Kolegice i kolege, želim vam dobar dan i nastavljamo sa radom. Raspravit ćemo - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 727 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika, hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državi proračun i Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Izvješća ste primili na sjednici, a uvodno će prijedlog zakona obrazložiti ministar financija Boris Lalovac. Izvolite ministre.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Dame i gospodo zastupnici, evo danas se pred vama nalazi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Glavne suštine u izmjenama zakona je u kojem se predlaže promjena povećanja osobnog odbitka sa 2200 na 2600 kuna, za umirovljenike povećanje osobnog odbitka sa 3400 na 3800 kuna te za osobnog odbitka za građane koji rade na potpomognutim područjima za prvu skupinu sa 3200 kuna na 3500 kuna, a za drugu skupinu sa 2700 na 3000 kuna te se propisuje promjena porezne stope od 40% iznad 13,200 kuna na poreznu osnovicu. Zbog čega se Vlada odlučila u promjenu dijela Zakona o porezu na dohodak? Brojne analize zapravo su pokazale da porez na dohodak kao jedan od mjera konkurentnosti gospodarstva, odnosno cijene rada se pokazala prilikom i razgovorima s investitorima i razgovora sa, usporedbom sa nama konkurentnim zemljama, da je cijena rada je danas jedna od najvažnijih, ako ne i najvažniji ključni kriterij privlačenja investicija. Prilikom analize i usporedbe dohodaka između RH i nama susjednim zemljama dolazi se do podataka koji jasno ukazuju da je dohodak, ne samo, koji je samo jedan dio opterećenja bruto cijene rada, da je na taj način Hrvatska dosta nekonkurentna. Ukratko ću samo iznijeti stope poreza na dohodak u zemljama EU i okruženju da se samo vidi omjer gdje se zapravo nalazi Hrvatska i koliko zapravo plaćaju hrvatski radnici razne vrste poreza na njihov rad. Zemlja u okruženju, Crna Gora ima 9%, BiH 10%, Srbija 10%, Makedonija 10%, govorim o gornjoj ovoj stopi koja oporezuje rad, Makedonija 10%, zemlje u EU, Bugarska 10%, Češka 15%, Litva 15%, Rumunjska 16%, Mađarska 16%, Estonija 21%, Latvija 24%, Slovačka 25%, Poljska 32%. To su vam sve zapravo marginalne najveće stope. Neke zemlje imaju … kao samo jednu stopu na dohodak, dok brojne druge zemlje i ovu najvišu stopu koju imaju, imaju dosta niže nego što ima RH. One zemlje koje imaju stopu od 40%, znači koje imaju veću stopu od 40% na rad, plaćaju izuzetno visok dohodak, ali iznad vrlo visokih razina, tako Italija 43% plaća dohodak na rad, ali tek iznad 75 tisuća eura godišnje. Slovenija 50%, doduše oni imaju veću stopu marginalnu nego Hrvatska, ali također iznad 70 tisuća eura godišnje. Austrija 50% iznad 60 tisuća eura godišnje. I onda dođemo da Hrvatska plaća 40% iznad 14 tisuća eura godišnje što znači da ne samo što imamo vrlo visoku stopu poreza na dohodak, nego je oporezivamo na vrlo niskoj razini, znači već negdje na 1200 eura se zapravo oporezuje sa marginalnom stopom od 40%. Na koga bi ovo utjecalo i kakav će biti efekat na cjelokupna na onoga koga se to koristi i odnosno onaj koji se iz toga dijela isfinancira. Porez na dohodak od 40% ovaj dio razreda znači tko plaća ovu stopu koju smo rekli marginalnu stopu od 40%, najviše se rasteretile plaće u privatnom sektoru čak 75% ukupnog broja građana koji rade i koji se oporezuju stopom od 40% nalazi se u privatnom sektoru, a javni sektor u tom dijelu participira sa 25%. Sada se postavlja pitanje tko to u privatnom sektoru je oporezovan sa stopom od 40%. Najveći dio nalaze se kompanije u prerađivačkoj industriji, u izvozno orijentiranim industrijama, industrijama visokih tehnologija, znači one zemlje koje su konkurentne da mogu prodati svoje proizvode vani. Nama se događa da dugo vremena i brojna sjedišta međunarodnih multinacionalnih financijskih korporacija jednostavno zaobilaze Hrvatsku i stvaraju svoja središta u regionalno u nama susjednim zemljama Mađarskoj, Srbiji, BiH, Rumunjskoj i drugim zemljama, upravo jedan od razloga je vrlo visoko oporezivanje tog dohotka koji je samo jedan od načina oporezivanja rada jel znate da plaćamo ukupno i 17,2% na ukupno i na zdravstveno kao jedan paket i 20% na mirovinski sustav. Tako da već na prosječnu plaću u Hrvatskoj oporezovana je preko 100%, jeli kada gledate koliko plaćaju gospodarstvenici, koliko plaćaju poduzetnici u odnosu što građani primaju. Nažalost, imamo situaciju da privatnici gospodarstvenici jako puno plaćaju, a s druge strane radnici jako malo primaju novac. Na koga bi sve ovo utjecalo? Znači ovaj dio promjene poreza na dohodak svakako bi najviše utjecalo na preko milijun radnika u RH da bi osjetili nešto veće povećanje plaća. Prvi puta upravo zbog povećanja osobnog odbitka minimalna bruto plaća bila bi neoporeziva. Ukratko bih vam samo dao nekakve projekcije koliko bi to odnosilo na bruto plaću npr. od 5 tisuća kuna i koliko bi se to odnosilo na bruto plaću od 8 tisuća kuna. Na bruto plaću od 5 tisuća kuna gdje bi se koristio prosječni osobni odbitak 1,5, znači imate uz državnog člana porez i prirez bi se sada plaćao u iznosu od 13 kuna, a sada se plaća 94 kune. Tu je bilo dosta govora kako se sada se s ovima povećaju plaće bogatima, a zapravo siromašni ne dobivaju puno. Razlog je nažalost što ovi koji imaju niske plaće sada sam rekao na bruto plaću negdje 5 tisuća kuna to vam je neto negdje 3 tisuće i 800, 3 tisuće i 900, oni danas plaćaju 94 kune. Ukoliko se prihvate ove izmjeni oni bi sutra plaćali 13 kuna i zbog toga i ne može se više rasteretiti jer u ovome dijelu bi ta plaća u potpunosti bila rasterećena što se tiče dohotka, što znači da bi se neto plaća povećala za 81 kunu odnosno godišnje za 972 kune. Kada bi uzeli prosječnu plaću u Hrvatskoj oko 8 tisuća kuna to je prosječna bruto osobni odbitak 1,5, porez i prirez sada bi se plaćao 379 kuna, a sada se plaća 547 kuna. znači na prosječnu plaću u Hrvatskoj to je ova koju daje DZS oko 5 tisuća 500 kuna. neto plaća bi se povećala za 168 kuna odnosno godišnje povećanje bi iznosilo oko 2 tisuće i 16 kuna. S obzirom da je to najveći dio koji se odnosi na dohodak u tom dijelu najveće utjecaje bi imala budući da je najveći dio iz toga se financirala lokalna zajednica, najveći dio utjecaja na prihode svakako bi imala jedinice lokalne samouprave i to je negdje iznos oko 1,8 milijardi kuna, a najveći dio utjecaja bi se odnosio na one koji imaju koji zahvaćaju najviše koji imaju u poreznoj stopi od 40%, to su svakako veći gradovi. Drugim izmjenama zakona predložit će se određene promjene postotaka udjela gradova jedinice lokalne samouprave udjela u ukupnim prihodima tako da je ovo jedan paket zakona koji će sljedeći tjedan i taj zakon biti ovdje na raspravi. Također ovim promjenama izmjena poreza na dohodak predlaže se promjena u oporezivanju dohotka od kapitala na način da se od 1.1.2015.godine oporezuju kamate na štednju po stopi od 12%, te oporezivanje od 1.1.2016.kapitalnih dobitaka od financijske imovine znači dohodak ostvaren utvrđivanju vrijednosnih papira te udjela u trgovačkim društvima u razdoblju od tri godine po stopi od 12% kako bi se izjednačilo oporezivanje dohotka i kapitala. Istovremeno se ukida korištenje olakšica za dividende, udjela u dobiti do 12 tisuća kuna. Znači u ovome dijelu ne bi bilo olakšica ni po dividendama ni po ovom dijelu kapitalnih dobitaka ni po kamate na štednju. Da bi pogledali kakva je distribucija dohotka i kakva je distribucija dohotka od kapitala i onaj podatak da 1% građana RH znači oko 50 tisuća njih ima depozite u poslovnim bankama od 75 milijardi kuna i da se one u tom dijelu nisu oporezovani nijednom kunom, a da netko od rada jer nama nažalost u Hrvatskoj fali radne snage, fali nam radne aktivnosti, fali nam mogućnosti da zapošljavamo. I vjerujem da ne bi bilo nikakvih problema kada bi danas sa milijun i 200 ili milijun i 300 tisuća ljudi koji rade povećali broj zaposlenih na milijun i pol i onda vjerojatno ne bi imali nikakve probleme ni u zdravstvenom sustavu, vjerojatno ne bi imali toliko problema ni oko financiranja jedinica lokalne samouprave. Jer upravo ovakav način postavljanja dohotka otvara mogućnost novog zapošljavanja, otvara mogućnost smanjivanja poreznog opterećenja za građane i daje se mogućnost da se potiče jedan od instrumenata poticanja zapošljavanja. Što se tiče dohotka od kapitala, govorili smo samo da njih 50 000 zarađuje od kamate godišnje 2,3 milijarde kuna i oni sa novim ovim izmjenama ne bi više zarađivali 2,3 milijarde kuna nego bi zarađivali 2 milijarde kuna. Znači ne bi se ništa dramatično dogodilo u ovoj distribuciji koja je nažalost u 23 godine u Hrvatskoj toliko očita, tolika velika nejednakost, da imate podatke da 1% građana drži 10 milijardi eura, a 150 000 građana nema ni 10 000 kuna da može podmiriti svoje obveze da se nalaze pod ovrhama. I to su nejednakosti koje su bez obzira što govorili o prošlosti, koje smo imali kada smo imali stope gospodarskog rasta jednostavne koje su sada eksplodirale, one nisu nastale u zadnjoj godini ili dvije godine mandata nego to su nejednakosti koje smo akumulirali kao društvo, kao zajednica vjerojatno i ajmo reći nekakvim lošijim ekonomskim potezima u prošlosti. Jer imate 150 000 građana koji nemaju 10 000 kuna, a imate 1% odnosno 50 000 njih koji ima 75 milijardi. I nije onda problem ako je ovih 1% ako ima 75 milijardi došlo iz inovativnih kompanija, iz kompanija koje da su otvorile u Hrvatskoj i google i facebook i brojne inovativne kompanije, da su ih stvorili i da su stvarali gospodarske aktivnosti onda danas ne bi imali gospodarski pad od 6 godina, od negdje 15 do 20% bruto domaće vrijednosti nego vjerojatno bi imali kompanije koje su izvozno orijentirane, ne samo na izvozu usluga nego na izvozu roba. Međutim ove akumulacije, nejednakosti su primjetne u hrvatskom društvu i netko tko već ima oko 8000 kuna plaće kažemo da nam nažalost fali rada, fali nam da zaposlimo mlade ljude, fali nam da počnemo razgovarati kako poticati zapošljavanje i kako razgovarati o dohotku jer to su dohodak svakoga od nas i vas u konačnici, naših građana, kako ih rasteretiti u 6 godina krize jer jednostavno 6 godina krize je predugo razdoblje da ne razgovaramo o dohotku i da ne razgovaramo o nejednakostima koje su se akumulirale i svakako da ne razgovaramo o oporezivanju onih koji imaju nešto više novaca i da pridonose da se ta distribucija nejednakosti barem donekle smanji. Također oporezivanje kapitalnih dobitaka ide tek od 2016. godine, ali ide za kupnje i prodaju vrijednosnih papira tek kada su tada kupljeni. Znači ono sve što imate u postojećem portfelju neće biti, izuzeto će biti od oporezivanja. Znači tek ukoliko kupite određenu vrijednosnicu, određenu dionicu, znači od 2016. godine i ukoliko je zapravo prodate unutar razdoblja od 3 godine tada će tek unutar tog razdoblja ona biti konzumirana sa oporezivom stopom od 12%. Samo primjer da vam kažem. Slovenija ima da ne možete unutar 20 godina, znači donijeli ste taj dio oporezivanja, znači ne možete prodati tek puno širi je horizont, mi smo stavili horizont od 3 godine, znači ukoliko duže držite te investicije, odnosno drugim riječima dugoročno investiranje se i ovim neće oporezivati, međutim špekuliranje sa vrijednosnicama, špekuliranje sa dionicama će biti oporezovano po stopi od 12%. Da vidimo samo koliko Hrvatska bi s ovim promjenama zapravo bila nekonkurentna, odnosno konkurentna u odnosu na susjedne zemlje. Govorimo o oporezivanju kamata od 12%, pitanje je da li ćemo danas donijeti odluku da je to primjerena stopa ako znamo npr. da je u susjednoj npr. nam Italiji 20, u Sloveniji također 20, u Austriji 25, u brojnim drugim zemljama europskim 30, 35%, u nekim zemljama 40 ili 50% u skandinavskim zemljama, Hrvatska i sa ovim dijelom ima najnižu stopa poreza dohotka od kapitala a svakako i od kapitalnih dobitaka. Ono što je također bitno za reći, da se u ovim izmjenama propisuje poseban postupak utvrđivanja godišnje porezne obveze na način da se počev od godine prijave za 2015. goidnu, znači građani koji će u 2015. prijavljivati svoj dohodak, u 2016. godini Porezna uprava će izraditi rješenje sama za njih. Znači više nećemo imati onih dugih čekanja prilikom predaje poreza i prijave godišnje poreza tako da će u tom dijelu administracija na efikasniji način obrađivati sve te podatke te će Porezna uprava izrađivati rješenja i dostaviti ih na adresu građana i time ukinuti potrebu podnošenja godišnjih poreznih prijava. Tako da sve ove promjene koje su iznesene u ovom uvodnom izlaganju svakako će pozitivno utjecati na barem mali dio na dohodak građana. Da li će to povećati potrošnju, vjerojatno, možda hoće, možda neće, to nije bio glavni cilj da se zapravo u ekonomskom modelu da se rade porezne promjene isključivo radi poticanja potrošnje, jer znamo da je ona 60% ukupnog BDP-a. Međutim, svakako je cilj da se građane koje u šestoj godini krize, znate da od 2009. da se vrlo teško živi i da svaka kuna koja ako možemo je ovim izmjenama i dopunama poreza na dohodak ostaviti našim građanima nadam se da ćete i danas podržati i u vašoj raspravi da ćete podržati ovaj smjer Vlade oko rasterećenja plaća građana. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Prije nego prijeđemo na replike da se dogovorimo o današnjem radu. S obzirom da imamo veliki set zakona koji moramo odraditi prije rasprave o državnom proračunu, dakle to su svi ovi porezni zakoni idući tjedan prije rasprave moramo odraditi i još nekoliko zakona vezanih uz regionalni razvoj danas ćemo raditi do 23,00 sata pa vodite računa možda malo i o vremenima rasprave. Sad ćemo prijeći na replike. Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, predsjednik Vlade i vi ste rekli da se ovo povećanje plaća zbog smanjenja poreza na dohodak neće odnositi na državne dužnosnike i zaposlenike u javnoj upravi. Iako ste i tada upozoravani i pitani kako ćete to izvesti vrlo je interesantno da o tome više nitko ne govori. I ja, ovo nije nikakva demagogija. Smatram da nama saborskim zastupnicima ne treba povećati plaću za taj iznos iz milijun i jednog razloga. Druga stvar, u Hrvatskoj se neprestano govori o visokom poreznom opterećenju što naprosto nije istina. Evo uzmimo plaću, dohodak od 6000 kuna. Sa jednim uzdržavanim članom obitelji porez ispadne negdje oko 200 kuna, a mirovinsko i zdravstveno 2040 kuna. Kad to zbrojite jedno i drugo vama je porezno opterećenje 10%. Međutim, veliko opterećenje sa doprinosom za mirovinsko i zdravstveno. Istovremeno, kad pogledamo državni proračun i kad vidimo ono što bi se trebalo financirati sa doprinosa da to stvara deficit na godišnjoj razini od 22 milijarde kuna, onda mislim da stalno pucamo u krivu metu. I druga stvar. Ne možemo dozvoliti da nam razno razni hohštapleri govore da Hrvatska ima porez na dohodak od 40% i da je među najvišima u svijetu. Idemo vidjeti koliko ljudi plaća tu stopu. Isto kao što je nekad bila ona stopa od 45% koja je zahvaćala samo negdje oko 2 i pol tisuće poreznih obveznika. Druga stvar. Također treba reći da na žalost u ovom trenutku u Hrvatskoj je negdje oko 450000 zaposlenih koje porezne škare uopće ne zahvaćaju. Prema tome, ovo su pitanja. Kažem govorilo se, sjetite se gospodine ministre i vi i premijer da ovo povećanje plaće koje zbog visine plaće se najviše odnosi na državne dužnosnike, najveće povećanje, a isto tako neće se odnositi na 250000 zaposlenih u državnoj upravi. To samo upozorava da se ne mogu davati olako populističke izjave, onda kasnije ne znate kako ćete to provesti.
Odgovor na repliku, ministar Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Da, na tome radimo. Znači, tražimo još uvijek model na koji način, da li će to biti promjena koeficijenta ili osnovice ili ćemo donijeti nekakav drugi model. Ali ono što je Vlada rekla da se ovaj dio neće odnositi na državne dužnosnike na tome radimo i vrlo brzo će pred Vladu izaći instrument na koji način će se to napraviti. A ovo ostalo što ste rekli, da ukoliko smatrate da jako malo ljudi se nalazi u stopi u ovoj od 40% onda neće biti nikakvog i zapravo smanjenja prihoda jedinica lokalne samouprave. Znači, ako nema ljudi koje oporezujemo sa tome dijelu, onda neće biti ni smanjenja njihovih prihoda. Ali svakako ih ima puno manje. Ovo ste u pravu da na žalost najveći dio dohodaka u Republici Hrvatskoj nalazi se u rasponu od negdje do 3, do 3 i pol, do 4000 kuna i da je tu najveći dio ukoliko koristi se osobni odbitak da te plaće su, zato smo i rekli da na najniži dio plaća i ne plaća se veliki porez, da ukoliko imate osobni odbitak na njih se taj dio neće se ni koristiti. Ali svakako smatramo da bez obzira što god, kažem tko god mislio o ovom potezu Vlade smatramo da je potrebno i barem u jednome dijelu rasteretiti dohodak i 100 ili 200 kuna da hrvatskim građanima znači.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi ministre, možda i vi niste prava adresa za ovo, ali vi ste me potakli svojom raspravom. Kraj vas bi trebao sasvim sigurno sjediti premijer koji bi nam dao odgovore na neka pitanja, jer ovo sve što, o čemu danas govorimo vezano je uz Vladu i uspjeh, odnosno neuspjeh Vlade. Rekli ste jednu rečenicu gospodarstvenici jako puno plaćaju, radnici jako malo dobivaju i to je točno. To je dobra analiza. Međutim što se napravilo da ne bude tako? Što se napravilo u tri godine da ne bude tako? Skupa država, a reformi nema, preskupa država. Ni jedna reforma nije provedena. I ovo su vatrogasne mjere i ono što smo jučer raspravljali o rebalansu proračuna, znači isto tako jedna vatrogasna mjera koja neće dati puno na kraju nekakav veliki efekt. Rekli ste da bi trebalo biti milijun i pol zaposlenih. Tada ne bi bilo problema ni sa penzijama, a ne bi bilo ni sa zdravstvenim osiguranjem. I to je točno. Međutim, znamo Plan 21 govorilo se upravo u Planu 21 da se neće dobivati plaće od kojih se plaće. Međutim, ne da se plaće, nego se rida od ovih plaća. To ste i sami rekli jer su male, a zaposleni nismo povećali broj zaposlenih. Pa i onda i kada govorimo o ovom zakonu govorimo o tome o još jednom neuspjehu Vlade.
Odgovor na repliku? Da. Ministar Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, uvaženi kolega zastupniče. Da, velike nejednakosti su prisutne u društvu i nama danas vidite u ovome dijelu da imamo kapitala kojeg nitko ne oporezuje, a s druge strane imamo jako malo rada kojega strašno puno oporezujemo. I to je kada vidite ukupne porezne prihode države vidite da se najviše odnosi na potrošnju, znači između 40, odnosno 50 milijardi ako imamo 40 PDV-a plus ostale trošarine 50 milijardi ukupno ako oporezujemo potrošnju i kada bi se uzeo ukupan ajmo reći oporezivanje rada kroz mirovinsko, zdravstveno i ovaj dio dohotka to vam je dodatnih 50 milijardi. Znači, u Hrvatskoj se sa 100 milijardi oporezuje potrošnja i sa 105 ukupno potrošnja i rad. Kapital, onaj dio ako je on trebao biti u funkciji kapitala kažem nažalost nam fali ali zato smo išli sa reinvestiranom dobiti i on bi trebao biti poticaj rasta i gospodarske aktivnosti. Međutim, dugo vremena kapital nije bio oporezovan. S ovim on neće pobjeći, on može pobjeći u drugu zemlju, što će mu se dogoditi? Bit će još više oporezovan. Ako žele otići u Austriji, ako žele otići, ovisno gdje se plaća, po rezidentnosti ili po izvoru, on može odnijeti vani novac ali će biti oporezovan sa 30%. Znači, Europa je isto prepoznala da je nekonkurentna zbog visokog oporezivanja rada kad gledamo globalno u odnosu na Latinsku Ameriku i Aziju. I ove mjere koje radi Europska komisija radi smanjivanja oporezivanja rada, a nešto više oporezivanja kapitala zapravo je smjer kojim ide i Hrvatska vlada.
Krešimir Bubalo, replika.
Hvala lijepo. Uvaženi gospodine ministre maloprije i sami ste rekli da neki obilaze investitori RH. Sad kad vjerojatno donesemo ovaj zakon sutra će svi dotrčati u Hrvatsku. Ne bih se složio s vama. Česte promjene porezne politike upravo izazivaju nepovjerenje u Vladu RH i u naš porezni sustav. To je jedan od razloga zašto investitori obilaze Hrvatsku. No kada je u pitanju ova promjena dobit će oni koji imaju a izgubiti oni koji nemaju. Zbog povećanja cijena rast će cijena komunalnih usluga i smanjit će se potrošačka košarica upravo onih koji imaju najmanje plaće ili uopće ne rade. Jer upravo s današnjim uzimanjem gotovo 2 milijarde kuna jedinicama lokalne uprave doći će do jedne nove spirale, povećanje cijena i povećanje inflacije. Ono što ste trebali učiniti i uspoređivati se kad je u pitanju PDV, on se morao smanjiti koji bi doveo do povećanja potrošnje. Jer upravo gledajući okruženje, gledajući susjedne zemlje, nemojte ni gledati BiH, Srbiju, gledajte jednu Njemačku sa 19%, Belgiju sa 21%, Bugarsku sa 20%, Austriju sa 20%, Slovačku 20% PDV-a itd., itd. S njima se moramo uspoređivati. Cilj nama mora biti i maksimalna uposlenost, a upravo smo nekonkurentni, preskupu i centraliziranu državu imamo, nema reformi. No, kada gledam danas da ste izjavili da možda će ovo dovesti do povećanja potrošnje, a možda neće pa to je isto kao kad gledamo vremensku prognozu pa nam kažu sutra će možda zasjati sunce, a možda neće. No apsolutno smo protiv rastu plaća premijeru Milanoviću, gospodinu Grčiću, Hrvatskoj vladi a i nama saborskim zastupnicima. U vremenu krize to nije realno i to se nije smjelo raditi.
Odgovor na repliku, ministar Boris Lalovac.
