221. Zpráva České národní banky o inflaci - leden 2016 (Zpráva o měnovém vývoji za 2. pololetí 2015) /sněmovní tisk 726/ Podle zákona číslo 6/1993 Sb., o České národní bance, ve znění pozdějších předpisů, je Česká národní banka povinna podávat Poslanecké sněmovně nejméně dvakrát ročně k projednání zprávu o měnovém vývoji. Prosím pana guvernéra České národní banky Miroslava Singera, aby tuto zprávu uvedl.
Vážený pane premiére, vážený pane předsedo, vážené poslankyně, vážení poslanci, formálně je na programu projednání zprávy o inflaci 1/2016, která byla publikována v únoru. Vzhledem k tomu, že jsme včera projednali zcela čerstvou prognózu, kterou v pátek 6. května budeme publikovat, její shrnutí, a příští týden vejde v platnost, dovolím si nezatěžovat vás více než tři měsíce starými údaji a zkusím shrnout čerstvý pohled. [[V sále je silný hluk!]] Rychlý růst české ekonomiky pokračoval i v posledním čtvrtletí loňského roku, byť proti předchozím dvěma čtvrtletím zpomalil. K tomu růstu přispívají zejména fixní investice a spotřeba domácností. Z hlediska sektorů -
Velmi se omlouvám, pane guvernére, ale je velmi nedůstojné, poslouchat zprávu a přitom hovořit. Prosím, aby ti, co vedou hovory, je přenesli do předsálí. Děkuji. Prosím, pane guvernére.
Děkuji. Pokud jde o to které odvětví, zda dále k růstu přispívá zpracovatelský průmysl, ale výrazné oživení pokračuje i v sektoru služeb. Domácí ekonomický růst se projevuje příznivě na trhu práce, nezaměstnanost se snižuje na historické minimum. Celková meziroční inflace se nadále přiblížila nule, nadále se však korigovaná jádrová inflace nacházela nad jedničkou. Nová prognóza předpokládá stabilitu tržních úrokových sazeb na stávající velmi nízké úrovni a používání kurzu jako nástroje měnové politiky do poloviny roku 2017. Poté je konzistentní nárůst úrokových sazeb. Návrat do standardního režimu přitom nepovede k dramatickému skokovému posílení kurzu na mírně nadhodnocenou úroveň před vstupem do intervenčního režimu, mimo jiné kvůli tomu, že v mezidobí dochází k průsaku slabšího kurzu korunu do domácích cen i dalších veličin. [[(9.10 hodin)]] Pokud jde o budoucnost, vlivem obnoveného poklesu regulovaných cen a šoku do cen komodit, které přichází ze světové ekonomiky, nelze vyloučit, že se inflace opět dostane k nule a případně do mírně záporných hodnot. Co je ovšem důležité, je, že není žádný signál, že by ty poklesy cen komodit, které my vyjímkujeme, měly pokračovat. To znamená, že v závěru letošního roku se inflace začne zvyšovat a na horizontu měnové politiky někdy v příštím roce, v druhé půlce příštího roku, dosáhne dvou procent. Ta poté následně mírně překročí. Z toho loňský více než čtyřprocentní růst české ekonomiky letos zpomalí na 2,3 %. Na tom zpomalení se nejvíc odrazí to, že budeme jenom pozvolna čerpat evropské fondy v novém programovém období. Po odeznění propadu toho čerpání a s tím spojeného propadu vládních investic růst v příštím roce zrychlí na 3,4 %. Rostoucí ekonomická aktivita se na trhu práce bude dále projevovat zvyšováním zaměstnanosti, i když jeho tempo bude zpomalovat. To samozřejmě povede k dalšímu, byť jen lehkému poklesu nezaměstnanosti, ale především se budou mzdy v podnikatelské sféře dále zvyšovat stabilním tempem, které výrazněji zrychlí příští rok. Včera jsme se na svém jednání jednomyslně rozhodli ponechat úrokové sazby na stávající úrovni, tedy na technické nule, a nadále používat devizový kurz jako nástroj uvolňování měnových podmínek. Pokud jde o rizika té prognózy, kterou teď prezentuji, jsou mírně protiinflační. Asi nejvýznamnějším protiinflačním rizikem je vývoj cen průmyslových výrobců v eurozóně. S prodlužující se dobou trvání velmi nízké inflace navíc roste riziko nežádoucích druhotných dopadů zahraničních nákladových vlivů, přestože - a to chci říct zcela jasně - my tyto nákladové vlivy přicházející ze zahraničí, poklesy cen komodit, poklesy cen energií, hodnotíme jako velmi pozitivní nabídkový šok. Samozřejmě kdyby se ty druhotné dopady začaly výrazněji projevovat, museli bychom nějakým způsobem reagovat. Bankovní rada znovu konstatovala, že Česká národní banka neukončí používání kurzu jako nástroje měnové politiky dříve než v roce 2017, přitom vidíme jako pravděpodobné ukončení kurzového závazku v polovině roku 2017, tedy v souladu s předpokladem nové prognózy. Tím bych si dovolil asi skončit. Děkuji.
Já velmi děkuji panu guvernérovi. Zprávu projednal rozpočtový výbor, jehož usnesení vám bylo doručeno jako sněmovní tisk 726/1. Nyní prosím zpravodaje rozpočtového výboru pana poslance Adolfa Beznosku, aby nás informoval o jednání výboru a přednesl návrh usnesení Poslanecké sněmovny. Prosím, pane zpravodaji.
