Председател, уважаеми народни представители! Мисля, че въпросът с корупцията беше засегнат няколко пъти и аз го адресирах по начин, по който мисля, че е подходящ да се адресира именно от трибуната на Народното събрание, затова, защото този проблем, с който се сблъскваме, усилията трябва да бъдат на всички, не само като законодателна инициатива, не само като законодателна рамка, която, ако е необходимо да се обогати, да се правят нови закони и така нататък, но и по отношение на тяхното прилагане. По отношение на функционирането на съдебната система. Искам да използвам тази трибуна да отправя един призив: в политическото говорене, когато стане въпрос за взаимодействие между властите, най-честият израз, който се чува в нашето българско политическо говорене е „разделение на властите“, който, независимо, че е залегнал в Конституцията, не мисля, че в пълнота изразява взаимоотношенията между властите. Защото според мен истинският израз е „взаимна зависимост на властите“. Така функционира демокрацията и това са принципите, заложени като минем от Платон, Монтескьо и стигнем до наше време, и до съвременните практики на функциониране на демократичната държава. Взаимната зависимост означава, че никой не е независим да взима самостоятелни решения. Да, заложено е в Конституцията, че съдебната власт е независима. Вероятно не е допълнено изречението, че е независима, когато отсъжда. Но по отношение на други фактори, тя е взаимнозависима и с изпълнителната и със законодателната власт. Най-малкото по отношение на мощта на портмонето, така да го кажем. По отношението на бюджета, който се предлага от изпълнителната власт и се гласува от законодателната власт. Във връзка с това, моята идея е, че говоренето по отношение на борбата с корупцията минава през всички власти, минава през взаимодействието и целенасоченото търсене на решение как тази борба да бъде в интерес на публичния ресурс и в интерес на прекратяване на съществуващи практики. Да, споменахте интервю, в което съм дал определена информация, определения и така нататък, и независимо колко са дните след това, този процес на анализ и на оценка, и на начини за търсене на подобряване на съществуващите практики се правят непрекъснато, и в момента се правят. Такъв анализ се прави и подобряването на практиките се правят. Разбира се, взимат се и мерки, включително чрез именно този междуинституционален подход, включително със сезиране на Прокуратурата на Република България. Само един пример ще Ви дам, че по отношение на Агенция „Пътна инфраструктура“ и икономическите, и финансови взаимоотношения, които са открити от служебното правителство – над 60 сигнала са подадени към прокуратурата. Разбира се, такива има и в други сфери, и в други министерства – нямам обобщена информация да Ви дам точна бройка в момента колко са такива сигнали, но ако е необходимо, може да бъде предоставена допълнително такава информация. Да, възстановяването на функциите е един процес и той е започнал по министерства и ведомства. Казах Ви един пример какво съм направил лично аз по отношение на функционирането на администрацията на Министерския съвет. Подобни тенденции има и в другите министерства, но нека да го кажем така: функционирането на държавата, използването на инструментите, които има държавата съответно в различните власти, за законодателната няма да говоря, но по отношение на изпълнителната власт, функциите, които са зададени от законовия ред и определянето на отговорностите на отделните министерства и техните ресори и отговорности, те зависят от изпълнението именно на този законов ред и правилното им функциониране. Това е усилие, което, разбира се, Вие от парламента трябва да го подпомагате чрез правилно допълнение на съществуващите закони или ако е необходимо, да се правят нови законови рамки. Но усилието, което е започнало по време на служебното правителство, е именно в тази посока – за нормално функциониране на администрацията в рамките на законовия ред и от гледна точка на целесъобразност на изразходване на обществения ресурс. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Янев. От „Демократична България“? Заповядайте, господин Панев.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми господин Премиер, господа министри! Несъмнено е добра новина подобряването на бюджетното салдо с над половин милиард месечно спрямо същия период на миналата година. Очевидно част от това подобряване се дължи на запушването на корупционните течове, което се случва в служебния кабинет. Друга голяма част обаче може би се дължи на нарастващата инфлация, за което бих изразил съответните опасения. Виждаме, че през последните месеци приходите от ДДС нарастват с над 40% спрямо същия период на миналата година. Това до голяма степен се дължи на ръста на цените на горива, на суровини, на хранителни продукти. Затова може би и мерките в актуализацията на бюджета по отношение на нарастване на доходите на най-бедните хора – на пенсионерите, са адекватни. Моят въпрос е по-скоро: имате ли опасения за наличие и за започване на някакъв период на стагфлация в България, пък и в цяла Европа през следващите месеци и какви биха били мерките, които служебно, пък и редовно правителство би трябвало да вземе, и в какъв период? Благодаря.
Благодаря Ви, господин Панев. Заповядайте, господин Янев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители, изключително важен въпрос по отношение на инфлацията. Това е въпрос, който трябва да се наблюдава много внимателно и от следващото служебно [[оживление]], извинявам се, редовно правителство, подкрепено от парламента. [[Реплики.]]Трябва да има готовност – лапсус, извинете, не го мисля, следващото редовно правителство трябва да има готовност да адресира именно този проблем, затова, защото много са факторите, които влияят. На базата на тези показатели, на първо място, събираемостта е по-голяма по няколко фактора. Да, наистина се запушиха някои дупки. От друга страна, в чисто технологичен период за отчитане, много от фирмите сега правят тези отчети и съответно вноските към приходните агенции. А по отношение на глобалната или по-скоро европейската картина, от една страна, наистина има повишаване на енергоносителите до известна степен – то не е драматично, обаче как ще се движат цените на международните пазари по отношение на основните суровини – нефт и газ, които са свързани, разбира се, е един добър въпрос, който не е необходимо да гледаме в кристална топка. Но също имам така едно подсещане, че трябва да гледаме и какво се случва в Европа, защото в момента в чисто европейски план по отношение на цените и инфлацията – това е ефектът на Брекзит. Великобритания вече не е в Европейския съюз, част от бюджетите и съответно вноските на европейските държави по отношение на Европейската комисия нараснаха. От друга страна пък, вече търговията с Великобритания до известна степен е в нормите на някогашната европейска практика на безмитен внос, но има вече нови елементи, елементи на допълнителни мита и такси, така че малко е комплексен въпросът и не бих искал да влизам в детайли2 без да съм достатъчно запознат с тези детайли, но това е единият ефект по отношение на инфлацията. Да, инфлацията трябва да се наблюдава, защото е възможно в края на годината, независимо от това дали ще бъде направена сега или по-късно тази актуализация на бюджета трябва да се наблюдава внимателно, за да не се наложи нова актуализация в края на бюджета. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Янев. От „Движение за права и свободи“? Няма въпроси. И от „Изправи се БГ! Ние идваме!“? Госпожо Дончева, заповядайте.
Уважаеми господин Министър-председател! В отговора на един предходен въпрос към Вас Вие казахте, че сте установили, че специализираната администрация на Министерския съвет, когато дава становища по нормативните актове, които Министерският съвет гледа и по които взема решение, е била насочена да дава становища само във връзка със законосъобразност. Моля да ни кажете дали има изрична заповед за това, или са били издадени устни разпореждания и насоки? Как смятате, че тогава са се вземали решенията по целесъобразност? Защото, както е известно, в десетгодишното управление на ГЕРБ настъпи една еволюция в състава на Министерския съвет по посока на пълна депрофесионализация. Известно е, че секретарките на някои министри ги заместиха дори на вицепремиерски постове?! Ако трябва политическите лица без грам професионална компетентност да се произнасят по целесъобразността на това, което тече за решаване, как точно се е случвало и до какво това е довело? Втората група въпроси, която ме интересува, е: установихте ли как са оформени бюджетно онези разходи, които са направени за автомагистрала „Хемус“ пет години предсрочно? С бюджет, без бюджет, с решение на Министерския съвет – с каквото и да било? И позволете ми да взема леко отношение към това, което колегата Радо Чолаков постави. Разбира се, въпросът на господин Тошко Йорданов, с който ни посрещна тази сутрин, ще намери някакъв отговор и от Вас, и от Министерския съвет, но моля Ви, не в тази дискусия днес, която има пряка тема. Всички бизнесмени, които се намират в залата или не се намират в залата, но са народни представители, знаят, че те водят дела срещу някого за неуредени сметки и спорове, някой води дела срещу тях, част от тези дела те печелят, част от тях губят, по част от тях подписват споразумение. Така че не гледайте на това като на сензация във връзка с морала на един министър. Гражданските дела в бизнеса са ежедневие. Моля Ви, разбира се, да дадете отговор на обществото толкова и колкото смятате за необходимо, но спокойно и с оглед на фактите, защото, когато аджамиите влязат в игрището на политиката, стават тежки контузии, понякога падат тежки предмети с тежки физически последици.
Госпожо Дончева, времето Ви изтече.
Благодаря.
Благодаря Ви. Заповядайте господин Янев.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Госпожо Дончева, уважаеми народни представители! Да започнем от връщането към стария въпрос-отговор относно целесъобразност – законосъобразност. Това, което споменах и заварих в Министерския съвет, буквално беше в първата седмица. След това вече необходимите становища и подкрепа на целесъобразността на определени решения е факт и ежедневие – в момента. Не намерихме такава подписана заповед, която да забранява на администрацията да пише становища и да се занимава с тази целесъобразност. Няма такъв ред. Не искам – Вие го споменахте, за депрофесионализация – да го наричам така, защото не съм сигурен, че мога да го твърдя 100%. По-скоро практиката говори за това, че администрацията на Министерския съвет, която едва ли не е била арбитър в едни предходни години при подготовката на различни административни актове, това, което заварих, е едно поведение на инертност, инерция. Приемат се подготвените нормативни актове от други администрации почти безрезервно, безпрекословно и без необходимия допълнителен анализ най-малко от гледна точка на целесъобразност. Разбира се, законосъобразността – вече подчертах няколко пъти, че е задължителна. На практика тази администрация не беше активна – в момента вече е активна. И се надявам, че със съвместни усилия и със следващото правителство вече ще може да се върне на онова ниво на професионалност, което е било в предходни години. По отношение на въпроса, който задавате, за бюджетирането на магистрала „Хемус“, мисля, че многократно беше споменат този механизъм, включително в публични изявления на министъра на регионалното развитие и благоустройството, на министъра на финансите. Освен нарушенията поради това, което е споменато – липса на проекти, липса на отчуждаване по трасето и така нареченото ин хаус раздаване поръчки на различни фирми, което беше тяхното обяснение, за да си купят материали. Дават се милиони фирмите да купят материали. Не искам да се връщам към стари публикации, но тази практика към момента е прекратена. Разбира се, животът не спира и там, където има разрешение и се работи, се работи. Не е целта да спрем фирмите, които работят; не е целта да спрем и фирмите, които са просто преносител на един финансов ресурс, а по-скоро оттук нататък да се сложи ред и да се финансира тогава, когато ще се строи на базата на съответните разрешения, на базата на съответната подготвеност на целия технологичен процес на строежа. Онова, което споменахте по отношение политиката и мнението по отношение на младите, старите и всичко останало, и въпроса на господин Чолаков, а преди това на господин Йорданов – мисля, че не е необходимо да ставам адвокат. Министърът на финансите е пред Вас – ако имате желание и прецените, че е необходимо, той може да се защити сам. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Янев. Сега преминаваме към изразяване на отношение към отговорите на министър-председателя. От „Има такъв народ“? Няма желаещи. От ГЕРБ-СДС? Заповядайте, господин Ананиев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми госпожи и господа народни представители, уважаеми господин Министър-председател, уважаеми господа министри! Днес ние се събрахме, за да направим дебат по истинското състояние на финансите и икономиката на нашата страна. За съжаление обаче, по време на тези изказвания се казаха много неистини, което, разбира се, не говори добре за докладчиците. Като последен редовен министър на финансите и в знак на коректност, ще започна с датата 12 май 2021 г. – денят на предаването на управлението на държавата на служебния кабинет. Мястото е Министерството на финансите. Какво каза служебният министър на финансите? „Благодаря на господин Ананиев – разбирайте на Политическа партия ГЕРБ [[смях от ИБГНИ]] , че въпреки продължаването на кризата, след първото най-тежко тримесечие е успял с преструктурирането на разходите да продължи мерките за подпомагане до края на месец май, за мерките 60/40 до юни, а за медиците на първа линия – до септември. Оттук нататък трябва да се търси начин в рамките на утвърдения бюджет, тоест на нашия бюджет, дали и как тези мерки, тоест нашите мерки, могат да бъдат продължени и в каква степен. Искам да поздравя експертния състав на Министерството на финансите и на двете приходни агенции, които в рамките на гласувания бюджет осигуриха всички социално-икономически мерки не само за два месеца, а до месец септември, което се вижда от Проекта на закон за актуализация на държавния бюджет за тази година, подготвен от служебното правителство. Нещо повече, благодарение на техния висок професионализъм те ще се справят и с предизвикателствата до края на годината.“ Служебният министър на финансите прие със съгласие моите думи, че предавам държавата в добро финансово състояние, с една от най-стабилните фискални политики, с най-нисък дефицит и след трите страни от Европейския съюз с най-нисък дълг спрямо брутния вътрешен продукт. Изпълнението на бюджета и приходите вървят много добре. Към края на април бюджетът е на излишък, размерът на фискалния резерв е 8,8 млрд. лв. Държавата има кешова маневреност за посрещане на разходите, които предстоят. Това обаче не се хареса на създателя на служебното правителство и служебният министър бързо беше смъмрен. Той бързо обърна палачинката и измисли нова версия – да, бюджетът се изпълнява добре, но има проблеми с преструктурирането на разходите в него. Като пример даде предоставените допълнителни средства за строителство, ремонт и реконструкция на манастири, църкви и джамии. Това беше ясен знак за предстоящ удар върху вероизповеданията в България. Другата голяма измама е, че преизпълнението на приходите, предвидени в актуализацията на бюджета за 2021 г., е резултат на действията и мерките на служебния кабинет през техните два месеца. Много подценяват българина. Няма толкова наивни хора, които да повярват, че за 50 – 60 дни служебното правителство ще събере допълнителни приходи в размер на 2 млрд. лв. Ето каква е истината. Към края на месец април 2021 г. данъчните и неданъчните приходи нарастват с 2 млрд. 300 млн. лв. спрямо същия период на предходната година, когато пандемията е била много по-слаба и по-малко продължителна. Към края на месец май 2021 г., през който месец все още бяхме в управлението на държавата, данъчните и неданъчните приходи нарастват вече с 3,1 млрд. лв. спрямо същия период на миналата година. През цялото време – от началото на годината, фискалният резерв се е движел между 8 и 9 млрд. лв. – реална ликвидност, поради която от законовата възможност за емисии от 4,5 млрд. лв. дълг сме направили емисия само за 800 млн. лв. И не само това, в последния ми разговор със служебния министър на финансите той справедливо разсъждаваше дали да емитира нов дълг и кога, даже с предложената актуализация на държавния бюджет за 2021 г. предвижда намаление на дефицита по консолидираната фискална програма с 0,3% от БВП. В допълнение – банковата ни система е ликвидна и добре капитализирана. Това ми дава основание да се обърна към президента на държавата, който казваше, че държавата е пред финансов фалит, колапс и разруха, с думите на един български журналист, светла му памет: „Да, ама не.“
Времето Ви изтече, господин Ананиев.
Нека сега се обърна към становищата на международните институции. Международната рейтингова агенция „Фич“ потвърди дългосрочния кредитен рейтинг на България в чуждестранна и местна валута BBB с положителна перспектива. Мотивите са, че рейтингът е подкрепен от добрата външна и фискална позиция, понижаването на макроикономическите рискове по линия на COVID-19, по-високата устойчивост на икономиката, както и продължаващия напредък към Еврозоната. „Фич“ очаква икономиката да нарасне с 4,7% през 2021 г. в сравнение с 3% преди това. Преразглеждането към по-висок растеж е поради по-доброто от очакваното възстановяване на икономиката, забележете, през първите три месеца на тази година.
Господин Ананиев…
„Фич“ посочва… Извинявайте.
…надвишихте времето почти с минута и половина.
Всички хора, които говориха досега, бяха отправили упреци към правителството на ГЕРБ и имам възможност…
Вие сега ще го защитите така! [[Разгръща ръце.]]
Процедурата си е процедура.
Необходимо е – не само времето…
Добре, още малко – до седем поне.
„Фич“ посочва, че по предварителни данни за периода януари – май 2021 г. има солидни резултати в приходната част, подкрепени от икономическото възстановяване и усилията за подобряване на събираемостта. Европейската комисия предвижда същите тенденции за финансово-икономическо и макроикономическо развитие на България. Обръщам се към служебния премиер на Република България – той каза преди малко, че българските банки са раздали на бизнеса 250 млн. лв. По същество това са договори между Фонда на фондовете и българските банки. Кредитите са около 200 млн. лв. – всички са за рефинансиране на съществуващи кредити, а не са нови. Това е заради изискването за обезпеченията, които са записали. Така реално програмата не е в помощ на икономиката, а е само в помощ на банките, които си оправят с държавните гаранции от 80% съществуващите кредити.
Благодаря Ви, господин Ананиев.
И завършвам накрая – българското правителство в най-трудните моменти на пандемията намери добрия баланс между мерките за запазване здравето и живота на хората и възможностите икономиката да продължи да работи.
Затова ли сме на първо място по смъртност?
Бъдете сигурни, че благодарение на това и бизнесът, и хората дадоха своята дан за финансово-икономическата стабилност на нашата родина. Уважаеми колеги, за да градим нашето бъдеще – бъдещето на българските граждани, нека честно и без политически пристрастия да признаваме добрите неща на предшествениците. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС. Провикване от ИБГНИ: „БКП!“]]
Благодаря Ви, господин Ананиев. От „БСП за България“ – заповядайте, господин Гуцанов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър-председател, уважаеми господа министри, колеги народни представители! Не мога да не бъда удовлетворен от факта, че повече от два часа в пленарната зала – тук, където му е мястото, обсъждаме проблемите на финансите и на икономиката, а не ги обсъждаме на разходка в гората, за да гледаме какъв е кредитният рейтинг, така както беше в едни предходни правителства [[ръкопляскания от „БСП за България“]] , с всичките уважения към Вас, господин Министър. Смятам, че е важно точно по този начин да продължи работата на Народното събрание – тук да бъдат обсъждани приоритетите и вижданията за развитието на страната ни. От БСП в продължение на повече от четири години коментирахме всички тези проблеми, които днес много ясно премиерът на държавата спомена, а именно, че над 15%, забележете, от бюджета на държавата е бил раздаден по системата ин хаус. Това нормални процеси ли са?! Това не е ли явно заобикаляне на Закона и даване на средства [[реплики]]– казах „заобикаляне на Закона“, така че да бъде подхранена тази корупционна среда и да бъдат раздавани средствата на фирми, които се прецени, и на цени, които се прецени, от определени лица в държавата?! Не считам, че този процес трябва да продължава. Явно, че трябва да бъдат приети законови инициативи за промяната на това законодателство, защото неговата функция, както споменах и в своето изложение, беше една, докато тя се изроди, и премина в съвсем други параметри. Не считам също, че е нормално държавни фирми като Автомагистрали, държавни фирми, които отговарят за прокопаванията на каналите, в които няма никой друг освен изпълнителния директор и съществуват единствено и само в правовия мир на хартия, през тях да преминават огромно количество средства – милиарди, и те в същия ден да бъдат разпределени към други компании, но вече частни, без търг, без конкурс, с неясни параметри. Така че явно и тук, в Народното събрание, трябва да вземем нужните мерки това нещо да бъде преустановено. Това, което на мен много ми се иска, е действително приоритетите на държавата да бъдат обсъждани тук – в заседателната зала. Дано да успеем да намерим – всичките парламентарни групи, вечните приоритети на страната ни и те да бъдат стратегия за развитието на държавата ни, а не да се променят, когато някой идва на власт и когато той смята, че светът започва с него. Ако тази функция успеем в Народното събрание да изпълним и действително да определим кои са тези стратегически важни, бих казал, отново вечни приоритети на страната ни, то действително това ще бъде сериозно свършена работа от народното представителство. Аз лично си пожелавам точно това да се случи. Когато се приемат бюджетите на държавата, тези приоритети да бъдат отразени в тях, да не бъде година за година и никой да не си позволява оттук нататък да раздава тези средства, независимо от къде и как – дали от джипка, или отнякъде другаде. Нека да сложим край на този период на страната ни! Ние от БСП ще се постараем и ще дадем всичко възможно да бъдат изработени именно тези приоритети с нужните виждания на всяка една от политическите партии, за да може българският народ да получи чувство за сигурност, за удовлетвореност и да знае каква перспектива седи пред него. Благодаря още веднъж, господин Премиер, че бяхте днес в залата и поставихме начало на един дебат, който е толкова необходим за страната ни. [[Ръкопляскания от „БСП за България“.]]
Благодаря, господин Гуцанов за спазеното време. От „Демократична България“ – заповядайте, господин Димитров.
Уважаеми господин Председателстващ, господин Премиер, господа министри, дами и господа! Има обективни начини за оценка на успеха. След 10 години управление на ГЕРБ данните на Евростат показват следните неща – сериозно изоставане от Румъния. Ако беше успешно това управление, сега щяхме да сме ги догонили и изпреварили. Защото ние 2007 г. искахме да се откачим от тях, 10 години по-късно сериозно изоставаме. Изоставането в доходите спрямо централно- европейските и балтийските страни, които се присъединиха към Европейския съюз, е драматично. Така че да не се лъжем, че това управление е било успешно. За съжаление, не е било. На нас ни се иска да е така, но то не е било успешно. Затова ние – от „Демократична България“, си задаваме въпроса къде е проблемът? Смисълът на такива разговори днес е именно в това – да, трябва да има запушване на пробойните в бюджета, точно така. Има обаче и друг проблем. Тези страни, които се развиха бързо, като Естония, Литва, Латвия – балтийските страни, те дадоха приоритет на развитието на малкия бизнес. А тук доскоро миналото правителство допусна една изключителна свръхконцентрация – осем кредита от една банка за 1 милиард. Седем фирми получили 3,4 милиарда от обществени поръчки, 8,6 милиарда за ин хаус поръчки. Получава се така, че не само че малките фирми, малкият и средният бизнес не е в основата на развитие, нещо повече, често се използваше държавата, големите да ударят малките. Такъв пример е с малките бензиностанции, за които беше направен опит със закон да им бъде навредено, едва ли не да бъдат закрити, което е абсолютно безобразие. При такава рамка, в която големите получават какви ли не привилегии, няма как да има бързо развитие на икономиката. Защото бързото развитие идва от добрата среда, идва от малкия бизнес. Господин Премиер, няколко конкретни неща. Първо, за тези 8,6 милиарда ин хаус поръчки е много хубаво да се направи една таблица – кога са дадени, за какво са дадени, колко е изхарчено до момента, какво е направено, какво е очаквано. Тук ще си я сложим тази таблица и ще си я попълваме, за да е урок на всички, какво е правено и какви са резултатите от тази работа. Защото тук неефективността, колеги, е убийствена. Тази история трябва да бъде използвана и за търсене на отговорност, от една страна, но от друга, да бъдат взети мерки това никога повече да не се случва в България в тези мащаби. Има за какво да бъдат правени ин хаус поръчки. Например, когато трябва да купиш спешно машини за избори, го разбирам. Ние от „Демократична България“ го разбираме в такава ситуация – кратки срокове, бързи действия. Ето това е пример за ин хаус процедура – нямаш време, ама да правиш магистрали по този начин е пример за убийствена неефективност, която не може да се повтаря оттук нататък. За да достигнем прословутата Румъния и европейските страни, да променим този модел ни трябва висок растеж и тук всичко това трябва да се случи. Голямата промяна, която трябва да се случи! Е, не може повече да се търсят какви ли не начини за убийство на малкия бизнес, каквато беше доскоро политиката! Ами, извинявайте, нали видяхте, че и по съдебен ред – използван е съдът, за да бъде отнета собствеността на определени фирми, които някой не ги е харесал, което е още по ужасно, и допълва нашата теза за крайната и неотложна необходимост от съдебна реформа. Актуализацията на бюджета – много сериозен въпрос, наистина, но това трябва да става съвместно със запушването на тези пробойни, от които изтичат милиарди. Господин Министър-председател, ние държим да бъде направена, както казах вече, и проверка този милиард долара неустойки, които България може да си потърси и които биха стигнали за актуализацията на пенсиите за цяла година, в Министерския съвет взето ли е отношение по тази тема, имало ли е дебат, имало ли е решение, имало ли е един министър, който да каже: абе тук има български интерес, ние искаме да защитим нашия интерес, да си го потърсим този един милиард, да не се отказваме от него, защото знам, че такъв депутат няма. Това го проверих. В този парламент, в 44-тото народно събрание няма един депутат, който да е казал: абе дайте да го защитим този български интерес. Имаше извънпарламентарна опозиция – „Демократична България“, която постави този въпрос, многократно. Нямаше обаче един човек в парламента, който да постави тази тема. [[Шум и реплики.]] Специално ще се запозная. Това е важно да бъде изяснено и този въпрос да бъде проучен докрай, защото не става въпрос за един лев, не става въпрос за два лева, става въпрос за 1,7 млрд. лв., които стигат за актуализацията на пенсиите за цяла година, които не са потърсени целенасочено и са загубени! Така че тук този въпрос не може да бъде забравян. И ние ще продължаваме да го повдигаме, докато се изясни, какво е направено, кой носи отговорността и какво оттук нататък може да бъде направено. Да, България може да бъде друга. Да, можем да растем бързо. Да, можем да достигнем Румъния. Това изоставане от 30% в доходите можем да го преодолеем, но трябва нов път. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДБ.]]
Благодаря Ви, господин Димитров. От „Движение за права и свободи“ – заповядайте, господин Чобанов.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми дами и господа! Уважаеми господин Премиер, този дебат до голяма степен разкри някои от проблемите, на които сме свидетели в последните години. Проблеми, за които лично аз и „Движение за права и свободи“ също сме говорили. Проблеми, които се отнасяха и до начина, по който се харчат средствата и до концентрацията им в края на годината, когато 30% от основни бюджетни статии, от основни разходи бяха концентрирани, което води до неефективност. Това минало си го знаем. Ще продължим, разбира се, да се позоваваме и да разкриваме тези неравновесия, но, както се вижда, и в изказването на колегите е добре да погледнем, и напред, тоест това, което ни очаква рано или късно – създаването на редовен кабинет, го чакат много отговорни задачи и реформи. Ще си позволя да изложа няколко принципа на фискална политика, които според мен са важни, без да претендирам за изчерпателност – държавата да е редовен и изряден платец нещо, което засегнах и в моя въпрос. Повишаване на ефективността на разходите с фокус върху изпълними критерии за резултат, това включително, и по линия на административна реформа и дигитализация. Текущите бюджетни разходи да не се разрастват с темп, които водят до все по-висок относителен дял в общите бюджетни разходи и в брутния вътрешен продукт. Тези разходи не са гъвкави и при икономически спад водят до бързо разрастване на дефицита. Да не се допуска разрастване на преразпределението през бюджета. Делът на общите разходи и брутният вътрешен продукт да не се увеличава, което да е в резултат на неефективност. Капиталовите разходи да са на базата на принципите на капиталовото бюджетиране и да държат сметка за устойчивостта и дългосрочните разходи за поддържане. Подобни принципи ни предлагат и от Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, членството към което се стремим. Да не се променят данъците върху доходите и върху печалбите. В момента икономиката е на такова ниво на развитие, че трудът и капиталът, както и технологиите, са оскъдни. И ако си позволим да ги повишим или променим, това ще доведе до негативни резултати по отношение на икономическото ни развитие, да се адресират дефицитите в системата за обществено осигуряване, които могат да продължат да се разрастват, ако предприемем неблагоразумна политика. Не на последно място, и може би най-важно, е да се предприемат необходимите реформи за постигане на ускорен и догонващ растеж, без които реформи сме обречени на дефицити в бъдеще. А трябва да държим сметка, че рано или късно европейските правила по отношение на фискалната политика отново ще почнат да действат и ще изискват от нас балансиран бюджет в рамките на икономическия цикъл. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Чобанов. От „Изправи се БГ! Ние идваме!“? Господин Хаджигенов, от парламентарната група на „Изправи се БГ! Ние идваме!“ ще изразите ли отношение към отговорите на министър-председателя?