Hvala lijepa. Da, to sam uvodno i rekao da neće rasti plaće ni premijeru ni ministrima ni državnim dužnosnicima i da tražimo mehanizam da li će to putem uredbe ili koeficijenata ili osnovice kako će se taj dio riješiti. Kad govorite da li izabrati PDV ili porez na dohodak, porez na dohodak je izravni porez i on direktno utječe na plaću znači svakog mjeseca direktno se može izračunati koliko će svakom hrvatskom građaninu ostati kuna u džepu. Što se tiče PDV-a znate da je to neizravni porez i da Vlada i kada je smanjila neizravni porez PDV ugostiteljstvu sa 25 na 13% znate da nije došlo do smanjivanja cijena. Znači nije došlo do smanjivanja cijena nego se samo ta razlika koja je smanjena zapravo su se određenim dijelom povećale marže. Na ovaj način direktno se utječe na svaki džep hrvatskog građanina i na taj način smatramo da u tom dijelu će biti određenog efekta. Zato kažem budući da je, hoće li utjecati na potrošnju, možda će utjecati i na razduživanje građana jer sam vam rekao da, zato sam se ogradio da li će utjecati ili neće utjecati, teško je odrediti. Može utjecati jedan dio na povećanje potrošnje ali može utjecati i na razduživanje građana, onih blokiranih građana koji jednostavno nemaju novaca ni da plate osnovne režije. Tako da ne mora značiti da će samo utjecati na povećanje potrošnje nego može značiti da mogu građani barem podmiriti svoj određeni dio dugova.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre vi ste postavili na neki način i sami kao temu i pitanje na koga će ustvari izmjene ovog poreza utjecati. Potom ste spomenuli preko milijun zaposlenih, posebno u proizvodnji i prerađivačkoj industriji. Ako znamo da je baš u prerađivačkoj industriji vrlo niska plaća onda možemo vrlo lako manipulirati prosjekom. Možemo reći da od 10 ljudi 9 ljudi dobiva plaću 3000 kuna, a 1 dobiva 15 000, prosječna je 4200. I to jako lijepo izgleda. Ali ovaj zakon u principu očito ima nešto drugo u vidu, ima jedan drugi plan. Onima koji primaju veće plaće on će ići u prilog, dobit će još više. Onima koji imaju male plaće se neće skoro ništa osjetiti. Ja bih vas molio da još malo možda pojasnite, date još nekih podataka. Koliko od tih milijun zaposlenih ima onih sa plaćama do 3000 kuna? Koliko ima onih sa plaćama preko 15 000 kuna? Koliko ima onih sa plaćama koje ste vi spominjali 5000 kuna? Ne prosječno, nego po kategorijama pa da vidimo na koji sloj građana i zaposlenih će ovaj porez imati najbolji utjecaj, odnosno na koga će imati najmanji utjecaj. Bojim se da se igramo prosjecima koji opet raslojavaju društvo. Opet daju više onima koji imaju više, a onima kojima najviše treba oni neće dobiti ništa. A mi bacamo maglu kako će to biti jako dobro za sve zaposlene. Pa vas molim za ta dodatna pojašnjenja.
Odgovor na repliku, Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Da, možete dobiti vrlo detaljno. Znači sada imamo dva izvora podataka. Jedan od izvora podataka, znači da ne govorimo o prosjecima jer svakako prosječna plaća u Hrvatskoj kada se uzme kao aritmetička sredina je 5500 kuna. Međutim, najveći dio razreda u tom bazenu, najveći dio prema IP obrascima se nalazi između 3 do 4 tisuće kuna. U tom dijelu se zapravo do 4 tisuće kuna ima jako puno i onih koji imaju na minimalnoj plaći. Kada ste postavljali pitanje koliko ima onih koji imaju bruto plaću, koliko imaju po određenim razredima bruto plaću veću od 14 tisuća kuna, znači tu govorimo o ovoj neto plaći između 7 i 8 tisuća kuna, ima 77 tisuća hrvatskih građana. A bruto plaću veću od 40 tisuća, ovo govorimo o JOP obrascima, znači ne govorimo o aritmetičkim sredinama, nego govorimo o mjesečnom obrascu koji su zapravo predali poduzetnici prilikom obrade plaća, znači ukupno je bilo oko 1 milijun i 300 tisuća onih koji su predali plaću u ovome razdoblju koje je bilo u 6 mjesecu. Bruto plaću veću od 40 tisuća kuna, znači to je nekakav ajmo reći neto oko 20 tisuća kuna, ima 3500 hrvatskih građana, 3500 hrvatskih građana ima plaću veću neto od 20 tisuća kuna. Što znači da mi imamo također vrlo lošu distribuciju plaća u Republici Hrvatskoj. Jako veliki dio imamo u onome razredu 2, 3, 4 tisuće,a jako mali dio, onda se zapravo mali dio nalazi između plaće do ovih 14 tisuća kuna, dakle negdje 7 tisuća neto. A u onim visokim razredima zapravo i mi sada jako malo oporezujemo, vjerojatno zato što oni isplaćuju veći dio svojih plaća kroz isplate dobiti ili isplate određenih dividendi.
Frano Matušić replika.
Zahvaljujem. Gospodine ministre teško se oteti dojmu koji prevladava u hrvatskoj javnosti da je riječ o čistom populističkom potezu u predizborne svrhe. Naime, trebali ste reći kad ste već radili projekciju i rekli ste koliko će dobiti oni sa najnižim plaćama, pa ste rekli da je riječ zapravo o 70 kuna mjesečno, pa ste rekli oni koji dobivaju prosječnu bruto plaću da će dobiti negdje 170, 180 kuna mjesečno, ali niste dalje nastavili. Trebali ste reći koliko će dobivati po ovoj vašoj projekciji oni koji imaju plaću od 13 tisuća kuna? Trebali ste da će on dobiti 1000 i nešto kuna mjesečno što znači da će dobiti 12, 13 tisuća kuna godišnje. Što znači da je, jasno da je posljedica ovoga zakona da će oni koji dobivaju najmanju sada plaću da će dobiti najmanje, a oni koji dobivaju najviše da će dobiti najviše. Tako je radio i Superhik u Alan Fordu, pročitajte Alan Forda pa ćete vidjeti što je radio Superhik, tako se danas vi ponašate. U isto vrijeme uništit ćete jedinice lokalne samouprave, pogotovo one najmanje. I točno je uzimate prihode, ne vaše, ne državne, nego uzimate prihode jedinica lokalne samouprave. I doista zašto niste npr. smanjili i relaksirali PDV? PDV građani plaćaju u svemu, u svim uslugama, u svim proizvodima koje kupe itd. dakle plaćaju taj PDV. Zašto niste smanjili PDV za 5, 6, 7%, zašto niste relaksirali taj dio? Koji je razlog? Dakle, isključivo tu je doista skrivena želja očito odmoći zapravo jedinicama lokalne samouprave i uništiti sustav koji danas postoji, a koji je razlog to možemo samo nagađati.
Odgovor ministar Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Da vrlo interesantna teza uništiti lokalnu zajednicu i uzimamo od lokalne zajednice. Teza je tko od koga uzima. Je li lokalna zajednica zapravo od građana uzima taj dio novaca, ne uzimaju građani od lokalne zajednice njihove prihode. Lokalna zajednica, odnosno država, centralna država, porezna administracija ili na centralnoj državi uzima i od građana, znači uzimamo od građana, ne uzimao, i centralna država uzima od građana u vidu PDV-a, i lokalna zajednica uzima od građana. Znači tako da ko od koga uzima mislim da je to vrlo jasno i postavljeno zapravo da uvijek administracija zapravo uzima od građana. A što se tiče ovoga da ste rekli da je populistički potez, pa potrebno je poznavati izračune poreza i onda vidjeti da ovo što sam rekao da onaj koji ima te plaće, 94 kune, danas plaća 13 kuna, ne možete mu više ni pomoći jer zapravo on i ne plaća više tog dohotka. A recimo što ste rekli da on ima tisuću kuna povećanje plaće, on sada plaća 3 tisuće kuna, 3 tisuće kuna plaća dohotke, vi plaćate, i mi ovdje svi plaćamo 3 do 4 tisuće kuna poreza na dohodak, samo će ga, znači jako puno plaćate i sada na vrlo niske plaće. O tome se govori. Znači potpuno ste okrenuli tezu, znači građani jako puno u tim plaćama, koje ne smatramo da su bogati, ne smatramo da su bogati sa 8 tisuća kuna neto, jako puno sada plaćaju dohotka, pogledajte isplatni listić i vidite da plaćate 4 tisuće kuna dohotka. I sada umjesto tih 4 tisuće kuna plaćat ćete 3 tisuće. Ne govorimo da smo i mi danas s ovim plaćama da smo tu bogati ljudi. Iznad prosjeka smo Hrvatske ali jako puno i na tu plaću, se jako puno tog dohotka uzima. One na nižim plaćama jednostavno više i ne možete …/Govornik isključen./…
Branko Bačić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre, vi ovim izmjenama Zakona o porezu na dohodak praktično država prebacuje jedan dio tereta na jedinice lokalne samouprave, odnosno gradove, općine i županije. Dakle, sad se ovo prelama preko njihovih proračuna i država će doduše ovim zakonom omogućiti da se povećaju plaće zaposlenicima u Hrvatskoj, onima koji imaju male plaće malo, onima koji imaju veće plaće nešto više, ali pitanje s druge strane da li ustvari oni biti u konačnici … [[Govornik se ne razumije.]] jer kao što vam govore udruge gradova, općina i županija da će ova izmjena zakona s druge strane potaknuti povećanje komunalnih naknada, cijena vrtića itd. itd. Tako da je upitno da li ćemo sa ovom reformom omogućiti i podignuti standard građana, to je vrlo upitno. Da je Vlada htjela s jedne strane pomoći građanima u cijelosti i da ne dođe do povećanja usluga, ja sada postavljam pitanje zašto kompenzacijskim mjerama koje uvodite ovim zakonima koje ćemo dijelom raspraviti idući tjedan, niste u potpunosti iskompenzirali onih 2 milijarde kuna bez kojih će ovom izmjenom zakona ostati jedinice lokalne i područne samouprave? Opravdano je postaviti pitanje, ako ste već i omogućili da se udio zajedničkih poreza od 3% sada poveća jedinicama lokalne samouprave, zašto onda novi porez koji ovim zakonom uvodimo, a to je porez na, odnosno kamate na štednju, nismo prepustili jedinicama lokalne samouprave do onog iznosa da te 2 milijarde kuna koje, bez kojih će ostati jedinice lokalne samouprave sada preusmjerimo tim istim jedinicama lokane samouprave. Dakle, da je Vlada htjela pomoći građanima, onda je onaj iznos od 2 milijarde koje sada uzima jedinicama lokalne samouprave izmjenama zakona trebala njima kompenzirati i na taj način vjerojatno mi bi došli do povećanja…
Hvala. Odgovor na repliku, ministar Boris Lalovac.
Zahvaljujem na pitanju. Evo, malo ponovo brojki pa da o tome razgovaramo. Znači, na čijim leđima se zapravo sada prelama, da li se prelama ova kriza na leđima građana i da li se ova kriza prelama i na leđima jedinice lokalne samouprave. 2007. godine ukupan broj zaposlenih u lokalnoj samoupravi, znači početak krize, 35 tisuća 311. 2013. godine pada BDP 15%, gubimo preko 150 tisuća radnih mjesta, gubimo preko 100 milijardi kuna prihoda u gospodarstvu, gubimo konkurentnost, gubimo da ne možemo zaposliti građevinske, 35 tisuća 311 zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave, na današnji dan 42 tisuće 392 zaposlena. Rashodi za zaposlene u istim tim tijelima koje su bile u doba šestogodišnje krize, pad gospodarskih aktivnosti radnika koji ne mogu naći svoje radno mjesto, koji su na burzi, plaća se povećavaju sa milijardu i 600, na 2 milijarde i 100. Rashodi za zaposlene u onima koji rade, koji ste vi danas rekli da će povećavati cijene su sa 2,1 milijardu došli na 2,6 milijardi kuna. Neka objasne građanima RH zbog čega će dizati cijene ukoliko i broj zaposlenih i broj plaće, na … način će se zapravo prevaliti. Znači sada postavljam pitanje, tko je u ovoj krizi? Na čijim se leđima zapravo ova šestogodišnja kriza prelama? Da li na ovim brojkama koje sam vam danas iznio, znači jedinicama lokalne samouprave koji su u prvih 6 mjeseci bili u plusu milijardu kuna i dobro je da su u plusu, ali kada pokušavamo reći da treba jedan dio dohotka ostaviti građanima jer su građani izgubili preko 150 tisuća radnih mjesta i teško se zapošljavaju, a onda ne možemo naći konsenzus nego pitam na čijim leđima se zapravo ova kriza prelama? Najviše, nažalost, na leđima hrvatskih građana.
Franjo Lucić, replika.
Hvala lijepo. Gospodine ministre, ne slažem se. Ja sam također htio govoriti o tome, vaši podaci su netočni. Prije svega bih volio da iznesete podatke koliko ste ljudi zaposlili prije 3 godine, koliko je bilo zaposleno u državnoj upravi, a koliko ih ima danas? To bi bilo pošteno da pred građanima govorite. Dolazim iz Požeško-slavonske županije, iz jedinice lokalne samouprave, ali ne samo iz svoje jedinice lokalne samouprave, nego sviju jedinica lokalne samouprave pa i regionalne koje pripadaju Požeško-slavonskoj županiji, odgovorno tvrdim da nema niti jednog zaposlenog više u odnosu u proteklih 7 godina. Ja bih volio da vi iznesete podatke i kažete koje su to jedinice lokalne samouprave koje su značajno povećale broj zaposlenih. Vi ćete gospodine ministre, upravo, a naravno kao što kolege evo i repliciraju, novi poslovi koji su dobiveni u jedinicama lokalne samouprave tražili su i povećanje broja zaposlenih. A vi na državnoj razini apsolutno nemate razloga za povećanjem, a značajno ste povećali broj zaposlenih. I nove 2 milijarde kuna koje ćete nam uzeti, to je samo još jedan dokaz da vi na državnoj razini isključivo razmišljate kako svoj teret rasporediti na jedinice lokalne samouprave koje će jednostavno nestati. Moje jedinice lokalne samouprave u Požeško-slavonskoj županiji ovakvim poreznim rasterećenjima državnog proračuna na leđa lokalne samouprave u vrlo kratkom vremenskom periodu će nestati. Reći ću vam samo grad Požega će ostati bez 4 milijuna kuna u 2015. godini, a moj grad Pleternica koji zapošljava 8 ljudi ostat će bez 500 tisuća kuna, a svake godine investiraju 50 milijuna kuna, ali iz fondova EU, ne kreditima i ne novim zaduženjima gospodine ministre. Nije vam ispravna matematika u vašem ministarstvu. Preispitajte najprije sebe i državnu službu.
Hvala. Odgovor na repliku, Boris Lalovac.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Da, neću odgovarati na takav način o ispravnosti, ali samo ja pitam čiji građani će dobiti ta povećanja dohotka? Pa građani na vašem području. Znači, građani Pleternice, građani Požege, oni će dobiti veći dohodak. Ono će dobiti veći dohodak. Znači govorimo o tome da će građani koji se nalaze na tim područjima da će dobiti veći dohodak. Ukoliko ste vi protiv toga da vaši građani dobiju na tom području, onda slobodno recite, da, mi smo protiv da naši građani na tom području dobiju veći dohodak. Nikakav problem. Govorimo da je svaki puta govoreno koliko treba administraciji novaca. Cijelo vrijeme se to govori, koliko je potrebno novaca administraciji i onda smo definirali koliko treba od građana uzeti. Uvijek je tako jer uvijek administraciji novaca treba. Uvijek treba, za ovakav projekt, za onakav projekt, za ovo, za ono. Mi cijelo vrijeme pokušavamo reći da te novce koji sada se jednim dijelom gube, koji će se jednim dijelom prenamijeniti drugim izvorima prihoda, da se druge novce može naći i u EU fondovima i ove ljude koji ste rekli da se zapošljavaju na EU fondovima, ja postavljam pitanje odakle da se oni financiraju iz poreza RH? Ako se mogu financirati iz EU fondova. Zašto ljudi koji se nalaze, rekli ste da ste dobili nove poslove u EU fondovima, zašto se financiraju iz poreza? Zašto ih financiraju iz dohotka građana, a ne iz EU projekata jer tamo postoje ta sredstva, zato što treba znati uzeti te novce.
Josip Đakić, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa gospodine ministre bilo bi dobro kada bi vi znali kako je uređeno vladinom odlukom da se jedinice lokalne samouprave i njihovi zaposlenici mogu financirati samo 20% od prihoda i da ne može biti više zaposlenih nego što je to prihod jedinice lokalne samouprave. To je uredbom vlade regulirano i sve jedinice lokalne samouprave su se uokvirile u tu uredbu Vlade. Vašim smanjenjem tj. još jednom ovom mjerom koja je zapravo promašena mjera već na početku kao je vidljivo kada svi gradovi, općine, zajednice tih gradova, općina i županija kažu vam otvoreno da to ne valja, vi silite kao i ono smanjenje za zdravstveno osiguranje od 2% koje nije polučilo nikakve rezultate. Tako i ova mjera nikome neće pomoći, a svima će naštetiti i školama, i zdravstvenim ustanovama, i vrtićima i neće biti dovoljno novaca ni sada ih nema dovoljno, a kamoli ovim mjerama još će gora situacija nastati. Kada smanjite ovo, kada se smanji 2 milijuna kuna u Virovitičko-podravskoj županiji u gradu Virovitici 3 milijuna kuna pa naravno da neće biti moguće isfinancirati ako se želi ispoštovati odluke Vlade više ni zaposlenost, morat će se smanjiti još zaposlenih iako ih je već smanjeno i stavljeno u okvire koje je uredba Vlade rekla. Znači morate znati da je sve uređeno i da do 20% od prihoda može biti trošeno na plaće u jedinice lokalne samouprave to ste propustili reći u ovom Visokom domu i ovim građanima. Napravit ćete još veću sirotinju u jedinice lokalne samouprave nego što je sada. neće biti za financiranje vrtića, neće biti za financiranje škola koja je dijelom županija kao osnivač financiraju neće biti novih instrumenata i aparata u bolnicama.
Odgovor na repliku ministar Boris Lalovac.
Da, uvijek se na taj način komunicira kada se pokušava napraviti određeno porezno rasterećenje za hrvatske građane. Uvijek nedostaje novaca i za škole i za vrtiće upravo se na taj način demagoški pokušava otvoriti i senzibilizirati javnost. Ja samo vrlo jednostavno nećete podržati taj zakon i vrlo jasno treba reći građanima RH da ne želite podržati mjeru Vlade i na taj način da se pokuša pomoći građanima RH i to je vaše legitimno pravo i to činite. Ja samo cijelo vrijeme govorim o novim brojkama, građani znaju u jedinice lokalne samouprave do 30% veća od prosjeka, vrlo jasno ću vam sve detaljno dostaviti. Ukoliko ne vjerujete u brojke Ministarstva financija tu vam nažalost ne mogu pomoći, ali one brojke koje dostavljaju jedinice lokalne samouprave u Ministarstvo financija mi ćemo ih samo proslijediti po svakoj županiji po svakoj općini kolike su plaće koliko je porastao broj zaposlenih koliki su materijalni troškovi koliko je cjelokupna košta aparat i da građani znaju odakle to financiraju. Mislim da o tome trebamo razgovarati da se ne trebamo međusobno ljutiti i vrijeđati ali da moramo nalaziti razloge jel cjelokupni sustav financiranja lokalne samouprave je krivo da se financira iz dohotka. Lokalna uprava se treba financirati iz imovinskih poreza to je osnovni postulat, ali imovinski porezi trebaju biti financirani iz lokalne uprave, a da centralna vlast ne može utjecati na konkurentnost zato što u ovome dijelu od imovinskih poreza se treba financirati i tako je u razvijenim zemljama od imovinskih poreza se financira lokalna vlast. Hvala.
Ma nemojte se na takav način odnositi prema ministru. A vi imate pojma jel? Željko Šemper, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani ministre, govorili ste o godišnjoj poreznoj prijavi, a i o prijedlogu zakona se govori o hrvatskim i inozemnim mirovinama. Ja sam ovih dana dobio pismo od jedne gospođe iz Zagreba umirovljenice koja ima hrvatsku mirovinu od 1.070 kuna i HZMO svakog mjeseca obustavlja porez i prirez u iznosu od 151 kune. Ona uz hrvatsku mirovinu ima i 1.650 kuna iz Slovenije i 300 kuna iz Engleske, sveukupna mirovina iznosi 3.020kuna i ona mora svaki mjesec i obustavlja se jedan dio znači porez i prirez. Na kraju godine mora ispostaviti godišnji prijevod da povrati tih 1.819 kuna. Postoji obrazac JOPPD u kojem su svi primici i mislim da bi od 2015.trebali urediti veza Porezna uprava-Mirovinski zavod da se ne bi događale ove stvari. i sada je osobni odbitak 3.400 sada ga dižemo na 3.800, gospođa ima 3.020 kuna i nema nikakvog smisla da joj se svaki mjesec obustavlja iznos poreza. Hvala.
Odgovor na repliku ministar Boris Lalovac.
Da, zahvaljujem na pitanju. To je također jedna od novina da se Porezna uprava za 2015.godinu ne samo za jedan dio umirovljenika nego za sve građane Hrvatske raditi svoju poreznu prijavu i neće biti više toliko redova pred Poreznom uprave prilikom prijave svoga dohotka. I to je iskorak koji moramo i informatizirani Poreznu upravu i ja se nadam da će već od sljedeće godine, da će se ova administracija koju ste spomenuli koja vjerujem jako ide na živce hrvatskim građanima da će od sljedeće godine biti puno jednostavnije. Hvala lijepo.
Ante Babić, replika.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Gospodine ministre rekli ste ove izmjene će pozitivno utjecati na dohodak građana i vjerojatno će utjecati na potrošnju, a time i na prihod od PDV-a, naravno misleći na prihod od državnog proračuna. To vjerojatno govori da ni vi niste sigurni. Naravno ne smijete provlačiti tezu da smo mi protiv toga da građani imaju više sredstava od dohotka i to vam ne smije biti definitivno alibi kao što ste sada pokušali govoriti. Pretpostavljam da ste na temelju pravih analiza, provjera i studija išli u izmjene i dopune ovoga zakona, ja želim vjerovati u to. Ovim izmjenama će vam ukupni pad prihoda jedinice lokalne samouprave iznositi opet kažu između 1,9 milijardi do 2,1 milijarde kuna. Kako ćete to nadomjestiti? Ovdje se kaže da će biti kompenzacijske mjere koje će predložiti Vlada i one će iznositi ukupno 395 milijuna kuna, ukupno, što znači da bi po tome nedostajalo još nekih 1,7 milijardi kuna. A znadete da se jedinice lokalne samouprave u svom djelokrugu i to ne smijete nikad smetnuti s uma, po načelu supsidijarnosti, ja kad bih vas sada pitao o poslovima vezano za moju jedinice lokalne samouprave vi to ne biste znali nabrojiti što je i normalno, ali ja to znam i s tim živim. Od prijevoza, od vrtića, od socijalnih davanja, ogrjeva, vatrogastva, kako ćemo rješavati vatrogastvo, pogotovo u ljetnim mjesecima, a novim uvođenjima smo zapravo dobili probleme vezane za građevinske inspektore, zatim za prometne redare, poljoprivredne inspektore, dio poslova Sanitarne inspekcije. I samom legalizacijom Splitsko-dalmatinska županija je dobila negdje 70 ljudi koje je morala preuzeti iz Ureda državne uprave. Ovim zakonom će Splitsko-dalmatinska županija i općina izgubiti 400 do 450…
Hvala lijepa kolega. Odgovor na repliku, Boris Lalovac.
