[[A teremben lévők felállnak, és ezzel köszöntik a választópolgárok közösségét. Amikor az ülést vezető elnök helyet foglal, a teremben lévők is leülnek.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Az Országgyűlés tavaszi ülésszakának 7. ülésnapját megnyitom. Tájékoztatom önöket, hogy az ülés vezetésében Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső jegyző urak lesznek a segítségemre. Köszöntöm a kedves vendégeinket és mindenkit, aki figyelemmel kíséri munkánkat. Tisztelt Országgyűlés! Tájékoztatom önöket, hogy Simani Silva nemzetiségi szószóló június 7-én arról tájékoztatott, hogy szószólói megbízatásáról lemond. Tájékoztatom önöket, hogy az Országgyűlés 2018. május 8-ai megalakulását követő az Országgyűlésről szóló törvény 90. § (1)-(2) bekezdése szerinti harminc napon belül, azaz június 7-éig valamennyi képviselő és szószóló leadta saját, illetve hozzátartozói vagyonnyilatkozatát. A vagyonnyilatkozatok a képviselők és a szószólók esetében nyilvánosak és az Országgyűlés honlapján megtekinthetők. Bejelentem, hogy az Országgyűlés valamennyi tagja és a szószólók gyakorolhatják jogaikat. Tisztelt Országgyűlés! Napirend előtti felszólalásra jelentkezett Vadai Ágnes képviselő, a DK tagja: „Európai ügyeink” címmel. Megadom a szót.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Már 21 olyan európai kormány van, amely csatlakozott vagy jelezte csatlakozási szándékát az európai ügyészséghez. Az Orbán-kormány, mondanom sem kell, nincs közöttük. Az Európai Csalás Elleni Hivatal jelentéséből tudjuk, hogy a Fidesz okkal fél az európai ügyészségtől, mint a tűztől. Ha ugyanis nem Polt Péter Legfőbb Ügyészségének kellene vádat emelnie az uniós pénzekkel kapcsolatos korrupciós ügyekben, akkor számos fideszes politikus, fideszes oligarcha, rokonok és barátok lennének már rács mögött. Többek között Orbán Viktor veje, Tiborcz István is, aki és itt idézem a vonatkozó OLAF-jelentés nyilvánosságra került részét bűnszervezetben elkövetett csalást valósíthatott meg. Lehet, hogy a miniszterelnök veje sötétséget hozott a magyar városokra a szétlopott közvilágítási fejlesztésekkel, de Európában nem tud olyan sötétség lenni, hogy ne látnák: Magyarországon köztörvényes bűnözők vannak hatalmon. Önök ezért nem hozták nyilvánosságra a Tiborcz István közbeszerzéseiről szóló OLAF-jelentést; ezért menekül Tiborcz úgy a sajtó elől, mintha vasvillával kergetnék. Ha a miniszterelnök vejének rémálmai vannak, akkor azok az európai ügyészségről szólnak. De mondhatnám példaként még Mészáros Lőrincet is: az ember, aki gázszerelőből lett az ország egyik leggazdagabb embere. Egy gyengébb pillanatában még el is ismerte, hogy Orbán Viktor barátsága kellett ahhoz, hogy ennyi magyar és európai közpénzt nyerjen. Ezért nem akarnak önök európai ügyészséget sem, mert félnek a börtöntől. Ezt a kormányzást az európai ügyészségen úgy neveznék no, nem kereszténydemokrácia, hanem -: különösen nagy értékre, bűnszervezetben elkövetett költségvetési csalás és hivatali visszaélés. Ez az igazság. De tudják, mit, képviselőtársaim? Tegyük fel egy pillanatra, hogy önök nem velejéig korrupt bűnözők. Ugyan nem vagyok híve a fikciós műfajnak, de tegyük föl. Érdeklődni szeretnék, hogy mi okuk van arra, hogy azt mondják: nem, nem akarják, hogy az Európai Uniónak hatásköre legyen arra, hogy megvizsgálja és börtönbe zárja azokat, akik a közös európai kasszát fosztogatják. Semmi. Ha önök tisztességesek lennének, akkor semmi okuk nem lenne erre. Ezért ez nem más, képviselőtársaim, mint egy beismerő vallomás. Ha egy bűntett helyszínén valaki nagyon erősen tiltakozik az ellen, hogy rendőrt hívjanak, akkor azért általában az az ember az elkövető. Pontosan így viselkednek önök is. Trócsányi László igazságügyi miniszter mindig azzal indokolja, hogy miért nem csatlakozunk az európai ügyészséghez, hogy idézem jelenleg is vannak olyan intézmények, amik elvégzik a kívánt feladatot. Remélem, figyeltek: a kívánt feladatot. Tisztelt Ház! A magyar ügyészséggel éppen ez a baj, hogy nem a törvények betartásán dolgozik, hanem a Fideszben kívánt feladatokat végzi el: kimosdatni a fideszes politikusokat, oligarchákat, rokonokat, és természetesen besározni ártatlan embereket, főleg ellenzéki politikusokat. Kérem, nekem ne mondják azt, hogy az európai ügyészség munkáját elvégzik a magyar intézmények, mert láthatóan nem végzik el! Ha elvégezték volna, akkor, azt gondolom, már régen börtönben ülne vagy legalábbis a vádlottak padján lenne Tiborcz István a közvilágítási fejlesztések miatt. Ugyanígy nincs börtönben például a romák felzárkóztatására kapott pénzzel elszámolni nem tudó Farkas Flórián. De nincs börtönben a letelepedési kötvényekkel az illegális migrációt és a nemzetközi bűnözést segítő Rogán Antal, ahogyan nincs börtönben az orosz bűnözőknek és kémeknek útlevelet adó Kiss Szilárd. És természetesen lehetne még folytatni a sort, hiszen elég sokan vannak. Majd akkor mondják nekünk, hogy az európai ügyészség munkáját elvégzik Magyarországon a magyar hatóságok, a legfőbb ügyész, az ügyészségek, ha ezek az emberek börtönben vagy ahogy jeleztem legalábbis a vádlottak padján fognak ülni, és nem csak azt hallgathatjuk Polt Pétertől, hogy az Európai Csalás Elleni Hivatal előtt még egészen egyértelmű ügyekben Budapestre érkezve már nincs miről nyomozni. Amíg ezt mondják, addig ahogy önök szokták mondani csak duma, hablaty és hamuka van. Mi a Demokratikus Koalícióban határozottan támogatjuk azt, hogy Magyarország csatlakozzon az európai ügyészséghez, mert hiszünk abban, hogy aki lop, annak pártállásra tekintet nélkül börtönben a helye, még akkor is, ha jelen esetben egy független igazságszolgáltatás esetén ez a letartóztatások miatt azt jelentené, hogy a Fidesz parlamenti kétharmada rövid idő alatt egyharmaddá csökkenne. Köszönöm szépen. [[Taps a DK soraiban.]] [[13.10]]
A kormány nevében Németh Szilárd államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! És nincsen börtönben Gyurcsány Ferenc sem [[Arató Gergely: Pedig nagyon akartátok. Dr. Vadai Ágnes: Pedig mindent megtettetek érte.]] pedig ő saját maga vallotta be őszödi beszédében, hogy oda való.Nos, amit most hallottunk, az semmi más, mint annak a hetek, hónapok, évek óta zajló folyamatnak a része, amelyben a hátam mögött ülő DK-s politikusok és a hozzájuk csatlakozó ellenzékiek Magyarország szuverenitását, Magyarország, a magyar emberek szabadságát tiporják lábbal. [[Felzúdulás az ellenzéki padsorokban.]] Arra szeretnének bennünket rávenni, hogy itt, a magyar parlamentben mi, magyar képviselők akiket egyébként legutóbb április 8-án megválasztottak az emberek, és nagyon világosan elmondták, hogy mi a dolgunk a magyar parlamentben: a magyar érdekek képviselete ne a magyar érdekeket képviseljük, ne Magyarország szuverenitásáért, ne a magyar emberek biztonságáért emeljünk szót. És ennek része az a folyamatosan szajkózott, egyébként az igazságügyi miniszter úr által itt a múlt héten a pulpituson teljes egészében megcáfolt érvelés, amely szerint az ügyészséget, a bíróságot meg nem tudom én, még kicsodát nem, mindenkit [[Dr. Vadai Ágnes: Meg a hadihajókat.]] Brüsszel alá kellene rendelni. Mi pedig azokkal a jogszabály-változtatásokkal itt szeretnék utalni az Alaptörvény módosítására pont ennek az ellenkezőjét tesszük, pontosan az április 8-án a magyar emberek által meghatározott úton menve. Mi nem akarjuk, hogy Brüsszelből irányítsák a magyar ügyészséget, mi nem akarjuk, hogy Brüsszelből irányítsák a magyar bíróságot. De egyébként, ha már korrupciós ügyekről beszélünk, azért gondoljunk bele, mondjuk, az EMIR-botrányba. 18 milliárd! Ez a botrány egyértelműen az Altushoz, Gyurcsány Ferenchez köthető. De a valaha volt, nemcsak Magyarország, hanem az Európai Unió történetének valaha volt legnagyobb korrupciós botránya, amit egyébként megpróbálnak mindenáron elfedni, magából egyébként az OLAF-jelentésből ismerjük, a Fővárosi Közgyűlés által meghatározott jelentésből ismerjük az egész történetét. Hova vezetnek a szálak? Minden ilyen korrupciós szál Gyurcsány Ferenchez vezet. Itt csaknem 160 milliárd forintról van szó, és most ennek a kormánynak, nekünk kell majd visszafizetni 59 milliárdot. [[Arató Gergely: Nem fizetsz te vissza semmit.]] Tehát szerintem egy kicsit szerényebben kellene bánni akkor, amikor másokat vádolnak korrupcióval. De menjünk a családi cégekhez! Az Altus úgy ki van bélelve milliárdos brüsszeli megrendeléssel, hogy a világ olyat nem látott. [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] Tehát akkor, amikor a szomorú ellenzéki kenyeret kell enniük immár harmadszor az emberek döntése értelmében, akkor Brüsszelből kapnak megrendelést, hogy brüsszeli érdekeket képviseljenek itt, a magyar parlamentben, és ezt nem tűrhetjük. Egyébként ugyanezt tapasztaljuk akkor, amikor a bevándorlással kapcsolatban folyamatosan azt szajkózzák, ami benne van a Soros-tervben [[Arató Gergely: Ennek mi köze az ügyészséghez?]] a határok teljes meggyengítése, az emberek döntése, a magyar emberek döntése, a magyar parlament döntése nélkül a beáramlás megszervezése [[Dr. Vadai Ágnes közbeszól.]] , a letelepítés és az összes ilyen ügyben azt látjuk, hogy Magyarország ellen, a magyar emberek biztonsága ellen, a magyar szuverenitás ellen küzdenek itt a parlamentben. Szeretném fölhívni a figyelmét mindenkinek arra, hogy ez a kormány, ez az április 8-án az emberektől bizalmat és felhatalmazást kapott kétharmad pedig azt mondja azzal szemben, amit a DK-sok mondanak, hogy nekünk Magyarország az első, nekünk a magyar emberek érdekeit kell képviselnünk a magyar parlamentben. Köszönöm, elnök úr, hogy válaszolhattam. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett az MSZP frakcióvezetője, Tóth Bertalan képviselő úr: „Bunda!” címmel. Parancsoljon, megadom a szót.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A bunda szóról nagyon sok minden eszünkbe juthat. Leginkább a focival kapcsolatban jut eszünkbe ez a szó; ahogy elnézzük a magyar futballban született eredményeket, nem is csoda, ha néha ez eszünkbe jut. De eszünkbe juthat arról a medvéről, aki most végigjárta a fél országot, de azért leginkább arról jut eszünkbe a bunda, ami a politikában történik, az a csalássorozat, amivel szembesülnünk kell. Gondolok itt a választási rendszer megbundázására, a médiaviszonyok megbundázására, egyes gazdasági csalásokra vagy éppen az OLAF-ajánlásra elbábozott nyomozásokra, ha már éppen a bundáról van szó.Amiről én beszélni szeretnék, az a magyar igazságszolgáltatási rendszer megbundázása, mert ez zajlik ma Magyarországon. A Fidesz folyamatosan megbundázza az igazságszolgáltatási rendszer egyes részeit, és készül megbundázni az egészet. A Fidesz ugyanis gátlástalanul közvetlen politikai irányítás alá vonta az ügyészséget. Polt Péter kinevezése volt párttagként teljesen egyértelműen ezt mutatja. Polt Péter a Fidesz, azaz a párt ökle. Orbán Viktor hátat fordított a tisztességes ügyészeknek, a demokráciának, a független igazságszolgáltatás elveinek, amikor őt nevezte ki legfőbb ügyésszé. Polt Péter szolgál és véd, szolgálja az önök politikai hatalmát, és védi az ellopott pénzt. A „kéz kezet mos” régi mondása, igazsága is testet ölt, amikor azt látjuk, hogy a legfőbb ügyész milyen családi összefonódással rendelkezik a Magyar Nemzeti Bankban, holott a Magyar Nemzeti Bank alapítványainál napnál is világosabb, hogy milyen visszaélések zajlanak. [[13.20]] De ha szükséges, akkor Polt Péternél az is belefér a demokráciába, ha a Nemzeti Választási Irodánál valakik, valamilyen kopasz emberek megakadályoznak egy magyar állampolgárt abban, hogy népszavazási kezdeményezést nyújtson be. Lefolytat, lebundáz egy olyan nyomozást, amelynek során nem hallgatnak meg bizonyos embereket, eltűnnek bizonyos bizonyítékok, majd lezárják a nyomozást, hogy ott aztán nem történt semmi. Ezzel szemben Polt Péter a bűnüldözés helyett a leszámolásra használja az ügyészséget, amikor Fideszhez közeli üzleti körök bűnügyeit eltussolja, és arra használja a hatóságot, hogy ne derüljön ki semmi. Tisztelt Képviselőtársaim! Tudja-e valaki, hogy mikor lesz az Elios-ügyben vádemelés, hol van a Quaestor-vagyon, mi van Simonkával, Mengyi Rolanddal, Farkas Flóriánnal, Farkas Sándorral, vagy éppen Szabó Zsolt nyomozásából mikor tudunk meg valamilyen információt? Mi van Kósa Lajos ezermilliárdjával, mi van Tiborczcal, mi van a többiekkel, mi van az uralkodó osztály szennyesével? Mi ez, ha nem bunda?! És ezt a bundát már érzik a civilek, akiket koholt vádakkal támadnak folyamatosan. Érzik az utcára vonuló tömegek, azok a civilek, fiatalok, akiket állampolgári jogaik gyakorlása során megbüntetnek. Érzik az ügyvédek, akiknek meg akarják mondani, hogy kit védhetnek és kit nem. Érzik a bírók, akiknek a pártközpontból üzengetnek, és onnan akarják megmondani, hogy egyes ügyekben hogyan kéne dönteni. Na ez az, ami a bundáról szól, és ez az, amit mi nem hagyhatunk. Nem hagyhatjuk, hogy az önök által létrehozandó közigazgatási bíróság a bírósági eljárások megbundázását szolgálja, hogy koncepciós eljárások, megbundázott eljárások induljanak Magyarországon bárki ellen. Ezt nem fogjuk hagyni! Egy jogállamban az ügyészi szervezet nem pártszolgálatot, hanem közszolgálatot lát el. Ma Magyarországon azonban a maffiamódszerekkel folytatott állami korrupciót és az elnyomást szolgálja. Ideje lenne arra a kérdésre egy egyszerű választ megfogalmazni, hogy miért nem akarunk csatlakozni, önök miért nem akarnak csatlakozni az európai ügyészséghez. A válasz teljesen egyértelmű: azért, mert a nemzeti együttműködés rendszere úgy fél az európai ügyészségtől, mint ördög a tömjénfüsttől. Orbán Viktor pedig bárhogyan is próbálja hajlítgatni a valóságot, a tény az, hogy egyszer mindennek vége szakad, semmi sem tart örökké. Ennek a rendszernek is lesz vége, és akkor jön a jogi és erkölcsi elszámoltatás. Köszönöm a figyelmet.
A kormány nevében Völner Pál államtitkár úr fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársam! Tisztelt Ház! Nem tudom, mennyi ideig egyeztettek Vadai képviselőtársunkkal a felszólalás előtt, de rímelnek egymásra a felszólalások, tehát ami összetartozik, az összetartozik. Nyilvánvalóan volt egy brüsszeli megközelítése az egész történetnek, hogyan lehetne a szuverenitásunkat tovább nyirbálni, hogyan lehetne Magyarország függetlenségét tovább csökkenteni. Erre az előző válaszban talán sikerült Németh Szilárd államtitkár úrnak rávilágítania. De amit képviselő úr mondott, akkor ha udvariatlan akarnék lenni kétségbe kellene vonnom, hogy jogi végzettséggel bír. Valamennyien tudjuk, hogy Magyarországon az ügyészségi szervezet független szervezet, eltérően más uniós tagállamok többségétől, ahol a kormány alá rendelten működik. Magyarországon az ügyészség vezetőjét a parlament választja, a parlamentnek tartozik beszámolni, és a kormányzatnak semmilyen befolyása nincs az ügyészség működésére, ugyanúgy, ahogy a bíróságok működésére sincs. Lehet, hogy az önök idejében ez másképp volt, más tapasztalataik vannak és másképp emlékeznek rá. Nagyon nem elegáns dolog egyébként legfőbb ügyész úr távollétében az ő személyét kritizálni, amikor nem védheti meg magát, de hadd hívjam fel képviselő úr figyelmét bár majd hivatkozhat a korára, hogy ennek nincs tudatában -, hogy ő már korábban is betöltötte ezt a posztot, és az újabb megbízatása előtt is a Legfőbb Ügyészségen dolgozott, tehát mindvégig az ügyészi szervezet tagjaként végezte a dolgát, többek között az önök kormányzása idején is. Akkor fura mód nem merült fel, hogy pártkatona lenne, vagy bármilyen probléma lenne azzal, hogy hogyan végzi a dolgát. Az meg különösen nem tartozik ez elé a Ház elé, hogy kinek a családtagja milyen más munkahelyen végzi a tevékenységét, és hogy ennek bármilyen befolyása lenne arra. Ügyészségi dolgozó házastársa vagy gyerekei ezek szerint Magyarországon nem vállalhatnának munkát. Talán önök akarják elüldözni Magyarországról a munkavállalókat, mondhatnám ugyanabban a demagóg stílusban, ahogy azt önök fel szokták vetni. Ami a múltat illeti: ha a bíróságok, ügyészségek vagy akár a rendőrség szerepét nézzük az elmúlt évtizedekben, szerintem a legdicstelenebb mélypont a 2006 őszi zavargások ideje volt, amikor gyakorlatilag minden bizonyíték, jogi megalapozottság nélkül, a rendőrséget bevetve vízágyúkkal, szemkilövésekkel, lovas rohammal békés tömegeket gázoltak le a főváros utcáin, és ehhez asszisztált az akkori ügyészség és az akkori bíróságok alsóbb fokai is, beleértve többek között azt az önök által most is favorizált bírót, aki furamód a múltjából ezt nem emlegeti föl mint kiváló szakember -, hogy hány marasztaló döntést hozott, amit aztán felsőbb fokon megsemmisítettek. De beszélhetünk arról is, hogy miért olyan fontos önöknek és miért beszélnek ezekről az ügyekről, vagy próbálnak ügyeket kreálni. Nyilvánvalóan nem kellemes, hogy a Ház előtt gyakran elhangzik Czeglédy Csaba neve, aki az MSZP, a DK vagy mindkét szervezet kölcsönös ágenseként köztörvényes bűnözőként gyakorlatilag áfacsalást… [[Korózs Lajos: Zuschlag!]] Köszönöm a segítséget. [[Korózs Lajos: Ő most a ti haverotok!]] Aki akár a választásokba is próbált beavatkozni, és akinek az adatlopásoktól kezdve egészen a korábbi Gyurcsányhoz, Mesterházy Attila köréhez köthető ifjúsági pénzáramoltatásokból is ismerjük a szerepét. Ezek valóban nagyon kényes ügyek, és önök nem szívesen beszélnek ezekről. Valóban kellene valamilyen új sztori. Vagy amit Németh Szilárd államtitkár úr is említett: ez a bizonyos négyesmetró-ügy. Nem akarok Simon Gábor- és egyéb ügyeket előhozni, de azért önöknek jócskán van vaj a fejükön, és nem jó a napra kimászkálni ezekben a történetekben. Ami pedig azt illeti, hogy az Alaptörvény-módosítást is idekeverték azzal, hogy új közigazgatási felsőbíróság jönne létre, ami a magyar történelmi hagyományoknak megfelel, ami az uniós államok többségében funkcionál, és ebből vizionálni egy pártbíróság felállítását, ez azt jelenti, hogy talán nem is nekem kellett volna ezt a kérdést megválaszolnom, mert ez nem egy szakmai felvetés volt az önök részéről, hanem egy politikai hacacáré. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Az LMP részéről Szabó Szabolcs képviselő úr kért szót napirend előtt: „Komolyan gondolják, hogy nem új Nemzeti Alaptantervre, hanem gyorsabban tanító tanárokra van szükség?” címmel. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Sok dolgot fel tudnék sorolni, amit szerintem meg szerintünk a két Orbán-kormány rosszul csinált az elmúlt négy évben, de amiben azt gondolom, hogy közöttünk vagy legalábbis nagy részünk között egyetértés van, és ez még kormányoldali képviselők között is elmondható, az az, hogy az oktatás terén nagyon nagy problémákat okoztak, kifejezetten káoszba züllesztették a közoktatást. Az is mutatja, hogy ezzel önök is egyetértenek, mert állandóan új irányt váltanak, csak az soha nem jön be. Hofi mondta egyszer, hogy már annyiszor indultunk el új irányba, hogy lassan saját magunkkal jövünk szembe. No, a közoktatás meg a felsőoktatás terén tipikusan ez a helyzet. S mint említettem, a kormány is belátta hiszen még az előző kormány döntött úgy -, hogy a Nemzeti alaptanterv, ami az alapja ennek a fideszes oktatási rendszernek, rossz. Maga a kormány belátta, hogy ez nem jó, s megbízták Csépe Valériát, hogy újítsa meg a NAT-ot, és erről kommunikált a kormány az elmúlt bő egy évben. Hogy mik a bajok és problémák, hogy mik a problémák a NAT-tal, azt nemcsak független szakértők meg ellenzéki képviselők mondták el nagyon sokszor, hanem maga Csépe Valéria is eljött a Kulturális bizottság ülésére, és elmondta, hogy egyszerűen túl sok a tananyag és túl kevés a rendelkezésre álló idő. [[13.30]] Magyarul, kevesebb tananyag kell a pedagógusoknak, és több idő, hogy azt meg tudják tanítani, plusz rugalmasabb tantervre van szükség. A biztos asszony akkor elmondta a Kulturális bizottság meghallgatásán, amit nyilván államtitkár úr is hallott, hogy március 6-ig kapott megbízatást a munkájára, és április 30-ig egy teljes szövegszerű javaslatnak a kormány elé kellett volna kerülnie. Mi erről egyébként azóta sajnos nem tudunk semmit. De mi, nyilván biztos asszony beszámolója alapján, abban a hitben voltunk, hogy történik valami, elkészül egy anyag, és azt majd, ahogy ő ígérte, társadalmi és szakmai vitára bocsátják. Most ehhez képest egy nagyon érdekes fejlemény történt a napokban, amikor az új miniszter úr, Kásler miniszter úr nyilatkozott, hogy ő nagyon meg van elégedve a Nemzeti alaptantervvel. Szerinte ez, idézem, kiváló, legfeljebb az ismeretanyag átadásának tempója lehetne gyorsabb. Ugye, ez nemcsak szembemegy azzal az egyéves kommunikációval, amit önök, például államtitkár úr vezetésével is mondtak az elmúlt egy évben, hogy nem jó, és belátták, hogy nem jó a Nemzeti alaptanterv, hanem ráadásul még az önök által felkért szakértő véleményével is teljesen szembemegy. És idéznék Csépe Valériától, nehogy azt lehessen mondani, hogy félremagyarázom a szavait. Azt mondta a NAT-ról: „A NAT az utolsó versszakig meghatározza, hogy mit mikor, mennyi időben kell tanítani. Ez nem biztosít lehetőséget a használható tudás felépítésére, nem határozza meg egyértelműen az ismeretek és készségek együttes megszerzésének arányát, hogyanját, ennek szakmai feladatokra történő konkrét lebonthatóságát, és ehhez időt sem biztosít.” Ezért van az, hogy 7-8 éves gyerekek karikás szemekkel mennek haza az iskolából, mert úgy elfáradnak, meg van olyan iskola és van olyan évfolyam, ahol heti 40 órát tanítanak le a gyerekeknek. Ez 8-szor 45 perc. Maga a biztos asszony is mondta, hogy ez teljesen abszurd, mert maximum 4-szer 45 perc, amit egy gyerek be tud fogadni. Ebből is látszik, hogy az alaptanterv rossz, és azt gondolom, ezt kellene megbeszélni a miniszter úrral, sajnálom, hogy ő nincs itt, adja át neki, legyen szíves, államtitkár úr, hogy beszéljen már Csépe Valériával, a saját szakértőjükkel, az önök által megbízott szakértővel, tíz mondatban foglalja már össze, hogy mi a probléma a NAT-tal. Mert nagyon nem lesz jó, ha abba az irányba mennek el, hogy még gyorsítani akarnak az oktatáson, mert nem ez a probléma forrása. A másik, amiről úgy látjuk, hogy nem nagyon ért miniszter úr még egyelőre, és ezért is kellene beszélni Csépe Valériával vagy más szakértőkkel, szívesen segítünk beszervezni független szakértőket, azt mondta miniszter úr, hogy a legfontosabb, hogy a hagyományokra épülő oktatás fontossága legyen benne a NAT-ban. Miközben, mondjuk, Csépe Valéria azt mondta, hogy a legfontosabb egy korszerű NAT esetében az, hogy az alapkészségeket erősítse meg, az idegennyelv-oktatást erősítse meg, a digitális alapkészségeket fejlessze, a művészeti készségeket kell intenzívebben bevonni az oktatásba. Tehát ezek kellenének hogy legyenek a fő irányok, és erre kellene törekedni. Ezt a fajta párbeszédet kellene egyébként megkezdeni a szakmával is, hogy hogyan lehet ezt kialakítani. Mert az nem szakmai párbeszéd, hogy azt mondja miniszter úr, hogy ő lement az érettségi találkozójára, és az egykori osztálytársaival megbeszélte, hogy mi a rossz a NAT-ban. Nem! Formális keretek között a szakmával kell egyeztetni. Ezért lenne jó, ha végre elkészülne a NAT, nem húznák az időt, nem tudjuk, hogy mi történt, és itt a költségvetés során is azt érvényesítenénk. Köszönöm szépen.
Válaszadásra Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt hiszem, a kérdésére nagyon könnyen választ tud kapni, tisztelt képviselő úr. Az első kérdésére, amit fölvetett körülbelül az első három percben, megkapja a választ, ha elolvassa a nemzeti köznevelésről szóló törvényt. Ugyanis minden kérdésére egy sorban megtalálható a válasz, ami azt tartalmazza, hogy a Nemzeti alaptantervet ötévente felül kell vizsgálni. Ezért van az, hogy bár valóban egy stabil alaptanterv jött létre, de a törvény előírja, hogy ötévente át kell tekinteni, ezért ötévente át kell nézni.Ezért sem kapkodásnak, sem helyben járásnak nincs ideje, hanem van egy normál menetrend, amit itt az Országgyűlés elfogadott, hogy ötévente, mivel a világ változik, a tudás változik, a pedagógiai módszerek fejlődnek, nyilván a társadalom, a gyermekek összetétele is változik, ezért ötévente teljesen természetes, hogy fölül kell vizsgálni a Nemzeti alaptantervet. Mi itt, az Országgyűlésben, az ön szeme láttára egy ilyen oktatási rendszert hoztunk létre, amelynek stabilak az alapjai, a nemzeti nevelésnek egy fontos bázisa, de ettől függetlenül ötévente folyamatosan igazodik a korszerű igényekhez. A másik tanácsom, hogy amikor a miniszter úr interjúit olvassa, akkor érdemes azokat a maguk egészében elolvasni, mert az egy tipikus csúsztatás, félinformáció s a többi volt, amit ön itt előadott. Hiszen kivett bizonyos részeket az interjújából, majd azokat a részeket hiányolta, amelyek egyébként benne szerepelnek. Szó szerint idézem: „korszerű oktatás a célunk”. Ön azt mondta, hogy miért csak a hagyományok vannak benne, miért nincs a korszerűség. Szó szerint ez van, korszerű oktatás a célunk. A NAT esetében az új kutatási eredményeket be kell illeszteni, a NAT esetében a korszerű pedagógiai megközelítéseket be kell illeszteni. Ön most azt hiányolta, hogy ezek miért nem szerepelnek a célkitűzések között. Ezek ott vannak, tisztelt képviselő úr, pontról pontra mindegyik ott van. Csak ön direkt úgy olvasta ezeket a sorokat, hogy kitakarta egyiket-másikat, és így egy prekoncepciót, egy narratívát tudott megerősíteni anélkül, hogy a valóságban elolvasná a köznevelési törvényt és látná, hogy miért kell ötévente felülvizsgálni a NAT-ot, vagy elolvasná az interjú teljességét. Lehet, hogy jó szándékú volt, és csak bizonyos balliberális portálokról tájékozódott; akkor pedig javaslom, hogy mindig keresse meg az eredeti formát. Miniszter úrnak pedig, azt hiszem, jóval bővebb ismeretanyaga van az oktatásról, hiszen ő már 44 éve tanít graduális képzésben, négy itthoni és több külföldi intézményben, hét intézményben posztgraduális képzésben, továbbképző oktatásban is részt vesz 37 éve, és PhD-oktatásban is több intézményben 13 éve. Mindemellett van még 64 tudományos társasági és egyéb tagsága. Tehát szerintem arról, hogy mit és hogyan érdemes tanítani, neki bővebb ismeretanyaga van, mint önnek, tisztelt képviselő úr. Így építettük föl azt a rendszert, amit létrehoztunk, ötévenkénti felülvizsgálattal és nagy rugalmassági lehetőségekkel. Ahhoz már egy kicsit részletesebb szabályokat kell elolvasnia, de másfél-két évvel ezelőtt, inkább két évvel ezelőtt ön is megtalálhatta volna azokat a jogszabályokat, amelyek most már a kerettantervhez képest 20 százalékos eltérést biztosítanak minden iskola számára. Ön mondott egy problémát, hogy sokan úgy érzik, hogy a gyerekük túlterhelt az iskolában. Erre mi létrehoztunk egy megoldást, tisztelt képviselő úr, azt, hogy a kerettantervtől 20 százalékban el lehet térni. Ha egy iskola olyan profilt alakít ki, amelyben csak az átlagos mennyiséget követeli, megteheti. Ha pedig van egy iskola, amelyik többet kíván a diákoktól várni és a szülők szeretnék, hogy olyan iskolába járassák a gyereküket, ahol többet követelnek tőlük, ezt megtehetik. 20 százaléknyi eltérés van a kerettantervtől. Így a szülők, az iskola, a diákok, az iskola vezetése közösen tudja kialakítani egyik vagy másik iskola profilját. Nyilván van egy alapműveltség, egy alapkészség-fejlesztés, amit mindenkinek meg kell kapnia, de ehhez képest sokkal nagyobb az eltérési lehetőségük az iskoláknak egyenként, hogy a saját profiljukat kialakítsák, és ezáltal nem fognak túlterhelt érzéssel a diákok hazamenni, mert aki olyan iskolába akarja íratni a gyerekét, ahol többet követelnek meg, megteheti. Aki pedig azt mondja, hogy nincs szüksége a gyerekemnek ilyen többlettudásra, az a szülő pedig egy másik típusú iskolába íratja a gyerekét, erre a lehetősége megvan. Hogy ezt elősegítsük, az Oktatáskutató és Fejlesztő Intézet úgynevezett rugalmas tanmenetjavaslatokat is kidolgozott, pontosan azért, hogy azok az iskolák, amelyek élni akarnak az eltérés lehetőségével a gyerekek javára, azért, hogy a gyerekek valóban az iskolában a szükséges tudást hangsúlyosan szerezzék meg, és amit az iskola a szülőkkel, a diákokkal, a pedagógusokkal közösen kevésbé tart hangsúlyosnak, azokon gyorsabban átlépjenek, ebben az esetben ezek a rugalmas tanmenetjavaslatok egyfajta sémaként segítik a pedagógusok munkáját, segítik az iskolaigazgató munkáját akkor, amikor kialakítják az iskola profilját. Tisztelt Képviselő Úr! Mi egy ilyen köznevelési rendszert építettünk ki, és ehhez biztosítottuk a forrásokat is pedagógusbér-emelésben és más téren is. Ha megnézi ön, hogy az Európai Unió átlagában egy ország mennyit költ GDP-arányosan oktatásra, akkor 4,9 százalékot fog találni, Magyarország esetében 5,2-t, jóval többet, mint az uniós átlag, mert mi a jövőnkbe többet szeretnénk beruházni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Ház! Most Hegedűs Lorántné képviselő asszony következik, a Jobbik részéről: „Újabb kormányzati játszótér” címmel. Képviselő asszonyt illeti a szó.
Tisztelt Országgyűlés! A napokban jelent meg az a sajtóhír, miszerint a Fidesz már készül az Alaptörvény nyolcadik módosítására, amivel az önkormányzati választások időpontját kívánja a gránitszilárdságú jogszabályunkban újból módosítani. Így a 2013. április 1-jétől hatályos 35. cikk (2) bekezdése, ami alapján a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választását az azt megelőző általános helyhatósági választást követő ötödik év októberében kell megtartani, módosulna oly módon, hogy a jövőre esedékes európai parlamenti választásokkal egy időben lehessen megtartani az önkormányzati választásokat is.Túl azon, hogy a változtatás egyetlen észszerű indoka, azaz, hogy némiképp spórolni lehetne a voksolások lebonyolítási költségein, nyilván csak és kizárólag pártpolitikai szempontok szerint lehetnének mérvadóak a kormányzat számára. bekezdése, ami alapján a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek választását az azt megelőző általános helyhatósági választást követő ötödik év októberében kell megtartani, módosulna oly módon, hogy a jövőre esedékes európai parlamenti választásokkal egy időben lehessen megtartani az önkormányzati választásokat is.Túl azon, hogy a változtatás egyetlen észszerű indoka, azaz, hogy némiképp spórolni lehetne a voksolások lebonyolítási költségein, nyilván csak és kizárólag pártpolitikai szempontok szerint lehetnének mérvadóak a kormányzat számára. (Sic!) [[13.40]] A költséghatékonyságra való hivatkozás egyébként megmosolyogtató, mert ha csak azt nézzük, hogy a Miniszterelnökség Várba költözésének szobánkénti 4 milliárd forintos ára már ha a miniszterelnök úr dolgozószobáit vesszük alapul elég jelentős, akkor ennyiből egy országos népszavazás költségét jelentős részben akár fedezni is lehetne. A kormányzat pártpolitikai érvei sokkal inkább nyilvánvalóak. A választásokat kizárólag logisztikai kérdésnek tekintő Fidesz vezérkara szerint a magyar társadalom legfőbb mozgatórugója a félelem és a megfélemlítés, és ennek a településvezetők is egyszerre tárgyai és alanyai. Ezzel összefüggésben mindenképpen szólni kell arról is, ami a valódi üzenete ennek az alaptörvény-módosításnak. Ezek szerint az alkotmányos alapelveink bármikor felülírhatóak, megkérdőjelezhetőek, az önkormányzati választások előrehozatala fél évvel pedig azt jelentené ugyanis, hogy minden helyhatóságot jóval a mandátumának lejárta előtt feloszlatnának, így azok a ciklusprogramjaikban vállalt feladataikat nyilván nem vagy csak részlegesen tudnák elvégezni. Egyértelmű, hogy ezáltal nem a kormányhű, tehát anyagilag jóval nehezebb helyzetben lévő települések vezetői kerülnének… bocsánat, anyagilag jóval nehezebb helyzetben lévő települések vezetői kerülnének mindinkább kiszolgáltatott helyzetbe. Függetlenül attól, hogy cáfolni igyekeznének vagy sem ezt a sajtóhírt, tudjuk, nem ez az első eset, amikor arról értesülhetünk, hogy a kormányzat durván át kívánná alakítani az önkormányzati rendszert. Bizonyára hallottak arról a korábbi sajtóhírről, hogy egy, a kormányzat által indítványozott választójogi reform értelmében az ötezer fő alatti települések sem polgármestert, sem képviselőket nem választhatnának már 2019-ben. Noha önök ezt is tagadták vagy tagadnák még az országgyűlési választásokat megelőzően, de tudjuk, hogy az a folyamat már jó ideje zajlik, ami a magyar önkormányzatiság, illetve az ezeréves településhálózatunk felszámolását célozza. [[Dr. Rétvári Bence: Lejárt lemez!]] Nyilvánvaló ugyanis, hogy ezen célok elérése érdekében nem rendezi a kormányzat központilag a hivatali köztisztviselők bérét, ezért csökken a feladatfinanszírozásban nyújtott támogatások értéke. Ezért központosítják az adminisztrációt, lásd az ASP-rendszer bevezetése, ezért lesz a Magyar Államkincstár minden település számlavezető bankja, és egyértelmű az is, hogy az államigazgatási közszolgáltatások mellett az úgynevezett humán közszolgáltatások az egészségügy, az oktatás, a szociális ellátórendszer járásközponti önkormányzatokba történő tervezett integrálása azt a szándékot vetíti előre, hogy véglegesen megszüntessék a kisebb települések életképességét. Ennek az elképzelésnek a történelmi előzményei Rákosi és Kádár tanácsrendszere után a szélsőségesen liberális Bajnai Gordon 2010-es programjában jelentek meg, így most az ő örökségüket viszi tovább szolga módon a Fidesz. Ezzel szemben a Jobbik a 3200 település megerősítésében látja nemzeti identitásunk és önvédelmünk [[Derültség a kormánypártok soraiból.]] továbbá önrendelkezésünk, valamint fenntartható jövőnk biztosítékát, és ebben az értékteremtő munkában a helyben választott településvezetők kulcsfontosságú szereplők. A Jobbik célja az élhető és éltető vidék megteremtése és egy olyan Magyarország, ahol minden honfitársunk, szülessen az ország bármelyik táján is, egyaránt otthon érezheti magát. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Dömötör Csaba államtitkár úr kapja meg a szót válaszadásra. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Azt szeretném javasolni, hogy ne vegyen készpénznek mindent, amit az újságban olvas. A kormány minden esetben tájékoztatást fog adni arról, hogyha javaslatot tesz az Alaptörvény módosítására, mint ahogy az elmúlt hetekben is így történt. Amiről ön beszél, az egész egyszerűen nem szerepel a tervezett alaptörvény-módosítások között. Úgyhogy az a helyzet, hogy eljutunk arra a következtetésre, hogy azért beszél ön erről, mert szeretné elterelni a figyelmet arról a szándékról, hogy a Jobbik nem akarja megszavazni a jelenlegi alaptörvény-módosítást, amiről most tárgyalunk. [[Dr. Rétvári Bence: Így van! Dr. Apáti István: Mi erre nem számítottunk.]] Ez a helyzet. Ami az önkormányzatokat illeti, szeretném felhívni a figyelmet…
Nyugalom, nyugalom, képviselő urak, nyugalom!