Благодаря, госпожо Председател. Господин Премиер, господа служебни министри, госпожи и господа народни представители! Бих искал да отразя притеснението си от това, което се случи днес. Някак си бях свикнал премиерът да ни се кара, да ни държи сметка, да ни е сърдит, да ни размахва дебелия пръст от трибуната. [[Реплики от „БСП за България”: „Той не е идвал!”]] Няма значение. Дали от тази трибуна, или от някоя друга в последните 12 години това беше ежедневие. Силно съм притеснен, че наблюдавам подобно нещо сега. Не мога да разбера кое е нормалното – може би това. Може би затова се бихме и може би затова стихнахме дотук от дясната част на залата и частично от лявата. Така че бих искал да благодаря на премиера за отношението му, както и за отговорите на въпроси. Това, което ГЕРБ не разбраха от част от отговорите обаче, е важно. Те бъркат доброто възпитание, нормално е, не го знаят, нямат го, с похвали и потупване по гърба. Рискувайки да им сляза на нивото, защото те няма как да се качат, очевидно, по-нагоре. Доколкото те във всяко едно действие или бездействие търсят парите, имам един риторичен въпрос: на тези агенции, с които твърдите, че Господ говори с тях, всъщност не им ли се плаща, господа и дами? И не е ли принципът, ако платиш повече, ще те качим нагоре в рейтинга? Риторичен въпрос. Така че аз настоявам да продължим с нормалните неща. Не тези, които бяха нормални до онзи ден – нормалните неща, които видяхме днес, нормалните неща, които ние правим, за да може да се случва това като днес. Благодаря, госпожо Председател.
Благодаря Ви, господин Хаджигенов.
Имаме ли пет минути?
Госпожо Манолова, времето не може да се разделя. Времето е на парламентарната група и то вече, мисля, беше взето от господин Хаджигенов, така че с това приключваме с изслушването на господин Янев. Благодаря Ви, господин Янев. Приключваме и с тази точка от дневния ред. Искате ли да дадем почивка сега, преди да започнем следващото изслушване? [[Шум и реплики.]] Добре, почивка половин час. [[След почивката.]]
Продължаваме със следващата точка от дневния ред: ИЗСЛУШВАНЕ НА СЛУЖЕБНИЯ ЗАМЕСТНИК МИНИСТЪР-ПРЕДСЕДАТЕЛ ПО УПРАВЛЕНИЕ НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ФОНДОВЕ. Моля, поканете господин Пеканов. Добър ден, господин Пеканов! Относно Плана за възстановяване и устойчивост, промените, направени от служебния кабинет по Плана и готовността за внасяне в Европейската комисия. Моля, вносителя за изложение на въпросите по изслушването. Имате пет минути.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители, уважаеми господин Вицепремиер! В условията на безпрецедентна пандемия с COVID-19 и последвалата икономическа криза Европейският съюз в демонстрация на изключителна единност и солидарност, предложи най-големия инвестиционен инструмент в историята си – Фонда „Следващото поколение на Европейския съюз“. Това е огромен пакет на стойност 750 милиарда евро под формата на грантове и заеми, които да стимулират реформи в държавите членки. По тази линия България се очаква да получи 6,3 млрд. евро, които да инвестира в изграждането на конкурентна икономика, в реформирането на енергетиката и здравеопазването си и в изграждане на едно по-добро бъдеще за нашите деца. Уважаеми народни представители, това е неповторима възможност за България, неповторима възможност да преобразуваме страната си и да наваксаме бързо пропуснатите години. Пред нашето Народно събрание, пред това Народно събрание и бъдещото правителство на страната стои невероятният шанс да трансформираме икономиката, да изградим необходимата инфраструктура за едно общество, което окуражава предприемачеството и осигурява подкрепа на малкия и среден бизнес. Това е възможност за много повече от изливане на асфалт и раздаване на пари. Говорим за производство на интелект, който повишава брутния вътрешен продукт, за да може България най-сетне да влезе в XXI век, една пета от който мина, без да се докоснем до интелекта и да се откъснем от корупцията. Тук говорим за създаването на система, която подкрепя иновациите и която поставя човека в центъра на управлението; а съществена реформа на здравеопазването, която да улесни достъпа и да повиши капацитета на здравните заведения в цялата страна, говорим и за цялостна реформа в образованието, която да подготви младите поколения за бъдещия пазар на труда и която да направи България атрактивно място за инвестиции и живот. Отговорността за постигането на тези цели се пада на нас днес. Уважаеми господин Вицепремиер, аз приветствам Вашата искрена и изчерпателна работа върху Плана за възстановяване и устойчивост като основен инструмент на Европейския възстановителен пакет. Ние от парламентарната група на „Изправи се БГ! Ние идваме!“ инициирахме днешното изслушване с няколко основни цели: Първо, да разберем състоянието на Плана и най-вече да установим готовността му за внасяне към Европейската комисия. Второ, искаме да разберем обхвата на промените, които служебното правителство е направило. И трето, да изложите пред нас и българските граждани какви са основните препятствия оттук нататък. Времето ни е изключително скъпо, тъй като всяко забавяне в изработката и предаването на Плана е и забавяне в инвестирането на средствата в българската икономика. Вие заварихте един план, чието внасяне към Европейската комисия беше нарочно саботирано от предишното правителство и който беше написан при пълна липса на прозрачност и достатъчно малко обществено обсъждане. Очакваме да чуем какви промени сте направили именно Вие по шестте стълба. Изключително заинтересовани сме да чуем и как Вие защитавате тези промени, особено предвид варианта на Плана, който заварихте. За нас е от съществено значение, както казах и преди малко, Планът не просто да позволи разходването на едни средства по модела на управление през последните 12 години, а да послужи като напълно целесъобразен инструмент за трансформацията на родината ни. Очакването на българските граждани е, че Вие сте използвали допълнителното време, което получихте, за да работите усърдно за повишаване качеството на Плана и за превръщането му именно в този инструмент за трансформация в модерна и конкурентоспособна европейска държава, каквато България трябва да бъде. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, госпожо Капон. Господин Пеканов, заповядайте да информирате Народното събрание по въпросите на изслушването. Имате 10 минути.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми заместник-председатели, дами и господа народни представители! Искам да Ви благодаря за тази чест и отговорност да говоря тук от тази най-висока трибуна, да говоря пред Вас за този изключително важен стратегически документ, който е пред нас, който е част от един много важен стратегически процес – Механизма за възстановяване и устойчивост, един уникален инструмент, нов инструмент на Европейския съюз, който изисква всяко предложение, всичко, което правим, да отговаря на строги и точни критерии, което налага сериозна техническа работа за подготовка и допустимост на отделните проекти. Миналата седмица ние публикувахме нашата ревизирана версия на българския План за възстановяване и устойчивост и смея да твърдя, смятаме, че той е много по-амбициозен и много по-добър от предшестващия. В него са заложени 57 инвестиционни проекта и 43 реформи, като сме надградили с 11 нови инвестиционни проекта и седем нови реформи, променили сме част от проектите, по които сме намерили проблеми. Силно вярвам, че това е една версия с много по-високо ниво на амбиция. Това ще отключи в следващите седем години за България 12,6 млрд. лв., но освен парите, които ще дойдат от Европа, се очаква да отключи още поне 8 млрд. лв. частни инвестиции. Важно е да си даваме сметка за общия макроикономически импулс, който ще дойде от този важен механизъм. Искам да започна с благодарности към всички министерства и институции, които наистина работиха неуморно в последните осем седмици, за да стигнем до тази нова версия. Смятам, че успяхме да внесем много промени и да стигнем до един завършен вид на документа – изпълняване на основните критерии, които искам, пак да напомня, са: принос към зеления преход, принос към дигиталния преход, това всеки от проектите да отговаря на специфичните изисквания, както казах, един от принципите – да не се вреди на околната среда. Тоест не всяко едно нещо, което за нас е важно, може да бъде част от този механизъм. Това е важен технически критерий, който трябва да имате предвид. Освен това всеки от проектите по някакъв начин да допринася за специфичните препоръки, които европейските институции всяка година отправят към нас. Ние сме работили именно в тази сфера и аз се надявам, че ако парите бъдат използвани правилно по Плана за възстановяване, те ще повишат потенциала на икономиката ни, ще повишат производителността в икономиката ни, ще донесат по-високи доходи, ще допринесат именно за това изграждане на инфраструктура, реновиране и всички други важни направления, които са заложени. За това обаче се изисква приемственост и воля тези проекти и реформи да се случат в следващите години. Аз съм доволен, че успяхме да направим много важни промени в някои направления – увеличаване на парите за образование и наука, на парите за здравеопазване, адресиране отчасти на проблемите в сектор „Енергетика“, в който имаме, знаете, много дългогодишни проблеми, които трябва активно да обсъждаме и да търсим решения по тях, засилване на частта за иновативните компании, реформи, които да помогнат на най-амбициозните и иновативни компании в страната ни, реформа, която да ни помогне по-ясно да виждаме дългосрочните рискове и предизвикателства пред страната ни и да търсим политиките, които могат да ги решават. Също така няма да пропусна, че сме търсили подобряване и разширяване на някои вече съществуващи проекти, които са били добри. В друга степен сме намалили някои проекти, по които сме имали притеснения. В сектор „Образование“ например се надграждат вече съществуващите проекти, които бяха добре разработени, добре защитени, увеличават се средствата и се надгражда например с нов проект за Националния STEM център – проект за обучение на учители, който вече сме коментирали неведнъж. В сектора „Здравеопазване“ – по-сериозно преформатиране, промяна на фокуса от саниране и обновяване на болници към закупуване на нова апаратура, както и други нови проекти – знаете, широко дискутирана ,и важна система за оказване на бърза помощ по въздух, един проект тъй наречените Stroke центрове, които да лекуват и третират случаите на инсулти в страната, платформа за образна диагностика. В сферата на науката също са засилени средствата, като програмата за ускоряване на икономическото възстановяване чрез наука е засилена в частта си за стимулиране на фирмите, които са най-иновативни – тези, които са получили печат от Европа, че могат да бъдат именно тези фирми, които да бутат икономиката ни напред. В сферата на икономиката – от Министерството на икономиката получихме преработени двата проекта и има оптимизация по тях, която цели например ресурсът по Проекта за индустриални паркове да се използва по-добре, да се гарантира, че ще има интерес от инвеститорите, и тези индустриални паркове в следващите години наистина ще се случват там, където има интерес. По Програмата за икономическа трансформация сме въвели една част с финансови инструменти – такъв модел, който да гарантира, че средствата ще се използват по по-добър начин именно в такива бизнеси, които носят възвръщаемост. В същото време неимоверно важно е да осигуряваме и безвъзмездната подкрепа за бизнеса, тоест тук трябва да търсим точния баланс. Отчасти това е политическо решение какъв е точният баланс между бързата подкрепа, която осигурява възстановяване и стимул – безвъзмездната подкрепа и финансовите инструменти, които имат възвращаемост, могат да се завъртят. В сферата на енергетиката имаше много отворени критики. Ние сме се опитали да отговорим на някои от тях, като за изключително кратък период от време Министерството на енергетиката успя да обогати Плана с три нови проекта и три нови реформи, които да удовлетворяват отчасти изискванията на Европейската комисия. Това са например трите нови реформи за стимулиране на производството на електроенергия от ВЕИ, либерализация на пазара за електроенергия на дребно, както и важна реформа – създаването на Комисия за енергиен преход, една комисия, която ясно да ни даде сценариите пред българската енергетика за пътна карта за климатична неутралност, именно за да може да взимаме решенията, които са важни пред нас и да знаем рисковете, които могат да произтичат от тях. Не можем вече да си затваряме очите за проблемите в българската енергетика. Виждате, че за европейските институции зелената икономика – зеленият преход е изключителен приоритет, и е много трудно ние да продължаваме да си затваряме очите за това. Трябва да правим повече в тази насока. В същото време в компонента „Енергетика“ има прекалибриране на част от проектите, намаляване например в частта за саниране за компонента „Специфичност за еднофамилни сгради“, които намерихме, че може би не са най-добрите бенефициенти за тази програма – въвежда се 15% съфинансиране само за някои сгради от по-висок енергиен клас. Това е много малка част от компонента, но е важен, важен подход да се въведе това съфинансиране. Увеличаваме седем пъти бюджета за програмата за финансиране на ВЕИ на покривите, почти до обхват на тавана за финансиране на даден проект. По други проекти в сферата на енергетиката трябваше да направим оптимизации именно за да намерим този важен ресурс, за да отговорим на критиките от службите на Европейската комисия, че не предоставяме достатъчно заместващи мощности, достатъчно възобновяеми енергийни източници, които именно следващите години да спомогнат този преход да се случва. Няма да крия – има отворени въпроси, които обаче не е редно един служебен кабинет в последните си дни да взема решенията по тях. Основните отворени въпроси са за бъдещето на въглищните региони и въглищните централи. Това е много труден въпрос, с който вече съм, надявам се, разговарял с някои от Вас по темата, трябва да търсим решения, така че да осигурим и бъдещето на хората в тези региони. Те ще бъдат изложени на социално-икономически рискове поради нуждата от зеления преход. Ние трябва да търсим възможности за тях – тези рискове да бъдат намалени, и адресирани. Втора тема, която остава отворена, е темата за върховенството на закона и правосъдието. Знаете, че от години получаваме критики от европейските институции по тази тема. Тук се очаква от нас амбициозна реформа, която трябва да бъде взета като решение в тази сграда. Един служебен кабинет не може да обещае нещо, което следващият редовен кабинет може да изпълни, може и да не изпълни. Това са важни решения, които трябва да дискутираме много активно. Ще довърша още само с няколко от промените. В компонента „Бизнес среда“ сме заложили реформа, която да помогне и подобри средата за най-иновативните фирми и стартъпите в България, като освен това, казах, създаване на един съвет за икономически анализи, който да ни предоставя именно анализа за дългосрочните рискове и предизвикателства пред страната ни, за да ни помага при следващото изготвяне на такива документи да знаем точно какво искаме дългосрочно да се случва, да имаме ясна база. В други страни това е направено преди създаването на техните планове за възстановяване и устойчивост и това е правилният подход. Радостен съм да кажа, че успяхме да засилим и компонента „Социално включване“, като с наистина много добрата работа на Министерството на труда и социалната политика предлагаме една реформа, която от години се изисква от нас от Европейската комисия, която да гарантира индексиране на минималните доходи, именно на най-изключените в нашето общество да гарантираме, че те ще получават малко повече подкрепа от държавата. Това е нещо, което Европейската комисия от години изисква от нас и аз се радвам, че успяхме да предложим такава реформа. Моето мнение е, че следващото българско правителство регулярно трябва да работи по активиране на заемната част по Плана за възстановяване и устойчивост. В нея това ще бъде допълнителна възможност да се активират други проекти, които все още не са били готови, не са минали по някакъв начин на техническите специфики на Европейската комисия. Това ще ни даде време да помислим такива проекти, които в момента не са успели да залегнат в Плана, как да бъдат включени в бъдеще. Смятам, че това е от макроикономическа гледна точка правилното решение. Имаме ли таймер?
Имате още малко време.
Добре. Трябва да помислим за дигитализация и на парламента в Плана може би. Както казах, остават някои отворени теми. Те трябва да бъдат решени в тази зала. Уважаеми народни представители, това е важен ресурс за икономиката ни. С него тя може да стане по-конкурентоспособна, по-производителна, по-ефективна и по-справедлива, по-зелена, по-дигитална.
Вече нямате време.
Всичко това ще помогне на хората ще увеличи техните доходи, ще гарантира нужните инвестиции в инфраструктура. Това е важен механизъм. Пестеливите в Европейския съюз – пестеливите, и недотам пестеливи страни, успяха да се обединят в тази криза, за да го има този механизъм, за да можем заедно да се измъкнем по-бързо от икономическата криза, за разлика от предишната. Те успяха да намерят някакъв вид консенсус и съгласие по тези много трудни теми. За това и аз апелирам към Вас, на тази сграда пише: „Съединението прави силата“, нека да потърсим консенсус, нека да вървим към финализиране на документа, да намерим решение за отворените въпроси и в най-бърз срок да успее и България да бъде част от този механизъм, както всички други страни в Европейския съюз. Благодаря Ви много. [[Ръкопляскания от ИТН и ИБГНИ.]]
Благодаря Ви, господин Пеканов. Преминаваме към въпросите към господин Пеканов. Заповядайте, господин Абровски.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми господин Пеканов, уважаеми колеги! Аз много внимателно изслушах това, с което господин Пеканов ни запозна, но вътре, за съжаление, липсваше една изключително важна тема. Земеделието, уважаеми колеги, е тази основа, върху която българската държава винаги е стъпвала, когато е имала проблем, за да може да се справи с всички свои предизвикателства. За съжаление, земеделие може да има само тогава, когато има вода. В последните 12 години с разрешение на правителството на ГЕРБ „Напоителни системи“ продаде за скрап една огромна част от съоръженията за напояване. Миналата година в Плана за възстановяване и устойчивост се появи една сума от 800, близо 850 млн. лв., с които трябваше вече унищожената инфраструктура да се възстанови. За съжаление, нивото на амбиция в този план – в тази му част, беше само и единствено финансова. Огромното притеснение на всички беше, че се подготвя поредната кражба. Въпросът ми към господин Пеканов е: защо, господин Пеканов, Вие избрахте лесния начин да премахнете този проект, вместо да го преработите и да го направите възможен да се случи? Защото, ако ние преминем към заемната част, аз мисля, че ще бъде изключително некоректно към българския данъкоплатец, от една страна, вече нещо за което той е платил, да се продаде за скрап, а след това да теглим нов заем. И един подвъпрос. Тези средства от 850 милиона в кои други мерки отидоха до 126 млн. евро, които оставихте? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Абровски. Министър Пеканов, заповядайте.
Благодаря Ви. Благодаря за въпроса. Решението далеч не е било лесно. Напротив, то беше много трудно и беше резултат на разговорите, които водихме със службите на Европейската комисия в последните два месеца. Първо, искам да започна, че напълно споделям важността на този проект и приоритета българското земеделие да получи подкрепа. Проблемът е, че дълго време по този проект не са направени да бъдат покрити така нужните – затова и споменах в моето въведение, изисквания пред службите на Европейската комисия. Това са изисквания, които отнемат месеци. Получаваме ясна индикация, дори ясно написана индикация, че това е най-проблемният проект в текущата версия на Плана – до 2 юли аз съм продължавал да изпращам Проекта и да се опитвам да го защитавам, но ясни бяха индикациите – Проектът по начина, по който е записан, влиза в разрез с Директивата за местообитанията, Директивата за водите, Директивата за ОВОС, не е направена оценка и не само на отделните обекти, а има нужда и от оценка на кумулативното въздействие върху водния стрес и редица други европейски регулации, които трябва да бъдат защитени. Имахме разговори с представителите на дружеството, които не са работили по този анализ. Този анализ няма да се случи за три-четири седмици. За съжаление, не получихме именно експертната защита на този проект от тях именно защото изглежда, че в някои институции в страната експертният потенциал е бил също нарязан на скрап. Проблемът идва от това, че ние може да работим още месеци, за да се опитваме този проект да остане като част от Плана и да забавим Плана още месеци, както казах, изисква изключително много дълго време, това съмнение и на експертите от МОСВ да се направи тази оценка на въздействието. В тази линия търсим компесаторни механизми, затова сме предложили този фонд, който да служи за модернизация и екологизация на земеделието. В активни разговори сме със сектора –вчера прекарах около два часа с представители на сектора, за да търсим решения. Но пак казвам, честното е да кажем, че тези 850 милиона не са били защитени до момента и ние нямаше как да ги защитим за няколко седмици, просто защото това отнема техническо време, за да може да се гарантира въобще дали знаем, че това отговаря на европейската регулация. В този смисъл търсим варианти. Смятам, че ще се опитаме да компенсираме с други средства, които да отидат към българското земеделие по Плана. Но Проектът за „Напоителни системи“ по начина, по който е подаден, в момента не отговаря, както казах, на доста строгите и точни критерии какви трябва да са проектите и как се доказва, че те не вредят на околната среда. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, министър Пеканов. Въпрос от парламентарната група ГЕРБ-СДС – заповядайте.
Да продължим темата с напояването, господин Пеканов. Аз нямах намерение да излизам сега, но след като чух Вашето обяснение… Абсолютно не съм съгласна с обяснението, затова че Проектът в подадения му вид е неприемлив. Комуникацията с Комисията течеше ежеседмично по няколко пъти с представители на експерти от четири главни дирекции, пет – с водещата, и във всяка комуникация бяха изисквани документи и защита на Проекта, който сме подали, и на всичко е отговаряно. Темата за въздействието на Проект върху околната среда идва от изискването, което Вашето служебно правителство с решение на министъра на екологията от 28 май въведе изискване за кумулативна екологична оценка, каквото изискване преди 28 май, по становище на МОСВ, нямаше. И въпреки това дори тази промяна, след 28 май по никакъв начин не ограничава Вашето правителство да продължи да работи по Проекта за защитата му пред Комисията. Няма никаква писмена индикация, че този проект ще бъде отказан. Гърция има такъв одобрен проект, да, на Румъния в първия му вид също е върнат. Всичко е въпрос на политическа воля. За доказателство ще Ви дам следния пример. В преговорите за новата обща селскостопанска политика за инструмент, който по политическо споразумение при присъединяването ни в Евросъюза беше лимитиран във времето, обединявайки се с всички заинтересовани страни, всички партии, дори ресорният заместник-министър като секретар на евродепутата Иво Христов, работи по нашето предложение, защитихме преходната национална помощ и за този период.
Госпожо Танева, формулирайте въпроса си.
Така че Вашето е воля да бъде оттеглен Проектът, а не да бъде защитен. Въпросът ми е: имате ли управленската и експертна воля да продължите защитата на Проекта с изготвянето на такава кумулативна екологична оценка и да възстановите ресурса, който беше определен за сектор „Земеделие“? Без напояване не можем по никакъв начин да говорим за диверсификация на земеделската дейност в България – плодове, зеленчуци и прочее, няма как просто.
Министър Пеканов, заповядайте.
Благодаря Ви много за въпроса, ще бъда кратък по него. Аз разбирам, че политическите спекулации и дискусии налагат Вие да изложите това мнение, но всички знаем, че това не е вярно. Всички знаем, че това не е вярно! [[Ръкопляскания от ИТН.]] Не става въпрос за никакво изискване – много е неудобно, когато от тази трибуна се манипулира, не става въпрос за никакво изискване на министъра, става въпрос за индикациите, които получаваме, да, официално от службите на Европейската комисия: защо не сте свършили работата? На 20 май извикахме хората, които е трябвало да свършат тази работа, те казаха, че са я свършили, само че не я бяха свършили. И така с годините много такива проблеми според мен по този начин са се случвали в страната. Така че по тази линия няма какво да спорим, всичко е написано. Ние знаем, че е така. Дали имаме политическата воля? Пак казвам, не става въпрос за политическата воля, става въпрос за политическо решение – искаме ли целият План да се забави с още много месеци, за да продължим една относително безсмислена дискусия в момента. Защо? Защото, както сама казахте, по същия начин Румъния дълго, дълго време се е запъвала и накрая е разбрала, че техният проект по същия начин написан като нашия с два милиарда няма да мине и те са се отказали от него. Това ще бъде, за съжаление, и крайният резултат, ако не започнем отначало с този проект, отначало цялостната му рамка да бъде пренаписана. В този смисъл ние търсим обаче, както казах. Да има политическа воля да гарантираме ресурса за сектора, тоест да търсим възможности тези средства да отидат по друг смислен проект за сектора. И този проект, както казвам, става въпрос за изисквания на Европейската комисия, не за нашето законодателство, това е. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС, ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви, министър Пеканов. Въпрос от „БСП за България“. [[Реплика от народния представител Десислава Танева.]] Моля Ви, не от залата.
Моля, за тишина залата!
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Вицепремиер! Националният ни план за възстановяване и устойчивост е изготвен под ръководството на бившите управляващи от ГЕРБ, които виждаха в него възможност да го превърнат просто в план за усвояване на средства – над 12 млрд. евро за България. [[Шум и реплики от ГЕРБ-СДС: „Еее!“]] Еее, не еее, това е положението! Основният проблем в съдържанието на този план е, че не е ясно какви проблеми решава и как ги решава. Наясно сме, че служебното правителство не може да извади напълно нов план, с изцяло променена философия, и според мен този проблем остава и след промените, залегнали във версията на Плана на служебното правителство. Оценяваме опита за нови решения в компонента нисковъглеродна индустрия – все пак тук има повишаване на финансирането с около 1 млрд. лв. Без да коментирам всичко останало, ще кажа, че не намирам за адекватни решенията, касаещи комплекса „Марица изток“. Аз разглеждам средствата, до които България ще има достъп чрез Плана, като шанс и възможност за българското общество и българската икономика като уникален шанс. Уникален шанс и за Стара Загора и региона, в рамките на 10-ина години да рестартират икономиката си и да я поставят на друга основа, независеща от развитието на комплекса „Марица изток“. Но не виждам как ще се случи това със заложеното в Плана? Наред с екзотичните идеи за рязък преход към водород и биогаз, новото е схема за подпомагане на пускането на експлоатация на парогазова централа в Маришкия басейн. Предвидена е открита процедура за предоставяне на инвестиционна подкрепа за строителство и пускане в експлоатация на парогазови мощности с капацитет 1 гигават. Оттук, господин Вицепремиер, започват сериозните въпроси. Настина ли смятате, че Планът съдържа адекватни решения и гаранции за бъдещето на регион Стара Загора и комплекса „Марица изток“? Откъде ще идва природният газ в количества, необходими за функционирането на парогазова централа с мощност 1 гигават? Осигурено ли е изграждането на газова връзка за това количество природен газ? За колко време ще се случи това изграждане? Наясно ли сте, че вложеното в Плана ликвидира две държавни и две частни дружества и в един момент повече от десет хиляди работещи в Комплекса ще останат без алтернатива за заетост? Какво предвиждате за тези хора? При условие че тези два обекта, елемент от националната сигурност, са в забранителния списък за приватизация как ще се осъществява частното партньорство? Подготвя ли се ТЕЦ-2 за приватизация? За да излязат от експлоатация трите рудника, каквато е алтернативата след прилагане на заложеното в Плана, са нужни огромни средства в рамките на 3 – 4 милиарда. Откъде ще дойдат тези средства, предвидени ли са? И последно, защо в Плана не са включени високи технологии, които ще са доста добри от гледна точка на ефективност, независимост от енергийни доставки и са добри за околната среда? Една от тези технологии е разработката на Минно-геоложкия...
Господин Гьоков, времето!
Завършвам. ...университет: „Изграждане на система за улавяне и съхраняване на въглерод и в земните недра“, която гарантира както запазване на добива от мините, така и работните места в ТЕЦ-а. По-важното – страната ще запази енергийната си сигурност и независимост, а цената на тока ще остане предвидима за дълъг период. Благодаря Ви.
Господин Пеканов, заповядайте.