Zahvaljujem. Kako će jedinice lokalne samouprave realizirati ovaj dio dohotka, isto kao što svakodnevno hrvatski građani preživljavaju, isto kao što svakodnevno hrvatski građani koji izgube posao pokušavaju zapravo nekako držati glavu iznad vode, isto kao što to radi centralna država jer je kriza koja je 6-godišnja, koja je jako utjecala na poslovanje i prihode centralnog proračuna. Rekao sam vam da su prihodi jedinica lokalne samouprave od 2010. do 2013. godine narasli za 1 milijardu kuna, znači to su prihodi koji su zapravo jedinice predale Ministarstvu financija i u ovome kontekstu postavlja se pitanje dugoročnosti, jer ukoliko nemamo broj zaposlenih, ovo je puno šira slika nego samo koliko će netko danas izgubiti ili netko dobiti. Postavlja se pitanje hoćemo li za 3 ili 4 godine ukoliko ne budemo imali više ni milijun i 200 tisuća zaposlenih nego ne daj Bože imamo manji broj, kako ćemo se onda financirati. Kako ćemo financirati zdravstveni doprinos, kako ćemo financirati mirovinski gdje nam svake godine fali 18 milijardi kuna? Kako ćemo financirati zdravstveni koji nam fali svake godine 2 do 3 milijarde kuna? Sad se postavlja pitanje hoćemo li dugoročno, kad postavljamo dugoročno nama fali broj zaposlenih u Hrvatskoj, nama fali broj zaposlenih i to je jedino ključno pitanje. I ukoliko počnemo dizati zaposlenost svi će dobiti i lokalna zajednica će vratiti svoje prihode, centralna država će vratiti kroz zdravstveni doprinos i sve ovo što Vlada radi pokušava zapravo pomoći i gospodarstvu i građanima jer mi moramo početi govoriti kako vraćati broj zaposlenih. Vjerujte mi, i ovo što lokalna zajednica ako danas misli da će izgubiti taj dio prihoda, pitanje je hoće li imati za dvije godine jer ne znamo hoće li za dvije godine raditi milijun i 250 tisuća zaposlenih, ne znamo, jer je duboka kriza i teško izlazimo sa brojem zaposlenih. O tome govorimo, ne govorimo samo o rastu BDP-a, da li je on 0,1, 1, nama fali broj zaposlenih u Hrvatskoj i onda se postavlja dugoročnost, održivost i javnih financija i lokalnih ukoliko nemamo broj zaposlenih.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Linića, Vukšića i Hodžića kolega Slavko Linić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Ministre, kolegice i kolege. Naš klub će podržat predloženi zakon, ali moramo reći da sa ovim konstatacijama i rješenjima nismo baš suglasni. Pa da odmah počnemo sa pravednošću u rasterećenju poreznom građana. Ocjenjujemo da je premalo dano onim građanima koji imaju prosječne plaće do 5500 koliko su plaće u Hrvatskoj prosječne. Prema tome, ako se išlo na rasterećenje i želilo pomoći građanima onda su rješenja u ovom zakonu mogla biti daleko više na većini radnika koji primaju ispod 5500. Onda bi to mogli nazvati i socijalno osjetljivo i pravednije. A s druge strane, smatramo da je manje trebalo rasteretiti porezno one koji imaju iznad prosjeka jer nažalost u Hrvatskoj su socijalne razlike prevelike. I tu je vrlo jasno želimo navesti, neovisno dal se radi o 100, hiljadu ili 10 hiljada poreskih obveznika, onaj tko prima 13200 u Republici Hrvatskoj u odnosu na prosječnu 5500 je 2,5 puta više prima solidnu plaću a to samo znači da smo glavninu kad gledamo osobno dali tim ljudima. Tko ima 13200, pa većinom menadžeri, ravnatelji, rukovodna mjesta, radnici ni blizu. Prema tome, ocjenjujemo da je socijalno neosjetljiva preraspodjela u korist onih koji dobivaju više, ne koji žive bolje, dobivaju više i da ova preraspodjela sa ovakvim ja bih rekao rješenjima o porezu nije socijalno pravedna i da je to trebalo biti drukčije, da je više trebalo dati onima koji primaju do prosječne plaće u Republici Hrvatskoj. Idemo dalje. Kad onda pokušavamo reći da je to, ako slijedim brojke 2 milijarde iz rada i oko 140 milijuna iz mirovina, znači skoro 2 milijarde 200 manje jedinicama lokalne samouprave, samo po osnovu ove mjere. Ja moram reći da je ispod dostojanstva poruka iz Vlade. Imate puno zaposlenih, imate velike plaće i to je kazna. Pa ljudi kroz ovaj zakon, kroz ova porezna rasterećenja se ne kažnjava jedinice lokalne samouprave. Postoji Zakon o lokalnoj samoupravi, gdje ako treba još više smanjimo dio koji se može trošiti na plaće i tražimo da se više da za namjenska trošenja jer znamo da je socijalna slika građana teška, da sve više socijala treba ići na jedinice lokalne samouprave, da će sve više trebati financirati vrtiće, a neću govoriti o materijalnom stanju školstva. Tragično je, zgrade koje ne mogu više udovoljiti standardima, a da ne govorimo o svim onim potrebama učila koja su također posao jedinica lokalne i regionalne samouprave. Prema tome, govoriti i bijesno se obraćati jedinicama lokalne samouprave da su neodgovorne, imaju zapošljavanje, imaju visoke plaće kad se to zakonima da regulirati. Ali podsjetio bih ministar financija još za moje doba išli smo analizirati kako se provodi Zakon o financijskom poslovanju, dakle tko su najveći dužnici, tko najlošije plaća gospodarstvenike za bilo kakve zahvate u školi, u kulturnim objektima, sportskim objektima. Najveći neplatiše su gradovi i općine. Ogromnu nelikvidnost koju smo morali riješiti je Zakon o financijskom poslovanju rješava plaćanjem je utvrdio da tamo imamo najveće neplaćanje. Da li znamo što to znači? Da ti isti privrednici neće moći redovito naplaćivati svoja potraživanja, neće moći. Prema tome, sa ovim mjerama gdje sav teret rasterećenja ili najveći dio tereta prebacujemo na jedinice lokalne samouprave imat ćemo povećanu nelikvidnost koja će direktno imati utjecaja na gospodarstvenike. Je, ali znate što? Zamislite kad netko veli smanjite plaće. Ova Vlada je rekla 4, 8 i 10 će 1.4. smanjiti. Još nije. Da li vi znate što znači smanjiti plaće sa kolektivnim pregovorima, sa pregovorima sa sindikatima? Cijelu iduću godinu neće. Tko će osjetit deficite? Tko? Privrednici? Neće im se ništa plaćati, bit će vrlo rizično raditi sa jedinicama lokalne samouprave. Pa da li mi zakonima proizvodimo nered u gospodarstvu, probleme u gospodarstvu ili trebamo jednostavno stvarati sasvim povoljnije uvjete za poslovanje. Trebamo se boriti za tu likvidnost. Ovaj prijedlog, gdje teret ovoga se prenosi na jedinice lokalne samouprave nije dobro rješenje. I dapače, moglo se daleko lakše riješiti. Prema tome, ministar za lokalnu samoupravu je mogao sa zakonima ići na to da traži veće discipliniranje ako postoji ja bih rekao neprihvatljiva ponašanja, ali isto tako sve jedinice lokalne samouprave nisu iste. Postoje one koje korektno, ozbiljno rade i one koje eventualno treba sankcionirati. Pa zato imamo revizije koje točno pokazuju kako se ponašamo u tom dijelu. Točno pokazuju i zato za nas prihvatljivo je rasterećenje pa makar i ovako loše, jer velimo da je po nama socijalno neosjetljivo i da nije pravilno. Ali i to je bolje, ali ne na teret jedinica lokalne samouprave. Toliko kad govorimo o ovom dijelu vezano za rasterećenje. Prihvaćamo uvođenje poreza na prihode od kamata. Osobno u klubu smatramo da ako već imate olakšice na prihod od rada, neoporezivo je mjesečno 2600 kuna, a onda smo smatrali da bi bilo dobro da i prihode od kamata u jednom dijelu ne oporezujemo. Tako da nama se ne sviđa prijedlog da svaku kamatu oporezujemo koja je prihod od štednje van štednje po viđenju. Znači, mogli smo jedan dio toga rasteretiti kao što imamo i neoporezivi prihod od plaća. A onda se vraćamo i na dividende, jer tamo smo dali 12000 godišnje pravo da, sad se ukida da budu jednaki sa porezima od prihoda na kamatu. Prema tome, mi smatramo ako već govorimo da ćemo jako paziti na korektnost odnosa u prihodima građana, ako znači je rad u jednom dijelu neoporeziv onda i prihod od kapitala može biti neoporeziv neovisno jesu li dividende, jesu li porez na štednju. Mi smatramo da je to daleko kvalitetnije rješenje i da je tu daleko pravednije rješenje jer onda stavljamo te građane u podjednaki odnos. Hajmo dalje. Ovdje vidimo da smo napokon došli do toga da mnogi ostvaruju dodatni ili drugi dohodak od imovine. I dapače, razlika u vrijednosti na imovinu će se sada oporezivati. Po kojoj stopi? Od 40%. E onda ja sad pitam opet jednu pravednost. Znate, drugi dohodak je tema koju smo i u ovom Saboru imali raspravu. Drugi dohodak liječnika i profesora oporezuje se po koliko? Po 25%. Sada dižete osnovicu na 13200 kad ide 40%. E sad zamislite, ako imate komad zemlje pa vam vrijednost u prometu poskupi platit ćete 40%. Ali drugi dohodak nekih kategorija građana je neoporeziv, pa vam tu se provlače i oni koji dodatno zarađuju u korporacijama enormne iznose. Jel' to pravedno? Pa nije pravedno. Što vam to pokazuje? Brinemo o bogatima, onima koji više dobivaju. Ne bih ja rekao da oni žive preluksuzno, to su samo iznimno neki, ali mi u ovoj teškoj socijalnoj situaciji opet nismo pravedni. Ja sad ponovno pitam zašto drugi dohodak kad ga obuhvaćate na imovini? Dozvoljavate da netko ima drugi dohodak po 25%. Prema tome, ja sam očekivao kad već otvarate temu drugog dohotka zašto niste opet otvorili i kod tih? Jer trebali ste jednostavno vrlo jasno reći nema, sad ste podigli porezne razrede, utvrdili ste da je najveći porezni razred 13200 kad ide 40% zašto ne ukidate sada odredbu da je jednostavno drugi dohodak oporezivan sa nižom stopom. Prema tome, ovdje možemo vidjeti da ova promjena poreznog opterećenja je dobrodošla ali ono što mi utvrđujemo nije pravedna, nije dovoljno socijalna iz jednostavnog razloga jer još uvijek će određene kategorije građana plaćati manje poreze, još uvijek će oni koji daleko više primaju dobiti veće olakšice a oni koji žive na rubu siromaštva jednostavno sa 150, 170 kuna ne mogu riješiti svoje socijalne probleme. Još je jedna stvar za koju, budimo realni, ćemo se sretati u primjeni 2015. godine. Dobar dio gospodarstvenika sa svojim radnicima zaključilo je ugovor o radu u neto iznosu. Znajte radnicima porast plaća neće biti, u gospodarstvu. Plaće će porasti onima koji su zaposleni u državnim, lokalnim i regionalnim samoupravama i u javnom sektoru. Prema tome, opet onaj tko stvara novostvorenu vrijednost neće to dobiti. Ajde, možemo reći bit će možda određena olakšica tom istom gospodarstvu jer će plaćati manje doprinose i efekt će biti za rezultat poslovanja u samoj tvrtci. Ono što također želim reći slažemo se da je kvalitetno rješenje da se napokon oporezuju i prihodi od otpada. Jer je evidentno da mnogi građani itekoliko zarađuju a da nismo kvalitetno imali riješeno oporezivanje prihoda od otpada. Pa ja smatram da je na neki način predloženo rješenje zaista prihvatljivo. I na kraju mislim da kod onoga što su to posljedice koje proizlaze iz ovog zakona mislim da je obavezno trebalo navesti da je sav teret prebačen na jedinice lokalne samouprave, da jedinice lokalne samouprave teret u 2015. neće moći iznijeti pa će taj teret značiti jačanje nelikvidnosti, jačanje financijske nediscipline, da će taj teret značiti i ogromne probleme u realizaciji njihovih društvenih obveza. Uz sve ove nedostatke mi ćemo ga podržati. Nismo se čak niti odlučili na amandmane jer je to u biti onda potpuno novi zakon. Jer ako govorimo o amandmanima u ovom dijelu zakona mi smatramo da bi trebalo drukčije preraspodijeliti to porezno rasterećenje i ići prema siromašnima. A ostalo probleme lokalne samouprave rješavat ćemo u drugim zakonima koji su na dnevnom redu pred nama. Toliko.
Franjo Lucić, replika.
Hvala lijepa. Kolega Liniću govorili ste o socijalnoj pravednosti, a mi doista ovdje unutar HDZ-a se zalažemo za socijalnu pravednost i nitko u nijednom trenutku nije rekao da rasterećenjem ne treba pomoći onima koji su najugroženiji. Ali ono što ste vi u svojoj raspravi govorili i ono što ministar ne želi priznati je upravo rasterećenje na leđa lokalne samouprave. Pa gospodine ministre rekao sam vam morate kao država krenuti od sebe, od svojih rasterećenja a to je i govorio i gospodin Linić i stoga sam siguran da je uvreda kada govorite, a bilo je danas riječi i o tome je govorio i gospodin Linić da se prebacio teret na lokalnu samoupravu i da se okrivljuje lokalna samouprava. Pa da li smo mi krivi u Požeško-slavonskoj županiji što naš udio dohotka u našem proračunu sudjeluje od 8% do 17 ili 18%? Jel smo mi zato kažnjeni što se uklapamo u ono što država propisuje? Pa gdje je to povećani ukupni prihodi za milijardu kuna, ja bih volio doista vidjeti koje su to jedinice lokalne samouprave koje tako imaju povećane prihode. Što to znači? To znači da gospodarstvo u lokalnim sredinama cvjeta, da broj nezaposlenih je sve manji, a mi u konačnici imamo suprotno, broj nezaposlenih je sve veći, ukupni prihodi jedinica lokalnih uprava se smanjuju i onda se postavlja pitanje kako ćemo opstati, na koji način ćemo opstati. I naravno da nam se trpa u usta povećanje komunalnih djelatnosti. Pa ja bih volio vidjeti kada će upravo državni proračun krenuti od sebe i rasteretiti sebe, a ne jedinice lokalne samouprave. Najlakše je prebaciti odgovornost na druge i krivit nas sutra da nismo sposobni voditi jedinicu lokalne samouprave.
Slavko Linić, odgovor na repliku.
Zahvaljujem potpredsjednice. Ponavljam da govoriti i obrazlagati mjeru kojom rasterećenje ide na teret jedinica lokalne samouprave nije nimalo prihvatljivo. I takva obrazloženja su neprihvatljiva. Ako govorimo o poreznim povećanjima u jedinicama lokalne samouprave, da, porez na potrošnju. Zašto? Pa zato što smo uveli u funkciju fiskalizacije ručana pa je onda jednostavno rastao promet i porezi su s tog osnova rasli. Nisu rasli sa ni osnova jednog ni drugog poreza. Govoriti o rastu plaća, pa da prebacili smo i građevinske dozvole, i ja bih rekao prebacili smo vatrogasne jedinice, prema tome to su neusporedive veličine, masu tih poslova je prešlo na jedinice lokalne samouprave. I to je razlog zašto je i rastao broj zaposlenih. Ponavljam, ako čitamo revizijska izvješća vidjet ćemo koje su to jedinice koje se ne ponašaju kako treba. Al to nije posao poreznih zakona, to je posao Zakona o lokalnoj samoupravi gdje se zna tko je nadležan i kako je trebao rješavati taj problem. Prema tome, ja sad govorim obrazloženje, zašto, u ovom zakonu mi odnose između države i lokalne samouprave ne rješavamo, i doći će i taj zakon, Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. I u tom dijelu se treba dobro, dobro u raspravi postaviti da ovu nepravdu gdje ovaj teret se želi prebaciti na jedinice lokalne samouprave ne dozvolimo. Prema tome, ovdje nemojmo prihvaćati ovako štura i ja bih rekao netočna obrazloženja. I tada vidimo da je ipak okosnica problema ovog zakona socijalna nepravda prema građanima.
Branko Vukšić replika.
Uvaženi kolega Liniću, govorili ste na samom početku svoje rasprave o ključu pravednosti. Zapravo ključ pravednosti jest o preraspodjeli bogatstva o čemu govori u Kapitalu 21. stoljeća i Piketty koji je danas jedan od zvijezda. Zapravo u Hrvatskoj se može govoriti o preraspodjeli siromaštva. Jer vi ste i govorili o tome da najveći dio građana dobiva ovim promjenama zakona najmanje. Međutim, govorili ste i o jedinicama lokalne samouprave koje dobivaju sve veći teret na svoja leđa, a uskraćuje im se sve više novca. Problem jest u tome što se to rješava drugim zakonima kao što ste naglasili. Prije 3 godine trebalo je krenuti u reformu lokalne samouprave koju ova Vlada ne bi završila nego bi završila vjerojatno iduća Vlada pa bismo danas nakon 3 godine mogli reći na pravom smo putu jedinicama lokalne samouprave će se pomoći reformama i drugim zakonima, međutim nismo napravili ništa, vlada jedan kaos i sad je pitanje kako će jedinice lokalne samouprave kojih je previše jer država koja ima 4,5 milijuna stanovnika ne može, građani ne država, građani ne mogu hraniti 555 jedinica lokalne samouprave, ne mogu. I najveći populizam je kad jedna i druga vodeća stranka kaže nećemo smanjivati to nije problem Hrvatske države, kao što nije problem hrvatske države velika državna uprava. Ništa nije problem a novaca nema, a rješenje nismo pronašli niti jedno, čak ni iz lokalne samouprave a ni iz državne uprave.
Slavko Linić odgovor na repliku.
Ja bih se zadržao na socijalnoj pravdi. Ako je Vlada zaista htjela biti socijalno osjetljiva i pomoć građanima zašto je samo pomicala 13, onu osnovicu za oporezivanje na 13 200? Zašto nije smanjila stopu od 25 na 20 pa je manje mogla dignuti onu osnovicu za oporezivanje? Zašto nije onu početnu nije smanjila od 12%? Pa sad je ministar čitao, najveće su ne gledajući ove ekstremne 9, 12. Pa onda budimo iskreni, ona naša srednja od 25 je prevelika, a kad nju dirate onda je pitanje da li je to 2 milijarde, 3, 4, 5 milijardi prihoda, ne znamo jer je tamo okosnica … [[Govornik se ne razumije.]] da li me razumijete? Tamo je najviše zaposlenih i skinut od 20 a 25 a ne dirati osnovicu i toliko visoko dignut. Znači što je ova Vlada pokazala, ne nama su samo velike plaće bitne. A da smo išli smanjiti od 25 na 20 zahvatili bi najveći dio građana Hrvatske. Tada bi mogli reći da to je socijalno osjetljiva Vlada, jel tada bi se koncentrirali upravo na sve one zaposlene koji rade i primaju prosjek u republičkom oko 5 500 kuna. Znači rješenja su bila vrlo jednostavna, predložiti amandman bilo bi neozbiljno, neozbiljno. Ali to je najjednostavniji amandman koji smo mogli predložiti. Ali to je bio posao Vlade.
Tomislav Klarić replika.
Uvaženi kolega Linić, u cijelosti se slažem s vama, potpuno je krivo davati onom koji ima puno više, a onom koji ima malo nešto minimalno. Ali me začudila argumentacija gospodina ministra kad govori o velikom broju zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave, povećanju broja zaposlenih u jedinicama lokalnih samouprava. Pa izgleda da on ne znam na koji način povećavaju taj broj zaposlenih u jedinicama lokalnih samouprava. Veći dio u tom periodu o kojem je ministar govorio građeni su novi dječji vrtići, građene su gradske knjižnice, svi zaposlenici u tim ustanovama u vlasništvu jedinca lokalne samouprave zbrajaju se u broj zaposlenih na vatrogasce, vi ste ih spomenuli. Govorite o 2 milijarde i 200 tisuća manje jedinicama lokalne samouprave i opet se vraćam na ono što govorilo se čitavo vrijeme, povećati ovlasti jedinicama lokalne samouprave ali i prihode. U ovom slučaju prihodi se smanjuju, ovlasti se povećavaju, a dolazimo u ono što revizija većini jedinica lokalne samouprave stavlja na teret kao uvjetno mišljenje, nenamjensko trošenje sredstava. Dakle, jedinice lokalne samouprave namjenska sredstva koja su namijenjena za izgradnju, za razvoj, održavanje komunalne infrastrukture, ono što im je bit postojanja troše kamo, troše u predškolski odgoj koji je ova Vlada donijela zakon, a ministarstvo sufinancira dijete u tom predškolskom odgoju sa 20 kuna. Dijete u tom vrtiću jedinica lokalne samouprave košta između 1800 i 2000 kuna. Odakle ta sredstva ako ne od onih prihoda kojih nema? Govorio je da bi osnovni prihodi jedinica lokalne samouprave trebao biti iz poreza na imovinu. Koju? Govorili smo o tome da će se donijeti taj zakon, da se ispravi ova nepravda, da se nas u jedinicama lokalne samouprave rastereti te opaske državne revizije uvjetnog mišljenja, nenamjenskog trošenja sredstava. Država sa ovim zakonima tjera jedinice lokalne samouprave da upravo to rade, da smanje investicije, da nenamjenski troše sredstva, a da ne govorimo o netočnoj argumentaciji vezano za povećanje broja zaposlenih.
Hvala. Slavko Linić, odgovor na repliku.
Da, 2015. neće više biti nenamjenski jer Vlada prijedlog o oporezivanju nekretnina koji je već 2 godine gotovo u Ministarstvu financija nije htjela dati jer je tako odlučio predsjednik Vlade, Zoran Milanović. Nije htio dati. Pa ako se ne varam, na dnevnom redu imamo Zakon o komunalnim djelatnostima gdje će se reći da možete trošiti milom i kapom. Prema tome, temeljni zakon koji govori o namjeni sredstava sada veli možete trošiti kako god hoćete pa barem nećete imati više revizijskih nalaza. Ali upravo to, revizijski nalazi koji pokazuju da se nadgradnja ne može financirati iz preraspodjele zajedničkih poreskih prihoda, a to je u glavnini porez na dohodak. To svaka revizija potvrđuje. Svaka. I nema jedinice koja ne troši nenamjenska sredstva upravo za funkcioniranje ulaganja i održavanja, ja bih rekao, nadgradnje, obrazovanja, nešto zdravlja, kulture, sporta, nema. I to su točni podaci, to se iz revizijskih izvješća vidi i zato smanjivati prihode koji namjenski trebaju biti za to je opet udar na standard građana. A u isto vrijeme ajmo provjeriti kakvo je materijalno stanje tih djelatnosti u jedinicama lokalne samouprave i onda ćemo vidjeti da je vrlo teško i da se ga jednostavno treba riješiti, ali ne bez prihoda. Zato ja se slažem s vama, svako obrazloženje koji govori samo o plaćama, broju zaposlenih, a ne ulazeći dubinski u analizu jedinica lokalne samouprave jer to mora biti okosnica za našu raspravu, a mi je nemamo. Mi ju znamo iz vlastitih iskustva, iz poznavanja stanja u jedinicama lokalne samouprave. Zato ja smatram da su takva obrazloženja paušalna i neozbiljna i nažalost pred nas u Sabor dolaze takva obrazloženja koja su zaista ne prihvatljiva.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Uvaženi gospodine Linić, začudilo me kad ste na kraju svoje rasprave rekli da ćete podržati ovaj zakon, a prethodno ste rekli da je vrlo nepravedan. Javio sam se zbog toga što ste spominjali onih 150 i 170 kuna koliko će građani, zaposleni građani više dobivati. Ma neće, najveći dio od njih će dobiti od negdje 30, 40 kuna. Nije ministar maloprije rekao točan postotak i broj onih koji su u toj kategoriji, rekao je samo brojeve onih koji imaju preko 15 ili 20 tisuća neto plaću. Ali ovaj najveći dio će dobiti 30, 40 kuna. I tu je problem. Zato je taj zakon nepravedan, istovremeno će imati situaciju kad ste govorili o lokalnoj samoupravi, a znam da ju dobro poznajete da će se dogoditi da će dobiti čovjek 40, 50 kuna veću plaću, a onda će mu vrtić poskupiti za 100 pa će u konačnici biti 50 kuna u minusu, ali ne zato što lokalna samouprava hoće da vrtić poskupi nego zato što vrtići već i sada traže da se poveća cijena ili subvencije ili će morati više naplaćivati od roditelja, bez izmjena ovog zakona i sada je to u tijeku. Sada se utvrđuju ekonomske cijene. A ja bih vama postavio drugo pitanje, kad govorite o pravednosti zakona. Da li ste ikada kao ministar, dojučerašnji, financija probali izračunati efekte smanjenja PDV-a na hranu na 10%, pa koliko bi tu bilo pravednosti, koliko bi tu bilo ušteda, koliko bi tu bilo socijalne pravde i u konačnici, vjerojatno nitko ne bi gubio, ni državni proračuna, a posebno ne lokalni proračun.
Slavko Linić, odgovor na repliku.
Pa zašto ćemo podržati zakon? Pa glavnina od ovih 2 milijarde i 200 je ipak ono što ide svima onima koji će upasti u neoporezive razrede od 2600 jer je to povećanje za 400 kuna neoporezivih. Nažalost tamo imamo većinu zaposlenih u industriji i isto tako to je dizanje neoporezivog dijela mirovina od 3400 na 3800. To je ta glavnina, zašto? Jer je to masa, to je masa, milijun i 300 zaposlenih, masovanje u ovog dijelu i milijun 300 tisuća, skoro, umirovljenika također vam je u ovom dijelu. Prema tome, oni će ipak osjetiti 150 kuna, 150 kuna. I zato treba podržati taj zakon. Ali se ne slažem da to treba pasti na teret jedinica lokalne samouprave što je drugi zakon o kojem ćemo itekako raspravljati. Kad govorite o PDV-u i hrani, onda je nešto što morate shvatiti da to nije socijalno jer to svima ide, i siromašnima i bogatima. Opet to nije socijalno, to bi bila dobra mjera da građanima olakšamo teret cijena i da budemo jednostavno možda okrenuti domaćem tržištu, ali … na opciju proračuna. Ali ne može biti socijalna kad se odnosi na sve, i onoga tko ima 100 tisuća kuna mjesečno i onog koji ima 1000 kuna mjesečno. Prema tome, probajte shvatiti, jedno je socijalna politika, ona mora biti okrenuta onima koji malo primaju. Prema tome, rješenja u ovom zakonu su bila, možda još podignuti 100 kuna za neoporezivi dio. Smanjiti stopu od 25 na 20, da, onda bi to bila socijalna jer ide prema zaposlenima koji primaju plaću 5500 hrvatskog prosjeka.
Dujomir Marasović, replika.
Poštovana gospođo potpredsjednice. Kolega Linić, slažem sa svim što ste rekli jer to jest istina, po mom mišljenju, samo ne s konstatacijom koju ste rekli da će sav teret biti prebačen na jedinice lokalne samouprave. E to nije točno, bit će prebačen na sirotinju, na siromašne slojeve stanovništva jer će jedinice lokalne samouprave ne samo sav porez na plaće, prirez nego će podignuti komunalnu naknadu. Od koga? Od svih građana pa i od najsiromašnijih i od onih koji su nezaposleni. Neće biti sada pogođeni samo oni s manjim primanjima, nego ja imam stan ili kuću ima komunalnu naknadu, nezaposlen isto gospodine ministre ću ja morati platiti tu povećanu komunalnu naknadu. Da je tome tako gradonačelnik grada Splita, evo ovdje Slobodna Dalmacija neću je pokazivati ne reklamiram, prošli tjedan kaže morat ćemo dizati komunalnu naknadu. Država nije imala hrabrosti da kaže ne treba u Saboru 150 dosta je 100 ljuti i to je puno, država nije imala hrabrosti nego je SDP-ova vlada donijela je povećanje ne državne administracije novih 5 tisuća ljudi nego u Splitu gradu donijela odredbu da nema 25 no da diže broj sa 25 na 35 vijećnika grada Splita itd. Ja sam bio zamjenik gradonačelnika '97.bilo je 350 činovnika, zaključili smo da je dosta 280. Onda je došao Kerum digao na preko 400, došao je sada SDP Baldasar na preko 500. Baldasar ima 14, 15 savjetnika, ma što će mu? Kakav je on gradonačelnik ako mu treba 15 savjetnika da mu savjetuje kako će voditi grad Split. Tu država ne radi ništa, sve lažete ovo je samo demagoški trik. Treba Josipovića izabrati za predsjednika pa ajmo narodu kao fol dignuti plaće. Pa kome vi prodajete maglu?