…ha már ön felhozta ezt a kérdést, a kormány 1369 milliárd forint adósságtól szabadította meg az önkormányzatokat. Ezzel növelte a mozgásterüket, és a hitel nélkül gazdálkodó 1172 önkormányzat támogatására kiemelt forrásokat biztosít. És részben vagy teljesen a kormány átvállalta azokat a feladatokat, amelyeket az önkormányzatok nem tudtak egységes színvonalon ellátni, ráadásul áttértünk feladatalapú finanszírozásra. Sajnálom, hogy ezeket kihagyta a mondandójából. Úgyhogy, mivel ön is általános megjegyzéseket tett, ezért engedje meg, hogy én is tegyek párat, ha már itt vagyunk; azért is, mert érzékeljük, hogy a Jobbik az elmúlt napokban vagy hetekben próbál úgy tenni, mintha mi sem történt volna, egyrészt a választáson, másrészt pedig a saját háza táján. Úgy látszik, hogy próbálják az ilyen felszólalásokkal is feledtetni azt az óriási elvtelen fordulatot, amit a választás előtt bemutattak, de ez nem lesz könnyű. [[Z. Kárpát Dániel: Hogy jön ez ide?]] Azért nem lesz könnyű, mert az elvek feladásának vagy úgy is fogalmazhatnék az önök esetében egy pártlélek kiárusításának nagy ára van. Nem véletlen az sem, hogy ezekben a napokban sokan hagyják el a Jobbikot, és az sem véletlen, hogy durvábbnál durvább részletek derülnek ki Vona Gábor elnökségéről. Az ilyen típusú, álhírekre alapozó felszólalásokkal minden bizonnyal ezekről próbálja elterelni a figyelmet. Mert azért az mégiscsak egy minősített eset, hogy lepaktálnak egy oligarchával, aki beleviszi az egész pártot a rosszba, ezért több száz milliós bírságot kap az ön pártja, majd az egészet az önök támogatóival akarják kifizettetni. És ami ennél is súlyosabb, a párt volt vezetőinek állítása szerint a befolyó támogatásokat nem is arra a célra költötték el végül, mint amire kérték. Mindig is, mindig is mondtuk, hogy a Jobbik bármire képes a pénzért és a hatalomért, de ezek a húzások még a korábbiaknál is sokkal durvábbak, és valójában a mostani pártszakadásuk merthogy ez történik ezekben a napokban sem az elvekről szól, hanem arról, hogy összevesztek a pénzen és a pozíciókon. Erről szólnak a kizárások, a frakciózások és a kilépések is, semmi többről. És az egészet még súlyosabbá teszi, tisztelt képviselő asszony, hogy a volt pártelnök, aki ezt összehozta önöknek, kijelentkezett szépen, hátrahagyva maga mögött a káoszt és a marakodást. Eközben pedig a tagság azon törheti a fejét, hogy hogyan rángassa ki a Jobbikot a csődből. Nem túlzás ezt a kifejezést használnunk, mert a pártelnökük is erre utalt. Félreértés ne essék, ezt a csődhelyzetet nem a választási vereség, hanem az elvtelen politizálás okozta, és hogyha a Jobbik, ne adj isten, kormányzati lehetőséghez jutott volna, akkor pont úgy bánt volna az országgal, mint a saját szervezetével. Ha baj lett volna, akkor Vona Gábor éppúgy fordított volna hátat az országnak, mint most a Jobbiknak. Sok minden ez, csak nem felelős nemzeti politika. Tisztelt Képviselő Asszony! Lenne lehetőség a korrigálásra, mondjuk úgy, hogy támogatják a kormányt; az ilyen álhíralapú politizálás helyett támogatják a kormányt az illegális bevándorlás elleni küzdelemben, mondjuk úgy, hogy megtámogatják az alkotmánymódosítást, és megszavazzák a Stop Soros törvénycsomagot. Ehelyett, úgy látjuk, és a felszólalásából is ez látszik, hogy már megint a baloldallal versenyeznek, abban, hogy hogyan bújtassák körmönfont jogászkodás mögé azt, hogy nem akarják megszavazni a mostani alaptörvény-módosítást. Ezzel már megint úgy tesznek, mint 2016-ban, amikor nyers hatalompolitikai megfontolásból megfúrták az alaptörvény-módosítást, miközben korábban még pont önök követelték azt. Akkor kerültek szerintem lefelé tartó politikai spirálba. Most még kiszállhatnak belőle. Önökön múlik, hogy megteszik-e. Köszönöm, hogy meghallgatott. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
A Párbeszéd részéről Tordai Bence következik: „O, IO, CIO, ORBANIZÁCIÓ” címmel. [[Moraj.]] Én se értettem.
Köszönöm a szót, kedves házelnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Ó, ió, ció, orbanizáció, hogyha nem értette a címét a kedves képviselőtársam. Tehát, tisztelt Országgyűlés, ezen a héten fejeződik be az iskolaév, a 8. tanév az Orbán-rezsimben. Kimondani is sok, hát még végigélni diákként, szülőként vagy pedagógusként. Nyolc éve folyik a magyar oktatási rendszer orbanizációja. Igen: orbanizálják az oktatást, hiszen mára egyértelművé vált, hogy az iskolarendszerben bekövetkezett változások kizárólag Orbán Viktor hatalmi mestertervét szolgálják. [[Németh Szilárd István: Kizárólag!?]] Alattvalókkal teli ország, alattvalókkal teli iskola ez minden önkényúr vágyálma. Legyen csend, rend és fegyelem az osztálytermekben és az egész országban! Ez az, ami az orbáni oktatáspolitikát vezérli. A fideszes oktatásirányításban ehhez képest másodlagos szempont, hogy jól érzi-e magát a gyerek az iskolában, hogy a legjobbat tudja-e magából kihozni a pedagógus, hogy reggelente jó szívvel, nyugodtan engedi-e el a csemetéjét a szülő. [[13.50]] Nem az a fideszes politika vezérlő célja, hogy fejlődjenek a gyerekek, hogy sikeres és boldog felnőttekké váljanak, nem az a célja, hogy az iskola csökkentse a társadalmi egyenlőtlenségeket, csak az, hogy engedelmes alattvalókat neveljenek. A XXI. században a sikeres oktatási rendszerek megtanítják a gyerekeket gondolkodni, kérdezni, együttműködni és megoldásokat találni. De ami máshol siker, az itt „Orbanisztánban” veszély. Itt annak örülnek, ha a kedves állampolgár nem gondolkodik, hanem elfogad, nem kérdez, hanem bólogat, és nem együttműködésben talál megoldást, hanem elszigetelten várja, hogy kegyesen gondoskodjanak róla. A következmények? A magyar diákok egyre rosszabb teljesítményt mutatnak a nemzetközi felmérésekben, mind több család menekíti ki a gyerekeit a közoktatásból, a legjobbak már külföldön végzik egyetemi tanulmányaikat. Növekszik a korai iskolaelhagyók száma, és drasztikusan csökken az egyetemi képzésben részt vevők aránya, miközben minden ötödik gyerek úgy jön ki az iskolából, hogy funkcionális analfabéta marad. Ha az állampártban egy pillanatig is komolyan gondolnák, amit az úgynevezett miniszterelnök mondott, hogy 2030-ra legyünk Európa öt legjobb országa között, akkor éppen az ellenkező irányba mennének az oktatáspolitikában is. De ahogy elnézzük az új miniszter nyilatkozatait, szertefoszlik a maradék reményünk is bármilyen pozitív fordulatra. Így hát nem marad más, mint hogy arra kérjem a kormányt, a minisztert, az államtitkárt, sőt nem is kérek, hanem a magyar szülők nevében sírva könyörgök, hogy ha már használni nem tudnak vagy nem akarnak, akkor legalább ártani ne ártsanak többet a gyerekeknek és a magyar oktatásügynek. [[Moraj a kormánypártok soraiban. Révész Máriusz: Az én gyerekeim nevében ne könyörögj sírva!]] Köszönöm szépen.
Rétvári Bence államtitkár úrra vár a feladat, hogy válaszoljon. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Még az időkerete fele hátralett volna, hogy az oktatásügyről beszéljen, de ha nem, nem. Tudja, önökről nekem másik két -ció végződésű szó jut eszembe akkor, amikor oktatásügyről beszélünk. Az egyik a privatizáció, a másik pedig a liberalizáció. Mert önök, az önök világnézete, az önökkel szövetségben tevékenykedő Szocialista Párt, vagy az önök szellemi elődei, az SZDSZ mind-mind ezt vallották, és önöknek sincs más, mint magára hagyni a magyar oktatásügyet, ahogy szellemi elődeik is tették, amikor úgy eladósították az önkormányzatokat, hogy 1200 milliárd forint hiányzott az oktatási, szociális, egészségügyi kiadásokból, és ezt kötvényekből, hitelekből fedezték az önkormányzatok; és a liberalizáció, amelynek révén mindenkit, leginkább azokat, akik tényleg felzárkózási segítségre szorulnának, őket hagyták magukra, hogy történjen velük, amit akarnak. Ennek volt az eredménye az, hogy több mint 300 helyen lakatot tettek az iskolaépületek ajtajára, 15 ezer tanárt elbocsátottak, és egy teljes havi fizetést elvettek minden magyar oktatásban dolgozótól. De hogy mivel kívánjuk mi a saját hatalmunkat bebetonozni, erre hozott példákat. Ön szerint a mostani kormányzat hatalmának bebetonozása az, hogy 3 éves kortól kötelező óvodába járni, és ezzel csökkentjük a társadalmi különbségeket? Ön szerint az, hogy 60 százalékkal csökkent az iskolai hiányzások aránya annak köszönhetően, hogy az iskoláztatási támogatások most már iskolába járáshoz vannak kötve, ez bármifajta negatívumot jelent Magyarország számára? Ön azt mondja, hogy nem nevel vitakultúrára a magyar köznevelés rendszere. Tisztelt Képviselő Úr! Ön és az összes többi ellenzéki képviselőtársa mást nem csinál nyolc éve, mint ha bármilyen magyar új fejlesztésű tankönyvben talál egy olyan felvetést, egy olyan forrásidézetet, egy olyan szemelvényt, amely a diákokat párbeszédre, vitára sarkallja, rögtön tíz körömmel ráugranak, és azt mondják, hogy micsoda szörnyűség található a tankönyvekben, amikor ezek a könyvekben pontosan azért vannak benne, hogy a gyerekek vitatkozzanak róla, ezért provokatívak sokszor a szövegek. Amikor önök egy ilyet találnak, akkor azt a közoktatás szégyenének nevezik, hogy vitára sarkalljuk a diákokat, majd itt azt mondják, hogy nincs elég vitára okot adó tartalom a tankönyvekben. Tisztelt Képviselő Úr! Ön mindent és mindennek az ellenkezőjét is mondja, mert semmit, de semmit nem gondolnak a magyar oktatásügyről, csak azt, hogy liberalizálni kell és privatizálni kell, mert erről szólt a korábbi liberális kormányzás. És ne feledjük el, hogy azok, akik a legtöbb hasznot lefölözték a magyar tankönyvrendszerből, azok a tankönyveknek alig 10 százalékát állították elő, mert optimalizálták a piacukat a leginkább bevételt termelő tankönyvekre. [[Arató Gergely: 30 százalék.]] Tisztelt Képviselő Úr! Az OECD-országokban ön szerint a diplomásátlagbér hány százalékát keresik a pedagógusok? Nem hiszem, hogy tudja: 80 százalék. Ön szerint Magyarországon a pedagógusok a diplomásátlagbér hány százalékát keresik? 82. [[Közbeszólások az ellenzéki padsorokból.]] Többet keresnek Magyarországon a diplomásátlagbérhez képest az OECD kimutatása szerint a pedagógusok, mint máshol. Ez annak köszönhető, hogy ma 550 milliárd forinttal több van az oktatási költségvetésben, mint nyolc évvel ezelőtt. Ez a GDP másfél százaléka. A GDP másfél százalékával költünk ma többet oktatásra, köznevelésre, mint amennyit akkor költött az ország, amikor megkaptuk a kormányzás lehetőségét. Melyik területen indította el a kormányzat az első olyan programot, amely egy átfogó bérfejlesztést és karrierívet, pályát kínált a közszférában dolgozóknak? Az első életpálya pontosan a pedagógusoknak, a tanároknak indult el, mert ezt tartottuk a legfontosabbnak, hogy kezdjük ezzel, és így 50 százalékot emeltünk átlagosan a pedagógusok bérén. Bevezettük a Klebelsberg-ösztöndíjat, pontosan azért, hogy azok a gyerekek, akik olyan részén születnek az országnak, ahol bizonyos szakos tanárokból hiány van, mert mondjuk, nincs annyira kémiatanár, vagy nincs földrajztanár, vagy bármilyen más tanárból hiány van; hogy ott is legyen szakos tanár, és ott is szakos tanár tanítsa őket, hiszen ott egy generációs lemaradást kell behozni, ezért hoztuk létre a Klebelsberg-ösztöndíjat, amely félévente az egyetemi képzés alatt most már 375 ezer forintot is elérhet. Hogy mindenki tudjon továbbtanulni, ezért tettük kamatmentessé a Diákhitel2-t. Hogy mindenki könnyebben tudjon boldogulni, ezért fizeti ma már ki a diákok nyelvvizsgájának díját a magyar állam. Hogy könnyebb legyen elhelyezkedni, ezért fizeti ki most már a KRESZ-tanfolyamnak és a KRESZ-vizsgának a díját a magyar állam. Hogy nehéz helyzetből is lehessen boldogulni, már az iskola előtt fel lehessen készülni arra, hogy hogyan kell az iskolában az időt beosztani, koncentrálni, másokhoz igazodni, ezért működtetünk 112 „Biztos kezdet” gyerekházat, ezért van 275 tanodánk országszerte, és ezért foglalkozunk ezekben az intézményekben a különböző felzárkózási programokban összességében 72 496 diákkal és fiatallal, és ezeknek egy jó részét most már mind-mind költségvetési forrásból finanszírozzuk. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Ennek is köszönhető, hogy a diplomások aránya Magyarországon ezt elmondom röviden 6 év alatt 17 százalékról 20,5 százalékra nőtt. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Harrach Péter frakcióvezető úr, a KDNP képviselőcsoportjának vezetője: „Megvédjük a családok otthonát és a nemzet otthonát, Magyarországot” címmel kért felszólalásra lehetőséget. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Kedves Képviselőtársaim! A címből is kiderül, hogy ma két otthonról szeretnék szólni, egyrészt a családok otthonáról, másrészt a nemzet otthonáról, Magyarországról. Mindkettő biztonságát meg kell védenünk, ez szerepel az Alaptörvény módosításában is.Az otthon több mint egy lakóhely, ott él a család, ott nőnek fel a gyerekek, ott tanulják meg a gyerekek az egymás iránti felelősséget, ott fogadjuk a barátainkat, egyszóval jó oda hazatérni is, mert az otthon biztonságot nyújt. Ezt a biztonságot kötelessége az államnak megvédeni. De van egy másik közösség is, amelynek van otthona, és ez a nemzet, ezt az otthont hívjuk Magyarországnak. Ez az ország az, amiért megküzdöttek az elődeink, amiért mi is megdolgoztunk, és aminek megvan a maga rendje, ünnepei, szokásai, amiben biztonsággal élhetünk. Ezt a biztonságot is kötelessége az államnak megvédeni. És aki hozzánk bekopog, mert súlyos veszélyben van, azt megvédjük; azokat viszont, akik a jobb élet reményében tömegesen be akarnak jönni hozzánk, azokat nem engedjük. Ők veszélyeztetik az életformánkat, a szokásainkat, az ünnepeinket és a biztonságunkat. Ezzel a módosítással kapcsolatban felmerült az emberi jogok kérdése is; beszéljünk az otthonvédelem kapcsán az emberi jogokról is, két lényeges szabályt azonban előtte ki kell mondanunk: az egyik a jog és felelősség egyensúlya, a másik pedig a joggyakorlás határai. Felelősség ebben az esetben a családokért és a nemzetért érzett felelősség. [[14.00]] A joggyakorlásnak viszont, ha úgy tetszik, korlátai is vannak. A korláton túl visszájára fordul a szabadság is, és az emberi jog eltorzul. Hogy ez a konkrét törvénymódosításban hogy néz ki, akkor erre hadd hivatkozzak. A gyülekezési és a véleménynyilvánítási szabadság létezik, de nemcsak létezik, hanem ezt meg is kell védenünk. Viszont nem létezik a zaklatás joga. Ezt meg kell akadályoznunk. Az ország védelme kapcsán viszont a vendégszeretet és a veszélyeztetett élet védelme felelősségünk, sőt kötelességünk; ezt meg kell tennünk. De nem létezik olyan jog, amit az országfoglalás jogának nevezhetünk; vannak, akik ezt sáskajárásnak hívják. Az emberi jogok érvényesítése tehát a biztonságunkat is növeli, erősíti, de ahhoz az kell, hogy az emberi jogokat helyesen értelmezzük, annak egyensúlyát és korlátait megtartva, mert akkor érvényesül csupán az emberi jog, ennek hiányában viszont eltorzul, és egy rossz megoldást eredményez. Ez a két gondolat, a két otthon védelme az, amit az Alaptörvény módosításánál is meg kell gondolnunk. Aki tudja, mi az a család, és tudja, mi az a nemzet, annak ez elfogadható, sőt kívánatos. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Válaszadásra ismét Rétvári Bence államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Tisztelt Ház! Valóban, az ellenzéki pártok még mindig nem mernek a magyar választók szemébe nézni és egyértelműen állást foglalni arról, ami minden országot Európában az elmúlt időszakban foglalkoztat, hogy mi a valós elképzelésük, a valós véleményük Európa jövőjéről, és hogyan akarják megvédeni Európát és majd legfőképpen Magyarországot attól a bevándorlási hullámtól, amelyet 2015 óta már mindenki világosan kell hogy lásson.Azért nem mernek belenézni a magyar választók szemébe, mert nem tőlük függnek, nem úgy gondolják, hogy tőlük eredeztethető a hatalmuk, hanem mindig is valamilyen más, erős médiabefolyással, erős gazdasági befolyással rendelkező körnek keresték az igényeit. Akkor is, amikor ’94 után privatizálták, és nemzetközi befektetők, pénzügyi befektetők kezébe adták a magyar stratégiai ágazatokat, vagy akkor, amikor 2002 után, ami még volt az állami vagyonból a MAHART-tól kezdve sok minden másig mindent eladtak, kiárusítottak és mások kezébe adták. Tették ezt még a magyar nemzeti tankönyvellátással is, mert még azt is külföldiek kezébe adták; hogy Magyarországon az előállított tankönyvekben mi legyen a tartalom, ezt is külföldi cégek dönthették el. Nos tehát, mivel mindig is a viszonyítási pont, az origópont számukra nem a magyar választók voltak [[Dr. Vadai Ágnes: Nem az Origo!]] , hanem ezek a csoportok, ez most sem változott. Jobban tartanak Soros György bosszújától, mint a magyar választók véleményétől. Sajnos ez a reális helyzetkép a teljes magyar ellenzékre nézve. Ezért fontos, hogy a Fidesz-KDNP viszont végrehajtsa az emberek akaratát, azt is, ami a nemzeti konzultációban kijött, azt is, ami korábban a népszavazás során kijött több mint 3 millió embernek az egy irányba szavazásával, és azt is, ami a legutóbbi országgyűlési választásokon kijött a választások végeredményének. Ezért fontos az Alaptörvény módosítása és a büntető törvénykönyv módosítása is, és ezért fontos, Magyarország szuverenitása szempontjából fontos láthatjuk más országokban, hogy okoz ez óriási problémákat -, hogy mi megtiltanánk idegen népességnek Magyarország területére való betelepítését. Amikor képviselőtársaim is nézték a híreket a hétvégén, valószínűleg sokan nem hittünk a szemünknek, amikor Angela Merkel is már azt mondta, hogy a magyarok igazából Németország külső határait is védik. Tisztelt Képviselőtársaim! Hányszor hallottunk ezzel ellentétes nyilatkozatokat akár Németországból, akár más európai uniós, az Európai Unió nyugati felére eső országokból, hogy micsoda szörnyűség, micsoda embertelenség az, amit a magyar határőrök az Európai Unió külső határánál tesznek akkor, amikor az Európai Unió közös szabályait betartják? Most pedig Angela Merkel elismeri azt, hogy igenis Németország érdeke is az, hogy Magyarország a külső európai uniós határt megvédje. Látható ez az álláspontváltozás. Ki az egyetlen európai vezető az elmúlt három évből, akinek egyetlen centit, egyetlen millimétert sem kellett változtatni a migrációval, a bevándorlással kapcsolatos álláspontján? Ha az összes európai miniszterelnököt vagy az összes európai kormányzatot végignézik, csak Magyarország, így csak Orbán Viktor esetében igaz az, hogy ugyanazt mondja ma, mint 2015-ben. Ha az összes többi miniszterelnököt megnézik az Európai Unió többi országában, óriási változásokat láthatnak. És azt hiszem, ahol nem volt eddig változás, ott lesz a későbbiekben, de Magyarország itt talán egyetlen országként 2015 óta ugyanazt az álláspontot képviseli. Éppen ezért Soros György egyik legnagyobb ellenfele mindig egy-egy ilyen karakteres nemzeti kormány. Ha elolvassák a különböző megnyilatkozásait, mindig látják, hogy meg kell erősíteni Brüsszelt, meg kell erősíteni a különböző, általa civil szervezetnek nevezett nyomásgyakorló csoportokat, de a nemzeti kormányokban mindig csak akadályt lát, azokat sosem akarja megerősíteni, mert ott kisebb mértékben vannak ott a saját emberei. Nyilván ott is sok helyen ott vannak, hiszen Soros György emberei szinte mindenhol megtalálhatók, de úgy látszik, Brüsszelben és egyes nyomásgyakorló csoportokban sokkal inkább, mint máshol, ezért akarja erősíteni Brüsszelt és az NGO-kat, és ezért akarja csökkenteni a kormányok súlyát. Azt mondta frakcióvezető úr, hogy valóban, az otthont meg kell védeni. Magyarország nemcsak a magyar emberek otthonát védi, hanem újjáépíti azoknak az embereknek is az otthonát, akiket elűztek a saját szülőföldjükről, mert őket is a saját otthonukban kell megvédeni. Nem Európában, hanem a szülőföldjükön, mert mindenkinek a saját szülőföldjén való boldogulásához van meg a joga. Erről szól a Hungary Helps program. Ennek a keretében már a szülőföldjükről elűzötteknek a saját szülőföldjükön építettük újjá az iskolájukat, mondjuk Erbílben, vagy építettünk újjá egy teljes falut Telskuf településen, ahova több ezer ember tudott visszatérni, és ugyanúgy folytatja az életét pár év kihagyással, mint ahol korábban abbahagyta. Ezért adtunk gyógyszerszállítmányokat a Szent József Kórháznak, ezért segítünk akár szíriai, akár jordán területeken, ezért segítünk Afrikában, Nigériában és máshol, hogy egészségügyi ellátást, lakhatást, biztonságot tudjunk biztosítani ezeknek az embereknek, mert nekik is a saját szülőföldjükön van joguk folytatni az életüket. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Tisztelt Ház! A napirend előtti felszólalások sorában utolsóként Kocsis Máté frakcióvezető úr kap szót, a Fidesz részéről: „Soros pénzéről!” címmel mondja el mondandóját. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A már hosszú ideje tartó és egyre szélesebb nyilvánosságot kapó viták mára minden gondolkodó ember számára teljesen nyilvánvalóvá tették… [[Kocsis Máté mikrofonja nem működik.]]
Kérném szépen a hangot megerősíteni vagy helyreállítani!
…teljesen nyilvánvalóvá tették, hogy az, ami jelenleg Európával történik az illegális bevándorlás kapcsán, az nem a véletlen műve, és nem egy elkerülhetetlen folyamat, hanem tudatos, emberek által szervezett és támogatott eseménysor. A zűrös hátterű és motivációjú, külföldről támogatott NGO-k tevékenysége az illegális bevándorlással kapcsolatban azt a célt szolgálja, hogy Európa népességét lecseréljék. Igen, tisztelt képviselőtársaim, népességcsere zajlik Európában, részben azért, hogy ezzel a nem természetes folyamattal kaotikus és veszélyes állapotokat teremtsenek, amely törvényszerűen válsághoz vezet, jórészben pedig azért, hogy az olyan pénzügyi spekulánsok, mint Soros György is, sok pénzt kereshessenek a kontinens tönkretételével, válság előidézésével. Soros György a pénzét ugyanis spekulációból és emberek, országok tönkretételéből szerezte; spekulált, másokat tönkretett, vagyona mérhetetlen aljasságra és gátlástalanságra épült. A pénzét most arra használja, hogy Európát migránsokkal árassza el, hogy aztán még több pénzt kereshessen. A válságokozás vagy válság kirobbantása, legyen az bármilyen típusú, nem példátlan az ő életében; gondoljunk csak az 1992-es angol font elleni támadásra, ’97-ben Malajzia megtámadására, 2001-ben Argentínára, számos afrikai országra, és bizony a kétezres években az OTP-re is rátámadt. Mindegy neki, hogy milyen, csak válság legyen. Kicsalja mások pénzét, életeket, családokat, komplett gazdaságokat tesz tönkre, mellyel az így megszerzett szennyes pénzt arra használja, hogy újabb válságokat idézzen elő. A maga által előidézett problémát szocializálja, annak megoldását szétosztja az emberek között. Mindeközben jótékonykodásba bújtatott álhumánus intézkedésekkel most már nemcsak egy kontinens gazdaságára rontott rá, hanem a biztonságára, a kultúrájára és a jövőjére is. Az álhumánus célokhoz álhumánus szervezetek és álcivil szervezetek is kellenek. Mindehhez világszerte hálózatot tart fenn, így Magyarországon is, melyek tagjai mindenféle demokratikus felhatalmazás nélkül igyekeznek beavatkozni a demokratikusan megválasztott kormányok nemcsak Magyarországon, hanem Európa számos pontján döntéseibe, működésébe. [[14.10]] Tisztelt Képviselőtársaim! Ez ellen nyílt sisakkal kell harcolnunk: ők bevándorlást, népességcserét szeretnének, mi viszont ezt nem akarjuk; ahogy azt sem, hogy Soros György Európa tönkretételével még több pénzt keressen. Tényleg mindenhol vannak emberei, itt a Magyar Országgyűlés ellenzéki padsoraiban is. De hogy ez mennyire így van, az EU Alapjogi Ügynökségének jelentése is bizonyítja, amelyből visszaköszönnek a Soros-hálózat hazugságai Magyarországról, például az, hogy a magyar kormány Soros elleni fellépése antiszemitizmus. Hazugság ez, tisztelt képviselőtársaim, hiszen mindenki tudja, hogy nem Soros származásával van baj, hanem a tevékenységével, a bevándorlást segítő tevékenységével, azért akarja tönkretenni Európát, veszélyeztetni a jövőt és a biztonságot és azért akar megint válságot, hogy abból újabb profitot szerezzen. A spekulánsok már csak ilyenek. Magyarország azonban nem akar bevándorlóország lenni, nem akar a Soros-terv végrehajtásán dolgozni, és nem akar annak áldozata sem lenni. Ezt a magyarok teljesen világossá tették az országgyűlési választáson és a másfél évvel ezelőtti népszavazáson is. Éppen ezért a Soros-hálózat akármilyen eszközökkel próbál ránk nyomást gyakorolni, meg fogjuk védeni Magyarországot, meg fogjuk védeni a biztonságos jövőt, és azt üzenjük Soros Györgynek, hogy vigye el Magyarországról és Európából is a szennyes pénzét! Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Válaszadásra Dömötör Csaba államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Frakcióvezető Úr! Az elmúlt hetekben-napokban több olyan fejlemény, esemény is történt, amely egyrészt alátámasztja az ön által mondottakat, másrészt azt is jól mutatja, hogy miért kell minden lehetséges módon megerősíteni a saját biztonságunkat és fellépni az illegális bevándorlás ellen. Az egyik ilyen eset Németországban történt, és jól mutatja, hogy milyen típusú új biztonsági fenyegetéssel állunk szemben. Wiesbadenben megerőszakoltak és meggyilkoltak egy 14 éves lányt; az elkövető egy olyan bevándorló volt, aki korábban öt erőszakos bűncselekmény ügyében is a hatóságok látókörébe került. [[Dr. Vadai Ágnes: Soroksáron meg megöltek egy nőt, és még mindig nincs meg az elkövető!]] Csakúgy, mint korábban sok más bűnöző és egyébként terrorista, ő is menekültnek állította magát, és miközben nem kapta meg a menekültstátuszt, Németországban maradhatott, és így követte el a bestiális gyilkosságot. És miután elkövette, elhagyhatta Németországot. Azóta egyébként elfogták. Ez az eset jól illusztrálja, hogy hogyan lesz Európa és az európai lakosság egyre inkább kiszolgáltatott az ilyen típusú bűnözésnek, és akkor a terrorfenyegetettségről még nem is beszéltünk. Erre mondja a múlt héten az Amnesty egyik magyarországi aktivistája, hogy a magyarok is követnek el ilyen típusú bűncselekményeket. Ez a kijelentés nemcsak azért botrányos, mert sértő a magyarokra nézve [[Közbeszólások az MSZP és a DK soraiból.]] , hanem azért is, mert egyáltalán nem veszi figyelembe, hogy a bevándorlási célországokban, különösen a városokban, a nagyvárosokban drámaian nő a bűncselekmények száma. Londonban például a fiatalkorú áldozatot követelő gyilkosságok száma 70 százalékkal nőtt, a nemi erőszakok száma 18 százalékkal. Németországban 2014 és ’15 között, tehát a migrációs válság kirobbanásának az évében, annak az idején megduplázódott a személyek elleni támadások száma. Aztán egy másik jelenség: tudjuk azt is, hogy egyre élénkebb a migráció a nyugat-balkáni útvonalon. A magyar határt, mint tudjuk, a határzár védi, ezért a bevándorlók, az embercsempészek segítségével Albánia, Bosznia, Horvátország és Szlovénia felé próbálkoznak. És nem érdemes azt gondolnunk, hogy ez mások problémája, mert minket nem érint, azért nem így van, mert bárhogy is érkezzenek mostanában bevándorlók Európába, hogyha életbe léptetnék a betelepítési kvótajavaslatot, az minden országot, így Magyarországot is érintené. És hogy ilyen körülmények között mit tesznek a bevándorlást támogató nemzetközi aktivisták? Hát, kampányt indítanak a bevándorlásért. Az Amnesty például annak érdekében indított kampányt, hogy a bevándorlókat mindenképpen fogadják be az egyes országok, függetlenül attól, hogy megadják-e nekik a menekültjogot, még az elbírálás előtt, egyáltalán ne várassák őket, merthogy ez alapjog. [[Arató Gergely: Ez nem igaz!]] Azt is követelik, hogy pörögjenek fel az áthelyezési programok; mint ahogy azt is, hogy könnyítsék meg a családegyesítéseket; mint ahogy azt is, hogy szponzorációs csoportok segítéségével költsünk több pénzt erre az egészre. És még arról is írnak, hogy a mobiltelefonok és az online szótárak nagy segítséget jelentenének a bevándorlóknak. Hogyha valaki ezek után kételkedne abban, hogy külföldről pénzelt csoportok a bevándorlást támogatják, akkor javasoljuk neki, hogy olvasgassa csak az Amnesty követeléslistáját, ott van benne minden feketén és fehéren. És ha ideje van, nyugodtan olvassa hozzá Soros György legutóbbi állásfoglalását, amelyben azt mondja, hogy legális bevándorlási útvonalakat kell létrehozni, 30 milliárd eurót kellene a migrációra költeni minden évben, és egyébként azt is mondja, hogy ő maga szembeszáll a magyar miniszterelnökkel, mert ő a keresztény Európa védelmezője, mármint a magyar miniszterelnök. Nem véletlenül beszél arról az új olasz miniszterelnök, hogy véget kell vetni a bevándorlásbiznisznek. Hogyha a magyar kormányon múlik, akkor Magyarországon is véget fogunk ennek vetni. Ezt szolgálja az alaptörvény-módosítás, és azt szolgálja a Stop Soros törvényjavaslat is, amely büntethetővé tenné az illegális bevándorlás szervezését. A magunk részéről sajnáljuk, hogy az ellenzéki pártok most sem tudják félretenni a belpolitikai reflexeiket, az eddigi állásfoglalásaik alapján nem támogatják sem az alaptörvény-módosítást, sem pedig a Stop Soros törvényjavaslatot. Ha nem támogatják az asztalon lévő javaslatokat, megint teljesen szembemennek az ország alapvető biztonsági érdekeivel. Láttunk már ilyet sokat, meg is lett az eredménye, és ha nem változtatnak, akkor most is meglesz. A kormány ettől függetlenül teszi a dolgát, minden vitát felvállal, minden politikai ütközetet megvív, mert a cél változatlan: számunkra az ország biztonsága az első, márpedig az ország biztonsága nem lehet a rossz kompromisszumok és a meghátrálás terepe. Köszönöm, hogy meghallgattak. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Tisztelt Országgyűlés! A napirend előtti felszólalások végére értünk. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse a további napirenden kívüli felszólalókat.
Tisztelt Országgyűlés! A mai napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea, Jobbik; Potocskáné Kőrösi Anita, Jobbik; Ovádi Péter, Fidesz; Brenner Koloman, Jobbik; Lukács László György, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Bangóné Borbély Ildikó, MSZP; Farkas Gergely, Jobbik; Ander Balázs, Jobbik; László Imre, DK; Keresztes László Lóránt, LMP. A holnapi napon napirend előtti felszólalásra jelentkeztek a következő képviselők: Arató Gergely, DK; Gurmai Zita, MSZP; Schmuck Erzsébet, LMP; Volner János, Jobbik; Kocsis-Cake Olivio, Párbeszéd; Juhász Hajnalka, KDNP; Hörcsik Richárd, Fidesz. A holnapi napon napirend utáni felszólalásra jelentkezett Varga-Damm Andrea, Jobbik; Z. Kárpát Dániel, Jobbik; Apáti István, Jobbik.
Tisztelt Országgyűlés! Most mandátumigazolás és képviselői eskütétel következik. Tájékoztatom a tisztelt Házat, hogy a Karácsony Gergely Szilveszter képviselő lemondásával megüresedett helyre a Párbeszéd Magyarországért Párt elnöke az országos listájáról Kocsis-Cake Oliviót jelölte, továbbá a Gémesi György képviselő lemondásával megüresedett helyre a Lehet Más a Politika elnöke az országos listáról Hohn Krisztinát jelölte. A mandátumvizsgáló bizottság a választási iratok alapján Kocsis-Cake Olivio és Hohn Krisztina megbízólevelének szabályszerűségét megvizsgálta. Most megadom a szót Hargitai János úrnak, a Mentelmi bizottság elnökének, aki a mandátumvizsgálat eredményéről az egyes házszabályi rendelkezések 9. § (2) bekezdésének megfelelően jelentést tesz az Országgyűlésnek.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Nem megismételve azt a tényt, amit már elnök úr itt az Országgyűléssel ismertetett, arról tájékoztatom az Országgyűlést, hogy a Nemzeti Választási Bizottság 984/2018. számú, 2018. május 31-én kelt határozatával Kocsis-Cake Olivio úr részére kiadta a megüresedett mandátumot. A határozat 2018. június 3-án, 16 órakor lett jogerős. A megbízólevél átadása még aznap megtörtént. A Mentelmi bizottság egy héttel ezelőtti ülésén megvizsgálta a beadott, a mandátumigazoláshoz szükséges iratokat. Képviselő úr jelezte, hogy összeférhetetlenségi ok vele szemben nem áll fenn, tehát képviselői jogait gyakorolhatja. Ezek utána a Mentelmi bizottság egyhangúlag úgy határozott, hogy javasolja az Országgyűlésnek Kocsis-Cake Olivio úr mandátumának igazolását. A Nemzeti Választási Bizottság arról is tájékoztatta a bizottságunkat 985/2018. számú, 2018. május 31. napján kelt határozatában, hogy Hohn Krisztina asszony részére adja ki a Lehet Más a Politika jelölő szervezet megüresedett mandátumát. Ez a határozat is június 3-án, 16 órakor vált jogerőssé. Szinten ezen a napon került sor a mandátum átadására. [[14.20]] A Mentelmi bizottság egy héttel ezelőtt a Hohn Krisztina asszony által benyújtott iratokat is vizsgálta. Megállapította, hogy a szükséges iratok rendben vannak, a képviselő asszony is jelezte számunkra, hogy vele kapcsolatban összeférhetetlenségi ok nem áll fenn, így képviselői jogait gyakorolhatja. A Mentelmi bizottság az ő esetében is egyhangúlag úgy döntött, azt javasolja az Országgyűlésnek, hogy az Országgyűlés Hohn Krisztina asszony mandátumát igazolja. Köszönöm figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Felhívom figyelmüket, hogy a mandátumvizsgálat eredményéről szóló jelentéshez módosító javaslatot nem lehet benyújtani. A mandátumokat az Országgyűlés egyenként, vita nélkül igazolja.Most szavazni fogunk. Kérdezem tehát a tisztelt Országgyűlést, hogy igazolja-e Kocsis-Cake Olivio mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 158 igen szavazattal, egyhangúlag igazolta Kocsis-Cake Olivio képviselő úr mandátumát. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy igazolja-e Hohn Krisztina mandátumát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház Hohn Krisztina képviselő asszony mandátumát szintén 158 igen szavazattal, egyhangúlag igazolta. Tisztelt Országgyűlés! Megkérem Hohn Krisztina és Kocsis-Cake Olivio képviselőket, fáradjanak a terem közepére, és tegyék le az esküt. Felkérem Hiszékeny Dezső jegyző urat, hogy olvassa elő az eskü szövegét, és a tisztelt Országgyűlést pedig majd arra kérem, amikor a képviselő asszony és a képviselő úr beérkezik, akkor állva hallgassuk meg az eskütételüket. [[Hohn Krisztina és Kocsis-Cake Olivio a terem közepére lép. A teremben lévők felállnak. Hiszékeny Dezső előolvassa az eskü szövegét.]]
Én, Hohn Krisztina/Kocsis-Cake Olivio fogadom, hogy Magyarországhoz és annak Alaptörvényéhez hű leszek; jogszabályait megtartom és másokkal is megtartatom; országgyűlési képviselői tisztségemet a magyar nemzet javára gyakorolom.Isten engem úgy segéljen!
Az eskütételt követően kérem Móring József Attila jegyző urat, hogy aláírásra készítse elő az esküokmányokat, a megválasztott képviselőket pedig arra, hogy kézjegyükkel lássák el azokat. [[Először Hohn Krisztina írja alá az esküokmányokat. Móring József Attila gratulál, és átadja az esküokmány egyik példányát. Kocsis-Cake Olivio is aláírja az esküokmányokat. Móring József Attila gratulál, és átadja az esküokmány egyik példányát. Hohn Krisztinának és Kocsis-Cake Oliviónak Gyöngyösi Márton, Szabó Timea, Bangóné Borbély Ildikó, dr. Vadai Ágnes, dr. Keresztes László Lóránt, Ritter Imre, Kocsis Máté és Harrach Péter gratulál. Taps.]] Tisztelt Országgyűlés! Engedjék meg, hogy a Ház új képviselőinek eredményes munkát és sok sikert kívánjak úgy a magam, mint a teljes Országgyűlés nevében. Bejelentem, hogy az országgyűlési képviselők létszáma ismét 199 fő, valamennyien gyakorolhatják képviselői jogaikat. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik ma kezdődő ülésünk napirendjének megállapítása. A napirendre, az ülés időtartamára, a felszólalási időkeretekre az elnöki jogkörben előterjesztett javaslat alapján döntünk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e a napirendi ajánlást. Kérem, kézfelemeléssel szavazzanak! [[Szavazás.]] Köszönöm. Megállapítom, hogy az Országgyűlés látható többsége a napirendet elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Házbizottsági egyetértés hiányában most előterjesztések bizottsági megtárgyalásáról és döntéshozataláról határozunk. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Kulturális bizottságot az „Országgyűlési beszámoló a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsának 2017. évi tevékenységéről” című, B/322. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy az Országgyűlés 119 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett a bizottságot az előterjesztés megtárgyalására felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Gazdasági bizottságot az „Országgyűlési beszámoló a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság elektronikus hírközléssel összefüggő tevékenységéről 2017” című, B/323. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a beszámoló megtárgyalására és az arról való határozathozatalra a bizottságot a Ház 120 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Gazdasági bizottságot a „Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal Országgyűlési beszámoló 2016” című, B/413. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, ismét szavazzanak! [[Szavazás.]] A bizottságot az előterjesztés megtárgyalására a Ház 120 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett kérte fel. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Kulturális bizottságot „A Magyar Tudományos Akadémia munkájáról és a magyar tudomány általános helyzetéről 2015-2016” című, B/414. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház 120 igen szavazattal, 40 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett a bizottságot határozathozatalra felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Gazdasági bizottságot a „Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal Országgyűlési beszámoló 2017” című, B/415. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház ismét 120 igen szavazattal, 41 nem ellenében, tartózkodás nélkül a bizottságot a határozathozatalra felkérte. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy felkéri-e a kijelölt Igazságügyi bizottságot „A Nemzeti Adatvédelmi és Információszabadság Hatóság Beszámolója a 2017. évi tevékenységéről” című, B/416. számú előterjesztés határozathozatalára. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Megállapítom, hogy a Ház 120 igen szavazattal, 41 nem ellenében, tartózkodás nélkül a bizottságot a határozathozatalra felkérte. Tisztelt Országgyűlés! Soron következik a bizottsági tisztségviselők és tagok megválasztása. Felkérem Szűcs Lajos jegyző urat, hogy ismertesse az elnöki jogkörben előterjesztett S/516. számú személyi javaslat tartalmát.