Благодаря Ви за обширните въпроси, ще се опитам да отговаря на повечето от тях. Цялостната философия на Плана в крайна сметка, честно да си кажем, нямаше как да започнем отначало с оглед на осемте седмици, които имахме, както казах. Според мен една от грешките, тя просто е цялостно с годините, че ни липсва именно такъв макропоглед върху проблемите и предизвикателствата пред българската икономика – ще дам пример. В Гърция реално този анализ беше направен първо от видни гръцки икономисти в целия свят. Това е документът на Кристофър Писаридис, преподавател в Лондонското училище за бизнес и икономика, който залага основите на гръцкия план, след което на база на него е направен целият план. В рамките на седем-осем седмици, ние нямаше как да започнем отначало, да заложим цялостната визия отначало и след това да започнем да работим. Приемам тази критика. Това е важно нещо и тази критика се надявам да бъде обусловена със създаването на Съвета за икономически анализ, който е предложен тук. Това е институция, каквато има в много други европейски страни, в която годишно се публикува Доклад от независими академици, които в общи линии гледат нещата отстрани и казват какви са предизвикателствата и рисковете пред една икономика и какво тя трябва да прави. На база на такива анализи можем да правим такива дългосрочни решения и според мен да бъдат взети по-добре. За Маришкия басейн, аз разбирам напълно притесненията – те са на място. Важно е да не забравяме обаче, че Планът не е единственият ресурс, който получаваме. За социално икономическите рискове в Маришкия басейн ние ще имаме Фонда за справедлив преход на стойност 1,2 млрд. евро, които да отидат именно в инвестиции за това: отваряне на нови работни места, нова инфраструктура, адресиране на всички тези проблеми, които аз напълно споделям. За съжаление, миналата година по време на дебатите за Многогодишната финансова рамка първоначалното предложение за Фонда за справедлив преход, ако си спомняте, беше 40 млрд. евро за цяла Европа. Той обаче беше намален до 10 млрд. евро. Това беше, за съжаление, една загуба особено за източноевропейските страни, които именно най-много ще се нуждаят от тези средства. Тези средства обаче са там и именно това трябва да мислим – как да ги използваме, за да адресираме рисковете. В крайна сметка това, което ние имахме като изисквания или отворени въпроси с Европейската комисия, беше да им предложим заместващи мощности. По тази линия са работили и колегите в Министерството на енергетиката – да предоставят нови проекти, които отговарят на зеления преход и се вписват в препоръките на Европейската комисия. Да, може би не се адресират всички опасности с тях, но те адресират този проблем – за заместващите мощности. Казвали сме вече: ние няма да поемем ангажимент за затваряне в Плана. Не е редно едно служебно правителство да поема ангажимент за затваряне на такива големи комплекси и такива големи производства. Тоест това е червена линия, която имаме в момента. Не е заложено такова нещо. По отношение на водорода и биогаза, разбирам, има много различни експерти, с които говорихме. Някои го виждат като най добрата технология, която скоро ще се използва, други – като не толкова ефективна в момента. Но знаете, че има такива инициативи в европейските институции – да се търси, да се използва, да се отключва потенциалът за употреба на водород, така че дори да изглежда екстравагантна тази идея, това е нещо, към което ще се върви в следващите години според мен. Не на последно място, още с встъпването в длъжност при мен достигна Проектът за улавяне на водород, тъй нареченият Carbon Capture. След много дискусии с експерти обаче установихме, че такива проекти в момента има единствено в Щатите и на едно място във Великобритания. Те нямат масова употреба в момента, ефикасността им не е относително сигурна, а и нека си го кажем честно: такъв проект по-скоро ще бъде стъпка назад в това, което в момента е заложено като приоритет от Европейската комисия. Няма да бъде стъпка напред. Тоест ние ще им дадем сигнали, че всъщност не искаме да правим зеления преход. По тази линия не намерихме начин, по който изобщо този проект да залегне в Плана за възстановяване и устойчивост. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Въпрос от „Демократична България“.
Здравейте и благодаря. Разбрахме за тези 850 милиона, предвидени за „Напоителни системи“. „Напоителни системи“, забележете, а не напояване. Беше ясно, че Европейската комисия няма как да приеме подобно перо в такъв план. Но Вие знаете, че напояването е изключително важно за българското земеделие и изобщо за земеделието. За съжаление, тези 850 милиона се стопиха до 250 милиона за българското земеделие. Ето това недоразумение бих искала да изясните тук, защото средствата, които трябва да покрива този фонд, са средства, които е необходимо да помогнат на малкия, на средния, на фамилния фермер, загубил от пандемията и от промените в климата. Това, което е необходимо да се направи, е тези фондове справедливо да достигнат до всички фермери – малки, фамилни, които се намират в селата на България. Аз съм избрана от Добруджа и там питат: как тези средства ще достигнат до тях? Първият въпрос. Вторият въпрос: защо в този план няма нито думичка за гори? Няма нито думичка за развитие на горите! Българският фермер страда не само от сушата. Страда от киша, страда от градушки, страда от монополизация, страда от индустриализация и в този фонд са предвидени 2%. Ако направим сравнение, Гърция е отделила 450 млн. евро за развитие на биологично производство и за традиционни култури, каквито са маслини, цитруси и така нататък. А в България сме предвидили 2%, и то не за нашите традиционни форми на земеделие, не за диверсификация на българското земеделие. Средствата би трябвало да бъдат предвидени за тези фермери. Затова искам да знам как тези средства ще се разпределят, така че ние да отговаряме на средствата, отделени от Франция – 30% за земеделие, Испания, Италия, Португалия – повече от 25%? Как България ще бъде конкурентоспособна? Благодаря.
Времето Ви изтече, госпожо Върбанова. Заповядайте.
Благодаря за въпроса, госпожо Симеонова. Както знаете, ние дискутирахме с Вас, разбирам проблема и търсим решения в посока на увеличаване на средствата. Но трябва да установим за какво ще бъдат изразходвани тези увеличени средства, защото виждате, че до момента са били обещани едни средства, които бяха незащитими пред европейските институции. Тоест трябва да установим това. Както сме говорили с Вас, търсят се буфери, ще се увеличат средствата по начина, по който са залегнали сега за сектора „Земеделие“. От друга страна, секторът „Биоразнообразие“, аз пропуснах да го спомена в моето встъпление, но сме увеличили три пъти средствата по него именно в проект, който е за опазване на екосистемите и за биоразнообразие – един приоритет на Европейската комисия, за който ни беше казано, че в момента не е бил достатъчно застъпен в предишната версия на плана, и това са средства, които могат отчасти да отидат и натам. Тоест със сигурност можем да търсим решение за това. Вие знаете, аз провеждам срещи в момента с представители на бранша, слушаме техните предложения, ще приемем техните предложения за проекти. От друга страна, казах и знаете каква е техническата специфика, че нови проекти от момента на появяване на идеята до нейното крайно развитие като развит проект, който е защитен – минават около два-три месеца. Тоест може би най-добрият вариант е фондът, който в момента беше предложен от Министерството на земеделието, да бъде увеличен, да бъде подобрен, по някакъв начин да компенсира намаляването, което се случи заради отпадането на големия проект. Разбирам притесненията Ви. Трябва да работим по тази линия в следващите дни и седмици. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Вицепремиер. Въпрос от парламентарната група на „Движение за права и свободи“.
Уважаеми вицепремиер Пеканов, несъмнено в този момент сте под напрежение. Всички забавяния по подготовката на Плана, които се натрупват още от времето на ГЕРБ, ни водят до този момент, в който България вече е в риск да изпадне от пакета „Национални планове“, които ще бъдат одобрени окончателно от Съвета на Европейския съюз през месец септември, и нашият ще бъде разглеждан отделно, което е крайно неблагоприятен сценарий. Без съмнение моментът е критичен и за българската държава, икономика и институции, защото, започвайки от септември – може би, надяваме се, през следващите 16 месеца всички разчитат да бъдат инвестирани над 8 млрд. 800 млн. лв. в различните сектори. Вие казвате, че този план е добър и амбициозен. Това казваше и Вашият предшественик за неговия. За нас в ДСП добрите решения се базират не на гениалност, а на добър, правилен, системен и открит подход, базиран на диалог. В случая структуриран диалог, според най-добрите европейски практики. За съжаление, и по настоящата версия на Плана ние получихме множество възражения, мнения и бележки, включително и от общините в моя избирателен район Видин, които ясно индикират, че множество засегнати страни, заинтересовани лица, институции, браншови организации и групи граждани са били забравени. Нещо повече, забелязва се, че има ограничаване на конкурентния подход и дискриминационно отношение към достъпа до ресурс. Конкретно, но и не само в сектор „Наука“, а този принцип е основополагащ при достъпа до европейски средства и прозрачното им изразходване. Въпросът на въпросите, който ще ни даде отговор и на много други въпроси, е: как беше изготвен актуалният Национален план за възстановяване и устойчивост? По-конкретно: кой е бил привлечен в изготвянето му; кой е дал становището си; какво е било взето предвид и защо; и дали това е станало по открит и публичен начин? Претенция, с която правителството Ви започна работата си. Моля за изчерпателен отговор, защото само тогава ще разберем за кого този план е добър и дали Планът „Пеканов“ е по добър и по-различен от Плана „Дончев“ в начина му на изготвяне. Благодаря Ви предварително за отговора.
Благодаря Ви, господин Анастасов. Имате думата за отговор.
Благодаря за въпроса. Първо да разсея всякакви съмнения. Няма риск за средствата – има риск, че се забавяме. Съгласен съм и той става все по-отчетлив, затова и аз апелирам да търсим решение на отворените въпроси, които са трудни и няма да можем бързо да вземем решения. Да не отваряме всички компоненти и всички пера отначало. Важно е да знаете и друго – това, което получаваме като сигнали от европейските институции, че за тях е по-добре да е качествен планът, да отговаря на всички изисквания, отколкото да се бърза. Ние вече отдавна не бързаме, за съжаление. То това е много фин баланс. Много фин баланс! В тази насока именно беше структуриран и процесът в последните осем седмици. Процесът беше носен от министерствата и институциите. Няма План „Пеканов“, няма и План „Дончев“, има план на цялата държава. Планът е изготвен от министерствата и институциите с техния експертен потенциал. Казвал съм и в други изяви. За съжаление, в някои министерства експертният потенциал не е бил развиван в годините. В други министерства експертният потенциал е блестящ, брилянтен и аз съм изключително благодарен. Както казвам, в някои места е бил неглижиран може би с годините. Ролята на държавата, аз съм говорил често, че понякога е била неглижирана. В този смисъл Планът е изготвен. Всеки един проект има бенефициент, който трябва да го носи следващите години. Като бенефициент не е този, който ще използва средствата, а този, който ще гарантира, че тези проекти се случват в следващите шест години до края на 2026 г. Всеки проект съответно е носен от отделното министерство или институция. Надявам се това отговаря на въпроса Ви. А за допълнителните дискусии, за които аз съм абсолютно отворен с политическите партии. През миналата седмица се опитах да говоря с представители от всяка една от политическите партии, да им индикирам, че съм готов и за доста по-дълбоки дискусии, които могат да текат часове. Вече имахме с няколко от парламентарните групи такива дискусии, можем да влезем в технически детайл. Но ако бяхме отворили и тази дискусия в предизборната обстановка, не мисля, че щяхме да достигнем до кой знае какъв консенсус. Беше важно все пак да се изработят предложения, които са работещи. Смятам, че предложенията тук са работещи. Дали те срещат консенсус сред политическите партии е много важен въпрос за мен и именно с тази цел сега водим тези дискусии и можем да водим още дискусии в следващите дни и седмици. Благодаря Ви.
И аз благодаря, господин Пеканов. От „Изправи се БГ! Ние идваме!“.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Добре е, че в подобрения план, който представяте, Вие сте се съобразили с мнението на бизнеса, на работодателските организации и на социалните партньори, които настояваха средствата по Програмата за икономическа трансформация да бъдат увеличени. И те наистина са увеличени – от 900 милиона на над милиард. Проблемът обаче е в структурата на тези средства. Неясно защо Вие сте заложили на финансови инструменти, пренебрегвайки възможността за пряка финансова подкрепа на фирмите? Реално в тази си част, макар да изглежда подобрен, по показатели Планът е влошен, защото първоначалното предложение предвиждаше 900 млн. лв. пряка финансова подкрепа, а сега подкрепата е в размер на 500 млн. лв. пряка финансова. Няма да се разпростирам надълго и нашироко защо допълнителните финансови инструменти не са добри за българските фирми, които ще задлъжнеят още повече и ще влязат в дългова спирала. Само ще кажа, че и в момента на пазара има достатъчно такива. Например Фондът на фондовете има 250 млн. лв. по пет фонда за дялови инвестиции. Например Банката за развитие има на масата 900 милиона от общо 1 млрд. 250 млн. лв., тоест само 350 милиона от тях са използвани. А в същото време, ако има някакъв дефицит за българските фирми, то това е на пряка помощ от българската държава, защото след затварянето на бизнеса, след първата вълна от ковид средните предприятия още не са получили и стотинка от обещаните им пари.
Госпожо Манолова, формулирайте въпроса.
Същото е и за така наречените големи малки фирми, чиито проекти даже още не са оценени. Тоест фирмите имат нужда от пряка финансова подкрепа. Какви са Вашите намерения в тази посока?
Благодаря Ви.
Благодаря. Госпожо Манолова, действително много важен въпрос. В партньорство с Министерството на икономиката, които са главният носител на двата проекта, беше преработен този проект. Бяха включени частни финансови инструменти, което е важна част, именно може да помага по различен начин от грантовете. Тя може да се използва за тези бизнеси, които имат добра възвръщаемост, да се връща, да се завърта в икономиката. Освен това, това гарантира, че именно фирмите, които са доходоносни, ще взимат тези кредити. От друга страна, аз разбирам притесненията. Тук се сблъскват два различни погледа – макроикономическият поглед и бизнес погледът. Разбирам и притесненията, разбирам, че от макроикономическа гледна точка наистина безвъзмездната помощ към този момент е важна за частта „Възстановяване на икономиката“. Така е. В този смисъл е важно, че имаме цялото перо на Програмата, увеличено 1,2, а балансът вътре – колко да е грантове и кредити, може да подлежи на дискусии. Разбирам притесненията, чувам, че има притеснения. Бизнесът също отправя такива, тоест това лесно може да се рекалибрира на база именно на тези дискусии, които в момента имаме – да се увеличи частта за грантове, като се запази някаква част за финансови инструменти по по-балансиран начин. Абсолютно подкрепям това. В крайна сметка отчасти е също политическо решение, защото то е подобно на бюджетното решение – какъв да е дефицитът, какви да са икономическите мерки и така нататък, тоест отворен съм към Вашите предложения по тази тема.
Благодаря Ви, уважаеми господин Вицепремиер. „Има такъв народ“, за втори въпрос? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми министри! Туристическият сектор безспорно е най-засегнат от настоящата ситуация. Това, разбира се, не е само в България, но, за съжаление, може би или не искаме да забележим това, или не знаем какво трябва да направим. Моят въпрос е свързан с липсата на конкретни мерки, които да са насочени към туристическия сектор, и как Вие, господин Пеканов, ще обясните това на хилядите заети в тази сфера? Моля да не търсим оправдание, като казваме, че това не е възможно. Ще дам само два примера. В Плана за възстановяване и устойчивост на Хърватска думата „туризъм“ присъства 119 пъти. Мерките, които са от 140 до 149 в техния план, са пряко свързани с развитието на устойчив, иновативен и адаптивен туризъм. Присъстват и редица мерки, които са свързани с дигитализацията на процесите, отново касаещи туризма в различните му форми. В гръцкия план думата „туризъм“ присъства буквално почти на всяка страница и са заложени редица проекти. Ще се радвам да обясните повече процеса и дали има проекти, които са постъпили при Вас и по някаква причина те са отхвърлени поради несъответствие или друго? Благодаря.
Благодаря, господин Кожухаров. Имате думата, господин Вицепремиер.
Благодаря много за въпроса. Много важен въпрос. Наистина секторът „Туризъм“ пострада много в последната година. От друга страна, в Плана, по начина, по който беше заложен преди, в даден смисъл и сега, не са обособени отделни сектори на икономиката, за които специфично да се предостави помощ. Това не е и начинът, по който е говорено – развитието на Плана със службите на Европейската комисия. За да се предостави помощ обаче – в крайна сметка основната Програма за различни бизнеси и в Плана наистина те са залегнали хоризонтално, а не за един специфичен сектор като например наистина засегнатия сектор „Туризъм“, е именно Програмата за икономическа трансформация. Без значение е колко пъти е написано в текста, ние можем да го напишем и още 10 пъти в текста. В Програмата за икономическа трансформация това са именно мерките, в които туризмът може да прави модернизация, да прави зелен преход, да използва средствата за инвестиции в кръговата икономика. Тези 1,2 млрд. лв. са там и всички представители на туристическия бранш трябва да знаят, че по тези средства ще могат да получат безвъзмездна помощ и кредитна част в зависимост от това какъв е балансът, който ще оставим. Да, разбирам, че има други страни, които са приели друг подход. В Плана, както беше заложен преди и сега, не сме подели този подход за един специфичен сектор да отделим отделно перо и да кажем, че това ще е само за този сектор на икономиката. В крайна сметка казах и за новите проекти. Дори и да постъпи – постъпвали са идеи, но, пак казвам, от постъпването на идея, която е все още в неготова форма, до нейното реализиране в Плана минават два-три месеца, ако идеята е добра, може и повече, ако не е толкова добра. При нас не са постъпили идеи, които ние да можем да си представим, че за осем седмици ще бъдат защитими пред Европейската комисия. Пак казвам, тоест ще изпълняват целите за зеления и дигитален преход, плюс ще адресират някаква специфична за страната ни препоръка, плюс ще минават най-трудния подбор, който е именно да се изпълнява изискването Do not significant harm – да не се вреди на околната среда. В този смисъл такава проектна готовност на такива идеи, които да са специфично за туристическия бранш, не са постъпвали. Благодаря Ви.
Благодаря. Следва парламентарната група на ГЕРБ-СДС. Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми дами и господа народни представители! Имам един основен въпрос и няколко подвъпроса. Понеже сравнително телеграфно минахте през основните акценти на Плана: какво става с Програмата за саниране, която трябваше да се случи по изцяло безплатен начин; защо бяха пренасочени част от средствата по нея? Към момента от 4300 чакащи сгради със средствата, които сте оставили, няма да могат да се финансират повече от 30%. Подвъпроси, свързани с това. Част от средствата, които сте взели, които трябваше да бъдат насочени към гражданите, които са най-потърпевши от корона кризата, сте насочили за проекти – на първо място, недопустими и, на второ място, които могат да бъдат финансирани по други финансови инструменти или програми. В част „Енергетика“ – парогазови централи, изрично сте написали 400 грама СО 2 на киловат час в пълно несъответствие с изискванията по Регламента и по-специално принципа Do not significant harm – или не нанася значителни вреди, именно че там е допустимо по време на живота на инвестицията не повече от 250 грама СО 2 на всеки киловат час да бъде отделяно. По-важното обаче е, че Вие го комбинирате с финансов механизъм по модернизационния фонд, който има изричното изискване – и Вие няколко пъти споменавате, че това ще бъде заместваща мощност, или с други думи, Вие направо де юре или направо де факто сте поели ангажимент за затваряне на въглищните централи в България, без да го знаете. Как сте го направили това нещо, след като по време на разговорите, които лично аз като заместник-министър на енергетиката водих, затворихме темата държавата въобще да трябва да поема такъв ангажимент. Това е протоколирано и го имаме в писмено становище на Комисията, защото поемането на такъв ангажимент е просто неправилен. Така че, както и Вие казахте, това не може да бъде нещо друго освен червена линия. Включването обаче на парогазова централа в Плана означава точно това. Заложени са допълнително 1,7 гигавата фотоволтаици плюс батерии…
Времето Ви, изтича, господин Станков.
Госпожо Председател, имам два-три подвъпроса. Мисля, че са изключително важни за гражданите. [[Силен шум и реплики.]]
Десетина, петнайсет секунди, да.
Тези фотоволтаици плюс батерии могат да бъдат финансирани по други насоки, но по никакъв начин да не бъдат насочени за крупни големи проекти, по какъвто начин Вие предлагате, защото по този начин прозира корпоративният интерес и нищо повече. GTF позволява такива проекти, така че може спокойно да ги финансирате. Изговорихте ли с НСОРБ съкращаването на средствата за улично осветление, които също револвиращо също трябваше да отидат към средствата за саниране. На последно място, от опита за топлофикация в Северозапада, който ще ни струва 10 пъти повече на мегават част, отколкото и най-добрите технологии на пазара. Събирайки всички тези проекти, които ще стигнат за всичките тези 4300 сгради да бъдат безвъзмездно санирани за гражданите, Вие, след като виждате, че сте бил подведен от министрите, които са водили и са Ви предлагали тези проекти, по-специално Министерството на енергетиката, какво е Вашето мнение…
Благодаря Ви.
…можете ли да кажете „да“ или „не“ – „за“ ли сте да бъдат прехвърлени тези пари, за да бъдат санирани тези чакащи 4300 сгради?
Благодаря Ви, господин Станков.
Госпожо Председател, благодаря за търпението.
Заповядайте, господин Вицепремиер.
Благодаря Ви за въпроса, господин Станков. Да започнем едно по едно. Програмата за саниране е намалена в жилищната си част единствено с 200 млн. лв., които са по отношение на еднофамилните сгради, няма намаление за другите, като може би трябва да видите в проектния фиш, който е публикуван на Next Generation BG, че там единствено за доста малкия компонент от около 150 млн. лв. се въвежда съфинансиране от 15%. За всички други остава 100% финансиране от държавата. Защо? Това е много важно. Време е да започнем да взимаме малко по-отговорни решения, важно е да вървим към такъв елемент на финансиране от страна на собствениците. Защо? Ако няма такъв елемент, ние никога няма да свършим с това саниране, а именно това е и Вашата теза – част от ресурсите трябва да идват от самите собственици. Защо това е икономически смислено? Защото за тях това създава стимулите да следят как се случва това, да се случва по-добре от последните години. Знаете, че има някои притеснения по Програмата, нека да не се лъжем. Участието на гражданите в този процес ще повиши именно това – интересът им всичко това да се случва по най-добрия начин. В същото време ние сме го заложили в такъв аспект – само за сградите от най-висок клас и с много малък процент – 15%. Защо? Именно за да не рискуваме, че няма да има интерес към Програмата, тоест трябва да започнем да правим стъпки за нещо, което ни се казва. Знаем и от европейските институции: „Трябва да правите по-бързо реновирането, то не се случва в нужните стъпки“. Именно затова тази програма е преработена по този начин. Смятам, че сме намерили в общи линии много добър баланс. В сферата на енергетиката. Всъщност аз не смятам, че съм подведен. Имаше много срещи между Министерството на енергетиката и Европейската комисия. Честно казано, за техническите детайли – в такъв детайл не сме чули такава критика. Аз съм чел всичкия фитбек, който сме получили от Европейската комисия, но ако има такава техническа неизправност, разбира се, ще се радваме на Вашите коментари, за да я поправим. Не смятам, че има такава. По отношение на затварянето. Никакво затваряне не е обещавано. Именно това е, казваме, червената линия. Не, ние няма да обещаем затваряне в рамките на Плана за възстановяване и устойчивост. Това е важно да се знае. Всичко друго е изработено. Благодаря за анализа и работата на Министерството на енергетиката. По отношение на критиката, че това ще бъде за изграждане на големи мощности. Всъщност, ако прочетете, те са седем отделни търга за по 285 – като 70 мегавата от тях винаги са отделени за малки мощности. Може това да се увеличи за малките мощности, ако сметнем, че има някакъв риск, но по начина, по който е зададено в момента, се гарантира, че една част от тези търгове ще отива за малките мощности, именно за да не се допуска такова окрупняване. В крайна сметка, както казах, всякакви оптимизации са направени от Министерството за това, да отговорим на критиките, които имаше. Нека да сме честни. Да, критики имаше. Не казвайте, че е затворена темата, защото, ако беше затворена темата, Вие щяхте да изпратите Плана. Не го изпратихте, тоест имаше отворени въпроси – знаем, че е имало такива. Няма смисъл да влизаме в повече политически спекулации за това. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Пеканов. „БСП за България“ – втори въпрос. Заповядайте, господин Мирчев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми вицепремиер Пеканов! За мен лично един такъв план трябва да има амбициите да се справи с неравенствата, които в държавата ни са доста силно изявени. Като пример ще Ви дам Пернишка област. Тя е съвсем близо до София и разликите и в заплащанията, и в работните места, и във всичко е достатъчно голяма и осезаема, за да се видят тези неравенства между областите, макар и съседни. Друго отражение на този проблем е, като пример, че 30 хиляди перничани примерно всеки ден пътуват до София, за да ходят на работа, тоест явно нямат достатъчно условия в областта, в която живеят. Отделно Пернишка област е една от областите, която е в дъното по усвояване на европейски средства въобще, тоест до момента не се е възползвала качествено от тази възможност. Според Европейската комисия освен Перник под риск попадат Кюстендил и Стара Загора, за които говорихте. В първоначалните драфтове тези три области вървяха заедно, но, за съжаление, в последния драфт Перник и Кюстендил са отпаднали, а е останала само Стара Загора. Въпросът ми е следният: защо се наложи изваждането на Пернишкия регион от драфта, който Вие предлагате, и какви са възможностите за компенсиране на областта, и то приоритетно? Защото, пак ще повторя, и от страна на Европа казаха, че това наистина е един застрашен регион и трябва да се подходи към него с по-голямо внимание. Благодаря.
Благодаря Ви за въпроса, господин Мирчев, и за времето, в което се вместихте. Заповядайте, господин Вицепремиер.
Благодаря, господин Мирчев. На първо място, искам да кажа – знаете, че напълно споделям Вашите размисли и притеснения за състоянието на неравенствата в България. Това е тема, за която и аз в годините съм говорил, че не правим достатъчно, че не приемаме достатъчно социално-икономически мерки, за да ги адресираме. В тази част се включват, разбира се, и териториалните неравенства. Наистина в Плана по начина, по който е разписана регулацията за Механизма за възстановяване и устойчивост, в нея се залага да се правят опити, да се правят мерки, които да адресират социалната и териториалната кохезия, тоест едно по-балансирано развитие на страните. По отношение обаче на специфичния Ви въпрос, пак казвам, в сферата на енергетиката бяхме изправени пред това да вземем много бързо решения как да прекалибрираме модела на цялостния компонент, така че да изпълним очакванията на службите на Европейската комисия за повече амбиция. В този смисъл комуникираното желание беше оптимизация на текущите проекти. Оптимизацията в този смисъл значеше концентрация върху това там, където получаваме най-много критика, а именно: „Защо не правите достатъчно в Маришкия басейн?“ В този смисъл Проектът в момента е концентриран там, тъй като така или иначе интерконекторът и включването ще се случва там, икономически по-ефикасно беше оценено от Министерството на енергетиката, че от този ресурс може да се намали за другите региони. Но за Вашия въпрос, който много повече според мен адресира социално-икономическите рискове, пак казвам, Фондът за справедлив преход е механизмът, към който трябва да гледаме. Това е механизмът, който ще осигури преминаването, транзицията на тези хора, които ще бъдат под риск, именно заради зеления преход и приоритетите на европейските институции през следващите години – тези средства 1,2 млрд. лв. са отделени точно за тези три региона и именно тях трябва да използваме за да адресиране тези рискове. В крайна сметка Планът за възстановяване и устойчивост не е единственият инструмент. Трябва да знаем как другите инструменти да използваме, за да адресираме такива проблеми, които, пак казвам, абсолютно се съгласявам, че са много важни и наболели в страната.
Благодаря Ви. Втори въпрос от „Демократична България“?