Hvala. Slavko Linić, odgovor na repliku.
Ponovo želim vrlo jasno naglasiti, nije danas problem financiranja jedinice lokalne samouprave, danas je problem obrazloženja i ne moramo se s njime složiti. Zakon o financiranju jedinice lokalne samouprave dolazi pred nas i tu se mi moramo itekako postaviti u raspravama da ne prihvatimo da se ovaj teret prebacuje na jedinice lokalne samouprave. A isto tako pokušajmo shvatiti i probajmo procijeniti jel to je ono što sam čekao da predlagač reče, što će se to događati u jedinice lokalne samouprave. Naš klub je rekao, broj 1 povećat će se nelikvidnost, neće se plaćati nijedne investicije, pomaknut će se rokovi plaćanja 60 do 90 dana, to je udar na gospodarstvo. Što će se dogoditi? Možda će rast cijena vrtića, ali budimo iskreni cijene vrtića su ipak socijalna kategorija, pa imate socijalnu kategoriju. Tko će plaćati? I za mene kao gradonačelnika nikad ne bi bio problem. sada si dobio tisuću kuna ja ću ti sve to uzeti kroz cijenu vrtića. Prema tome ovim kategorijama kojima je osnovica skinula njima dignite naknadu. Dobio je tisuću uzmi tisuću, ali ne diraj onoj sirotinji koja je dobila 100 kuna. Prema tome socijalnim politikama i socijalnim programima gradova ja tvrdim neće se to osjetiti. Zašto? Ali da li će onda građanin koji sada velimo da bi mogao nešto kupovati imati više novaca? Pa neće imati više novaca. Isto je pitanje cijene prijevoza gradskog, isto vam je pitanje cijene plina. Uvedite više socijalnih kategorija, a ovima dignete cijenu.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine ministre sa pomoćnicom, kolegice i kolege. Da je porezna politika jednostavna i da se stvari bez sveukupne analize mogu totalno okrenuti krivo najbolja je potvrda ovo što je ova Vlada radila u protekle tri godine. Pa sjetite se samo izmjene Zakona o porezu na dohodak u 2012., tada je to bilo sjajno ovo ono, danas se ide sa dijametralno suprotnim izmjenama i nikom ništa. Ja odgovorno tvrdim da se ništa nije diralo u poreznom sustavu, danas bi Hrvatska na prihodovnoj strani imala jedno 2,3, 3 milijarde kuna više i za taj iznos bi imala manji deficit. No tu smo gdje jesmo. I svesti ovu raspravu samo na to da će se građanima povisit plaće, a ne gledati kome i zašto i ne gledati tko će to sve skupa platiti i što se sve kroz krinku navodne povećanja plaće građanima krije bi bilo neozbiljno. Ja ću reći da, mi smo u klubu HDZ-a za povećanje plaća, ali onaj drugi dio priče nam se nimalo ne sviđa, a to su jedinice lokalne samouprave. I druga stvar gospodine ministre, nije mi jasno u svom obrazloženju ovog zakona pišete da će se povećati plaće, istovremeno u sljedećem dokumentu koji je usvojila ova Vlada tjedan dana kasnije u smjernicama fiskalne ekonomske politike jasno za ovu poreznu izmjenu kažete da će se s tim rasteretiti cijena rada. To je dijametralno suprotna ocjena od ovoga što pišete u ovom obrazloženju. Međutim kolegice i kolege, ako hoćemo stvarno pomoći onima koji imaju najnižu plaću onda vas ja pitam zašto po prvi puta u povijesti Hrvatske države od '93.godine naovamo najniža stopa ne pokriva neoporezivi dio poreza na dohodak. Nikada se nije dogodilo da sa najnižom stopom nije bio oporezovan iznos osobnog odbitka. Pogledajte sada što se sada događa, dižemo osobne odbitke za one koji imaju porez od 40%, međutim vrlo je interesantno nema više poreznih razreda nego su porezne osnovice. I koja je porezna osnovica za one koji imaju najmanju plaću i koja se plaća po 12%? Nije 2.600 kolegice i kolege, nego 2.200. Koja je poruka? Kome mi mažemo oči da želimo pomoći onima koji imaju najmanje? Zašto to nismo digli na 2.600 sa 12%? Pozdravljam potez da minimalna plaća bude neoporeziva, ali ako već govorimo o nečemu onda se držimo tradicije. Najgore je odstupiti od tradicije. Trebalo je 21% 2.600 i onda cijela priča bi završila vjerojatno negdje na bilo bi logično da završi na 13.000 jer onda bi bilo 5 osobnih odbitaka i oporezivanje sa 40% Međutim, ne mogu nikako da u kontekstu ove rasprave ne pogledam Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave koji je predložila ova Vlada i to je nešto što je nakaradno. Pogledajte kolegice i kolege, nekada su gradovi i općine, županije koji su imali brigu osnovno školstvo dobivali udio u porezu na dohodak 3,1%, a sad kad im se smanjila osnovica u novom prijedlogu zakona oni će dobivati 1,9%. Za srednje škole županije su nekada dobivale 2,2% udjela u porezu na dohodak, sad će dobivati 1,3. Zavod za socijalnu skrb je nekad dobivao 0,5%, to praktički sve jedinice lokalne samouprave, sad će dobivat 0,2%. Domovi za starije i nemoćne, baš me zanima kako će na ovo reagirati Stranka umirovljenika. Nekada udio u porezu na dohodak 1,7, sada 0,6. Zdravstvo, stalno ga saniramo, pa sjetite se da je prije dvije godine u proračunu bilo milijardu kuna za sanaciju županijskih bolnica. Upravo te bolnice su se financirale sa 3,2% udjela u porezu na dohodak, po novom zakonu se predviđa 1%. Javne vatrogasne postrojbe, mi se vatrogasaca samo sjetimo kad imamo poplave i kad imamo požar na Jadranu ali gledajte, javne vatrogasne postrojbe sa 1,3 na 1%. Ili ako pogledate ono ukupno decentralizirane funkcije sa 12 na 6% udjela u porezu na dohodak ili ako to pretvorite u nominalu to vam je negdje oko 720 milijuna kuna manje. Toliko o tome tko će kome pomoći i što će kome pomoći. Dakle, prihvatljivo nam je smanjenje poreznog opterećenja … plaće ali ne možemo tu nikako prihvatit da to se kompenzira isključivo na račun jedinica lokalne samouprave. Jer gledajte, struktura proračuna jedinica lokalne samouprave ne ostavlja puno prostora. Vi prihod od komunalne naknade, prihod od komunalnog doprinosa, učešće roditelja u financiranju cijene vrtića ne možete iskoristit za neke druge stvari. Ali vi ono vlastito financiranje dječjih vrtića, financiranje školstva, financiranje vatrogastva, financiranje socijalne politike, financiranje udruga financirati upravo iz ovih sredstava koja su vam sad smanjena. I onda nek se postavi pitanje što će i tko će kako napraviti. No o tome ćemo više kad bude Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. Ono s čim se klub HDZ-a ne može složit ni ovaj puta, i ovaj puta ćemo uložit amandman, a to je oporezivanje inozemnih mirovina. Nitko od tih ljudi u većini slučajeva nije dobrovoljno otišao, mnogi su nažalost u 60-im, 50-im godinama otišli iz političkih razloga, vrlo teško su zaradili te mirovine i sa zemljama s kojima ima ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja to se još nekako može riješiti, međutim Švicarska i sve prekooceanske zemlje naprosto se to ne može nikako riješiti, više što sa prekooceanskim zemljama nemamo niti sklopljen Sporazum o zdravstvenom osiguranju. Ti ljudi kada dođu u Hrvatsku nemaju niti zdravstvenog osiguranja i onda im još lijepo oporezujete mirovinu koja je znatno veća od prosječne hrvatske mirovine. I smatram da umjesto da je to članak 3. izmjena ovoga zakona mi ćemo uložiti amandman da se inozemne mirovine od rezidenata ne smatraju dohotkom i da ne budu oporezive. Dakle kroz krinku oporezivanja dohotka, smanjenja i povećanja plaća, u ovom zakonu se želi štošta provući. Gledajte, ajmo krenuti od poreza na dividendu. Tko to plaća porez na dividendu u Hrvatskoj? Plaća par onih uspješnih tvrtki, telekomunikacijske kuće, banke, osiguravajuća društva koji još jedini imaju. Energetske kompanije koje imaju dobit one ne plaćaju porez na dividendu u Hrvatskoj. Prema Zakonu o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja ondje su negdje drugdje. Međutim gledajte kolegice i kolege, uzmimo da čak i oni plaćaju to. Tko će u Hrvatsku uložit novce kad njemu porez na zaradu, kad sve napravi, zaposli ljude, proizvodi i plaća komunalnu naknadu, plaća PDV, plaća doprinose, plaća sve živo i od onoga što mu ostane njemu u Zagrebu ispadne stopa negdje oko 35%. Kome smo mi to konkurentni, kome mi šaljemo poruku da dođe uložit novce u Hrvatsku? Tko će uložit ako mora na svoju zaradu platit 35%? Pa zar mi nismo svjesni, pustimo priču šta tko ima oko nas, pa zar mi nismo svjesni koliko treba novaca uložit da se otvori jedno radno mjesto. Pa nama je u ovom trenutku prioritet da otvorimo, reći ću napamet, 100 000 radnih mjesta i da svima onima koji su to u stanju napravit damo maksimalno sve pogodnosti jer će nam se višestruko vratit u proračun. A mi ovdje za možda 100-tinjak milijuna ili par desetaka milijuna stavljamo listu hrvatsku gdje onaj tko bude sugerirao gdje će uložit reći nemoj u Hrvatsku, tamo ti je porez na dividendu 35%. Koju poruku šaljemo? A istovremeno imat ćemo Zakon o porezu na dobit gdje se hvalimo o reinvestiranoj dobiti, o oslobođenju ovakvom ili onakvom. Ne trebamo, nitko neće uložit. Nijedan pametan gospodarstvenik neće ulagati zbog toga što mu netko daje poreznu olakšicu, on će ulagati zbog toga jer smatra da može proširit djelatnost, da može zaposlit ljude i da naprosto može snažnije reagirat na tržištu, a ne zbog toga što mu je netko dao poreznu olakšicu. A upravo takve mi tjeramo iz Hrvatske jer s ovim porezom na dividendu nešto što je naprosto u zemlji kao što je Hrvatska koja ima recesiju tolike godine, u kojoj vrlo malo tvrtki ja kapitalizirano da može investirati, mi idemo sa jednom ovakvom odlukom. A koji je njen fiskalni efekt, skoro pa nikakav. Skoro pa nikakav, jer uz sve probleme koje ima Hrvatska, uz deficit od 21, 22 milijarde, uz ovo što će izgubit lokalna samouprava ni zbog nikakvog fiskalnog efekta mi si stavljamo ovo što si stavljamo, Porez na kamate. Da, lijepo je reći da samo u rukama dva ili jedan posto štediša je praktički 80% štednje u Republici Hrvatskoj. Međutim, tu je opet pogođena jedna skupina koja je do te svoje zarade došla vrlo teško, a to su ljudi koji su radili u inozemstvu. I Hrvatska ima veliku dijasporu. Mi od te dijaspore možemo očekivati silnu pomoć, ali ne možemo očekivati silnu pomoć ako tu dijasporu na nikoji način ne akceptiramo. Jer gledajte, Hrvatska jedno vrijeme u zemljama za vrijeme bivše države, u zemljama zapadne Europe imala skoro 600, 700 000 svojih građana. Svi su oni upravo izmjenama poreznog zakona '95. ukidanjem poreza na mirovine na neke druge stvari praktički donijeli odluku da mirovine primaju u Republici Hrvatskoj i da štede u hrvatskim bankama. I na takav način su podigli kreditni potencijal i kapacitet Hrvatske. Sad se postavlja jedno drugo pitanje zašto te banke sa tih 175 milijardi štednje značajnije ne sudjeluju u poticaju i razvoju gospodarstva. Druga stvar, kamatna stopa u ovom trenutku je između 2 i 2, 2 i 5 na orožena sredstva preko godinu dana, tako da je taj kolač od poreza na kamate nije bog zna kakav, a kažem može nam nanesti puno štete. Ali da ne bi ispalo da je HDZ protiv poreza na kamate iz ovog ili onog razloga mi ćemo reći hajde da smo tu neutralni. Ali ako ovo sve skupa složimo u jednu hrpu da tako kažem, onda se postavlja pitanje koji je stvarni efekat ovih poreznih promjena. Znate koji? Efekat vam je onaj o kojem smo jučer razgovarali kad smo razgovarali o rebalansu proračuna koji je realan deficit državnog proračuna koji je trebao biti sad negdje oko desetak milijardi da se nije prčkalo po poreznom sustavu, jer ja to ne mogu drugačije nazvati nego prčkanje. Jer kad bi to netko sustavno napravio, onda bi se znalo kako to i sustavno popraviti. Tako će se isto dogoditi sa izmjenama ovog zakona, samo u ovom trenutku nećemo kresnuti po državnom proračunu, nego ćemo udariti po jedinicama lokalne samouprave. Nećemo mi udariti gradonačelnike, načelnike, župane i zaposlenike u lokalnoj samoupravi. Mi ćemo pogoditi građane i to opet one koji imaju najnižu plaću. Na žalost njima će vjerojatno poskupiti nekakve usluge u njihovom gradu i neće bit čak ni ono dobiješ na drugu, a izgubiš na ćupriji, nego će na ćupriji daleko više izgubiti. I zato kolegice i kolege ne možemo prihvatiti ovakvu voluntarističku poreznu politiku koja ne akceptira stanje u Republici Hrvatskoj, koja ne akceptira jednu veliku razliku u razvijenosti između pojedinih sredina u Republici Hrvatskoj, a ovaj Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave najbolje pokazuje kako nešto razmišlja i promišlja. I možda će netko se sad sjetiti pa će osnovati nekakav fond. A znate što se opet događa? Novci idu u suprotnom smjeru. Umjesto da vršimo decentralizaciju, mi vršimo ponovnu centralizaciju. Dakle, kolegice i kolege ovo su razlozi zašto klub Hrvatske demokratske zajednice ne može podržati ovaj prijedlog zakona. Rekao sam da ćemo na jedan članak uložiti svoj amandman iz razloga što hrvatska dijaspora i u ovom trenutku možda jedan od najčvršćih karika koja može pomoći u gospodarskom oporavku Republike Hrvatske, ne samo u investiranju vlastitog kapitala, nego sa svojim poslovnim ugledom u svijetu gdje ima kapitala, gdje ima proizvoda koji se mogu prodati na tržištu, dakle sa svojim ugledom, sa svojim preporukama poslati te ljude da investiraju u Hrvatsku. Ali pitanje je da li će oni doći investirati u Hrvatsku ako im porez na dobit sa poreza na dividendu ispada 35%. Hvala lijepo.
Josip Borić, replika.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Šuker, slažem se sa svime što ste rekli i nadopunit ću vašu raspravu sa jednim dijelom koji je zapisan pod dijelom politika decentralizacije, Poglavlje XXI, Plan 21, a tamo piše: "Naš je cilj povećati ovlasti jedinica lokalne i regionalne samouprave i njihove prihode." Trenutačno 9 od 10 kuna poreza odlazi u državni proračun, a preostala 1 na sve lokalne i regionalne samouprave. Naš je cilj sustići razvijene zemlje EU i sa sadašnjih 10 povećati udio na 20% udjela u ukupnim poreznim prihodima. Decentralizacija proračunskih pozicija jedan je od realnih i izvedivih zahtjeva. To je opisano poglavlje XXI. Plana 21. Vjerojatno je i ova mjera usklađena sa time, a vjerojatno zbog načina na koji se prišlo njoj, a to je potpuno jednostrani čin bez uvažavanja udruga gradova i udruga općina u Republici Hrvatskoj i njihovih razmišljanja. Jednostavno ne postoje čak ni po ovakvom prijedlogu garancije da će plaće porasti, pogotovo ako su ugovorene u neto iznosu. Ako netko ima neto iznos 4000 kuna kao ugovor s kojim ćemo ga platiti, tko njemu garantira da će sada po novome imati 4100 kuna. Ja mislim nitko. Kakvi će biti benefiti tih zaposlenih vidjet će se na kraju godine kad shvate da su im troškovi koji će porasti na strani lokalnih samouprava debelo možda premašiti ono što će dobiti na plaći. Zato kažem da je ova Vlada elegantno na račun lokalnih samouprava i svih građana počastila zaposlene, a kako će to završiti vjerojatno ni sama Vlada koja je došla ovdje bez ikakvih analiza ne zna i ne može nam objasniti.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Hvala lijepa kolega Borić. Pa vi ste se dotaknuli onoga u principu što je i osnovna namjena lokalne samouprave. Dakle, ona bi tad trebala, koja treba rješavati životne probleme hrvatskih građana. Međutim, ja u svojoj raspravi nisam još rekao dvije stvari. Za razliku od neefikasne porezne politike ja sam zaboravio još nešto spomenuti. Od neefikasnog povlačenja sredstava EU fondova i od onoga što u državnom proračunu stoji da će se povući praktički su povukle jedinice lokalne samouprave, država vrlo malo. Prema tome, i to nešto govori. Druga stvar, s obzirom da sve ono što se financira iz jedinica lokalne samouprave nije u sustavu PDV-a, znači ove dvije milijarde koje će se investirati u raznorazna davanja, komunalnu infrastrukturu, potrošnju ovakvu i onakvu, četvrtina od toga praktički dolazi i u državni proračun kroz porez na dodanu vrijednost. A kod ovih plaća, to je možda pobjeglo nekome tko je pisao smjernice fiskalne ekonomske politike pa zna da u privatnom sektoru su najčešće ugovori na neto plaću. I znao je u principu da će se s tim rasteretiti poslodavac ali će se rasteretiti i lokalni proračun jer onaj manje plaćeni porez će itekako osjetiti jedinice lokalne samouprave. Dakle, lako je krčmiti i častiti na tuđi račun, a vrlo teško je to napraviti na vlastiti.
Potpredsjednik Željko Reiner, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pa uvaženi kolega Šuker vi ste vrlo točno detektirali jedan cijeli niz problema koji se javlja donošenjem ovog zakona. Moram priznati da mene najviše zapravo u tome svemu čudi da taj zakon predlaže Vlada predvođena SDP-om, dakle socijaldemokratskom partijom. Ono što se ovim zakonom predlaže točno je suprotno ideji socijaldemokracije, ili barem onog što bi ona trebala zastupati jer će zapravo se povećati plaća najviše onima koji imaju najviše plaće, a najmanje onima koji imaju najniže plaće. Dakle, to je duboko suprotno onome za što bi se socijaldemokracija trebala zalagati. Druga stvar je ono što je i kolega Borić spomenuo, pitanje centralizacije. Sada se događa dakle ovim još jedan korak u nizu koraka veće centralizacije države a upravo je SDP govorio godinama kako je država previše centralizirana i treba je decentralizirati. Slijedom svega toga silno me čudi kako će moći članovi SDP-a, socijaldemokratske partije, dići ruku za ovaj zakon koji je protiv temeljnim postavkama socijaldemokracije, dakle da oni najslabijih primanja dobiju više i da se njima pomogne a oni sa najvišima da daju više, odnosno da im se manje pomogne. Kako će zastupnici Stranke umirovljenika dići ruke kad znaju da će se domovima umirovljenika dati manje novaca ovim i da će slijedom toga biti još više problema upravo u tom sustavu. To su problemi koje treba jasno reći da ne bi se dalje zavaravao narod kako će na taj način se ne znam nešto postići pozitivno. Postići će se točno suprotno onome u što se svi zaklinju a to je da se pomogne ... [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Uvaženi potpredsjedniče Reiner dakle ja sam postavio pitanje ministru, ja se nadam da će mi odgovoriti na to, zašto onaj prvi razred ili prva porezna osnovica kako su oni to nazvali nije 2600 nego 2200? Pa kad uzmete recimo jednu plaću od 6000 kuna, ako imate jednog uzdržavanog člana obitelji onda vi imate 2600 neoporeziv, zapravo 3900 neoporezivo i sljedećih 2200 kuna plaćate po stopi od 12%. Međutim, ako imate 2600 onda vam je taj iznos daleko manji i vaš primitak je negdje oko 50-ak, 60 kuna veći. Međutim, vrlo je interesantno da oni za koje se prije dvije godine govorilo da ih treba oporezovati, da oni najviše zarađuju pa se ona granica za oporezivanje sa stopom 40% smanjila sa 10 800 na 8800 onda je to bilo u redu sad je vrlo interesantno da su to najedanput postali ugroženi građani RH, da je to postala avangarda Hrvatske kojoj treba pomoći i taj dio sa oporezivanjem sa 25 na 40% dignuti na 13 200 kuna. To nije mali iznos. Jer razlika između 8800 i 13 200 je 4400 i kad to oporezujete sa stopom od 15% onda to nije nimalo mali iznos, to je nekakvih 600, 700 kuna. Ali kažem, ima ona narodna da je najlakše debeloj guski namazati vrat.
Branko Bačić, replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker pa ja moram reći da dijelim tu vašu dvojbu i neslaganje sa stavom Vlade da prema ovom zakonu dolazi do povećanja plaća zaposlenika a da bi onda u drugom zakonu Vlada rekla da ovaj zakon podrazumijeva smanjenje cijene rada. Pa se postavlja pitanje da li to Vlada na taj način priznaje da u realnom sektoru neće doći do povećanja plaća jer će poslodavac zadržati neto plaću a smanjit će bruto plaću čime će praktično sebi smanjiti obveze po zaposleniku. I druga stvar što sam vam htio evo također replicirati glavna karakteristika ovog zakona je da se jedinicama lokalne i područne samouprave ovim zakonom smanjuju prihodi za 2 milijarde kuna. U isto vrijeme ovim zakonom, odnosno njegovim izmjenama se državnom proračunu povećavaju prihodi za 600 milijuna kuna, a ne za 300 milijuna kuna. Ja bih volio da mi ministar objasni kako to u obrazloženju tvrdi da će uvođenjem poreza na kamate na štednju doći do povećanja prihoda u državnom proračunu za 300 milijuna kuna kad je vrlo lako izračunati da 177 milijardi kuna štednje hrvatskih građana po prosječnoj stopi vi ste rekli 2,5 ili 2,6, 2,7% i zatim porezom na tu kamatu od 12% izlazi 600 milijuna kuna ili 550 milijuna kuna, nikako ne 300. Dakle, ovim zakonom se smanjuju izvorni prihodi jedinicama lokalne samouprave i to za 2 milijarde, a država sama sebi povećava prihode za 600 milijuna kuna. Pa se onda s pravom pitamo je li ova Vlada doista želi urušiti sustav lokalne samouprave u Hrvatskoj jer je potpuno jasno da ovakvim zakonom lokalna samouprava ne može funkcionirati. I u konačnici će dovesti do toga da će doći do značajnog povećanja onih prihoda i naknada koje su u nadležnosti jedinica lokalne samouprave, a to znači do povećanja komunalne naknade, do povećanja cijena usluga u vrtićima itd., itd.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Bačiću da uz ovaj zakon smo mi dobili kompletno sve mjere koje će nadomjestiti jedinicama lokalne samouprave smanjene prihode onda bi to bilo drugačije. Međutim, ono što sam postavio ministru nakon njegovog uvodnog dijela to ću opet reć smatram da nama u ovom domu i svim državnim dužnosnicima ne treba dizati plaće. Kako i na koji način će to Vlada riješiti to je njen problem. Isto tako priča i sa lokalnim dužnosnicima. Ako su plaće na lokalnoj razini previsoke pa ima Vlada zakon s kojim to može riješiti, a ne se ovako nabacivati. Ne zbog jedne male skupine ljudi kažnjavati milijune hrvatskih građana jer usluge koje svi mi plaćamo u svojim jedinicama lokalne samouprave mogu vrlo vjerojatno poskupiti radi ovoga. A tko će biti kriv, bit će opet krivi čelnici jedinica lokalne samouprave. E sad pogledajte, sticajem okolnosti HDZ je sa svojim koalicijskim partnerima drži preko 60% jedinica lokalne samouprave. Zar ne mislite da možda da je i to jedan lagani politički udar u predizbornoj godini, jer gledajte vrlo bitno je i raspoloženje na lokalnoj razini, jer ako vi nećete radit neke stvari na državnoj razini je katastrofa, ovdje vam neko želi napraviti katastrofu na lokalnoj razini i to pokušati izjednačiti. Međutim, sva sreća hrvatski građani su prošli tu školu pa neće nasjesti.