1. Az Országgyűlés bizottságainak létrehozásáról, tisztségviselőinek és tagjainak megválasztásáról szóló 5/2018. OGY-határozat 1. pontja a következők szerint módosul: Az Országgyűlés a Kulturális bizottságba Dúró Dóra, független, korábban megüresedett alelnöki helyére Ander Balázst, Jobbik; a Mentelmi bizottságba Karácsony Gergely, Párbeszéd, korábban megüresedett alelnöki helyére Kocsis-Cake Oliviót, Párbeszéd, a bizottság alelnökévé; a Külügyi bizottságba Molnár Gyulát, MSZP; a Mentelmi bizottságba Pintér Tamás, Jobbik, helyett Dúró Dórát, független; a Mezőgazdasági bizottságba dr. Gémesi György, LMP, korábban megüresedett helyére Hohn Krisztinát, LMP; a Népjóléti bizottságba Ander Balázs, Jobbik, helyett Pintér Tamást, Jobbik, a bizottság tagjává megválasztja. 2. Ez a határozat az elfogadásakor lép hatályba.
Tisztelt Ház! Most határozathozatal következik. Kérdezem a tisztelt Országgyűlést, hogy elfogadja-e az S/516. számú személyi javaslatot. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] [[14.30]] A Ház a személyi előterjesztést 159 igen szavazattal, 1 nem ellenében, tartózkodás nélkül elfogadta. Tisztelt Ház! Az Országgyűlés múlt heti ülésén elfogadta határozatát, amelyben az Interparlamentáris Unió tagszervezetének nyilvánította magát, és megalakította az IPU Magyar Nemzeti Csoportját. Most az Interparlamentáris Unió Magyar Nemzeti Csoportjának alakuló közgyűléseként folytatjuk munkánkat. (Szünet: 14.31-14.37 Elnök: Kövér László Jegyzők: dr. Szűcs Lajos és Hiszékeny Dezső)
Folytatódik a Ház napirend szerinti ülése 14 óra 37 perckor az interpellációkkal, azonnali kérdésekkel. Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be a külgazdasági és külügyminiszterhez: „A „szabadságharcos” magyar kormány a magyar emberek pénzén szolgálja orosz barátait?” címmel. Gyöngyösi Márton képviselőt illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Amikor a kormány néhány éve elegánsan lenyúlta a Jobbik keleti diplomáciai és gazdasági nyitásra vonatkozó ötleteit, bizakodva vártuk az első eredményeket. Tettük ezt azért, mert számunkra soha nem az volt a fontos, hogy ki valósítja meg elképzeléseinket, hanem az, hogy a magyar emberek jólétét szolgáljuk programunkkal és javaslatainkkal. Sajnos hamar kiderült, hogy a kormány értelmezésében a keleti nyitás leginkább a mérsékelt diktatúrák hatalomgyakorlási módszereinek és korrupciós rendszereinek átvételére való nyitottságot jelentette. Üdítő kivételt jelenthetett volna a 2016-ban a magyar Ganz által elnyert egyiptomi vonattender, amelynek keretében a nagy múltú vállalat az Eximbank 280 milliárd forintos hitelének segítségével 700 vasúti kocsit gyárthatott volna le, évekre munkát adva magyar emberek százainak. Ha van gazdaságdiplomáciai siker, ezt mindenképpen annak tekintettük volna. Jómagam egy ideig Egyiptomban éltem, így jól tudom, milyen népszerűségnek örvendenek a magyar termékek ebben az észak-afrikai országban, és tudom, milyen értéke van a jó hírnévnek a világ azon táján. Nem csoda, hogy az egyiptomi fél egyértelműen a magyar pályázót preferálta. Noha tudjuk, hogy a kormány előszeretettel hivatkozik magyar sikerként a hazai telephellyel rendelkező külföldi vállalatok eredményeire, ezúttal egy valóban magyar vállalat kapott volna kiemelkedő lehetőséget. Éppen ezért tartom egészen hihetetlennek azt, hogy a kormány a fejlesztéshez hitelt nyújtó, állami tulajdonú Eximbankon keresztül a Ganz pályázatát megtorpedózta, és a támogatást egy orosz vállalat kezére játszotta át. Jelenleg tehát egy nagy múltú, 357 embert foglalkoztató magyar cég, amely közel száz éve van jelen Egyiptomban, nyereség helyett 475 millió forintos veszteséget termelt, miközben a magyar adófizetők pénzén működő Eximbank az orosz Transzvagonmas vállalatot támogatja, amely a Dunakeszi Járműjavítóban való részesedés vásárlásával játszhatja ki azt a feltételt, hogy a kiszállított áru magyar legyen. A magyar embereknek ismét csak az összeszerelő feladatok jutnak, valamint a kockázat, amelyet az Eximbankon keresztül most ők állnak. Tisztelt Államtitkár Úr! Mi áll annak hátterében, hogy a magát szabadságharcosnak láttató kormány, cserben hagyva egy magyar vállalatot és dolgozóit, egy ekkora üzletet orosz kézre játszott át? Hogyan értékeli annak egyre erősödő gyanúját, hogy a magyar kormányt külső országok zsarolják? Nem érzi úgy, hogy egy magyar állami vállalat segítségével tönkretenni egy megnyert üzletet és a magyar emberek zsebéből kivenni a pénzt a hazaárulás minősített kategóriája? Várható-e a jövőben is, hogy a magyar kormány a magyar vállalatokkal szemben külföldi érdekeket fog kiszolgálni? Várom érdemi válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Válaszadásra Magyar Levente államtitkár úré a szó. [[14.40]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Azt gondolom, hogy a Jobbik most sem cáfolta meg azt a feltételezésünket, hogy a párt helyzete, a párt reménytelenségének mértéke egyenesen arányos a retorikájának az élességével, durvaságával. Hazaárulással vádolni ebben az esetben a magyar államot, a magyar kormányzatot, azt gondolom, ékes bizonyítéka ennek a feltételezésünknek.Tisztelt Képviselő Úr! Kezdjük az elején! Keleti nyitás. Én nem leszek attól boldogabb és a kormány sem fogja magát erősebbnek érezni magát attól, ha megcáfoljuk azt az illúziót, hogy a keleti nyitás a Jobbik ötlete lett volna, és tőlük vettük volna át. A keleti nyitás egy több mint hat évvel ezelőtt indult, kifejezetten sikeres külgazdasági, külpolitikai orientációja a magyar kormányzatnak. Sorolhatnám azokat a számokat, azokat a külgazdasági és politikai sikereket, amelyek alátámasztják ennek a politikának a létjogosultságát, alátámasztják, hogy volt értelme elindítani. Gondoljunk csak arra, hogy mennyivel nőtt meg például a Kínából vagy Japánból Magyarországra érkező, kifejezetten magas hozzáadott értéket képviselő működőtőke-beruházások aránya. De beszélhetnék azokról a kisebb országokról is, amelyek irányába a magyar külgazdaság jelentősen, nagyságrenddel tudta növelni az elmúlt években az exportját. Tisztelt Képviselő Úr! Rátérve a kérdésének az érdemére: valóban van formálódóban immár évek óta egy nagyon komoly üzlet, amely arról szól, hogy az egyiptomi vasúti részvénytársaság több száz, jelen esetben már 1400-as nagyságrendről beszélünk, új vasúti kocsit rendelne magának. Az valóban helytálló, hogy Egyiptomban kifejezetten jó neve van a magyar gépgyártásnak és azon belül a magyar vasúti szakértelemnek. Bizonyítja ezt az a tény, hogy Egyiptomban a mai napig a gyorsvonatot „madzsar”-nak hívják, nem szorul tágabb magyarázatra ez a tétel. Tisztelt Képviselő Úr! Az viszont, azt kell mondanom… [[Pillanatnyit szünetet tart.]] Maradjunk annyiban, hogy félretájékoztatták a képviselő urat, amikor arról tájékoztatták, hogy ez az ügylet veszélyben volna, amikor arról tájékoztatták, hogy bárki is, nemhogy a magyar állam, lenyúlta volna ennek az ügyletnek a perspektíváját a Ganztól, és akkor is félretájékoztatták, amikor ennek az ügyletnek a léptékéről volt szó, hiszen az most már nagyságrenddel nagyobb, mint kezdetben tűnt. Eleinte 700 vasúti kocsi szállításáról beszélgettünk az egyiptomiakkal. Valóban, a Ganz Danubius egykor szebb napokat látott nagy magyar ipari konglomerátum egyik utolsó zászlóshajócskája, a Ganz szállította volna ezeket a vasúti kocsikat. Itt jegyezném meg egyébként, hogy a valaha szebb napokat látott vállalat, ahogyan utaltam erre, és ahogyan éppen most olvashattunk róla, gyártotta az éppen száz éve elsüllyesztett Szent István csatahajót is több mint száz évvel ezelőtt Fiumében. Tehát innen indult ez a vállalat, ami aztán a rendszerváltás után a magyar ipar lejtmenetének egyik szomorú példáját produkálta. Mindenesetre ez a vállalat 700 vasúti kocsit szállított volna Egyiptomba, amely ügylet azonban a képviselő úr állításával szemben soha nem volt bebiztosítva, nagyon komoly konkurenciával kellett küzdeni, orosz, kínai konkurenciával. Nem kell összehasonlítani az orosz és kínai iparvállalatok méretét ezzel a kis magyar céggel. Ez az ügylet nem lett volna kivitelezhető, nem lett volna kivitelezhető anélkül, hogy valamelyik nagyobb vetélytárssal ne álljunk össze. Az oroszokra esett a választás, és ennek eredményeképpen, tisztelt képviselő úr, tisztelt Országgyűlés, immár 1400 vasúti kocsi leszállításáról tárgyalunk az egyiptomiakkal. Ezek döntő részt Magyarországon készülnének, döntő részt magyar munkahelyeket hoznának létre, döntő részt a magyar ipari hagyományokat gazdagítanák, és a magyar ipart fejlesztenék. Közel vagyunk a megállapodáshoz, legalábbis közelebb, mint valaha, és büszkék leszünk erre a sikerre, ha létrejön, mert a magyar ipar hírnevét fogja öregbíteni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Ismét Gyöngyösi Márton képviselőt illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Az interpelláció egy olyan műfaj, amit elhangzása előtt le kell adni írásban, így ezt az interpellációt én két héttel ezelőtt leadtam. Ahhoz képest, hogy önöknek két hetük volt gondolkodni azon, hogy mit válaszoljanak erre az igen sok konkrétummal teletűzdelt interpellációra, ahhoz képest az ön válasza igencsak gyenge volt. Azért örülök, hogy három perc után rákanyarodott a válasza érdemi részére.De az kiderült az ön válaszából, hogy igen, a Ganz által aláírt szerződést sikerült átjátszani egy orosz vállalatnak, és az Eximbank hitele, amely a magyar adófizetők pénzéből finanszírozott gyártásra szolgál, igen, átkerült orosz érdekekbe és orosz kézbe. Úgy gondolom, hogy ez a magyar nemzeti és gazdasági érdekek teljes elárulása, és ezért az önök minisztériumának és önöknek személyesen is felelniük kell. Nem tudom a válaszát elfogadni. [[Taps a Jobbik padsoraiból.]]
Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e az államtitkár úr válaszát. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 115 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Gurmai Zita, az MSZP képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „Miért nem biztosítja a kormány a valódi esélyegyenlőséget? Mit tesz a kormány a nők és férfiak közötti bérkülönbségek csökkentése érdekében?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Pénzügyminisztérium államtitkára fog válaszolni. Parancsoljon, képviselő asszony!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A nők és férfiak közötti egyenlőség az uniós jog egyik alapelve, beleértve a munka világát is. A nők és a férfiak közötti közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés gyakori többek között az alkalmazás, a munkakörülmények és az előmenetel tekintetében is, de jelentősebbek és tartósabbak a különbségek az azonos vagy azonos értékű munkáért járó bérek területén.Az európai tagállamok közösségében már a kezdetektől a jogi szabályozás szintjén is megjelent az „egyenlő munkáért egyenlő bér” elve. A római szerződés írta először 1957-ben és a mai Unióról szóló szerződés is nagyon pontosan meghatározza ezt. Az Unió működéséről szóló szerződés megállapítja, hogy az Unió tevékenységeinek folytatása során törekszik az egyenlőtlenségek kiküszöbölésére, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség előmozdítására, és küzd mindenfajta, nemen alapuló megkülönböztetés ellen. Nemcsak az uniós jog, hanem számos nemzetközi egyezmény is kiemelten kezeli az egyenlőséget, többek között az 1967-ben elfogadott, nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezmény, a CEDAW és annak fakultatív jegyzőkönyvei. A magyar Alaptörvény sajnálatos módon nem tartalmazza az „egyenlő munkáért egyenlő bér” követelményét, de a nők mint hátrányos helyzetű társadalmi csoport esélyegyenlőségének előmozdítását célként határozza meg. Az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőségről szóló törvény pedig kifejezetten a nemi alapú hátrányos megkülönböztetés egyik formájaként határozza meg az azonos munka eltérő díjazását. Az egyenlőség előmozdításához a határozatba foglalt felméréseken túl az Egyenlő Bánásmód Hatóság, a munkaügyi bíróságok és a munkaadói és munkavállalói érdekképviseletek tapasztalatain alapuló pozitív intézkedések is szükségesek. 2014. március 7-én az Európai Unió Bizottsága ajánlást adott ki, 2014/124/EU, a férfiak és nők egyenlő díjazása elvének az átláthatóság révén történő megerősítéséről. A szükséges intézkedésekre ajánlásokban megfogalmazott készletből maguk választanak a tagállamok, a cél közös: a bértranszparencia javítása. Tisztelt Államtitkár Úr! Miért nem biztosítja a kormány a valódi esélyegyenlőséget? Mit tesz a kormány a nők és férfiak közötti bérkülönbségek csökkentése érdekében? Támogatja-e a kormány az előbb említett, általam benyújtott országgyűlési határozati javaslatot? Tisztelettel várom válaszát. Köszönöm szépen, elnök úr.
Válaszadásra Tállai András államtitkár úrnak adom meg a szót. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Írásban kicsit hosszúra sikerült az interpellációja, ezért segítek az Országgyűlésnek megérteni azt.Ön a mai napon, délelőtt 11 óra 19 perckor benyújtott egy országgyűlési határozati javaslatot az említett témáról. Szeretném önt tájékoztatni, hogy 2016. augusztus 15-én és 2016. november 7-én szó szerint ugyanezt a határozati javaslatot már képviselőtársai, Gúr Nándor és Korózs Lajos benyújtották az Országgyűlésnek. [[Bangóné Borbély Ildikó: Próbálkoznak, próbálkoznak!]] Arról is szeretném önt tájékoztatni, ahogy ön is elmondta, ez az Európai Bizottság 2014. márciusi ajánlás alapul, az abban foglaltak érvényre juttatását tűzte ki célul. [[14.50]] Nyilván ennyi idő alatt nem sikerült, hiszen lényegében alig egy órája adta be az országgyűlési határozatijavaslat-tervezetet, azért engedje meg, hogy a kormány álláspontját, véleményét, tájékoztatását elmondjam ebben a kérdésben, ami természetesen egy nagyon-nagyon fontos kérdés a társadalom számára. Szeretném biztosítani arról, hogy a kormány elkötelezett a nők jogainak érvényesítése tekintetében, ám mindezt nem a nemeket elválasztó különbségek hangsúlyozásával teszi, hanem a közöttük lévő kiegyensúlyozott együttműködés feltételeinek megteremtésére és megerősítésére fókuszál. A kormány biztosítja a valódi esélyegyenlőséget, és mindent megtesz a nők és a férfiak közötti bérkülönbség csökkentése érdekében. A nemek között minden országban megfigyelhetők bérkülönbségek, ez nem sajátos magyar jelenség. Ha Magyarországon megvizsgáljuk a két nem bérei közötti eltérést, akkor megállapíthatjuk, hogy a 28 tagállam tekintetében Magyarországon az átlag alatti mértékű ez az eltérés. Az Eurostat idevonatkozó jelentése alapján 2012-t követően hazánkban csökkentek a nemek közötti bérkülönbségek, s ebben jelentős szerepe volt annak is, hogy a magas női foglalkoztatási arányt képviselő ágazatokban, mint például a köznevelési, az egészségügyi és a szociális intézményekben dolgozóknál az utóbbi években jelentős béremelések valósultak meg. [[Arató Gergely: Ne viccelj már!]] Szintén az Eurostat statisztikai jelentése alapján megállapítható, hogy a 28 tagállamban a női órakeresetek átlagosan 16,2 százalékkal maradnak el a férfiakétól, míg Magyarországon ez a szám 14 százalék. Rosszabbul áll hazánknál például Ausztria, Németország vagy az Egyesült Királyság, de az Európai Unión kívüli országok közül Norvégia és Izland is. Mindemellett szeretném hangsúlyozni, hogy a nők foglalkoztatási helyzete is komoly mértékben javult, a 2010-es kormányváltás óta a női foglalkoztatottak száma mintegy 280 ezerrel nőtt. Tisztelt Képviselő Asszony! A közszférában az illetményrendszerek semmilyen, nemek szerinti megkülönböztetést nem tartalmaznak, a versenyszférában az adott vállalkozás dönti el, hogy kit és mennyiért foglalkoztat. Elsősorban a szociális partnerek erőfeszítései vezethetnek az azonos végzettséggel, azonos beosztásban dolgozók indokolatlan bérkülönbségeinek megszüntetésére. Hangsúlyozom, a kormány e tekintetben is mindent megtesz, hogy csökkenjenek a bérkülönbségek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Viszonválaszra megadom a szót a képviselő asszonynak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Örülök, hogy vannak gondolatai a témával kapcsolatosan. S miután ez egy újra feltett kérdés, hiszen ezzel az üggyel foglalkozni kell, nyilvánvaló, hogy ezzel is készültek. Azt gondolom, az is botrányos lenne, ha a balkezesek vagy a szemüvegesek is kevesebbet keresnének. Szerintem ez is botrány. Kétségtelen tény, hogy vannak tagállamok, ahogy ön is említette, amelyeknél Magyarország jobban áll. A legrosszabb helyzet az észteknél van, ahol ez közel 30 százalék. Azt gondolom, hogy a nők és a férfiak közötti bérkülönbség nem politikai vagy gazdasági kérdés, hanem ez szerintem civilizációs kérdés, ami nem csak a nőket érinti. Az oktatás, az egészségügy és a szociális ágazat bajait is részben ez a megkülönböztetés okozza. Nézzék meg, azok a pályák nőiesedtek el leginkább, ahol sokkal kevesebbet keresnek, hiszen itt nagyon-nagyon sok nő dolgozik kevesebb pénzért. Miniszter úr, nem tudom elfogadni a válaszát.
Kérdezem a tisztelt Házat, hogy elfogadja-e a választ. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] A Ház a választ 120 igen szavazattal, 36 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! A DK képviselője, Varju László, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Magyarország az első vagy a saját zsebük?” címmel. Az interpellációra a miniszterelnök megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Innovációs és Technológiai Minisztérium képviselője fog válaszolni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Folytassuk európai ügyeinket, merthogy novemberben jártak Budapesten az Európai Bizottság ellenőrei és közbeszerzéseket vizsgáltak meg. A vizsgálat eredményét ismerjük: 34 darab eljárást vizsgáltak meg 1500 milliárd forint értékben, és a megállapítás eredményeként 150 milliárd forintra megbüntetik Magyarországot. Követelik vissza, mert önök elrontották, ellopták ezt a pénzt, és ezért megbüntetik önöket. Tudják, ez olyan, mint amikor a nagymama az unokája taníttatására pénzt ad az apukának, az pedig azt ellopja, eldorbézolja. Ne csodálkozzanak, ha a nagymama önöket megfeddi, és akár meg is bünteti önöket. Kedves Államtitkár Úr! Mielőtt a jegyzetébe felírná, hogy az elmúlt nyolc évet felemlegesse, tisztelettel jelzem, hogy 2015 és 2017 között folytatták le ezeket az eljárásokat. Önök ezzel a megoldással szennyes pénzt csináltak az Európai Unió pénzéből. Elvitték, ellopták, saját gazdálkodásukra fordították a magyaroknak küldött európai uniós pénzt. Brüsszeleztek, miközben a saját zsebüket tömték a Brüsszelből érkezett pénzzel. Önök fordították helikopterre, de most, hogy vissza kell fizetni, nem önöknek kell a helikoptereket eladni, hanem a magyar adófizetők pénzéből kell majd mindezt megtenni. A magyar közbeszerzési rendszer megítélés alapján a korrupció miatt éppen hogy csak működőképes. Ez nem nemzeti, nem keresztény, ez egyszerű korrupció, amit csinálnak. Magyarország módszeres kifosztásával egyenlő, ami történik. Ha kifizetik ezt a büntetést, nem önöknek kell majd ezt visszafizetni, hanem a magyarok teszik ezt meg. Miniszter úr talán értesült arról, de államtitkár úr is értesülhetett arról, hogy a Demokratikus Koalíció levélben fordult az Európai Bizottság, az Európai Parlament és az Európai Tanács vezetőihez. Képzelje, nem azt kértük, hogy ezt a pénzt tiltsák el és a magyarok ne kapják meg ezt a pénzt, hanem azt, hogy az ilyen korrupt rendszert és elhibázott közbeszerzési rendszert működtető kormánytól vegyék el, és az Európai Unió közvetlenül fordítsa a figyelmét arra, és ők osszák el. Nem azt szeretnénk, hogy a magyaroktól vegyék el, hanem önöktől, akik ezt ellopnák, ellopják. Én azt gondolom, hogy önöknek választ kell adni arra, hogy mit fognak tenni a jövőben. Miért a magyarokkal fizettetik vissza ezt a pénzt, a büntetést? [[Taps a DK soraiban.]]
Válaszadásra megadom a szót Schanda Tamás János államtitkár úrnak.
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Megszoktuk, hogy egyes európai politikusok folyamatosan áskálódnak Magyarország ellen. Teszik ezt többek közt azért, mert Magyarország Kormánya olyan erős legitimitással rendelkezik, amelyet ők a maguk számára álmodni sem mernek. Azt sem veszik jó néven, hogy valaki bár most már, hála istennek, nem vagyunk ezzel egyedül meg akarja akadályozni önsorsrontó tervüket a migráció kapcsán, mert saját erőforrásaira akar támaszkodni, nem pedig külföldről importál embert, kultúrát, káoszt. Sajnos, azonban ahhoz is hozzá kellett szoknunk, hogy ezek a tervek hazai támogatókkal is rendelkeznek. Méltatlan, hogy a Magyar Országgyűlésben egy olyan párttal kell vitatkoznunk, amelynek európai parlamenti képviselője munkáját, vagy inkább tevékenységét évek óta az teszi ki, hogy hazánk tekintélyét aláássa, és Magyarországot folyamatosan feljelentse a brüsszeli bürokratáknál. Az pedig egyenesen szánalmas, hogy önöknek mindeközben az európai uniós fejlesztési forrásokkal kapcsolatos alapvető fogalmakról is zavaros vagy szándékosan zavart keltő fogalmaik vannak. Az interpellációjából ugyanis kitűnik, képviselő úr, hogy nem tud vagy nem akar különbséget tenni a közbeszerzési és a pályázati eljárás között. [[Az elnöki széket dr. Latorcai János, az Országgyűlés alelnöke foglalja el.]] De tegyük ezt most nagyvonalúan félre. Amint ön is tudja, a közbeszerzési audit célja az volt, hogy ellenőrizze az irányítási és ellenőrzési rendszerek megfelelő működését. A lefolytatott audit jelentéstervezetéhez ismétlem: tervezetéhez -, amely egyelőre nem nyilvános, Magyarország észrevételeket adhat, és ezt meg is fogjuk tenni a megfelelő időben. [[15.00]] A megismert tervezet alapján azonban már most is elmondható, hogy politikailag motivált anyag készült, amelynek elsődleges célja Magyarország ismételt célkeresztbe állítása. Ezen nem csodálkozunk, hiszen a bevándorláspárti politikusok és szervezetek évek óta fenyegetőznek a Magyarországnak járó fejlesztési források megvonásával. Mi ezt nem fogjuk hagyni, még akkor sem, ha önök örülnének neki, mert Magyarországnak, a magyar embereknek ezek a források járnak. A nemrég véget ért választási kampány is jól mutatja, hogy a demokratikusnak nevezett koalíció hányadán áll a nemzeti összetartozás és az értékek védelme terén. A DK romboló, kirekesztő és a magyar embereket egymás ellen fordítani vágyó politikájából köszönjük szépen, nem kérünk. Ez a választók világos döntése. A nemzeti és a keresztény politika kapcsán pedig fogalmazzunk úgy, nem mérvadó és egy nemzet- és egyházellenes pártocska véleménye. [[Arató Gergely: És a KDNP-é?]] Tisztelt Képviselő Úr! A 2018-as országgyűlési választás eredménye vitathatatlan és elsöprő volt. A magyar emberek újra azt akarják, hogy Magyarország magyar maradjon, és ne idegen érdekek játszóterévé váljon. Ezért nem támogatjuk az önök javaslatát sem. Nem szeretnénk, hogy mások mondják meg, milyen fejlesztésekre van szüksége hazánknak. Képviselő Úr! Aki szereti a hazáját, az ilyet nem is javasol, az ilyet nem csinál. A Magyarországot érintő kérdésekben szeretnénk mi, magyar állampolgárok döntéseket hozni. A kormány azon dolgozik, hogy a Magyarországnak járó európai uniós fejlesztési forrásokat most és a jövőben is megvédje és azokat Magyarország fejlesztésére használja, mert nekünk Magyarország az első. [[Folyamatos közbeszólások a DK soraiból.]] Kérem a válaszom szíves elfogadását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelettel köszöntöm a Ház minden tagját, a kedves vendégeket is, és megkérdezem Varju László képviselő urat, elfogadja-e azt államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Azok után, hogy nyilvánvaló, hogy önök inkább kisöprő munkát folytatnak az állami költségvetésből, szennyes pénzt csinálnak az Európai Unió pénzéből a maguk működésével, ezért ez a válasz, amit ön mondott, elfogadhatatlan. A Magyarországnak szánt fejlesztési pénzeket a magyar emberekhez kell eljuttatni, és az általunk tett javaslat éppen ezt szolgálja. Megakadályozza azt, hogy önök ellopják, elhelikopterezzék, eldorbézolják, és egyébként a saját haverjaiknak juttassák.Önök pontosan tudják, hogy a milliárdos kormánypárti politikusok és oligarchák azok, akik ezt végzik, éppen ezért ez ellen tiltakozni kell. A Demokratikus Koalíció továbbra is Magyarország érdekeit fogja képviselni, akárhogy ragaszkodik is a Fidesz a saját zsebéhez. Köszönöm szépen, nem fogadom el a választ. [[Taps a DK soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 117 igen szavazattal, 37 nem ellenében, 3 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, az LMP képviselője, interpellációt nyújtott be az innovációért és technológiáért felelős miniszterhez: „Mikor kérdezik meg a helyi embereket a bodai atomtemetőről?” címmel. Keresztes László Lóránt képviselő urat illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Viszonylag konkrét kérdést fogok föltenni, remélem, kellő indulatot fog kiváltani a kormánypárti padsorokból, és sikerül erre konkrét, nem pedig politikai választ adni. Pécsi illetőségű képviselőként egy olyan ügyről szeretnék beszélni, ami a pécsieket és a környéken élőket nagyon erőteljesen foglalkoztatja és meghatározza a jövőjüket.Köztudomású, hogy Pécs nyugati határától néhány kilométerre hosszú évek óta tervezik a nagy aktivitású nukleárishulladék-tározó, mondjuk így, atomtemető létesítését. Három évvel ezelőtt Orbán Viktor azt ígérte a pécsieknek és a környéken élőknek, hogy az ő megkérdezésük, az ő döntésük nélkül egy ilyen létesítmény nem fog megvalósulni. Most ehhez képest, a miniszterelnök úr szavait követően benyújtottunk egy törvénytervezetet, ami arról szólt volna, hogy meghatározott távolságon belül egy ilyen létesítmény kialakításakor kötelező jelleggel figyelembe kell venni az érintett önkormányzatok véleményét, magyarul: az érintett testületeknek vétójoguk lenne. Ezt a törvényjavaslatunkat a miniszterelnök úr ígérete ellenére a kormánypárti többség gyakorlatilag érdemi vita nélkül lesöpörte az asztalról. Ezt követően igazából annyit sikerült csak elérni, hogy néminemű tájékoztatásnak legalább a csírája elindult ennek a kérdésnek kapcsán. De talán nem tudják, képviselőtársaim, hogy ettől függetlenül, hogy nem kérdezték meg a pécsieket, miniszterelnök úr ígérete ellenére, milliárdokat költöttek el erre a projektre. És tudjuk azt, hogy egy ilyen beruházás esetében éppen a pénz és az idő a két legszűkösebb erőforrás. Konkrét kérdéseim. A fentiek fényében szeretném azt megkérdezni az illetékesektől, hogy tartja-e magát a kormányzat miniszterelnök elnök úrnak 2015-ben a pécsiek előtt személyesen tett ígéretéhez, és tartják-e ahhoz magukat, hogy egy ilyen beruházás nem valósulhat meg a pécsiek megkérdezése nélkül. Ha ehhez tartják magukat, tehát miniszterelnök urat nem hazudtolják meg, akkor ki vállalja a felelősséget az azóta kutatásokra elköltött milliárdok felhasználásáért? Harmadik konkrét kérdésem pedig az, ami nagyon fontos szakmai lépésre vonatkozik. Mikor szánják rá magukat az illetékesek, illetve a politikai döntéshozók, hogy utasítsák az illetékeseket arra, hogy vizsgálják meg a lehetséges kutatási területeket társadalmi és gazdasági szempontból, magyarul: vizsgálják meg az emberek szempontjából, hogy az országban e nagy aktivitású hulladék tárolója számára rendelkezésre álló helyszínek közül, ilyen szempontokat is mérlegelve, melyik a legalkalmasabb helyszín? Köszönöm szépen előre is a választ.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Cseresnyés Péter államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Annak megfelelően, ahogy ön megfogalmazta, történik az eljárás, zajlik a folyamat, hiszen az atomenergiáról szóló törvény rendelkezései alapján a vonatkozó európai uniós irányelvben foglaltakkal összhangban az Országgyűlés határozatával elfogadta a kiégett üzemanyag és a radioaktív hulladék kezelésének nemzeti politikáját. A nemzeti politika rögzíti, hogy a nagy aktivitású radioaktív hulladékok végleges elhelyezését Magyarországon egy stabil mélységi, geológiai formációban kialakított tárolóban kell megoldani.A kormány a kiégett üzemanyag és a radioaktív hulladék kezeléséről szóló nemzeti programról szóló kormányhatározattal elfogadta a nemzeti politika céljainak megvalósulásáról szóló nemzeti programot. A nemzeti program foglalkozik a mélységi, geológiai tároló telephelye kiválasztásának előzményeivel. Ennek keretében ismerteti ezt a 2000-es évek elején elvégzett formációminősítő kutatást, amelynek eredményeként a telephely kiválasztására irányuló földtani kutatás hangsúlyozom: kutatás jelenleg a Nyugat-Mecsekben folyik. A 87,5 négyzetkilométeres területen zajló kutatásnak az a célja, hogy több szempontot figyelembe véve meghatározható legyen az a legkisebb térrész vagy térrészek, amelyekre a részletesebb vizsgálatokat kell fókuszálni. A nemzetközi tapasztalatok azt mutatják, hogy egy mélységi geológiai tároló telephely kiválasztási, majd igazolási folyamata több évtizedre nyúló kutatást igényel, amelynek Magyarország még az elején jár. Amennyiben az elvégzett kutatások nagymértékben alátámasztják, hogy a bodai helyszín alkalmas lehet a nagy aktivitású radioaktív hulladék elhelyezésére, az Országgyűlés majdani, előzetes elvi jóváhagyását követően egy föld alatti laboratórium létesítésére lesz szükség, és az ott folytatott vizsgálatoknak kell a helyszín alkalmasságát véglegesen megállapítani. A radioaktív hulladékot kezelő kft. az atomtörvényben előírt tájékoztatási feladatának eleget tett. A radioaktív hulladékot kezelő kft. kommunikációs stratégiájában szerepel, hogy a helyiek véleményéről helyi közvélemény-kutatás formájában informálódjon a térségben. Emellett tájékoztató fórumot tart, amelyet minden év szeptemberében Bodán rendeznek meg a Nyugat-mecseki Társadalmi, Információs, Ellenőrzési és Településfejlesztési Önkormányzati Társulással közösen. A radioaktív hulladékot kezelő kft. Pécs városát nyilvános közmeghallgatás keretében, további civil szervezetek meghívására is tájékoztatta már a kutatási program aktuális állásáról. Az atomtörvény alapelvként rögzíti, hogy az atomenergia alkalmazása során a biztonságnak minden más szemponttal szemben elsőbbsége van. Ezért egy mély geológiai tároló lehetséges telephelyének kiválasztására irányuló kutatásnál is a biztonság szempontja lesz az elsődleges, és nem a gazdasági szempont. A vonatkozó európai uniós szabályoknak megfelelően az atomtörvény előírja, hogy a Központi Nukleáris Pénzügyi Alapban felhalmozott vagyon, az alapkezelői feladatok finanszírozása és az ellenőrzési és információs célú önkormányzati társulások támogatása kivételével, csak a radioaktív hulladék végleges elhelyezésével, a kiégett üzemanyag átmeneti tárolásával és a nukleáris üzemanyagciklus lezárásával, továbbá a nukleáris létesítmény leszerelésével összefüggő feladatok finanszírozására használható fel. Ennek figyelembevételével tisztelettel kérem válaszom elfogadását. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]] [[15.10]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Államtitkár úr nemzetközi kötelezettségekre, szerződésekre, tapasztalatokra hivatkozott, egy nagyon fontos ilyen irányú tapasztalatra viszont nem, erről nem beszélt az államtitkár úr. Sok országban folytatódik ilyen kutatás nagy aktivitású hulladéktároló egységes helyszíne kialakítása kapcsán, és egyértelmű és a legfontosabb nemzetközi tapasztalat, hogy egy ilyen helyszínt kijelölni lehetetlen az érintett lakosság tájékoztatása és hozzájárulása nélkül. Ezért beszélünk mi évek óta ezekről a kérdésekről, és remélem, hogy legalább Pécs fideszes képviselője, illetve a pécsi fideszes politikusok most figyelték ezt az államtitkári felszólalást; ők eddig tagadták azt is, hogy bármiféle erre vonatkozó döntések születtek volna, holott felhívtuk többször a figyelmüket erre a bizonyos országgyűlési határozatra. Tehát ismétlem: az teljesen egyértelmű és az egyik legfontosabb vonatkozó nemzetközi tapasztalat, hogy az érintett lakosság beleegyezése nélkül ilyen beruházást megvalósítani nem lehet. Ezért is tartottuk nagyon fontosnak azt, hogy Pécsen a miniszterelnök ígéretet tett arra [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy nem is fog megvalósulni a pécsiek megkérdezése nélkül ez a beruházás. Én az államtitkár úr válaszából azt szűrtem le, hogy becsapta a Fidesz és a kormány a pécsieket, hiszen eszük ágában sincs megkérdezni az ott élők véleményét. A választ természetesen nem tudom elfogadni.
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az interpelláló képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 116 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 2 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Mit tesz a kormány a gyengülő forint és dráguló üzemanyagok ügyében?” címmel. Burány Sándor képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! A gázolaj átlagára 410 forintra nőtt május 30-tól, és a benzin átlagára is megközelíti a 400 forintot. A dráguló üzemanyag hatása begyűrűzik más termékek árába is, érezteti hatását a mindennapokban. Az élelmiszerek inflációja már most is jelentős. Ha a legfrissebb adatokat nézzük, a tojás 20,5, a száraztészta több mint 12 százalékkal, a vaj, vajkrém közel 12 százalékkal, a tejtermékek közel 8 százalékkal, a liszt pedig 7 százalékkal drágult. Minden afelé mutat, hogy a drágulás csak nőni fog. Mindezt súlyosbítja a forint gyengélkedése, úgy tűnik, lassan hozzá kell szoknunk a dermesztően gyenge 320 forintos szintekhez. Ennek pénztárcát apasztó hatását első körben a külföldre induló nyaralók érzékelik, de második körben az infláción keresztül valamennyien érzékelni fogjuk. Szeretném emlékeztetni az államtitkár urat, hogy kormányra lépésük óta egyáltalán nem emelik a szociális ellátásokat, így például a családi pótlékot sem. Nem elfogadható válasz erre, hogy van családi kedvezmény. [[Balla György: Miért? Miért nem?]] Ugyanis azok a gyermekek is megérdemlik a törődést, tisztelt képviselőtársaim, a gondoskodást, akiknek a szüleik olyan élethelyzetben vannak, hogy nem tudják kihasználni a családi kedvezményt. [[Németh Szilárd István: Mindenkinek jár!]] 2010 óta nem emelték a családi pótlékot, nem emelték a gyest, nem emelték a nyugdíjminimumot. A közszférában ráadásul mintegy 200 ezer dolgozó még mindig a válság idején befagyasztott bértábla szerint kapja a fizetését. Mintha csak nem is létezne infláció; jóllehet ez az infláció nagyon is létezik, és különösképpen az élelmiszereket érinti. Mindezek miatt kérdezem az államtitkár urat: mit kíván tenni a kormány a gyengülő forint és dráguló üzemanyagok ügyében, és tervezi-e kárpótolni mindazokat, akiknek az ellátása, illetve a bére reálértéken egyre kevesebbet és kevesebbet ér? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Tállai András államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Nézem az MSZP padsorait, de nem ott van… [[Dr. Vadai Ágnes: Ez itt a DK!]] Húsz éve mindig az MSZP padsoraiban ült… [[Dr. Vadai Ágnes jobbra mutatva: Az MSZP ott ült az előző…]] Választás előtt én úgy olvastam, hogy az MSZP jelöltje volt [[Közbeszólás a DK soraiból: Ettől olcsóbb lesz a tej?]] , most meg nem találom az MSZP padsoraiban. Szeretném elmondani a képviselő úrnak az első megjegyzésemet, hogy ami számokat mondott az üzemanyagárakra májusra, az már nem igaz, mert az üzemanyagárak csökkennek, és mindkétféle üzemanyag már 400 forint alatt van. Azt is szeretném önnek elmondani, hogy az, hogy a forint árfolyama esetleg most gyengül vagy az üzemanyag ára kissé emelkedik, ez nem biztos, hogy kihat azokra a társadalmi csoportokra, amelyeket ön az interpellációjában megcélzott, hogy most meg fogja őket védeni. Elmondom önnek, hét társadalmi csoportot célzott meg az interpellációjában, és ha megengedi, én ezekre egyenként reagálnék. Az első: a kereskedelmi gázolajat visszaigénylők. Erre azt szeretném elmondani, hogy ezen vállalkozók száma nő, a visszaigénylendő összeg növekszik, már most 10 milliárd forint fölötti. Aztán próbálta megvédeni a fuvarozó vállalkozókat. A fuvarozó vállalkozók száma akik a gázolaj áfáját a vállalkozásuk miatt visszaigénylik nő, és egyébként az üzemanyagnak az elfogyasztott mennyisége pedig az áremelkedés ellenére az első negyedévben is jelentősen növekedett, tehát a fogyasztás tekintetében a fuvarozó vállalkozásokra nincs hatással az áremelkedés. Aztán azt mondta, hogy akik nem dolgoznak és csak családi pótlékot kapnak, majd elbagatellizálta a családi adókedvezmény mértékét. Szeretném önnek mondani, hogy ezt nem lehet elbagatellizálni, azért nem lehet, mert családi adókedvezményt Magyarországon 2016-ban 1 millió 44 ezer család vett igénybe; míg az önök idején, 2010-ben ez a szám 106 ezer volt. 2018-ban már 316 milliárd forintot tesz ki a családi adókedvezmény mértéke, az önök idején, 2010-ben ez 12,6 milliárd forint volt. És azok a családok, akikről beszél, hogy csak családi pótlékot tudnak igénybe venni, az össz igénybevevőknek az 5 százaléka, ez körülbelül 50 ezer család, ami nagyon jelentős. Szeretném önnek elmondani, hogy ezek a családok viszont más úton jutnak állami támogatáshoz, szociális támogatáshoz, lásd ingyen étkezés vagy ingyen tankönyv. Azt gondolom, hogy ezek a családok sem maradnak ki a juttatásokból. A gyesen lévők: míg az önök idején a gyesen lévők száma csökkent, 2010 óta növekszik, most 164 ezer. Próbálta megvédeni a nyugdíjasokat: a nyugdíjasok köszönik, ebből nem kérnek. Azért nem kérnek, mert a Fidesz-kormány idején a nyugdíjaknak a reálértéke növekedett, mint ahogy azt a kormány megígérte, vagy legalábbis a kormány megvédte a nyugdíjasokat az inflációtól. És végül, ön hatodikként vagy hetedikként a közszférában dolgozókat is próbálta megvédeni ettől a jelentős tehertől. Ők is köszönik, nem kérnek ebből, hiszen jelentős volt az életpálya bevezetése, és az jelentős hatással volt a közszférában dolgozók életszínvonalára. Igaz, még nem mindenhol fejeződött be az életpálya, de ebben a ciklusban azok az emberek, a közszférában dolgozók is meg fogják kapni az életpálya-juttatást, mint mások. Végül, nagyon érdekes, de ön a külföldre irányuló nyaralókat is óvta az inflációtól. Hát, ha valakik ezt öntől nem kérik, azok biztosan a külföldre menő [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] nyaralók. Úgyhogy én azt gondolom, a kormány mindent megtett annak érdekében, hogy megvédje ezeket az embereket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Megkérdezem a képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ.