Благодаря Ви, госпожо Председател. Госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Вицепремиер, задавам този въпрос от името и на колегата Калоян Янков – депутат от Велико Търново. Тук вече стана дума за регионалния дисбаланс, разбира се, Северна България и специално Русенска област е много ярък пример, за съжаление, в това отношение, въпреки огромния потенциал на Русенска област за страната и за Европа изобщо. Аз прегледах тези 57 проекта, за които Вие говорите. За съжаление, там няма проекти, които очевидно да помагат на русенци да излязат от тази относителна физическа изолация от останалата част на страната, в която се намират. Затова все пак да Ви попитам: дали Вие не одобрихте, да кажем, проект за изграждане на магистралата Русе – Велико Търново, която дълги години се обещава от политиците на русенци, но така и не се реализира, или просто не беше предложена от МРРБ? И само да кажа, че когато говорим за магистралата, тук става въпрос не просто за полагане на асфалт, а и за съхраняване на човешкия капитал. Защото е известно, че тази магистрала, този път по-скоро, е един от най-опасните в България. Това показват статистиките. Много ярък пример за това и печално известно е кръговото движение при Бяла – зле проектиран, открит през 2010 г. от Бойко Борисов, но от тогава арена на различни катастрофи. Заедно с това тази магистрала е част от един Европейски коридор № 9.
Господин Тафров, формулирайте въпроса си.
Моят въпрос е дали е предложен такъв проект и Вие не сте го одобрили, или обратното, и какви са Вашите препоръки да се реализира като важен инструмент за преодоляване на регионалния дисбаланс на цяла Северна България и особено на Русенска и Великотърновска област? Благодаря Ви.
В Плана няма асфалт.
Благодаря, господин Тафров. Заповядайте. [[Реплики между народния представител Стефан Тафров и народните представители Николай Нанков и Томислав Дончев.]]
Нека аз да се опитам да дам отговорите. Господин Тафров, благодаря за въпросите. Ще започна оттам: не гледайте на Плана като на едно удължение на оперативните програми. Не всичко, което ние можем да финансираме през оперативните програми, може да мине през Плана. Защо? Неслучайно натъртвам толкова. Нивото на амбиция в сферата на зеления преход и опазването на околната среда беше доста повишено в последните две години. В новата администрация на Европейската комисия проектите изискват много по-сериозни процедури за позволение. В този смисъл транспортни инфраструктурни проекти и магистрали почти по никакъв начин няма как да бъдат допуснати именно защото на принципа Do not significant harm няма да могат да минат. Това в едно отношение е отговорът на: защо такъв конкретен проект не може да стане. В друго отношение обаче искам само да кажа. Аз абсолютно споделям притесненията, както знаете, за регионалните дисбаланси в страната и за отделни градове няма заложени проекти, освен за София, които по някакъв начин са успели да се преборят за половин милиард, които ние се радвам, че успяхме отчасти да намалим. В този смисъл по начина, по който беше заложен Планът, не само че не помагаше за намаляване на регионалните дисбаланси, а можеше дори да увеличи регионалните дисбаланси. В този смисъл сме се опитали да направим някакви стъпки към това. Отделни проекти за отделни градове нямаше как в този кратък срок от време въобще да се дискутират според мен, защото целият този процес щеше да е много труден. Голяма част от градовете в България имат нужда от много такива проекти, които обаче трябва да адресират изискванията на Европейската комисия. Благодаря Ви.
И аз благодаря. Втори въпрос – от „Движение за права и свободи“?
Може ли една процедура?
Да.
Благодаря Ви. Госпожо Председател, моля да гласуваме удължаване на времето до приключване на точка девета. Благодаря.
Подлагам на гласуване предложението за удължаване на дневния ред до точка девета. Гласували 95 народни представители: за 79, против 4 и въздържали се 12. Предложението не е прието.
РЕПЛИКИ: Нямаме кворум! Няма кворум!
Не, ще поискаме поименна проверка. Това ли искаме!?
РЕПЛИКИ: Прегласуване, прегласуване!
Няма кворум!
Прегласуване.
Моля за прегласуване, защото следващата стъпка… Прегласуване за удължаване на времето – с точка девета. Ако няма кворум, от името на парламентарна група ще искаме поименна проверка.
Прегласуване! Гласували 125 народни представители: за 116 против 5 и въздържали се 4. Предложението е прието.
Заповядайте, господин Чакъров.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Вицепремиер, господин Министър! Подготовката на настоящия Национален план за възстановяване и развитие от самото начало преди една година започна на тъмно. За съжаление, този стил се запази при разработването на всички версии на Плана, включително и на настоящия, което ни се представя сега. След като ние направихме предложение, уважаема госпожо Манолова, в началото на година – в края на януари и началото на февруари, за изслушване по тази тема, като целта беше не да се правим на опозиционери, а да има една дискусия и дебати да се видят всичките аспекти на възможности, които биха могли да се реализират чрез този план за възстановяване и развитие, бяхме се обърнали към ресорния вицепремиер тогава, но така и тази дискусия не се проведе по неразбираеми за нас причини. Тя беше включена в дневния ред на работа на 44-тото народно събрание, но тя не се състоя. Служебното правителство също на тъмно направи преработването на Плана, отново без никаква обществена дискусия и Вие, господин Вицепремиер, казахте това с причините, които посочихте и няма да ги повтарям. Резултатът отново не е задоволителен и ще кажа защо. Отново не е спазено основното изискване на Европейската комисия Планът да се основава на реформи за структурни промени, които да доведат до икономически растеж. Това е изискването на Европейската комисия. Тук чувам от колеги да питат за отделни проекти – това не е отделна оперативна програма и сглобка на оперативни програми. Причините, целта и това, което ни дава като хоризонт този план, са изключително сериозни и ние наистина трябва да се възползваме от това. Една от основните бележки на първия план, че частният сектор не беше взет под особено внимание и при варианта, който в момента се обсъжда, не е взет в достатъчна степен. Напротив, има влошаване на подхода и ще кажа защо. Незадоволителен вариант е, защото грантовете от Европейския съюз за бизнеса са преобразувани в гаранции по кредити от банки и в делово финансиране от инвестиционните фондове. Защо казвам това? Казвам го, защото бизнесът е този, който генерира растеж. В подобрените до момента планове на останалите страни от Европейския съюз това е така, и то в страни с развити икономики се залага на грантове за бизнеса, като очакванията са да има икономически растеж, да има принаден продукт, от който ние особено се нуждаем, имайки предвид, че нашата страна е най-бедна в Европейския съюз, с най-ниския брутен вътрешен продукт. Продължавам, господин Вицепремиер. Така че трябва да се заложи на иновативни технологии, трябва да се заложи на декарбонизацията, на водородни технологии, на газифициране. А виждаме, че не се отделя необходимото внимание на всичко това като иновативен подход с оглед принаден продукт.
Господин Чакъров, времето!
Приключвам веднага, уважаема госпожо Председател. От ДПС ще вземем отношение за „Напоителни системи“, защото това е много важно. Аз също съм депутат от район, където има остра нужда от това – от Силистра, цялата Североизточна България. В Южна България пустеят много земи, в които, ако има напоителни системи, биха били рехабилитирани и биха работили. Последно, уважаема госпожо Председател. Въпросът ми към Вас, уважаеми господин Вицепремиер, е: кой очаквате да реализира растеж според това, което е заложено в настоящия вариант на Националния план за възстановяване и устойчивост – публичният сектор или бизнесът, кой ще произвежда добавена стойност – държавната администрация и публичният сектор или частният сектор? Защото доминанта в настоящия вариант е публичният сектор и държавата като бенефициент, но те няма да дадат очаквания принаден продукт. Всичките тези усилия трябва да бъдат насочени към иновативни технологии и към бизнеса. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Чакъров. Заповядайте, господин Министър.
Благодаря за въпросите. Няколко уточнения. Не бих казал, че е изготвен на тъмно, а напротив. В министерствата, както и при мен, имаше срещи с гражданското общество, с неправителствените организации, с отделните министерства, говорихме и с представителите на Тристранката, а сега именно това е обсъждането с Вас. Да, може би трябваше да се случи по-рано, но нямаше парламент и нямаше реално по какъв начин това да се институционализира по най-правилния начин. Това е трибуната, на която такъв важен стратегически документ да се дискутира и съответно след това да се реши как да се използват тези средства. В този смисъл това е, пак реферирам и вече го споменах няколко пъти, балансът между грантове и финансови инструменти по начина, по който е заложен в момента – беше силно мнението на Министерството на икономиката, които смятат, че това е важен подход – да се въведе част с финансови инструменти. За баланса може да дискутираме тук. Разбирам притесненията, а може да търсим може би и по-добър баланс. В крайна сметка – да, съгласен съм, грантовете ще доведат до безвъзмездна помощ и съответно до стимул за сектора. Разбирам. За иновативните технологии и частните инвестиции. В крайна сметка по начина, по който е заложен в момента Планът, казах вече, че очакванията са за 12,6 млрд. лв. – този ресурс, който ще дойде от Европа, който ще активира още 8 млрд. лв. частни инвестиции. Да, може би това е малко и може би трябва да търсим още възможности това да се мултиплицира, разбирам. Но в този кратък срок не сме видели нова технология, на която да не обърнем внимание, не сме видели проектно предложение, което да е ориентирано към бъдещето, от което да отвърнем очи, а в този кратък период това са нещата и проектите, които успяхме да заложим в абсолютно партньорство с всички министерства. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. От „Изправи се БГ! Ние идваме!“ – заповядайте, господин Делчев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Вицепремиер, уважаеми колеги! В Плана за възстановяване и устойчивост е заложена Реформа 2, като тя е реформа за продължаване на реформата във ВиК сектора. По-конкретно в нея се предвиждат няколко дейности – едната е приемане на нов закон за ВиК услугите, разделяне на ВиК регулатора и като цяло реконструкция на ВиК инфраструктурата в някои области в страната. Тук искам да Ви обърна внимание върху ВиК инфраструктурата в област Добрич. Не знам дали сте наясно каква язва за бюджета на България представлява ВиК инфраструктурата в област Добрич, където голяма част от водата, да не кажа почти цялата, се докарва с помпи поради особеностите на района и липсата на добре устроени водни източници. Тези помпи ползват ток, този ток струва пари, а в крайна сметка резултатът е, че водата, поради големите загуби – над 80 – 90%, изтича от тези тръби и между 10 и 20% стигат до потребителите, тоест държавата плаща огромни средства за електричество, за да напоява съседните територии на системата за водоснабдяване и канализация. Безумно е в XXI век в село Стожер, което е едно от силните земеделски села в Добричка община, да няма вода вече трети месец. Това пак е заради тази инфраструктура, тоест заради тази инфраструктура губи държавата, губи бизнесът, губят туристите в село Българево и малките предприемачи там. И въпросът ми към Вас е: има ли възможност, или предвидено ли е нещо в Плана за възстановяване и устойчивост, така че да се инвестират тези така необходими 100 млн. лв. във ВиК инфраструктурата в Добрич и да престане тази загуба и това пилеене на вода в Североизточна България? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Делчев. Заповядайте.
Благодаря много за въпроса. Два отговора или две препратки. По отношение на реформата – тя е стара реформа, която беше отчасти от различните версии на Плана. Тук не са постъпили притеснения или по някакъв начин корекции от страна на МРРБ и ВиК холдинга тя да бъде променена по начина, по който е зададена. По отношение на ресурсите трябва да имаме предвид, че за реконструкция и модернизация на ВиК инфраструктурата имаме три пера – за най-малките населени места по ОПРСР, за тези между 2000 и 10 000 жители е текущата програма в Плана, тъй като тя не е обхваната и тези агломерации не са обхванати от оперативните програми, и за най-големите населени места – над 10 000, мисля, че по ОПОС може да се правят тези подобрения. Тоест в този смисъл към момента не е постъпило такова изменение или не сме имали възможност да го адресираме. Можем да го дискутираме, но не мисля, че ще влезе в текущата версия. Не е дискутирано да влезе. Това е. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Министър. С това изчерпахме тази процедура и преминаваме към изразяване на отношение от парламентарните групи към отговорите на министъра. Започваме с „Има такъв народ“. Ще изразите ли отношение? Не виждам желаещи. От ГЕРБ-СДС? Заповядайте, господин Дончев. А, извинявам се, господин Дончев. По-бързо реагирайте! Заповядайте, господин Николов.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги, уважаеми господа министри! Първо, бих искал да благодаря за възможността миналата седмица да осъществим тази експертна среща, господин Пеканов, между експертна група от „Има такъв народ“ и Вашия екип от специалисти, и да Ви поздравя за това, че сте успели да се осмелите да увеличите средствата за образование и иновации. Онова, което нас ни притеснява, може би по-нататък и министър Петков ще вземе отношение по въпроса, е: защо при заложени 1,7 млрд. лв. за образование и иновации Вие очаквате едва такъв скромен ръст от 0,3% от брутния продукт, но може би това вече технологично ще бъде разяснено по-нататък?! Отделно, това, което нас ни притеснява по отношение на публичните финанси, защото от „Има такъв народ“ сме особено чувствителни по тази тема, е: защо е необходимо изграждането на такъв тип агенция за иновации, като ние смятаме, че е възможно принципно да се осъществява тази дейност от съответното ведомство – Министерството на образованието и науката, а също така и от Българската академия на науките? Принципно планът е смел. Планът е смел! Ние получихме Вашите уверения, че той може да бъде приет в цялост, може да бъде приет в необходимите нормативни срокове, за да може да се случи така, че да не бъде забавен, което е изключително в интерес на държавата и в интерес на всички бъдещи проекти, които ще бъдат заложени във връзка с него. Бихме искали да Ви благодарим и нашите препоръки са да бъдете по-смел в отношение на това инвестициите да бъдат съответно не заложени като един номинален обикновен търговски ръст, а във връзка с това те да бъдат по-смели, особено в частта за земеделие и иновации, защото там добавената стойност, която се генерира, е доста по-голяма по наше виждане, която може да бъде осъществена, и действително би могла да се изрази в пъти, а не просто в проценти. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Николов. От ГЕРБ-СДС? Заповядайте, господин Дончев.
Уважаема госпожо Председател, господин Вицепремиер, дами и господа народни представители! Голяма част от изказванията от тази трибуна следват един стремеж към по-ниски и дребни политикански страсти. Ще се опитам да дам пример в друга посока. Господин Вицепремиер, едва ли някой по-добре от мен може да Ви разбере – какво е да трябва да балансираш между различни взаимоизключващи се искания или желания, чиято реализация е невъзможна. Ще започна с положителното. Първо, поздравления и благодарност, че концептуалната рамка на документа не е променена. Не съм правил content analysis, но да кажем, той е на 85% версия, редакция на стария план. Пагубна авантюра би било в краткия хоризонт на служебния кабинет да се пише нов план. Това би било грешка и поздравления, че не допуснахте тази грешка! Поздравления и за увеличените средства в сферата на образованието, науката, иновациите. Ако трябваше да се заяждам политически, щях да коментирам за сметка на кое, но няма да се заяждам, поздравления за това, включително и за сферата на здравеопазването. Със задоволство забелязвам, че е увеличен бюджетът на някои проекти, които са включени в Плана поради личното ми настояване, включително и системата за бърза реакция при инсулти, и това е добре. Поздравления и за по-високото ниво на амбиция, включително и свързано с реформи. Разбира се, не бива да се забравя, от опита ни с предварителните условия или така наречените exante conditionalities, че по-лесно е да поемеш ангажимент за реформи, а малко по-трудно е да ги изпълниш, но това ще бъде ангажимент на правителствата оттук нататък. И ако аз споменах, че с концептуалната рамка нямаме проблем, не такава е ситуацията в някои сектори. Първо, считам, че отпадането на напояването, каквито и трудности да има, е грешка. Санирането – какъвто и морален спор да има, по този начин няма да се случи. И го казвам абсолютно добронамерено – не за друго, а защото сме пробвали преди десетина години. В един вход винаги ще се намери един човек, един собственик, който няма да иска да даде 2000 лв., и няма да има Сдружение на собствениците. Факт. Темата – парите за София и парите за другите райони на страната. Тук е необходим балансиран подход и моят чисто колегиален съвет е да не гледаме само брутния вътрешен продукт на глава от населението. Има и други фактори, нужди, включително и един фактор, който е изключително силен аргумент, когато говорим за публични инвестиции – брой ползватели, и аз не бих препоръчал радикализиране нито в едната, нито в другата тема. Абсолютно неразбираемо е отпадането на уличното осветление. Това е грешка, която все още има време да бъде поправена. Ако по отношение на санирането имаме елемент на морален хазарт – едни получават пари за частните си имоти, уличното осветление е безспорен проект. Това означава по-малко разходи на електроенергия, по-високо качество на живот, повече сигурност в градовете и за мен е грешка, че този проект е отпаднал. Една от големите теми е отношението финансови инструменти – безвъзмездно финансиране. Разбирам, че има спор в правителството. Ще си позволя да напомня няколко принципа. Първо, с европейски пари трябва да бъде финансирано това, което не може да бъде финансирано по друг начин, от една страна. От друга страна, все пак да си дадем сметка като сравняваме възможностите на българския бизнес с една съседна Гърция, често я даваме за пример, чиито компании от 30 години – не от 10, не от 20, а от 30 години получават безвъзмездно финансиране, има ситуации, когато безвъзмездното финансиране е без алтернатива. Аз бих препоръчал процент между 10 и 25. 10% е средният проект на финансови инструменти за цялата финансова рамка. Една четвърт се делят в парите от ОПИК. Не по-висок. Това ще ерозира възможностите на българския бизнес. Най-многото отворени въпроси обаче са в сферата на енергетиката. Аз разбирам необходимостта от бърза реакция от Ваша страна, но включването на такива амбициозни проекти, огромни мощности на много висока стойност, толкова бързо не могат да минат през детайлен анализ, разходи и ползи. Съзнавам, че този разговор няма как да го водим без участието на министъра на енергетиката. С молба стенографите изключително внимателно да запишат какво съм казал, защото ще си позволя след година или две да се върна към думите си. Благодаря. [[Ръкопляскания от ГЕРБ.]]
Благодаря Ви, господин Дончев. От „БСП за България“ ще изразите ли отношение? Заповядайте, господин Стойнев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа народни представители, уважаеми господин Вицепремиер, господин Министър! Безспорно Планът е по-добър, по-амбициозен, по-реформаторски от предходния, но в същото време ние не можем да очакваме и чудеса от Вас. В крайна сметка Вие сте само от два месеца министър, а и е хубаво народните представители да знаят, че този план в крайна сметка, не замества тези проекти, които са отпаднали по някакъв начин от оперативните програми, или да финансират проекти, които трябва да се финансират от страна на бюджета. Този план трябва да е визионерски – за устойчиво развитие на страната с нови източници на икономически растеж. Това е План, който да постави основите на един нов икономически модел, базиран на знанието, дигиталната икономика и Зелената енергия. Разбира се, няма как да не Ви поздравим, че първите стъпки са насочени в една реформа, която се изискваше от страна на Европейската комисия в сферата на социалното подпомагане – нещо, което за Левицата е изключително важно. Заедно с екипа на Министерството на труда и социалната политика Вие поставихте началото на една изключително добра реформа, която е необходима. Разбира се, парите, които са за научни изследвания и иновации, интелигентна индустрия са в повече, което е похвално. Само че има и доста минуси. Минусите вече ги казаха. Всички колеги забелязаха липсата наистина на средства. Ако искаме да имаме устойчиво земеделие, трябва да имаме напояване. Няма как по друг начин да се случи и затова трябват сериозни инвестиции. Така че отпадането на този проект за възстановяване на напоителните системи за нас е изцяло неприемлив. Защото и по последните изследвания, уважаеми колеги, тук на Балканите през следващите години се очаква суша и е необходимо наистина да бъдем подготвени за тези климатични промени. Сега е моментът. Затова са тези планове, за да можем ние да се подготвяме и, разбира се, да поставим основите на един нов икономически растеж. За финансовите инструменти вече бе казано. Аз лично не разбирам тази любов на служебното правителство към финансовите инструменти, при положение че българският бизнес иска нещо друго. В крайна сметка тези финансови инструменти остават в голямата си част неизползваеми, но Вие продължавате и продължавате да се насочвате към тях. Големият въпрос за енергетиката, както каза преждеговорившият господин Дончев, който, за съжаление, излезе, е отворен. Нека да не забравяме, че другите държави си направиха съвети към Министерски съвет дали за справедлив преход, дали за нисковъглеродна икономика, а ние към Министерския съвет имахме нещо на хартия. Тези хора не се събраха нито веднъж. Една Чехия, уважаеми колеги, има 32 модела за начина как ще бъде направен този справедлив преход. Ние не можем да очакваме от министъра изведнъж, когато излезе едно смело предложение, да казваме хубаво ли е или е лошо. Това е екипна работа и наистина е необходимо да има по-голяма експертиза. За съжаление, изпуснахме много ценно време и такъв съвет е крайно необходим. За нас от Левицата е изключително притеснително, че няма как да се отговори на съвременните предизвикателства на дигиталната трансформация и на влизането на изкуствения интелект. Отчита ли се влиянието на изкуствения интелект върху пазара на труда и автоматизацията на много процеси? Това е процес, който ще задълбочи неравенствата в обществото и голяма част от професиите ще станат ненужни. Трябва да се мисли именно още отсега: какво правим с тези хора и как отговаряме на тази нова трансформация, която предстои? За съжаление, тази амбициозност не я виждам в този план. Голяма част от европейските държави вече дават отговори на тези трансформации, които предстоят, но ние тук като че ли ни е страх да бъдем по-визионерски. А ние точно това трябва да гоним. И накрая, господин Министър, Вие сте направили един План. Какво правим оттук нататък? Този план внася ли се в парламента, тъй както аз като председател на Комисията по европейски въпроси в продължение на година и половина съм се борил и получих одобрението от страна на Европейската комисия тези планове да се гледат в националните парламенти? Това беше направено от Германия, от Франция, от Италия, от всичките развити държави. В България обаче никой не ми обърна внимание и ние така и не го гледаме този план в българския парламент. Или имате ли готовността да изпратите този план директно в Брюксел, поне да стартираме процеса? Колеги, иначе ние в момента чакаме следващ кабинет, който евентуално отново да се запознае с Плана и то си става Нова година, а ние все още няма да имаме предаден План?! Тоест разликата, господин Министър, между Вас и ГЕРБ като че ли я няма. Затова Вие трябва да имате тази смелост да покажете какво точно искате. Ако искате, изпратете го, но наистина трябва да стартира процесът и Европейската комисия да каже с кое е съгласна, с кое не е съгласна. След това казахте: има две отворени теми за върховенството на закона и за енергетиката. Може само с тези две неща да се занимава следващия парламент, но ние трябва да стартираме процеса или както го направиха другите държави членки, послушаха това, което България настояваше – най-вече и Урсула фон дер Лайен, те да се гледат в българския парламент. Внесете го, да постигнем един консенсус най-накрая и наистина на Плана да му се даде живот. Иначе консултации, консултации, консултации, но, за съжаление, резултатът е, както преди – само си говорим и накрая нищо, а народът наистина очаква да бъдем по-смели, да имаме по визионерско мислене и наистина да стъпим на новите стимули за икономически растеж. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Стойнев. От „Демократична България“? Заповядайте, господин Зеленогорски.
Уважаема госпожо Председател, господин Вицепремиер, господин Министър, колеги! От името на „Демократична България“, първо, искам да благодаря на господин Пеканов и неговия екип за усилията да направят този план по-добър. Разбира се, че това е една голяма възможност, която ще постави отпечатък върху българското развитие за следващото десетилетие. За съжаление, от момента на членството ни в Европейския съюз та чак досега, сме с едни и същи констатации. Ето в Плана ще констатирам какво е основното предизвикателство по отношение на регионите и общините. Естествено, аз ще говоря за това като човек с голям опит в тази област. В годините след присъединяването на страната към Европейския съюз регионалните диспропорции в развитието нарастват. Доминиращият югозападен район успява значително да навакса изоставянето си спрямо районите в ЕС, докато Северозападният район задълбочава изостаналостта си, спрямо останалите райони в страната и почти всички наблюдавани области на социално-икономическото развитие. Естествено, като представител на Северозападния район за планиране – там сме Видин, Враца, Монтана, Плевен и Ловеч, идеята беше да включим и Плевен, за да дръпне районът, а то стана така, че заради включването ни в този район май ние дърпаме назад? Фактът обаче е, че в Северозападния район за планиране е доста зле. За съжаление, това се разпростира върху цяла Северна България. Очевидно е – цялата регионална политика от момента на влизането ни в Европейски съюз та чак досега не постигна нищо. В Севера се произвеждат 25% от брутния вътрешен продукт в страната, а в Юга – 75%, в София – 40%. И когато се казва: ще строим детски градини в София, аз искам да кажа ще направим така, че да инвестираме регионално правилно, за да остават хората там, където са родени, където искат да живеят, там да създадат деца и там да съществуват, а не да идват в София, за да им строим детски градини, защото това не е решението. Трябва да Ви кажа, че отпреди десетина години има едно изследване на Европейския съюз, според което имаме още пет години, в които, ако не постигнем категорично намаляване на регионалните диспропорции, ние говорим вече за пропаст, огромна пропаст, то най-вероятно много скоро една трета от България ще живеят в София – това вече се случа, една трета между Варна и Бургас и една трета в останалата част от територията. И когато господин Дончев говореше и за други показатели, да, има други показатели. Другите показатели са, че във Видин средната работна заплата е три пъти по-ниска, отколкото в София. Това са другите показатели. Другите показатели са, че в Северозападния район за планиране няма равни възможности за достъп до образование, култура, здравеопазване. В географския Северозапад няма нито един университет. Тук се създават университети – в София, в Пловдив, във Варна. От всеки млад човек, който си тръгне от Северозапада, на 10 се връща един. В този смисъл аз бих се надявал този план да бъде усъвършенстван, ъпгрейдван, надграждан и да има повече за общините и за регионите. Честно казано, не виждам мащабна смелост за преодоляване на междурегионалните различия. В местно развитие в предния План бяха 7,5% средствата, сега са значително по-малко. Не виждам защо няма общи проекти на общините, които граничат с река Дунав – примерно по линията на Дунавската стратегия? Не виждам защо няма ясни отговори на въпроса: ще има ли тунел под Шипка? Знам, че не всичко трябва да се финансира оттук, но и аз, и Евелин Стоянов от „Демократична България“ в Габрово питаме кога най-после ще има по-бърза връзка между Юга и Севера? Ще има ли тунел „Петрохан“? Кога ще стане магистрала „Хемус“? Кога ще стане скоростният път от Ботевград до Видин? Кога ще стане скоростният път от Велико Търново до Русе? Все важни проблеми, без които ние от Севера няма как да дръпнем успешно напред. Нека всички да сме наясно, имаме много малко време. Бих се надявал и следващото правителство, и мнозинството тук да направим така, че тези изключителни различия – пропастта между Юга и Севера да бъде преодоляна. Толкова години след Съединението на България ние сме разделени отново. Разделени сме на Юг и на Север и противно на цяла Европа и на целия свят, където Севера е по-богат, а Юга е по-беден и където най-богатите са до големите реки, а в България е точно обратното. Това за нас означава лоша политика, лоша регионална политика, никакво обръщане на внимание на общините, нищо не се говори за финансовата децентрализация, Съвета за децентрализация вече не съществува и не работи.
Времето Ви изтече, господин Зеленогорски.
Тоест и аз, и моите колеги бием камбаната за това: нека да направим повече усилия, за да дадем шанс и на Севера. Благодаря.
Благодаря Ви. От „Движение за права и свободи“? Заповядайте, господин Цонев.