Frano Matušić replika.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker, prema Europskoj povelji o lokalnoj i regionalnoj samoupravi svako grubo zadiranje centralnih vlasti, dakle državnih vlasti u financiranje jedinica lokalne samouprave a bez njihove suglasnosti krši zapravo ta prava koja su sadržana u Europskoj povelji o lokalnoj i regionalnoj samoupravi. Dakle, bilo kakvo rezanje prava u lokalnoj i regionalnoj samoupravi moraju se postići u dogovoru sa tim istim predstavnicima tih istih jedinica. Dakle, ne europsko ponašanje Hrvatske vlade dovest će sasvim sigurno i do kritika iz Europe, ali nama to nije u ovom trenutku bitno, bitno je što misle oni koji su zaposleni. I mi nismo ovdje nikakvi zloguki proroci kad govorimo da će doći do povećanja komunalnih naknada, usluga u vrtićima itd. i u drugim institucijama koje lokalne jedinice sufinanciraju, nego su to riječi ljudi koji su odgovorni u tim istim jedinicama lokalne samouprave. Dakle, to nam govore i župani, i gradonačelnici i načelnici općina bez obzira jesu li ih HDZ-a ili iz SDP-a. I druga stvar, naravno da je pala i zadnja točka obrane Plana 21 kao što je to maloprije rekao kolega Borić. U zadnjoj točki 21 bilo je da će doći do daljnje decentralizacije. I jednostavnim jezikom rečeno, rečeno je da će od deset poreznih kuna umjesto jedne kune koja je do 2011. godine odlazila u lokalnu samoupravu, da će umjesto te jedne kune ići dvije kune. Dakle, 100% povećanje sredstava za lokalnu samoupravu. To je bila najava vaše decentralizacije. I umjesto sad te jedne kune, sad će biti 0,5, 0,6 kuna. Dakle, doći će do smanjenja. I naravno da će se to odraziti da će građani pogotovo ovi koji imaju najmanja primanja, koji će dobiti pedesetak kuna više da će zapravo platiti po uslugama nekoliko stotina kuna više mjesečno.
Hvala. Hvala lijepa kolega. Draženko Pandek povreda Poslovnika.
Zahvaljujem potpredsjednice. Pa mislim da je kolega Matušić ali i svi drugi kolege iz HDZ-a su povrijedili članak 235. Poslovnika koje se odnose na replike. Naime, moj je dojam da u biti ne repliciraju nego koriste a rekao bih zloupotrebljavaju kao institut replike da iznesu svoje osobne rasprave i na taj način povređuju Poslovnik, ali mislim da postupaju nekolegijalno, nefer prema drugim zastupnicima koji su se prijavili za raspravu, a oni iznose svoje osobne rasprave u biti de facto prije reda. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. S obzirom da je to već prešlo u saborsku praksu, pa onda dozvoljavamo i takve replike. … [[Upadica se ne čuje.]] Pa jeste povreda Poslovnika je, ali to svi koriste pa onda već kažem to kao saborsku praksu koristimo. Kolega Ivan Šuker, nemojte mi dobacivati iz klube, kolega Šuker odgovor na repliku.
Kolega Matušiću, najveći problem je kad su kratka pamćenja, zna se ko je uveo ovaj način i model, ali dobro to nije bitno. Bitno je kolega Matušić da se ovoj državi dogodio jedan D, ali umjesto decentralizacije dogodila se deflacija. I sad od straha silnog od tog D oni su to maknuli i došli do centralizacije. I to je ključni problem ove Vlade. A kad nemate sustav, kad ne znate što radite onda se događa upravo što se događa. Europska povelja je za one koji ne znaju što trebaju napraviti i koji rade upravo što radi ova Vlada, koji naprosto žele staviti lokalnu samoupravu pod svoje okrilje, ne dat zraka lokalnoj upravi. Za te je Europska povelja, koji ih limitira da iznad određenog minimuma ne mogu ići. A nama koji bi itekako trebali znati što treba jednom Vukovaru, što treba jednom Gospiću, što treba jednom Vrgorcu, što treba jednom Splitu, Zagrebu, Puli, Osijeku, Rijeci, nama Europska povelja ne treba jer mi znamo koji su tu problemi. I ne može niko znati bolje te probleme od nas, ali se postavlja pitanje ako mi svim tim gradovima želimo uzeti 2 milijarde a kao što piše u Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave mi te novce uzimamo svojoj djeci, uzimamo zdravstvu, uzimamo socijali, uzimamo vatrogascima i uzimamo kulturno umjetničkim društvima i športskim kolektivima, njima uzimamo novce jel to piše ovdje u ovom zakonu, izmijenjenom Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. I to je ključ cijelog problema. Dakle, bez obzira što će se nama pokušat nametnut da smo mi protiv toga da se povećaju plaće, jesmo ali ne na račun svih hrvatskih građana tj. jedinica lokalne samouprave, nego se je trebao naći neki drugi model ako se hoće ići na ovaj način.
Nastavljamo sa replikama. Poštovani Franjo Lucić.
Hvala lijepo. Kolega Šuker, govorili ste o prosječnom osobnom dohotku u Republici Hrvatskoj koji je tu negdje oko 5 800 kuna. No, postavljamo si pitanje da li je to realan prosječni osobni dohodak ako znamo da u njemu sudjeluju upravo prosječni osobni dohoci državnih službenika, javnih poduzeća i sviju onih koji danas imaju daleko, daleko veće osobno dohotke nego što bi to trebali imati. Da li smo se možda zapitali da li je i koliki je prosječni osobni dohodak u realnom sektoru? Svakako da je on daleko manji i on je nešto preko 3 tisuće kuna. Svakako da danas koliko god se to htjelo reći, kako se želi pomoći onima koji su najsiromašniji, upravo ovo danas o čemu govorimo, a čujemo i od ministra i od svih onih koji zagovaraju, a jako je malo onih koji se i javljaju u svojim raspravama jer čini se da jedinice lokalne samouprave gdje su na čelu ljudi koji dolaze iz SDP-a će dići ruku za ovakav zakon bez obzira što će to biti na njihovu štetu. Postavljamo si pitanje i puno puta se evo i pitamo sami, zbog čega upravo ovo porezno rasterećenje nije bilo realno na sve, jednako i da se dade daleko više onima koji su dobili najmanje. Zašto upravo onima kojima kažete da se neće povećavati osobni dohodak, ali na teret državnog proračuna sebe rasteretite i dadete onima koji najmanje dobivaju. Da, mi smo za to. Rekli smo, mi ne želimo povećanje osobnog dohotka ovdje u ovome parlamentu i sve ono što se mislilo povećati nama, dajte onima koji dobivaju najmanje.
Zahvaljujem. Na repliku će odgovoriti kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Lucić, meni i dalje ostaje enigma zašto sa 12% oporezujemo samo 2200 kuna? Zašto to nije 2600 kuna? I zašto ova gornja granica ne završava kao što je to uvijek bilo u nekakvom okruglom iznosu, mislim što se tiče neoporezivog dijela, zašto ne završava na 13 tisuća? Ako stvarno želimo pomoći onima koji imaju najmanju plaću, a to su recimo ljudi sa primanjima do 6 tisuća neto, onda je trebalo ići sa 2600, sa oporezivanjem 12%, ali enigma je zašto je to ostalo 2200. Zašto se ovoliko razvukao razred kojim se oporezuje 25%? I zar stvarno mi moramo voditi brigu i mislimo da oni koji imaju plaću iznad 13, 14, 15 tisuća kuna neto će više trošiti zbog toga što im je država dala 1000 kuna više? Ne, ali nažalost ovi koji će dobiti 50 kuna manje zbog toga što ovih 2200 nije 2600, oni su tako i tako već nažalost u minusu. Tako i tako gledaju kako tu plaću razvući od 01. do 01., kako podmiriti obveze i platiti sve ono što moraju i na kraju krajeva, kako djeci koja će izgubiti sredstva po ovom Zakonu o financiranju jedinica lokalne samouprave, platiti obrok u školi.
Nastavljamo sa replikama. Poštovana Nada Čavlović Smiljanec.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Šuker, moram replicirati na vašu raspravu vezanu za izmjenu Zakona o porezu na dohodak. Bez obzira koliko se vi danas ovdje trudili sa desne strane govoriti o tome kako izmjene Zakona o porezu na dohodak ne znače ništa za hrvatske građane, po meni je to nevjerojatno. Ne možete to dokazati. Sam ministar je govorio o prijedlogu zakona, … tako piše, preko milijun hrvatskih, znači, posloprimaca, građana, zaposlenika povećanjem neoporezivog dijela dohotka i povećanjem ustvari poreznih razreda osjetit će povećanje plaće. Znači, jedina prava istina je ta da će preko milijun hrvatskih zaposlenika dobiti veću plaću. U prijedlogu zakona piše i ove vaše priče o tome da će najveće koristi imati oni koji imaju velike plaće, gledajte, svega 3 tisuće, ministar je naglasio, 3 tisuće hrvatskih zaposlenika sa svojim plaćama spadat će pod najveći porezni razred. O čemu pričamo? Radi istine, ova Vlada u 3 godine svoga mandata, 2 puta je povećala neoporezivi dio dohotka. Prvi puta 2012. godine sa 1800 na 2200 kuna za zaposlenike i sa 3200 na 3400. Znači, ovaj puta povećanje ide na 2600, odnosno na 3800 kuna i svi oni koji govore da ova Vlada nije socijal-demokratska, da ne vode računa o građanima, naravno da izvrću stvari jer to im ne odgovara. Ova Hrvatska Vlada itekako vodi računa o hrvatskim radnicima jer ovo znači direktno povećanje plaće hrvatskih radnika, a to što će lokalne jedinice izgubiti svoje prihode, pa to će biti sljedeći set zakona koji ćemo mi raspraviti u ovom Saboru i stalno ponavljate jedno, gospodine Šuker, … vam je poznata. Samo jednu rečenicu, državni dužnosnici neće dobiti povećanje plaće, ali to ne može regulirati Zakon o porezu na dohodak… Hvala lijepa.
Vrijeme, hvala. Odgovor na repliku… Kolegice Čavlović Smiljanec, ne možete govoriti preko vremena. Odgovor na repliku, kolega Šuker.
Kolegice Čavlović, ja nisam mađioničar da znam što će netko učiniti. Ja govorim o aktima koje imamo ovdje. Druga stvar, da ste dobro slušali, ja sam rekao da mi podržavamo povećanje plaća s osnova poreznog rasterećenja. Međutim, ne na ovakav način. Ne na način da se to uzme jedinicama lokalne samouprave. To je činjenica. Međutim, isto tako kada govorite o činjenicama, vi ste u prvom povećanju neoporezivog dijela povisili plaću poreza na dohodak za sve građane koji su imali iznad 6 tisuća kuna plaću, a pogledajte si kakvi su vam bili porezni razredi pa ćete vidjeti. Dakle, jedino oni koji su imali ispod 6 tisuća su nešto osjetili, a sad idete sa … suprotnom politikom. Dakle, pustite vi ove koji imaju za 13,200, uzmite ove ostale, pa njima će plaća porasti za 600 i još nešto kuna. Ali ja govorim da je ključni problem zašto 12% ne 2600, nego 2200? Zašto? Neka mi to netko obrazloži, ako ste toliko socijal-demokrati i ako toliko mislite o onima koji imaju najmanje. Pa zar nije logično da oni koji spadaju u tih 2200, 2600, da se maksimalno njihov dio ne oporezuje, a onda kasnije možete onima koji … kako god hoćete. Jer koja logika je da prvih 12%, prvi porezni razred ili prva porezna osnovica kako to piše u ovom zakonu nije više neoporezivi dio dohotka kako je to bilo u proteklih 20 godina, nikada nije bilo da to nije bio neoporeziv. Zašto? Ali ta plaća tangira upravo najsiromašnije, ta plaća onim najsiromašnijima donosi 50 kuna više mjesečno. Pa nemojmo nekom dati da može kupiti 4 kile bifteka, a istovremeno ne damo nekome da može kupiti 2, 2,5 kile krmenadla.
Replika, poštovani Željko Šemper.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Šuker nije mi jasno kako ste u svojoj raspravi, a to se često događa i kolega potpredsjednik Reiner je spomenuo jednu stranku koja u ovom Saboru nema svoje predstavnike. Danas ste spomenuli tu stranku i ja vas moram upozoriti kao i kolegu Reinera, a to sam učinio i prije godinu dana da od 2003.godine u ovom Saboru sjede predstavnici Hrvatske stranke umirovljenika. I prema tome lijepo vas molim da upotrebljavate puni naziv te stranke jer inače u Hrvatskoj postoji puno stranaka i nije … gospoda kažem jasno kako je uopće registrirana ta stranka koju ste vi danas naveli jer je samo od Hrvatske stranke umirovljenika izbačen taj predivni naziv Hrvatska. I prema tome molim nemojmo skraćivati imena stranaka nego nazivamo punim imenom i prezimenom. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku poštovani Ivan Šuker.
Kolega Šemper moja najdublja isprika i stvarno mi nije bila namjera, vjerujte mi. Evo ja vam se ispričavam. Ali iskreno govoreći kada ste već uzeli riječ da ćete spomenuti ovaj članak koji govori o decentraliziranim sredstvima gdje se domovi za starije i nemoćne osobe sa 1,7% poreza na dohodak smanjuje na 0,6 gdje zavodi za socijalnu skrb se smanjuje sa 0,5 na 0,2% učešća u porezu na dohodak i gdje za zdravstvo dakle županijske bolnice se smanjuje sa 3,2 na 1% i to sam rekao u svojoj raspravi. Možda sam tada nespretno, ja se ispričavam još jedanputa, iskoristio ovo. Ali mislim da je ovo, vama je bitno vjerojatno bih se ja bunio tako kada bi netko moju stranku krivo nazvao, ali mislim da je ovo uz ovu ispriku daleko bitnija stvar o kojoj bi zajedno trebali raspravljati jer ne znam kako će se to pokriti i iz kojih sredstava će se to namiriti. Jer govoriti o nekakvim kompenzacijskim fondovima, znate što znači kompenzacijski fond? Vi morate neku poziciju u proračunu osigurati za nju morate osigurati sredstva. A znate što to znači sredstva, od kuda ćete ih namaknuti? Ovo se do sada financiralo iz sredstava iz poreza koji su plaćali hrvatski građani, dakle nije bilo povećanog poreznog opterećenja. Međutim sada su se te decentralizirane funkcija, sredstva za decentralizirane funkcije prepolovile od nekakvih milijardu 450, milijardu 500 one će pasti na nekakvih 700, 750 milijuna jer do sada je bilo 12% udjela u porezu na dohodak za ove decentralizirane funkcije jedinice lokalne samouprave i županijama, a sada je to samo 6% jer to piše u Zakonu o financiranju jedinice lokalne samouprave. Pa nije to nitko isisao iz prsa. Ali kažem ovdje za stare i nemoćne praktički se skida za 60%.
Replika, poštovani Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker vi ste rekli jednu rečenicu koju poruku šaljemo izmjenama ovih zakona, a ja bih tu želio ispraviti i reći da treba postaviti rečenicu koju poruku Vlada RH šalje građanima. A onako kada malo analiziramo i odgovaramo na to pitanje koju poruku šalje, pa po meni šalje poruku jedne bezidejnosti i nesposobnosti i prebacivanja vruće loptice u tuđe dvorište. Kažem tuđe dvorište zato jer u ovoj sabornici vrlo često imamo prilike čuti onako dosta neugodne riječi spram lokalne samouprave. A upravo se ovim zakonom izravno udara što je ovdje govoreno i što ste vi govorili i možda je trebalo napraviti raspravu zajedničku objedinjenu raspravu o ovim zakonima jer ovaj zakon izravno udara na proračune lokalnih samouprava i stvarno je trebalo biti na objedinjenoj raspravi i Zakon o izmjenama zakona o financiranju jedinice lokalne samouprave. Ono što nije dobro je da nije napravljena analiza stanja, da se ne vidi ustvari što u konačnici želimo i ona poruka i odgovor na ono pitanje koje ste vi postavili je vrlo jednostavan, i dalje se šalje poruka porezne nesigurnosti jednog od najvećih problema RH.
Na repliku odgovara Ivan Šuker.
Da kolega Hrg kao čelnik jedinice lokalne samouprave u potpunosti ste svjesni problema koji mogu nastati sa ovakvim izmjenama, tim više što je vrijeme kada se donosi proračun. Čelnici jedinice lokalne samouprave uopće ne znaju u kojim okvirima se mogu kretati. Dakle dobili su Zakon o financiranju jedinice lokalne samouprave koji će ih izmasakrirati, e sada je pitanje da li će dobiti kakav kompenzacijski fond i što to je koliko toga je. Međutim vrlo je interesantno da ovom odredbom u zakonu se grad Zagreb limitira, nema više prireza koliko vi hoćete do 30% nego prirez im je sada limitiran na 18% znači gradu Zagrebu je praktičko onemogućena bilo kakva vlastita intervencija ako on to želi napraviti na njihov politički rizik. E sada je pitanje što će biti sa ostalim jedinicama lokalne samouprave, da li ih se tjera jer mislim da samo od dva grada u ovom trenutku imaju maksimalni prirez, to su ako se ne varam Osijek i Vinkovci ali maksimalan po zakonu ili najviši, a ostali imaju daleko niže. Prema tome, da li to znači da se ostalima sugerira da podignu prirez pa da na drugi način onda opterete građane jer ovdje će im se smanjiti, a ovdje će im se povećati da bi mogli financirati svoju djelatnost. A što se tiče tih famoznih plaća u lokalnoj samoupravi, pa Vlada ima mogućnost zakonom definirati s obzirom na izvorni proračun kolika masa sredstava može ići za plaće. Isto tako ja mislim da čelnik jedinica lokalne samouprave isto na određen način treba limitirat sa nekakvom osnovicom u odnosu na predsjednika Vlade ili predsjednika države, da se tu naprosto uspostavi jedna stepeničasta hijerarhija i molim lijepo i ne može ići drugačije. Ali na ovakav način govorit oni toliko i toliko su ljudi zaposlili, toliko i toliko novaca su potrošili. Pa pogledajte samo u dvije godine koliko je zakonskih odredbi kojima su se određene ovlasti spustile na jedinice lokalne samouprave. I umjesto da nam jedinice lokalne samouprave budu temelj…
Vrijeme. Svoju repliku sada će iznijeti poštovani Krešimir Bubalo.
Hvala lijepa. Naime kolega Šuker, ovim zakonom neće biti otvoreno niti jedno novo radno mjesto. Vi u svom izlaganju govorite o 100 000 radnih mjesta, prema tome ja se ne bih složio s vama da Vlada ova nije odradila svoj posao. Ja mislim da će ova Vlada odraditi u ovom mandatu svoj posao i otvoriti 100 000 radnih mjesta, no ne u Republici Hrvatskoj nego u Kanadi, Švedskoj, Irskoj, Danskoj. Imamo problem da nam najpropulzivniji dio stanovništva odlazi. Prema tome ovim zakonom se to ne rješava, a upravo gledajući podatke sa zavoda da nam pada broj zaposlenih i isto takav pada broj nezaposlenih. Prema tome Vlada će ispunit ono što je obećala, otvaranje 100 000 radnih mjesta.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Da, kolega Bubalo, ja se nažalost moram složit s vama. Bio sam u nedjelju u Frankfurtu na misi i svećenik je rekao da u katoličkoj misiji u Frankfurtu koja pokriva Frankfurt i okolicu je u zadnjih godinu dana prijavljeno 1500 ljudi više nego prije godinu dana, ali 1500 ljudi na 15 000 ljudi, znači stravično puno. To su prije svega mladi ljudi koji su otišli iz Hrvatske i to su mladi ljudi s kojima se ova Vlada hvali da su smanjili broj nezaposlenih jer oni su se odjavili sa burze i otišli su van raditi. E sad je pitanje koliko ih ima u drugim zemljama i koliko ih nažalost ima u prekomorskim zemljama, a ove koje odu u prekomorsku zemlju one su nažalost najvjerojatnije izgubljeni za Hrvatsku. A Hrvatska svoj gospodarski oporavak bez mladih školovanih ljudi ne može nikako graditi. Prema tome isto tako Hrvatska bez novih radnih mjesta ne može rješavati svoje goruće probleme u ovom trenutku, ali ako vi nekom kažete da ćete mu oporezovati za nagradu što je otvorio 5, 10, 15, 100 radnih mjesta, da ćete mu dodatno oporezovat njegovu zaradu, pa nije on lud doći tu u Hrvatsku, otvoriti i zaposlit 100 Hrvata. On će otići negdje drugdje gdje toga nema. Ali isto tako zašto govorit je ovi imaju ovako, ovi imaju onako. Nitko nema, svatko ustvari ima različit problem. Hrvatska ima svoj problem. Kako će Hrvatska riješiti problem otvaranja novih radnih mjesta? Pa isključivo preko ljudi koji imaju ideju, koji imaju proizvod i koji imaju kapital. Njih treba privući ovdje na sve moguće načine. Ali ako mi njima kažemo ne, vi kad zaradite platit ćete vi nama 35% pa vi pjevajte svoju pjesmu onda ne možemo govorit o ovom. Nažalost govorit ćemo o čem ste vi govorili, da ćemo brojati broj zaposlenih Hrvata u srednjoj Europi, u zapadnoj Europi, u prekomorskim zemljama.
Replika, Dražen Pandek.
Zahvaljujem. Poštovani kolega, osvrnuo bih se na dio vašeg izlaganja u kojem ste izrazili zabrinutost oko dvostrukog oporezivanja inozemnih mirovina. Ispravite me ako griješim, ali mislim da ovim prijedlogom neće dolaziti do kumulativnog oporezivanja, dakle i s našim porezom i sa porezom strane države, čak ukoliko nema sporazuma o dvostrukom oporezivanju nego će se dakle ovdje iznos poreza koji je plaćen negdje drugdje priznati ovdje. Dakle platit će se porez samo … hrvatski porez veći od poreza koji bi se platio u drugoj zemlji s kojom Hrvatska nema sporazum o dvostrukom oporezivanju. A kada govorimo o pravima, onda trebamo govorit dakle i o pravima i o obvezama. Dakle svaki hrvatski državljanin ima određena prava, pa recimo ako čovjek koji je državljanin Hrvatske a prima američku mirovinu ima pravo i ovdje na zdravstvenu u slugu kakvu imaju hrvatski državljani. Ukoliko je naš državljanin, ukoliko je dakle tu daje određene doprinose, ukoliko ima određena prava. A ja vas pitam koliko bi koštalo njegovo liječenje recimo u SAD-u gdje mu ne bi bile dosta ni sve njegove mirovine, ma kako velike bile, a koliko bi ga koštalo ovdje. Također bi se osvrnuo na vaše izlaganje u vezi dakle zabrinutosti oko dvostrukog oporezivanja, odnosno oporezivanja poreza na dividendu i zabrinutosti kako će to utjecati na ulaganja. Pa i sami ste rekli dakle da ovim sporazumima o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja strani rezidenti, ukoliko dakle ulažu ovdje onda oni, ako sam vas dobro shvatio, ne plaćaju taj porez. A ovdje se dakle govori sada o onima koji ostvaruju dividendu do 12 000 kuna. To sasvim sigurno nisu ti veliki institucionalni investitori, ali bez obzira na to zbog ovih pravila o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja čak ni ti stranci neće biti demotivirani za investiranje. Rekao bh da ovaj prijedlog zakona čak motivira ulaganje, ali ulaganje reinvestirane dobiti i recimo ulaganje u obveznice. Hvala.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Kolega Pandek, vaša strana sabornice i ova strana sabornice nikad neće jednako govorit o hrvatskoj dijaspori. Naprosto to je tako poimanje stvari. Reći na ovakav način da netko, ne poznavajući uopće s kojim problemom se suočavaju naša dijaspora, iseljena Hrvatska iz Amerike, Australije, Kanade, Južne Amerike, kad dođu ovdje 6 mjeseci je naprosto smiješno. Pa vi ste to riješili Zakonom o prebivalištu, praktički ste ih eliminirali sve. Međutim morate znati da ti ljudi su vani stekli nekakav poslovni ugled, zaradili nešto, da itekako mogu pomoći Hrvatskoj. Druga stvar, granica za oporezivanje mirovine, u jednoj Švicarskoj, nećemo ići u Ameriku, je daleko iznad ove granice od 3800 koje ima Republika Hrvatska. I on s obzirom da Hrvatska nema potpisan ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sa Švicarskom …. Uglavnom ja sam bio sad u nedjelju s ljudima iz Švicarske koji mi kažu da moraju platit porez. Ali zašto to ne bi riješili na način, što se mene tiče ja bi i ovaj neoporezivi dio za hrvatske umirovljenike digao na 6000 kuna. Zašto, pa zato što oni nekada na onaj mirovinski doprinos koji su uplaćivali u bivšoj Jugoslaviji plaćali porez. I da li je 100 i još nešto milijuna baš nešto presudno što će spasiti hrvatske javne financije. Ali mi na drugačiji način moramo promišljati i razmišljati o hrvatskoj dijaspori. On ima strahoviti potencijal, potencijal koji Hrvatska na žalost i u vrijeme Vlade dok je bila moja stranka na vlasti nije dovoljno iskoristila. E sad je pitanje da li ćemo to i dalje negirati, da li ćemo se i dalje odnositi prema njima kako se odnosimo ne da oni ulažu iz domoljublja nego da ulažu tu zato što žele ostvariti profit i ništa drugo. A druga stvar, ako jedna strana tvrtka osnuje tvrtku u Hrvatskoj pitanje je kakav je njen pravni status. A i da je ovako kao što ste vi rekli, ja sam protiv toga da uspješni Hrvati plaćaju porez na dividendu a stranci ne.