Elnök úr, ehhez a válaszhoz azért humorérzék is kell, megvallom őszintén. Az államtitkár úr egy csomó dologról beszélt, amit nem kérdeztem, és szinte semmit nem mondott arról, amit kérdeztem. Ez elég sajátos magatartás, különösen annak fényében, hogy az önök minisztériumaiban a választások előtt több milliárd forintot szórtak szét jutalmakra, az önök közvetlen kollégáira. [[15.20]] Azokat a köztisztviselőket megbecsülték, azok külföldi nyaralásáról gondoskodtak. Arról a 200 ezer közszolgáról viszont, akik például az önkormányzatoknál dolgoznak, és 2010 óta nem kaptak fizetésemelést, egyáltalán nem kívánnak gondoskodni. Államtitkár úr, ez a válasz egyszerűen minősíthetetlen és elfogadhatatlan volt. Köszönöm szépen a figyelmüket. [[Szórványos taps az ellenzéki pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ, ezért kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 117 igen szavazattal, 34 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. Tisztelt Országgyűlés! Bánki Erik képviselő úr, a Fidesz képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Kimagasló GDP adat! Minek köszönhető a magyar gazdaság jó teljesítménye?” címmel. Bánki Erik képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! A KSH június 5-ei tájékozatója szerint Magyarország bruttó hazai összterméke 2018 első negyedévében 4,4 százalékkal, a szezonális és a naptárhatással kiigazított, kiegyensúlyozott adatai szerint pedig 4,7 százalékkal nőtt az előző év azonos időszakához képest. [[Zaj. Az elnök csenget.]] Minden óvatoskodó előrejelzés ellenére a tavalyi évben a gazdasági növekedés meghaladta a sokáig elérhetetlennek gondolt 4 százalékot, sőt a végleges szám 4,2 százalék lett.Ugyanakkor most is vannak kételkedő és hitetlenkedő baloldali sztárközgazdászok, londoni elemzők, akik szerint a régióban a lemaradásunk folytatódik, a mostani növekedés csak az uniós forrásoknak köszönhető, ami hosszú távon persze természetesen nem fenntartható. Sajnos elfelejtik hozzátenni, hogy a lemaradást éppen a 8 éves MSZP-SZDSZ-kormány idején sikerült begyűjtenünk, közvetlenül az uniós csatlakozásunkat megelőző, illetve az azt követő időszakban. Emlékezzünk vissza, amikor 2009-ben Lengyelország gazdasági növekedése meghaladta az 1 százalékot, a magyar gazdaság közel 7 százalékkal csökkent. Arról nem is beszélve, hogy mindezt úgy sikerült elérni, hogy közben az ország eladósodott, az IMF és az Európai Unió is hitellel avatkozott be; a gazdasági mutatók mindegyike megközelítette a csődöt jelentő kritikus szintet. Jelenleg viszont szerencsére már ott tartunk, hogy az államadósság csökkenése mellett nő a foglalkoztatottság; rekordszintre csökkent a munkanélküliség; az ország finanszírozási képessége összehasonlíthatatlanul javult; a gazdasági szereplők várakozásai pedig minden eddiginél pozitívabbak. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy vélem, az a gazdasági növekedés jó, ami nem borítja fel a pénzügyi egyensúlyt. Ezzel kapcsolatban arra hívnám fel a figyelmet, hogy évtizedeken keresztül sulykolta a baloldal, illetve a liberálisok is, hogy egyszerre nem lehet növekedést elérni és egyensúlyban tartani az államháztartást. Mi bebizonyítottuk azt, hogy az egyensúly és a növekedés tud együtt, tud párhuzamosan működni, melynek köszönhetően olyan sikereket értünk el az elmúlt 8 évben, amelyek közép-európai, sőt európai szinten is kiemelkedőek. Meglátásom szerint optimisták lehetünk a jövőt illetően is, hiszen a növekedés hajtóereje nemcsak az egyre növekedő exportkereslet, hanem a hazai gazdaság, a belső motorok fűtőképessége, illetve a belső kereslet növekedése. Mindezek fényében kérdezem tisztelt államtitkár urat, ön hogy látja, minek köszönhető a magyar gazdaság jó teljesítménye. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tállai András államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Valóban, a magyar gazdaság teljesítménye az Európai Uniót tekintve is kiemelkedő, hiszen míg az európai uniós átlag 2,4 százalék volt, addig a magyar gazdaság az első negyedévben 4,4 százalékos gazdasági növekedést tudott felmutatni. Ez azt jelenti, hogy gyakorlatilag kétszer gyorsabban bővül a magyar gazdaság, mint az európai uniós átlag.Nagyon fontos, hogy az elmúlt évek eredményei visszaigazolják a magyar kormány gazdaságpolitikáját, azokat a kormányzati intézkedéseket, amelyek egyértelműen arra törekedtek, hogy tartós növekedési pályára tudjon állni a magyar gazdaság. Ezek közül kiemelkedik a 2016 novemberében megkötött 6 éves bérmegállapodás, amely jelentősen hozzájárult a bérek lendületes növekedéséhez és a versenyképességünk javításához. Nagyon fontos az, hogy a magyar gazdaság kiszámítható legyen a bérek növekedése terén, kiszámítható legyen a közterhek csökkentése terén is. Az előbb említett bérmegállapodás eredményeként már 2017-ben jelentős jövedelemkiáramlás történt. Ez a jövedelemkiáramlás egyrészt a dolgozók megbecsülését jelentette, másrészt pedig a fogyasztásra is jelentős hatással volt, hiszen 2018 első negyedévében mintegy 6 százalékkal növekedett például a fogyasztás. A fogyasztás bővülése azért fontos, mert ha egy ország többet fogyaszt, nyilván több terméket kell megtermelni, előállítani, és ez azt jelenti, hogy nagyobb lesz a gazdasági növekedésünk. A gazdasági növekedés kapcsán mindenkinek jó, ha minél nagyobb arányban tud nőni a gazdaság teljesítménye. Az jó az államháztartásnak, mert növekednek az adóbevételek; jó a vállalkozónak, a vállalkozásnak, mert több forrás termelődik meg, és különösen adócsökkentéssel és köztehercsökkentéssel több marad bérfejlesztésre, illetve beruházásokra; és jó a munkavállalónak, hiszen ezáltal magasabb jövedelmet tud elérni, amivel növekszik az életszínvonala, és a már említett fogyasztással újra hozzájárul a gazdaság növekedéséhez. De nem csak ez szükséges ehhez, hogy egy gazdaság jól teljesítsen. Szükséges, hogy egy olyan befektetői környezetet tudjon egy állam, egy kormány megteremteni, ahol érdemes befektetni, ahol megtalálja számítását akár a magyar kisvállalkozó, középvállalkozó, akár a külföldről Magyarországra térő befektető. Fontos, hogy csökkenjenek az adók, például a társasági adó mértékének európai uniós szinten is a legalacsonyabb mértéke van Magyarországon, 9 százalék. Fontos, hogy csökkenjen az élőmunkateher. 2016-ról erre az évre 19,5 százalékra csökkent a szociális hozzájárulási adó, és kiszámítható módon a következő években még további 2-2 százalékkal fog csökkenni. 2022-re szeretnénk elérni, hogy a 27 százalékból mindössze 11,5 százalékos adó legyen. Azt gondolom, a kormány felelősen gondolkodik e tekintetben; a kormány munkáját az elmúlt évek eredményei visszaigazolták. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] Jó úton haladunk, és ezt kívánjuk tovább folytatni. Köszönöm szépen. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm, államtitkár úr. Megkérdezem Bánki Erik képviselő urat, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! Egy távol-keleti mondás szerint aki gyorsan akar utazni, az egyedül megy, de aki messzire akar jutni, az jó társasággal indul útnak. Azt gondolom, amit az államtitkár úr is említett, az a 6 éves bérmegállapodás, amit a kormány az ágazati szereplőkkel, a munkaadókkal és a munkavállalókkal egyedülálló módon tudott megkötni, olyan kiszámítható viszonyokat teremtett a béremelés tekintetében és a foglalkoztatást terhelő adóterhek és a járulékterhek csökkentése tekintetében, amely nemcsak a foglalkoztatotti ágazatnak, hanem maguknak a munkavállalóknak is jelentős előnyöket hordoz. Ennek köszönhető az az intenzív béremelkedés az elmúlt évben, ami meghaladta a nettó 12 százalékot, amelynek következtében mára 320 ezer forintra nőtt az átlagfizetés Magyarországon, és várhatóan a következő 4 évben is hasonló ütemben fog növekedni. Úgyhogy nagyon örülök annak, hogy a kormány elszánt a tekintetben, hogy a gazdasági növekedést tovább kívánja serkenteni. Bízunk benne, hogy valamennyi magyar állampolgár számára [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] ez ugyanolyan kiszámítható növekedési pályát hoz a jövőben, mint amit láttunk az elmúlt években is. Válaszát természetesen elfogadom. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból. Közbeszólások az ellenzéki pártok padsoraiból: Óh!]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elfogadta az államtitkári választ.Tisztelt Országgyűlés! Brenner Koloman képviselő úr, a Jobbik képviselője, interpellációt nyújtott be az emberi erőforrások miniszteréhez: „A magyar tudományos utánpótlás vége, avagy menjünk mindannyian árufeltöltőnek?” címmel. Dr. Brenner Koloman képviselő urat illeti a szó, parancsoljon! [[15.30]]
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Egy társadalom fejlettségi szintjének egyik legfontosabb mutatója az értelmiség anyagi és erkölcsi megbecsültségének mértéke és színvonala. 1945-öt követően a kiépülő kommunista diktatúra ebben az ügyben is komoly roncsolásokat okozott hazánkban, azonban ez a pártállami szemléletmód és felfogás napjainkra újjáéledt. A Fidesz az elmúlt időszakban egyértelművé tette: inkább ellenséget, mint partnert lát a magyar értelmiségben. Mindez kiegészül a kisebb városokban és kistelepüléseken lakó, egzisztenciálisan a helyi Döbrögiknek kiszolgáltatott írástudók függésben tartásával és megfélemlítésével.A kép lesújtó: a felsőoktatási szakemberek bérviszonyai nem egy erős és büszke ország, hanem egy banánköztársaság szintjén mozognak, bár meg kell jegyeznem, hogy egyes latin-amerikai országokban is kétszer-háromszor annyit keresnek kollégáink, mint Magyarországon. Ráadásul rettentő anomáliák jellemzik az összképet, hiszen a sajtóban is napvilágot látott az a tény, hogy mondjuk, a doktoranduszhallgatók ösztöndíja magasabb, mint az őket oktató egyetemi adjunktusok fizetése. A közoktatásban dolgozókhoz képest megalázóan keveset kap egy egyetemi tanársegéd, akik nagy többsége már doktori címmel is rendelkezik. Erre egyébként annak idején a Magyar Tudományos Akadémia elnöke, Pálinkás kolléga is felhívta az önök figyelmét, amikor bevezették a pedagóguséletpálya-modellt, persze Pálinkás elvtárs azóta már trockista elhajlónak minősül, ha jól olvastam a híreket. Nemrég találkoztam egy kollégámmal, aki négy-öt éve habilitált, ezenkívül most nyújtja be az akadémiai nagydoktori címét, ehhez képest adjunktus, hiszen a kivéreztetett magyar egyetemek nem a tudományos vagy oktatói teljesítmény alapján tudják a kollégákat előléptetni. Persze nem csoda, hiszen a Fidesz 2011-ben a Széll Kálmán-tervben kimondta, hogy a magyar felsőoktatás nem termel értéket, ezért aztán le is csökkentették az elemi költségvetésben az egyetemek támogatását 200 milliárdról 132 milliárdra, amit lassan azóta visszacsöpögtetnek, és azt hiszik, hogy ez most már így rendben van. Kérdezem tehát államtitkár urat: mikor és mit kíván reagálni a kormány a Magyar Rektori Konferencia és a Felsőoktatási Dolgozók Szakszervezete által többször a felsőoktatási bérfejlesztések érdekében benyújtott közleményeire? Idézem a legutóbbi szakszervezeti közleményt, amely szerint „az oktatói bérek rendezésével el kell érni, hogy a kezdő oktatók garantált havi nettó keresete érdemben haladja meg a végzős doktoranduszok ösztöndíjának mértékét”. Felhívom a tisztelt Ház figyelmét arra, hogy a magyar felsőoktatás bérei még közép-európai összehasonlításban is megalázóan alacsonyak, nemrég az ELTE rektorhelyettese nyilatkozta, hogy cseh vagy szlovák kollégáink, tehát a nagy visegrádi együttműködés országaiban is kétszer-háromszor annyit keresnek az egyetemi oktatók, mint nálunk. Tehát az a kérdés [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy a magyar tudományos utánpótlás jövőjét valóban eljátsszuk-e, hiszen az önök kormánya szerint akkor mi mindannyian menjünk el árufeltöltőnek, hiszen ott a jelenlegi bérünkhöz képest nagyságrendekkel többet keresnénk. Köszönöm a válaszát.
Köszönöm szépen. A választ Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! Láthatóan az ellenzéki pártoknál beragadt ugyanaz a lemez, és nem tudnak új lemezeket feltenni az új ciklusban sem, maradnak ott, ahol korábban voltak; nem veszik észre azokat a lépéseket, amelyek megtörténtek, és 2010-es lemezeket tesznek föl újra, újra és újra. Ha megnézzük, hogy a felsőoktatás terén milyen előrelépés volt, és az oktatás egész terén, akkor azt láthatjuk, hogy itt most már idén végre 2000 milliárd forint fölött van az az összeg, amit oktatásra fordítunk, ebben természetesen benne van a köznevelési rész és a felsőoktatási rész is. Ha a felsőoktatás többletforrásait nézzük, akkor azt láthatjuk, hogy itt csak az elmúlt éveket vizsgálva, 2010-től egy 38 százalékos emelkedésről beszélhetünk, és most már 247 milliárd forint az, amit Magyarország felsőoktatásra költ. A legnagyobb bővülések egyike az volt, amikor az oktatói és kutatói pályát vonzóbbá akartuk tenni, és a béremelésről döntött a kormányzat. Több éven keresztül folyamatos béremelés zajlott Magyarországon. 2016-ban egy 15 százalékos béremelés volt a felsőoktatásban, ezt követte 2017-ben és 2018-ban újabb 5 és 5 százalékos béremelés, ennek következtében összességében 27 százalékos az átlagos béremelkedés, és egy egyetemi tanár illetményminimuma ezzel 554 400 forintra emelkedett. Ugyanakkor fontos szempont az, amire egyébként célzott képviselő úr is, hogy az utánpótlást minél inkább tudja az egyetem biztosítani. Éppen ezért igyekeztünk a különböző programokat, a különböző béremeléseket úgy megvalósítani, hogy a pályájuk elején lévő fiatalok számára, akik nyilván kevesebbet keresnek, mint akik a pályájuk végén vannak, még inkább érezhető legyen ez az emelés. Egyetemi docenseknél, aki egyetemi docens 1. kategóriában van, 596 090 forintos illetményével egy 70 százalékos emelést könyvelhetett el az elmúlt években. Egy egyetemi adjunktus 1. kategóriában lévő is 50 százalékos emelést, egy egyetemi tanársegéd 1. kategóriában lévő 37 százalékos emelkedést könyvelhetett el, pontosan azért, hogy minél inkább meg tudjuk tartani azokat a fiatal, pályakezdő egyetemi oktatókat, akik az egyetem versenyképességét megalapozhatják. Fontos volt az egyetemek gazdasági helyzetének stabilitása. Ha emlékeznek rá, 5-6 évvel ezelőtt vagy 10 évvel ezelőtt a PPP-konstrukcióktól szenvedtek az egyetemek. Azért nem tudták kigazdálkodni a megfelelő költségvetési kereteket akár bérre vagy másra, mert ezek a korábbi szociálliberális kormány alatt megkötött konstrukciók rendkívül hátrányosak voltak az egyetemek számára. Éppen ezért 2016-ban 12 PPP-konstrukciót váltottunk ki költségvetési támogatásból 29 milliárd forint értékben, 29 milliárd forintot adott a költségvetés, de még 14 milliárd forint megtakarítást eredményezett ezen túl az egyetemek számára az, hogy egy jó konstrukcióban sikerült ezekből viszont kiszállni. 2017-ben is 5,3 milliárd forint, 2018-ban pedig 2 milliárd forint áll rendelkezésre a PPP-kből való kiszállásra az egyetemeknek. A PhD-ösztöndíjasok körében is igyekeztünk minél jobb anyagi körülményeket teremteni: 100 000 forint helyett most már az első két évben 140 000 forint az ő ösztöndíjuk, majd a kutatóévekre szintén 180 000 forint, tehát egy jóval nagyobb emelkedés van. A felsőoktatási intézményi kiválósági programra idén már 15 milliárd forintot költünk, ami jóval magasabb, mint korábban, és ez a fajta gazdálkodási pluszsegítség, illetőleg nagyobb fegyelem meg is hozta az eredményét, hiszen mindamellett, hogy töredékére esett vissza az egyetemek adóssága, míg 2014ben az egyetemek bankszámláján 50 milliárd forint volt 50 milliárd! -, most 320 milliárd forint van az egyetemek bankszámláján. Ebből látható, hogy mennyivel stabilabb az egyetemek gazdálkodása. Azt a lekicsinylést pedig, tisztelt képviselő úr, amit ön az árufeltöltőkkel kapcsolatban megfogalmazott, azt a leghatározottabban visszautasítom. Magyarországon természetesen árufeltöltőkre is szükség van [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] és büszkék vagyunk arra, hogy az ő bérüket is a duplájára tudtuk emelni azzal, hogy a minimálbért és a garantált bérminimumot megdupláztuk Magyarországon. Ahhoz, hogy ön be tudjon vásárolni, az ő munkájukra is szükség van. [[Közbeszólás a Fidesz soraiban: Így van!]] Ne így beszéljen róluk, mert akkor nem talál semmit a polcokon, amit önmagának meg tud vásárolni! Ezt a megjegyzését a leghatározottabban visszautasítom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Brenner Koloman képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Válaszában semmilyen módon nem reagált az általam felvetett anomáliákra, semmilyen módon nem reagált arra a tényre, hogy az ön által felsorolt százalékos béremelések mögött milyen konkrét béremelések vannak; főleg az egyetemi hierarchia alacsonyabb szintjein lévő egyetemi tanársegédi és adjunktusi bérekről beszélek, és hogy az ön által említett százalékok előtt 2001 óta nem volt az egyetemeken korábban bérfejlesztés.Azt pedig, hogy az egyetemek gazdálkodása milyen a kancellári rendszer bevezetése óta, szerintem ne ebben a napirendi pontban beszéljük meg. Az egyetemi autonómia és az akadémiai szféra komoly sérelméről beszélünk. Ráadásul az a tény, hogy az árufeltöltő kollégák mennyit keresnek, hogy én ezzel egybevettem az egyetemi oktatók bérét, szerintem nagyon-nagyon hatékonyan mutatja meg azt, hogy itt egy komoly lemaradás van az egyetemi oktatók bérezésében, én erre utaltam, és nem pedig az ő munkájukat próbáltam bármilyen formában negatívan megítélni, természetesen. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] Válaszát ezek miatt sajnos nem tudom elfogadni. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Mielőtt feltenném szavazásra a kérdést, tisztelt képviselő úr, önnek ez volt az első felszólalása, azért nem részesítettem közben figyelmeztetésben. Önnek nincs arra lehetősége, hogy eltérjen az interpelláció szövegétől, különösen nincs arra lehetősége, hogy attól eltérve, mondjuk, a Magyar Tudományos Akadémia volt elnökét méltatlan jelzőkkel lássa el, erre pedig különösen nincs lehetősége. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] isztelt Országgyűlés! Képviselő úr nem fogadta el az államtitkári választ. Kérdezem a tisztelt Házat, elfogadja-e azt. Kérem, szavazzanak! [[Szavazás.]] Kimondom a határozatot: az Országgyűlés az államtitkári választ 118 igen szavazattal, 32 nem ellenében, 1 tartózkodás mellett elfogadta. [[15.40]] Tisztelt Országgyűlés! Juhász Hajnalka képviselő asszony, a KDNP képviselője, interpellációt nyújtott be a pénzügyminiszterhez: „Milyen feltételekkel vállalhatnak munkát nyáron a diákjaink, és ezt hogyan támogatja a kormány?” címmel. Juhász Hajnalka képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A nyári szünet hamarosan beköszönt, és jelentős számú diák fejezi be az iskolát, így kézenfekvő, hogy kiemelt figyelmet fordítsunk a diákok nyári munkavállalásának lehetőségeire.Az év közben tanuló diákok nyáron egyfelől némi jövedelmet szerezhetnek, másfelől munkatapasztalatra, a jól elvégzett munka révén pedig sikerélményre tehetnek szert. 2010 óta több mint 750 ezer új munkahely jött létre Magyarországon, viszont egyes régiókban, szakmákban komoly munkaerőhiány alakult ki, amire jó megoldást kínálhat a diákok foglalkoztatása. A munkaerőpiac tárt karokkal várja a fiatal munkaerőt, a naprakész tudást és gyakorlatot fiatalon elsajátító majdani munkavállalókat hajlandóak magasabb bérrel foglalkoztatni. Arra is tudunk számos példát, hogy a cégnél töltött nyári munkát követően a diák később állandó munkavállalóként is a cégnél helyezkedik el. A hagyományos munkavállaláshoz hasonlóan a diákok munkaviszony keretében történő munkavállalásának körülményeit is a munka törvénykönyve szabályozza, így a 16. életévüket betöltött tanulók foglalkoztatásánál is fontos az írásban rögzített munkaszerződés. A szerződésnek kötelező elemként tartalmaznia kell az alapbért és a munkakört, továbbá rendelkezni lehet a munkavégzés helyéről, a napi munkaidőről, illetve a munkaviszony időtartamáról. Kiegészítésként jegyzem meg, hogy a nyári szünetben már a 15. életévüket betöltött nappali tagozatos diákok is vállalhatnak munkát. Továbbá fontos megjegyezni, hogy a 15 és 18 év közötti diákok esetén a munkaszerződésnek tartalmaznia kell a törvényes képviselő hozzájárulását is, ellenkező esetben a munkaszerződés érvénytelen. A diákok számos foglalkoztatási forma között választhatnak: így a hagyományos munkaszerződés keretében történő foglalkoztatás, az egyszerűsített foglalkoztatás keretein belüli alkalmi munka formájában történő foglalkoztatás és az iskolaszövetkezeten keresztül történő foglalkoztatás. A fentiek alapján kérdezem államtitkár urat, hogy mire figyeljenek oda a diákok a nyári munkavállalás során. Milyen feltételekkel vállalhatnak munkát a diákjaink, és hogyan támogatja a kormány a diákok nyári munkavállalását? Várom államtitkár úr megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Tállai András államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr, a szót. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! Ön is sok dolgot elmondott a diákok foglalkoztatásával kapcsolatban, engedje meg, hogy én is néhány dologra fölhívjam a figyelmet, mint ahogy azt kérte is interpellációjában.Az egyik fontos tudnivaló, hogy a mezőgazdasági és a turisztikai idénymunkánál ugyanazzal a munkáltatóval legfeljebb évi 120 munkanapra, alkalmi munkánál legfeljebb öt egymást követő napra, egy hónapon belül legföljebb 15 napra, évente pedig legföljebb 90 napra terjedhet ki a munkaviszony. Az iskolaszövetkezeti foglalkoztatás esetében az iskolaszövetkezet és a diák között tagsági megállapodás jön létre, amelyben rögzíteni kell a diák feladatait és az egyes feladatokhoz kapcsolódó díjat, ami nem lehet alacsonyabb a mindenkori kötelező minimálbérnél vagy garantált bérminimumnál. A fiatal munkavállalókat munkavégzésük során speciális törvényi garanciák is védik korukra tekintettel. Így például éjszakai munkát nem végezhetnek, rendkívüli munka nem rendelhető el számukra. Napi munkaidejük maximum 8 óra lehet, legföljebb egyheti munkaidőkeretben történő munkavégzés rendelhető el, a pihenőidejük nem osztható be egyenlőtlenül. A felsorolt garanciáknak minden foglalkoztatási jogviszonyban érvényesülni kell. Hangsúlyozom, hogy az egyenlő bánásmódnak, az egyenlő munkáért egyenlő bér elvének a diákoknál is érvényesülni kell. A munkaszerződésben a felek megállapodhatnak havi, heti, napi vagy órabérben vagy akár teljesítménybérben is. A munkavállalónak azonban mindenképpen meg kell kapnia a minimálbért, ami a 8 órás foglalkoztatásnál bruttó 138 ezer, a szakképzettséget igénylő munkakör esetén a garantált bérminimumot kell biztosítani, ami bruttó 180 500 forint. A kormány célzottan támogatja a diákmunkát. A Pénzügyminisztérium 2018-ban meghirdette a nyári diákmunkaprogramot 3 milliárd forintos támogatási összeggel, amelynek keretében a 16-25 év közötti diákok kaphatnak munkalehetőséget. A programnak több új eleme is van, érdemes a Pénzügyminisztérium honlapján megismerkedni ezekkel a feltételekkel. Az idén rendelkezésre álló összegből mi arra számítunk, hogy ismét 25-30 ezer diák számára biztosíthatunk munkát a nyári időszakban. A program népszerűségét jelzi, hogy tavaly 27 ezer diák vett részt benne, sokan közülük kötelező szakmai gyakorlatukat is így teljesítették. A program a béreket támogatja, az önkormányzatok esetében 100 százalékos a támogatás, ami legfeljebb 2 és fél hónapra adható, június 18. és augusztus 31. között, maximum napi 6 órás időtartamra. Összege a minimálbér, illetve a már említett garantált bárminimum időarányos részének felel meg. Így szakképzettek esetében ez 135 375 forint, a szakképzettséggel nem rendelkezők esetében pedig bruttó 103 500 forint. Az önkormányzatoknak és a vendéglátásban, illetve mezőgazdaságban tevékenykedő cégeknek a járási hivatalokhoz kell benyújtani a felmerülő munkaerőigényüket. A diákok az illetékes járási hivatal foglalkoztatási osztályánál regisztrálhatják magukat. A kormány és természetesen a Pénzügyminisztérium nagyon bízik abban, hogy a diákok foglalkoztatása ezen a nyáron még hatékonyabb lesz, mint az azt megelőző évben. Ennek érdekében hirdettük meg ezt a programot, és nagyon bízunk benne, hogy sikeres lesz, és a munkáltatók és a diákok is élni tudnak vele. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Kérdezem képviselő asszonyt, hogy elfogadja-e az államtitkári választ. Parancsoljon!
A megfelelően szabályozott diákmunka mindenki számára előnyös, ezért államtitkár úr válaszát tisztelettel elfogadom. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen. Képviselő asszony elfogadta az államtitkári választ.Tisztelt Országgyűlés! Ezzel az interpellációk végére értünk, 15 óra 47 perc van. Most két perc technikai szünetet tartunk annak érdekében, hogy mindazok, akik halaszthatatlan hivatali feladatuk ellátása miatt elhagyják az üléstermet, azt zavartalanul tudják megtenni. [[Rövid szünet.]] [[Dr. Szűcs Lajost a jegyzői székben Móring József Attila váltja fel.]] Tisztelt Képviselőtársaim! Arra kérem önöket, hogy fontos megbeszéléseiket, amennyiben nem az ülésen elhangzó beszédekre vonatkoznak, az üléstermen kívül tegyék meg. Azon képviselőtársaimat pedig, akik lehetőséget adnak az azonnali kérdések elhangzására, illetve az azokra adott válaszokra, arra kérem, hogy foglalják el helyüket. Köszönöm szépen. A kormánypárti képviselőtársaimat is arra kérem, hogy amennyiben nem kíváncsiak az elhangzandó hozzászólásokra, beszédekre, felvetésekre, akkor szíveskedjenek kifáradni. Köszönöm. Az azonnali kérdések órája következik. [[15.50]] Tisztelt Országgyűlés! Gyöngyösi Márton képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a miniszterelnök úrnak: „Mennyire hiteles a Kormány politikája?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Frakcióvezető Úr! A miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy miniszterelnök úrtól személyesen kéri majd a választ.
Köszönöm a lehetőséget, elnök úr. Megvárom miniszterelnök urat.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt, frakcióvezető úr, amit ön egész biztosan tud, hogy miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell az ön kérdésére válaszolnia. Farkas Gergely képviselő úr, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a pénzügyminiszternek: „Miért nézi tétlenül a kormány az albérletárak robbanását, amely sok esetben a fiatalok továbbtanulását, életkezdését lehetetleníti el?” Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Tállai András államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem frakcióigazgató urat, hogy elfogadja-e a válaszadó személyét. Ő jelezte, hogy elfogadja. Farkas Gergely képviselő úré, frakcióigazgató úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A lakhatás kérdése egy olyan kérdés, amely nagy hatással van a hazánkat fenyegető demográfiára, a kivándorlásra, amely soha nem volt még ilyen nagy, a családok helyzetére, és még lehetne sorolni azokat a problémákat, amire befolyással van ez a kérdéskör. Amikor mi felvetünk ezzel kapcsolatban valami problémát, akkor önök általában ezt a CSOK-ra való hivatkozással, annak megindoklásával és pozitív fejleményeivel próbálják lekeverni, ugyanakkor én most szeretném hangsúlyozni, hogy nem a CSOK-ról szeretnék vitát nyitni, ugyanis nem az állandó, tartós lakhatásról szeretnék beszélni, hanem az ideiglenes, átmeneti lakhatásról.Nagyon fontos megjegyeznünk, és mindannyian tapasztalhatjuk, hogy az elmúlt években egy árrobbanás történt az albérletpiacon. Néhány városban megmásfélszereződött az albérletek ára, Budapesten konkrétan kétszeresek lettek az albérletárak a néhány évvel ezelőttieknek, és egy átlagos albérletár ma Budapesten 130-140 ezer forint környékén van. Ez különösen súlyos például a fiatalok esetében, akik a továbbtanulás miatt sokszor albérletet kénytelenek igénybe venni. Ugyanis, mint tudjuk nagyon jól, Magyarországon kevés a kollégiumi férőhely, így nagyon gyakran előfordul, hogy a diákokat, az egyetemistákat nem veszik fel kollégiumba. Ilyenkor nem marad más választásuk, mint hogy albérletbe próbálnak menni, ugyanakkor nagyon sok fiatalnak ezt nem teszi lehetővé a családi háttere. Így tehát rögtön egy olyan tényező lép életbe, amely esetén nem az számít, hogy egy fiatal mennyire tehetséges, szorgalmas, hanem hogy a családi háttere megengedi-e számára azt, hogy albérletet tudjanak bérelni számára. Ugyanígy a fiatalok életkezdése kapcsán nagyon sokan nem mernek belevágni egy hitelfelvételbe, nem tudják még, hogy hol fognak hosszú távon letelepedni, ők sem merik a CSOK-ot felvenni, albérletet keresnek, pontosabban: keresnének, hogyha a fizetésük megengedné ezeknek a horribilis összegeknek a kifizetését. Ezt azonban nagyon sok esetben nem tudják megtenni. Mindezekre tekintettel kérdezem államtitkár urat, hogy milyen lépéseket tesz a kormány ezen társadalmi rétegek megsegítése érdekében. Várom válaszát. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A válaszra megadom a szót Tállai András államtitkár úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Ahogy ön is említette, bizony megváltoztak a gazdasági körülmények Magyarországon. 2010-ben még 12 százalék volt a munkanélküliség, most pedig 4 százalék alatti. 2010-ben még munkanélküliségről beszélhettünk, most bizony 2018-ban pedig munkaerőhiányról. Ennyit változott a gazdasági környezet Magyarországon. Ennek sok pozitív hatása van, például a jövedelmeknek, béreknek a megemelkedése, például az, hogy a kivándorlás lényegesen kisebb, lassabb, sőt a visszafelé áramlás is lényegében elkezdődött. Sajnos ennek mint kiderült negatív hatásai is vannak, mégpedig a munkaerő-mobilitás szempontjából nagyon nehezen elégíthető ki a lakhatás igénye. A lakhatást a piac befolyásolja, a kereslet és a kínálat, ezért a kormányzatnak direkt, közvetlen behatási lehetősége nincs. Nyilván ezt a kormány felismerte, ezért a következő intézkedéseket emelném ki. Az egyik, hogy megnöveltük az adómentes lakhatási támogatás összegét, tehát amit a munkáltató adhat a munkavállalójának, hogy keressen albérletet, és ezt fizesse ki. Ez 82 800 forint. Eltörölték az egészségügyi hozzájárulást lakás bérbeadása esetében, hogy növekedjen a kínálat. További ösztönzések vannak a társaságiadó-levonás tekintetben munkásszállások kialakítására és fenntartására. Január 5-én második alkalommal írtunk ki pályázatot 5 milliárd forint összegben munkásszállások építésére, erre több önkormányzat is jelentkezett. 2017-ben négy munkásszállás építését tudta támogatni a kormány, és ha megengedi, az egy percben szeretném folytatni az intézkedések sorolását. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Farkas Gergely képviselő úré a szót. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Államtitkár úr először azt mondta, hogy a kormányzatnak nincs hatása, aztán ön is belátta, hogy igenis lenne, és el is kezdett néhány intézkedést sorolni. Ugyanakkor ezek édeskevesek voltak a jelenlegi helyzetre, és sokkal többet és sokkal gyorsabban kellene tenni. Ön is tudja azt a nagyon egyszerű közgazdasági tételt, hogy ha a kínálatot sikerül növelni, akkor az az árak csökkenéséhez fog vezetni. Igenis, ha gyorsabban épülnének kollégiumok, akkor az már segítség lenne a fiataloknak. Igenis lehetne például egy kormányzati beavatkozásként, akár Berlin példájaként egy plafont szabni az albérletáraknak. Berlin egy szabadpiaci ország fővárosa, ott ezt meg merték tenni.De hogy egy másik példát mondjak: a Jobbik egyik régi programpontját hozom fel, amely szintén a kínálat bővítését segítené, egy szociális bérlakásrendszer építése igenis nagy segítség lenne mind a fiatal, életkezdés előtt álló családoknak, mind pedig a továbbtanulás miatt más városba költözőknek. Ezt kellett volna már nagyon régen meglépnie a kormánynak, sajnálom, hogy eddig nem tették meg, de bízom benne, hogy mielőbb meg fogják tenni ezen társadalmi csoportok megsegítése érdekében. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz az államtitkár urat illeti. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Tehát folytatom azzal, hogy a kollégiumok fenntartására 3,7 milliárd forint van a felsőoktatási intézmények költségvetésében, lakhatási támogatásra még ennél is több, 3,8 milliárd forint, illetve a felsőoktatási intézményekhez nem tartozó diákotthonok, kollégiumok támogatására 230 millió. Igenis, a kormány figyel arra, hogy a felsőoktatási intézményekben növelje a kollégiumi férőhelyek számát, és ezzel könnyebbé tegye a hallgatók számára a kollégiumi elhelyezkedést. Elkészült az országos felsőoktatási, kollégiumfejlesztési stratégia, amelynek eredményeként 48 018 férőhelyre nőne a teljes kapacitás. És feltétlenül meg kell említeni bár ön megtiltotta a CSOK otthonteremtési támogatás lehetőségét, ami jelentős bővülést fog hozni, illetve a diákhitellel rendelkezők esetében az állam átvállalja a törlesztést, vagyis eltörli bizonyos feltételek esetén. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony, az MSZP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a nemzeti vagyon kezeléséért felelős tárca nélküli miniszter asszonynak: „A vonat nem vár, de a mozdonyvezető sem?” címmel. Tisztelt Képviselő Asszony! Miniszter asszony halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Fónagy János államtitkár urat jelölte ki. [[Jelzésre:]] Úgy érzem, a metakommunikációnk lehetővé teszi, hogy mondjam, hogy képviselő asszony elfogadja a válaszadó személyét. Borbély Ildikó képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Hát, annyira fontos a téma, hogy miniszter asszonyt sem várjuk meg a válaszával, elfogadom, hogy államtitkár úr választ adjon. Tavaly 3,5 évet késtek összességében ha összeszámoljuk a magyar vasúton a vonatok. De azt is tisztázni kell, hogy az összeadott késésekben nincsen benne a 6 perc alatti késések száma. Aki nap mint nap használja a vasúton közlekedő eszközöket, az nagyon jól tudja, hogy nem a minősége javult a vasútnak, bármekkora beruházások történtek az elmúlt időszakban, hanem talán mi, utasok simulunk bele a rendszerbe, mert elfogadjuk azt, amit kapunk. Nem tudunk mit csinálni: elfogadjuk, hogy napi szinten késve érkezünk meg, vagy beleszámoljuk azt, hogy egy órával hamarabb indulunk, az előző járattal indulunk a munkába, mert elfogadjuk azt, hogy késnek a vonatok. Államtitkár úr, sok mindent láttunk már, aki vonattal közlekedik, sok mindent hallottunk, de ami a hétvégén történt: Füzesabonynál megállt a vonat, mert a mozdonyvezetőnek lejárt a munkaideje, és meg kellett a vonatot állítani, és így több órás késéssel érkezett meg a menetidőhöz képest. [[16.00]] Én azt gondolom, hogy olyat produkált, amit jóformán csak filmekben tudnánk előidézni. Hozzáteszem, jogos, hogy ha valakinek lejár a munkaideje, ne veszélyeztesse az emberek életét, mondjuk azért, mert fáradt, de államtitkár úr, a XXI. században úgy, hogy önök azt fogják nekem majd mondani, hogy mekkora fejlesztéseket hajtottak végre az elmúlt időszakban, és hogy minden rendben van, hogyan fordulhat az elő, hogyan fordulhat elő, hogy nyílt pályán leáll egy vonat, mert nem tudnak biztosítani munkaerőt, nincs ott a váltótársa a mozdonyvezetőnek? Én azt gondolom, hogy ilyen már nem fordulhatna ma Magyarországon elő. Többször fogják ezt előidézni a Magyar Államvasutaknál [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] szokjunk hozzá, államtitkár úr, vagy csak egyedi esetről beszélhetünk? Várom válaszát.
Köszönöm szépen. A válaszra Fónagy János államtitkár úrnak adok szót. Parancsoljon, államtitkár úr!