Уважаема госпожо Председател, благодаря Ви. Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Вицепремиер, господин Министър, уважаеми колеги! Първо, поздравления за това, че в кратки срокове все пак хвърлихте сериозни усилия Планът да бъде коригиран, завършен в някакъв вид. Това, което ще кажа по-нататък като критика за Плана, по-скоро се отнася най-малко към Вас, господин Вицепремиер, защото Вие казахте как той е направен. Очевидно, че сте имал повече координираща роля между отделните министерства, агенции, изобщо звената, които работят, и между Европейската комисия или органите, с които трябва да бъде съгласуван някой детайл. Нашата критика е по отношение, първо, за начина, по който този план беше коригиран. Съвсем очевидно е, когато Вие го завършихте, се обадихте на всички парламентарни групи, включително и на нас, че публикувате Плана, да направим обсъждане и така нататък. Само че нашето становище е, че обсъждането трябваше да бъде преди това. Чухме обяснението, че в условия на предизборна кампания това Ви се е сторило неуместно. Ще Ви кажа, че не е неуместно, ще Ви дам един пример, разбира се, с моята партия. Ние започнахме разработвания и анализи от каква икономическа програма има нужда България още в 2017 г. и в 2017 г. си написахме програмата с тези приоритети. Защото още в 2017 г. сметнахме, че след като България има нужда от ускорен икономически растеж, той няма как да се получи по друг начин, освен на основата на високи технологии, на дигитализация и, разбира се, на зелена икономика. Слава богу, че го направихме тогава, анонсирахме, написан е. Слава богу, че в компютрите има датиране, защото се случи така, че после Европейският съюз прие тези приоритети три години по-късно. Не претендираме за иноваторство, но претендираме за друго. Ако се бяхте свързали с нас по време на започване работата по Плана, щяхте да получите много идеи, съвсем добронамерено, много дискусии и щяхме да преценим от всяка гледна точка, и най-вече от макроикономическа, как тези средства могат да ускорят икономиката. Защото тук възстановяването е само нюанс. Ако питате мен, възстановяването е повод, причина Европейският съюз да събере тези средства и да го направи във връзка с ковид кризата. Идеята тук е за развитие и тя е много точно казана. И развитие върху какво? Точно върху зелената икономика и върху високите технологии и дигитализацията. На прага на водородната епоха, даже някои вече са там, разбира се, че трябваше да обмислим дали не трябва да има водородни технологии или изследвания по тях, или да се кооптираме с други държави, каквото прави Германия, за да можем най-после, веднъж поне да изпреварим другите в това отношение. Точно обратното се е случвало. Толкова по отношение на начина, по който беше изработен, защото сега, колкото и да е отворена вратата, тя е много леко открехната за корекции вече. Другата ни критика е по отношение на макроикономическите показатели за оценка влиянието на Плана. Те са, меко казано, озадачаващи. Те са от 289-а страница нататък в Плана. И там е казано, например за 2023 г., че влиянието на Плана върху инвестициите ще бъде само 0,4 пункта, а върху потреблението – 25,5 пункта. Сходна е ситуацията и за 2024 г. и по-нататък. Ако това е вярно, това е много лошо за Плана и за икономиката, защото ще засили вноса, ще бъде прегрята икономиката с това потребление. И ще има обратния ефект – ще нанесе вреди върху българската икономика. Ако не е вярно, коригирайте го, защото тази макроикономическа картина най-вероятно много ще озадачи Европейската комисия.
Не е вярно.
Не е вярно – добре, радвам се да го чуя, това е по-добрият вариант. Иначе можеше да стане причина да бъде отхвърлен Планът. Не са това целите на Плана. По-нататък по конкретиката. Аз винаги съм бил привърженик на финансовите инструменти, както се казва – това работя доста дълго време, но в този план специално смятам, че ролята им е преувеличена. Те не дават директен ефект. Онзи мултиплициращ ефект, който търсите, точно с този план няма да стане. А начинът, по който пък са описани и направени, с един портал, изнесен извън България – Европейската инвестиционна банка, която ще управлява тези проекти, разбирайте, ще казва кое става, кое не става със съответно съгласуване. За днес мисля, че е достатъчно да посочваме котарака, който наднича зад портала, но пак наднича. Това е положението. Трябваше да бъдат много добре обмислени и съгласувани с всички тези инструменти, защото точно по този начин и точно в този обем много трудно ще сработят. И ако сработят, ще сработят за малцина. Бъдете уверени в това. Имаме богат опит в България с такъв начин на работа.
Благодаря Ви, господин Цонев. Времето Ви изтече.
Много бързо. На другите давате по една минута.
Ами вече шест минути.
А, добре. Благодаря Ви тогава. Общо взето искам в заключение да кажа, че не е достатъчна тази дискусия. Да, в цайтнот сме, няма време, но Планът трябва да бъде още веднъж обмислен, може би в по-бърз порядък. Трябва да се вземат още различни мнения, да се коригират определени проекти и инструменти, защото така няма да даде пак необходимия ефект. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ДПС.]]
Благодаря Ви, господин Цонев. И от „Изправи се БГ“ – заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги, господин Пеканов, нашата парламентарна група е удовлетворена от това, че инициирахме това изслушване, защото то в някаква степен замести несъстоялия се дебат по Плана за възстановяване и устойчивост. Чуха се много важни неща. Мисля, господин Пеканов, че трябва да си запишете една думичка – напояване. Задраскайте „Напоителни системи“, защото това е уникалното дружество, което трябваше да инвестира в напоителните системи на България, а вместо това то извади тръбите и ги продаде за десетина милиона лева. Сега някой иска да му даде 850 млн. лв., за да сложи нови. Това няма как да стане, но от напояване има нужда, защото напояването не е само проблем на земеделието. Напояването е управление на водните ресурси, на наводненията, на кризисните ситуации. Напояването е и евтин начин за генерация на чиста енергия. Така че тази тема няма да заглъхне. Съветът ни към Вас е да преосмислите как инвестициите в напояването могат да бъдат върнати в плана или да бъдат заложени по някакъв начин, така че те да могат да се случат, защото няма друг публичен ресурс, който да осигури такъв обем инвестиции. Друг е въпросът дали това трябва да става с каналче тук, тръбичка там, или трябва някакъв по-подреден подход, който да води до резултат, защото очевидно и с 850 млн. лв. няма да бъдат рехабилитирани българските напоителни системи. Но от частното да тръгнем към общото. Какви са изводите ни от тази дискусия? Първо, нещо, което не е Ваша вина, остава дълбокият регионален дисбаланс в този план. Трудно ще ни стигне времето, вероятно, за да го компенсираме, но и мерките, които предлагате, някак си не адресират този проблем. Преработката, която предлагате, не решава този проблем. Ще дам един пример с прочутите индустриални зони. Да, добре е те да бъдат сложени на конкурентно начало, но това автоматично ни води до варианта, в който до големите градски центрове ще цъфнат по още няколко индустриални зони, ако спазваме този принцип открай докрай. Така регионално развитие не се прави. Така не се стимулира развитие, така не се балансира така или иначе изкривената българска икономика, изкривеното регионално развитие в България. Така че преосмислете нещата и в този план. Да, така ги наследихте нещата, но опитът да рационализирате тази мярка не води до никъде по този начин. Така че нашият извод е, че регионалните дисбаланси остават, продължават и не са решение, не са адресирани дори в това, което предлагате като промени. Втората забележка е отрасловият дисбаланс, който остава също в така предложения план. Да, той беше още по-дълбок дори в предишния му вариант, но последиците от ковид кризата касаят всички отрасли, или повечето от тях поне. Мерките, които предлага и предишният, и сегашният вариант, засягат само някои и не решават общия проблем. Помислете дали там не може да се направи нещо, защото в този вариант ще задълбочим отрасловите разлики. Пак ще дам за пример земеделието – намаляването на средствата за земеделие не решава този проблем, никой от проблемите, както всъщност и Планът. Помислете как може това да бъде компенсирано. И третият извод е нещо, което аз бих нарекъл комерсиализация на Плана. С други думи натежаването на елемента на финансовите инструменти спрямо грантовете. Устойчиво развитие, промяна на курса на развитие не се постига с финансови инструменти, то става с грантове, то става насила – ако искате така да го кажем. Борбата с климатичните промени няма да стане с банково финансиране. Тя ще стане с грантове, с усилия, концентриране на държавата, за да промени курса на нещата, курса на икономическото развитие. Защото естествената, пазарната икономика ни води към най-малкото съпротивление – там, където е най-лесно, там, където е най-ефективно. Но най-ефективното, поне в първата фаза, никога не е най-устойчивото в дългосрочен план. Така че нашият съвет е: помислете и в тази посока дали Планът може да бъде рационализиран, защото в противен случай ще се окажем с прекрасни ефективни мерки, които не могат да бъдат абсорбирани от българската икономика. Да не говорим, че дори да бъдат – аз не обичам думата – усвоени средствата, те няма да доведат до желания резултат, който ще трябва да премерим, и то в един много кратък период. Ние имаме пет години, в които това трябва да се случи. Тук не говорим за оперативни програми, на които целите им са далеч в бъдещето. Говорим за един сравнително кратък период, в който трябва да има ефект. Ефект в две посоки – справяне с последствията от ковид кризата и постигане на целите за борба с климатичните промени. Страхуваме се, че недостатъчно има от това в настоящия вариант на Плана.
Времето Ви изтича, господин Йончев.
Да, завършвам, госпожо Председател. Извинявам се. Иначе последното място за България вече е завоювано по сроковете за внасяне. Вие оставяте всъщност две важни дискусии отворени. Едната за правосъдието, която в голяма степен е решена в обществото, трябва да бъде решена тук, в Народното събрание. Една, която може би по-лесно може да се реши тук – за енергетиката, но обществото тепърва трябва да вземе своите решения. Въпреки това нашето предложение е: побързайте със завършването и внасянето на този план, а пък тази дискусия трябва да се състои в този състав на Народното събрание или в някое следващо. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Йончев. С това точката по изслушване на заместник министър-председателя Атанас Пеканов относно промените в Плана за възстановяване и устойчивост приключи. Благодарим на заместник министър-председателя. Преминаваме към следващата точка: ИЗСЛУШВАНЕ НА МИНИСТЪРА НА ИКОНОМИКАТА КИРИЛ ПЕТКОВ НА ОСНОВАНИЕ ЧЛ. 113 ОТ ПРАВИЛНИКА ЗА ОРГАНИЗАЦИЯТА И ДЕЙНОСТТА НА НАРОДНОТО СЪБРАНИЕ ОТНОСНО БЪЛГАРСКАТА БАНКА ЗА РАЗВИТИЕ – СЪСТОЯНИЕ НА БАНКАТА И СТРАТЕГИЯ ЗА РАЗВИТИЕТО С ОСНОВНА МИСИЯ ДА ПОМАГА НА МАЛКИТЕ И СРЕДНИ ПРЕДПРИЯТИЯ. Вносителите на искането? Госпожо Капон, заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаема госпожо Председател, уважаеми народни представители! Уважаеми господин Министър, благодаря Ви за търпението и времето, което бяхте днес тук, за да изчакате точката. Българската банка за развитие беше създаден с цел да подпомага развитието на малкия и среден бизнес и така да изгради здрав гръбнак на българската икономика, който стимулира предприемачеството и предизвиква растеж на брутен вътрешен продукт. През годините управлението на банката създаде сериозни съмнения дали тя действа съгласно тази своя мисия, а разкритията на служебния кабинет през последните два месеца окончателно затвърдиха убежденията, че банката действа в разрез със Закона за ББР. Апропо тук има част от колегите ми като колегата Мартин Димитров, с който в годините, когато Тройната коалиция създаваха закона, предупреждавахме многократно, че има предпоставката тази банка да се превърне в партийна банка и банка за червена каса. Това положение, което се случва, налага редица въпроси на които правителството и управлението на банката дължат отговори на българските граждани. Първо, да се потвърди какво е състоянието на кредитния портфейл на банката и каква част от кредитите са концентрирани в няколко фирми за сметка на множеството малки и средни предприятия в страната? Знам, господин Министър, че Вие няма как да нарушите банковата тайна, и не очаквам от Вас конкретни имена от тази трибуна, но очаквам анализа, който трябва да се направи. Второ, каква е причината за подобен инвестиционен или, казано честно, корупционен ход – да се дават огромни кредитни суми на единици предприятия, в разрез с мисията на банката? Трето, съществуват ли връзки между кредитополучателите на банката, връзки, които да предполагат, че банката е фаворизирала определен бизнес или олигархични кръгове при раздаването на публични средства? Отговорът на тези въпроси отваря вратата към основателни притеснения в обществото за структурата на тези големи кредити. Какви са условията, при които тези кредити са били раздадени? Какъв гратисен период е бил осигурен на кредитополучателите и колко преференциални за тях са били погасителните планове? И за да стане ясно на българските граждани, няма да говоря за кредит от 100 милиона, 50 милиона или 200 милиона. Ще говоря за кредит от 1 милион, като се сложат цифрите отзад, за да може всеки да си представи, с един план за погасяване от 10 години, само че в този план съществува само лихва от 2% примерно и едва на десетата година – в този гратисен период, да има падеж?! Съществувала ли е такава схема? Защото това означава, че някой днес получава 1 милион и плаща едни 20 хиляди на година – само лихва при 2%, и на десетата година трябва да върне цялата сума. Има ли български гражданин, който да получи, или фирма в страната такъв кредит? Някога чували ли сте за него? А само когато става въпрос, говорим вече за кредити, които имат и по една нула отзад. Въз основа на Вашите отговори ще бъде редно да зададем и въпроса: чия е отговорността, господин Министър, за раздаването на тези кредити по този начин, ако съществува? Къде е било Министерството на икономиката през всичките тези години? Какво са правили Управителният и Надзорният съвет на банката? Кой е одобрил тези кредити? Предвид това управление на банката, става изключително важно да идентифицираме още сега, превантивно, дали има рискове за банката, що се касае да посрещне падежите по заемите, взети за капитализирането ѝ? В частност, какви са сроковете и падежите по финансирането с така наречения „Китайски заем“? Искаме да знаем кога трябва да се връща, има ли стратегия за погасяването му? Накрая очакваме да обясните и как Министерството на икономиката смята да възстанови функционирането на банката в съответствие със закона? Този въпрос включва две измерения. Първо, какви мерки ще бъдат предприети, за да се защити финансовият интерес на банката както за в бъдеще, така и в отношение на вече раздадените кредити. Второ, как ще върнете Българската банка за развитие или каква да е стратегията след Вас към нейната най-съществена мисия, а тя е да подпомага малките и средни предприятия? Благодаря Ви за вниманието. Ще участвам с интерес в дискусията.
Благодаря Ви, госпожо Капон. Уважаеми министър Петков, заповядайте. В рамките на десет минути едно уводно изложение преди въпросите.
Уважаеми народни представители, благодаря за тези въпроси, защото те са важни за всички нас. Българската банка за развитие е създадена с цел да подпомага развитието на малкия и среден бизнес, особено в ситуации, когато търговските банки не могат да дават заеми на стартиращи компании, компании, които са новосъздадени, или компании, които са с висока иновация и висок риск. В момента, за съжаление, банката е раздавала големи кредити. Тези големи кредити са раздадени в определен кръг фирми, извън Закона за ББР и извън неговия устав и стратегия. Както съм споделял неведнъж, откакто станах министър, двайсетте най-големи кредита покриват 90% от средствата на банката. Говорим за над 2 млрд. лв., като средният размер на дълга е около 80 милиона. В сравнение с повечето банки за развитие по света, това е нечувано! Само да дам за сравнение – Канадската банка за развитие главно финансира заеми под 500 хиляди, затова са там. Сега, какво открихме в последния месец, откакто имахме… Както знаете, за осем седмици нямахме възможността да сменим Надзорния борд, както и Борда на управление на банката, така че имаме няколко седмици, в които успяхме да се запознаем с част от информацията. Първото нещо е, че… оправданието защо са се давали толкова големи кредити е било банката да бъде на печалба. Тези кредити били печеливши за банката. Това, което обаче забелязваме, е, че за 2020 г. имаме загуба от 130 милиона, а за първите 6 месеца на тази година загубата ще е близо 100 милиона. Така че идеята, че тези кредити са били там, за да спечели банката, явно не е точно така. Другото нещо, което забелязахме, като говорихме с управлението на риска за банката, рискът на банката по никакъв начин не се е опитвал да следи дали има свързаност между кредитополучателите. Напротив, те са работили в точно обратния на логиката начин, когато са опитвали да оправдават, че няма. Всъщност тук не е било да се контролира рискът на банката, а да се даде възможност да се кредитират тези големи експозиции въпреки техния риск. Следващото нещо, което направи огромно впечатление, е, че средният матуритет на тези 20 заема надвишава 10 години. Другото нещо, което е факт, е, че повечето от тях имат така нареченото балонно плащане накрая, както беше зададен въпросът – плащате си за 10 години лихвата и накрая цялата главница идва изведнъж. Тези заеми съществуват по света, но те са високорискови и обикновено обезпечението трябва да е много сериозно, когато очаквате някой да ви върне парите след 10 години. Какво видяхме за обезпеченията? И тук ще дам конкретни примери, без да казвам имената на фирмите, за да не нарушавам банковата тайна. Но ето един кредит за 150 милиона например, който има някакви имоти като обезпечение. В договора за кредитиране се казва: кредитополучателят не може да се разпорежда с това недвижимо имущество по никакъв начин, докато този кредит не е изплатен, но ако го направи, глобата е 5000 лв.!? За 150 милионен заем?! Втори такъв случай, пак за 150 милиона. Обезпечението на някои от дружествата, е самото търговско предприятие. С други думи, ако бизнесът е много успешен, фирмата е заложена срещу този заем. Говорим за заем от 150 милиона отново, където доходите са били близо 1 милион на тази фирма, когато заемът е даден, след това бизнес планът обаче е много агресивен. Продажбите са 14 пъти повече, предвидени в следващия срок от пет години, а цената за стоката се удвоява двойно. Говорим за 28 пъти увеличение. На базата на този бизнес план се дават 150 млн. лв. кредит. Трети случай – 100-милионен кредит. Имаме едно дружество, което изпитва затруднение, но това дружество има един много хубав актив недвижим имот. Този актив всъщност може и да изплати сумата, ако се продаде, ако това дружество влезе в неизпълнение, но тук идва консултант, външен консултант, който е привлечен от управителите на банката, който казва: ние знаем как да преструктурираме този заем по най-ефективния начин. И как го правим? Разделяме това дружество на две дружества – едното поема хубавия актив, а другото – не. За съжаление обаче, по-голямата част от заема отива в дружеството, което няма хубавия актив. Така добрата компания, добрата дъщерна компания по никакъв начин не покрива риска върху заема на лошата. При това интересно разделение на риска и заема, много ясно се вижда, че рискът на банката изцяло е бил сложен по най-неподходящия начин. По този казус, между другото, само да кажа, в момента Надзорът събира тези данни и ще го вкара в прокуратурата. Тук за нас е много очеваден приносът, защото не е било така даже в самото начало на заема. Това е преструктуриране на риска. Така. Другото нещо, което е много интересно за нас като начин на управление. От 2017 г. до сега управителите се сменят, но подходът на кредитиране остава. Кой как е взимал тези решения? Защо при един нов, уж професионален Управителен съвет, начинът, по който са се давали тези кредити, не се е сменил до такава степен, че точно преди ние да влезем в управлението за една бройка още един 150 милионен кредит щеше да бъде даден. Така. Въпреки всичките тези неща държавата е вкарала огромни средства. Говорим за 1 млрд. 440 милиона от нашите пари, на данъкоплатеца. Тя е много капитализирана. Добрата новина в този факт е, че банката е стабилна, дори ако тези кредити не се върнат, защото има прекалено голяма ликвидност. С други думи, банката е стабилна, но тя е стабилна, защото данъкоплатците са вкарали 1 млрд. 440 милиона. Лошата новина е, че ние не вярваме и Управителният съвет не вярва, че част от тези кредити ще бъдат върнати по начина, по който са обещани, и това ще предизвика сериозни загуби от същите тези пари на банката. Това е фактическото състояние, това е, което успяхме да видим след осем седмици борба да се смени Надзорът на тази банка, който, между другото, опитът му в банкирането не е много голям. Последният Надзор е бил с основна квалификация и най-голям опит в Агенцията за приватизация. Тези кредити са били давани и надзиравани, и контролирани от хора, които не са били от банковия сектор. При интервюта с част от тях ни беше казано, че дори управителите не са докладвали на Надзора всеки един от тези заеми, а са подавали просто една папка с документи, който е бил за подписване и одобрение. Така. Но какво смятаме да направим оттук нататък? Това е факт. Случило се е. Сега първото нещо е, искаме да завършим детайлния анализ на всеки един от тези кредити. Какво означава това? Искаме да оценим всеки един актив, който застава отзад, за да знаем точно какъв е рискът на банката. При нарушения, които вече сме установили, ще даваме към съдебната система искове и към прокуратурата за нередности и за, според нас, абсолютно увреждащи действия на предишния Управителен съвет и Надзор. Но тази банка има смисъл да съществува за мен, защото няма голяма държава, успешна държава, която да няма такава банка. Моят най-добър пример е за Банката за развитие на Канада, която реално, ако отидете на уебсайта, даже можете да отидете сега, докато си говорим, на телефоните Ви ще видите първи фокус: стартиращи компании без история от 12 месеца. Ето, ако току-що сте стартирали компания – преди 12 месеца, ако отидете при големите банки, търговските банки, те ще Ви кажат: нямате достатъчно опит. Втората голяма глава в канадската Банка за развитие – Стартиращи компании под 24 месеца с иновативни продукти. Всъщност идеята на този тип банки е да финансира стартирането на компании, които биха изпаднали от търговските банки не защото търговските банки са лоши – просто това не е техният бизнес. Създаването на този тип компании може да промени съдбата на българската икономика.
Господин Петков, ако искате, оставете си време в неограничените минути, които имате за отговори.
Да, добре. С други думи, има смисъл. Тази банка може да подкрепя българските стартиращи компании. Може да бъде българският скай, отчасти финансиран от тази банка. Просто всеки от нас трябва да следи никога пак тази банка да не дава този тип кредити по този начин, защото за мен това е просто кражба на парите на данъкоплатеца – да се поемат този тип рискове, за този тип суми по този начин. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
И аз благодаря. Преминаваме към въпросите. От „Има такъв народ“ – заповядайте. Ще помоля всички, които задават въпроси, да се ограничават в рамките на двете минути.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Съжалявам, че го няма министър Василев в залата, защото моите въпроси ще бъдат взаимно обвързващи – Министерството на икономиката и Министерството на финансите. Започвам с конкретиката, тъй като много от Вас вероятно ще задават въпроси, свързани с Българската банка за развитие. Ще задам въпроси за една друга институция, която представлява малко черна кутия за повечето от нас и за повечето от гражданите на България. Това е така нареченият Фонд на фондовете. Към момента ресорният заместник-министър на финансите Виолета Лорер осъществява наблюдение върху дейността на Фонд мениджър на финансови инструменти в България. В същото време нейният съпруг Даниел Лорер е партньор във фирма BrightCap, която е партньор на Министерството на икономиката и на „Джереми България“. Това е публична информация. От 2011 г. досега има компании, които са получили финансиране по „Джереми“ – около 11 870 компании. Въпросът е: какъв е ефектът, измерен чрез показатели за ефективност от Фонда „Джереми България“? Има ли концентрация на средства, управлявани през точно определени партньори? Кои са те? Изобщо може ли Народното събрание да получи информация за средствата, времевия период и конкретните партньорски фирми на Фонда на фондовете, и специално на Фонда „Джереми България“? Тъй като Вие сте ревностен боец, господин Министър, за минимизиране на корупцията и недопускане на конфликт на интереси в българската държава като цяло, както и ние желаем това да бъде постигнато, разбира се, бих искал да Ви запитам: дали смятате, че посоченият по-горе факт може да се счита за конфликт на интереси? Министър Петков, имате ли някаква свързаност, макар и не юридическа, а бизнес свързаност, с Елвин Гури, Даниел Лорер, както и с Евгени Ангелов – икономически съветник по времето на президента Плевнелиев и председател на Българската асоциация за дялово и рисково инвестиране? Консултирали ли са Ви тези господа за фишовете за финансовите инструменти, свързани с Националния план за възстановяване и устойчивост? Защо, след като поехте властта в Министерството на икономиката и на финансите, нито министър Василев, нито пък Вие променихте корупционните критерии, зададени в програмите на така наречения Фонд на фондовете от самото Министерство на финансите, но, предполагам, консултирани с Министерството на икономиката? Тези критерии се зададоха още по времето на Владислав Горанов, с протекцията на Томислав Дончев и партньорите на Фонда от времето на ГЕРБ, като например „Силвърлайн“, управляван от Евгени Ангелов – пак да припомня, че това е икономическият съветник на президента Плевнелиев. Дали той не обира плодовете на посетите преди време семена, възползвайки се от властта си като икономически съветник на президента Плевнелиев?
Господин Каримански, времето Ви изтече отдавна.
Приключвам, приключвам. За пръв път съм и затова малко ще ме изтърпите. Друг типичен пример само да дам – компанията, управлявана от Елвин Гури – „Емпауър Кепитъл“, и съпругът на сегашния заместник-министър на финансите Виолета Лорер – Даниел Лорер. Въпросът ми е: как точно се борите срещу тези корупционни практики, срещу които ние със сигурност се борим и ще се борим? Смятате ли, че Фондът на фондовете работи достатъчно прозрачно съобразно критериите, заложени от ГЕРБ и спазвани от Вас, към настоящия момент? [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви, господин Каримански.
Лично обяснение!
Лично обяснение – заповядайте.
Уважаема госпожо Председателстващ, господин Министър, дами и господа народни представители! По повод репликата на господин Каримански. В кариерата си, без значение – на каквато и да е позиция, не съм протектирал каквато и да било корупционна схема! Не само това. Ако един министър или вицепремиер обаче се занимава с изработването на критерии за схема за безвъзмездно финансиране или за финансов инструмент, това означава, че той не си върши работата. Неговата цел е да формира политики, а не критерии за достъп. Тук ще се съглася с Вас – ако някой политик работи детайлно по критериите на някоя схема, това е висок корупционен риск. Никога не съм си го позволявал.
Господин Дончев, по изключение взехте думата. Заповядайте за отговор, министър Петков.