Nova replika Ante Babić.
Hvala lijepo. Pa evo, nadovezat ću se zapravo na kolegu Pandeka iako nisam znao što će on govoriti vama gospodine Šuker govoreći o inozemnim mirovinama da se ne smiju oporezivati i one se ne smiju oporezivati, odnosno ne smiju se smatrati dohotkom. To je jako bitno. Ne znam koliko znadete podatak da više od 30% hrvatskih građana izvan Republike Hrvatske koji idu u zasluženu mirovinu ne donose tu mirovinu u Hrvatsku već ih ostavljaju zemljama ondje gdje su je zaradili. Isto tako, morate znati da doznaka izvan Republike Hrvatske, inozemnih doznaka dolazi svake godine 4,5 milijardi kuna. To je jako bitno. Zakonom o prebivalištu o kojem ste sada govorili i koji je vrlo bitan, a ministar je rekao da neće prolongirati taj datum, odnosno da neće donositi novu uredbu više od pola milijuna hrvatskih građana ostat će bez statusa prebivališta, jedan veliki dio će biti inozemstva. Upravo zbog tog Zakona o prebivalištu jedan dio hrvatskih građana je uzeo svoju štednju iz Republike Hrvatske. Novim Zakonom o kamatama dogodit će nam se da će se još više štednje podići iz Hrvatske i ona se nosi u Bosnu i Hercegovinu, odnosno u Srbiju. Kakvu mi to poruku šaljemo dijaspori? Zašto ne razmišljamo na jedan drugačiji način upravo onako kako ste vi govorili. Ova Vlada od samog početka u ovih tri godine se zapravo potrudila nizom zakona donijeti da im oteža život, odnosno i ovim Zakonom o prebivalištu i drugim zakonima o aktivnoj registraciji birača pretvara ih u građane drugoga reda što svakako se ne smije dogoditi, a potencijal Hrvata izvan Republike Hrvatske se mora u Republici Hrvatskoj iskoristiti ne samo zbog gospodarskih prilika već i zbog demografske obnove. Sve vam to zapravo utječe na ulaganje ono što ste i vi rekli, a time i na prihode u državnom proračunu o čemu i ministar financija mora voditi jako računa. Hvala.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Babić, ja sam zato u uvodnom dijelu rekao da Vlada kad donosi ovakve zakone mora itekako dobro proanalizirati, dobro promisliti koji su njeni efekti na razne segmente društva. Hrvatska u svim ovakvim zakonima naprosto ne smije zažmiriti na svoju dijasporu. Hrvatska je treća ili četvrta zemlja u Europi s obzirom na broj stanovnika u postotku koliko imamo dijaspore, pa kad bi se one zbrojile, one treće i četvrte generacije mislim da smo na žalost ako ne prvi onda drugi. I treba vidjeti kako se Irska, Italija odnose prema svojoj dijaspori, kako je koriste. A svi smo volili isticati Irsku kao zemlju koja je napravila bum. Svima je Irska bila primjer, te greenfield investicije. A tko su bili nosioci tih greenfield investicija? I sa kapitalom i sa iskustvom i sa znanjem i sa svojim preporukama bilo je irsko iseljeništvo. I da nije toga bilo, bez obzira na političku potporu iz EU Irska nikad ne bi izgledala tako. Sad se postavlja pitanje zašto Hrvatska koja se nalazi u situaciji u kakvoj je ne koristi potencijale te svoje iseljene Hrvatske. Jer ti iseljeni iz Hrvatske stvarno žele pomoći, žele naći svoj interes u Hrvatskoj to je bitno, svoje iskustvo, svoje znanje i na kraju krajeva svoj kapital donest u Hrvatsku. E da li je to vrednije udaranje poreza i spomenuli ste ovaj Zakon o prebivalištu. On će itekako potaknuti na žalost mnoge Hrvate da svoje novce iz hrvatskih banaka odnesu negdje drugdje. I isto tako ubit će im svaku nadu da pokušaju riješiti svoju daljnju egzistenciju i život u Hrvatskoj.
Nova replika i Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa nadam se da neće biti to povreda Poslovnika ako i ovom prilikom upozorim na teškoće sa kojima se susreću ruralna područja i naravno i na neki način se ugrožava opstojnost sela. Naime, sa ovim izmjenama sigurno će do nevolja doći još većih i ja na ovom mjestu želim upozoriti one koji takve odluke donose da nam se to ne čini, a mi imamo jedan fini izraz u Podravini koji kaže: "Najte nam samo pomagat." Ali suglasan sam sa vama kolega Šuker, gdje kažete da struktura proračuna jedinica lokalne samouprave je takva da ne ostavlja puno prostora, a obveza je puno. Vi ste ih naveli redom, pa samo ako krenemo od onoga predškolskoga odgoja od dječjih vrtića o čemu ste govorili, pa ja sam osobno svjedočio sa koliko su volje, želje brojni naši čelnici jedinica lokalne samouprave radili, stvarali, izgrađivali te dječje vrtiće kako bi naša djeca imali određenu kvalitetu predškolskoga odgoja i sad sa ovakvim načinom to dolazi u pitanje. No, naravno dolazi ona mogućnost da kaže ovome sada roditeljima, e bit će cijena povišena. A ja pitam od čega kad znamo na kakvim razinama, da se radi o poljoprivrednom stanovništvu koji jednostavno nemaju i usput budi rečeno da sada ovih dana kad čelnici jedinica lokalne samouprave glava boli zbog proračuna, da gotovo ona stavka pomoći obiteljima i kućanstvima po osnovi socijalnoj daleko veće su svakim danom sve više. Sigurno ima i drugih područja o kojima se može govoriti. Jučer sam govorio o vatrogastvu, dakle o očuvanju onih vrijednosti, onih kudova. Pa to je sve u tim našim ruralnim područjima sačuvano i sada će to doći isto tako u pitanje. To ne doprinosi ravnomjernom razvoju naše Domovine. Naravno i strateški je ugrožava, a da ne govorimo o onome o čemu su govorili o Povelji EU o lokalnoj samoupravi. Hvala.
Zahvaljujem. Na repliku odgovara Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Milinković vi kao čelnik jedne male jedinice lokalne samouprave ste ustvari potvrdili ono što naš klub kaže. Mi nismo protiv poreznog smanjenja i povećanja plaća hrvatskim građanima, ali smo zabrinuti kako će funkcionirati jedinice lokalne samouprave. Tim više što zbog gospodarske krize prihodi od komunalnog doprinosa i komunalnih naknada su se drastično smanjili, struktura proračuna siromašnijih i manjih jedinica lokalne samouprave je takva da njima prihod od poreza na dohodak čini preko 60% izvornih prihoda. I logična stvar, ako se smanji udio s kojim se financira socijalna skrb, ako se smanji udio županiji za financiranje osnovnog školstva a ona financira osnovno školstvo u manjim sredinama onda je upitno kakav će biti standard tih učenika bez obzira na fond za … i decentralizaciju. Jer pitanje je da li će, a vidjeli ste prijedlog proračuna za sljedeću godinu, sredstva za decentralizirane funkcije su povećana možda za nekakvih 200 milijuna kuna. Da li to može pokriti ovo sve što je uzeto? Ali isto tako nije dobro da se čeka 15-og ili kojeg u mjesecu kad će doći novci iz državnog proračuna da bi se platili nekakvi troškovi u osnovnom i srednjem školstvu i da bi se platili troškovi što se tiče socijalne skrbi. Prema tome mi smo, ponavljam po ne znam koji put, za porezno rasterećenje hrvatskih građana i time povećanje plaća ali trebalo je voditi računa o onim najsiromašnijima da njima možda plaće odu najviše gore, a ovo je nebitno koliko će dobiti ovi koji imaju 13 000, 14 000 kuna plaću, njima je svejedno da li je to 500 ili 800 ili 1000 kuna. Da smo protiv toga da nama saborskim zastupnicima i dužnosnicima rastu plaće, to treba isto napraviti i za dužnosnike u jedinicama lokalne i regionalne samouprave. To je politički stav naše stranke. Ali nas je strah kako će funkcionirati jedinice lokalne samouprave s obzirom da im je uzeto preko 2 milijarde i 200 milijuna kuna poreznih prihoda.
I posljednja replika, poštovani potpredsjednik Doma Milorad Batinić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Naime kolega Šuker vas je jako lijepo slušati kad raspravljate kao financijaš, čovjek može puno čuti, naučiti i iz prakse i iskustva. No međutim što hoću reći da se ne slažem sa većim dijelom vaše rasprave, pogotovo u dijelu kada ste kazali da će vjerojatno poskupjeti usluge u gradovima i općinama. Vjerojatno ste mislili na gradske i općinske poreze. Naime zašto? Pitanje je tu od čelnika lokalne samouprave a isto tako i predstavničkih tijela. Ono što se može iščitati iz vašeg dijela je pitanje i sada i prije ovih reformi i onih, ovog dijela što će doći izmjena Zakona o financiranju gdje će se povećati jedan dio prihoda s osnova poreza na dohodak, pitanje održivosti pojedinih sredina, općina i gradova. Tu se možemo složiti, da trebali smo i prije krenuti sa time. Ali isto tako vi ste propustili 2008. godine po donošenju Zakona o regionalnom razvoju tada se govorilo način kako će se krenuti u decentralizaciju i praktički da bude više spuštanja novaca u jedinice lokalne samouprave. Da to nije toliko jednostavno i da je to proces koji mora proći to svakako i ova Vlada je svjesna, ali ono znači ne znači da je nužno povećati opterećenje građana s osnova gradskih i općinskih poreza. Ja mogu razumjeti postojanje nekih problema što se tiče financiranja vrtića itd., međutim vraćamo se na ono pitanje održivosti pojedinih sredina. I mogu se složiti u dijelu, ne možda iz ovog dijela rasprave, da je nužna reforma lokalne samouprave. Znači, definitivno nije nužno i po sadašnjoj situaciji da čelnici lokalne samouprave ili predstavnička tijela dodatno opterećuju temeljem ovog smanjenja prihoda sa osnova poreza na dohodak svoje građane.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Uvaženi kolega Batinić, potpredsjedniče ovog Visokog doma, mi se u principu slažemo samo što vi nažalost ste pokušali kao čelnik lokalne samouprave naći model kako da podržite ovo što Vlada predlaže. Ja za razliku od vas imam mogućnost kao oporbeni političar i kao nekadašnji čelnik lokalne samouprave i čelnik resornog ministarstva da kažem neke stvari bez kočnica. Zašto? Pa poučen svim i dobrim i lošim iskustvima u prethodnim godinama. Dakle, problem decentralizacije Hrvatske nije sporan, samo gledajte Hrvatska se posložila da potrošački porezi i porezi od kapitala, to mislim na dobit, su prihod države, a porez na zaradu je prihod jedinica lokalne samouprave. I isto tako prihodi koji se plaćaju kao komunalna naknada kakav je to porez isto prihodi jedinica lokalne samouprave kao i onaj doprinos za izgradnju komunalne infrastrukture. Prema tome, ako se kreće u proces decentralizacije nije problem ako vi spustite obveze da spustite i prava ali ovdje se niti spušta obveza a prava se itekako uzimaju. I to je ključni problem. Dakle, mi uzimamo 2 milijarde i 200, ali ne uzimamo mi 2 milijarde i 200 od 50 milijardi, mi uzimamo 2 milijarde i 200 od nekakvih 10, 11 milijardi kuna, iz tih sredstava. Dakle, mi uzimamo u prosjeku između 17 i 20% jedinicama lokalne samouprave novaca. Ali ponavljam, ono što mene zabrinjava je struktura lokalnog proračuna. Vi dakle učešće roditelja u financiranju vrtića, komunalnu naknadu, komunalni doprinos, novce od prodaje stanova morate namjenski koristiti. Ne možete ih iskoristiti za neke druge troškove. A iz ovih sredstava kako decentraliziranih tako i udjela u porezu na dohodak se financiraju upravo najosjetljivije skupine društva u jednoj jedinici lokalne samouprave. Dakle, od predškolskog uzrasta, od djece u osnovnim i srednjim školama, socijalne skrbi, zdravstva i vatrogastva. I vjerujte mi da ovih 1,3% nije bilo dovoljno za javne vatrogasne postrojbe jedinicama koje ih imaju nego su se krpali jedva jedvice, a vi im sad smanjujete ta sredstva praktički za 0,3 postotna poena ili 30%.
Zahvaljujem. Nastavljamo raspravu po klubovima. Na redu je treći klub, to je klub Nezavisnih zastupnika i govorit će Damir Kajin.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Da, ukratko kada govorimo o ovom zakonu plaće bi se teoretski trebale povećati za milijun i 200 tisuća radnika. Ma ne samo teoretski nego povećat će se jasno i za veliki broj radnika. Znači ovim prijedlogom zakona predlaže se povećanje osobnog odbitka s 2200 na 2600 kuna mjesečno, osobnog odbitka umirovljenika sa 3400 na 3800 kuna mjesečno, te izmjena poreznih razreda na način da će se porezna stopa od 25% primijeniti na razliku porezne osnovice između 2200 i 13 200 kuna. I to je otprilike recimo bit. Ovaj zakon sigurno da ima svoju cijenu, cijena ovog zakona je milijardu i osamsto milijuna kuna. Ta cijena, to je svima nama jasno prelit će se uglavnom na proračune lokalne samouprave. Što će to konkretno značiti vizavi onih kompenzacijskih mjera kome će se uzeti to je jedna druga priča. Prihodi, i tu moramo biti na čisto, Republike Hrvatske iznose 114 milijardi kuna, tih 550 ili 570 lokalnih samouprava 21,9 milijardi kuna. Neko je spominjao onaj Plan 21, onih 10% da bi se trebao dignuti na 20%, to naprosto ni tada nije bilo točno jer pred 3 godine prihod lokalne samouprave je iznosio 17 ili 18%. Ja se slažem da smo mi ovdje na neki način u nekom nakovnju između većih plaća za jedan milijun i dvjesto tisuća hrvatskih građana ili radnika i prihoda lokalne samouprave. Ako se netko zalaže da se Hrvatska decentralizira onda sam to ja. Da se Hrvatska regionalizira isto tako. Ne, ne samo to nego jesam da se kompletan ustroj lokalne samouprave, al ne samo ustroj, nego i ona prihodovna strana vrati ako je moguće, a znam da je to nemoguće, na razinu kako je lokalna samouprave izgledala do 90.te godine iz jednostavnog razloga što se tada Hrvatska i lokalne naše jedinice su se najbrže razvijale. Tada je Hrvatska sa svojim općinama gotovo bila federativno, da se tako izrazim ustrojena. Na taj način doživljavam lokalnu samoupravu i danas. Drugo, ono što želim reći vidite tvrdim da se i tada do 90.te godine puno slobodnije živjelo, ajde da bude preciznije, bezbrižnije živjelo no što živjeli danas, mediji su bili apsolutno slobodniji barem kad je riječ o Istri, strah je bio manji, nepotizma gotovo da i nije bilo, bilo ga je znalo se da šef ne možete biti policiji ako niste u partiji ili katastra, ili vodovoda, ili uljanika al danas ako niste u partiji vi ne možete dobiti niti onaj trimer da kosite travu uz cestu ako niste član vladajuće strukture. O kriminalu itd. neću govoriti. Znači neću dignut ruku npr. za gubitak statusa brdsko-planinskog područja, ali između ostalog ozbiljan generator krize u Hrvatskoj je s jedne strane ustrojstvo države a s druge strane i lokalne samouprave. Još jedanput ću ponoviti, prihod države 114 milijardi kuna sa kreditima 130 milijardi kuna, prihod lokalne samouprave 21,9 milijardi kuna. Da reći ću i to da od krize na ovamo broj zaposlenika u nadgradnji povećan je za 22 tisuće, plaće za nekih 3 milijarde kuna, sa 37 na 40 milijardi kuna, išle su u nadgradnju dok u realnom sektoru broj zaposlenika od krize na ovamo smanjen je za 120 tisuća ljudi, a neto plaće su manje za 8 milijardi kuna. I jasno je da to tako više ne ide i da se na neki način mora uozbiljiti i država i lokalna samouprava. Jasno je i to da ovaj zakon je na neki način izborni zakon, npr. ako dobijete 100 kuna veću plaću mjesečno puta 12 mjeseci to je 1200 kuna, ako dobijete 300 puta 12 to je negdje 3600 kuna i to na neki način u ovome dijelu bi trebalo iznivelirati. Država što god neko mislio 95% sredstava naprosto ima zadanih tih sredstava, to su otplate prije svega kredita, kamate, tu su mirovine, tu su plaće za preko 250 tisuća ljudi, u zdravstvu, u policiji, ne znam državnoj upravi itd. tu je socijala, tu je uprava i gotovo da za razvoj nema. S druge strane, i lokalnu samoupravu valja reformirati jer svaka općina ne može raditi sve i treba joj jasno spustiti s druge strane sredstva ali ih i reći. Mi s jedne strane imamo talijanski-francuski model znači to je model koji poznaje veličinu općina kao što su u Hrvatskoj gdje su svi manje-više volonteri ili imamo onaj dansko-engleski model gdje su općine neusporedivo veće no što su bile i do 90.te godine u Republici Hrvatskoj. Funkcionira jedno i drugo dok Hrvatska na žalost nema ništa ni od jednih ni od drugih i mi rapidno tonemo. Kad govorimo o nekim troškovima koji bi se isto tako mogli recimo rezati, smanjivati na lokalnoj razini pa ja ću recimo samo spomenuti slučaj Županije Istarske. Reprezentacija milijun i četiristo tisuća kuna, za medije 4,2 milijuna kuna godišnje, intelektualne usluge 7,9 milijuna kuna, za telefone 5,1 milijun kuna siguran sam da ih Vlada toliko ne troši, za gume 750 tisuća kuna, 1200 guma se kupuje godišnje, računalne usluge 2,9 milijuna kuna jednom riječju materijalni troškovi 99 milijuna kuna, plaće 66 milijuna kuna, a o uredima u New Yorku itd. jednostavno da ne govorim. A sve to mora se opet kad je riječ o Istri množiti puta 4 ili 5 jer u Istri uz Županiju Istarsku slično je i drugdje, imamo još 10 gradova i 31 općinu. Znači ovaj zakon, to ćemo ga podržati onaj o brdsko planinskom području, vidjet ćemo što će značiti te kompenzacije, ali po meni to znači ogroman gubitak za tu ruralnu Istru i za njega sigurno neću dignuti ruku. Ovaj zakon negdje bi mogao podnijeti Istri gubitak od 70, možda 80 milijuna kuna. Npr., županije će ostati bez 20 milijuna kuna, grad Pula ako se ne varam blizu 25, 26 milijuna kuna, nije bitno, 27, i doista to će biti veliki udar, ali isto tako smatram na stavkama koje sam spominjao da tu postoji određena rezerva. Da li je bolje da lokalna samouprava na neki način pokuša sama kompenzirati tih 60, 70 milijuna kuna ili da se naprosto razbacuje na te PR-e, da se svaki dan u Županiji istarskoj potroši na reprezentaciju, svaki radni dan, 3999 kuna, zašto nisu zaokružili na 4, ne znam, ili da se negdje oko 6,5 tisuća svakog radnog dana potroši na tu reprezentaciju? I to moraju isto građani znati, a između građana i ove rastrošnosti uvijek ću birati građane. Između ovakve države i lokalne samouprave, izabrat ću preustroj države i jasno lokalne samouprave. Ali vrlo kratko, novaca jednostavno nema. Ja se slažem između ostalog da je ovo izborni zakon, nitko ne misli isto tako da će 2000 i, ne znam, 15., deficit biti 12 milijardi kuna. To je naprosto gospodo smiješno. Pa danas je 19 plus deficit komunalnih tih poduzeća, to bi moglo biti negdje oko 22 milijarde kuna. I toliko će biti sigurni i 2015., a otrežnjenje će prije ili kasnije doći vjerojatno već '16. Znači, sigurno je da će se lokalna samouprava naći u neusporedivo težim problemima no što je danas, ali isto tako volio bih znati koliko je barem dolje kod nas zaposleno ljudi, recimo u 2013. i prvih 7, 8, 9 ili 10 mjeseci ove godine. Negdje prema podacima koje imamo, blizu stotinjak ljudi, to je 10 milijuna kuna više samo za plaće u ovih 2 godine no što se je osiguravalo pred dvije godine. Za što? Vraćaju se usluge za izbore, gospodo. A maloprije je ministar rekao, da 2008. u lokalnoj samoupravi imamo 35 tisuća 311 zaposlenika, a 2013. 42 tisuće 392, to je znači nekih 7 tisuća ljudi više. Da su plaće sa milijardu i 600 milijuna kuna porasle na 2,1 milijardu kuna, a troškovi za zaposlenike sa 2,1 milijardu na 2,6 milijardi kuna. Ono što je bitno, jasno da se na neki način kompenzira gubitak milijardu i 800 milijuna kuna naprosto to je nemoguća kompenzacija, ali ako se negdje nekome da, nekome drugome, to je jasno, treba uzeti. Netko je predlagao, mislim Anteo Milos jučer na ovom skupu gradonačelnika da to treba učiniti između ostalog poljoprivrednim zemljištem. Apsolutno jesam da poljoprivrednim zemljištem upravlja lokalna samouprava, ali oni političari koji su takoreći bez kune došli do hektara i hektara tog poljoprivrednog zemljišta, u međuvremenu urbanizirali, počeli preprodavati pa im to danas vrijedi milijune i milijune eura, to treba revidirati i njima to treba oduzeti, a seljaku ako je potrebno i krv dati. Ono što isto moramo znati, mali poslodavci, 100 tisuća ih je u RH. Zapošljavaju 420 tisuća ljudi, čitam još 2 tisuće njih našlo se na onim, pod navodnicima, crnim listama da ne isplaćuju plaće. Sad imamo znači svakog 10. malog poslodavca koji je u takvoj jednoj situaciji. Poduzetnici su na izdisaju, mali biznisi su pred bankrotom, male tvrtke su enormno zadužene sa 72 milijarde kuna. Ti ljudi imaju sve pod hipotekama i slažem se da treba na neki način potaknuti potrošnju, da li je ovo najbolji model, ne znam, ali je jedan od modela. Točno je i ono što je netko rekao, da oni koji imaju plaću u neto iznosu sumnjam da će osjetiti bilo koju korekciju u dijelu plaće, ali za kraj milijun i 200 tisuća radnika bi moglo imati neku veću plaću, lokalna samouprava će izgubiti ozbiljan novac, to je točno, tu treba raditi sada na kompenzaciji, ali to znači da će se i nekome drugome uzeti, ali svi se slažemo da se sve treba naprosto racionalizirati, a i reducirati. I ovaj zakon, još jednu samo rečenicu, ima jedan dobar dodatak. Znači ovim Zakonom o dohotku 2015. porezna uprava moći će udariti po građanima koji za stečenu imovinu nemaju pokrića u primitcima. Znači, zakon ovdje predviđa oporezivanje razlike između procijenjene vrijednosti imovine i dohotka po stopi od 40%. Međutim, po meni, nije dovoljno njih oporezovati, treba im naprosto uzeti sve ono što su nezakonito stekli, a ne kroz takvu jednu … formu iste rehabilitirati jer ispada da u ovoj zemlji se može raditi što god se hoće, ali i na kraju ponovo će doći neki dan kada ćeš nešto platiti za ono što ti ni po ljudskim ni po Božjim zakonima nije smjelo pripasti i da ćeš na taj način, eto, legalizirati svoje … protupravno, ne znam kakvo ponašanje. Da, još jedanput ću reći, za Zakon o brdsko planinskim područjima, ruku neću dignuti ali ovaj zakon ću naprosto podržati ako ni zbog čega, a onda u vjeri da će milijun 200 tisuća ljudi dobiti neku veću naknadu po osnovu rada. Ali da treba jačati, decentralizirati, regionalizirati Hrvatsku, ovo sigurno nije put na tome treba naprosto ustrajati.