[[Mikrofon nélkül.]] Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Asszony! Hogy miért fordult ez elő? Azért, mert leszakadt a vezeték. A vezeték a világ minden részén leszakad ilyen melegben; ez, ahol a vasút jár, előfordul. Ön, évek óta figyelem, barátilag kíséri figyelemmel utasként is a magyar vasút történetét, ezért sajnálom, hogy felül az ilyen bombasztikus újságcikkeknek. A következő történt: leszakadt a vezeték, valóban késett a vonat, ezért innen is elnézést kérünk az utasoktól. A mozdonyvezető Nagyút állomásig továbbította az egyébként Nyíregyházáig járó 560-as számú vonatot, ahol a 12 órás munkaideje egyébként lejárt, beleszámítva a 45 perces munkaközi szünetet is. A vasúti közlekedésről szóló törvény alapján a 10 óra lehetséges munkaidőből 9 óra 46 percet használt fel. Ahogy neki elő volt írva, jelentette ezt a felettesének, jelentette, hogy fáradt, lejárt a munkaideje, váltást kér. A leváltó mozdonyvezető, akinek a forgalmi helyén, Miskolc-Tiszai pályaudvaron kellett volna őt leváltania, a szembe jövő, egyébként IC 517-es számú vonattal érkezett meg Nagyútra 10 óra 16 perckor. Nagyúton tehát 22 percet állt a vonat emiatt, amiért ismételten megköszönöm az utasok türelmét, és ezért elnézést kérek, de a mozdonyvezető és a magyar vasút úgy járt el, ahogy ilyen helyzetben el kell járni. Betartották az utasok biztonságára vonatkozó szabályokat, s ennek megfelelően jártak el. Egyébként a mozdonyvezető nem hagyta el a mozdonyt, biztosította az energiaellátást, és bevárta az őt leváltó mozdonyvezetőt, ezért köszönet a mozdonyvezetőknek, és köszönet önnek, ha a jövőben nem ül föl az ilyen újságcikkeknek. [[Felmutat egy újságot.]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Gyakorló utasként, államtitkár úr, hát, nem bombasztikus hír, hogy leszakad a felsővezeték valamelyik vasútvonalon, heti szinten akár többször előfordul azon a vonalon is, ahol én járok, Budapest-Kaba viszonylatában. Az sem bombasztikus hír, hogy tényleg úgy ülünk föl a járatokra, hogy rászámoljuk azt a 15 perces, fél óra, egy óra hosszás késést, mert ha csak a menetidőt nézem, akkor tuti biztos, hogy soha nem érek oda pontosan, ahova én elindulok; beleszámoljuk az elinduláskor. Államtitkár úr, az a baj, hogy arra sem foghatjuk a felsővezeték-szakadást, ha meleg van, mert a Magyar Államvasutaknál, ha meleg van, ha hideg van, ha fúj a szél, ha esik, teljesen mindegy, hogy milyen időjárás van, állandóan történik valami. Azzal egyetértek, hogy ha valaki fáradtabb és lejárt a munkaideje, csak tudja, államtitkár úr, a legnagyobb probléma az, hogy akkora a munkaerőhiány már az Államvasutaknál is, és évek óta nem tudják kezelni ezt a munkaerőhiányt. Aki utazik vonalon és beszélget a vasutasokkal, nagyon jól tudja [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret leteltét.]] hogy milyen lehetetlen körülmények között kell végezniük a munkájukat, és évek óta nem tesznek ez ellen semmit, államtitkár úr. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Fónagy János államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Képviselő asszony megjegyzései lehetőséget adnak számomra, hogy itt a nagy közvéleményt is tájékoztassam arról, hogy tavaly a vasútnál 3 éves bérmegállapodás keretében több mint 30 százalékos bérfejlesztést hajtottunk végre, tehát a magyar kormány igenis megteszi azt, amit meg lehet. Egyébként igen, ahogy ön mondta, egy vasúti vezeték, ha hideg van, akkor attól, ha meleg van, akkor attól, fönnáll a veszélye, hogy leszakad; ez a világon mindenütt előfordul. Továbbra is azt mondom, hogy 7600 kilométer hálózaton, sok ezer kilométer felsővezetéknél ez előfordul. Egyébként javultak a magyar vasút késettségi mutatói; az, hogy nem tökéletes, abban én önnek igazat adok. Tekintettel arra, hogy ön mindig olyan vonatra száll fel, ami késik, fel kell tennem a kérdést: lehet, hogy nem a vasútban van a hiba, hanem önben? Köszönöm szépen. [[Derültség. Taps a kormánypártok soraiban. Bangóné Borbély Ildikó: Ezt azért nem gondoltam volna, hogy csak én tehetek róla.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Országgyűlés! Az azonnali kérdések órájában vagyunk. Vadai Ágnes képviselő asszony, a DK képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrhoz: „Kaspersky Lab” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Kontrát Károly államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem, képviselő asszony elfogadja-e a válaszadó személyét.
Beérem államtitkár úrral, de majd lesz, amikor csak a miniszterrel.
Képviselő asszony jelzi, hogy elfogadja. Akkor Vadai Ágnes képviselő asszonyé a szó. Most az öné.
Köszönöm a szót. Tisztelt Képviselőtársaim! Önök talán és államtitkár úr sem ismeri ennek a felszólalásnak a szövegét, de lehet, hogy az oroszok már igen, merthogy a tervezetet és a gondolatokat azon a számítógépen tároltam, amelyre az Országgyűlés Hivatala a Kaspersky Lab vírusirtóját telepítette föl. Ez az a cég, tudja, államtitkár úr, amelyet az amerikai és az izraeli hírszerzés is azzal vádolt, hogy kémkedett. Az oroszok már nem a spájzban vannak, hanem a számítógépeinken, az önök számítógépein, az államigazgatási számítógépeken, az országgyűlési képviselők számítógépén, és ki tudja, még hol. Jóllehet a Kasperskynek nincs is sok választása, hiszen az orosz törvények előírják az együttműködési kötelezettséget az orosz titkosszolgálatokkal. Ebben persze megvan a rutinjuk is, hiszen a cég tulajdonosa korábban maga is az orosz hírszerzésnek dolgozott. Vannak persze kormányok, amelyek kemény választ adtak a kémkedési vádra és a kémkedési tevékenységre. Az amerikai belbiztonsági minisztérium már tavaly szeptemberben megtiltotta, hogy az amerikai kormányzat számítógépein a cég vírusirtóját használják. Azóta a holland kormány is közölte, hogy a hivatalokban, a holland kormányhivatalokban a nemzetbiztonsági kockázat miatt megszüntetik a Kaspersky Lab szoftvereinek használatát. Nálunk ez a nemzetbiztonsági kockázat kormányzati szerződésekbe van foglalva. Önök úgy döntöttek, hogy az oroszok ne szűkölködjenek a spájzban, beinvitálták és leültették őket a nappaliban. [[Dr. Rétvári Bence: Ha jól emlékszem, Gyurcsány nappalijában járt.]] Orbán Viktor talán maga sem gondolta volna 30 évvel ezelőtt, hogy a „ruszkik, haza!” azt fogja jelenteni az ő világában, hogy a ruszkik haza fognak járni. Éppen ezért kérdezem államtitkár urat, hogy meddig leszünk még bekötve a Kremlbe, és hogy lehetséges-e, hogy a kormány bontson szerződést a Kaspersky Labbel, hogy a „nemzetbiztonság” kifejezés ne egy komolyan vehetetlen és cinikus kifejezés legyen az önök tevékenységének köszönhetően Magyarországon, 2018-ban. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A választ Kontrát Károly államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Asszony! A kibertér védelme érdekében a kormányzati rendszerekben arra kell törekedni, hogy a számítógépeken tárolt adatok megbízhatósága, sértetlensége és elérhetősége mindig biztosított legyen, és azokba semmiképpen se kerülhessen be vírus. Ezt csak akkor lehet elérni, ha az érintett rendszerekben egymástól függetlenül több vírusirtót használnak, ezáltal még abban az esetben is elkerülhető a fertőzés, ha esetleg maga a program készítője hagy erre vonatkozó kiskaput. A központi kormányzati adatközpontban többféle vírusvédelemmel látják el a szervereket, így nem marad nyitva kiskapu még az előállítók számára sem, tisztelt képviselő asszony. Ennek a munkának az az eredménye, hogy bár több behatolási kísérlet is történt Magyarországgal szemben, egyik sem volt sikeres [[Dr. Vadai Ágnes: Dehogynem!]] , és mindegyiket elhárítottuk. A Nemzeti Kibervédelmi Intézet és a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. is folyamatosan figyelemmel kíséri a hálózati kommunikációt, hogy megakadályozza az esetleges adatvesztést. [[16.10]] Az elmúlt időszakokban évekre visszatekintve semmiféle adatvesztést nem detektált a Nemzeti Kibervédelmi Intézet. A jelenleg hatályos, Magyarország nemzeti kiberbiztonsági stratégiájáról szóló 1139/2013. kormányhatározat értelmében Magyarországon a kibertér szabadságának és biztonságának szavatolása a kormányzat, a tudomány, a gazdasági és a civil szféra közös felelősségvállalásán alapuló szoros együttműködésével, összehangolt tevékenységével valósul meg. Tehát a kibertér védelmének együttműködésre, közös felelősségvállalásra alapozott modellje valósul meg Magyarországon eredményesen, tisztelt képviselő asszony. [[Taps a kormánypárti padsorokból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Vadai Ágnes képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Itt gyér volt a taps, az oroszoknál biztosan nagyon tapsoltak. Ők aztán ezt a választ várták. Mi is azt gondoltuk, hogy ez a válasz érkezik, hiszen az lett volna a valódi, korrekt szakmai válasz, hogy önök felmondják a Kaspersky Labbel a szerződést, de nyilván nem teszik, mert Putyin és az oroszok ezt nem engedi önöknek. Önök ezekkel áruba bocsátják Magyarországot. Engedje meg, államtitkár úr, hogy figyelmeztessem önt arra, hogy nagyon szép volt, amit a kibervédelemről mondott, nagyon szép volt a kibervédelmi stratégia, de azért felhívnám a figyelmét arra, hogy van olyan minisztérium, amely érzékelte ezt a veszélyt, és fél évvel ezelőtt eltávolította a minisztérium valamennyi számítógépéről a Kaspersky Labet, mert ők megértették, hogy vannak olyan titkosszolgálatok, és ebbe nemcsak az orosz, hanem minden más titkosszolgálat beletartozik, akiket sem a spájzba, sem a nappaliba, sem a számítógépekre, sem sehova nem engedünk be, mert ez az önök feladata, hogy távol tartsák Magyarországtól ezeket a titkosszolgálatokat. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Most nem ezt teszik, nyitva hagyják az ajtót, nyilván, mert ez a politikai érdekük. [[Taps a DK és az LMP padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon!
Ha visszagondolok az elmúlt tíz évvel ezelőtti történésekre, akkor azt kell mondanom, önök engedték be az oroszokat a nemzetbiztonsági szolgálathoz [[Dr. Vadai Ágnes: Ez nem igaz! Ez nem igaz!]] önök engedték be [[Dr. Vadai Ágnes: Ez nem igaz!]] büntetőeljárás is van folyamatban ezzel kapcsolatban. [[Dr. Vadai Ágnes: Most bukott el a peretek! Zaj. Az elnök csenget.]] Ön akkor kormányzati felelősséget vállalt, úgy tudom, a Honvédelmi Minisztérium államtitkára volt, így van, tisztelt képviselő asszony, önök engedték be az oroszokat a spájzba vagy a házba. [[Dr. Vadai Ágnes: Hova?]] Mi bezártuk az ajtót, tudja, képviselő asszony?! [[Dr. Lukács László György: Miután bejöttek és vendégül látjátok őket!]] Nálunk a biztonság a legfontosabb közösségi érték, és Magyarország minden szempontból biztonságos ország, a kibervédelem tekintetében is biztonságos ország. [[Dr. Vadai Ágnes: Kormányzati honlapot támadnak, a Honvédelmi Minisztériumét is!]] isztelt Képviselő Asszony! Arra kérem önt, hogy hallgasson meg, én is meghallgattam, tisztelem önt mint nőt, de tegye meg, hogy végighallgat! Még egyszer mondom: Magyarországon minden magyar hatóság, titkosszolgálat, egyéb szerv a magyar nemzet érdekében dolgozik, nem úgy, mint annak idején önöknél, amikor beengedték az oroszokat, beengedték az oroszokat a Nemzetbiztonsági Hivatalba. [[Dr. Vadai Ágnes: Ki? Hol?]] Sajnos ez megtörtént. Mi bezártuk az ajtókat. [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az idő leteltét.]] Tisztelt képviselő asszony, mi Magyarország érdekeit képviseljük. [[Dr. Vadai Ágnes: Jogerős ítélet született! Dr. Lukács László György: Ki kellett volna őket rakni!]] Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Keresztes László Lóránt, Szél Bernadett és Schmuck Erzsébet képviselők, az LMP képviselői, azonnali kérdést kívánnak feltenni a miniszterelnök úrnak: „Kivel köt új megegyezést a kormány?” címmel. Miniszterelnök úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Gulyás Gergely Miniszterelnökséget vezető miniszter urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önöket, gondolom, önt kell kérdeznem, Keresztes László Lóránt képviselő úr, hogy elfogadja-e, elfogadják-e a válaszadók személyét, vagy személyesen miniszterelnök úrtól várják a választ. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Megvárnánk miniszterelnök urat a válaszadásra.
Köszönöm szépen. Tájékoztatom önt és a tisztelt Házat, hogy miniszterelnök úrnak a második soron következő azonnali kérdések órájában kell a kérdésre válaszolnia.Demeter Márta képviselő asszony, az LMP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni a külgazdasági és külügyminiszternek: „Hogyan lehet Zaid Naffa még ma is tiszteletbeli konzul Magyarországon?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Magyar Levente államtitkár urat jelölte ki. Képviselő asszony jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét, így Demeter Márta képviselő asszonyt illeti a szó. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm, elnök úr. Államtitkár úr! Zaid Naffa a mai napig Jordánia tiszteletbeli konzulja itt, Magyarországon, és teszi ezt, megtörténhet ez annak ellenére, hogy ő volt az, aki segédkezett Ghaith Pharaonnak, a terrorizmus finanszírozásáért is körözött nemzetközi bűnözőnek a magyar hatóságokkal karöltve, hogy idejöhessen Magyarországra, üzletelhessen Orbán Viktorral és családjával. Ő az a tiszteletbeli konzul, aki folyamatosan a miniszterelnök környékén sertepertél, aki családtagjainak Semjén Zsolt intézett állampolgárságot, és folyamatosan Áder Jánossal is mutatkozik, tehát látszik, hogy rendkívül fontos, főleg üzleti szempontból egyébként magyar kormányzati szereplőknek. Ez a tiszteletbeli konzul, tehát Zaid Naffa volt az, aki megbukott a Terrorelhárítási Központ átvilágításán, szakhatósági jogkörében tette ezt az átvilágítást a Terrorelhárítási Központ, és egyébként terrorszempontú kockázatelemzést végzett, és így mutatta ki azt, hogy Zaid Naffa nemzetbiztonsági kockázatot jelent, ő az, aki Orbán Viktor kedvenc arab üzletembere. Önök rengetegszer hivatkoztak arra, hogy nem hívhatják vissza, nem foszthatják meg a tiszteletbeli konzuli tisztségétől, mert önöknek erre nincsen lehetőségük. Ez szemenszedett hazugság. Eleve az első Orbán-kormány kérte, hogy Zaid Naffa itt legyen tiszteletbeli konzul Magyarországon, a másik pedig, hogy önök bármikor léphetnek a bécsi egyezmény 23. cikke szerint, amely szerint persona non gratának minősíthetik Zaid Naffát, tehát jelezhetik, hogy nem elfogadható Magyarország számára. Ezt indoklás nélkül önök bármikor megtehetnék. Ezt annak ellenére sem tették meg, hogy még egyszer ismétlem megbukott a nemzetbiztonsági átvilágításon Zaid Naffa. A kérdésem tehát továbbra is az és egyenes választ várok, államtitkár úr -, hogy mikor minősítik Zaid Naffát persona non gratának, mikor jelzik végre Jordánia számára, hogy önöknek nem elfogadható ez az ember. Ezt bármikor megtehetik indoklás nélkül. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Magyar Levente államtitkár úr válaszol az elhangzott kérdésre. Parancsoljon!
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Idestova talán egy éve tart az a párbeszéd, amit a képviselő asszonnyal folytatunk ebben a témában, és ennek szóbeli és írásbeli formában is lenyomata van. Ezért én amellett, hogy megpróbálok érdemi választ adni, tisztelt képviselő asszony, remélem, fennmarad a tárgyban folytatott levelezésünk. Igazán kár volna, ha lekerülne a napirendről, hiszen most már lassan napi rutin, hogy ugyanazt a választ, aminél többet nem nagyon tudunk önnek mondani, most már megküldöm önnek.Tisztelt Képviselő Asszony! Engedje meg, hogy néhány sort felolvassak, mert egészen pontos akarok lenni a tények pontos rögzítése végett. Tehát még egyszer szeretném elmondani, hogy a fogadó országba akkreditált tiszteletbeli konzulok kinevezési eljárása a küldő állam által a fogadó országnak címzett szóbeli jegyzék megküldésével veszi kezdetét. Ezt azért fontos tisztázni, és azért fontos visszatérni újra és újra erre a momentumra, mert az ellenzék részéről rendszeresen ér bennünket az a vád, hogy olyan tiszteletbeli konzulok kinevezését kezdeményezzük Magyarországon, akikkel úgy vélik valamilyen probléma fennáll. Tehát nem Magyarország kezdeményezi, Magyarország a fogadó állam, tehát jóváhagy. A jelölés a külső ország kizárólag joga. Ez így történt Jordánia magyarországi tiszteletbeli konzulja esetében is, akinek a jelöléséről Jordánia bécsi nagykövetsége 2003. január 8-án tájékoztatta az akkori Külügyminisztériumot, és egyben kérte Magyarország hozzájárulását a kinevezéséhez, amit a külügyminiszter 2003. szeptember 5-i döntése alapján meg is adott. Szeretném tájékoztatni a tisztelt képviselő asszonyt, hogy a tiszteletbeli konzul úr tevékenységével kapcsolatban az illetékes intézmények a mai napig kockázatot nem jeleztek. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Egyperces viszonválaszra Demeter Márta képviselő asszonynak adom meg a szót. Parancsoljon!
Államtitkár úr, most már teljesen világos, hogy inkább csinálnak hülyét a Külügyminisztériumból, és csinálnak hülyét a magyar államból lényegében, csak hogy védjék azt az embert, akiről a TEK is kimondta, hogy veszélyt jelent Magyarország biztonságára, és teszik ezt úgy, hogy egyébként naponta hallunk önöktől mindenféle kommunikációs paneleket, hogy küzdenek a terrorizmus ellen. Hát, itt egy olyan emberről beszélünk, aki terrorszempontú kockázatelemzéssel végzett eljárásban bukott meg a nemzetbiztonsági átvilágításon. Nem tudom, miért ilyen értékes önöknek Zaid Naffa, bizonyára rengeteg szívességet tehet a magyar kormánynak. Tényleg ezt most már nem söpörhetik a szőnyeg alá. Azt mondja meg, hogy lépnek-e! Gondolom, ismeri egyébként a bécsi egyezmény 23. cikkelyét. Egyébként 2016-ban a TEK nagyon világos véleményt közölt, úgyhogy teljesen mindegy, hogy bármit egyébként tiszteletbeli konzuli minőségében csinált ez az ember, vagy pedig nem, veszélyt jelent az ország biztonságára, nem töltheti be ezt a tisztséget. Kérdés: kiállnak-e, államtitkár úr, az ország biztonságáért? [[16.20]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg Magyar Levente államtitkár urat. Parancsoljon!
Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Ön a felvezetőjében egy olyan személlyel kapcsolatos tevékenységét kifogásolta a jordán tiszteletbeli konzulnak, aki idestova több mint egy éve halott. Azt gondolom, képviselő asszony, hogy ez legalábbis nem etikus. Arra kérem, hogy a jövőben az ellenzéki képviselőtársaival egyetemben tartózkodjanak attól, hogy halott embereket citálnak ide az ország nyilvánossága elé. Azt gondolom, hogy ezen az ügyön régen túl vagyunk, Magyarországnak semmifajta kára nem származott ebből az ügyből. Tisztelt Képviselő Asszony! Még egyszer szeretném önnek hangsúlyozni, hogy a Külügyminisztérium semmifajta jelzést azzal kapcsolatban nem kapott, hogy Zaid Naffa magyarországi tiszteletbeli konzuli tevékenységével kapcsolatban nemzetbiztonsági kockázat merült volna fel. Ilyen értelemben a Külügyminisztérium lépést ebben a kérdésben nem tervez. Köszönöm szépen. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Tordai Bence képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az innovációért és technológiáért felelős miniszternek: „Nem szégyellik magukat legalább egy kicsit?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Cseresnyés Péter államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem önt, képviselő úr, elfogadja-e a válaszadó személyét, vagy megvárja…
Nagy örömmel elfogadom. Köszönöm.
Köszönöm szépen. Tordai Bence képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Országgyűlés! A múlt héten ismét többszörösen bebizonyosodott, hogy nincs még egy akkora tolvajbanda az Európai Unióban, mint az Orbán-rezsim. Napvilágot látott az Európai Csalás Elleni Hivatal 2013-2017-re vonatkozó jelentése, amely szerint a Magyarországnak juttatott támogatások 4 százalékát vissza kellene venni. Összehasonlításul: ez a szám kétszer akkora, mint a második legrosszabb eredményt hozó Szlovákiáé, és több mint kilencszer akkora, mint az uniós átlag. Ízlelgessük csak egy kicsit: korrupcióban az Orbán-rezsim 912 százalékon teljesít. De nem csak a Csalás Elleni Hivatal állapította meg, hogy Magyarországon szétlopja a pénzeket a Fidesz és vidéke. Az Európai Bizottság tavaly az intézményrendszert vizsgálta, és most a jelentéstervezetükben azt mondják, hogy az uniós támogatású projektek hazai közbeszerzési rendszere, különös tekintettel az ellenőrzésre, közel elégtelenre vizsgázott. Olyan közpénzszivattyúkat vettek górcső alá, mint a 3-as metró rekonstrukciója, amely 69 milliárdról 60 milliárd forintra drágult , a Szántód-Kőröshegy-Balatonszentgyörgy, illetve a Fonyód-Kaposvár vasút fejlesztése, amely 55 helyett 72 milliárd forint lett, vagy éppen a Kelenföld-Százhalombatta vasút-korszerűsítés, amely 31 helyett 51 milliárd forintba fájt. A teljes intézményrendszer 3-as osztályzatot kapott a négyfokozatú skálán, ahol az 1-es a legjobb jegy. Ez azt jelenti, hogy nagy hibákkal éppen hogy csak működik a rendszer. Annyi szabálytalanságot találtak, hogy átalány 10 százalékos visszafizetési kötelezettséget javasoltak a projektek mindegyikére. Magyarán, ez azt jelenti, hogy a fideszes tolvajok zavartalan működését tevő rendszer miatt 100-150 milliárd forinttal lesznek szegényebbek a magyar adófizetők. Minden magyar állampolgár 10-15 ezer forint büntetést fizet azért, mert maguk nem bírnak leállni a lopással. Kérdezem az államtitkárt, hogy ilyenkor azért legalább egy kicsit szégyellik-e magukat. Köszönöm.
Nem köszönöm meg, képviselő úr, a felszólalását, azért, mert ha egyetlenegy embert mondott volna az elmúlt időszakban, akit Magyarországon lopásért elítéltek volna, akkor jogos lenne mindez a kirohanás, amit mond. [[Korózs Lajos: Az nem jelenti azt, hogy nem bűnös, mert nem ítélték el!]] Képviselő úr, önt nem kérdeztem! Majd ha önnek adok szót, akkor lesz lehetősége hozzáfűzni, de egyelőre az ülést én vezetem, és én mint ülésvezető úgy ítélem meg, hogy ez a valóságtól elrugaszkodott hozzászólás volt. Cseresnyés Péter államtitkár urat illeti a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Képviselő Úr! Én azt hiszem, hogy az elmúlt időszakban való megszólalásai alapján akinek szégyenkeznie kell, az ön, hiszen mintha nem tudná, hogy hol van, néha úgy fogalmaz és úgy nyilvánul meg. Természetesen érdemben is szeretnék válaszolni a kérdésére. Legfőképpen azt, hogy egy olyan jelentéstervezetet citált ide, amelynek a vizsgálata még folyamatban van. De ha ön következetes akarna lenni és nem egy politikai megfontolásból megfogalmazott gondolatsorral állt volna ide, hanem ténylegesen a problémát próbálta volna elemezni és visszament volna, mondjuk, a 4-es metró építésére is, abban az esetben azt citálta volna ide és arról kérdezett volna, hogy hogy áll az az ügy… az az ügy, amelyről már szinte teljes mértékben bebizonyosodott, hogy nagyon komoly visszaélések voltak akkori szocialista-liberális kormányzat idején. Az akkori fővárosi vezetéssel együttműködve nagyon komoly visszaélések kapcsán úgy néz ki, hogy a következő időszakban visszafizetési kötelezettsége lesz az országnak, éppen azért, mert abban az időben történtek hasonló események vagy bizonyítható történések, amit most itt ön feltételezésként, sugallásként megfogalmazott. Azt hiszem, hogy a címben megfogalmazott kérdésre a válasz egyébként az, hogy miután az ország fejlődik, és folyamatosan eredményeket, lépésről lépésre megmutatkozó eredményeket tudunk felmutatni mind a beruházások, mind a munkanélküliség, mind a képzés, mind az egészségügy kapcsán, ezért a kérdésben megfogalmazott sugallást visszautasítom. Azt kérem öntől, hogy következetes legyen, és azokról a visszaélésekről beszéljen, amikről már bebizonyosodott, hogy visszaélések, és ne állítson olyanokat, ami még vizsgálatban sincs, vagy vizsgálat folyamatában van és még csak feltételezések vannak. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra megadom a szót Tordai Bence képviselő úrnak. Parancsoljon!
Köszönöm. Egyszerre szeretnék válaszolni elnök úrnak és államtitkár úrnak.
Képviselő úr, mielőtt továbbmenne: önnek nincs lehetősége nekem válaszolni. [[Tordai Bence: Akkor csak az államtitkár úrnak.]] Amennyiben nem tetszik a vezetési stílusom, a házszabály értelmében eljárást kezdeményezhet ellenem. Tessék, tegye meg, de miköztünk külön diskurzus az ön részéről nem lehet. Parancsoljon! [[Tordai Bence: Értem.]] Kérem az órát visszaigazítani a képviselő úrnak.
Azért, mert Polt Péter nem ítél el egy Fidesz-bűnözőt sem, még nem jelenti azt, hogy nincsenek Fidesz-bűnözők ebben az országban. Ha minden korrupciót kutató nemzetközi és hazai szervezet azt állapítja meg, hogy példátlan a korrupció mértéke, hogy szétlopják az országot, és hogy a Fidesz-rezsim gyakorlatilag eköré építi a politikáját, akkor én hadd legyek már annyira valósághű, hogy ezt kimondom itt az Országgyűlésben is. Ha jól értettem az államtitkári választ, azt mondta, hogy mivel egyébként fejlődik az ország, ezért nyugodtan lophatnak? Gyakorlatilag így összegezném az ön válaszát. Attól tartok, hogy ezt nem tudjuk elfogadni, nem tudják elfogadni a magyar és európai adófizetők sem, akiknek a pénzét szétlopják. S igen, politikai indíttatású beszédet mondok itt, az a cél, hogy ne tehessék meg ezt mindenféle reflexió nélkül, tökéletesen büntetlenül. Nem hagyjuk szó nélkül, hogy havi és éves szinten száz- és ezermilliárdokat visznek el a közös kasszánkból. Ez továbbra sem lesz elfogadható, és igen, szégyellhetik magukat.
Köszönöm szépen. Egyperces viszonválaszra államtitkár úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Arról én nem tehetek, hogyha a képviselő úrnak szövegértési problémái vannak. Nem azt mondtam, amit ön állított. Az a probléma, képviselő úr, hogy ön vindikálja a jogot magának meg ezek szerint bizonyos szervezeteknek, hogy ítéletet mondjanak, mondjuk, a bíróság helyett. Ugyanis ítéletet Magyarországon, de más országokban is az arra feljogosított bíróságok hozhatnak. Tehát az, hogy ön kitalál valamit vagy valamit állít valamiről, nem ítélet, ez csak egy feltételezés. Az, hogy egy megszövegezett jelentésben feltételezések vannak, még nem azt jelenti, hogy az úgy is történt. Ők gyanakodnak valamire, de hogy a valóságban úgy van-e, ahogy azt megfogalmazták, az egy másik kérdés. Csak a közelmúltban számtalan olyan kérdés és olyan megfogalmazás került nyilvánosságra önöktől vagy éppen nem kormányzati szervektől a kormányt támadva, amelyekről bebizonyosodott, hogy a valósággal köszönőviszonyban sincsenek. Úgyhogy arra kérem önt, hogy amikor egy kérdést megfogalmaz vagy állítást fogalmaz meg, a tényekkel legyen tisztában, és a tényeken alapuljon az. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Fidesz soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Salacz László képviselő úr, a Fidesz képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az igazságügyi miniszternek: „Meddig próbálkozhat még a baloldal a törvények megkerülésével?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Völner Pál államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem nem kérdezem, mert látom a bólintását, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Salacz László képviselő úré a szó. Parancsoljon! [[16.30]]
Tisztelt Államtitkár Úr! Mint ismert, az MSZP és szatellitpártjaitól nem áll távol a tisztességtelen politikai küzdelem, jelesül: a pártjaik törvénytelen eszközzel történő finanszírozása. A gyanú szerint az előzetes letartóztatásban lévő, többmilliárdos adócsalással vádolt Czeglédy Csaba, az MSZP és a DK házipénztárosa a bűncselekményekből származó pénzből finanszírozta az MSZP és a DK és egyes álfüggetlen jelöltek kampányát és egyéb párttevékenységét. A baloldali pártoknak a hatalom megszerzése érdekében az sem drága, hogy fiatalokat, nyugdíjasokat és magát a magyar államot is megrövidítsék.Tisztelt Államtitkár Úr! A közelmúltban újabb tiltott pártfinanszírozás gyanúját magában hordozó dokumentum került napvilágra. Az MSZP nemrég leköszönt elnöke, jelenlegi parlamenti képviselője, az MSZP-frakció tagja és Karácsony Gergely, a szintén pártfrakcióval rendelkező Párbeszéd társelnöke, valamint a Liberálisok megállapodást írtak alá arról, hogy választási együttműködésük fejében 60 millió forintot juttatnak a társadalmi támogatottság nélküli Bősz Anették részére. Mivel a jelenlegi jogszabályok nem adnak lehetőséget arra, hogy bármely szervezet párt részére vagyoni hozzájárulást adjon, ezért felvetődik a kérdés, már nem először, hogy az MSZP-Párbeszéd burkolt pártfinanszírozást kívánt-e megvalósítani az adófizetők által befizetett közpénzből. Jelen eset is jól mutatja, hogy a baloldali pártokat semmi más nem tartja össze, semmilyen nemes elv mentén nem gondolkodnak, az egyedüli kapocs közöttük a pénz éhsége, a hatalom mindenáron történő megszerzése. Kérdezem a tisztelt államtitkár urat, hogy meddig próbálkozhat még a baloldal a törvények megkerülésével. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Völner Pál államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! [[Mirkóczki Ádám: Ne jogerős bírósági ítéletet, csak véleményt!]] Tisztelt Képviselőtársam! Valóban, úgy tűnik, a baloldal hemzseg a korrupciós botrányoktól. Szeretném emlékeztetni, amit ön is említett, hogy Czeglédy Csaba és társai ellen bűnszervezetben, üzletszerűen elkövetett, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűntette és más bűncselekmények elkövetése miatt indított nyomozást a NAV. A gyanú szerint a DK és az MSZP házi ügyvédjéhez, Czeglédy Csabához köthető bűnszervezet hozzávetőlegesen több milliárd forint vagyoni hátrányt okozott az állami költségvetésnek.A kormány és a Fidesz a Czeglédy-üggyel kapcsolatban is azt tartotta a legfontosabbnak, hogy kártalanítsák az ügy sértettjeit, tekintettel a megkárosítottak kiszolgáltatott helyzetére. Országgyűlési határozati javaslatot nyújtott be a Fidesz-KDNP képviselőcsoportja, amelyben méltányosságon alapuló kárrendezés kifizetésére kérte a magyar kormányt. Ezt 2017. november 14-én elfogadtuk, utat nyitottunk a károsultak, diákok és nyugdíjasok lehető leggyorsabb kárrendezésére. Ez a kárrendezés azonban nem eredményezheti azt, hogy a kártérítés megfizetése alól a károkozók mentesüljenek. Nagyon sajnálom, hogy Tordai Bence képviselő úr kifáradt a teremből, ugyanis egy, a közelmúltban a sajtó által kiszivárogtatott megállapodás szerint valóban Molnár Gyula és Fodor Gábor egyezkedett arról, hogy 2018 és 2022 között 60 millió forinttal támogatják a Liberálisokat. Zárójelesen megjegyzem, hogy a megállapodást Karácsony Gergely is aláírta. Az ügy kellemetlenségét fokozza, hogy ismételten felmerülhet a tiltott pártfinanszírozás gyanúja, mert felmerül a kérdés, hogy a szocialisták, Karácsony Gergellyel karöltve, hogyan tudnak eljuttatni 60 milliós anyagi hozzájárulást anélkül, hogy az ne minősülne tiltott pártfinanszírozásnak. Ugyanis a pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló törvény értelmében jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet vagyoni hozzájárulást nem adhat, a párt jogi személytől, jog személyiséggel nem rendelkező szervezettől vagyoni hozzájárulást nem fogadhat el. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra Salacz László képviselő urat illeti a szó.
Tisztelt Államtitkár Úr! Köszönöm szépen a válaszát. A Liberálisoknak nyújtott 60 millió forintos támogatás körüli botrány különösen kellemetlen a szocialisták és Karácsony Gergely számára, mert erősen felveti a gyanúját a tiltott pártfinanszírozásnak. Meggyőződésem, hogy a választók pontosan látják, hogy a baloldal továbbra is folytatja a jogszabályok megkerülésével folytatott tevékenységét, és úgy látszik, hogy ez a klán további meglepetéseket is tud tartogatni az országnak és számunkra is.Felvetődik bennem a költői kérdés, hogy vajon meddig fognak még kihullani a szocialisták által itt hagyott csontvázak a szekrényből. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Völner Pál államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Összességében valóban kijelenthető, mint a mostani esetben, a Czeglédy-ügyben is, hogy a tiltott pártfinanszírozás árnyéka vetül a baloldalra és Karácsony Gergelyre egyaránt, hiszen a másik ügyben, amit említettem, szintén nem tisztázott, hogyan próbálták ezt legalizálni, vagy hogyan tette volna lehetővé a pártok gazdálkodásáról szóló törvény, hogy ezt legális formában tegyék meg. Ha egy átverési trükk volt, az is egy szép manőver természetesen, tehát ezt is politikailag akkor is értékelni kell. [[Derültség.]] Nagyon sajnálom, mondom még egyszer, hogy Tordai Bence képviselő úr nincs a teremben, mert ebben a kérdésben szerintem neki is lenne beszélgetnivalója a csoportosulás vezetőjével, Karácsony Gergellyel. Ha ezeket a kérdéseket tisztázták, talán több erkölcsi alapjuk lenne feltenni más kérdéseket a parlamentben. Köszönöm. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Dr. Varga-Damm Andrea képviselő asszony, a Jobbik képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszteréhez: „Mikor becsüljük már meg végre egy tisztességes javadalmazással azokat, akik beteg családtagjaikat gondozzák otthon?” címmel. Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. Tisztelettel kérdezem képviselő asszonyt, elfogadja-e a válaszadó személyét. [[Jelzésre:]] Elfogadja, nagyon szépen köszönöm. Dr. Varga-Damm Andrea képviselő asszonyé a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! Nagy részünk itt, a Házban nagyon szerencsés ember, mert nem kell fogyatékkal élő családtagról gondoskodnia. Van azonban 400 ezer család hazánkban, akik nem ilyen szerencsések. Úgy gondolom, hogy Bánki Erik képviselőtársam mai felszólalása, amelyben a gazdaság teljesítményét taglalta, pont alapot ad arra, amilyen javaslatot és kérést szeretnénk a kormányzathoz és különösen az emberi erőforrások miniszteréhez ebben a kérdésben megtenni.Az Alaptörvény a szabadság és felelősség kérdésében a XV. cikkben azt mondja, hogy Magyarország védi a fogyatékkal élőket. A XIX. cikk pedig azt mondja ki, hogy Magyarország arra törekszik, hogy minden állampolgárának szociális biztonságot nyújtson. A (3) bekezdés pedig arról rendelkezik, hogy a szociális intézkedések mértékét a szociális intézkedést igénybe vevő személynek a közösség számára hasznos tevékenységéhez igazodóan meg kell állapítania. Ezek csodálatos elvek a Fidesz Alaptörvénye. Ha a gazdaságunk valóban ilyen erős, amit ma is hallottunk, akkor itt az ideje annak, hogy ezek az emberek, akik nem tudnak dolgozni, hiszen teljes embert igényel a fogyatékkal élő honfitársunk gondozása, annak érdekében, hogy ne kelljen intézetbe vinniük a családtagjaikat, bizony az kellene, hogy azoknak, akik még nem érték el az öregségi nyugdíjkorhatárt, de ebben a tevékenységben látják el családtagjaik gondozását, az átlagbér járjon, akik pedig már az öregségi nyugdíjkorhatárt betöltötték és nyugdíjban részesülnek, az átlagbérre kiegészítse a költségvetés ezt a lehetőséget. Úgy érzem, képviselőtársaim, hogy ha a mi gazdaságunk ilyen erős, akkor az nem lehetséges, hogy 28 ezer és 50 ezer forint között dotáljuk ezeket a honfitársainkat, akik ezt az áldozatkész feladatot ellátják. Köszönöm a szót. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. A válaszra megadom a szót Rétvári Bence államtitkár úrnak. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! Örülök, hogy ön ennyire elkötelezett, képviselő asszony, ebben a kérdéskörben. Azt kérem öntől, hogy a következő szavazásokkor majd győzze meg képviselőtársait, amikor emellett kell szavazni, hogy legyen bátorságuk ilyen javaslatok mellett szavazni. Amikor erre a többletforrásokat biztosította a költségvetés, mindjárt ismertetem, hogy milyen emelésekre, egyetlenegy alkalommal sem támogatták képviselőtársai, sem a Jobbikból, sem az ellenzéki patkórész bármelyik másik frakciójából.A kormány számára fontos volt, hogy megteremtődtek valóban a gazdaságban annak lehetőségei, hogy valamelyest emelni lehessen az ápolási díjon is, ezt megtettük, hiszen tudjuk, hogy aki a hozzátartozóját ápolja, az nem tud 8 órás munkát vállalni, nem tud eljárni otthonról, folyamatosan ott kell legyen a hozzátartozója mellett, leginkább, legfőképpen a gyermeke mellett. Éppen ezért fontos, hogy az ápolási díj a kiesett munkabér minél nagyobb részét érintse. 2010 előtt, ön is ismeri, beragadt az ápolási díj mértéke, éveken keresztül nem emelkedett. Igyekeztünk minden téren növekedést biztosítani. Az alapösszegű ápolási díj mértékét éppen ezért 28 500 forintról felemeltük 32 600 forintra, az emelt összegű ápolási díjét pedig 37 050 forintról 44 250 forintra. [[16.40]] Bevezettünk egy új kategóriát, amely korábban nem volt, ez a kiemelt ápolási díj. Ezt az elmúlt években sikerült a gazdaság emelkedő eredménye révén bevezetni. Ennek az összege pedig ma már 58 680 forint. Ez azt jelenti, hogy aki egy súlyosabban sérült hozzátartozóját ápolja, ő 37 050 forint helyett 58 680 forintot kap. Ez azt jelenti, hogy neki az elmúlt években 63 százalékkal emelkedett ápolási díjból a bevétele. Az is fontos, hogy az ápolás időszakára egészségszolgáltatásra jogosult, és szolgálati időként kell figyelembe venni ezeket az éveket. A további előrelépéseket pedig a maradék egy percben ismertetném. Köszönöm. [[Szórványos taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválaszra dr. Varga-Damm Andrea képviselő asszonynak adok szót. Parancsoljon!