Благодаря за въпроса. Едно от може би най-ценните неща, които мога да кажа, че аз притежавам, е независимост. Нямам нито един партньор от тези, които Вие споделихте, а управлявам – управлявах, извинявайте, преди да вляза като министър, една много успешна компания, която изцяло е финансирана с частен капитал, в която съм мажоритарен акционер. Никога никой не е инвестирал от този тип фондове при мен. Тази независимост ми дава възможността в тази си роля в момента да мога да правя всичките неща, които правя. Защото никой не може да ми се обади по телефона и никой не може да ми повлияе за каквато и да е политика. Само това исках да уточня. Няма смисъл да минавам всичките имена, които споделихте. Нямам бизнес с нито един от тези хора. Единственото, което мога да кажа обаче за заместник-министър Виолета Лорер – много рядко съм срещал толкова висок професионалист. Това, което знам за нея, е, че, работейки за една голяма европейска компания като финансист, над 10-милиардна компания, целият Борд на компанията я молеше да остане в Швейцария и да продължи да работи, вместо да се връща в България. Тя е един от тези хора, които могат да пренебрегнат собствения си, дори финансов интерес, защото и тя милее тази страна да се промени. Така че, ако Вие, което декларирате, е същото – срещнете се с нея. Ще оцените какъв висок капацитет и какъв висок интегритет този човек притежава. Искам да кажа, понеже разбрах, че в момента не ми се лимитира времето – това по повод и финансовите инструменти, защото много изненадващо за мен чух от доста от групите, че това е голям проблем. Искам само да Ви споделя едно нещо, което е свързано и с ББР, за финансовите инструменти, къде инвестираме. Малко да се върнем – какво представлява днешната българска икономика. Имаме 400 хиляди компании, които са реално опериращи за нещо. За съжаление, само 15% от тези 400 хиляди компании имат експортен потенциал. Не значи, че изнасят. Имат експортен потенциал – това означава, че могат да са конкурентни потенциално на външните пазари. От тези 15% само процент и половина имат продуктивност над европейската. Но някак си някакви предприемачи в България са успели, въпреки всичките трудности, въпреки административните пречки, въпреки корупцията, да направят компании, които да имат по-висока продуктивност от средноевропейската. Тук искам да Ви споделя нещо. Ако искате да променим България и българската икономика, не можем да правим едно и също, което сме правили в последните 10 години. Този процент и половина от най-добрите български компании – ако успеем тяхната продуктивност да я качим на 15-те процента от компаниите, които имат експортен потенциал, българската икономика ще се удвои, хора! Удвои! Така че имаме два варианта. Единият вариант е да кажем: ами нашите избиратели, нашите фирми, които ни подкрепят, искат грантове и тези грантове трябва да се дадат по същия начин, по който оперативните програми са ги раздавали в последните години. Другият вариант е да кажем: всички високоиновативни компании всъщност се финансират от дялови инструменти. Когато парите не са ти дадени даром, а някой е инвестирал, и този, който е инвестирал, не е държавен служител, а е някой, който разбира как да инвестира, шансът да създадем повече от тези високопродуктивни компании е много пъти по-голям. Другото нещо за „Джереми“, което беше споделено – „Джереми“ за мен е една много успешна програма. „Джереми“ – не Фондът на фондовете. „Джереми“ с 350 милиона в началото е успяла да кредитира 1 милиард 600 милиона портфолио. В момента има над 256 милиона, които продължават да се револвират. Ето защо е толкова важно, понеже този план не вярвам да ни се случи втори път. Единият вариант е да си го раздадем, да го усвоим, както се казва, и да няма икономически ефект повече от един път. Другият вариант е да го инвестираме, поне една малка част от него, в инструменти, които могат да финансират иновативните компании, и този инструмент да продължава да финансира в следващите години, когато вече такива планове няма да можем да видим по този начин. Така че, моля Ви, преди да говорим в общи щрихи между грантове и инструменти, нека да разгледаме статистиките на „Джереми“, нека да разгледаме кои са най-успешните компании в света – те как са финансирани и как са започнали да бъдат финансирани. И да решим искаме ли промяна в българската икономика – наистина икономика на високо добавената стойност, или искаме леки стъпчици на модернизация, които ще бъдат усвоени от малкото хора. Между другото, само и това да кажем: тези грантове няма да отидат на повече от 1 – 2% от фирмите, от тези 400 хиляди компании. Така че, ако покажете политическо лидерство, трябва да променим нещата, които са се случвали досега. Министерството на икономиката е с отворени врати за всеки от Вас, всяка една от политическите партии – ако искате, да Ви обясним защо по този начин е бил направен и единият фиш, и вторият фиш за Плана за възстановяване. Благодаря. [[Ръкопляскания от ИТН.]]
Благодаря Ви, министър Петков. Първи въпрос от ГЕРБ-СДС.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми господин Министър, уважаеми господа народни представители! Само една поправка на господин Петков. Активите на банката са четири милиарда, а не два милиарда – само да Ви поправя. И оперативната дейност също така е на печалба. Вие сте принципал, ще имате възможност да отговорите. Господин Петков, искам да Ви попитам каква е стратегията Ви за развитие на Българска банка за развитие, включително и по отношение на управлението на нейните активи и в частност, на първо място, очакваме от Вас Вашето становище дали сте „за“ приватизирането на банката, или за използването ѝ като инструмент за насърчаването на малките и средни предприятия в България? И понеже се заговори малко по-рано за шуробаджанащина, искам да Ви попитам в закачлив тон – дали в банката има харвардска шуробаджанащина? Благодаря. [[Шум, смях, реплики.]]
Благодаря Ви, господин Николов. Министър Петков, заповядайте за отговор.
Да, благодаря Ви за въпроса. Ще отговоря закачливо също и аз. Може би има някаква връзка с Айви лигън университетите, но, за съжаление, няма харвардска. Единият човек от надзора е завършил Ем Ай Ти и после е завършил „Уортън“, а после е работил в „Маккинзи“. Да, сега, Ем Ай Ти – вярно, близко е, в Бостън е, на една спирка от Харвард, но няма нищо общо, по никакъв начин не сме завършвали заедно, даже не се познавахме преди да започне тази борба за изчистване на Банката. Но нека се върна на сериозния Ви въпрос. Аз наистина не вярвам, че в момента трябва да се приватизира тази банка, защото най-опасното за мен би било в момента, когато имаме големи кредити, които са с неясни обезпечения, с още неясна дупка, още не е управлявана по правилния начин, да я сложим тази банка да се приватизира за някаква малка сума. И най-опасното за мен би било да се замете какво се е случвало преди с тези кредити, защото новият собственик е частник и той не трябва да обслужва никакви обществени интереси. Другото – трябва ли ни още една банка на пазара? Не мисля. Защото в момента банковият сектор е доста добре работещ, ликвидността е огромна, не страдаме от липса на финансов ресурс. Даже, доколкото знам, в момента около 7 милиарда е прекомерна ликвидността на банките и те биха ги дали веднага. Така че да направим още една банка на пазара ми се струва недобре, да заметем историята преди да я проверим също не ми се струва добре. Ако направим тази банка да работи наистина за малките и средни предприятия, както в момента го лимитирахме – до 5 милиона да са заемите, аз даже бих призовал да помислим Законът за ББР да бъде сменен, така че да дадем много по-ясна стратегия за тази банка и никой, независимо кога и как като управляващ тази банка, да не може да си позволи своеволностите, които сме видели в последните пет години. Другото, което вярвам и което знам, е, че България има много стартиращи компании. И ако говорим, че част от парите трябва да са с дялово финансиране, то друга част от техните средства могат да бъдат през Банката за развитие. Просто трябва да имаме много отчетлив надзор над тази банка. Вие като народни представители трябва да питате за тези въпроси често, да сменим Закона за ББР, така че никога никой да не може да си позволява да дава по този начин парите. А за самото ѝ оздравяване – аз искам, след като направим цялото обследване, според мен трябва да се раздели на проблемно портфолио, което да се отдели като управление, и ново портфолио, което да финансира малките и стартиращи компании, така че едното да не влияе на другото и да имаме ясна концепция какво се случва. Това, което е с проблемното портфолио, трябва лека полека да се опитаме да го намалим по начин, по който данъкоплатецът да не загуби част от парите си. Самото кредитно портфолио е 2 милиарда и 100, а всичките активи на Банката са 3,8 милиарда, но реално, когато говоря, говоря за кредитното портфолио, защото те са парите, които са дадени на кредитополучателите. Така че от тази банка има смисъл, виждал съм как работи по света, но въпросът е да бъде направена, управлявана по прозрачен начин, по който да има отчетливост и Вие като народни представители да изисквате резултатите на тази банка – какво е направила на доста чест период от време. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Петков. От БСП имате ли въпрос към министъра? Заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, уважаеми госпожи и господа народни представители! В двата месеца на Вашия служебен мандат, господин Министър, говорехте наистина много за Българската банка за развитие. Факт е, че тя е 100% държавна собственост. И като принципал на банката аз съм убеден, че Вие можете да разкриете всички факти и обстоятелства около раздадените пари от банката. Въпросът ми към Вас е прост и ясен – кога ще представите пълната информация за активите на банката и тяхното управление в последните години, в това число пълен списък с активите на ББР, с всички кредитополучатели и сумите, които са получили те, условията, при които са били отпускани кредитите, обезпеченията, които са гарантирали тези кредити, и, разбира се, риска за тяхната събираемост. Считам, че нямате причина да не публикувате тази информация. Бих добавил даже, че в България представителства имат всички международни одиторски компании от Голямата четворка, на които със сигурност бихте могли да възложите професионален и прозрачен преглед на активите на Банката. Убеден съм, че това е начинът, по който ще получим едно независимо обективно становище за това при какви условия са раздавани парите на данъкоплатците, еднакви ли са били тези условия за всички, обезпечени ли са били кредитите по подходящ начин, има ли риск изобщо за държавните пари? И, честно казано, си мисля, че като вадите само два-три примера, както направихте сега, днес, за неразумно раздаване на кредити, някак си оставате впечатлението, че нямате намерение да представите пред обществеността цялата истина за дейността на Банката в последните години. В този смисъл, надявам се, че няма да спрете дотук. И ако наистина искате българските данъкоплатци да знаят как се харчат парите им, моля Ви, публикувайте информацията. Това е начинът и аз смятам, че Вие им го дължите. Благодаря ви.
Много Ви благодаря, господин Данчев. Министър Петков, заповядайте.
Да, благодаря за въпроса. Повярвайте ми, аз много бих искал да направя точно това, което казвате, но имах среща с БНБ и много ясно беше казано, че има Закон за банковата тайна. И сега въпросът е: какви щети бихме нанесли на самите компании, ако нарушим Закона за банковата тайна? За съжаление, законът си е закон. Аз много бих искал да Ви ги кажа една по една – както знаете, още в първата седмица публикувах топ 10-те, но дори там можех да ги формирам по групи, а не можех да давам отделни баланси, защото, повярвайте ми, част от тези компании с удоволствие биха тръгнали на съд срещу този тип действия. Последното нещо, което бих искал, е да загубим още едни пари на данъкоплатеца заради такава постъпка. Но нека да Ви кажа все пак още общи цифри. Освен че средното портфолио на тези топ 20, които са 90% от капитала, мога да говоря за 10-те процента, но те не са интересни, 90% от капитала в топ 20-те – повечето са с лихва от 2%, като средната лихва е 2,94. Другото интересно е, че повечето от 20-те, както казах, са с балонни плащания, които са над 10 години. Така че тези общи цифри мога да ги кажа. Топ 10-те компании ги публикувах. Имам и добра новина – част от това портфолио започна да се оправя само по себе си, заради това че обявихме топ 10-те, но това е риск, който трябва много внимателно да се прецизира. Да, имахме една от компаниите, които си изплати 40 милиона от големия кредит, което е много добра новина, имаме още една заявка от втора фирма, която би изплатила около 35 милиона. Така че те не си погасяват целите портфолиа, но започваме да работим с тях и да събираме. И ако им направим сега сериозен скандал, има опасност това да не се случи. Но тези три отделни случая, които дадох днес, даже четири, те са конкретни компании с конкретния начин, по който са давани. Не се опитвам да скрия нищо, просто трябва да съм в рамките на закона. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, министър Петков. „Демократична България“ – първи въпрос.
Уважаеми господин Министър, „Демократична България“ от години разкриваме схемите в Банка за развитие, така че считаме, че фиксирането на дейността на Министерството на икономиката върху тази банка е изключително правилна стъпка. Моите въпроси, тъй като уважавам Закона за банковата тайна, моите въпроси ще бъдат конкретизирани върху 20-те най-големи кредитополучателя. Първият от тях е: какво е състоянието на обезпеченията на тези 20 големи кредита? Вторият въпрос е: дали се очакват големи провизии по тези 20 кредита за 2020 г., ако одитираният доклад вече е готов, съответно и за 2021 г., съответно какви биха били загубите за Банката от тези провизии? По мои сметки може би 400 – 500 млн. лв. дори за съответната година. Третият въпрос – дали се очакват провизии по инвестицията в акции на Първа инвестиционна банка, тъй като там инвестицията беше по 5 лв. на акция, знаем, че на Фондовата борса акциите се търгуват по 1,70 лв. в момента. Това са въпросите. Последният въпрос е какъв точно дял от тези 20 големи кредита всъщност са балонните плащания – дали 15 от 20-те, 12 от 20-те или нещо подобно? И един въпрос от колежката от Варна – Стела Николова. Има, доколкото знам, програма за безлихвени заеми до 50 000 лв. Там, доколкото знам, те не са особено популярни поради условията по кредитите. Дали бихте коментирали възможна ли е промяна на условията, така че тези кредити да станат по-атрактивни? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Панев. Въпреки че въпросите в едно питане са по няколко, да приемем.
Благодаря за въпроса. Това, което ми беше докладвано, е, че две трети от тези 20 са с тази балонна структура. Така че това е отговорът на този въпрос. В момента оценяваме много внимателно активите, които реално имаме, защото – добрата новина е, че на тези заеми си плащат в момента лихвите, така че не са заеми, които не се обслужват. Лошата новина е, че, както казах, до 10 години трябва да изчакаме, за да знаем реално дали ще ни ги върнат. И затова по банковите стандарти, както Вие казахте, се провизира „очаквани загуби“. И това, което днес Управителният съвет и Надзорният съвет ми споделиха, е, че очакваната загуба за 2021 г. е около 250 милиона. Разбира се, изчаква се и докладът на одиторите, но това е, което очакват да провизират. Във връзка с инвестицията на Българска банка за развитие в Първа инвестиционна банка. Както всички знаем, близо 140 милиона от средствата на Банката са инвестирани там. Оценката на тези 140 милиона е доста... Тук има спор как да се направи. От една страна, наистина акциите са на 1,7 в момента, а банката ги е купила на 5 лв. Това е факт. Понеже е много ниска ликвидността на търговията на акциите на ПИБ, е опасно да го вземе точно едно към едно като пазарна стойност, така че в момента трябва да се прецени как да се оценят тези акции на ПИБ, точно за да не направим пък по-голяма провизия, отколкото трябва. Но аз, моето лично убеждение е, че има доста голяма разлика между пазара и това, което държавата е купила, цената, на която е купила тези акции. Моята надежда е да успеем... Две неща бих се радвал да видя – ако следващият министър на икономиката продължи с нашата стратегия, според мен е хубаво и е важно Българската банка за развитие да има член на Борда на директорите в ПИБ, защото ние представляваме над 18% от собствеността на Банката с тази инвестиция и според мен е важно да можем да я управляваме по най-разумния начин, както всеки едни добър стопанин. При тази следваща стъпка бих се радвал, ако пазарните акции на ПИБ се качат над или равно на 5 лв. и в момента, когато това се случи, да може да излезем максимално бързо. Защото ролята на Българска банка за развитие според мен не е да държи такава инвестиция. Това е по втория въпрос. Да, 250 милиона не са малко пари. Представете си колко малки и средни предприятия бихме финансирали с 250 милиона, вместо да ги вкарваме в провизии на съществуващото кредитно портфолио.
Благодаря Ви, господин Министър. Първи въпрос от „Движение за права и свободи“. Заповядайте, господин Чобанов
Уважаема госпожо Председател, уважаеми дами и господа! Уважаеми господин Министър, наистина Банката за развитие е много важен инструмент, който в кризисни периоди се е доказал, че може да бъде използван, за да подпомогне компании, които иначе биха били затруднени. Някак в последните месеци настина, което е и правилно, се заговори много за Банката, но се създаде известно впечатление за малка хаотичност по отношение на действията за смяна на ръководството на Банката. На мен ми е интересно дали и кога беше вписано обстоятелството, че вече държавата е едноличен собственик на капитала на Банката? Вие дали се отказахте изцяло от инструмента Общо събрание, който, вероятно, не е задължителен при едноличен собственик на капитала, но все пак това е институция – банка. Имаме редица примери, при които други банки с еднолични собственици на капитала, включително и чуждестранни, провеждат общи събрания, което е един инструмент за прозрачност да обявите предварително какви действия искате да предприемете. Освен това по отношение на загубата, за която споменахте – наистина това са стряскащи числа. Може ли малко в подробности да ни дадете на какво се дължи тази загуба? Каква част от тях е оперативна? Просто да видим дали това се дължи, да кажем, че банката много активно би трябвало да се е включила в инструментите по отношение на кризата, тоест наистина да разберем малко повече за природата на тези загуби. Благодаря.
Много Ви благодаря, господин Чобанов. Заповядайте, господин Министър.
Благодаря за въпроса. Всъщност много интересно беше още в първите дни. Когато встъпих като министър на икономиката, намерих следните интересни факти: година преди това другият акционер на Банката беше помолил Министерството на икономиката да получи като дарение тези няколко акции, които представляваха 0,0001%, а държавата си беше 99,9996, ако не се лъжа, и една година, те искат да ги подарят, просто не искат да имат нищо общо с Банката, защото това е несвойствена за тях дейност. Но Министерството на икономиката никога не беше приела този подарък. Защо? Като погледнем Устава на Банката с тези малко акции, които се притежаваха от частна банка, се виждаше следното: че, както Вие казахте, Общото събрание може да се свика от всеки един от акционерите, но в период от три месеца Управителният съвет може да насрочи Общото събрание. От две седмици до три месеца, но по желание на управляващите на банката в този момент. И всъщност реално, ако държавата не беше получила този подарък, ние просто казахме: добре, ще ги вземем тези акции, щом искате да ни ги подарите, ще се радваме да ги вземем. Имаше огромна опасност, че първото Общо събрание щеше да се случи може би след две-три седмици от днес. И реално логиката за мен беше тези акции да се пазят и да не се приеме този подарък с една-единствена цел, когато дойде подобно правителство като нашето, така си представям, да не може да направи нищо по въпроса за смяна на управляващите членове на Борда. И което – аз много се зарадвах, е, че успяхме още в първите дни на управлението на Министерството на икономиката от мен да приеме тези акции, този период от три месеца да изчезне и реално ние веднага да можем да влезем в смяната на хората, които според мен са нанесли тези щети. Така че това беше основополагаща първа стъпка държавата да влезе изцяло в контрол на Банката, за да избегнем тези прескачанки, заложени в Устава в този момент. Знаете всички, аз доста говорих по медиите, минахме през всякакви стъпки на затруднения за сменяне на Борда, но накрая се разбра, че всъщност когато човек наистина иска да направи нещо и когато обществото е с него, независимо какви сили и желания има от хора, които до този момент са направили щети, не можаха да устоят и няколко дни преди изборите, както всички знаете, ние успяхме да сменим Надзора с хора, които, както споделих преди малко, са с много високо професионално CV и сменихме хора, които са били в Агенцията за приватизация с хора, които са работили в „Маккинзи“, завършили MIT, били в банковия сектор в последните 30 години. Благодаря Ви.
И аз благодаря, министър Петков. За първи въпрос от... [[Реплики от ДПС.]]
Извинявайте, мога ли да довърша?
Да, разбира се.
За загубата от 250 милиона всъщност оперативно банката е положителна, прав сте, в смисъл че, както казах, тези заеми се обслужват, така че лихвата влиза, да, но реално цялата загуба ще бъде на база на провизиите за тази година и тези провизии, между другото, се опитваме да ги направим най-консервативно възможно. В смисъл искаме най честно, най-вярно, така че да представлява реалната ситуация за риска, който в момента има в кредитното портфолио.
Най-консервативно.
Ми не, най-консервативно имах предвид най-точно, най-близко до банковите стандарти и най-честно, което ние можем и което ние знаем. Както знаете, има и двама одитори на банката, така че тези одитори не са сменени, няма да се сменят, просто ще искаме да си свършат работата възможно най-коректно. Благодаря.
Благодаря Ви, министър Петков. Заповядайте. От „Изправи се БГ! Ние идваме!“.
Госпожо Председател, господин Министър, уважаеми колеги! Мисля, че стигнахме до общото мнение, че банката трябва да се върне към първоначалния си замисъл и тя трябва да бъде инкубатор за добри идеи и практики, както и за изграждане на бъдещата икономическа инфраструктура, говоря за зелената икономика и кръговата, разбира се. Затова Вие отговорихте на голяма част от въпросите. Аз ще Ви върна малко ретроспективно назад. Връщам Ви в наследство – това, което Вие получихте при встъпване в поста си, и въпросите са два: според Вас големите експозиции риск ли са в кредитното портфолио на банката поради това, че нямаме ясна диверсификация при тях? И вторият въпрос, може да го приемете и като допълващ, че принципът, по който индексираме лихвите по тези експозиции в условията на устойчива и нарастваща инфлация, за съжаление. Мерси.
Благодаря Ви, господин Колев. Заповядайте, господин Министър.
Благодаря за въпроса. Да, определено са риск – няма две мнения, за мен. В момента всъщност това, което казах за 250 милиона представлява точно оценка на този риск, който се е случил, и с така най-добрите стандарти да го оценяваме за около минус 250 милиона. Лихвите по кредитите – интересното е, че те, от една страна, изглеждат почти пазарни. С други думи 2% не е прекалено нисък лихвен процент за днешните пазарни условия, но което нас ни притеснява, че няма връзка с обезпеченията. С други думи не през нивата на лихвения процент, а през нивата на риска, свързани с този лихвен процент, е огромният проблем. И другото, което забелязахме, че част от тези кредити са били рефинансирани кредити в други банки и лихвеният процент е паднал на всички тези рефинансирания. С други думи търговските банки, които са си оценявали риска по най-пазарен начин, са били готови да дадат някакви средства на тези компании на по-голяма лихва, така че от тази гледна точка това е така. Откъм дали са фиксирани лихвите, или са плаващи? Плаващи са – на базата на EURIBOR, стандартна практика. EURIBOR плюс марж, който ще варира с пазара, така че поне нямаме такъв проблем с фиксирани лихви. [[Реплики.]] Да, то няма как да има, да, така че там нямаме проблем и при една инфлация би трябвало да се отрази това, както се отразява в пазарните лихвени проценти, така ще се отрази и на кредитите. Благодаря.
Благодаря Ви. От „Има такъв народ“ втори въпрос имате ли? Заповядайте.
Уважаема госпожо Председател! Уважаеми господин Министър, вторият ми въпрос е свързан отново с Плана за възстановяване и устойчивост, но този път пречупен през Министерството на икономиката. Искам да попитам що се отнася до заложените от Вас и вчера представени пред обществеността 1,2 млрд. лв. финансови инструменти има ли анализ за икономическия ефект на прилагането тези финансови инструменти и яснота за конкретни икономически модели, отговарящи за визията на въздействия от прилаганите фишове върху икономиката на България? Моля да посочите конкретни финансови показатели за макроикономическия ефект и начина, по който сте планирали управлението на риска, за всеки един от проектите?
Господин Каримански, въпросът целенасочен ли е към банката?
Абсолютно целенасочен.
Добре.
Да, защото може и Банката да бъде в помощ от всички тези неща, за които говорим по Плана.
Да в този контекст, да. Извинявам се.
Проектите, които сте включили в Плана за възстановяване и устойчивост от страна на Министерството на икономиката, базирани ли са на анализ за разходи – ползи? Защото лично аз може би да съм пропуснал, но не съм видял такъв анализ. Министерството на икономиката започнало ли е да прави клъстърен анализ на съществуващите ресурси и ако да, то защо този процес не е проследим и прозрачен за обществото? На какви критерии и от кого са изготвени тези критерии и ще отговарят отделните програми за частно и държавно съфинансиране, така както сте посочили в отделните – Фонд 1, Фонд 2 и Фонд 3? Защо създаването на тези критерии не са публично обсъждани преди да бъдат оповестени от Вас? И моля за резултатите от всички заинтересовани страни, ако пък са обсъждани? Защото не знам, може и да са обсъждани. Как ще бъдат определени партньорите по гаранционните инструменти? Къде са публикувани критериите за тях за определяне на тези партньори? И отново защо няма широко обсъждане за избора на тези партньори? Има ли сключени договори и с кого до момента? Във Фонд 3 съществува Грантова схема за мерки в областта на кръговата икономика на ниво предприятия. Как, след като Министерството на икономиката не е предложило в Плана за възстановяване и устойчивост стратегически план за трансформация в кръгова икономика на база регенерация и преразпределения, липсват ключови показатели за ефективност?
Времето Ви изтича!
Свършвам. Ще се осъществят ли съответните проекти и що за оценка на въздействие върху икономиката те ще имат? Добре е да бъде изяснено какви са разбиранията Ви за осъществяване на реформи за кръгова икономика, за да може да говорим на един език. Благодаря.
Благодаря. Господин Министър.
Благодаря за хубавите въпроси. Основен принцип на харчене на държавни пари трябва да бъдат, че те трябва да стимулират частни инвестиции и всъщност процентът на частни инвестиции към похарчени държавни пари, бидейки те и европейски, е много важен. Когато ние влязохме и разгледахме съществуващите фишове, аз заварих два фиша – 900 милиона 100% грант и 400 милиона за четири индустриални зони показани, както в една планова икономика – ще бъде там, там и там. Кой решава, как решихме, че са тези четири, как решихме, че 900 милиона ще дадем като грант и какъв ще е този мултиплициращ ефект между тези грантове и реалните общи инвестиции, които те би трябвало да стимулират? Защото най-грешното би било за мен просто едни пари да се усвоят и да изчезнат в пясъците. Само между другото да стане ясно на всички – от тези 900 милиона чист грант, ние го преформатирахме не всичко на инструменти, в това да не се заблуждавате: 671 милиона останаха грантове, 377 милиона са дялови и 268 са гаранционни инструменти. С други думи, мнозинството остана грант. Ако ме питате мен, аз бих се радвал да вдигнем още повече дяловите инструмент, защото за мен бъдещето на България се сменя през дялови инструменти, когато инвестираме в стартиращи иновативни компании, но това е моя визия. Защо се спряхме все пак на 671 милиона грантове? Защото направихме много обществени обсъждания, включително снощи до девет часа член на Вашата партия беше в Министерството на икономиката и минахме през голямо разискване. Мисля, че им стана ясно и бяха доволни накрая – това вътрешно може да го обсъдите също. Но въпросът е следният: JEREMIE има мултиплициращ ефект от 4,5 пъти. Значи средствата, които държавата ще даде, се увеличават като крайна инвестиция с 4,5 пъти. Това е статистика на съществуващ, като с грантовата схема, дори да е на 50% съфинансирана, ще се удвоят най-много по две. Другото, което е много важно: всички знаем кой е най-големият проблем на всички тези европейски средства – това е рискът от корупция. Ако не го говорим това, все едно, че не говорим за слона в стаята. Огромна част от средствата до този момент са отивали според мен в консултанти и в корупция. И сега, ако си кажем: с магическа пръчка ще направим фокус и тази корупция ще изчезне, като оставим същите грантови инструменти, това е точно дефиницията на лудост – да правим едно и също нещо и да очакваме различен резултат. Затова за мен беше много важно и европейски партньор в раздаването на тези грантове, и европейски партньор в раздаването на тези инструменти. Когато имате Европейската инвестиционна банка… [[Реплики от ИТН.]] Да, аз Ви разказвам, защото те са свързани точно, моля Ви! Европейската инвестиционна банка като партньор на тези инструменти лимитират риска от корупция. Това означава, че 30% от средствата според мен, които иначе биха се загубили между консултанти и корупция, сега вече не могат. Ето защо, аз мисля, че всички от Вас ще усетите голям натиск от Ваши, подкрепящи може би бизнеси, да искат тези грантове. Но, за съжаление, според мен, както е направено в момента, има почти нулев риск от корупция – за инструментите говоря, и Европейската инвестиционна банка е един партньор, който според мен е неоспорим. Не е някаква частна компания, която има и капацитета и репутацията да го направи по най-добрия начин. Така че от тази гледна точка този фиш беше направен по начин, от една страна, да умножи най-много средствата, европейските средства да станат с най-голям портфейл от инвестиции, като се съчетаят – и казвам, че портфейлът там е 4,5, вместо по две най-много, а като махнете и корупцията, този мултипликатор ще падне и, от друга страна… Но, за съжаление, защо оставихме 671 милиона, като така не вярвам в тези грантове, точно заради обществените обсъждания. Аз съм водил толкова много срещи – с бизнеса, с Тристранния съвет, с профсъюзите, с всички заинтересовани, и накрая успяхме да стигнем до някакъв баланс, където хем ще има пари за иновативни компании, хем ще имаме висок мултипликатор от дялове, хем 671 милиона ще отидат под формата на грантове, вместо 900. Така че Вашият експерт вчера беше много конструктивен и мисля, че той може да Ви го разкаже подробно, защото прекарахме наистина до девет часа през нощта да обсъдим тази тема. Това е за тази част. [[Реплики от ИТН.]]