Zahvaljujem. Danas ćemo očito raditi do duboko u noć jer na ovo izlaganje imamo 11 replika. Prva će imati poštovana Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajin sigurno slažem se s vama da se trebamo zalagati za punu decentralizaciju odnosno ne samo obaveze nego naravno fiskalnu decentralizaciju. Rekli ste da je ovaj zakon da cijena pada na račun jedinice lokalne samouprave, čuli smo danas isto tako vrlo često da je ovo izravni udarac na proračun jedinica lokalne samouprave. Možemo reći da je ovo obzirom da je najizadšnjiji prihod jedinica lokalne samouprave da to jest donekle točno. Međutim s jedne strane možemo reći da jedinice lokalne samouprave gube ali i s druge strane dobivaju. Kada pogledate ukidanjem olakšica za dividende do 12 tisuća kuna i udjele u dobiti koji prije nisu bili oporezovani. Isto tako možemo reći da nemojmo zaboraviti fiskalizaciju jer smo imali i povećan promet i povećan porez na potrošnju i povećani prihodi, naravno sve to ide u jedinice lokalne samouprave. Sada govorimo mi o gubicima, međutim mi ne možemo reći koliko će koja lokalna jedinica lokalne samouprave izgubiti. Kada pogledate mi dobijemo sumu međutim koliko mi imamo? Ljuti koji primaju manju plaću, višu plaću itd. to je ono odokativno da se kaže ne znam 9, 10% da ćemo gubiti iz lokalnih proračuna. Prema tome, mišljenja sam da mjere moramo gledati u paketu, da niz mjera koje pune proračune jedinice lokalne samouprave već su donešene, a i donijet će se kako čujemo najavu za pomoć kod onih koji najviše gube jedinice lokalne samouprave koje najviše gube. I još jedna stvar, sada smo mi u EU, postoje razmjene podataka o dohocima fizičkih osoba ostvarivanih u drugim zemljama. Znači i ovdje su se raširile porezne osnove i na ovaj način. I na kraju, slažem se s vama da nas čeka još puno, puno toga uvođenja reda u našoj državi, a i ovaj zakon je jedan od zakona koji zapravo uvodi red. Hvala lijepo.
Na repliku odgovara poštovani Damir Kajin.
Daj Bože da se uvede red. Činjenica je nemojmo se ovdje jednostavno farbati udar će biti na lokalne samouprave i to ozbiljan udar. Zašto? Zato jer će one na neki način izgubiti milijardu 800 milijuna kuna, s ovim kompenzacijskim mjerama koje se predlažu u ovim zakonima ili u ovom setu dolazimo negdje do 400 milijuna kuna, znači minus je negdje milijardu i 400 milijuna kuna. to je jedan ozbiljan udar što se iste tiče, to je naprosto gubitak negdje oko 6% ukupnih prihoda lokalne samouprave. Slažem se da ima tu i rezervi, da treba učiniti reda ali kako u lokalnoj samoupravi tako i u državi pa će onda možda svima biti bolje. Međutim i to je činjenica da ovo što se dešava u državi, što je daleko bliže kamerama ili svjetlu reflektora to je stalno na udaru, dok se u nekim drugim sredinama doslovce može činiti što god se hoće i shodno toj logici pogotovo ako su institucije umrežene, lokalna samouprava, država, DORH, policija itd. onda imamo ono što imamo.
Nova replika poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Kajin rekli ste da je ovaj zakon izborni zakon, tumačeći to prije svega povećanjem plaća oko milijun ljudi će dobiti veću plaću pa je to godinu dana pred parlamentarne izbore po vama jedan vid promocije ove Vlade i koalicije, dakle izborni zakon. No, kada gledamo lokalnu samoupravu i gubitke nastale ovim zakonom onda je to kontra izborni zakon za čelnike lokalnih samouprava jer će oni vjerojatno povisiti cijene u svojim lokalnim samoupravama i vrtića i svega ostaloga. Dakle moje je mišljenje, a vi ste naveli već neke dijelove, da se zapravo i u državi ali i u lokalnim samoupravama radi o rastrošnosti i nerazumnoj potrošnji. Ja sam razgovarao sa ministrom Lalovcem jučer neformalno izvan ove dvorane i rekao sam mu da bi bilo najbolje da on ode u jednu sobu i sam iskriža stavke u državnom proračunu jer ono što mi čitamo za nematerijalne rashode u svim stavkama vidimo da su to ogromne stavke u potrošnji u državnom proračunu. Isto tako u jedinice lokalne samouprave, a vi ste naveli primjer Istarske županije, evo u Slavonskom Brodu sve gradske tvrtke imaju po dva direktora. Zašto? Zbog političke konstelacije snaga u samom gradskom vijeću, dakle obje strane imaju po jednog direktora u svakoj firmi da bude vuk sit i koze na broju. Ali to građane Slavonskog Broda košta još jedne plaće direktora za koju građani moraju dati porezni obveznici moraju platiti. Takve stvari se događaju u mnogim jedinicama lokalne samouprave i mislim da ima mjesta štednji i u državi i jedinicama lokalne samouprave. Ta rastrošnost, ta nerazumna potrošnja je poput potrošnje pijanih bogataša koji nisu svjesni situacije u kojoj se nalazimo i u državi mnogih ministara, ali i čelnika jedinica lokalne samouprave. Dakle ljudi su još uvijek nesvjesni i ne razumiju situaciju u kojoj se nalazimo. A to da ne žive na visokoj nozi to je druga stvar.
Na repliku odgovara poštovani Damir Kajin.
Gotovo da se u cijelosti naprosto slažemo. Ima rezervi, treba štedjeti na svim razinama. Nije bitno da li je riječ o državi, da li je riječ o lokalnoj samoupravi, da li je riječ o komunalnim poduzećima, dali je riječ o agencijama, da li je riječ o nevladinim udrugama za koje se na godišnjoj razini u državi Hrvatskoj izdvaja, ako se ne varam 4 ili 5 milijardi kuna. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? 3 milijarde pardon, ok 3, malo. Uskoro će to biti 4 ili 5. Ja, još jedanput ću ponoviti, na neki način ne moramo se činiti slijepima, ovaj zakon i Izborni zakon, ali je činjenica da ovaj zakon ipak će omogućiti da teoretski milijun i 200 tisuća radnika primi veću plaću. S druge strane, ja ne mogu razumjeti zašto bi ljudi koji vode lokalne jedinice povisili cijene u vrtićima, zašto bi trebala sutradan biti skuplja komunalna naknada ili zašto bi trebala biti skuplja i onako preskupa cijena vode. Pa neka malo manje troše. Evo npr. samo jedan podatak. Mediji u Županiji istarskoj i njihovih ne znam koliko sada PR agencija u županiji 4 milijuna 163 tisuće 637 kuna. 4 milijuna 163 tisuće. Ako to pomnožite puta 31 općina plus 10 gradova, mi dolazimo gospodo do 15, možda i više, 16 milijuna kuna. U jednom mandatu 60 milijuna kuna puta tri ili četiri mandata, dolazimo do cijene opće bolnice pod krovom. Ne može tako više i to ljudi u Istri moraju znati i to mora znati hrvatska javnost da naprosto ovakvo ponašanje je nedopustivo, na granici samoga kriminala. Drugdje u Hrvatskoj za to odgovaraju, u Istri i dalje na taj način se razbacuje.
Hvala. Vrijeme. Treća replika, poštovani Nenad Pleše.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Kajin, vi ste u svojoj raspravi spomenuli da se zalažete za decentralizaciju Hrvatske, da ste protiv ukidanja Zakona o brdsko-planinskom području i tu se možemo složiti i ja bih tu isto tako dodao i decentralizaciju Hrvatskih šuma jer Hrvatske šume su država u državi. Kad se Hrvatskim šumama upravljalo kao nekada na nivou šumskih gospodarstava, tada u jedinicama lokalne samouprave ostajalo mnogo više sredstava pa su se tako gradile i ceste i škole i vrtići i vatrogasni domovi, igrališta, tada nas ne bi toliko smetalo smanjenja sredstava jedinica lokalnih samouprava od poreza na dohodak. Međutim, jednu stvar se ne mogu složiti jer ćete vi podržati ovaj zakon zbog toga jer se pitam da li će se ovom reformom zaista povećati standard građana, jer smanjenjem sredstava jedinicama lokalnih samouprava, jedinica lokalne samouprave će ta sredstva morati nadoknaditi iz drugih izvora kako bi se moglo dogoditi da građani moraju dodatno plaćati onda i komunalnu naknadu i prirez i vrtiće i ostalo. Hvala.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Ako mene netko pita, tu govorim preko 20 godina i jasno da se ustroj lokalne samouprave na neki način vrati na ono što smo imali i kako je ona izgledala godine 1990. Tad je Hrvatska bila najviše decentralizirana, ali se i najbrže razvijala. U međuvremenu su se okolnosti bitno promijenile. Ne možemo mi kada govorio o prihodima koji ostaju iz poreza, doprinos na razini neke lokalne jedinice govoriti samo o prihodima te lokalne jedinice nego moramo imati na umu npr. kad govorimo o Istri 7800 plaća koje se financiraju iz državnog proračuna plus 1400 onih u policiji. Tu je 48 000 mirovina, tu je socijala i tome slično. Da, još jedanput ću reći, najbrže se Hrvatska razvijala po onom ustroju do godine '90., ali tada je bilo 600 000 umirovljenika, danas milijun i 200, tada je bilo 2 milijuna radnika, danas milijun 400 i nešto tisuća, nemojte me hvatat za riječ. Što se tiče brdsko-planinskog područja, apsolutno sam protiv da se taj zakon dira ili da se taj zakon korigira. Nije u ovom zakonu suština samo prihod lokalne samouprave, nego je stvar u tome da su građani sa tog područja imali pravo na povrat, ne znam koliko je to bilo u Buzetu, možda 1200, 1500 kuna, ali to je značajan prihod po svakom zaposleniku ili umirovljeniku. Dobro, nije svaki umirovljenik imao tako i ostajala su posebna sredstva ili bolje rečeno olakšice koje su bile rezervirane za naše poduzetnike. Jedno, drugo, treće, naprosto tjeralo je kraj naprijed i zato smatram da će se učiniti enormnu štetu upravo tim brdsko-planinskim prostorima ako se zakon dovede u pitanje, iako će netko reći da će…
Hvala. Replika, Zlatko Tušak.
Hvala potpredsjedniče. Kolega Kajin, vi ste u svojoj diskusiji osvrnuli se a i kolega Boro Grubišić je ovdje rekao da je ovaj zakon i izborni zakon. Ja se mogu u jednom dijelu složiti, ali moramo i demistificirati što taj zakon donosi. Kad govorimo o plaćama onda imamo 60 000 radnika koji su na minimalnoj plaći i oni će temeljem ovog zakona ostvariti veće neto plaće, od 13 kuna do 30 kuna. Imamo one sa bruto plaćom od 4000 do 13 000 kuna koji će negdje u prosjeku, ovisi o osobnim onim odbicima, ostvariti negdje oko 180 kn prosječno na neto plaću. Oni od 13 000 do 20 000 će ostvariti veću plaću od 350 do 1000 kuna. I sada kada to metnemo u realne okvire oni koji imaju malo dobit će vrlo malo, a oni koji imaju puno dobit će puno više. Poanta cijelog ovog zakona je praktično ne da dobe svi, jer će neki dobiti vrlo malo nego da se dobije statistički podatak, pa ćemo imati prosječnu neto plaću veću i sa time će se hvaliti ova Vlada da je neto plaća porasla. A koliko je stvarno radnika dobilo to je ministar ranije govorio ovi preko 13000 je vrlo mali broj koji će stvarno ostvariti određene veće plaće. I to je istina ovog zakona. Hvala.
Na repliku odgovara Damir Kajin.
Da, točno. Ne samo to, nego oni koji imaju plaću u neto iznosu sumnjam da će osjetiti bilo koju korekciju u dijelu plaće. To će biti gotovo nemoguće, poglavito kada znamo u kakvoj je gospodarskoj situaciji mali poduzetnik u Republici Hrvatskoj. Prije sam rekao za govornicom, imamo 100 tisuća ljudi, znači tih malih poduzetnika koji zapošljavaju negdje 420000 radnika. Rekoh da je u zadnjih nekoliko mjeseci još 2000 njih. Sad ih je ukupno 9000 onih koji su se našli na onoj crnoj listi da ne isplaćuju plaće. Ma nisu naši poduzetnici kako bih rekao, u Istri bi rekli farabuti, odnosno razbojnici. Oni su naprosto se našli u situaciji da su na izdisaju, mali biznisi su pod bankrotom. Rekoh da male tvrtke su enormno zadužene preko 70 milijardi kuna, da ti ljudi imaju sve pod hipotekom. I usuđujem se reći da je materijalna situacija tih ljudi koji vode te male trgovinice, obrte itd. i teža nego čak radnika koji rade kod njih. Ali za kraj još jedanput milijun i 200 tisuća radnika teoretski bi moglo imati nešto veću plaću. Činjenica je da će lokalna samouprava izgubiti. Ovdje se govori milijun i 800, milijun i 400 sa mjerama kompenzacije koje se ugrađuje što opet znači da nekom drugom treba uzeti. Ali svi se slažemo da se sustav mora racionalizirati kao što isto tako vidimo da oni koji imaju najmanje bruto iznose dobit će malo, oni koji imaju veće dobit će puno više. Neću reći puno, za hrvatske prilike to je sigurno znatno. A da li će sve to zajedno potaknuti potrošnju ostaje da se vidi.
Nova replika i poštovani Furio Radin. Isključite se Kajin, molim vas.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja bih htio reći to na jedan lijep način tako da ne uvrijedim nikoga. 20 godina će biti iduće godine da smo zajedno u ovom Saboru, kolega Kajin. Od tih 20 godina gotovo 17 godina ste govorili suprotno od ovoga. Ja bih se na vašem mjestu osjećao nelagodno. Kako je to moguće? Jel' si postavljate koji put to pitanje? Kako je moguće da sam ja 17 godina bio jedno, a sad sam suprotno od toga, okrenuo sam pilu na tupu stranu i tupo pilim i nastavljam. Kako je moguće da sve te brojke koje ste vi rekli i o PR-ima, ovima, onima su demantirane jučer, prekjučer na Skupštini Županije istarske kao što su demantirane sve one stvari po kojima bi ispalo da je cijela Istra drogirana i to stalno ponavljate. Načelnik policijske uprave gospodin Dragutin Cesar je sve to demantirao, a vi i dalje to tvrdite. Pa ste se vratili unutra, popili valjda dvije pive, pa ste napravili metež, pa su vas izbacili sa skupštine. Kolega Kajin, meni je vas žao. Nemojte na taj način govoriti protiv vaše sredine.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Furio, nemojte vi mene žalite. Ja se ni najmanje ne osjećam nelagodno i 20 godina govorim isto, na isti način. A mislim da bi se trebali osjećati nelagodno oni koji su opljačkali Istru i naše gradove. Ništa nije načelnik policijske uprave mene demantirao, ništa. Lažeš! Sve lažeš, sve lažete i osjećam se ponosno vis a vis ovoga što govorim. Ali bi se trebali oni koji su cijelu Istru privatizirali u zadnjih nekoliko godina itekako osjećati se i zabrinuto. A ja ću ti sada kada spominješ PR-e odnosno medije, spomenuti sljedeće. Županija istarska, kako vas nije stid, utrošili ste milijun i 899 000 kuna 2008., 2009. 2 milijuna i 200, 2010. milijun i 900., 2011. dva i tristo, 2012. dva i petsto. Za prvih 10 mjeseci 2 milijuna 134 tisuće kuna, a do kraja godine morate potrošiti na svoj PR na glancanje lika i djela 4 milijuna 163 tisuće 637 kuna. Pa to je kriminal, pa to je razbojništvo, pa to građani Istre na zaslužuju. Istra zbog ovakvog ponašanja rapidno propada. Kriminal, nepotizam, droga i normalno pljačka proračuna i pretvaranje javnog u privatno.
Nova replika Valter Boljunčić.
Evo hvala. Ja sam iz Pule, nadam se da vas neće biti strah ni vas, ni druge nakon ovoga doći u Istru, pa možete kupiti pancirnu košulju kad prelazite Učku. Što se tiče broja … [[Govornik se ne razumije.]] ali brojke koje kaže gospodin Kajin su zbilja zaprepašćujuće. Grad Pula je od 2006. do danas smanjio za 25% broj službenika sa preko 200 na 180. Grad Pula za plaće daje 10,8% a zna se da se može davati do 20%. Grad Pula je dobitnik nagrade koja nije dana od nekoga iz Istre, nego izvana za društveno korisno upravljanje, prvi grad koji je dobio to. Gradovi Pula, Labin i ostali su uvijek među prva tri što se tiče transparentnosti rada. Županija Istarska je bez obzira što drugi tvrde u proteklom razdoblju porasla na 158 što se tiče indeksa razvoja i ostavila je iza sebe drugu Primorsko-goransku gdje se pričalo ovdje da se taj jaz smanjuje. Što se tiče PR-a gospodine Damire Kajin što se ne sjetite svog prijatelja predsjednika pulskog SDP-a Ferića gdje ste vi do jučer iz prostora SDP-a imali svaki dan konferencije protiv IDS-a, a taj isti je direktor Hrvatske lutrije koji otkad je postao je dao milijun i 700 tisuća kuna više na PR, od toga je nekad što se nije davalo počeo je davati novac na tiskovine, medije i drugo u Istri. Ali to je vama bilo korisno zato što su oni svaki dan vas pratili. Ja mislim ako vi inače u nacionalnim medijima u zadnjih godinu dana nađete jedan jedini pozitivni prilog o IDS-u a da ne kažem da su izgleda samo negativni onda ste zaslužili pored ove jedne penzije koju imate još jednu da imate mirnu starost kad vas već građani Istre ne žele za župana.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Pa evo imaš tamo kolegu koji je isto tako na toj istoj jednoj penziji ili koji će biti isto jednoga dana. I normalno da sam i protiv ovoga ako je to radio gospodin Ferić, ali kada već jesmo kod nekih podataka pa Istra je 2001. bila 20 ili 27% ispred Primorsko-goranske županije, a danas je 2%. Bili smo negdje 18% iza Zagreba, danas smo 36%. O čemu mi to govorimo? Jednostavno rapidno se propada, stagnira se, upravo radi ove politike koju između ostalog prezentirate. IDS je dio vladajuće koalicije. Pa Miletić je mogao jednim telefonskim pozivom recimo korigirati ovaj zakon. Zar nije ministar iz redova IDS-a gospodin Lorencin na Vladi digao ruku za ovaj zakon? Između povećanja plaća za milijun i 200 tisuća radnika i razbacivanja sredstava bilo da je riječ o Vladi ili državnim ministarstvima, bilo da je riječ o lokalnoj samoupravi jasno uvijek ću optirati za radnike. Prije je Šuker rekao jednu lijepu rečenicu čini mi se masakr, masakr lokalne samouprave. Ali, kako vi masakrirate karticama jastoge, škampe, janjčiće, oštrige, prepelice, mladu teletinu, lignje, orade, brancine, mislim da se to nigdje ne čini. Nažalost, karticama se plaća i nešto drugo. Što nije sramota kada grad Pula milijun i 800 tisuća kuna troši za nabavku lampadinica za osvjetljavanje valjda puta ljudima do kontejnera, a nema za knjige? Zar nije sramota da izdvaja 6 milijuna kuna za osvjetljavanje divova ili kako se zove dizalica pulskih a nema za … djeci i da ne nabrajam dalje. Nastavite masakrirati Istru i dalje. A onda ovaj životinjski svijet, ovu floru, faunu pustite na miru.
Vrijeme. Hvala. Nova replika, Hrvoje Nekić.
Da kolega Kajin, milijun i 200 tisuća zaposlenih će dobiti veće plaće. Evo budući ste vi spominjali Istru, kolega Grubišić Slavonski Brod, ja ću si uzeti isto za pravo da spomenem i općinu iz koje dolazim, Općinu Đurđenovac. Isto tako mogu navesti ovaj problem gdje se silan novac troši na reprezentacije, gdje se troši na ručkove, na domjenke, gdje su vijećničke naknade nerazumno visoke, gdje se vijećnici u nijednom trenutku nisu spremni odreći niti lipe tih naknada, a s druge strane bez razmišljanja podižu prireze građanima, podižu poreze tvrtkama, podižu cijene vrtića. I naravno za sve to alibi im je država. I za sve to optužuju državnu vlast. Smatram da taj način razmišljanja lokalnih moćnika nije dobar i da po tom pitanju treba poduzeti sve što je moguće da se to promijeni.
Na repliku odgovara Damir Kajin.
Nema razloga niti za jednu korekciju na više nitijednog komunalnog izdatka u odnosu na postojeći. Lokalnu samoupravu valja racionalizirati ali državu valja regionalizirati odnosno ustroj pokušati vratiti tamo gdje je bio do '90. Ali još jedanput ću reći ukupni prihodi lokalne samouprave, pardon države, 114 milijardi kuna, lokalne samouprave 21,9. Sa ovim ide dolje negdje milijardu i 400, možda milijardu i 800 ali mislim milijardu i 400. U konačnici to je gubitak 6 ili 7%. To je ozbiljan udar kada govorimo o lokalnoj samoupravi. Ali još jedanput naglašavam nema razloga pri ovoj rastrošnosti barem kad je riječ o Istri da ijedan komunalni standard poskupi. Nije logično da netko izdvaja pet zarez nešto milijuna kuna za telefone, 750 tisuća kuna za gume, 7,9 milijuna kuna za intelektualne nepostojeće usluge. Nije logično da se izdvaja 4,2 milijuna kuna za PR-e i medije i kada to pomnožimo sa svim jedinicama lokalne samouprave mi dolazimo do nekih 80, 90 milijuna ovako napuhanih troškova. Ovako se nitko racionalan u ovoj zemlji ne smije ponašati pa ni oni koji su dobili povjerenje građana da upravljaju tim nekim sredinama. Jasno do povjerenja građana se dobiva zbog malog izlaska na izbore, zbog velikih koalicija i zbog ogromnog novca, prije svega ovog medijskog, PR-ovskog novca odnosno novca koji se za to izdvaja. Ali svaka sila za vremena pa će se vjerojatno neke stvari i promijeniti i drugdje u RH, a ne samo dolje.
Nova replika, Domagoj Hajduković.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Kajin u svojoj raspravi puno ste spominjali lokalnu samoupravu i tu se s vama slažem da trebamo razmatrati načine na koje reformirati našu lokalnu samoupravu i učiniti je što efikasnijom, barem što se tiče nas kao zakonodavca. Međutim, spomenuli ste da imamo francusku, manje-više francuski model lokalne samouprave jednu mikro razinu lokalne samouprave, odnosno neki mikro menadžment ja bih ga tako nazvao što može biti dvosjekli mač, dakle može biti i dobra stvar, može biti i loša stvar. I kao u svemu i ovdje je najveći naglasak na ljudima. Imate općinskih načelnika koji rade odličan posao, imate onih koji ne rade gotovo ništa a uzimaju plaću. Dakle, prije svega ljudski faktor je taj koji presuđuju. No, ono kada govorite o lokalnoj samoupravi tu se s vama slažem, ono što me zaista smeta je da lokalna samouprava u nekim slučajevima može samo galamiti protiv države a ne može reformirati i racionalizirati svoje troškove. Imamo evo jedan vrlo svježi primjer iz Osječko-baranjske županije gdje su neke stvari u koje se nije išlo 20 godina a to je recimo okrupnjivanje ljekarničke institucije ide navrat na nos. Zašto? Zašto sada? Zašto navrat na nos? Dosada to nikom nije smetalo, 3 direktora, 3 upravna vijeća. Domovi zdravlja su nam još razdvojeni, 6 domova zdravlja, 6 ravnatelja, 6 upravnih vijeća itd. itd. itd. I možemo nabrojati još tisuću takvih primjera. Dajmo primjer, dajmo zapravo mogućnosti lokalnoj samoupravi da promijeni neke stvari sama iznutra a ovaj zakon, odnosno gubitak određenog djela prihoda će možda biti i poticaj da se stvari brže počnu odvijati. Hvala.
Na repliku odgovara Damir Kajin.
Problem je u tome prije svega što je u državi, u nadgradnji nije bitno da li je riječ o komunalnim poduzećima, lokalnoj samoupravi, agencijama odnosno državi zaposleno od početka krize na ovamo, u školstvu, zdravstvu, ok slažem se sve treba biti, 22 tisuće ljudi. Zato treba izdvojiti 3 milijarde kuna samo za bruto plaće. Sa 37 došli smo 40, dok je s druge strane broj zaposlenih u realnom sektoru pao za 120 tisuća kuna, neto plaća za -8 milijardi kuna. Prije je rekao ministar da je u lokalnoj samoupravi od 2008. do 2013. broj povećan sa 30 zaposlenika, sa 35 311 na 42 392 ili za plaće, plaće su dignute za milijardu i šesto milijuna kuna, znači tih 7 tisuća za milijardu i šesto milijuna kuna, a preostalih milijardu i šesto ona razlika od nekih 14 tisuća koji su se zaposlili u pravilu u državi. To je taj neki omjer, odnosno troškovi za zaposlene sa 2,1 milijardu kuna na 2,6 milijardi kuna. Međutim, ima jedan drugi dobar dio ovoga zakona a to je što novim Zakonom o dohotku od 2015. porezna uprava moći će "udariti" po građanima koji za stečenu imovinu nemaju pokrića u primicima. Iako ja osobno smatram da njima treba imovinu uzeti, ljude zatvoriti a ne rehabilitirati kroz ovakvu vrstu plaćanja poreza i to je bolje nego da se ništa po tom pitanju ne radi.
I posljednja replika poštovani Branko Vukšić.