Tisztelt Államtitkár Úr! Ha én lettem volna itt ebben az ülésteremben, amikor ilyen mértékű összegekről szavazunk, akkor én sem szavaztam volna meg, egy okból: én nem alázom meg a honfitársaimat ilyen összegekkel. Amikről beszélt, az jelentős részben a létminimum egyharmada vagy fele. Ebben a Házban nekünk arról kell beszélnünk, a honfitársainknak, akik minket ideküldtek, hogy őket maradéktalanul képviseljük, azt kell üzenjük, hogy akárhonnan is, de erre meg fogjuk azt a forrást keresni, hogyha már valóban egy családtag teljes munkaidőben, sőt huszonnégy órában látja el ezeket a feladatokat, járjon neki az átlagbér.És elmondom önnek, államtitkár úr, és a Háznak is, hogy ha kell, kéthetente fogok erről beszélni. Rengeteg ilyen családot ismerek, a szívem facsarodik azon a végtelen alacsony életszínvonalon, amit az okoz, hogy a beteg családtagjukat nem akarják intézetbe vinni, hiszen azt szeretnék, hogy ők ápolják és a rehabilitációban ők segítsék. Ezért szólok, és a gazdaság teljesítménye erre megadja az alapot. Köszönöm a szót.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Asszony! Tisztelt Ház! A szavazásoknál majd meglátjuk, hogy valóban, amiket ön elmond, azzal minden jóérzésű ember egyetért. Mondjuk, 63 százalékos emelést lebecsülni, azzal már nem biztos, hogy mindenki egyetért. Ön azt mondja, ez nem észrevehető, ez a 63 százalékos emelés. [[Szilágyi György: 58 ezer forint!]] [[Szilágyi György: 58 ezer forint!]] Szerintem ez a 63 százalék egy igencsak olyan emelés, amit már észre lehet venni. (Szilágyi György: 58 ezer forint!) Természetes, hogy a kormány szeretné ezt a későbbiekben is növelni. Ha elfogadtuk volna az önök gazdaságpolitikai javaslatait 2010 óta, nem lenne fedezete ennek a 63 százalékos emelésnek. Ha a többi ellenzéki párt gazdasági javaslatait fogadtuk volna el, szintén nem lenne erre gazdasági lehetőségünk. Most már van [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: A 8. parancsolat…]] de nemcsak erre, hanem arra is, hogy azok, akik húsz évig a saját gyermeküket ápolták a saját háztartásukban, ők most már egy 50 ezer forintos nyugdíj-kiegészítést kapnak, pontosan azért, hiszen nyilvánvalóan, ahogy nem tudtak teljes értékű munkát végezni és éppen ezért a nyugdíjuk alacsonyabb összegű lenne, a nyugdíjban is kívánjuk kompenzálni azt, ha valaki a saját gyermekét a saját háztartásában ápolta. Ez 50 ezer forint pluszt jelent havonta. Köszönöm szépen. [[Közbeszólás a Jobbik soraiból: Nem volt taps!]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Dr. Aradszki András képviselő úr, a KDNP képviselője, azonnali kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Hogyan valósultak meg a kitűzött kormányzati célok az ingyenes gyermekétkeztetés területén?” címmel. Tisztelt Képviselő Úr! Miniszter úr halaszthatatlan közfeladat ellátása miatt válaszadásra Rétvári Bence államtitkár urat jelölte ki. [[Dr. Aradszki András jelzésére:]] Képviselő úr jelzi, hogy elfogadja a válaszadó személyét. Dr. Aradszki András képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! A Kereszténydemokrata Néppárt kiáll minden olyan kezdeményezés mellett, amely a társadalmi együttélés legkisebb egységének, a családnak az erősítését, támogatását szolgálja. 2018 a családok éve, ami azt is jelenti, hogy a kormányzat az eddiginél is nagyobb figyelmet szentel a családoknak. A 2010 óta létező Fidesz-KDNP-kormányzat által kidolgozott családtámogatási rendszer számos részből áll, amelynek egyik fontos eleme az ingyenes gyermekétkeztetés. Napokon belül megkezdődik a nyári vakáció, amely mintegy másfél millió általános és középiskolába járó gyermek számára jelent rendkívüli örömöt. A kormányzati erőfeszítéseknek köszönhetően immár harmadik éve nemcsak a nyári, hanem mind a négy iskolai szünetben biztosított a szünidei gyermekétkeztetés, így a rászoruló gyermekek szülei igényelhetik az ingyenes gyermekétkeztetés biztosítását. Tavaly minden eddiginél több településre jutott el természetbeni ellátásként a nyári szünidőben is a gyermekétkeztetés országszerte. Több mint 130 ezer gyermek kapott naponta meleg ételt a leghosszabb iskolai szünetben. Kérdezem én, hogyan valósultak meg a kitűzött kormányzati célok az ingyenes gyermekétkeztetés területén. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint hallottuk, Rétvári Bence államtitkár úr fog válaszolni az elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen a szót. Elnök Úr! Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormánynak az volt a célkitűzése, hogy ha valamelyik település azt az igényét bejelenti, hogy vannak az ő településén olyan gyerekek, akiknek a szünidei étkeztetését bármelyik szünetben, tavasszal, ősszel, télen vagy nyáron a családjuk nem tudja megoldani, akkor központi költségvetésből biztosítsuk azt a forrást, hogy minden önkormányzat ezt a feladatot a család helyett el tudja látni. És már évek óta elmondhatjuk, hogy nincs olyan pályázat, nincs olyan önkormányzat, amely a kormányzathoz fordul támogatásért, fennállnak a feltételek és ne kapná meg. Magyarul, forráshiány miatt soha egyetlenegy pályázatot sem utasítottunk vissza az elmúlt években. Így mondhatjuk el, hogy most már 2333 települést vontunk be a szociális gyermekétkeztetés rendszerébe, és mindenki, aki igényel, mindenki kap támogatást, pontosan azért, hogy a gyermekek megkapják a kellő mennyiségű és kellő minőségű ételt. Sőt, elmondhatjuk itt, hogy a nyári szünetben egy elég jelentős, 350 forintról 550 forintra történő nagyságrendű emelést is kaptak, pontosan azért, hogy megfelelő minőségű alapanyagot tudjanak vásárolni, és az egynapi tétel emelésével a nyersanyagok is minél jobb minőségűek legyenek, tehát minőségi ételt is kaphassanak ezek a gyermekek. Ahogy ön is utalt rá, pár évvel ezelőtt, mondjuk, 2010-ben még csak a nyári szünetben volt szociális étkeztetés, most már viszont az évközi szünetekben is van, tavasszal, ősszel és télen. A nyári szünetben a tavalyi évben összesen 133 ezer gyermek után jelentettek be igényt; a tavaszi szünetben 95 ezer gyermek után, az őszi szünetben 104 ezer gyermek után, a téli szünetben pedig 113 ezer gyermek után. Azért tudunk minden korábbinál szélesebb körű támogatást adni, hiszen a költségvetési sorai is sokkal bőkezűbbek a szociális gyermekétkeztetésnek, mint valaha korábban Magyarországon. Míg erre 2010-ben a költségvetési törvényben 29 milliárd forint volt, idén 79 milliárd forint szerepel. [[Taps a Fidesz soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Egyperces viszonválasz illeti meg Aradszki András képviselő urat is. Parancsoljon!
Köszönöm szépen, elnök úr. Köszönöm szépen, államtitkár úr, a választ. Azt azért alá szeretném még húzni ezek mellett az adatok mellett, hogy ma Magyarország GDP-arányosan az OECD átlagának kétszeresét költi a családok támogatására. Tehát ebben a hármas támogatási rendszerben, amelynek része az ingyenes gyermekétkeztetés, fontos elem az, hogy erre képesek vagyunk. Ugyanis az elmúlt nyolc év gazdaságpolitikájának köszönhetően a magyar gazdaság biztosítja a magyar költségvetés számára azokat az összegeket, amelyek a nehezebb sorsú gyermekek számára biztosítják a gyermekétkeztetést.Hozzá kell tennem, hogy ez a rendszer, amit a magyar kormány alkalmaz, rendkívül liberális, tehát nem túl bürokratikus, nem sok adminisztrációt követel meg, hanem a ténylegesen rászorulóknak mindenféleképpen biztosítják, és önkéntes bejelentkezés alapján lehet igényelni ezeket a szolgáltatásokat. Köszönöm megtisztelő válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Egyperces viszonválasz illeti meg államtitkár urat is. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm szépen. Azt hiszem, teljes az egyetértés minden józanul gondolkodó ember között, hogy ez az egyik legjobb támogatási forma, hiszen természetben kapják meg a gyerekek, természetben kapják meg a családok, éppen ezért biztosan azokhoz ér és úgy ér, akiknek ezt szánjuk a költségvetésből. Az is fontos, hogy egyre többen és többen részesülhetnek ebből. Hogyha megnézzük, hogy ingyenesen és kedvezményesen mennyien étkeznek, akkor azt láthatjuk, hogy ez most már 626 777 fő ebben a tanévben, ami azt jelenti, hogy szélesebb kör jogosult rá. Azért tettük ezt így, mert úgy gondoljuk, hogy ez nem csupán, sőt nem elsősorban szociális juttatás, hanem egy családtámogatási rendszer része, nemcsak azoknak jár, akik nagyon nehéz szociális helyzetben vannak, hanem egyre többeknek jár, akik gyermeket vállalnak. Főleg az óvodás korosztályban bevezetett új rendszer alapján a legfelső egy, maximum két jövedelmi tizedbe tartozók azok, akiknek nem jár, önkéntes adatszolgáltatás alapján, de mindenki másnak jár, mert szeretnénk, hogyha minden család azzal számolhatna, hogy aki gyermeket vállal, sem a gyerekek tankönyvére, sem az esetek többségében a gyerekek étkeztetésére a későbbiekben nem kell fordítani, mert azt az állam fogja fedezni számukra. Köszönöm szépen. [[16.50]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! 16 óra 50 perc van, ezzel az azonnali kérdések órájának végére értünk. Most van lehetőség, hogy ügyrendi javaslat elhangozzon. Ügyrendben Ungár Péter képviselő úr kért szót. Képviselő úr, a házszabály értelmében egy perc az ügyrendi javaslat és egy perc annak indoklása. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Itt a határozati házszabályt megnézve én azt vettem észre, hogy mindenféle kritika megfogalmazása nélkül önnek törekednie kell az ülés pártatlan levezetésére, és tényeket megállapítani, hogy azok tények-e vagy nem, nincsen jogosultsága se akkor, amikor Tordai képviselő úr beszélt, se amikor Salacz képviselő úr. Úgyhogy szeretném mélységes tisztelettel megkérni, hogy a továbbiakban ennek feleljen meg. Köszönöm szépen.
Igyekszem, képviselő úr, igyekszem. Már az nagy öröm, hogy ön tudta, ügyrendi javaslat formájában hangozhat el egyedül velem kapcsolatban mint ülésvezető elnökkel kapcsolatban bármi kritika. Ez számomra rendkívül pozitívvá tette a felszólalását. Köszönöm. [[Derültség.]] Tisztelt Országgyűlés! Most a kérdések időszaka következik. Pintér Tamás képviselő úr, a Jobbik képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszterhez: „Ismét meleg a helyzet Dunaújvárosban. Ha baj lesz, tud-e segíteni az állam a bajba jutott dunaújvárosiak sokaságán?” címmel. Pintér Tamás képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Egy pozitív hangvételű felszólalással szerettem volna kezdeni ezt a ciklust, de sajnos ismét probléma van Dunaújvárosban. Pomázi Csabáról, a fideszes oligarcháról szeretnék önöknek beszélni pár szót, aki hírhedt a dunaújvárosiak körében. Tudják, hogy neki köszönhetik azt, hogy a téli, hideg időszakokban gyakran hidegek a radiátorok, és nincsen meleg víz sem az otthonaikban. Azt is tudják, hogy anyagi haszon reményében ő kényére-kedvére zsarolhatja a dunaújvárosiakat. Halkan jegyzem meg, hogy tette mindezt eddig Dorkota Lajos, a Fidesz választókerületi elnökének, a Magyar Energetikai és Közmű-szabályozási Hivatal vezetőjének asszisztálásával. Most azonban egy újabb lépése borzolja a dunaújvárosiak, illetve a közgyűlés vezetésének idegeit, történt ugyanis, hogy a céghálózatán keresztül megszerezte a tulajdonjogot a 2,6 milliárd értékű hat darab gázmotor felett úgy, hogy állításuk szerint nem is értesítette a résztulajdonos önkormányzatot. Bár ez az állításuk is a mai nap megdőlt, hiszen már 2013 óta tudtak ennek az eladásáról. Ráadásul ezeket a turbinákat anno a város fizette ki, ami miatt majdnem csődbe is ment az önkormányzat, csak az adósságkonszolidáció mentette meg ettől őket. Jelen helyzetben tehát az új tulajdonos az Energott Kft., ahol a tulajdonos Pomázi Csaba, és a Dunaújvárosi Víz-, Csatorna- Hőszolgáltató, ahol a menedzsmentjogokat szintén Pomázi Csaba gyakorolja a cégein keresztül. Természetesen ügyeltek a részletekre is: 1,3 milliárd forintot fizetett az Energott, 1,3 milliárd forintot fizetett a DVCSH a gázmotorokért, de csak papíron, ugyanis bizonyítható pénzmozgás nem volt. Ezeknek a gázmotoroknak viszont dunaújvárosi családokat, időseket és gyermekeket kellene szolgálniuk, és nem egy oligarchának a zsebeit kellene tömniük, ezzel a lépéssel viszont veszélybe sodorták a dunaújvárosiak víz- és fűtésellátását. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Szeretném megkérdezni tehát az államtitkár urat, normálisnak tartják-e, hogy egy kétes hírű fideszes államtitkár… vagy oligarcha játszadozzon a közvagyonnal, ezzel veszélyeztetve egy megyei jogú város lakóinak víz- és fűtésellátását. Ha probléma fog felmerülni a téli időszakban, akkor tudnak-e segíteni az ott lakók számára, és ha igen, akkor hogyan? Köszönöm szépen előre is a válaszát. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen. Tisztelt Képviselő Úr! Első felszólalása volt, még az időkeret betartásával van egy kis problémája, de magától értetődően engedtem, hogy végigmondja, ami mondanivalója volt. Pogácsás Tibor államtitkár úr válaszol.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselő Úr! Az a kérdés címe, hogy számíthatnak-e a dunaújvárosiak a kormány segítségére abban az esetben, ha szükséges. Természetesen számíthatnak abban az esetben, ha ez valóban szükségessé válik. A kormány az önkormányzatokat mind működésben, mind fejlesztésekben, mind pedig a hitelátvállalás során jelentős összegekkel támogatta, és arra törekedtünk, hogy az önkormányzat működése stabil és biztonságos legyen.A rezsicsökkentések során a másik nagy törekvésünk az volt, hogy minden magyar állampolgár az életéhez hozzátartozó közszolgáltatásokhoz a lehető legkisebb költséggel hozzájuthasson. Így van ez a vezetékes szolgáltatásokkal, és így van ez most is, amikor a télirezsi-csökkentés kapcsán akár a távfűtésben részesülők is támogatáshoz juthatnak. A dunaújvárosi kérdéskör, amit ön felvetett. Először is, nyilván nyelvbotlás volt, vagy nem tudom, milyen fideszes államtitkárra gondolt, aki a dunaújvárosi távhőszolgáltatással kapcsolatban van; önmagában a „fideszes oligarcha” kifejezés is valószínűleg nyelvbotlás volt, hiszen ha mélyebben utánanézett volna, akkor nagyon jól tudná, hogy az illető úr az önök pártja megvásárlójának az üzlettársa. Tehát ha oligarchákon belül szeretne kutakodni, akkor ott a saját házuk táján kell ezt végigjátszani és végigkérdezgetni. Egyébként a dunaújvárosi fűtésproblémák a Dunai Vasmű eladásakor kezdődtek, azután vásárolták meg, illetve építették ki a gázmotoros fűtőrendszert. A dunaújvárosi önkormányzat több mint ötven perben van az ön által említett úrral és társaságával, és mindent megtesz azért, hogy Dunaújvárosban biztosítsák a távhőt, illetve a fűtést. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Amennyiben ez nem sikerül, természetesen a kormányzat segíteni fog. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Tisztelt Országgyűlés! Varga László képviselő úr, az MSZP képviselője, kérdést kíván feltenni az agrárminiszternek: „Milyen lépéseket terveznek a légszennyezés csökkentése érdekében?” címmel. Dr. Varga László képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A Sajó-völgye és Miskolc környéke hosszú idő óta küzd nagyon komoly légszennyezési problémákkal. Az elmúlt években ez a helyzet jelentősen súlyosbodott, emlékezetes, hogy 2017 februárjában voltak napok, amikor például a szállópor koncentrációja, PM10-koncentrációja 700 százalékkal lépte túl az egészségügyi határértéket. Több, a témával foglalkozó cikk és tanulmány szerint is a térségben kiugróan magas a rossz levegőminőség következtében bekövetkező betegségek száma, és sajnos sok esetben a halálesetek is összefüggésbe hozhatók a levegő minőségével. A megyében nagyon sokan próbálnak tenni az ügy érdekében, külső segítségre azonban eddig nem sokra számíthattak az elmúlt években. A Miskolci Egyetem kutatói például egy szmogkéményt is kifejlesztettek, amelyet már sikeresen teszteltek, és külföldről is van érdeklődés ez iránt. A legújabb fejlemény ebben a témában, hogy az Európai Bizottság a légszennyezés miatt évek óta húzódó kötelezettségszegési eljárásokat a harmadik szakaszba léptetve az Európai Bíróság elé visz hat tagállamot, köztük Magyarországot is. Különösen aggasztó a részecskeszennyezés mellett hazánkban a nitrogén-dioxid-szennyezés. Nyilván a Bizottság a kibocsátás mérséklésére próbálja rávenni Magyarországot, és a kormány intézkedéseit elsősorban itt a lakossági fűtés hatékony korszerűsítése terén és a legszennyezőbb régi dízeljárművek kiszorítása terén várják. Kérdés tehát, hogy mit kívánnak tenni ebben a helyzetben a légszennyezés mértékének csökkentése érdekében. Másodikként: hogyan kívánják támogatni a helyi innovatív kezdeményezéseket? Utaltam itt például a Miskolci Egyetem kutatóinak egy projektjére. [[Az elnök csengetéssel jelzi az időkeret leteltét.]] Harmadikként: ha milliárdokat költenek el különböző tájékoztató kampányra, akkor terveznek-e komoly tájékoztató kampányt ebben a témában, egyáltalán milyen intézkedési tervet állítanak fel a légszennyezés csökkentése érdekében? Köszönöm szépen a türelmét, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott kérdésére Farkas Sándor államtitkár úr válaszol. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselő Úr! A kormány kiemelt célja a lakosság egészségi állapotának javítása, ennek érdekében a népbetegségeket okozó tényezők visszaszorítása. A légszennyezettség hatásainak csökkentésére már az elmúlt években is jelentős lépések történtek, számos területen javult a helyzet. [[17.00]] A szigorodó környezetvédelmi szabályozás mellett 2011-ben indítottuk a levegőminőség-javítást célzó szállóporkibocsátás-csökkentési programot, amelynek keretében a közlekedési, az ipari, a mezőgazdasági és a lakossági szektorban 160 milliárd forintot használtunk fel. A lakossági szállópor-kibocsátás csökkentésének egyik legnagyobb és legjobb eszköze az épületek energiahatékonyságának javítása hőszigeteléssel, fűtési rendszerek korszerűsítésével. Támogatási rendszerének eredményeképpen 2010 óta több mint 400 ezer háztartásban valósult meg a kibocsátáscsökkentő beruházás. A szabályozási és a támogatási programok mellett a kormány kiemelt hangsúlyt helyez a tájékoztatásra, a szemléletformálásra. Bár felméréseink szerint az állampolgárok jelentős része ismeri a kezdeményezést, úgy tűnik, képviselő úr figyelmét elkerülte, hogy már 2011-ben útjára indult a „Fűts okosan!” program, kampány. Ebben a légszennyezés környezeti és egészségügyi hatásainak bemutatásán túl az egyén szerepére, a felelősségvállalás fontosságára és hatékonyságára hívjuk fel a lakosság figyelmét. Tájékoztatom a képviselő urat, hogy jelenleg folyamatban van egy új országos levegőterhelés-csökkentési program kidolgozása, amely kitér minden lényeges szennyezőanyag kibocsátásának korlátozására. Az új program elfogadását 2019 áprilisára tervezzük. Az ebben foglalt intézkedések számításaink szerint több mint 50 százalékkal csökkentik a környezeti és egészségügyi kockázatot. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Gréczy Zsolt képviselő úr, a DK képviselője, kérdést kíván feltenni a Miniszterelnökséget vezető miniszterhez: „Miért bünteti Hódmezővásárhelyet a Kormány?” címmel. Gréczy Zsolt képviselő úré a szó. Parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Államtitkár Úr! Magyarországnak az az érdeke, hogy jövőre az önkormányzati választáson minél több olyan település legyen, ahol demokraták vezetik a várost, a falut, az adott települést és nem olyanok, akik lopják az emberek pénzét, és nem olyanok, akik csak a saját zsebük hasznára dolgoznak. Ezért aztán különösen oda kell figyelni minden olyan településre, ahol az utóbbi időben, mondjuk, változás indulhatott, és arra is, hogy mi erre a Fidesz, a hatalom reakciója. Ezért különösen érdekes volt, ami Hódmezővásárhelyen történt. Márki-Zay Péter győzelme óta az aljegyző nyílt politikai állásfoglalást tett a megválasztott polgármesterrel szemben. A Márki-Zay által válaszul menesztett aljegyzőt a kormány azonnal kinevezte a járási kormányhivatal élére, ahol számos kellemetlen percet okozhat majd a polgármesternek. A testület ezenkívül, a fideszes többség 900 millió forintot csoportosított át a költségvetésben a belterületi utak felújítására. Korábban, amíg 16 éven keresztül ott Lázár János volt a polgármester, a belterületi utak nem voltak ennyire fontosak. Ezután pedig megvonta a polgármesteri hivatal fideszes többsége Márki-Zay Pétertől azt a lehetőséget, hogy százmillió forintos átcsoportosítási jogcíme legyen, és ez ügyben szabadon cselekedhessen. Azt szeretném kérdezni, hogy kell-e arra számítaniuk a magyar önkormányzatoknak, főleg az önkormányzati választások közeledtével, mert korábban már történt ilyesmi, hogy egyszer csak, mondjuk, nem égnek a lámpák az utcákon, utána nem szállítják el a szemetet. Tehát az lesz-e a vége ennek, hogy kiszárítják, kivéreztetik azokat az önkormányzatokat, ahol ellenzéki polgármester van. Erre kell-e készülni az önkormányzati választás előtt a magyaroknak, akik remélhetőleg jövőre megbontják a Fidesz jelenlegi hatalmát? Köszönöm. [[A jegyzői székben Hiszékeny Dezsőt dr. Varga László váltja fel.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. A képviselő úr elhangzott kérdésére a választ Orbán Balázs András államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Levezető Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Képviselő Úr! Köszönöm szépen a szót. Először is szeretném egyértelművé tenni, hogy Hódmezővásárhely város és a településen élők ugyanúgy nyertesei a kormány politikájának, mint valamennyi magyar település. A Miniszterelnökség ebben élen jár. Ezért született külön szervezeti egységként a Budapestért és agglomerációért felelős államtitkárság, ezért került ide a „Modern városok” program, és ezért indítjuk a „Modern falvak” programot is.Hódmezővásárhely esetében a sikeres együttműködés a kormány, a térségi országgyűlési képviselő és az előző városvezetés munkájának eredményeképpen az alábbiakat jelentette a városnak: 22,5 milliárdos adósság átvállalása, amit a korábbi önkormányzati finanszírozási rendszer okozott, új kötöttpályás közlekedés Hódmezővásárhely és Szeged között, városi ipari park fejlesztése, bővítése, agrárszakképzés erősítése, naperőműpark létesítése, külterületi kerékpárutak építése, könyvtár és tudásközpont létrehozása. Ezen túlmenően természetesen itt is eredmény a város stabil költségvetése, a helyi gazdaság növekedése, a munkanélküliség csökkenése és a közbiztonság erősödése. A kormány, a térség országgyűlési képviselője és az előző városvezetés tehát ilyen értelemben objektív kritériumszámok alapján már bizonyított. A választók új városvezetőt választottak, erre természetesen minden joguk megvan, és a kormány nyitott az együttműködésre. Ugyanakkor elég riasztó, hogy a városvezető azóta baloldali városvezetőkkel szövetkezett, Budapesten kormányellenes tüntetést vezetett, ahol a választások legitimitását abszurd módon megkérdőjelezték, és jelen pillanatban országos politikai ügyet próbál saját érdekében kreálni egy helyi ügyből. Ez ügyben megütközésemet kell önnek kifejezni, és kívánjuk, hogy a jövőben is legyenek a városnak olyan sikeres politikusai, mint a korábbi városvezetés és a térségért dolgozók. A kormány ehhez jó munkát kíván a polgármester úrnak. Köszönöm szépen a szót. [[Taps a kormánypártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Hadházy Ákos és Ungár Péter képviselő urak, az LMP képviselői, kérdést kívánnak feltenni az innovációért és a technológiáért felelős miniszternek: „Mikor hoz döntést a kormány a CEU ügyben?” címmel. Tisztelt képviselő urak, tisztelt Ungár Péter képviselő úr, a kérdésre a miniszterelnök úr megbízásából a téma szerint feladat- és hatáskörrel rendelkező Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter úr nevében Magyar Levente államtitkár úr fog válaszolni. Ungár Péter képviselő úrnak adok szót. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! 2018. április 13-án egy többtagú delegáció utazott New Yorkba, hogy megtekintse, hogy a CEU-n, vagyis annak testvérintézményében, a Bard College-ben valóban képzés folyik. Akkor azt állították, hogy ez lesz az alapja annak, hogy eldöntsék, mi lesz a CEU sorsa a jövőben. Utána a miniszter úr azt fogalmazta meg ezzel ellentétben, hogy szakértők bevonása még szükséges annak megállapításához, hogy valódi képzés folyik-e a CEU-n. A delegáció minden tagjához korábban írásbeli kérdéssel, illetve adatigényléssel fordultam, hogy megtudjam, mit láttak, amikor a Bard College-ban jártak. Ez nem derült ki, az derült ki, hogy majd később beszámolnak róla. Egyvalami viszont biztos: abból, hogy valamit, amit korábban állítottak, nem tartanak be, látszik, hogy csupán időhúzásban érdekeltek. Nem lennénk meglepve, ha a jövőben akár egy miniszteri biztos is kinevezésre kerülne a CEU oktatását vizsgálva.A következő a helyzet: a CEU minden feltételt teljesített egy alapvetően alkotmányellenes törvény alapján is. Hiszen emlékezzünk vissza: azt mondták, hogy a CEU-nak minden törvényt be kell tartani, amit mindenki másnak, minden más felsőoktatási intézménynek is. Ezzel szemben önök ezeket a korlátozó törvényeket csak ezt követően alkották meg, tehát olyan törvényeket kellett betartaniuk, amelyek még nem léteztek. Azok, akik ott voltak New Yorkban, mikor számoltak be a minisztériumnak, illetve ha beszámoltak az illetékes minisztériumoknak, akkor miért nem tudtuk meg a mai napig, hogy ennek a látogatásnak mi volt az eredménye? Az a kérdésem, hogy meddig húzzák még az időt a CEU kapcsán, illetve milyen végleges határidő lesz annak kapcsán, hogy eldöntsék, hogy mit szeretnének Magyarország legjobb és legszínvonalasabb oktatási intézményével kezdeni, amiről büszkén állíthatom, hogy az alma materem. Köszönöm.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Mint említettem, a választ Magyar Levente államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A magyar felsőoktatási törvény egyértelműen fogalmaz, minden iskolára egyformán vonatkozik, így tehát Soros György egyetemére is, a CEU-ra. A felsőoktatási törvény, még egyszer, világosan fogalmaz: Magyarországon egy másik ország diplomáját csak az az egyetem adhatja ki, amely rendelkezik az adott országban minősített és regisztrált oktatási tevékenységgel. A CEU eddig ennek a törvényi kötelezettségnek nem felelt meg. A magyar felsőoktatási törvény nem támaszt teljesíthetetlen feltételeket a külföldi egyetemekkel szemben. Ezt támasztja alá, hogy a maláj és kínai partnerek kezdettől technikai kérdésként tekintettek az ügyre és megállapodásra törekedtek. Ez a megállapodás pedig sikerrel meg is született. Szeretném a tisztelt képviselő úr figyelmét felhívni arra is, hogy a marylandi McDaniel College is megfelel az előírásoknak, így szintén megszületett a megállapodás Marylanddal. Ez pedig egy 150 éves egyetem 3 ezer hallgatóval Westminsterben. Marylandben található, és mintegy száz hallgatójuk van Magyarországon, tehát egyébként hasonló módon működik, ahogyan a CEU is működhetne, ha eleget tudna tenni a törvényi feltételeknek. [[17.10]] Tisztelt Képviselő Úr! Valóban folyik annak a vizsgálata, törekszünk annak a mihamarabbi megállapítására, hogy a CEU által jelzett együttműködése a Bard College-dzsal milyen mélységre terjed ki, ez egy valós együttműködés-e, folyik-e CEU-s képzés az Egyesült Államokban; és még egyszer, mi arra törekszünk, hogy ezt minél hamarabb biztonsággal meg tudjuk állapítani. De arra is szeretném felhívni a figyelmet, hogy ez egy hosszú folyamat, nyilvánvalóan részletekbe menő tájékozódást igényel. Ezt a tájékozódást a kormány részben elvégezte, részben folyamatban van. Arról tudom biztosítani a képviselő urat, hogy amint biztosat tudunk mondani ennek a tájékozódásnak az eredményéről, tájékoztatni fogjuk nemcsak önt, hanem az ország nyilvánosságát is. Kérem türelmüket ezzel kapcsolatban. És még egyszer hangsúlyozom, hogy a CEU-nak semmi olyan előírásnak nem kell megfelelnie [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] amelynek bármilyen más, hasonló helyzetben lévő nemzetközi egyetemnek ne kellene. Köszönöm szépen a szót, elnök úr. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Burány Sándor képviselő úr, a Párbeszéd képviselője, kérdést kíván feltenni az emberi erőforrások miniszterének: „Tervezi-e a kormány az ápolási díj emelését, illetve az otthonápolás munkaviszonyként történő elismerését?” címmel. Burány Sándor képviselő urat illeti a szó, parancsoljon!
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Államtitkár Úr! A saját hozzátartozójukat otthon ápoló családtagok rendkívül nehéz helyzetben vannak, ebben egyetérthetünk. Alapvető fontosságú lenne, hogy az ápolási díjból az érintettek legalább a minimális létfenntartáshoz szükséges javakat meg tudják venni. Ezzel szemben az ápolási díj összege rendkívül alacsony. Ha ehhez hozzászámítjuk, hogy az emelt összegű ápolási díj az alapösszeg 150 százaléka, a kiemelt ápolási díj pedig 180 százaléka, ez is alig több mint havonta 55 ezer forint bruttóban, amelyből az állam még 10 százalék egészségügyi járulékot is von. Ha ehhez hozzászámítjuk még a 2008 óta változatlanul 23 300 forint emelt összegű családi pótlékot, akkor elvileg alig több mint 70 ezer forintból kellene megélnie két embernek, a legmagasabb juttatással számolva is. Akinek nincs segítsége, és tényleg ennyiből, illetve a súlyosan fogyatékos gyermek után járó magasabb összegű családi pótlékból kénytelen eltartani a gyermekét és magát, annak végül előbb-utóbb sajnos be kell adnia a gyermekét egy bentlakásos intézménybe, hogy munkát tudjon vállalni. Ez nem lehet cél. Felháborító, hogy a szülők nem maguk dönthetnek ápolásra szoruló gyermekük sorsáról, hanem a kormány belekényszeríti őket, hogy állami intézménybe adják, noha ott jóval több pénzt fordítanak a gyermekek gondozására, mint amennyit ápolási díjként hajlandóak voltak előtte a szülőknek adni. Ez egészen egyszerűen értelmetlen és igazságtalan! Ez a gyakorlat ráadásul ellentétben áll minden civilizált ország gyakorlatával, beleértve például a Magyarországnál alacsonyabb gazdasági fejlettségű Romániát is. Több környező országban, csak szeretném jelezni, államtitkár úr, az ápolók munkáját nyugdíjra, fizetett szabadságra és táppénzre jogosító tevékenységnek ismerik el. Szerintünk meg kell szüntetni azt az embertelen és kegyetlen helyzetet [[Az elnök a csengő megkocogtatásával jelzi az időkeret lejártát.]] , amivel most szembe kell néznünk. Tervezi-e a kormány, államtitkár úr, hogy a minimálbérhez igazítja az ápolási díj alapösszegét, valamint munkaviszonyként ismeri el az otthonápolást? Várom válaszát.
Köszönöm szépen, képviselő úr. A választ Rétvári Bence államtitkár úrtól fogjuk hallani. Parancsoljon, államtitkár úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselő Úr! Tisztelt Ház! A kormány nemcsak terveket sző ezen a területen, hanem intézkedett is, lépett is az elmúlt években, pontosan azért, hogy azok munkáját tényleg elismerjük, akik a nap 24 órájában otthon ápolják a hozzátartozójukat, legtöbbször a gyereküket. De még mielőtt erre kitérnék, azért engedje meg, hogy arra felhívjam az ön figyelmét is, tisztelt képviselő úr, hogy többféle jelzővel illette most ezt a rendszert, de ön mégiscsak volt a Pénzügyminisztériumnak államtitkára, ön volt foglalkoztatási és munkaügyi miniszter [[Burány Sándor folyamatos közbeszólásai.]] , a kormány tagja. Ha ennyire igazságtalannak tartott valamit, ami akkor nyilván jóval kisebb összegekkel futó rendszer volt, miért nem tett akkor javaslatot? Akár pénzügyminisztériumi államtitkárként, akár foglalkoztatási miniszterként miért nem lépett ebben az ügyben? Mi léptünk, hiszen új kategóriát hoztunk létre az alap és az emelt összegű ápolási díj mellett, mellyel mindkettő összegét emeltük. Egy új, kiemelt ápolási díj kategóriát hoztunk létre, pontosan azért, hogy akik a legsúlyosabb egészségi állapotban lévő hozzátartozójukat ápolják, az ő esetükben egy magasabb összeg kerülhessen folyósításra, ez 58 680 forint, szemben azzal, ami 2010-ben várta az ápolási díjban részesülőket, a 28 500 forinttal, illetőleg emelt összegű ápolási díjnál a 37 050 forinttal. A legsúlyosabb helyzetben lévők tehát 63 százalékos emelést kaptak. Természetesen mi is úgy gondoljuk, hogy ezt tovább kell növelni, ebben senkivel nem vitatkozunk. Csak mi ezt az előrelépést meg tudtuk tenni, ami sok család számára 63 százalékos bevételnövekedést jelentett. Emellett az ápoló családtag egészségügyi szolgáltatásra jogosult az ápolás időtartama alatt, és szolgálati időként kell számításba venni ezt az időtartamot. Aki pedig 20 évnél tovább vagy legalább 20 évig saját gyermekét ápolja, 50 ezer forintos nyugdíjkiegészítésben részesül, szintén egy egy évvel ezelőtt elfogadott módosítás értelmében. Ezeket tudtuk lépni, és bízunk benne, hogy még sokáig sokfajta emelésről tudunk beszámolni ezen a téren is. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ágh Péter képviselő úr, a Fidesz képviselője, kérdést kíván feltenni a belügyminiszter úrhoz: „Minek köszönhető, hogy Magyarország a világ 15. legbiztonságosabb országává vált?” címmel. Ágh Péter képviselő úré a szó. Parancsoljon, képviselő úr!
Köszönöm a szót. Tisztelt Államtitkár Úr! Nem is olyan régen derült rá fény, hogy hazánkat választották a világ 15. legbiztonságosabb országává egy nemzetközi kutatás során. Tudjuk jól, ahogy hazánkat, úgy Európát is egy évek óta tartó migrációs hullám ostromolja, aminek kockázatait Európában elsőként a magyar kormány ismerte fel. Azonnal szükség volt egy jól átgondolt és hatékony migrációs politikára, amely nem sérti a ténylegesen védelemre szorulók jogait, de meggátolja az illegális határátlépők koordinálatlan beáramlását. Ennek részeként került rekordidő alatt felépítésre a déli határvidékünk biztonságát szavatoló határzár, amelynek eredményeit, a kezdeti kritikus hangok után, egyre többen ismerik el. A kormány célkitűzésének köszönhetően, amely szerint Európa egyik legbiztonságosabb országává kell váljunk, infrastrukturális és személyi fejlesztések történtek. Néhány év alatt 6500 fővel emelkedett a rendőrség személyi állománya és jelentős mértékben fiatalodott a gépjármű- és az eszközpark is. A munka meghozta a gyümölcsét, hiszen eredményesen tudtuk megvédeni a déli határvidékünket, azzal párhuzamosan, hogy közben a belső biztonság is folyamatosan javult; 7 év alatt 430 ezerről 215 ezerre csökkent a bűncselekmények száma. Az, hogy Magyarországon nincs terrorfenyegetettség, stabil és jól képzett rendvédelmi állománnyal rendelkezünk, valamint migrációs politikánk is sikeres, mind-mind a kormány eltökélt céljának köszönhető, amely szerint a magyar emberek biztonsága az első. Tisztelt Államtitkár Úr! Adódik a kérdés: hogyan tudtunk olyan nagy és nemzetközileg elismert országokat magunk mögé utasítani, mint Németország, Franciaország, Svédország vagy éppen az Egyesült Királyság? És hogyan tudjuk ezen előkelő helyezésünket továbbra is megtartani, vagy akár javítani úgy, hogy közben az Európai Unió migrációs politikája növeli a kontinens biztonsági kockázatát? Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a kormányzó pártok padsoraiból.]]
Köszönöm szépen. A képviselő úr elhangzott kérdésére a választ Kontrát Károly államtitkár úr fogja megadni. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselő Úr! Ma a biztonság a legfontosabb közösségi érték, amely meghatározza mindennapjainkat, és mi 2010-ben azt ígértük, hogy helyreállítjuk a biztonságot Magyarországon. És ezt meg is tettük úgy, ahogy ön mondta: szigorú törvényeket fogadtunk el itt a tisztelt Házban; új büntető törvénykönyvet, új szabálysértési kódexet fogadtunk el; megerősítettük a rendőrséget mind személyi állományában, mind eszközellátottságában, a gépjárműállományt szinte teljes mértékben kicseréltük, az informatikai rendszert megújítottuk; új életpálya-programot indítottunk el. És ezt nagyon kiemelném, 2015. július 1-jétől lépett hatályba az új szolgálati törvény, amely például átlagosan 50 százalékos illetményemelést tett lehetővé 2015-ig a személyi állomány részére, sőt ebben most már 45 százaléknál tartunk. 2019. január 1-jével pedig újabb 5 százalékkal ezt az ígéretet is teljesítjük. Azt mondhatjuk, hogy Magyarország biztonságos ország, de a biztonság az a közösségi érték, amelyért holnap többet kell tenni, mint amit ma vagy tegnap tettünk. [[17.20]] Mi ebben elszántak vagyunk, és az a célunk, hogy ezt a biztonságot fönntartsuk, hiszen ez egy olyan közösségi érték, amely elsősorban az itt élő embereknek, a magyar embereknek, Magyarországnak számít, de a világban is vonzóvá teszik Magyarországot, akár a gazdasági előnyöket is figyelembe véve, a turizmust, a Balatont, Budapestet nézzük meg, hogy milyen sok turista van szeretett fővárosunkban vagy akár a Balaton-parton vagy az ország egyéb turisztikai vonzerejét és célpontjait, desztinációit figyelembe véve. De még egyszer mondom: holnap többet kell tennünk, éppen ezért terjesztettük be azt az akciótervet, ami Magyarország megvédését célozza meg, ez az Alaptörvény módosítását és a Stop Soros törvénycsomag elfogadását foglalja magába. Én arra kérek minden országgyűlési képviselőt, minden képviselőtársunkat, akinek fontos Magyarország, hogy támogassa ezeket a javaslatokat, hiszen ezzel is hozzájárul ahhoz, hogy Magyarország a jövőben is biztonságos ország legyen. Köszönöm, és elnézést az időtúllépésért. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Ezzel a kérdések végére értünk. [[Közbeszólás a Jobbik soraiban.]] Képviselő úr, 16 óra 51 perckor kezdtük, 17 óra 21 perckor letelt, és különben is az interpellációkban és az azonnali kérdésekben túlléptük a 90 percet is. Köszönöm szépen. [[Z. Kárpát Dániel: Motiváltak a képviselők.]] Kiváló megértésüket külön nagyon köszönöm.Tisztelt Országgyűlés! Soron következik „A Magyarország Kormánya és a Finn Köztársaság Kormánya között a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat, valamint „A Magyarország Kormánya és a Svéd Királyság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat, továbbá „A Magyarország Kormánya és a Litván Köztársaság Kormánya között a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről” szóló törvényjavaslat együttes általános vitája a lezárásig. A kormány-előterjesztések T/407., T/408. és T/409. számokon az informatikai hálózaton elérhetőek. Tisztelt Képviselőtársaim! Elsőnek megadom a szót Kontrát Károly úrnak, a Belügyminisztérium államtitkárának, a törvényjavaslatok előterjesztőjének. 30 perces az időkerete. Parancsoljon, államtitkár úr!