Моля Ви, не влизайте в диалог с депутатите.
За втората част, за която исках да кажа, която е много важна…
Господин Данаилов, не смущавайте Министъра!
…за втория фиш. Това е как преструктурирахме четирите индустриални зони да са пазарно насочени. Аз имах шанса да работя за шестмилиардна компания. Моята работа беше да базирам фабрики по целия свят и да решаваме къде да ги инвестираме. И само да Ви кажа как се взимаха тези решения. От една страна, се гледаше къде са ни клиентите – това е решение номер едно, от друга страна – къде са ни доставчиците, от трета страна – какви са ни разходите за труд, от четвърта страна, всички други разходи – политически рискове, корупция и така нататък. Няма някой в Министерството на икономиката, включително и аз, който да разбира повече къде да инвестира своята фабрика, освен самите фирми. Всъщност ние направихме този фиш за индустриални зони да работи по два принципа. От една страна, Европейският инвестиционен фонд пак да е гарант, че няма да има корупция, от друга страна, да дадем възможност тези индустриални зони да се случват там, където самите бизнеси могат да оценят, че е най-добре за тях. И във връзка с регионалната политика всъщност, ако имаме общини, които могат да обещаят нула корупция, и тези общини, които са засегнати –всички знаем за Северозапада, включително Видин в момента там има най-много работна ръка, всъщност този пазарен начин, както и за Стара Загора ще дойде голям проблем със затварянето в бъдеще на въглищните ни централи, по този начин бизнесите ще могат да направят индустриални паркове там, където те знаят, че е най-добре, там, където има най-много работна ръка. Понеже България е малка, а не сме един континент, всъщност най-важното е, че ще можем да привлечем най-много и най-ефективни бизнеси. За клъстерите, което беше също зададено, аз много вярвам в клъстерната стратегия. Ама тя не става така – някой да каже: ще направим клъстери. Тя става, когато хванете един инвеститор и му кажете: хайде сега да привлечем Вашите клиенти или Вашите доставчици – вертикален клъстер, на базата на пазарни усилия, а не някой в Министерството на икономиката да сочи с пръст. Хубавото е, че хващаме единия и хубавото е, че имаме вече ново в България. „Макском“ – бях при тях. Те тази година ще бъдат най-големият производител на велосипеди в Европа. Ами какъв е шансът да привлечем „Шимано“ до „Макском“, като им кажем: елате в България не защото Министерството на икономиката мисли, че трябва да дойдете или заради ниските ни данъци, или защото сме много красива държава – не. Елате в България, защото ще може да продавате на най-големия производител на колелета Вашите стоки и ще гарантирате, че той няма да си смени доставчика и Вие ще сте най-конкурентният доставчик. Така се строят клъстери. Не се строят през някой в Министерството на икономиката да сочи с пръст. Повярвайте ми, бил съм в тази роля и съм го работил, и така работи пазарът. Така че, благодаря Ви.
Благодаря Ви, министър Петков. От ГЕРБ-СДС? Заповядайте, господин Чолаков.
Благодаря, госпожо Председател. Уважаеми колеги, уважаеми господин Министър! Само да вметна една ремарка. Стана ми смешно, като говорихме за клъстерите и се сетих, че понеже сме възрастни хора, по времето на комунизма цялата икономика беше изградена на базата на клъстерите, само дето тогава не знаехме, че се казвали „клъстери“, а се казваха „държавни стопански обединения“. Казвам го не защото изпитвам носталгия по комунизма, а защото си мисля колко –сигурно ще говорим по-нататък по този въпрос, разрушена беше икономиката на тази страна по време на прехода и колко сега ще трябва да я изправяме със съвместни усилия. Въпросът ми, господин Петков, е от по-концептуален характер, но се надявам, че няма да имате проблем да ми отговорите. Стана ясно, че така или иначе по-голяма част от кредитния портфейл на Българска банка за развитие така или иначе е бил насочен към малките и средни предприятия и в дискусията през последните седмици, в която и Вие много активно участвате, става ясно, че не се предпочита ББР да кредитира големи предприятия. Същевременно обаче икономическата теория и практика сочат, че малките и средни предприятия могат да функционират успешно и да се развиват именно като доставчици на големи предприятия, тоест, когато са включени в една по-голяма верига на създаване на добавена стойност, освен ако не работят в сферата на услугите на локален пазар. Образно казано, малките и средни предприятия, включени в производство, винаги са подизпълнители и за да има малки и средни предприятия, трябва да има големи предприятия. Да финансираме с държавни пари малки, новосъздадени високорискови фирми, без те да са предварително обвързани в големи вериги на доставки, ми се струва – на мен поне, високорискова инвестиция, и не мога да отговоря за себе си на въпроса дали искам, бих искал, бих се съгласил нашите пари, или да кажем, парите на Българска банка за развитие да бъдат инвестирани точно в такива високорискови проекти. Малко ми е прекалено фенси, разбирате ли? Става дума за нашите пари все пак. Всяка голяма държава подкрепя своите големи предприятия, защото те са флагманите на съответната икономика и теглят на буксир малките и средни предприятия. Аз съм сигурен, че в битността си на министър Вие сте усетил това, че големите държави защитават големите си предприятия. Ерго българските малки и средни предприятия могат да са устойчиви, ако са доставчици на големи предприятия, които, разбира се, могат да са на чужди инвеститори или български големи предприятия. За да е българската икономика устойчива като цяло, е добре да има български големи предприятия, които да завършват веригата на производство на добавена стойност тук. Смятате ли, прочее, и това е въпросът ми, че българската държава трябва да подкрепя големи предприятия – не чрез Българска банка за развитие, с други възможни способи, какво е Вашето виждане по въпроса? И не просто да ги подкрепя, а да насърчава създаването на големи предприятия. В кои сфери, в които България има конкурентни предимства според Вас, би следвало да се стимулира създаването на такива големи предприятия? С какви методи и средства те биха могли да бъдат подкрепяни от държавата, като, разбира се, не забравяме и известни регулаторни условия, на които те ще бъдат подложени или ще трябва да бъдат подложени? Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Чолаков. Заповядайте, министър Петков.
Благодаря за този въпрос. Всъщност само да кажа. Когато говоря, аз използвам думичката „клъстери“, всъщност нямам предвид формални обединения. Аз имам предвид реални пазарни струпвания на субекти, които са се случили по пазарен начин. За разлика от дефиницията на клъстери, които сме видели в част от европейските програми, където някакви фирми правят някакво обединение, всъщност тук идеята е хора, които се конкурират или в компании, които могат да са си доставчици или клиенти, да са на едно място, защото имат някакви общи печалби от това, че са един до друг. С други думи, аз не вярвам въобще в плановата икономика на създаване на обединения. Само да кажа – аз вярвам в натуралния начин за привличане и на струпвания на бизнеси, създавайки обща инфраструктура, особено в човешкия капитал. Примерно, да има една обща лаборатория или обща работа в университет. Големите предприятия са ужасно важни. Абсолютно сте прав. По никакъв начин аз не слагам ниска стойност на големите предприятия. Те са важни за БВП-то на България и са важни за БВП то на всяка икономика. Просто си мисля, че тези големи предприятия имат огромния шанс и възможност да се финансират от търговските банки. Защо? Защото в момента имаме над 109 милиарда депозити, 21,8 милиарда ликвидност на банките и поне 7 милиарда излишна ликвидност. Така че, ако сте голямо предприятие, което има успешен бизнес, нямате никакъв проблем да се кредитирате. Как бихме ги подпомогнали? Аз не мисля, че големите предприятия трябва да се подпомагат. По време на ковида, когато е създаден проблем, тогава е 60/40 – този тип мерки не са лоши. Всъщност и предишното правителство, което го е направило, 60/40 в случая е работило, да, но това са извънпазарни проблеми, които трябва да се решат с извънпазарни мерки. Но пазарни проблеми не трябва да се решават според мен с изливане на пари и ако искаме да развием големите си предприятия, ние трябва да инвестираме в капацитет и свързаност между тях и образователната ни система. Реално те трябва да са конкурентоспособни на базата на знания. Така че аз, ако бих финансирал големи предприятия, независимо дали са български или чужди, бих фокусирал в създаване на обща инфраструктура с научните и учебните организации. За да не звучи като общи приказки – примерно една компания, която дойде при нас BOSCH, която иска да направи потенциална нова голяма инвестиция в България, те казаха: какво ще ни дадете, за да влезем? Ние казахме: Вашето конкурентно предимство не е във връзка с някакви парични средства – дали ще дадем 20 милиона, 10 милиона от българския бюджет към Вас да ви стимулираме, няма да Ви допринесе до конкурентоспособността. Нека фокусираме в общи програми, например за софтуер и дизайн, защото те правят софтуера на много от електрическите коли. Нека да направим една специална катедра, например в Техническия университет, заедно, и държавата би финансирала такава катедра, но тя да не е ексклузивно за Bosch. Тя да е за всички, които са в тази сфера. Този тип взаимовръзки и този тип подпомагания за мен са много по-добре, отколкото да се дават грантове на големите предприятия. Има много примери по света. Не искам да звуча тук като лекция, но например Франция е много добър пример. Когато някой път си е нарочила голяма компания и казва: ще дадем много пари, за да стане лидер. Даже фирмата „Томпсън“, ще я кажа, тя произвеждаше факс машини. А Япония каза: ние ще направим клъстер от конкуриращи се компании, но ще им дадем само пари за общи знания и технологии в техническите университети, които да обслужат конкурентната среда на тези компании. Както можете да се сетите, когато големите компании получават грантове, техните мениджъри започват да стават лобисти, защото конкурентното им предимство е кой познаваш в правителството и колко грантове може да вземеш. Но когато вкараш пари в знания и реална конкуренция, те започват да стават конкурентни на световния пазар. Това е отговорът на Вашия въпрос. Благодаря.
Благодаря Ви. От „БСП за България“? Заповядайте, господин Гечев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми Колега, уважаеми колеги! Първо, искам да изразя задоволство от това, че решението и на служебния кабинет, и на повечето ни колеги в парламента е да не се приватизира Българската банка за развитие, тъй като тази банка беше предложена от наш екип и лично аз внесох Проектозакона за Насърчителна банка, която сега се нарича Банка за развитие. Още оттогава, колега, обяснявахме за опита на Германия, на Австрия, на Канада. Имаше голяма съпротива, но въпреки всичко Банката стана. Така че да се лишаваме от Банка за развитие – държавна, от каквато и най-развитите страни не се лишават, би било, меко казано, глупаво решение. В тази връзка моят въпрос е: след като влезнахте в документацията на Банката, установихте ли, има ли примери, където Банката за развитие да е изпълнила своето име? Може ли от примерите, които даваме за други страни, да кажем, че при предишното управление Банката за развитие нещо е развила, някакъв пример за нови технологии, някакви примери за нови продукти? Или това, което ние установихме и от тази трибуна четири години задаваме въпросите за Банката за развитие – Вие сте видели протоколите, да питаме: как така 10 кредита сега, Вие уточнявате точно, като имате достъп, са дадени на 10 получателя? На 90% от потенциала на Банката за кредитиране. Дали даването на тези средства за сметосъбиране, е развитие на българската икономика? Дали реприватизацията – даване на пари една частна фирма да купи друга частна фирма, също предполага някакво развитие? Дали кредитиране на Банка, която събира лоши кредити, така наречените бухалки, е развитие на България, или това е схема, при която банка или банки, които се намират в лошо състояние, с лош кредитен портфейл, използват обществен ресурс, за да си решават лошите портфейли? Дали, дадохте примера, средствата от Банката за развитие са използвани, за да може една частна банка – Първа инвестиционна, да изпълни изискването на Европейската централна банка за капиталова адекватност? Тъй като тук давахте примери за цената. От тази трибуна ние я изнесохме по времето на покупката – 5 лв. беше покупката, при положение че тогава най добрата цена беше около 2 лв., сега е слязла на 1,7, както от тази трибуна прогнозирахме. Така че тук наистина загубата ще бъде повече от 50% за сметка на българския народ и на българската икономика. И нещо, което, като разговаряте с предишните ръководители, а с тях ще разговарят други институции и съм готов да отида и да потвърдя, че на заседание на Икономическата комисия в българския парламент, тъй като беше се чуло за такава сделка за изкупуване на акции на частна банка, в протокола пише, изрично им казах: „Предупреждавам Ви!“ Изразът беше: „Да не сте смели – новите директори, да извършите тази сделка!“ И познайте какво стана. Те посмяха. След три-четири дни си направиха сделката, въпреки че в парламента в Икономическата комисия ги предупредихме, че такава сделка противоречи на устава на Банката. Затова възниква въпросът: установихте ли да ни зарадвате с нещо? Нещо развили ли са тази банка през този период? На второ място, този въпрос е свързан с първия. Никъде не споменавате и служебното правителство за БНБ. Въпросът е: Вие повдигнахте ли въпроса, защото ние ще го повдигнем, какво пак прави Надзорът на БНБ? Каква е тази концентрация на рискове в 90% от кредитите на 10 банки?
Благодаря Ви, господин Гечев.
Завършвам. Колега, това е няколко пъти повече от концентрацията при КТБ. Стана трагедията с КТБ, разнасяхме се в парламента, в Президентството. Тези юнаци пак след това задминават и КТБ с концентрация от 90%. Благодаря Ви.
Благодаря Ви. Заповядайте, господин Министър.
За съжаление, не мога да дам добър пример. Може и да има. Те са с над 116 кредита – другите, които са по-малките в тези 10%. Ще анализирам и тях. Фокусирахме се върху 90% от портфолиото. Другото, което имах в лично интервю с Надзора и предишния Надзор. Наистина ме впечатли как нито Министерството на икономиката се е интересувало точно как са се давали средствата и какви позитивни резултати би трябвало да има, нито Надзорът, нито управителите. Имах сигнали, но само устни, така че не мога да го докажа, където корупцията е съществувала, ми бяха казали. С други думи, ако не ни дадете някакви средства, няма как да участвате в подаването на заемите. Това изглежда, за съжаление, тревожно и логично на резултата, който се е случил. Не знам дали е факт. Това не мога да го гарантиран. Не са ми дали никакъв писмен сигнал. Другите неща, които ни впечатлиха. Даже новият Управителен съвет ни каза: идваме в понеделник на работа и някакви много лъскави автомобили влизат в паркинга. Оказва се, че господин Мавродиев е имал огромен брой съветници, които продължаваха да са в Банката. Другото, което ни изненада, освен огромните заплати, които са се плащали въпреки тези резултати, които споделих за миналата година. Част от тях, между другото, трябва да съм честен, са и на база на ковид гаранционната програма, така че това трябва да се каже. Ковид гаранционната програма може би по време на ковид, въпреки че не е иновативно средство и не е направил нещо за конкурентоспособността, може би е имало и позитивен ефект, когато средствата – ликвидността в икономиката е била важна. Така че част от тези загуби за миналата година са били там, но въпреки всичко – 468 хил. лв. годишна заплата на един от управителите беше впечатляващо. Бонусни месеци по 60 хил. лв. заплата и автомобил на огромна стойност. Още стои в паркинга на ББР. Имало е едно такова несвойствено изразходване на средства, все едно че тези средства са били подарък. [[Реплики.]] Да, 468 хиляди. Интересното беше, когато споделих, че 60 хиляди е стигала месечната заплата на управител, ме поправиха в БНБ, че имало и месеци, където са били само 33 хиляди, така че това също беше интересно. [[Шум и реплики.]] Реално до този момент не съм видял някакъв много позитивен ефект или някоя компания да каже: „Ей, поне там са дали парите.“ Не съм. Може би има. Не сме гледали. Ние се фокусирахме в опасността на потенциалната голяма дупка от риск в тези 20 заема. Продължаваме да работим. И със сигурност се надявам, че следващия път, когато си говорим, ако си говорим от тази трибуна, ще може да се споделят подобни примери. Част от идеята за бъдещото даване на заеми е не само колко са ефективни като възвръщаемост, а как тези заеми са подпомогнали не само компанията, но на цялата бизнес среда около нея. С други думи това, което се нарича impact investing, там, когато има по голяма добавена стойност от добавената стойност на самата компания, това ще бъде част от оценяването колко добре са си свършили работата сегашните управители. Това, между другото, беше и към Вашия въпрос. Вие ми казахте: „Бихте ли си дали парите за рискови, малки предприятия или стартиращи компании?“ Това е инструментът на държавата, ако искаме да сменим да не са само 1,5% от компаниите с по-висока продуктивност, отколкото средноевропейската. Това е част от инструмента как би трябвало да създадем нова икономика. Моята мечта би била, когато говорим за иновации, иновациите са не някаква химера, ами истински български компании, произвеждащи в България, да произвеждат високо добавена стойност, която да е с експортен потенциал. Всъщност ние да направим една съвсем различна екосистема. Да направим Министерство на иновациите – икономика и иновациите. Агенцията например за иновации, която е в момента, да не стои самичка под Министерския съвет, а да стане част от Министерството на икономиката и както големите и успешни страни правят, да направим един борд от най-добрите български специалисти в иновациите. Включвам професори като доктор Фичорова от Харвард, като Юлиан Михов от Сингапур. Да направим Борд за иновации, който да стои между Министерството на образованието, Министерството на икономиката, и те да навигират в каква посока да инвестираме парите, и ББР да е просто един от инструментите за тази политика. Другите части от инструментите да са Агенцията за иновации, Агенцията за инвестиции. Всичко това да работи заедно и независимо кой е министърът на икономиката и на образованието, този борд да даде една дългосрочна стратегия на България, така че да станем малка, отворена, но високо иновативна страна. Можем! Благодаря. [[Ръкопляскания от ДБ.]]
Благодаря Ви. От „Демократична България“? Заповядайте, господин Ганев.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Господин Министър, уважаеми колеги! Ще взема повод, така много удобно стана, от въпроса на професор Гечев и от Вашите отговори, за да насоча повече към бъдещето. Професор Гечев запита: имало ли е развитие? Не откриваме много. Освен това човек, като види 2 милиарда и 100 милиона кредитен портфейл, от които 1,8 концентрирани в едни 20 места, където е ясно, че развитие няма, останаха 300 милиона за една икономика с брутна продукция от 300 млрд. лв. Няма как да очакваме много развитие. Но ще стъпя и на част от Вашия отговор, който включваше някаква перспектива към бъдещето. Моят основен въпрос е: какво мислене върви по стратегическото бъдеще на Банката за развитие, като съдържание, ако може да ни дадете? Разбира се, и дали имате някаква визия за формат на това мислене? Не само концентриран в изпълнителната власт, но може би, ако може, да се ангажират малко и идеите на парламента. Няколко подвъпроса. Единият е: примерно сложихме таван от 5 млн. лв., само че за някои от свойствените за Банката дейности, примерно подкрепа за инфраструктура, която ще ползва малкият и средният бизнес, и клъстерирането. Понякога трябва да имаме отношения с по-едри фирми и съответно за по-едри кредити. Друго, една чувствителна тема, едни чувствителни производства има, където ББР има особена роля. Там също един таван от 5 милиона не изглежда адекватен. В такава посока е подвъпросът. Другият подвъпрос Вие го засегнахте – за заплатите малко. Той излиза извън тесните рамки на ББР. Но тук малко и като министър на икономиката, човек в администрацията, дали можем някак си по-прецизно да подредим заплащанията в България в държавния сектор, защото в момента изглежда имаме сериозни дисбаланси? И, извинявам се, това не е отделен въпрос, само да напомня – от нашата група имаше един въпрос за 50-те хиляди безлихвени кредити. Ако може да го засегнете, защото при Вашия отговор не го засегнахте.
Благодаря Ви, господин Ганев. Заповядайте, господин Министър.
Да, благодаря за въпроса. Много добре казахте какъв процент е Българската банка за развитие от икономиката на България. Всъщност аз не вярвам, че нейната роля е да строи големи инфраструктурни обекти. Аз мисля, че имаме много други инструменти, през което това да се направи. Моят модел, който виждам, че работи много успешно, е, както казах, Канадската банка за развитие – те не строят инфраструктурни обекти. Това е достатъчно малък ресурс, но достатъчно осезаем, за да се фокусираме върху предприемачеството, иновациите, малкия и среден бизнес. И за мен тези 5 милиона за българската композиция от фирми е абсолютно адекватно точно за тези фирми, които не могат да се обслужват от търговските банки, които са пълни с ликвидност. Във връзка с оръжейния бизнес, предполагам, че него имахте предвид. Оръжейният бизнес – аз се срещнах с всички членове на оръжейния бизнес. Те ни казаха, че „единственото, което бихме искали, е да можем да оперираме през Вашата банка“, защото много от търговските банки имат лимитации да работят с тази индустрия. Това го разбирам. Наистина много от компаниите, търговските банки, ако се занимавате с оръжие, казват: „Ние не можем да Ви имаме като клиент.“ Хубавата новина там, ако може това да се каже нали, това е малко странна индустрия, е, че те имат много голяма ликвидност – самите компании, те не търсят заеми. Единственото, което търсят, е да имат оперираща банка. Събрахме ги всичките и това ми го казаха – просто, давайте ни да работим през ББР, ние не искаме никакви кредити. Така че от тази гледна точка според мен – да, тази функция трябва да остане на ББР. Това е бизнес, който е български. Във връзка с безлихвените кредити. Да, бяха дадени на огромен брой физически и юридически лица. Имаше критики, че част от тези средства са били използвани, за да си платят бързите кредити, но според мен точно в този момент, когато ликвидността и скоростта на парите беше намаляла много, както казах, тези инструменти за мен бяха адекватни. За бъдещето част от нашата Програма за възстановяване, която беше също спомената, пак е на база инструменти. Да Ви кажа две неща. Първо, въобще не рефинансирахме заеми. Това са нови заеми през тази програма за възстановяване. И второто е, че банките от вчера ни звънят и казват: „Моля Ви се, давайте втория транш – използвахме ги тези пари, свършиха ни.“ Така че реално видяхме, че работят. Както и много от ресторантите – имаме клиенти, които ни казаха: „Най-накрая можахме да се финансираме.“ Така че тази част на банката, също трябва да се запази, е гаранционната част за подпомагане в такива случаи като ковид. И, за съжаление, ако очакваме четвърта вълна тази зима, би било адекватно пак да можем да използваме част от ликвидността на банката за тези цели. Благодаря.
Благодаря Ви. От „Движение за права и свободи“ – заповядайте, господин Цонев.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми господин Министър, колеги! Господин Министър, ние с Вас имаме последните два месеца размяна на медийни реплики – да го кажа по-меко, защото тонът е добър в залата. Аз ще изразя отношение после по това, което изложихте. Искам само да кажа в добавка на казаното от професор Гечев, че имах честта да бъда председател на Бюджетната комисия, когато открихме банката, след като те я бяха направили в Закона. С господин Костов открихме тази банка и знаехме точно какво трябва да прави, да работи. После в Тройната коалиция, където пък имах честта да бъда председател на Икономическата комисия, променихме банката – от Насърчителна на ББР, с този запис в Устава да кредитира малки предприятия. Това го казвам, защото позицията на нашата парламентарна група е неизменна оттогава. Но моят въпрос е да говорим за това, за което говорихме, защото от тази трибуна е мястото да се каже, така че да зададем въпроса, за който си разменяхме реплики. Имал ли е, или има бившият ни колега от парламентарната група на ДПС Делян Славчев Пеевски някога кредити в ББР като физическо лице или членове на неговото семейство, или като собственик, мажоритарен на юридическо лице, или юридическо лице, в чиито управителни тела той да е участвал? Това е конкретният ми въпрос.
Благодаря Ви, господин Цонев. Заповядайте, господин Министър.
Да, благодаря за въпроса. Директният отговор е, че като физическо лице не е имал. Факт. Тук въпросът е, че рискът на банката, както споделих, не е търсил истински икономически свързаности. Факт. Просто не са търсили такива. Поглеждали са в Търговския регистър – ако няма очевадна връзка, нямало е повече коментар, приемало се е за несвързани компании. Другият факт е – не е бил мажоритарен собственик в нито една от тези компании, но фирмата на Благоевград БТ е бил миноритарен собственик, това си е Булгартабак, и Вие го споделихте в един от Вашите медийни изяви. Има няколко компании, които в момента ги изследваме вече дали има някаква икономическа връзка, и то не го изследваме на база само да кажем, господин Пеевски е бил там, а както знаем, сега „Магнитски“ е голям въпрос и най-малкото бихме искали да имаме риск по акта „Магнитски“ и за ББР. Някои от компаниите, които изследваме внимателно, е включително „Маркетинг Инвестмънт“ АД, ще ги споделя, въпреки че аз не искам много да говоря с директни имена, както казах, Булгартабак – Благоевград БТ. Не знаем какво се случва и следим внимателно за Интернешънъл Инвестмънтс, но не искам да вкарвам спекулации. Само искам да кажа, че в момента аз съм разпоредил внимателно обследване на истинските икономически взаимовръзки. Защото за някои от другите компании, например Роудуей кънстракшън, видяхме, че – да, няма господин Гайтански по никакъв начин – нито физически е взел пари от банката, нито юридически, просто неговият адвокат го е направил. Така че една истинска работа на рисковия отдел на банката е не да гледа Търговския регистър, което всеки може да направи, а да изследва истинските икономически взаимовръзки. И в момента мисля, че това е започнало да се работи. Така че това е най-честният отговор, който мога да Ви кажа. Благодаря.
Благодаря Ви. И от „Изправи се БГ!“? Заповядайте.
Благодаря Ви, госпожо Председател. Уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, беше много ползотворно изслушването, защото имаше въпроси, които касаят голяма част от обществото. Но моят въпрос ще бъде повече посветен на един определен отрасъл, това е туристическият бранш. В края на това изслушване някак си искам да подходя малко по-прагматично, защото от цялата дискусия по отношение на политики, инструменти, миналото назад, милиони – не достига толкова просто и ясно до хората, когато говорят как могат да отидат и да се кредитират. Казвам, че посвещавам това питане на туристическия бранш, защото знаем, че във времето назад се водеше немалка дискусия как има липса на оборотни средства, как много от фирмите страдат от предоговаряне на кредитите си, от консултации, което за тях това са чужди неща. Вие като министър ще бъдете в помощ на всички, ако излезете и ни обясните – една малка фирма, един малък ресторантьор, хотелиер как би се възползвал от тези обществени средства? Другото, от което ще се възползвам, защото все пак сте министър на икономиката: какво е личното Ви мнение за прага от 50 000 на 200 000, защото това е една от политиките ни, която искаме да проведем от групата на „Изправи се!“. Благодаря Ви предварително.
Благодаря Ви. Заповядайте.