Děkuji za slovo. Vážený pane předsedající, pane premiére, vážení členové vlády, kolegové, kolegyně, dovolte, abych vás seznámil se zpravodajskou zprávu nejprve o inflaci, tak jak prezentoval předkladatel pan guvernér Singer. Zpráva o inflaci od České národní banky znovu tak jako všechny zprávy od roku 1998 rozebírá dodržování inflačního cíle. K zodpovězení této otázky je v dané zprávě provedena komplexní makroekonomická analýza České republiky a jsou tam perspektivy dalšího vývoje na 18 měsíců. Česká národní banka, jak bylo zmíněno, zavazuje udržovat kurz koruny vůči euru kolem hranice 28 korun za euro, v případě potřeby pak mohou intervence pokračovat zřejmě až do první poloviny roku 2017. Pak by mělo dojít k dosažení inflačního cíle, který je nastaven na dvě procenta. Toto je podmínkou pro návrat do standardního režimu měnové politiky. Při návratu do standardního režimu se neočekává skokový vývoj kurzu koruny vůči euru. V důsledku zejména oživení zahraniční poptávky, nízkých cen ropy, uvolnění domácích měnových podmínek a expanzivní fiskální politiky hrubý domácí produkt v letošním roce pravděpodobně poroste o dvě a půl procenta. V roce 2017 se očekává nepatrně vyšší růst, který by měl překročit tři procenta, zhruba 3,3 %. Celková i měnově politická inflace ve čtvrtém čtvrtletí 2015, ta zpráva je z ledna, se snížily k nule a nadále se tak nacházely výrazně pod cílem České národní banky. Co se týče analýzy té zprávy o inflaci, Česká národní banka pořád respektuje svoje hlavní poslání, to znamená udržení cenové stability. K naplnění tohoto cíle pořád deklaruje, že nebude brát ohled na rozpočtové dopady. Přesto je aktuální celková inflace hluboko pod tím směřujícím pásmem, pohybuje se někde na úrovni 0,2 %, přičemž ta korigovaná jádrová inflace se pohybuje něco lehce nad jedním procentem. Prognóza předpokládá stabilitu tržních úrokových sazeb minimálně do konce tohoto roku na stávající velmi nízké úrovni, která odráží ponechání reposazby na technické nule. V roce 2017 by pak mohlo dojít k určitému navýšení úrokových sazeb. Reálná ekonomická aktivita by v tomto roce stále měla růst, nedosáhne však stejného růstu, jako tomu bylo v roce 2015. Tak jak bylo zmíněno, ta rostoucí ekonomická aktivita se na trhu práce projevuje snižováním počtu nezaměstnaných, to znamená, že míra nezaměstnanosti v roce 2016, čili letos, se bude pohybovat někde kolem 4,5 %, což je pořád ještě pod takzvanou přirozenou mírou nezaměstnanosti. A pokud se nepletu, tak v tomto ukazateli jsme nejlepší ze všech zemí Evropské unie. Reálné mzdy by pak měly vzrůst o 3,8 %. Co se týče hrubého domácího produktu, připomínám, že se očekává ekonomický růst. To jsou takové základní ukazatele, které by vás mohly z té zprávy zajímat. A pokud mohu, přečetl bych usnesení rozpočtového výboru, pane předsedající.
Ještě prosím, pane zpravodaji, až ve všeobecné rozpravě, kterou jsem právě zahájil. Zahajuji všeobecnou rozpravu a nyní prosím o přečtení usnesení rozpočtového výboru. Prosím.
Takže kolegyně, kolegové, dovolte, abych vás seznámil s usnesením rozpočtového výboru z 37. schůze ze 16. března 2016 ke zprávě České národní banky o inflaci. Po úvodním slově viceguvernéra České národní banky Hampla, zpravodajské zprávě poslance Beznosky a po rozpravě rozpočtový výbor Parlamentu České republiky za prvé bere na vědomí Zprávu České národní banky o inflaci, za druhé doporučuje Poslanecké sněmovně Parlamentu, aby přijala následující usnesení: Poslanecká sněmovna Parlamentu bere na vědomí Zprávu České národní banky o inflaci, Zprávu o měnovém vývoji za druhé pololetí roku 2015, a za třetí pověřuje zpravodaje výboru, aby s tímto usnesením seznámil Poslaneckou sněmovnu Parlamentu.
Já děkuji panu zpravodaji. Ptám se, kdo další se hlásí do všeobecné rozpravy. Nechcete se zeptat pana guvernéra, jak to dělá, že to dělá tak skvěle? Tudíž končím všeobecnou rozpravu. Ptám se na závěrečná slova pana guvernéra, případně pana zpravodaje. Není zájem. Přistoupíme k rozpravě podrobné. Zahajuji podrobnou rozpravu. Prosím ještě formálně pana zpravodaje, aby se v podrobné rozpravě přihlásil k usnesení, které přečetl.
Já se tedy v podrobné rozpravě přihlašuji k usnesení, které jsem před chviličkou přečetl. Děkuji.
Tak. A pokud se nikdo další nehlásí, končím podrobnou rozpravu. Není zájem o závěrečná slova. Budeme tedy hlasovat o návrhu usnesení, které přednesl pan zpravodaj rozpočtového výboru Adolf Beznoska. O tomto usnesení zahajuji hlasování. Kdo je pro, nechť zvedne ruku a zmáčkne tlačítko. Kdo je proti? Je to hlasování číslo 449, přihlášeno je 155 poslankyň a poslanců, pro 138, proti 2. Návrh usnesení byl schválen. Já děkuji panu zpravodaji i panu guvernérovi, který ale ještě chvilku posečká, protože dalším bodem našeho jednání je