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az előterjesztett egyezmények megkötése hozzájárul a honvédelem, a belügyi-rendőri együttműködés, valamint a nemzetközi szervezett bűnözés és terrorizmus elleni harc területén való együttműködés erősítéséhez. Ma Európában a biztonság a legfontosabb közösségi érték, amelyet a kormány minden lehetséges eszközzel meg fog védeni. A minősített adat védelméről szóló törvény 2010. évi hatálybalépését követően kezdődött meg az a szakmai munka, amelynek célja a partnerországokkal történő együttműködés során keletkezett és kicserélt minősített adatok védelmének a biztosítása. Tisztelt Országgyűlés! A cél megvalósítása érdekében végzett munka első mérföldköve a 2012-ben hatályba lépett, első kétoldalú minősített adatvédelmi egyezmény volt, amelyet hazánk a Szlovák Köztársasággal kötött meg. Magyarország ezt követően a Lengyel Köztársasággal, a Cseh Köztársasággal, a Lett Köztársasággal, a Francia Köztársasággal, az Osztrák Köztársasággal, a Macedón Köztársasággal, az Albán Köztársasággal, a Belga Királysággal, a Ciprusi Köztársasággal, az Olasz Köztársasággal, a Horvát Köztársasággal, az Oroszországi Föderáció kormányával, Montenegró kormányával, a Bolgár Köztársaság és a Spanyol Királyság kormányával kötött a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló törvényben már kihirdetett egyezményt. Több ország esetében a hasonló egyezményekkel kapcsolatos tárgyalások már lezárultak, az egyezmények végleges szövegének megállapítása pedig folyamatban van. Tisztelt Országgyűlés! Az egyezmények célja elsődlegesen, hogy az országok közötti együttműködés során keletkezett vagy kicserélt minősített adatok számára védelmet biztosítsanak. Ennek keretében szabályozzák a felek közötti biztonsági együttműködést, és kijelölik a hatáskörrel rendelkező hatóságokat; rendelkeznek az egyes minősítési szintek egymásnak történő megfeleltethetőségéről és a minősített adat biztonságának megsértése esetén alkalmazandó eljárásról is. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! A jelenleg tárgyalt megállapodások megfelelnek Magyarország nemzeti érdekeinek, helyes célokat szolgálnak, erősítik az országok közötti bűnügyi együttműködést, a terrorizmus elleni harcot, egyaránt szolgálják a részes országok biztonságát is. Erre figyelemmel arra kérem a tisztelt Országgyűlést, a tisztelt képviselőtársaimat, hogy a törvényjavaslatot tárgyalják meg és támogassák. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypártok soraiban.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Országgyűlés! Most a vezérszónoki felszólalások következnek. A Fidesz képviselőcsoportjának vezérszónoka Gyopáros Alpár képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Magyarország számára mindig is kiemelt fontosságú volt olyan kapcsolatok építése, amelyek hazánk nemzetközi megítélését, védelmét és más országokkal való kapcsolatát és együttműködését jobbá teszik. Az elmúlt években több olyan kétoldalú szerződést és egyezményt kötöttünk partnereinkkel erről hallhattunk államtitkár úrtól -, amelyek a két fél biztonságát és védelmét meg is erősítette. Így van ez a most előttünk fekvő, a Magyarország Kormánya és a Finn Köztársaság Kormánya között a minősített adatok kölcsönös védelméről szóló egyezmény kihirdetéséről szóló törvényjavaslat esetében is. A nemzetközi biztonsági helyzet sajnos olyan, hogy nagy szükség van e téren szorosabb együttműködésre. Emiatt örvendetes, hogy a kormány aktív a nemzetközi partnereinkkel való együttműködés erősítésében, mint ahogy ebben az esetben a finn partnereinkkel. Finnországgal számtalan szempontból amúgy is kiváló kétoldalú kapcsolatot ápolunk, s így örvendetes, hogy ez ebben a vonatkozásban is így van. Hasonló a helyzet Svédországgal. A magyar-svéd kapcsolat már bizonyította, hogy a kooperációra nagy hangsúlyt fektetünk. Az elmúlt években a két ország gazdasági, kereskedelmi kapcsolatai még több nagyvállalati befektetőt hoztak Magyarországra, amelynek eredménye több száz új munkahely, és bízunk abban, hogy ez a jövőben is így lesz. A legnagyobb svéd vállalatok, például az Electrolux, az Ericsson, a Tetra Pak, az IKEA, de számos további közepes és kisebb svéd cég is jelen van hazánkban. A Magyarországon működő svéd vállalatok saját bevallásuk szerint is jól prosperálnak nálunk, mindkét fél megelégedésére, továbbá nagyon fontos kapcsolat és bizalmi kapocs a két ország között a haditechnikai együttműködés, utalva a Gripen hazai szerepére. Ez túlmutat az üzleti kapcsolaton, egy biztonságpolitikai együttműködés, ami további kapcsolatokat generál Svédország és Magyarország között. Ebben az összefüggésben még inkább fontos leszögezni, hogy a XXI. század egyik legfontosabb elemévé vált az adat és az információ. Az Országgyűlés 2009 decemberében fogadta el a minősített adat védelméről szóló törvényt, és azóta, ahogy hallhattuk, több országgal is kötöttünk megállapodást erre vonatkozóan. Magyarország nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítése, továbbá a minősített adatok cseréjével és kölcsönös védelmével kapcsolatos szorosabb együttműködés biztosítása miatt indokolt kétoldalú szerződések megkötése más államokkal is. Az egyezmény célja elsősorban az, hogy a szerződő felekhez tartozó állami szervek, valamint gazdasági szervezetek közötti együttműködés során kicserélt adatok védelme biztosítva legyen. Meggyőződésem, hogy a finn és a svéd partnerrel kötendő egyezmény a szükséges és egységes jogi keret biztosításával nagymértékben hozzájárulna a két ország közötti kapcsolatok fejlesztéséhez. Tisztelt Ház! A magyar-litván kétoldalú kapcsolatok hatékonyságának fenntartása érdekében a fentiekhez hasonló megállapodás jóváhagyása elengedhetetlen. Bilaterális kapcsolatainkat nyitott kérdés nem terheli, együttműködésünk konstruktív és előremutató, különösen a biztonsági, gazdasági és kulturális területek tekintetében. Szijjártó Péter külgazdasági és külügyminiszter tavalyi vilniusi útja során folytatott tárgyalásokat a litván miniszterelnökkel és a külügyminiszterrel is, akikkel teljes egyetértés alakult ki a tekintetben, hogy a külső uniós határokat meg kell védeni, és az lenne a legjobb, ha már az Európai Unió területén kívül eldőlne, hogy ki jogosult belépni az Európai Unió területére. A két ország abban is egyetért, hogy a bajba jutott embereket lakóhelyükön vagy ahhoz minél közelebb kell segíteni, hogy a lehető leghamarabb haza is térhessenek. A védelmi kapcsolatok mélyítése céljából Magyarország már többször világossá tette elkötelezettségét, és döntött arról, hogy 2019-ben is négy hónapon át részt vesz a balti légtér védelmében. 2017-ben a visegrádi országokkal együttműködve mintegy 200 katonát állomásoztattunk a balti államokban három hónapon keresztül. Már több kétoldalú tárgyaláson megerősítést nyert, hogy mindkét ország az energiaforrások és az ellátási útvonalak diverzifikációjának híve, Litvánia és hazánk is úgy véli, hogy a döntés, hogy az ország milyen forrásokból kívánja fedezni energiaszükségletét, teljes mértékben nemzeti szuverenitásának részét képezi. A T/409. számú javaslatban foglaltak elfogadása és végrehajtása ilyenformán nem pusztán Magyarország nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítése, a minősített adatok cseréjével és kölcsönös védelmével történő szorosabb együttműködés biztosítása szempontjából fontos, hanem a magyar-litván kétoldalú kapcsolatok eredményességének fenntartása és reménybeli fokozása miatt is. Mindezen érvek alapján a Fidesz képviselőcsoportja a törvényjavaslatot az Országgyűlésnek elfogadásra javasolja. Köszönöm szépen. [[Taps a kormánypártok soraiban.]] [[17.30]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A Jobbik képviselőcsoportjának vezérszónoka Mirkóczki Ádám képviselő úr. Képviselő úr, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm szépen a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Tisztelt Államtitkár Úr! Nyilván nem árulok el azzal nagy titkot, ha azt mondom, hogy szerintem minden ellenzéki párt, de így a Jobbik is ezt a javaslatot fogja támogatni. Értelemszerű, hogy a minősített adatok cseréje és védelme szövetségi rendszeren belül egy ilyen biztonságpolitikai helyzetben kifejezetten indokolt.Szeretném azonban fölhívni a figyelmet arra is, hogy amikor egy szövetségi rendszeren belül valamit elvárunk, akkor ahhoz adnunk is kell. Túl azon, hogy a Nemzetbiztonsági bizottság tagjaként én most nyílván nem fogok zárt ülésekről pláne minősített adatokat kikotyogni, de azt pontosan tudjuk, hogy ha kicsit el akarnám viccelni, akkor mondhatnám nyugodtan, hogy itt-ott lök a lánc a szövetségi rendszeren belül és a minősített adatok cseréje tekintetében, hiszen épp az elmúlt hetekben történt meg az, hogy bizonyos jelentést tőlünk egy bizonyos ország át sem volt hajlandó venni. Én ezt csak azért hozom föl, hogy amikor ilyen javaslatokat tárgyalunk, akkor fontos lenne a tekintetben előrenézni, hogy olyan partneri viszonyt hozzunk létre, amely nemcsak papíron alapozza meg ezeket az együttműködéseket, hanem a valóságban is azt jelenti, hogy ránk is számíthatnak a szövetségi tagok, és mi is számíthatunk rájuk. Itt azonban fontos megjegyezni, és a mai napon már Vadai Ágnes képviselőtársunk révén volt szó egy olyan problémáról, ami egyébként passzol ide. Amikor minősített adatok cseréjéről és védelméről beszélünk, akkor újfent ide kell hoznom azt a már elhangzott problémát, hogy a Magyar Országgyűlés összes képviselőjének milyen biztonsági rés van a laptopján, az Országgyűlés Hivatalának az összes számítógépén ugyanez a biztonsági rés rajta van. Hozzáteszem, a Nemzetbiztonsági bizottság irodájának számítógépein szintén. Hogyan várunk el a magunk részéről minősített adatok védelmét, ha egy ilyen elemi problémával állunk szemben? Én nyilvánvalóan a Nemzetbiztonsági bizottság elnökeként hivatalosan írásban fordultam a Nemzetbiztonsági Szakszolgálathoz és az Alkotmányvédelmi Hivatalhoz, és nincs kétségem a tekintetben, hogy mi lesz ennek a válasznak a tartalma, hiszen a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat már jóval korábban, már az előző ciklusban beszélt erről zárt ülésen, és el is mondta, hogy mi ezzel a probléma. Itt ugye erről a Kaspersky vírusirtóról beszélünk. Sőt, az NSA hivatalosan is azt állítja, és mind a mai napig ezt fenntartja, hogy az orosz hírszerzés ezen vírusirtón keresztül szerzett meg az NSA-től rengeteg szenzitív adatot. Ehhez képest a magyar kormány nem állítom, hogy ez szándékos, tehát én addig nem mennék el, mert szerintem itt egy sima figyelmetlenségről, vagy inkább úgy fogalmaznék, hogy anyagi érdekből vannak ezek a vírusirtók, mert olcsóbbak, mint más vírusirtók, akik viszont nem az orosz hírszerzés égisze alatt dolgoznak. Tehát amikor egy ilyen javaslatot tárgyalunk, akkor kellene beszélnünk a lényegről. Nyilván nem nyílt ülésen és nem plenáris ülésen, de ami elmondható, azt itt is el kell mondanunk. Ha föltesszük azt a kérdést, hogy megteszünk-e mindent annak érdekében, hogy akár a parlamenti frakcióval rendelkező pártok, akár az Országgyűlés Hivatala bármelyik osztálya tudja-e ma garantálni, hogy nem kerül szövetségi rendszeren kívül, ellenérdekelt titkosszolgálatokhoz a számítógépeken, az Országgyűlés Hivatala számítógépein és a képviselői laptopokon keresztül forgalmazott adat? Nyilván ezt nem tudjuk garantálni. Ezt államtitkár úr sem tudja garantálni, más miniszterek sem tudják garantálni, és nem véletlen, hogy van olyan minisztérium, amelyik már fél évvel ezelőtt tűzzel-vassal irtja a saját rendszerén belül ezt a vírusirtót. Amikor eljutunk oda egy bizottsági ülés keretében, hogy bizonyos országok nem a legkorrektebbül vagy nem a megfelelő bizalommal állnak a magyar titkosszolgálatok irányában, vagy mondjuk úgy, a magyar kormányok irányában, mindig meg kellene vizsgálni, hogy annak mi az oka. Szerintem például egy ilyen „apróság” idézőjelben mondom, hogy apróság -, hogy egy olyan szoftver van minden gépen, amelyről köztudott most már, hogy hova képes szivárogtatni, akkor csodálkozunk-e azon, hogy nem konstruktív és nem kölcsönös az oda-vissza áramoltatott minősített adat adott esetben vagy az együttműködés? Mert ez egy nulladik lépés, ha úgy tetszik. Képviselőtársam az imént említette a Gripeneket. Az egy nagyon fontos projekt, és világos, hogy a svédekkel nemcsak szövetségi rendszeren belül vagyunk, hanem a Gripen tekintetében egy szoros gazdasági, politikai döntés is összefűz minket. De ha ugyanezen ügy mellé párhuzamként odaállítjuk, hogy közben a Honvédelmi Minisztérium nemcsak Svédországgal köt haditechnikai üzletet, hanem például Oroszországgal is, ami nekem teljesen logikus, hogy jelenleg a Magyar Honvédség forgószárnyas gépeit nem tudja más kellő színvonalon javítani vagy egyáltalán modernizálni, csak Oroszország, hiszen orosz technikáról van szó, akkor megint egy olyan problémába ütközünk, hogy csodálkozunk-e azon, hogy ha bizonyos ügyekben az együttműködés nem azon a színvonalon zajlik, és nem azt a bizalmat kapjuk, amit mondjuk, elvárnánk. Természetesen a javaslat lényege teljesen világos, Európa biztonsága nem nemzetállami kérdés, ugyanúgy, ahogy a terrorizmus réges-rég túlmegy mindenféle államhatáron, sőt kontinenseken is, és szükséges az együttműködés. De amikor ilyen együttműködéstől eredményt szeretnénk a valóságban elvárni, akkor azokat a dolgokat vajon megvizsgáltuk-e kellőképpen, amit csak mi tudunk megoldani? És a mai napon egy ilyen problémáról már volt szó, és vélelmezem, a soron következő bizottsági üléseken lesz még erről szó. Annyit kérek államtitkár úrtól, hogy a részemről itt elhangzottakat most ne egy szokásos ellenzéki opponens magatartásnak vegye, hanem egy konstruktív javaslatnak, mert ahhoz, hogy az ilyen javaslatoknak a valóságban hatékonysága és gyümölcse legyen, az is kell, hogy ami a mi feladatunk, azt lássuk el hibátlanul, és ne azt nézzük, hogy éppen ki vetette föl vagy mikor bukott ki és ki által látott napvilágot egy-egy probléma akár ezen vírusirtó kapcsán, hanem azt, hogy hogyan leszünk képesek megoldani. Én arra most itt ígéretet tehetek, hogy ha akár a szakszolgálat részéről, akár az Alkotmányvédelmi Hivataltól megérkezik a válasz, ezt fogom értelemszerűen továbbítani, és egy közös első lépésnek tekintem, hogy ezt a szoftverproblémát minden párt részéről és az Országgyűlés érdekében, az Országgyűlés Hivatalának érdekében sürgősen orvosoljuk. Akkor már érdemben beszélhetünk ilyen javaslatokról is, de még egyszer mondom: fogjuk támogatni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Az MSZP képviselőcsoportjának vezérszónoka Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm szépen, elnök úr. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Képviselőtársak! A magyar Országgyűlés 2009. december 14-én 333 igen és 17 nem szavazata mellett fogadta el a minősített adat védelméről szóló 2009. évi CLV. törvényt, amely az államtitkokról és a szolgálati titkokról szóló törvény, valamint a Nemzeti Biztonsági Felügyeletről szóló törvény helyébe lépett.A 2010. év április 1-jétől hatályos új jogszabály alapjaiban kodifikálta újra a minősített adatok védelmének magyarországi struktúráját. Megteremtette a minősített adatok védelmének egységes jogszabály- és intézményrendszerét, és egyúttal eleget tett legfontosabb jogharmonizációs kötelezettségeinek. A minősített adat védelméről szóló új törvény megalkotását elsősorban az államtitkokról és a szolgálati titkokról szóló 1995. évi törvény átfogó felülvizsgálatának szükségessége indokolta. [[17.40]] Hiányoztak a NATO-, az EU- és a nemzeti minősített adatok védelmére vonatkozó jogszabályok, illetve az EU-csatlakozásunk óta módosított EU-normák átvételére, valamint az ehhez szükséges olyan jogintézmények bevezetésére sem került sor, mint a nemzeti személyi és telephely-biztonsági tanúsítványok vagy a nemzeti iparbiztonsági rendszer. A törvény 2010. április 1-jei hatálybalépésével megteremtette a kétoldalú titokvédelmi megállapodások megkötéséhez és alkalmazásához szükséges jogi alapokat, és így megkezdődhetett az e téren tapasztalható elmaradás felszámolása. Ennek megfelelően az elmúlt időszakban több mint másfél tucat országgal került aláírásra a minősített adatok cseréjéről és kölcsönös védelméről szóló egyezmény. A minősített adat védelméről szóló törvényben foglaltak végrehajtása, Magyarország nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítése, továbbá a minősített adatok cseréjével és kölcsönös védelmével történő szorosabb együttműködés biztosítása miatt indokolt további kétoldalú szerződések megkötése más államokkal is. Az ebben a tárgykörben korábban született kétoldalú megállapodásokhoz hasonlóan a most előttünk fekvő három javaslat esetében is kiemelhető, hogy az egyezmények célja, hogy védelmet biztosítson a felek, valamint a joghatóságuk alá tartozó állami szervek, illetve egyéb, például gazdasági szervezetek közötti együttműködés során kicserélt vagy keletkezett minősített adatok számára. Mindezek alapján a Magyar Szocialista Párt országgyűlési képviselőcsoportja támogatja a 2009-ben konszenzussal elfogadott titoktörvényen alapuló, a minősített adatok biztonságos kezelését és cseréjét lehetővé tevő kétoldalú nemzetközi megállapodásokat, így a jelen törvényjavaslatot is. Köszönöm szépen, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Ezzel a vezérszónoki felszólalások végére értünk. Most további képviselői felszólalásokra van lehetőség. Kérdezem képviselőtársaimat, kíván-e valaki élni ezzel. [[Nincs jelentkező.]] Jelentkezőt nem látok. Az együttes általános vitát lezárom. Most megkérdezem Kontrát Károly államtitkár urat mint előterjesztőt, kíván-e válaszolni a vitában elhangzottakra. Parancsoljon, államtitkár úr! Öné a szó.
Köszönöm szépen. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Úgy gondolom, hogy a biztonság kérdése az a kérdés, amely mögé minden tisztességes szervezet, parlamenti párt felsorakozhat, és azok az egyezmények, azok a nemzetközi szerződések, amelyek ezt elősegítik, méltán számíthatnak arra, hogy a pártok, képviselőcsoportok, frakciók ezeket a javaslatokat támogatják. Legelőször is köszönöm mind a három felszólalónak Gyopáros Alpár képviselő úrnak a Fidesz részéről, Mirkóczki Ádám képviselő úrnak a Jobbik és Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszonynak az MSZP részéről a támogató nyilatkozatot. Úgy gondolom, hogy ezeknek a javaslatoknak, illetőleg ezeknek az egyezményeknek az elfogadása és a törvényjavaslat elfogadása hozzájárulhat Magyarország biztonságához. Engedjék meg, hogy reagáljak nagyon röviden Mirkóczki képviselő úrnak a nem szorosan a törvényjavaslathoz elmondott véleményére, amit elnök úr nagyvonalúan engedélyezett, mert ugye, ez nem annyira a tárgyhoz tartozik. Nyilván úgy nehéz beszélni, hogy mondani is akart valamit, meg nem is akart mondani, mert a zárt ülés szabályaira tekintettel nem akarta azt elmondani, amit esetleg elmondott volna, nagyon helyesen. Nos, én úgy gondolom, és ezt elmondtam az azonnali kérdések órájában adott válaszban is, hogy csak akkor lehet elérni a kibervédelem területén biztonságos védelmet és ezt szakértők egybehangzó nyilatkozata megerősíti -, ha egymástól függetlenül több vírusirtót is használnak a felhasználók. Ez garantálja azt, hogy kiküszöböljék azt, hogyha maga a program készítője valami kiskaput benne hagyott a rendszerben. És azt is elmondtam, és itt is megerősítem a tisztelt Országgyűlés előtt, hogy a Nemzeti Kibervédelmi Intézet, a Nemzeti Infokommunikációs Szolgáltató Zrt. és a szolgáltatók is mindent megtesznek Magyarország védelme érdekében, ami az ő kompetenciájukhoz tartozik. Így a kibertér védelme érdekében is mindent megtesznek, és mindenkivel szemben megtesznek minden olyan lépést, hogyha olyan szándékot tapasztalnak, amely ellenséges és a magyar érdekeket sérti. Tehát ezt szeretném leszögezni: a mi kormányunk nemzeti kormány, számunkra egyetlen kérdés, egyetlen irány létezik minden kérdésben, így a biztonság kérdésében is, hogy mi az adott kérdésben Magyarország nemzeti érdeke. Ehhez tartják magukat a magyar szolgálatok, azok a magyar szervezetek, akiknek ebben feladatuk van. De hogy visszakanyarodjak a törvényjavaslathoz, mert azért illik ezt megtenni, még egyszer köszönöm szépen a támogató nyilatkozatot, és arra is kérem a tisztelt Országgyűlést, hogy a szavazáskor is támogassa a javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Szilágyi György: Ezért nem lehet telepíteni, minden le van tiltva. Taps a kormánypártok soraiból.]]
Köszönöm szépen, államtitkár úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A módosító javaslatok benyújtására csütörtökön 16 óráig van lehetőség. Tisztelt Országgyűlés! Mai napirendi pontjaink tárgyalásának végére értünk. Most a napirend utáni felszólalások következnek. „Mikor becsüljük már meg végre egy tisztességes javadalmazással azokat, akik beteg családtagjaikat gondozzák otthon?” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából dr. Varga-Damm Andrea képviselő asszony. Parancsoljon, képviselő asszony, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Gyakorlatilag csak folytatom azt, amit mondjuk, másfél órával ezelőtt abbahagytam, hiszen ezt a kérdést elég nehéz két percben és egyperces válaszban kifejteni. Továbbfejteném a gondolatot, ami arról szól, hogy Rétvári Bence államtitkár úr itt elmondta ezeket a hihetetlen nagyvonalú javadalmazásemeléseket, csak azt az egyetlen dolgot felejtette el hozzátenni, hogy ha a fogyatékkal élő személyt a család kénytelen intézetben elhelyezni, akkor a magyar állam az intézetnek több mint 250 ezer forint normatív támogatást nyújt egy fogyatékkal élő gondozására, eltartására, lakhatására. Ami azért durva különbség, hiszen a polgár a saját infrastruktúrája, a saját otthonteremtése árán, a saját környezetében gondozza ezeket a családtagjait, és úgy ítélem meg, hogy ha egy állam a szervezeti rendszerével szemben ilyen nagyvonalú, akkor azokkal az emberekkel szemben különösen nagyvonalúnak kell lenni, akik vállalják, hogy a fogyatékkal élő családtagjukat maguk gondozzák, és nem az állam intézményi terhére bízzák őket. Arról nem is beszélve, hogy azért azt mindannyian tudjuk, hogy nagyon-nagyon rossz szívvel adja be bármely család a fogyatékkal élő családtagját intézménybe, és általában ez már csak akkor történik meg, ha végképp már nincs családtag, aki gondozni tudja, illetőleg a család annyira rossz anyagi helyzetben van, hogy a saját létfenntartását is veszélyezteti, ha egy fogyatékkal élő családtagját kell gondoznia. Ez a kérdés egyébként még egy aspektusból említést érdemel, amiről nagyon kevés alkalommal tudunk beszélni, és bár nagyon sajnálom, hogy ilyen kevés képviselő van a Házban, de azért a közösségi média útján reményeink szerint erre a kérdésre is fel tudjuk a polgárok figyelmét hívni. Amikor egy családban gondoznak egy fogyatékost, akkor a család dinamizmusa, a család gondozóképessége azt is megteszi, hogy mindazokat a rehabilitációs lehetőségeket kihasználja, amit a fogyatékkal élő fejlesztésére lehet fordítani. Ha egy fogyatékkal élő egy intézményben van, egy intézmény tehetetlensége mindig gátja annak, hogy egy fogyatékkal élő megkaphassa azokat a fejlesztési lehetőségeket, amellyel akár az állapota is javul úgy, hogy elkezdheti az önfenntartás képességét megteremteni. Persze tudjuk, hogy nagyon sok olyan halmozottan hátrányos helyzetű fogyatékkal élőnk van, akinek esélye nincs arra, hogy valaha is visszakerüljön a társadalom alkotórészei közé, de amíg erre remény van, és amíg az állapot olyan, hogy ezt meg lehet tenni, meg lehet próbálni, addig egy családon belül élő fogyatékkal élő esetében sokkal nagyobb az esély, hogy valaha majd már nem szorul erre a fajta eltartásra, támogatásra, ha a fejlesztése meg tud valósulni. [[17.50]] Az intézményrendszerben egyre kevesebb a szociális munkát vállalók létszáma. Általában nem változik a fogyatékkal élők létszáma, viszont az őket gondozók száma jelentősen alacsony. Az elmúlt héten már a bérezésükről is beszéltem, Svájcban ötször-hatszor annyi díjazásért tudnak elhelyezkedni. S most az a helyzet van, hogy a fogyatékkal élők az intézményekben változatlan létszámmal vannak, viszont a szociális dolgozók létszáma csökken, kiégettek, elfáradtak, és a kevés bér is rendkívül frusztráló számukra. Mi pont azt a javaslatot terjesztettük elő, hogy az átlagbér járjon annak a családtagnak, aki hajlandó a fogyatékkal élő családtagját gondozni, mert ez, ha utánaszámolunk, a végén egy sokkal kedvezőbb költségvetési kiadást teremt, és ami nagyon fontos, hiszen mindig minden olyan kérdésben, akár a gyermekek nevelése, akár az egészségügyi intézmények, illetőleg a rehabilitációs központok kérdésében is mindig az szokott a végkövetkeztetés a szakemberek részéről lenni, hogy a legrosszabb pozíció az, amikor ilyen problémákat intézménynek kell ellátnia. Ha a család, baráti közösségek, mikroközösségek látnak el gondozást, nevelést, eltartást, az az adott személynek mindig egy magasabb szintű szolgáltatást ilyen csúnya szóval jelent, és az államról sokkal nagyobb terhet vesz le, mint amit azzal korábban vállalt. A kormány képviseletében már csak Kontrát Károly államtitkár úr van itt [[Kontrát Károly: Csak?]] de a kormányüléseken vélhetően részt szokott venni, és el tudja mondani, hogy a mi javaslatunk a költségvetésnek hosszú távon csak kedvező tud lenni. Köszönöm szépen a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. „Munkaerőhiány a turisztikai ágazatban” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett ugyancsak a Jobbik képviselőcsoportjából Potocskáné Kőrösi Anita képviselő asszony. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Ház! Kedves Képviselőtársaim! Így a nyári idegenforgalmi szezon kezdetén, az előszezonban úgy gondolom, számos híradásból értesültek önök, sőt személyesen is tapasztalhatták, hogy egyre nagyobb a munkaerőhiány az idegenforgalom területén. Amiért mégis úgy döntöttem, hogy az úgynevezett szűzbeszédemet ebben a témában tartom, az az, hogy az elmúlt héten két, egymással ellentétes nyilatkozat jelent meg. Az egyiket a Balatoni Turizmus Szövetség elnöke, Hoffmann Henrik úr tette meg, aki annyit mondott, hogy a munkaerőhiány kezelhető, jó szervezéssel megoldható. Megfigyeltem az elmúlt években Hoffmann Henrik elnök úr felszólalásait, nyilatkozatait figyelemmel kísérve, hogy bizony-bizony, amikor kormánykritikus hangok jelennek meg a sajtóban, akkor ő mindig megnyilatkozik és védi az álláspontokat. De amikor azt mondta, hogy betanított, átképzett és diákmunkásokkal megoldható az a munkaerőhiány, amely jelenleg a nyári turisztikai szezonban kiemelkedik, én azt gondolom, hogy ez nagyon nagy baj. Hiszen ő is tudja, hogy csak szakképzett munkaerővel lehet ellátni azt, hogy minőségi turizmus legyen a Balatonnál, hiszen erre van kereslet, erre vágynak nemcsak a belföldi, de a külföldi turisták is. Ezzel szemben a kereskedelmi és vendéglátó vállalkozók Somogy megyei érdekképviseletének ügyvezető társelnöke, Kertész Rezső ennek az ellenkezőjét fogalmazta meg. Elmondta, hogy nagyon nagy probléma a munkaerőhiány, egyre többen döntenek úgy, hogy ki sem nyitnak, mert nem találnak szakképzett munkaerőt, nem tudják feltölteni azokat az álláshelyeket. Én emlékszem rá, hiszen a múlt héten is sétáltam a Balaton partján, hogy lassan több megállító táblával találkozom, ahol nem a termékeket, szolgáltatásokat reklámozzák, hanem ki van írva, hogy felszolgálót, szakácsot, konyhai kisegítőt keresnek. Tehát azt látom, hogy jelenleg a munkaerőhiány nemcsak a Balaton partján, hanem az egész országban óriási problémát okoz a turisztikai ágazatban. S még egy vetületre felhívnám a figyelmet. Hoffmann Henrik elnök úr annyit mondott már, hogy megközelítették a nyugati bérszínvonalat a turisztikai ágazatban a bérek. Végeztem egy nagyon kicsi kutatást a Központi Statisztikai Hivatal honlapját áttekintve, s a Balaton és Somogy megye vonatkozásában a Somogy megyei adatokra kerestem rá, összehasonlítva az országos adatokkal. 2018 első negyedévi adatokat találtam, amelyek szerint Somogy megyében 118 ezer forint a nettó átlagkereset a vendéglátás területén, országosan 128 ezer, amíg a szálláshely-szolgáltatás esetében 127 ezer Somogy megyében, országosan pedig 158 ezer forint. Ma közel 320 forint az euró árfolyama. Átszámoltam, és a vendéglátás területén ez 361 euró nettó bért jelent, a szálláshely-szolgáltatás esetén pedig 388 eurót. A 400 eurót sem éri el a nettó bér ezekben az ágazatokban, ezekben a szakterületeken. S akkor arról beszélünk, hogy azokban a cikkekben 200 ezer forintos bér jelent meg. Igaz, nem volt odaírva, hogy nettó vagy bruttó, és előfordult már, hogy a kormánypárti képviselők akár a siófoki képviselő-testületben sem tudták megkülönböztetni a nettó és a bruttó bért. Én úgy gondoltam, hogy valószínűleg nettó bérekről beszél, amikor azt írta, azt nyilatkozta, hogy 200 ezer forint a szobaasszonyok bére. Csak remélni merem, hogy nem a szürkegazdaságot, a szürkefoglalkoztatást erősítik, mert azért valljuk be, ha egy szobaasszony 200 ezer forint nettót keresne, akkor bizony-bizony ezek az átlagkeresetek a szálláshely-szolgáltatásnál magasabbak lennének, mint 400 euró. Látjuk azt, és mindenki szemlesütve figyeli a hónap végén, amikor a borítékban csúszik az a bizonyos pénz; borzasztóak ezek a körülmények, és ezen változtatni kell. A Jobbik Magyarországért Mozgalom már több mint két éve felvetette a bérunió kérdését, és örömünkre szolgál, hogy az Európai Bizottság össznemzeti, összeurópai konzultáció keretében fogja ezt a kérdést vizsgálni. Még egy dolog: a szociális hozzájárulási adó, amelyről ma már volt szó, hogy csökkenni fog a következő években, még mindig kevés. Jelenleg 15-féle adókedvezmény van, amelyből csak egyetlenegy kötött FEOR-számhoz. Javasoljuk, hogy más vendéglátóipari és szálláshely-szolgáltatási FEOR-számok is kerüljenek be a szociális hozzájárulási adókedvezmények körébe. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő asszony. Tisztelt Országgyűlés! „Veszprém és térsége fesztiváltérség” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Fidesz képviselőcsoportjából Ovádi Péter képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! Manapság gyakran kerül reflektorfénybe egy-egy ország vagy térség identitásának kérdésköre. Vannak olyan helyek Európában, ahol ezen évszázados vagy évezredes értékek most alapjaiban remegnek meg. És vannak olyan országok, mint például a Kárpát-medence vidéke, ahol a XXI. század puskaporos közhangulata ellenére is béke és nyugalom uralkodik. Ez az állapot pedig lehetővé teszi azt, hogy évszázados kultúránkat és a kultúrára való igényünket kiteljesítsük. Büszke vagyok arra, hogy a Magyar Országgyűlésben Veszprémet és annak térségét képviselhetem, hiszen meggyőződésem, hogy ez a vidék amellett, hogy évszázados történetével formálója és írója volt a magyar történelemnek, a XXI. században is meghatározó szereplője a magyar és a nemzetközi kultúrának, és ezeknek egy különleges olvasztótégelye. Identitásról nemcsak népek és nemzetek esetében beszélhetünk, hanem kisebb egységekben, települések és vidékek vonatkozásában is. Veszprém egyik meghatározó identitását a méltán neves kultúrája adja. A történelmi értékek ebben a felgyorsult világban önmagukban már nem versenyképesek. Ezt ismerte fel Veszprém, és ismerték fel a környékbeli programszervezők, életre híva olyan fesztiválokat, amelyek ma már nemcsak a környék, hanem az ország vagy akár még az azon túli zeneszerető embereket is idevonzzák hozzánk a Dunántúlra. A teljesség igénye nélkül ezek közül néhány. A Veszprémfest joggal viseli évek óta a prémiumfesztivál jelzőt. A nemzetközi popzene olyan jeles képviselői fordulnak meg évről évre nálunk, akik bárhol a földön képesek megtölteni stadionokat a koncertjeik alkalmával. Joss Stone vagy Amy Macdonald neve bizonyára ismerős lehet az igényes popzene kedvelőinek. Ők csupán két fellépője az idei Veszprémfestnek, amelynek hangulatát és atmoszféráját nemcsak a fellépők nívója, hanem a koncertek helyszíne is tovább emeli. A közösségi zene örömét adja át a minden évben megrendezésre kerülő utcazene-fesztivál, ahol megyeszékhelyünk belvárosa egy nyüzsgő fesztiválhelyszínné változik, ahol a világzenén és komolyzenén át az alternatívig minden irányzat képviselője megfordul a színpadokon, a közönség soraiban pedig gyermekek, családok és idősek ugyanúgy tudnak szórakozni. [[18.00]] Maradva az igényesség fonalánál, már több sikeres alkalmat tudhat maga mögött az Auer Lipót nevével fémjelzett hegedűfesztivál augusztusban, de említhetném a Petőfi Színház által idén életre hívott operettgálát is, még több ember szórakozási igényét kiszolgálva. A legkisebbeknek a Kabóciádé családi fesztivál kínál szórakozási lehetőséget immáron 25. éve, és 20 éve rendezik meg a tánc fesztiválját a mozgáskultúra szerelmeseinek. Évek óta nagy közönséget vonzó program a veszprémi sörfesztivál vagy éppen a Veszprémi Tavaszi Fesztivál, kétévente pedig megrendezik a veszprémi egyetemi napokat. Ami pedig évről évre életben tartja, sőt újabb és újabb tartalmakkal tölti meg ezeket a rendezvényeket, az az itt élő emberek lelkesedése, tenni akarása az utókor számára maradandó élmények és értékek lefektetésével. Tisztelt Képviselőtársaim! Bizonyára önök is tapasztalták, hogy egy sikeres régiós központ milyen pozitív hatással tud lenni vonzáskörzetére is, akár társadalmi, gazdasági, de kulturális szempontból is. Veszprémben és környékén olyan szerencsés helyzetben vagyunk, hogy a térség tele van olyan településekkel, ahol a kulturális emlékek ápolását nemcsak kötelességnek tekintik az ott élők, hanem olyan szórakozási lehetőségnek, amely kiteljesíti mindennapjaikat. Talán nem is hallottak még pár olyan bakonyi településről, ahol ilyen gazdag kulturális értékeket tartanak számon. Szintén a teljesség igénye nélkül, Bakonynánádon gombócfesztivált tartanak, Nemesvámoson lencse- és hurkafesztivált, Olaszfalun krumpli- és szüreti fesztivált, vagy említhetném a dudari dió- és körtedzsemborit, a városlődi rozmaringfesztivált és a királyszentistváni tócsifesztivált. Ezek is, bár tematikájukban eltérnek a megyeszékhely fesztiváljaitól, küldetésükben ugyanazok, minőségi tartalommal megtölteni az itt élők és az idelátogatók szabadidejét. Én mindenkit szeretettel várok és invitálok a veszprémi és a környező települések nyári programjaira. Köszönöm megtisztelő figyelmüket. [[Taps a kormánypárti padsorokban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „NAT előttem, NAT utánam, avagy Kásler miniszter úr esete az oktatással” címmel a Jobbik képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra jelentkezett Brenner Koloman képviselő úr. Parancsoljon, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! Én is egy olyan témát folytatnék, ami ma már a tisztelt Ház előtt terítéken volt. Azt gondolom, hogy bármit mondott erre Rétvári államtitkár úr, Kásler Miklós miniszter úr szavait nem lehet a szövegkörnyezetből kiragadni. Idézem: „A Nemzeti alaptanterv kiváló, a gond a kivitelezéssel van. Az ismeretanyag átadása lehetne gyorsabb.” Ezt nem lehet kiragadni a szövegkörnyezetből, tisztelt képviselőtársaim. Ezek a mondatok azt jelentik, hogy az oktatás kérdéséről miniszter úrnak ezek szerint nem sikerült azokat a jelzéseket és hihetetlen feszültséget érzékelnie, amelyek évek óta mind a pedagógusszakma részéről, az iskoláskorú gyermekeket nevelők részéről, illetve az oktatáspolitikusok részéről mindenki számára nyilvánvalóvá váltak, kivéve a fideszes oktatáspolitikusokat, hiszen ilyen nincs a Fidesznél tulajdonképpen Pokorni Zoltán óta, ha jól gondolom.Ezt bizonyítják azok a tesztfelmérések is, amelyek a magyar diákok problémamegoldó képességéről, a tanár-diák viszonyról, a társadalmi különbségek felszámolásának kudarcairól szólnak. Reagált erre valahol az előző kormány is, hiszen kinevezték Csépe Valériát kormánybiztosnak, és elindult egy munka, ahogy ezt hallottuk, aztán ennek az eredményéről mélységes hallgatás van. Azt gondolom, hogy a megoldás egyértelműen egy jobban strukturált, világosabban súlypontozott tananyag felé, valamint a diákok és a tanárok példátlan és indokolatlan túlterheltségének csökkentése mentén indítható el. Miniszter úr véleménye a gyorsabb ismeretanyag-átadásról a fennálló problémákat tovább mélyítené, egyes szakmai körök szerint pedig megbukna a pedagógusvizsgán, ha ilyet mondana. Az összes oktatáskutatási elmélet szerint éppen hogy lassítani kell a tudás átadását, ezt nyilatkozta egyébként a Fidesz kormánybiztosa, Csépe Valéria is, hogy őrá hivatkozzak, hiszen neki talán hisznek. A korábbiaknál hatékonyabban szükséges a szakma javaslatait, észrevételeit beépíteni, és nyilvánvalóan végre el kellene jutnunk a XXI. századhoz, a XXI. század kihívásaihoz a magyar közoktatásban és általában az oktatási rendszerben is. Számos szakmai kérdésben lennénk kíváncsiak a miniszter úr véleményére, például arra, hogy megfelelően épít-e a NAT a digitális eszközök és eredmények beépítésére. Mennyiben biztosítja a NAT az alapkészségek fejlesztését? Mennyiben látja miniszter úr garantáltnak a szakképzés és a tankönyvek minőségének javulását? Elégséges-e a magyar közoktatásból kijövők idegennyelv-tudása? Tudjuk, hogy tragikus a helyzet EU-átlagban is. Ha már a szakképzés szóba jött, a szakképzés helyzete teljesen kétségbeejtő, a Fidesz politikájának „hála”. Hiszen minden felmérés szerint a szakképzésben tanulók az alapvető készségekkel sem rendelkeznek, úgy értem: írás, olvasás és számolás. Azt már csak úgy mellékesen jegyzem meg, hogy az új kormánystruktúrában a szakképzés Palkovics miniszter úrhoz került, tehát marad az ismert oktatáspolitikus, Parragh kolléga fennhatósága alatt ez a rendkívül tragikus helyzetben lévő ágazata az oktatásnak. Végezetül azt szeretném kifejteni, hogy szerintem azzal nem oldottuk meg a kérdést, amit itt államtitkár úr egyik viszonreakciójában mondott, hogy a NAT-ot majd ötévente felülvizsgáljuk, hiszen ezek olyan égető problémák, amelyek azonnali választ kívánnak meg az oktatáspolitika irányítóitól. Ez a fajta „nincs itt semmi látnivaló, elvtársak” mentalitáson, azt hiszem, túl kellene lépnünk. Arról már nem is beszélek, hogy eleve az EMMI az új kormány szerkezetében fenntartja azt az alapvető társadalompolitikáját a Fidesznek, hogy minden olyan ágazat, ami a miniszterelnököt nem érdekli, össze van terelve egy ilyen fantasztikus minisztériumba, nehogy véletlenül az oktatás, az egészségügy és a szociális szféra tragikus helyzete elérjen a kormány elé. A Jobbik ehhez képest minimum GDP-arányosan minimum 6 százalékot költene az oktatásra, és önálló oktatási minisztériummal orvosolná ezeket a kérdéseket. Azt gondolom, sürgős tennivalónk van ez ügyben is közösen. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! „Mi folyik itt?” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett a Jobbik képviselőcsoportjából Lukács László György képviselő úr. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm szépen a szót. Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A címben szereplő kérdés arra vonatkozik, amiről szerintem két héttel ezelőtt mindannyian megdöbbenve értesültünk. Ceglédbercelnél ugyanis talán az elmúlt évek egyik legkomolyabb balesete történt, ami nemcsak a halálúthoz, a 4-eshez képest volt szokatlan kimenetelében, hanem az egész országot megrázta.Mint ismeretes, kilenc fő vesztette életét abban az egyébként román felségjelzésű kisbuszban, amelyben Szlovéniából, illetve más nyugat-európai országokból hazafelé igyekvő vendégmunkások voltak. Magának a balesetnek a borzalma több dologra hívta fel a figyelmet, amelyekkel mindenképpen foglalkoznunk kell. Különösen örülök, hogy a Belügyminisztérium részéről van itt olyan államtitkár, aki esetleg válaszolni is tud helyben azokra a kérdésekre, amelyek a közvéleményben felmerültek, és a jogalkotóknak is fontos, hogy megoldjuk. Nézve a baleseti statisztikákat és az adatokat, látván, hogy milyen úton megy a tranzitforgalom Magyarországon keresztül, a nyugat-európai tranzit lényegében az M1-es autópályán lép be, majd a budapesti elkerülőt, az M0-ást használva az M5-ösön, végül az M3-as vagy a 4-es irányába, vagy az 5-ösön folytatva halad tovább. Gyakorta azzal szembesülünk, akik nem a vonatot választják úti eszközükül, közlekedő eszközükként, hogy bizony nagyon sok külföldi felségjelzésű autó vannak az utakon, főként kisbuszok, és ezeken az utakon szinte tömve van az út, a 4-es főút, vagy az M5-ös autópálya ezekkel az autókkal. Így hát nyugodtan levonhatjuk azt a következtetést, hogy nagyon gyakori egy-egy ilyen baleset. Egyébként pont a balesetet követő napon történt szintén egy ugyanilyen, akkor kisebb sérülésekkel, az M5-ös autópályán volt egy hasonló baleset. De látjuk, hogy ez a probléma itt van velünk, nyugodtan mondhatjuk, és nem túlozunk, hogy több százezren ilyen utazási formában szelik át Magyarországot, és mennek tranzitforgalommal át az útjainkon. Azt is láthatjuk, hogy az M1-es autópálya az egyik legforgalmasabb magyar autópálya, majd követve az M0-ás szintén az egyik legforgalmasabb autópálya, és a 4-es főút, amin a baleset történt, az egyik legforgalmasabb, sőt valójában a legforgalmasabb főút. Azt is látjuk, hogy a baleseti statisztikákban ezek az utak élen járnak, az M1-es autópályán történik a legtöbb baleset, szám szerint a százat is meghaladja. Ehhez 2014-es és ’16-os adatok álltak rendelkezésre, és 14 halálos baleset történik az úton. Ugyanez a számsor, sőt picivel magasabb a 4-es útra is vonatkozik. [[18.10]] Tehát jól látható, hogy egy nagyon veszélyes útszakaszról beszélünk, és látható, hogy ezeken az utakon, függetlenül a felelőtlen sofőröktől vagy a hibázó sofőröktől, hiszen ne felejtsük el, a közlekedés, az autóvezetés egy veszélyes üzem, sajnos előfordulnak balesetek, de látjuk, hogy kódolva van szinte a forgalom áramlásába az, hogy bármikor nagy tragédia történhet. Ráadásul ebben az egyéni okban, ami most volt, vagy ebben a balesetben egyéni okok is közrejátszottak, hiszen mint utólag kiderült, sem a műszaki állapota nem volt megfelelő ennek a kisbusznak, és a román sofőrnek a jogosítványát korábban elvették hasonló bűncselekmény vagy szabálysértések miatt. Tehát jól látható, hogy egy hatósági ellenőrzéssel akár kiszűrhető lenne egy hasonló baleset, hiszen ez a gépjármű nem mehetne tovább, egyrészről nem közlekedhetne olyan nagy sebességgel, és nem vezethetné olyan sofőr, aki el van tiltva a vezetéstől. Úgyhogy itt jön a felelőssége a törvényalkotóknak, itt jön a felelőssége a végrehajtásban dolgozóknak, tehát akik a jog végrehajtásán dolgoznak, és a Belügyminisztériumnak, és felmerül a kérdés, tudunk-e valamit ezzel a témával kezdeni. Az én álláspontom szerint lehet és tudunk, és itt a rendőrség kezében van az ellenőrzési lehetőség. Kifejezetten fontos lenne, és szerintem életbevágóan fontos, hogy legyenek olyan célzott akciók és ellenőrzések, amelyek a tranzitban lévő és nem a nagy személyszállítást, hanem a 9 főig tartó személyszállítást végző társaságokat, buszokat ellenőrzik, pontosan azért, hogy betartják-e azokat az alapvető követelményeket, amik műszaki, amik közbiztonsági elemek, amik a gépjárműnek a közlekedésben való részvételével összefüggő elemek, hogy mindezeket a szabályokat betartsák és betartassák, hiszen akkor egyrészt ezek a balesetek megelőzhetők lennének. Úgyhogy én úgy gondolom, hogy a rendőrségnek, a Belügyminisztériumnak fontos ezen a témán ha már egy ilyen baleset, egy ilyen tragédia történt elindulnia, határozott lépéseket tennie, és fontos, hogy ne csak a rendszeresen megrendezett speed maratonokon vagy rutinszerűen megrendezett sebességméréseken, hanem kiemelt akciókkal, amelyekkel a tranzitban lévő forgalmat ellenőrizni lehet, akadályozzuk meg, hogy nemcsak a külföldi átutazó forgalom, de akár honfitársaink se kerüljenek veszélybe az útjainkon. Ismét emlékeztetnék mindenkit, a legveszélyesebb útszakaszokat használják ezek a tranzitban lévő járművek, tehát életbevágó és létfontosságú, hogy a rendőrség határozottan, jól és eredményesen lépjen majd fel ezen a területen. Várjuk, hogy mit fog a kormány lépni, s miként próbálja ezt a problémát megoldani. Köszönöm szépen. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Ugyancsak a Jobbik képviselőcsoportjából jelentkezett napirend utáni felszólalásra Z. Kárpát Dániel képviselő úr, felszólalásának címe: „Meddig még?” Parancsoljon, képviselő úr!
Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Ház! A mai nap során már szóba kerültek a magyarok lakhatási nehézségei, életvezetési nehézségei itt Magyarországon. Ez egyrészt felerősíti a kivándorlási spirált, másrészt a demográfiai katasztrófa elhárítását is megnehezíti, de azt mindenképpen el kell mondanom bevezető gyanánt, hogy igen durvának és elégtelennek, szánalmasnak tartom a kormányzat viselkedését ezen a téren. Most már köszöntöm államtitkár urat [[Kontrát Károly: Jó napot kívánok!]] , hogy egy államtitkár úr legalább itt van, valaki talán válaszolhat a kérdésre, de egy kétharmados felhatalmazottsággal bíró kormánytól egyenesen vérlázító, nem az a viselkedés, hogy képviselőik közül hárman vagy négyen tartózkodnak összesen az ülésteremben, hanem az a vérlázító, hogy egyetlen államtitkárukat fixen nem tudják a napirend utáni felszólalások idejére idetelepíteni, és adott esetben válaszolni minden felmerülő kérdésre. Úgy gondolom, hogy ez a munkahelyünk, és felháborítónak tartom, hogy nem kap minden egyes érdemi felvetés érdemi választ. Remélem, hogy ez esetben kivételnek lehetünk majd szemtanúi.Szeretném elmondani, hogy miközben azt vizsgáljuk, hogy Magyarországon miért alakultak ki a lakhatási nehézségek, a lakhatási szegénység miért mélyült el ennyire, miért vándorolnak ki ennyien az országból, XXI. századi szemléletmódot kellene tanúsítanunk, és azt látjuk, hogy amikor a sharing economy, az Uber, az Airbnb és hasonló vívmányok kapcsán a kormányzat viselkedését vizsgáljuk, akkor bizony ez a kormányzat leragadt a XIX. században. Az Uberrel kapcsolatos tötymörgés és kormányzati gazdasági beavatkozás elégtelen mivolta már bizonyította azt, hogy igen nehezen kezeli a kormány ezeket, de amikor a budapesti albérletpiacról beszélünk, arról, hogy 130-150 ezer forintba kerül egy átlagos méretű, mondjuk, belvárosi lakásnak pusztán az albérleti díja és ehhez számolódik hozzá a rezsi, és ezek után csodálkoznak, hogy a magyar fiatalok nem képesek elkezdeni itthon az életüket, akkor megáll a levegő, megáll az idő egy pillanatra, hisz olyan, mintha önök nem értenék az okokat. Hiszen ha mondjuk, csak az Airbnb tekintetében beavatkozott volna a kormányzat, úgy, ahogy számtalan kormányzat beavatkozott a világ számos országában, akkor lenne miről beszélnünk, hiszen érteni kellene azt, hogy ha mondjuk, a 2014-2017 közötti vizsgálat alapján New York tekintetében 7000-13 500 ingatlan közötti mennyiséget vett ki a piacról csak az Airbnb és ezzel robbanásszerűen fellökte az albérleti díjakat, akkor államtitkár úr ne csodálkozzon, ha ugyanez előfordul Budapest tekintetében, hogy szintén több ezer lakást vesznek ki a piacról, és ebből bizony, egy kínálati szűkösségből kifolyólag az albérletárak folyamatos növekménye tapasztalható. Azt is láthatjuk, hogy az V., VI. és a VII. kerületre ez egyértelműen jellemző, de 2017 júniusára, államtitkár úr, miután én ötödször figyelmeztettem önöket a probléma súlyosságára, 2017 júniusára a pesti airbnb-s kínálat kis híján már elérte a szállodák kapacitását, eddigre több ezer magyar ingatlant vettek ki az albérleti piac kínálati oldaláról. Teljesen logikus volt tehát, hogy elszállnak az albérletárak. És önök mit csináltak? Az égadta világon semmit. Ekkor javasoltuk önöknek, hogy üljenek le az érintett piaci szereplőkkel, válasszanak a számtalan megoldási lehetőség közül. Az egyik mondjuk, egy átalány típusú adózási forma, ahol szabályszerűen regisztrálhat az érintett, fizet szobánként egy átalánydíjat évente, aztán békén hagyja mindenki, a hatóság nem vegzálja, mégis hozzájárul a közteherviseléshez, tisztul a rendszer, és adott esetben egy állami hátterű bérlakásépítési program megindításával a kínálati oldal egy kicsit kikerekíthető, ily módon hosszú távon az albérleti díjak elszállásával nem kell számolnunk, középtávon pedig ennek negatív következményeit már a mostani magas árak negatív következményeit kezelni kell. De azt is láthatjuk, hogy miközben még egyszer mondom 42,5 ezerre nőtt az airbnb-s férőhelyek száma, tehát megközelíti a 45 ezres szállodai kapacitásét, egy kormányzat, amely magát komolyan veszi, nem engedheti meg magának, hogy semmit ne lépjen ezen a területen. Nem lehet pusztán annyit mondani, hogy vegyék fel a CSOK-ot azok, akiknek az anyagi hátterük ezt lehetővé teszi. Ha államtitkár úr bankban dolgozó, aktív és egyébként ilyen szerződéseket kötő emberekkel beszél, akkor rá fog jönni, hogy 400 ezres fizetés alatt ilyen-olyan, de típuskifogásokkal hajtják el az ügyfeleket. Tehát ha egy átlagos magyar fiatal el szeretné kezdeni az életét, bérlakásra van szüksége, az ilyen piaci anomáliák kezelésére van szüksége, hogy ne tudjanak elszállni az árak, de leginkább kiszámíthatóságra, kommunikációra és arra, hogy ez a kormány komolyan gondolja azt, és egyáltalán a magyar politikum komolyan gondolja azt, hogy itthon akarja tartani a fiatalokat. Én ezt várom el önöktől, a Jobbik mögött álló 1 millió 300 ezer szavazó ezt várja el Magyarország mindenkori kormányától. Kérem, hogy cselekedjenek végre ennek megfelelően. Köszönöm a figyelmet. [[Taps a Jobbik soraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! Tisztelt Képviselőtársaim! Az MSZP képviselőcsoportjából „Van-e jövője a Csepeli Munkásotthonnak?” címmel Bangóné Borbély Ildikó képviselő asszony jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Képviselő asszony, öné a szó. Parancsoljon!
Köszönöm a szót, elnök úr. Talán mondhatnám azt, hogy van-e jövője a Csepeli Munkásotthonnak 1., és egy hatalmas jajkiáltás ez a felszólalás, mert folytatni fogom majd a következő napirend utániban is, hogy mentsük meg közösen az utolsó ilyen végvárat Magyarországon. 1920. március 14-én avatták fel a Csepeli Munkásotthont. Ezt a híres művelődési házat közakarat hozta létre Csepelen, hiszen a felépítés költségeinek fedezetéhez hozzájárult a csepeli lakosság is, Weiss Manfréd gyáros, a Vasas Szakszervezeti Szövetség, segítséget nyújtott a Szociáldemokrata Párt csepeli szervezete is. Az elmúlt 98 évben a Csepeli Munkásotthon mindig kulturális központként volt jelen Csepel életében, más célt nem szolgált. 2000 óta az intézmény a Csepeli Munkásotthon Alapítvány fenntartásában működik, talán egyedüliként az országban, amely alapítvány az 5400 négyzetméteres ingatlan tulajdonosa is. A Csepeli Munkásotthon Alapítvány az alapító okiratában foglaltak szellemében működik, elsődleges és általános célja Csepel meglévő kulturális, közösségi értékeinek, javainak ápolása, annak mind szélesebb körben való megismertetése, a magyar kultúra értékeinek megteremtése, valamint azok közvetítése a helyi lakosság felé. Szerepet vállaltak a hagyományok ápolásában, megőrzésében, átadásában, valamint a sajátos helyi kultúra gazdagításában. [[18.20]] Az intézmény fontos színtere a lokális közösségi művelődésnek, amellyel a helyi identitástudatot erősíti a művelődési formák igénybevevőiben. Az intézmény fennállása alatt folyamatosan otthona volt a művelődni vágyó közösségeknek, valamint a művészetekre fogékony embereknek. Jelenleg is az elsődleges céljuk az, hogy minden korosztály találjon a kulturális palettákon olyan programot, amelyre szívesen látogat el a munkásotthonba, ami értékeket közvetít számára, és ahol tevékenységével hozzájárulhat a helyi társadalom formálásához. Gazdálkodásuk bevételi oldala a kezdeteket tekintve négy stabil lábon állt, mint saját bevételek, állami támogatás, önkormányzati támogatás és egyéb pályázati bevételek, adományok. Ebből mára, 2018-ban sajnálatos módon egy erős bevételi forrásuk maradt, ez a saját bevétel. Nincsen önkormányzati bevétel, nincsen pályázati bevétel, és nincs állami támogatás. Ezen felül egyéb pályázati lehetőségekről nem is álmodhatnak, talán ami még megmaradt nekik, azok az adományok. Az önkormányzati támogatást érdekes módon 2011-től szüntette meg az új fideszes városvezetés, az állami támogatást pedig 2016 óta nem folyósítják számukra ilyen-olyan indokokkal, vagy netalántán a Fidesz-kormány még azt is megengedi magának, hogy indok nélkül. A Csepeli Munkásotthon Alapítvány a Területi Művelődési Intézmények Egyesületének alapító tagja, amely szervezeten keresztül évenként benyújtott pályázatok útján nyer el működési támogatást. A 2016. évre azonban a TEMIE szakértői csoportja által jóváhagyott 21 millió forint helyett Hoppál Péter államtitkár úrral folytatott egyeztetés alapján a TEMIE elnöksége ennek éppen csak felét, 10 millió 136 ezer forint működési támogatást engedélyezett az alapítványnak, persze ezt is év végi átutalással. A döntést akkor semmivel nem indokolták, ami számukra elfogadhatatlan. Közben eljutottunk 2018-ig, és a választások előtt derült ki, hogy továbbra sem kapnak állami támogatást a Csepeli Munkásotthon fenntartásához. Én azt gondolom, joggal mondhatom azt, hogy Magyarország utolsó ilyen kulturális intézményéről beszélünk, és joggal kérhetjük azt a kormányzattól, hogy fejezze be most már ennek az intézménynek a büntetését. Ha fontos neki az az örökségvédelem, annak a kultúrának a védelme, amit állandóan hallunk itt a parlamentben és a kommunikációjában, akkor csak kérni tudom, hogy fejezzék be azt, hogy büntetik továbbra is a Csepeli Munkásotthont és az alapítványt mint működtetőt, és bírálják felül azt a támogatást, amit most megint elutasítottak, és végre nyújtsanak segítséget ennek az intézménynek a megmentéséhez. Folytatni fogom következőben is, elnök úr. Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő asszony. „Mi lesz az M9-es autópálya Bács-Kiskun megyei meghosszabbításának sorsa?” címmel a Jobbik képviselőcsoportjából Farkas Gergely képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársaim! A mostani felszólalásomban szeretném folytatni azt a gyakorlatot, amit már az előző ciklusban is megtettem, miszerint választókerületem, a Kiskunhalas központú és ehhez a városhoz 22 másik település tartozik választókerület problémáit szeretném a Ház elé hozni, lobbizni a problémák megoldása érdekében, képviselni az ott lakókat. Ma is egy ilyen témát szeretnék felvetni.Mielőtt azonban a konkrét témára rátérnék, általánosságban szeretnék néhány gondolatot megosztani a választókerületemmel kapcsolatban, ugyanis nagyon súlyos problémákkal küzd ez a választókerület, az országos átlagnál nagyobb mértékű elvándorlással, a falvak elöregedésével, munkahelyhiánnyal, vagy bizonyos esetekben, ha éppen munka van, akkor olyan versenyképes fizetést nem képesek adni ezek a vállalkozások, cégek, amely itthon tartaná az embereket. Nem véletlen egyébként, hogy a Jobbik régóta felvetette a bérunió kérdését, amely egy fokozott bérfelzárkóztatást biztosítana, hogy ne csak árakban, hanem a bérekben is érjük utol Nyugat-Európát. Sok tényező tudna lendíteni térségem problémáin, sok tényező együttes hatása, de az egyik ilyen bizony az úthálózat fejlesztése, ugyanis ez magával vonná a munkahelyteremtést is, és olyan vállalkozókat tudna odavonzani a térségbe, amelyek sajnos most elkerülik a térségünket, és más, úthálózattal jobban ellátott térségekbe telepednek le ezek a komoly vállalkozások. A pluszapropóját a mai felszólalásomnak az adja, hogy néhány nappal ezelőtt a Magyar Közlönyben megjelent, miszerint Orbán Viktor miniszterelnök utasításba adta Palkovics László innovációs és technológiai miniszternek, hogy vizsgálja felül a korábban tervezett autópálya-beruházásokat. Bizony ez a felülvizsgálat minket, a térségben élőket is reménnyel tölti el, hogy talán olyan döntések születhetnek, amelyek számunkra kedvezőek lennének. Konkrétan a mi térségünket jelenleg nem hatja át, nem fűzi át egyetlenegy autópálya; az M9-es az az autópálya, amelynek egy szakasza elkészült, ugyanakkor a meghosszabbítása várat magára. Konkrétan 2003 óta, idestova ez már 15 éve volt, egyetlenegy centimétert sem haladt az M9-es építése, pedig nagyon sokan lobbiztak ezért, és nagyon sokan, a térségben élő politikusok, szervezetek, polgármesterek jelezték, hogy ez mennyire fontos lenne a térség fejlődése érdekében. A megyei közgyűlésünk például többször megfogalmazta az erre vonatkozó igényét. De például, hogy csak az említett választókerületem központjának számító Kiskunhalas polgármesterét idézzem, ő is 2014-ben azzal kezdte, hogy mennyire fontos lenne, hogy az M9-es elérjen az 53-as főútig, hisz számos vállalkozás ennek hiánya miatt nem telepedett le Kiskunhalasra, és a város bizony megérzi ennek a következményeit. Lehetne folytatni Kiskunhalas város integrált településfejlesztési stratégiájától kezdve, hogy hány ember mondta azt, hogy mennyire fontos lenne ennek az autópálya-szakasznak a meghosszabbítása, ugyanis az nagyon kevés, hogy most mindösszesen a Duna bal oldalán folyó M6-ost és az 51-es főutat köti össze az a kis szakasz, ami a Duna-hidat is magában foglalja. Ennél sokkal fontosabb lenne az M6-osnak az M5-össel való összekötése. Ez a térségünkön keresztülmenve Kiskunhalasnak, Jánoshalmának, Kecelnek, Hajósnak és számos más településnek okozhatna fellendülést. Ezzel szemben sajnos nem látunk annak ellenére, hogy ez mennyire fontos lenne semmilyen előrelépést, semmilyen ütemtervben nem szerepel ez. Nem először vetem fel ezt a kérdést egyébként, már 2016-ban és 2017-ben is felhoztam ezt a témát az Országgyűlésben. Tavaly mintha Fónagy Jánossal, aki válaszolt nekem a kérdésre, elbeszéltünk volna egymás mellett, ugyanis azt ő is mondta, hogy jelenleg nem létezik semmilyen terv, amiben az M9-es meghosszabbítása szerepelne, de azzal próbált nyugtatni, hogy cserébe a Szeged-Debrecen-szakasz meg fog újulni. Ez nagyon jó, csak Bács megyét egyáltalán nem érinti. Nem tudom, ezt miért pont nekem szánta, a Csongrád és Hajdú megyeiek és a Békés megyeiek biztosan örülnek ennek, a Bács-Kiskun megyeieket ez nem nyugtatja meg, és nem is fogja lelkesedéssel eltölteni. Azt szeretném kérni a kormány jelen lévő államtitkárától, hogy akár most a válaszában, akár a későbbiekben reflektáljon arra, hogy mit várhatnak a Bács-Kiskun megyeiek, konkrétan Kiskunhalas és térsége az M9-es autópálya meghosszabbításával kapcsolatban. Nagyon fontos lenne ennek mielőbbi megvalósítása a térség fellendülése érdekében. Bízom benne, hogy ez nem fog sokáig váratni magára, hanem mielőbb meg fog valósulni. Várom megtisztelő válaszát. [[Taps a Jobbik padsoraiban.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „A luxusparazita kormányhű ”elit” százmilliárdos extraprofitja és a szétrohadó mellékutak valósága…” címmel a Jobbik képviselőcsoportjából Ander Balázs képviselő úr jelentkezett napirend utáni felszólalásra. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó.
Köszönöm a szót, elnök úr. Tisztelt Képviselőtársaim! A limnológia és a biológia tudományát űzők számára létezik egy igen érdekes halfajta, ez a halfajta a rojtosszájú hal, amely a vízilovak hátsója körül éldegél, ott úszkál a vízben, azt tisztogatja, és a kipottyanó maradékból szépen eléldegél. Ha a nemzeti együttműködés fideszes rendszerét egy ilyen böhöm vízilóhoz hasonlítjuk, akkor azt kell hogy mondjam, ennek a vízilónak is, a NER-nek is megvannak a maga rojtosszájú halai [[Derültség a Jobbik soraiban.]] , akik szépen tisztogatnak, és az államtól kipottyantott milliárdokból zsírosra hizlalják magukat. Ezeken az állami projekteken, amelyeket hozzájuk juttatnak, jellemzően egyébként infrastrukturális beruházásokról van szó, százmilliárdos extraprofitot kaszálnak, ebből pedig olyan médiabirodalmat tudnak építeni, amellyel tisztogatni tudnak, elhallgatják az igazságot, vagy pedig olyan ordas hazugságokat terjesztve tüntetik el azt a sok mocskot, amit kenyéradó gazdáik termelnek, amely bizony-bizony a kormánypárt számára nagyon kényelmetlen lenne. [[18.30]] Az a helyzet, tisztelt képviselőtársaim, hogy a bámulatos módon gyarapodó, hihetetlenül tehetséges Pénztáros Lőrinchez, illetve barátjához, Szíj Lászlóhoz, illetve ezek érdekeltségeihez körülbelül ezermilliárd forintos beruházástömeg fog érkezni a ciklus végéig. Ha megnézzük ezeknek a cégeknek a profitgyártó képességét, akkor el kell ezen ámulnunk, ugyanis jelzett urak cégeinek profitabilitása körülbelül 20-30 százalék körül mozgott az elmúlt esztendőkben. Ez sokszorosa a piaci és nem haveri körülmények között boldogulni kényszerülő cégekének, építőipari cégekének, ahol ez csak 1-2 százalék. Ha ezt az ezermilliárd forintos összeget és ezt a 20-30 százalékos profitarányt összevetjük, akkor azt kell mondani, hogy négy év alatt ezek az urak újabb 250 milliárd forinttal fogják saját magukat gyarapítani és tovább hizlalni a bankszámlájukat, amiből aztán újabb befektetésekbe kezdhetnek, belevághatnak a bankszektorba, és lehetne sorolni a végtelenségig. De a lényeg az ebből a szempontból, hogy tovább építhetik azt a fideszes médiaportfóliót, amivel ezeket a hazugságokat terjeszthetik. Tehát azt látjuk, hogy egyfelől pénz nagyon sok mindenre van, másra viszont nincs. Mi erre azt mondjuk itt a Jobbik padsoraiban, hogy ez igen-igen nincsen rendjén. Tisztelt kormánypárti Képviselőtársaim! Nincsen rendjén az, hogy ezeken a projekteken, ezeken az állami beruházásokon ők tíz- meg százmilliárdokat kaszálnak, közben kistelepülések tucatjai hogyha csak saját megyémet, Somogyországot nézem érezhetik úgy magukat, mint amelyek élve el vannak temetve, ugyanis az itteni településeknek körülbelül az egynegyede zsákfalu, a világtól elvágva, és nagyon örülnének annak, hogyha a világ kinyílna a számukra. Viszont ehhez pénz kellene. A haldoklásuk ezeknek a településeknek, azt hiszem, a végstádiumba fog érni nemsokára, ha minden így megy tovább, viszont gyógyszerre lenne pénz, csak ki kell jelenteni, hogy ezt a pénzt ellopják. Többször kikérték már a kormánypárti sorokból maguknak azt, hogy az ellenzék kvázi lopással vádolja őket; akkor újra ki kell jelentenem, hogy a túlárazás is lopás, még ha ez törvényesítve is van. De nem járja az, tisztelt képviselőtársaim, hogy a mellékutak sok helyütt szétrohadnak, hogy nincsen pénz ezeknek az összekötő utaknak a megépítésére vagy pedig nagyon fontos főútvonalak javítására, amelyre óriási tranzitforgalom zúdult, miközben ezek az emberek iszonyatos extraprofitot zsebelnek be évről évre. Sajnos nincs itt a belső- és dél-somogyi térség egyéniben megválasztott kormánypárti képviselője, pedig szeretném meghívni arra a félpályás útlezárásra, amit a darányi polgárok szerda reggel fognak eszközölni, ugyanis a település szinte teljesen élhetetlenné vált a miatt a hatalmas kamionforgalom miatt, ami ott a 6-os úton folyik, amit egyébként a vezess.hu és az összes közlekedéssel foglalkozó szakportál halálútnak vagy Magyarország egyik legveszélyesebb útjának tekint. Én arra kérem önöket, hogy figyeljenek oda ezekre a dolgokra, figyeljenek oda az olyan perifériákon élő emberek szavára is, mint amilyen a dél-somogyi periféria. Köszönöm a figyelmüket. [[Taps a Jobbik soraiból.]]
Köszönöm szépen, képviselő úr. „A Tízparancsolat gyógyító ereje” címmel a DK képviselőcsoportjából napirend utáni felszólalásra jelentkezett László Imre képviselő úr. Képviselő úr, öné a szó, parancsoljon!
Köszönöm, elnök úr. Tisztelt Ház! Tisztelt Képviselőtársak! Mint ismeretes, az EMMI közelmúltban megválasztott új vezetője arról beszélt, hogy a halálos betegségek 70-80 százalékát a tízparancsolat megtartásával el lehet kerülni. Engedtessék meg nekem, hogy orvosként elmondjam, a halálos betegségek 70-80 százalékát a mai orvostudomány nem képes megelőzni még a legfejlettebb országokban sem. Az ilyen kijelentések az egészségügyi ellátó tagozatok várt és elvárt előrelépését tevékenységében biztosan nem fogja szolgálni. Mondhatnék önöknek egy számot: 32 ezer. Ez borzasztóan üresen csöng, de ha azt mondom, hogy ma Magyarországon 32 ezer ember hal meg évente nem halálos, hanem gyógyítható, elkerülhető, megelőzhető betegségekben, akkor ez a szám rögtön másképp hangzik. A kormány minden évben lemond egy Szekszárd vagy egy Gyöngyös méretű városnyi emberről, akik mind a mai napig az élők között lehetnének, persze, ha a Fidesz nem teszi tönkre a magyar egészségügyet. Mielőtt eltanulnánk Orbán Viktortól a fake news kifejezést, felhívom a figyelmüket, hogy ezt az adatot az Állami Egészségügyi Ellátó Központ által koordinált kutatásból ismerjük. 32 ezer nagymamát, nagypapát, édesapát, édesanyát és gyermeket veszített el az ország minden egyes évben. Azt hiszem, ebben a helyzetben kevés lesz a tízparancsolat, mert ez bizony azt jelenti, hogy önök nyolc éven át romboltak, ahelyett, hogy építettek volna. Tisztelt Ház! Hétről hétre újabb és újabb nagy egészségügyi terveket hallunk, mintha nem is a Fidesz lett volna nyolc éve kormányon. Legutóbb azt mondta az EMMI minisztere, hogy most három hét alatt nemzeti programokat készítenek a népbetegségek csökkentésére. Az Orbán-kormánynak az elmúlt nyolc évben 138-szor volt három hete, azaz mostanra már egy nagy egészségügyi reform közepén vagy végén kellene tartanunk. Ehhez képest az elmúlt nyolc évben mindennap három orvos és két ápoló ment külföldre; ebben a nyolc évben szinte minden egyes napra jutott egy háziorvos, aki úgy döntött, nem tud tovább ebben az egészségügyi rendszerben dolgozni; ebben a nyolc évben minden évben meghallgathattuk, hogy a kórházak 60-70 vagy éppen 80 milliárdnyi tartozást halmoztak föl. Mielőtt az elmúlt nyolc év előtti elmúlt nyolc évvel jönnének, kérem, jegyezzenek föl egy fontos adatot: a francia székhelyű Egészségügyi Fogyasztói Központ nemzetközi felmérése szerint 2017-ben a magyar egészségügynél még az albán és a macedón is jobban teljesített. 2008-ban a Gyurcsány-kormány egészségügye ugyanebben az összeállításban még megelőzte Olaszországot, Spanyolországot és Írországot is. Az elmúlt nyolc évben 16 helyet esett vissza a magyar egészségügy a Fidesz kormányzása alatt. Régen túl vagyunk már azon, hogy elég legyen az ígérgetés, az ígérgetés ilyen meg olyan nemzeti programokról tetteket szeretnénk látni! Önök ellenzékben azzal a felkiáltással feküdtek keresztbe a baloldali egészségügyi reform legelső lépésének, hogy az egészség nem lehet üzlet, azóta viszont az egészség lett a legjobb üzlet. Évről évre megsokszorozódik azok száma, akik mélyen a zsebükbe nyúlnak, hogy a magánegészségügyben lássák el őket, ha már az államiban nem kapnak megfelelő ellátást. Ott van azonban a magyarok 95 százaléka, akiknek nincs pénzük magánklinikákra és magánkórházakra. A kormány őket, a magyarok 95 százalékát hagyta megfelelő egészségügyi ellátás nélkül. Kíváncsian kérdezem tehát a kormányt, mit fog tenni a magyar egészségüggyel a következő négy évben, a végigrombolt nyolc év után. Mit fog tenni Kásler Miklós, amit Balog Zoltán nem tett vagy nem tehetett meg? Hogy fogja a kormány elkerülni a megelőzhető, hangsúlyozom, nem a halálos, hanem a megelőzhető halálesetek 70-80 százalékát, hogy ne haljon meg egy szekszárdnyi ember minden évben? Azt is kérdezhetném, hogy mire fogunk menni a tízparancsolattal ott, ahol lassan már az ima sem segít. Köszönöm, elnök úr.
Köszönöm szépen, képviselő úr. „Elmaradt rezsijóváírás az Ormánságban” címmel napirend utáni felszólalásra jelentkezett Keresztes László Lóránt képviselő úr, az LMP képviselőcsoportjából. Parancsoljon, képviselő úr, öné a szó. [[18.40]]
Köszönöm szépen a lehetőséget, elnök úr. Először is szeretném megköszönni államtitkár úrnak, hogy a kormány 64 államtitkára közül egyedüliként itt maradt, és bízom abban, hogy a felszólalásomat követően valamiféle választ kaphatunk az államtitkár úrtól, bár ellenzéki képviselőtársaim felszólalását hallgatva és az elmaradt válaszokat látva olyan sok illúzióm egyébként ezzel kapcsolatban nincsen. Egy olyan kérdésről szeretnék beszélni, egy olyan ügyről, amely kapcsán láthatjuk azt, hogy a kormány képes becsapni még a legszegényebb térségekben élőket is, és képes cserbenhagyni a legkisebb településeken, a leginkább elmaradott településeken élőket. Az Ormánság szerepel a napirend utáni felszólalásom címében. Ez egy gyönyörű szép, ugyanakkor rendkívül szegény térsége Magyarországnak, egy olyan térsége, amelyik, mondhatjuk, az egyik legszegényebb az országban, jellemzően aprófalvas térség, olyan periférikus térség, ahol a településszerkezetet kistelepülések teszik ki. Hallhattuk már különböző képviselőtársaimtól, hogy milyen jellemző problémák sújtják ezeket a településeket. Én azt gondolom, hogy ilyen helyzetben különösen cinikus és elítélendő az a magatartás, amikor ezeknek a településeknek a lakosságát hagyja cserben és csapja be a kormányzat. Nézzük meg, hogy konkrétan mi történt! A választások előtt Lázár János még miniszterként körbehaknizta a médiát azzal, hogy a télirezsi-csökkentés mindenkinek jár, és azok számára is érvényesíteni fognak egyfajta kompenzációt, egy 12 ezer forintos kompenzációt, akik nem gázzal fűtenek, tehát akinek a számlájában ezt a fajta csökkentést nem lehet érvényesíteni. Tehát az az ígéret fogalmazódott meg, hogy azok a háztartások is megkapják ezt a bizonyos 12 ezer forintos jóváírást, akik egyéb módon tüzelnek. Jellemzően itt a szegényebb háztartásokról beszélünk. Ugyanakkor ez az intézkedés nem jól sikerült, ugyanis egy olyan döntést hozott a kormány, hogy azoknak a településeknek a lakosait vette számításba, ahol konkrétan, fizikálisan nincs bevezetve a gázszolgáltatás. Azt tudjuk, hogy nagyon kevés ilyen település van, tehát konkrétan a települések egy százaléka érintett abban, ahol még nincs bevezetve a gázszolgáltatás, de azoknak a településeknek a lakosságáról megfeledkezett a kormány és megfeledkezett az ígéret, a propaganda, ahol ugyan be van kötve fizikálisan a gázszolgáltatás, tehát elvileg elérhető, de a lakosság éppen a rossz anyagi körülmények között nem tudja ezt bekötni, és nem tudja használni ennek a lehetőségeit. Több tízezer vagy akár több százezer háztartást hagyott cserben ilyen módon a kormány, tehát ezek a háztartások, hivatkozva arra, hogy a településeken bent van a gázszolgáltatás, bent van a gázvezeték, nem kaptak ilyen kompenzációt. A legmegdöbbentőbb az, hogy még csak egy tájékoztatást sem, sőt a kérdéseikre választ sem kaptak az illetékesektől. Én Baranya megyei képviselő vagyok, engem az Ormánságból keresett meg több település polgármestere, illetve egy kis ormánsági falu, Besence polgármestere volt az, aki erre a problémára először az országos sajtóban felhívta a figyelmet. Erről a kérdésről már volt szó ebben a ciklusban itt a Ház falai között, de én azért tartottam fontosnak ezt ismét felhozni és erről a kérdésről ismét beszélni, mert azóta sem történt semmiféle kormányzati intézkedés, sőt, és ez megdöbbentő számomra, ezek a települések, illetve a polgármesterek nem kaptak választ a kormányzati illetékesektől. Azt szeretném kérdezni a kormány jelen lévő tisztségviselőjétől, illetve arra szeretném felhívni a kormányt, hogy azonnal intézkedjen ennek a problémának a megoldására, adjon világos választ és tájékoztatást az érintett térségek vezetőinek, nemcsak az Ormánság, hanem országosan az érintett térségek és települések vezetőinek, hogy milyen módon fogja és mikor ezt az ígéretét betartani a kormány, hogy minden háztartás megkapja ezt a 12 ezer forintos támogatást. Szeretném, ha ez a fajta tájékoztatás a lehető leggyorsabban megtörténne az érintett települések polgármesterei felé, hogy aztán a polgármesterek természetesen a térségben, illetve a településeken a nagyon jogos lakossági kérésekre, kérdésekre választ tudjanak adni. Szeretném tehát ezúton is kérdezni államtitkár urat, hogy van-e a kormány részéről szándék, hogy mielőbb ezt a súlyos mulasztást orvosolja. Mikor számíthatnak erre az érintett térségek lakosai? És mikor kapnak erről érdemi tájékoztatást a polgármesterek, hogy ők aztán ezt az információt tovább tudják adni a települések lakosságának? Köszönöm szépen.
Köszönöm szépen, képviselő úr. Tisztelt Országgyűlés! A napirend utáni felszólalások végére értünk. Megköszönöm egész napos munkájukat. Holnap reggel 9 órakor folytatjuk munkánkat. Az ülésnapot bezárom. Mindenkinek szép, jó éjszakát, biztonságos hazatérést kívánok.