Туристическият бранш е много важен за България, всъщност той е експортен бранш. Въпреки че се случва услугата в България, това всъщност е износ. Така че туристическият бранш за мен е основополагащ и ние трябва да мислим как да му вдигнем добавената стойност, както за всеки един от другите браншове. Някой път отговорът на въпроса не е толкова директен. От вчера много се радвам да го кажа, че факт е, че имаме трите плажа за природосъобразен туризъм – в момента бяха защитени от „Натура 2000“, е точно тази политика, която би помогнала на туристическия бранш не директно всъщност да привлича клиенти, които не са нискобюджетни, идват да се напият за един уикенд. Така че с това просто исках да се похваля за вчерашната победа след десет години труд по този въпрос. Другото нещо. Планът за възстановяване, който направихме, се оказа, че много от паричните кредити отиват в туристическия бранш и ще Ви кажа защо. По това имам всъщност директна комуникация буквално вчера и онзи ден с част от търговските банки. Как работи кредитирането в момента? Имаме едни хора, които искат да продават кредити, това са хората отпред на банката, и има рискът, който казва „не“. Всъщност в момента в туристическия бранш какво се случваше? Хората с хотелче или с ресторант отиват в банката, банката си казва: „Да бе, да – особено, ако сте в Северното Черноморие, - този сезон не е толкова силен, страх ни е да Ви кредитираме.“ Обикновено рискът печели, когато има спор между хората, които продават кредитите, и тези, които ги рестриктират. Но с нашата програма за възстановяване се отвори една трета стая в банката – това е, когато рискът казва „не“, а продавачите на кредити казват „да“, отива в тази зала, която се казва „Програма за възстановяване“, и се казва – добре, бихме ли поели риск, който е с 80% гаранция? И се оказва, че доста голяма част от туристическия бранш попада в тази стая. Защо? Защото банките са ги финансирали и имат дълга история с тях. Те ги харесват като бизнес, просто не са готови да поемат целия риск. Затова Планът за възстановяване всъщност фокусира в точно такива клиенти, които перспективно са добри, дългосрочно имат история с банката, но от банката ги беше страх да им дадат парите. Това, което чух от вчера, е, че са влезли пари там, и много се радвам, защото това е директна подкрепа. Да, не са средства директно дадени като грантове, въпреки че 60/40 продължи – това също е важно, но реално всъщност част от тези средства отидоха точно там. Другото нещо, което е много важно, е, че туристическият бранш всъщност е зависим от цялата инфраструктура, от цялото икономическо състояние в България. Няма как да кацнете на едно недобро летище например, да се движите по едни лоши пътища и накрая да отидете в най-перфектния хотел. Да, работи, но това е евтиният туризъм. Всъщност, мислейки по-съвкупно и фокусирайки се на нашите конкурентни предимства, аз вярвам, че туристическият бранш има тепърва доста добро развитие в тази посока. Ние имаме уникални неща. Аз даже, когато се опитвах да представя България на международни пазари, те ми казват: „Добре, с какво е конкурентна България за туризма?“ Всъщност едно от най-големите конкурентни предимства е, че може би да нямаме най-хубавите морета, най-високите планини, най-големите културни наследства, но имаме всички тези неща на едно място. Всъщност това трябва да ни е акцентът и трябва да имаме много целенасочена икономическа политика как да вдигнем добавената стойност. Във връзка с втория Ви въпрос. Не съм го обследвал супер внимателно, така че не мога да Ви отговоря категорично, но за мен този праг на 50 винаги ми се е струвал прекалено нисък, не знам дали трябва да е на 200 000, но 50 е прекалено нисък. Така че благодаря Ви.
Благодаря Ви, министър Петков. Започваме с изразяване на отношение към отговорите на министъра. От „Има такъв народ“ – господин Каримански, заповядайте.
Уважаема госпожо Председател! Уважаеми господин министър Петков, като цяло мога да изразя отношението ми, че липсва фокус на отговорите Ви върху моите въпроси. Благодаря Ви все пак, че отговорихте, но на редица от въпросите като: дали е правен анализ „Разходи/ползи“ на всички проекти, които са включени в Плана за възстановяване и устойчивост и по-специално за финансовите инструменти, липсваше някаква конкретика, както и моделите, които са спазени при конкретните проекти. Аз обаче имам едно друго обобщение, което искам да направя накрая и то е във връзка с примерите, които Вие давате много често за отделните компании, които се привличат като инвеститори в България. Все ми се струва, първо, че е важно да стимулираме вътрешните компании, вътрешните фирми, вътрешното производство и след това да се обърнем и да видим дали успоредно с това можем да привличаме и чуждите компании тук, особено когато се касае за разходване на публични средства. Какво имам предвид? По настояване – имам предвид Ваше настояване, е приет Правилникът за прилагане на Закона за филмовата индустрия вчера или онзи ден. Мисля, че беше вчера, ако не се лъжа. В тази връзка бих искал да припомня следното. Измененията на Закона за филмовата индустрия бяха внесени на 27 ноември и 44-тото народно събрание, заобикаляйки Закона за държавния бюджет, и с нарушена процедура за обществено обсъждане от ГЕРБ. Ден по-рано Народното събрание прие заложена рамка за финансиране на българското кино в размер на 16 милиона за проектно финансиране на държавния бюджет на Република България. Предложените промени в Закона за филмовата индустрия предвиждат увеличаване на финансирането на филмовата индустрия с 25 млн. лв., които не са разписани в Програма 4 – филмово изкуство, в програмния бюджет на Министерството на културата, със схема за въвеждане на финансови стимули. Предполагам, че тук Вие ще ме разберете, че финансовите стимули нямат нищо общо със Закона за кинопроизводство, тъй като той касае творческата част. Финансовите стимули би трябвало да са в икономическата част, в частта за стимулиране на чуждите инвестиции в България под някаква форма. Именно затова в този закон не би трябвало да има такъв тип стимули. В приетите промени в Закона за филмовата индустрия липсват каквато и да било икономическа и финансова аргументация, икономически анализ „Разходи/ползи“ за нуждата от въвеждане на финансови стимули – липсва такъв анализ, при наличие на подоходно и корпоративно облагане с 10-процентна ставка, което при достатъчно ниска данъчна основа е за привличане на чуждестранни инвестиции именно във филмовата индустрия и във филмовите продукции. Като цяло мога да обобщя, че е странно кое налага толкова скоростно приемане на Правилника за прилагане на Закона за филмовата индустрия от служебното правителство точно? Въпреки множеството проблемни текстове и откровено лобистки нормативни постановки, които нееднократно вече са изразявани и като притеснения от Министерството на финансите и от правителството на ГЕРБ, и от служебното правителство. Странно е също как ще бъде гарантирана целесъобразността, ефективното и ефикасно разходване на публичните финанси за финансови стимули? Наистина е странно, защото може би една конкретна компания, намираща се в Бояна, очаква тези стимули!? Какъв е икономическият анализ „Разходи/ползи“, за който говорих, от въвеждането на финансовите стимули за чуждестранни продукции в България при наличието на данъчна ставка за данък общ доход и корпоративен данък от 10%? И последно, защо не е спазен законовият срок за обществено обсъждане? А законовият срок за обществено обсъждане от 30 дни трябваше да изтече не на 23 или на 24 юли, а трябваше да изтече много след това. Просто не е спазен този срок за публично обсъждане. И на последно място, аз бих искал да кажа относно Българската банка за развитие, всякакъв тип свързаност трябва да може да бъде разглеждана – юридическа, икономическа свързаност. Дори можем да разглеждаме в така наречения централен портфейл от кредити кои кредити са опитани през ГЕРБ да бъдат вкарани в патримониума, в кредитния портфейл на банката, като например Агенция АПИ имам предвид, да увеличи портфейла си над 25-те процента, които са допустими. На това трябва да бъде обърнато особено внимание. Също и последно, с което завършвам – дали и как се е управлявал този отдел към Управителния съвет за концесии и този отдел повлиял ли е на някои концесии, които са станали след това залог за кредити през Министерството на финансите. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Каримански. От ГЕРБ-СДС заповядайте!
Уважаеми господин Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, без никакво намерение да защитавам някой от предишното ръководство или обезпечаването и покритието на раздаваните кредити, които са раздавани до момента, ще започна с нашето отношение по следния начин. От първия ден на служебния кабинет и влизането в длъжността Ви на служебен министър на икономиката за мен Вие попаднахте между две лобита – две лобита по отношение на Българската банка за развитие, едното от които се стреми да я приватизира, а другото – да я ликвидира. Въпреки че Вие много добре знаете и сте го потвърждавали, че Българската банка за развитие е банка, оперираща с пълен банков лиценз, може да осъществява дейност като всяка една банка, а също така и попада под надзора на всички надзорни институции в това отношение, тя няма проблем с показателите си за ликвидност и капиталова адекватност. Към 31 март 2021 г. отношението на ликвидното покритие е 421% при значително над регулаторната норма, която е от 100%. Експозицията и структурата на портфейла на кредитиране на ББР, което и Вие многократно сте изнасяли като информация, е, че относителният дял в проценти като малки и средни предприятия като взетите кредите като брой са над 90%, а и сумите за тях са 62%. Държавни и общински предприятия – под 1% като брой кредити и суми от порядъка на 15%, а големи корпоративни клиенти – пак под 1% от общия брой, като сумите са приблизително една пета от раздадените кредити. Най-голяма част от експозициите са към малките и средни предприятия, а именно каквато е същността и причината за функциониране на самата банка, като пак подчертавам, че над 99% от броя и 62% от сумите са насочени към такива именно предприятия. Именно към тях ние смятаме, че трябва да продължи дейността на банката и главно да бъде насочено кредитирането и обслужването на такъв тип предприятия, които да развият икономиката на България до средното ниво на производителност най-малкото на Европейския съюз. Но беше интересна Вашата последователност от медийни изяви, които в една или друга степен се опитаха да омаловажат всички тези факти, които Вие не сте отричали – и за адекватността, и за функционирането на банката, и несъществуващи проблеми при нейното финансиране. И така да кажем. От едната страна, говорейки, се появи след това, виждате ли, желанието на някои политикономически кръгове да приватизират тази банка. Аз се радвам, че Вие не подкрепяте това лоби, и ние от ГЕРБ заставаме твърдо срещу приватизацията на Българската банка за развитие. От друга страна обаче, ставаме свидетели на прокрадване на едно друго лоби, което, видите ли, казва да направим Българската банка за развитие да финансира високорискови стартъп, в което няма нищо лошо. Обаче ако не говорим за държавна банка! Разберете ме правилно! Ако говорим за държавна банка, която да обезпечава на 80%, тоест тези кредити, които може би ще предложите, което чуваме от медийни изяви – до 5 млн. лв., да раздадем тези 2,5 милиарда, с които разполага банката за финансиране, ги раздадем на 500 – 600 иноватори, много хубаво разказвате да бъде създаден българският скайп, само че да кажем на нашите колеги в зала, а и на тези, които ни слушат и гледат, че скайп е създаден от четирима developers от Естония и поради добрата им идея, без финансиране от естонската държава, те след 2 години го продават за 2 милиарда. Но от това не печели естонската държава, не печели никой друг естонец, освен тези четирима, които идват с добра идейна иновативност и начин да разработят и продадат на голяма компания. Така че, моля Ви, ние от ГЕРБ сме склонни да Ви подкрепим в това да не се приватизира Българската банка за развитие, да остане собственост на държавата, но и да не залитаме в другата посока от тези политикономически кръгове, които Ви шептят да я направим, да раздадем 500 малки кредита, обезпечени от българските граждани – многократно го казвате и Вие, от българските данъци на 80%. Защото високорисковите начинания не трябва да бъдат предмет на една държавна банка, ами си има много други инвестиционни фондове, които Вие със сигурност като предприемач, знаете как трябва да функционира. Така че ние от ГЕРБ сме склонни да Ви помогнем в това начинание и да не взимате нито една страна от тези две лобита. Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ГЕРБ-СДС.]]
Благодаря Ви, господин Иванов. От „БСП за България“ искате ли думата? Няма желаещи. От „Демократична България“? Заповядайте, господин Димитров.
Уважаема госпожо Председател, господин Министър, дами и господа! Забележете какъв модел досега е имало в България – банката, която специално е създадена да подпомага малкия бизнес, е давала предимно кредити на големи компании! Дори тази банка, която е създадена с основна цел за тези компании, които няма кой да финансира, тях да подпомогне – тя е давала кредити на големи компании?
Едно си баба знае.
Това е ужасен модел и това повече не трябва да се повтаря. Правилно сте сложили лимит от 5 млн. лв., но може би и това не е достатъчно. Може би трябва заедно да променим и Закона за Българската банка за развитие, така че никога повече да не изпаднем в такава ситуация. След това, господин Министър, заслужава си да се провери по какви критерии са давани такива кредити по 100 – 150 млн. лв. и на кого са отказали? Те за да дадат тези кредити на определени фирми, не са дали на много други компании, които са кандидатствали. Заслужава си да се направи една специална проверка и доколкото е възможно, въпреки банковата тайна, тази информация да стане публична, защото за да получат такива компании по 100 – 150 млн. лв., първо е важно по какви критерии са раздадени тези кредити, кои компании не са получили финансиране? Тоест, важни са отказите, да проверим тези, на които е отказано. Тази информация би следвало да е налична и заслужава внимание. На следващо място, интересно е Надзорът на БНБ имали ли са проверка на място в тази банка и какво са констатирали? Не са ли открили концентрация? Поставяли ли са този въпрос? След това имало ли е действия, имало ли е предприемане на някакви действия от страна на банката? Това е много важен въпрос – да видим как работи Надзорът, проверявал ли е на място? Или е осъществявал дистанционен контрол, което би било интересна тема за разговор. И защо е трябвало да бъде сменен принципалът на банката, така че Вие правилно да предприемете действията, които сте направили, за да установим какво се случва с тази банка? Така че на тези въпроси тепърва трябва да се отговаря. Също така проверката на обезпеченията трябва да бъде доведена докрай. Има възможност банката да бъде проверена и от Сметната палата, ако преценим всички, че това е удачен вариант. Защото Вашите разкрития без всякакво съмнение са важни и заслужават уважение, но дълбочината не е достатъчна. Тоест трябва да видим всичко докрай как там се е случвало, и то не само за да бъде потърсена отговорност, а да не допуснем отново такива практики да се случват в България. Наистина има възможност и в Закона за Българската банка за развитие да бъдат предприети необходимите действия, така че предметът да е по-ясен – какви кредити се дават, на какви компании, при какви условия, за да имаме гаранцията, че независимо какво правителство дойде на власт утре подобна ситуация няма да имаме пред очите си. И към всички колеги – как България успя да постигне висок растеж от 7 – 8%, както успяха балтийските страни, забележете, както казах в началото, ако дори банката, която е създадена специално да финансира малките фирми, е дала 20 кредита за огромна стойност? Как да стане това, колеги? Да, не трябва да има приватизация на тази банка, защото има достатъчно частни банки с огромна ликвидност, а няма нужда и няма логика тази банка да бъде приватизирана. Но тя трябва да започне да си върши работата и да финансира изключително и само малките компании, които не могат по много причини – било то, че са твърде нови и твърде иновативни, да получат финансиране от търговските банки. Но, уважаеми колеги, дайте си сметка каква среда е имало довчера в България и си дайте сметка, че с тази среда целта за високия икономически растеж е невъзможен, включително заради проблемите с корупция, включително заради този модел на свръхконцентрация, който се е получил. От всички нас зависи това да бъде променено, защото, като теглим чертата, какво се получава? Голямо изоставане на България, включително вече и от Румъния, както днес вече говорихме, което никой от нас не би трябвало да го задоволява. Това е нещо, което заедно трябва да променим, и ние от „Демократична България“ сме категорични, че всичко е възможно. България може да достигне и Румъния, и западноевропейските страни, и високият растеж е възможен, но акцентът трябва да бъде върху развитието на малкия бизнес, иновативните компании. Всичко това може да се случи и е задача на едно бъдещо управление. Благодаря за вниманието.
Благодаря Ви, господин Димитров. От „Движението за права и свободи“? [[Реплика от „БСП за България“.]] От БСП Ви мина редът и нямаше желаещи. Добре, ще изчакате всички да минат и накрая. Заповядайте, господин Цонев.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги. Уважаеми господин Министър, да завършим темата с Пеевски, преди да изразя отношение. Икономическата свързаност най-добре и най-широко е развита в Закона за кредитните институции – няма по-широко развита свързаност. Моята молба към Вас е: наредете компетентните органи на Банката да проверят по тази най-широка свързаност има ли свързаност с господин Пеевски, с членовете на неговите семейства, с компаниите и тогава молбата ми ще е да ни отговорите с „да“ или „не“. Приключихме тази тема. Колкото до всичко изнесено за Банката за развитие, бихме адмирирали всичко, което направихте там, и всичко, което екипа прави – да се върне ролята на Банката, да се използва така, както аз видях като председател на Временната комисия за контрол на публичните средства по ковид кризата. Имах работа тогава с всички органи, включително и с Банката, повечето инструменти минаха през ББР и сработиха. Това е моделът. Значи финансовите инструменти там сработват чудесно към другите банки и така нататък, но каква ни е забележката към Вас и претенцията? Първо, за която и да е банка банковата тема е чувствителна институция и преди публичното говорене трябваше да се извърши всичко това. Разбирам, че служебният кабинет имаше една основна задача – да показва в предизборната кампания едни неща, за да подпомогне предизборно определени партии. Но става въпрос за банковата тема. Всички тези неща можеше да бъдат извършени, без да се ходи в медиите и да се внушават определени, хайде така да кажем, непроверени неща – да не са некоректни, и тук не става въпрос само за колегата, който пита. Тук става въпрос за компаниите, които са взели кредити. Примерно, една от тях е голяма търговска верига, която съвсем спокойно с внушението, което се получи, можеше хората да спрат да купуват там или доставчиците им да спрат да им дават. От това щеше да понесе вреда и компанията, и служителите, и Банката – втора вреда, която това говорене може и да нанесе, ако не е нанесло. В Банката, както правилно отбелязахте, освен ресурса на държавата, има много и различни кредитни линии, инструменти за финансиране на различни бизнеси и така нататък, а най-голямата, доколкото зная, е 1,5 млрд. евро. Погледнете договорите, ако не сте ги погледнали – те са срочни, но вътре има условия, при които кредитната линия става изискуема. Повярвайте ми, с това, което изнесохте в медиите, ако аз съм ръководител на фонд или инвеститор на Българската банка за развитие, щях да направя изискуема кредитната линия. Никой не печели от това. В банковата материя се ходи по терлици, тихо. Това не пречи да се извършат проверките, това не пречи всичко да си дойде на мястото и виновните да бъдат наказани. Има органи, давайте ги! Който е сгазвал лука, да си носи отговорността! Но в тази материя така не бива да се говори. Честно казано, аз го отдавам на политическа неопитност, но пък, от друга страна, сте професионалист, финансист и знаете, че това не бива да става така! На трето място, по отношение на приватизацията. Колегите не са длъжни да знаят, но все пак нека им кажем: causa perduta е да приватизираш банка, която няма клонова мрежа и която няма вложители, защото тя има само тези средства от държавата, няма даже и добър бизнес портфейл, защото тук не се търси добър бизнес портфейл. Друга е целта на такава банка, дори ако е работела по правилата, и всъщност всички кредитни линии имат условия, а те са изискуеми при определени обстоятелства, но са абсолютно изискуеми, а ако се пристъпи към приватизация, тоест какво ще продавате. То няма нищо вътре – нито вложители, нито влогове, нито бизнес, нито клонова мрежа, така че това с продажбата на тази банка са лакърдии. Тези банки се създават с друга цел, а не да се продават. Няма такава опасност, да Ви успокоя всички, даже и някой да иска. Молбата ми е наистина професионално да се концентрираме и да направим Банката при сегашното развитие на нещата в икономиката и при целите, които гледам, че повечето партии сме си поставили, наистина да стъпим на високия растеж през високо печеливши дейности, като високите технологии – като зелената икономика и така нататък, и има крещяща нужда от такава банка. Но пак казвам, че по този начин не бива. Благодаря Ви.
Благодаря Ви, господин Цонев. От „Изправи се БГ!“ – заповядайте.
Уважаема госпожо Председател, уважаеми колеги! Уважаеми господин Министър, на първо място, да кажа, че приветстваме подхода, който възприехте през последните два месеца, а именно да продължите една работа, която Комисията по ревизия се опита да започне в 45-ото народно събрание, но Вие с още по-голям устрем и решителност успяхте да развиете. Става въпрос за показването на светло на практиките в Българската банка за развитие, които будят, меко казано, притеснение у всички нас. Аз като член на Комисията по ревизии в 46-ото народно събрание казвам и декларирам, че ще продължим с ваденето на истината за схемите в ББР, защото мисията на Българската банка за развитие е да подпомага малките и средни предприятия, които, както Вие казахте, са малко под 400 000 в България. Всъщност това е гръбнакът на българската икономика. В най-добрия случай Българската банка за развитие щеше да подобрява достъпа до кредит на тези предприятия или да намалява цената му в секторите, в които търговските банки нямат интерес или е прекалено рисково за тях да инвестират. Щеше да е много хубаво, много нужно и необходимо в условия на ковид криза, в която именно малкият и средният бизнес страдат най-много, да има един устойчив партньор в лицето на Българската банка за развитие, който да подкрепя малкия и среден бизнес. Първо, да направи така, че той да оцелее, второ, да го подготви за новите времена след финансовата криза, свързани и с ковид епидемията, което отново е пропиляна възможност, пропуснато време. Дълги години ББР, за жалост, работи в условията на заобикаляне на Закона, защото, както част от колегите знаят, по закон ББР не може да има повече от 10% експозиция от собствения си капитал и има забрана да се кредитират предприятия, свързани с политици. И двете неща бяха нарушавани през последните години, и се видя до какво доведе това. Тъжно е също така, че вместо да подкрепя секторите, които имаха нужда, както се спомена тук – туризмът, ББР подкрепяше търговски вериги, дистрибутор на горива, пътно-строителни и транспортни компании, фирми, които очевидно можеха да намерят и да съберат кредити от почти всяка банка, но просто през Българската банка за развитие им беше по-изгодно, да не кажа, получаваха необходимите подаръци. И тук възникват няколко въпроса, които се надявам да установим в следващите месеци – връщат ли се кредитите от тези фирми, обезпеченията поддържат ли се, как се изпълняват погасителните планове? Тези неща са изключително важни, защото, както са направени подаръците в началото, така ако подаръците продължават, просто нищо добро не е свършено. В края на 2019 г. отчитаме, че Европейската инвестиционна банка и Европейският инвестиционен фонд имат една програма за подкрепа на малки и средни предприятия, а те отчитат, че с 1 млрд. 167 хил. лв. са подкрепили 4659 малки и средни предприятия в България. Вие преди малко казахте, че с два милиарда Българската банка за развитие е подкрепила 20, тоест не малки и средни предприятия, а 20 предприятия. Значи, сравнете 4659, от едната страна, с 20, от другата страна. И тук въпросът е: защо по Европейския механизъм, по европейските програми може, а по българските програми не може? И тук, за да е ясно на колегите от ГЕРБ, да кажа – 2 млрд. лв., които са инвестирани в 20 предприятия, близки на властта, горе-долу се равняват на 67 000 тона суджук [[ръкопляскания от ИБГНИ]] , тоест тези 67 000 тона суджук можеха да са за всички нас и в крайна сметка да посрещнем една гладна зима, ако има такава, в резерва. Господин Министър, Вие казахте, че от гледна точка на бизнеса се търсят няколко критерия, за да се инвестира – клиенти, доставчици, третото беше разходи за труд, четвъртото беше политически и корупционни рискове. Ето тук, на четвъртото, България винаги се е проваляла. Всъщност бизнес подходът, който трябва да се приложи, за да има инвестиции в България, да престанем да се препъваме и да сме последни в Европа по богатство и по инвестиции, е именно този политически корупционен риск да бъде отстранен. И затова аз се надявам, че и позицията, която изразихте за туризма, и за това, че той може да се развива много по-добре, защото в България има всичко – и култура, и история, и природа, и хубави хора, и подкрепата за малки и средни предприятия, включително и увеличаването на прага за задължителна регистрация по ДДС от 50 000 на 200 000 лв., ще станат факт в следващите месеци. Защото, уважаеми колеги, завършвам с това, с което започнах – малките и средни предприятия са гръбнакът на българската икономика. Ние трябва да заздравим този гръбнак, за да имаме добра икономика, достойна нация, богата нация! Благодаря Ви. [[Ръкопляскания от ИБГНИ.]]
Благодаря Ви. Господин Кадиев, заповядайте.
Уважаеми господин Министър, уважаеми колеги! Ние винаги сме предполагали какво се случва в тази банка от момента, в който неин управител беше Стоян Мавродиев, поради нещата, които знаехме за него в КФН, поради нещата, които изкара по време на протестите и Димитър Ламбовски, но до момента, до който сегашният служебен икономически министър не изкара конкретни данни, всъщност не знаехме какво се случва. В момента, в който бяха изкарани конкретните данни, аз зададох въпрос на един централен банкер: „Има ли изобщо нещо хубаво в Българската банка за развитие?“. Отговорът му беше: „Единственото хубаво е, че политиците си играят само с нея и не си играят с останалите банки от банковата система!“ Е, наиграха се, наиграхме се, защото това е наша обща вина на всички нас. Това не може да продължи очевидно. И за да не преповтарям думите на колегите, за всички грешки, които са допускани в миналото, бих искал да дам няколко препоръки занапред за ръководството на Българска банка за развитие, Министерството на икономиката, Министерството на финансите и НАП. Един доклад на гръцкото Министерство на финансите само преди две седмици каза, че 18% от гръцките фирми имат достъп до кредити. Аз много бих искал българското Министерство на икономиката да направи доклад, в който да види от тези 460 хиляди български фирми, колко имат достъп до кредитиране, в кои сектори са, в какъв размер е кредитирането, което получават, какъв размер им трябва и именно тогава Министерството на икономиката и Министерството на финансите ще знаят всъщност кои части от нашата икономика имат нужда от финансиране, в какъв размер е това финансиране, дали таванът да бъде 5 млн. лв., дали тези 5 млн. лв. да бъдат част от някакви синдикирани заеми, в които Банката дава процент от общия заем, стремейки се и гарантирайки привличането на други инвеститори? Защото, съгласете се, че 5 млн. лв. за един дори и малък бизнес е съвсем малка сума, да не говорим за среден бизнес, а някой все пак трябва да финансира и средния, и големия бизнес в България, и това невинаги го правят корпоративните банки. Уважаеми господин Министър, имам една критика към Вас – това е начинът, по който беше избран Управителният и Надзорният съвет. Той беше избран абсолютно непрозрачно, по същия начин по който беше избиран и преди – хора, които Вие предлагате. Не видях никаква публичност. Може би ще обясните защо така е направено, но аз считам, че ако беше направена публична процедура, с публични покани на хора – на банкери, да участват в тази процедура, качеството на Надзорния и на Управителния съвет може би щеше да бъде по-добро. Следващият министър на икономиката и следващите управляващи трябва добре да преценят дали трябва да се направи нова процедура, съответно да се избере нов състав на Управителния и Надзорния съвет на Банката. Това са препоръките ми към Вас. Дори и няма смисъл вече толкова да се връщаме към миналото. Така или иначе тази огромна концентрация на кредити, надявам се, никога повече няма да се повтори. Хубаво е да има лимит. Какъв да бъде лимитът, както казах, трябва да бъде преценено от гледна точка на това какво иска икономиката, а не просто защото някой е гледал някъде и е казал 5 млн. лв., или 5 млн. евро, или 10 милиона – няма никакво значение, всичко трябва да бъде обосновано на някакъв анализ. Затова Ви призовавам максимално бързо да се направи този анализ, да се види колко от тези 460 хиляди фирми са изкуствено създадени, за да стигнат до прага от 50 хил. лв. и да се закрият, и да минат към следващите, да се прецени цялата тази работа, която наистина ще доведе до някакъв ръст на икономиката ни. Искам накрая, в заключение, да кажа, че мнението на парламентарната група на коалиция „БСП за България“ е категорично против приватизация на Банката. Мога да изразя и мое лично мнение, тъй като все още не сме го обсъждали в групата, и против изкарване на части от Банката на Българската фондова борса. Благодаря.
Благодаря Ви, господин Кадиев. С това приключихме тази точка и това изслушване. Предоставено ми е да Ви прочета съобщения за парламентарен контрол съгласно установената практика. Искате ли да Ви го чета, или да бъде предоставено на вниманието на парламентарните групи? [[Реплики от ГЕРБ-СДС: „Не, не!“]] Добре. Второ, заседание, утре, в 9,00 часа. Започваме с изслушване на министър Рашков и след това първите въпроси ще бъдат към министър Петков. Закривам заседанието. [[Звъни.]]