Kolega Kajin, građanima je sve lošije, država je u banani a veliki dio opozicije vlast brani i državni ustroj, i lokalnu samoupravu kao da teče med i mlijeko, kao da odgovornost nije ni na jednima i na drugima da je tako loše. Ali kad govorimo o lokalnoj samoupravi govorimo različito, netko misli na birokraciju, netko misli na kao što vi na Jakovčićevu sljedbu, netko misli ne na šumu nego na prašumu općina i gradova, no trebali bismo prije svega misliti na funkcije koje lokalna samouprava obavlja i kako će obavljati sa smanjenim sredstvima. Recimo primjer su domovi umirovljenika koji gube veliki novac. Hoće li se znači povisiti cijena boravka u domu za 50 ili 100%? Hoće li umirovljenici koji imaju 2 000 kuna penzije a radili su 30, 40 godina sada plaćati 4 000, čime? E dosjetili se, plaćat će djeca. Koja? Ona koja primaju 3 000 kuna plaću, imaju dvoje djece i ne mogu plaćati režije? I što ćete napraviti s tim ljudima, bacati ih na ulicu? Je se razmišljalo o tome što napraviti sa trećom populacijom, što s njima? Neki će moći plaćati, većina ih neće moći plaćati, većina sad nema dostatnu penziju da bi mogla plaćati domove. To je samo jedan od niza problema za koji nije pronađeno rješenje prije nego što se išlo u ovaj zahvat. A postoji i drugi, neće to biti poticaj, nema poticaja. Drugo je prekobrojna demokracija, drugo je nerad, drugo je neučinkovitost ali postoje realni problemi s kojima će se suočiti ljudi za nekoliko mjeseci.
Odgovor na repliku Damir Kajin.
Ovoj zakon sigurno ima manjkavosti i to govorim svo vrijeme, ali između građana i ove rastrošnosti nije bitno da li je riječ o državi, lokalnoj samoupravi, našim komunalnim poduzećima, ja sam na strani građana. Pitajmo njih šta oni o tome misle. Između ovakve države i lokalne samouprave biram preustroj i države i lokalne samouprave, ali vrlo kratko, jednostavno više novaca nema. Odgovornost kada spominjete je vjerojatno zajednička ili bi trebala biti zajednička vas, mene, ljudi koji su na vlasti, koji imaju ministre u toj Vladi od IDS-a, HSU-a ne znam HNS-a, SDP-a pa sve tamo do opozicije. Ja međutim samo smatram da nema naprosto potrebe za nove namete. Do danas omjer u prihodima države, lokalne samouprave bio je 114 naprema 21,9 milijardi, sad će to pasti, to će biti ogroman udar za lokalnu samoupravu, naći će se u ozbiljnim problemima, ali isto tako tvrdim da naprosto nema potrebe za niti jednu korekciju cijena na gore. Ako netko može izdvojiti milijun i 800 tisuća kuna, mi kažemo dolje za …, za uređenje tih trgova, pred Božić, odnosno Novu godinu, e pa Boga mi, onda mora postojati i nekih drugih rezervi, a da ne govorimo o ovom stranačkom zapošljavanju koje naprosto vrijeđa sve stanovnike pojedinih prostora. Rekoh od, a to se samo povezujem na ove brojke od 7 tisuća više zaposlenih od 2008. do 2013., neka u tome Istra participira samo sa onih 4,5%, koliko je to? To je negdje 7, 8, 7 puta, to je negdje oko 300 ljudi koji je po, u najmanju ruku, dvojbenim kriterijima našlo posao u lokalnoj samoupravi i komunalnim službama.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HDSSB-a, govorit će poštovani Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo uvaženi zamjeniče predsjednika. Kolegice i kolege, pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak s konačnim prijedlogom zakona, no po nama u klubu HDSSB-a to su mogla biti tri zakona. Naime, nekoliko stvari se mijenja u ovome zakonu, ali neke stvari se uvode i nove, prema tome po nama trebala su biti tri zakonska rješenja. Prije svega, kad je u pitanju porez na dohodak, mijenja se oporezivi, osobni odbitak s 2200 na 2600, itd., znači imamo razrede i to je onaj dio koji možemo podržati. No, uvijek gledajući izmjene poreznih razreda i mogućnosti da u Hrvatskoj dobijemo veće plaće, onda se treba pogledati da li u Hrvatskoj se to može ili ne može. To je prvo pitanje na koje tražimo odgovor, no kada vidimo da se jedinice lokalne i regionalne uprave zakida za 2 milijarde kuna, onda sigurno da nam je veliki upitnik iznad glave. Drugi dio se odnosi na kamate na štednju po stopi od 12% i to je po meni jedna također izdvojena cjelina jer uvodi se nešto što ulaskom u EU nismo bili obvezni uvesti, a to je porez na prihod od kamate i gledajući štednju u RH, možemo reći da 2% ljudi drži 75% štednje u RH i gledajući uvođenje ovog poreznog zakona, onda bi mogli reći, da, jesmo za uvođenja poreza na štednju jer upravo 2% građana štedi, a 98% jedva preživljava, a od tih 98% znamo da dobar dio ne može preživjeti i odlazi trbuhom za kruhom izvan RH. Dok gledajući taj porez, onda moramo reći da oporezivat će se i one bakice koje su štedile za posmrtnu pripomoć ili neki koji to koriste kao djeca za neki fakultet, prema tome trebalo je dati kriterije i možda neki iznos minimalan, da li je to možda 20, 30 ili 50 tisuća kuna. Možda nije trebalo obuhvatiti ili ga je trebalo obuhvatiti sa nekim manjim razredom. Prema tome, jesmo za porez na bogate, ali ne na onu sirotinju i onu crkavicu koju je neka bakica skupljala godinama. Također, nadalje ovim prijedlogom zakona predlaže se od 01. siječnja 2016. godine oporezivanje kapitalnih dobitaka. Prema tome, člankom 32. razdvaja se primjena ovog jednog zakona na ono što se primjenjuje ili najveći dio od 01.01.2015., a jedan dio od 01.01.2016., radi se o kapitalnim dobitcima. U Hrvatskoj nema puno kapitalnih dobitaka, ali gledajući što se događa u Hrvatskoj, gledajući makroekonomsko okruženje, gledajući i da nema novaca, nema potrošnje, nema gospodarskog rasta, Hrvatska je u recesiji, imamo pad BDP-a … na razini 15-ak % i gledajući osobnu potrošnju, ali i ono što možemo simulirati da će se događati u idućem razdoblju, kada se primjeni ovo zakonsko rješenje od 01.01.2015., onda možemo reći da se gađa meta i vjerujem u dobre namjere ministra Lalovca, no meta se neće pogoditi. Zašto to kažem? Zato što sam godinama također radio u jedinicama lokalne i regionalne uprave i slušajući maloprije ministra da će se nešto možda dogoditi pozitivno ili neće, povećat će se potrošnja, možda hoće, možda neće, to me itekako brine jer sigurno da ministar kao i makroekonomisti moraju pogađati što će se dogoditi, a zato uvijek prije donošenja zakona potrebne su kvalitetne simulacije, a ne da kao što je bilo da smo mijenjali sa poreza na zdravstvene usluge sa 15 na 13 i klub HDSSB-a je bio protiv toga, pa onda nakon par mjeseci porezna politika diže se s 13 na 15. Tu se vidi jedno lutanje, nepripremljenost i to je ono što nije dobro u vođenju RH. Prema tome, kad su u pitanju porezi, tu moramo imati kontinuitet, a ne mijenjati ih iz dana u dan. Naša je sugestija u klubu HDSSB-a da se je prvo trebalo smanjivati PDV jer to je ono što je povećano i to je trebalo utjecati na povećanje potrošnje, ali da se mjerimo s našim susjedima. Jer kad gledate Srbiju sa 20%, kad gledate Bosnu sa 17%, Crnu Goru sa 17, kad gledate jednu Njemačku sa 19, Belgiju sa 21, Bugarsku sa 20% PDV-a, a ne treba nam biti uzor Grčka koja ima 23%, onda sigurno da je trebalo preispitati prvo tu odluku, a ne pokušavati zamagliti oči i smanjivati ili pružati mogućnost da u prosjeku ljudi dobiju 50-ak kuna više na plaću jer upravo se daje onima koji imaju, a uzet će se onima koji nemaju. Zašto to govorim? Zato što jedinice lokalne i regionalne uprave, netko je spominjao, 555 je, to je prvo pitanje, previše ih je u RH, treba doći do regionalizacije, decentralizacije RH. No želim reći ministru, kada uspoređuje podatke 2007. – 2011., broj zaposlenih onda ne treba zaboraviti da je upravo prenijete su ovlasti izdavanja dozvola i masa tih drugih stvari, faktički se prebacuju ljudi, a jedinice lokalne uprave baš i nisu povećavale broj ljudi. No jedinice lokalne samouprave brinu i o prijevozu i o europskim fondovima i o zdravstvu i o socijali, kulturi, sportu, vatrogascima, školama, vrtićima i poslovnim zonama no isto tako i o socijali božićnicama, uskrsnicama za one koji su u najtežoj situaciji pa do kupovine djeci knjiga onima koji su u najtežoj situaciji. Malo prije sam čuo gospodina Hajdukovića iz SDP-a kako priča o Osječko-baranjskoj županiji, no ja bih volio kada bi on u Hrvatskom saboru progovarao o gradu Osijeku o Osječko-baranjskoj županiji, a evo samo ovim zakonom uzet će gradu Osijeku 27 milijuna kuna, a to znači upravo smanjivanje svega ovoga ili onaj začarani krug ako se nešto smanji povećat će se cijene svih komunalnih usluga. Znači jedinice lokalne samouprave koje su od 2008.do danas za 30-ak posto smanjivale svoje proračunske rashode ili proračune, a u isto vrijeme proračun RH je rastao u prošlim godinama onda se vidi da nismo svi podijeli teret krize i onoga što se događalo u RH u ovim godinama. Gledajući da će se gotovo 2 milijarde kuna uzeti jedinicama lokalne uprave, ja želim reći da se neće uzeti jedinicama lokalne uprave nego će se uzeti građanima dobrom dijelu građana koje će se kroz smanjenje potrošačke košarice moći podvući crta nakraju godine i reći da im je bila potrošačka košarica manja, a dobili su veće plaće. No sa povećanjem cijena ulazimo u jedan inflatorni krug koji sigurno će nam zadati velike udarce, a vidimo da se Hrvatska 2016.neće moći zaduživati kao i dobar dio jedinica lokalne i regionalne uprave koji će se s ovim iscrpiti. Prema tome, mišljenja sam da ovaj materijal koji smo dobili trebao je biti puno sadržajniji u smislu simulacija i brojka onog što će se događati u idućim godinama. No isto tako kada ide ovaj zakon onda sam očekivao da će ići i paket zakona i kompenzacijskih mjera paralelno s njim na istom zasjedanju, na istoj sjednici, pa čak i u istom danu jel upravo te kompenzacijske mjere onda se može podvući crta i reći jedinice lokalne i regionalne uprave neće dobiti toliko ili će dobiti. No isto tako znamo da su sve jedinice lokalne uprave do 15.11. morale uputiti proračune u proceduru, a nismo imali smjernice Vlade RH. pa kako će imati smjernice kada Vlada nije donijela kompenzacijske mjere. Tako se ne može raditi u jedinicama lokalne i regionalne uprave. Ako se vodi Vlada, ako se vodi Ministarstvo financija onda moramo sagledavati da imamo i neke lokalne čelnike, da imamo i neke lokalne pročelnike za financije i upravo na takav način trebamo promišljati ako se politika donosi i mijenja s 1.1., a znamo da se proračuni trebaju uputiti do 15.11.onda smo trebali taj projekat i te kompenzacijske mjere uputiti ranije. Često smo slušali i u ovim raspravama danas da će jedinice lokalne samouprave ostati bez sredstava. No sjećam se kada je i ova lijeva strana zagovarala da će se uvesti porez na nekretnine, pa vjerojatno smo procjenjivali da će s 1.1.biti neki pilot projekat da bi se u Hrvatskoj moglo procijeniti koliko ima uoće nekretnina i s čim se to moći jedinice lokalne samouprave raspoređivati se u idućem vremenu. No gledajući ovaj porez na kamatu, mišljenja sam da nije slučajno upućen prema građanima RH. bilo je možda logičnije da se usporedimo sa Mađarskom pa da smo krenuli na banke. No gledajući i poruke koje danas stižu da banke spuštaju navodno, čini mi se da je prva jedna od vodećih banaka u RH krenula, da će spustiti kamatu s 1.1.2015.godine. Tu odluku je za pozdraviti,a to je vjerojatno znak da u Hrvatskoj imamo prilično štednje. No isto tako vidljivo je da su strane banke u prošloj godini iznijele 2 milijarde eura iz RH. pitanje koliko će u idućoj godini kao i oni nerezidenti ali i građani RH iznijeti štednje. Prema tome, gledajući da nam se izvori smanjuju, gledajući da ćemo imati smanjivanje štednje u idućoj godini vjerojatno moramo si postaviti pitanje od kuda ćemo financirati sve obveze u RH, a i pitanje s kojim polugama se može poticati gospodarstvo i gospodarski oporavak. Pa i malo prije kolega Šuker je govorio o 100 tisuća radnih mjesta, žalosno je kada mladi sele iz RH, žalosno je kada je napuštaju jel upravo je to najpropulzivniji dio stanovništva. Cilj mora biti maksimalna uposlenost i onda gledajući ovaj zakon možemo reći da nijedno novo radno mjesto se neće otvoriti ovim zakonom, no isto tako možemo reći da smo u odnosu na okruženje po porezu na dohodak nešto skuplji. I kolega Linić je malo prije govorio da je trebalo ubaciti možda još koji razred, razgraničiti stope i taj njegov prijedlog također podržavam jel mišljenja sam da je potrebno više razreda. Ne mogu svi isto podnositi teret krize, ali u ovom slučaju vidi se da oni koji imaju veću plaću neće osjetiti krizu, a oni koji ne rade i koji imaju minimalne plaće upravo sa povećanjem potrošačke košarice itekako će u idućoj godini osjetiti krizu, osjetiti to po novčaniku. To je ono što će biti problem u idućoj godini. Gledajući jedinice lokalne i regionalne uprave koje su u ovom trenutku ne bih rekao bespomoćne, ali koje će primijeniti alate, bojim se da kao i u ekonomiji tako isto i ovaj porez na dohodak nalazimo se u sustavu spojenih posuda, a tu posudu jedinice lokalne samouprave ispuhivale su u prošlih nekoliko godina i došle na neki prag gdje će vjerojatno teško dodatno rezati troškove osim preispitivanja kolektivnih ugovora i svega onog najtežeg što dolazi, a u isto vrijeme im se smanjuju prihodi. Prema tome, kompenzacijske mjere neće biti dovoljne i bojim se da u idućoj godini s ovim zakonom ne da će se polučiti da imamo veću potrošnju, ne da ljudi bolje žive, nego dapače potaknut ćemo jedinice lokalne i regionalne uprave na povećanje cijena komunalnih usluga što nije dobro. Prema tome, vraćamo se na onaj početak što sam rekao u ime kluba, trebali smo razmišljati o smanjivanju PDV-a, pokušati biti sa našim susjedima u nekoj ravnoteži kako bi bili konkurentniji, kako bi bili možda i snažniji jer vidimo da zakon o strateškim investicijama nije urodio plodom, ljudi nemaju povjerenja u našu Vladu i investiranje u Republiku Hrvatsku, prema tome investicije nas zaobilaze i to je točno ministar rekao da ovo nije način kako ćemo dovući investicije. A da ne spominjem sa ovim rezanjem, kao što sam rekao maloprije gradu Osijeku 27 milijuna kuna, pa kako će uopće grad Osijek imat učešće za financiranje europskih projekata, pretfinanciranje i povlačenje sredstava gdje možemo od kune praviti 15. To je problem koji očekuje jedinice lokalne uprave u idućim mjesecima i onda će vjerojatno ministar Grčić doći i čudit se kako nismo povukli ta sredstva koja su nam bila u dispoziciji, a platili smo članarinu. Prema tome, klub HDSSB-a pošto je više zakona u jednom zakonu neke stvari su za podržat, neke nisu. Ipak ćemo morati biti suzdržani. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo poštovana Nada Čavlović Smiljanec, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Bubalo, prva ću vas morati ispraviti kad ste u svom izlaganju govorili da će hrvatski građani plaćati od 1.1.2015. porez na štednju. Ne porez na štednju nego porez na kamate za štednju. Smatram da je to vjerojatno vama onako u govoru ste izostavili, ali mislim da je iznimno bitno reći. Znači od 1.1.2015. plaćat će se porez na kamate na štednju. Govorimo o tome da, i ministar je govorio, da taj porez plaća se gotovo u svim državama, ne samo u okruženju nego u cijeloj Europi i moram reći da naša stopa poreza od 12% koja je ovdje predložena je daleko najniža u odnosu na ostale stope. Ali vratit ću se opet na početak, gledajte, izmjene Zakona o porezu na dohodak i povećavanje osobnog odbitka na 2600 kuna za posloprimce i povećanje osobnog odbitka za umirovljenike znači povećanje plaće za preko milijun hrvatskih radnika. Mislim da je to ono osnovno što ovaj zakon donosi. To znači povećanje plaće. Samo 3000 hrvatskih posloprimaca primaju plaću koja će biti oporeziva preko 40% i ne stoji tvrdnja da se pogoduje onima koji imaju velike plaće nego naprotiv, ide se na to da se pomogne onima koji imaju male plaće. Prvi puta u Hrvatskoj se uvodi osobni odbitak koji minimalna plaća neće biti oporeziva, a isto tako ni prosječna plaća i to su oni iskoraci koje je napravila ova Vlada. Kada govorimo o oporezivanju kamata na štednju i kad govorimo o oporezivanju, uvođenju oporezivanja 2016. godine kapitalnih dobitaka, pa gledajte, da bi porez na plaće i da bi doprinosi na kraju krajeva i cijena rada, hrvatskog radnika bila manja mora se proširiti porezna osnovica, a poreznu osnovicu možete proširiti znači na dohotke druge koji stvaraju građani pa je taj znači dohodak od štednje, to je dohodak građana. Dobitke od kapitalnih ulaganja, to su isto dohoci građana. Kako i zašto bi ti dohoci bili neoporezivi ako s druge strane oporezujete plaće radnika koje su iznimno niske? Prema tome, ovaj prijedlog zakona izmjena mislim da je sasvim …. Hvala lijepa.
Vrijeme. Kolegice Čavlović Smiljanec morate poštivati vrijeme. Upozorio sam vas. Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolegice Čavlović, normalno da se radi o prihodu na kamate na štednju i plaćanju poreza, tu se razumijemo, ali radi se o tome da ulaskom u Europsku uniju nismo ga morali primijenit no klub HDSSB-a podržava da se one koji ju imaju, a to je 1 do 2% stanovnika, posebno ovi sa većim štednim ulozima da ih se oporezuje, ali ne i onu bakicu koja možda ima 2-3 tisuće kuna posmrtne pripomoći koja je bila neka štednja itd. Prema tome, tu se trebalo razgraničit one koji imaju od onih koji nemaju. No ponovo ponavljam, ovim zakonom dobit će oni koji imaju, a još više će izgubit oni koji nemaju zato što će cijene komunalnih usluga u jedinicama lokalne regionalne uprave rasti. Ovima se sa minimalnim iznosima ne povećava gotovo ništa jer … 5000 kuna povećava se iznos za 54 kune. Prema tome, kad govorimo o ovima što imaju minimalne plaće ja sam siguran da će im značajniji otići cijene troškova i potrošačka košarica da će biti manja. To je po bilo kojoj simulaciji što smo radili.
Druga replika, poštovana Marina Lovrić-Merzel.
Hvala lijepo. Poštovani kolega Bubalo, u svom govoru ste rekli ono kao što i sama mislim i mislim da velika većina ovdje zastupnika svaki zakon koji će imati u konačnici posljedicu za povećanje primanja onih koji najmanje imaju je uvijek dobrodošao. No mislim da ovdje treba gledati nešto što ima dugoročne posljedice kad govorimo jedinicama lokalne i regionalne samouprave, a vi kao čovjek koji ste vodili i županiju i grad, kao i sama, sigurno znate da nije samo u pitanju povećanje cijena komunalne naknade, odnosno komunalne djelatnosti koja će podići cijene. Nego je važno za reći da općine, gradovi i županije imaju iznimno važnu ulogu u poticanju, stvaranju preduvjeta za gospodarski razvoj, a cijelo vrijeme pričamo o otvaranju novih radnih mjesta, o novom zapošljavanju. Što znači da poslovne zone, da komunalna infrastruktura, da voda, kanalizacija, sve ono što je potrebno da bi neki investitor došao u bilo koju općinu i grad, naravno da će zakucati na njihova vrata da bi dobio građevinsku dozvolu u roku od 45 dana, da bi se gradovi, općine odlučile za oslobođenje komunalnog doprinosa koji je trenutni namet, a njihov izborni prihod je velika, velika uloga općina, gradova i županija u gospodarskom razvoju. I mislim ako županije, gradovi i općine izgube veliki dio sredstava ono se neće samo reflektirati na školsku djecu, na prijevoz, na komunalnu cijenu, neće se samo reflektirati na potpore i poticaje. Ne zaboravimo da općine, gradovi i županije sufinanciraju kamate na obrtničke kredite, poduzetničke, da sufinanciraju poljoprivrednu proizvodnju, da sufinanciraju znači jedan cijeli niz potpora koje su iznimno važne za gospodarsku stabilnost svake općine, grada ili županije. Mislim da je taj [[Upadica Stazić: Hvala. Hvala.]] Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Evo hvala lijepo. Pa evo, dobar dio ovog što je gospođa Merzel rekla upravo bi mogao i potpisati, jer upravo jedinice lokalne i regionalne uprave rade najveći dio posla, primaju investitore, razgovaraju s njima, upućuju ih, sufinanciraju sve od kamate ja bih rekao do poslovnih zona. Prema tome, upravo jedinice lokalne i regionalne uprave bude taj gospodarski interes i želju da netko negdje investira. Prema tome, oni su prvi ulazak investitora na ovaj prostor. Bit će im nešto otežano nakon izmjene ovog zakona, jer će jedan dio sredstava izgubiti. No, kad bi u ovom Saboru sagledali komunalni volumen komunalnog doprinosa svih jedinica lokalne i regionalne uprave 2008. i danas, onda bi jasno mogli detektirati di ćemo bit sutra, a to je da je značajno pao prihod od komunalnog doprinosa. Prema tome, u idućim godinama malo tog će se graditi. Građevinska operativa nam je na koljenima i tu detektiramo kao jedan od problema. Prema tome, tu moramo smišljati načine. I ono što sam jučer rekao i kod donošenja rebalansa u ovom Saboru moramo imati konsenzus ne samo oko rezanja rashodovne strane u proračunu, nego isto tako i svih važnih kapitalnih investicija koje mogu multiplicirati sredstva, koja mogu otvoriti nova radna mjesta i to je naš imperativ.
Kolega Bubalo, bez namjere da dociram. Ali radi javnosti, jedinica lokalne uprave nema već jedno desetak godina, postoje jedinice lokalne samouprave. Samo da budemo što je moguće precizniji. Replika Nadice Jelaš.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Bubalo u svojoj ste raspravi govorili kad ste govorili o oporezivanju štednje, tada ste naveli primjer bakice čija će se štednja eto oporezivati, a ona štedi za posmrtnu pripomoć. Dakle, mislim da jednostavno ovakvo dramatiziranje ovdje nije potrebno. Naime, Ustav Republike Hrvatske kaže da svatko doprinosi funkcioniranju države u zavisnosti od materijalne snage. Štede dakle oni koji imaju, oni imaju nekakav višak kapitala što znači da su namirili osnovne, dakle egzistencijalne potrebe i ostao im je neki višak koji štede. Neki za određene potrebe kao što ste rekli, a neki odlično žive od kamata jer imaju velike uštede. I doista nije pravedno, nešto je maločas o tome govorila kolegica Čavlović. Nije pravedno da onaj tko radi da plaća državi porez i do 100% na svoj dohodak, dok netko štedi, dakle ima višak kapitala praktički ne plaća državi niti kune poreza. Ali vratimo se sasvim konkretno na primjer, odnosno slučaj bakice. Dakle, ako je bakica uspjela uštedjeti desetak tisuća kuna, a ne dvije, tri tisuće kao što ste rekli njezina će kamata na godišnjoj razini iznositi 200 kuna. Pomnožimo li tih 200 kuna kao osnovicu sa 12% koliki će biti porez to je 24 kune. Dakle, da li se isplati ovako dramatizirati oko 24 kune. Mislim da to nije iznos koji će na 10000 ušteđevine bakici predstavljati nekakav problem. Nije u redu ovako govoriti kao što govorite.
Odgovor na repliku, poštovani Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Pa mi u klubu HDSSB-a mislimo da ima i puno baka i puno djedova u Republici Hrvatskoj kojoj i 24 kune itekako puno znače, a to često vidim i na terenu za razliku od vas u SDP-u.
Replika, poštovani Miroslav Tuđman.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospodine Bubalo, vi ste rekli ono da su, da je lokalna uprava i samouprava bespomoćna, a da se radi o sustavu spojenih posuda pa prema tome da treba sve ove zakone gledati u cjelini i da bi trebalo izgraditi simulacije kako oni imaju učinke jedan na drugi, a pogotovo kada se to stavi u kontekst da je lokalna uprava i samouprava da su ostali bez niza prihoda i da zbog toga naprosto teško da mogu normalno funkcionirati. Prema tome, ovdje je s jedne strane ključ koji su prihodi upravo za ovo o čemu se ovdje radi, a što ste spomenuli o lokalnoj upravi i samoupravi, odnosno redistribuciji zapravo toga prihoda sa državne razine na ovu drugu razinu. I pri tome ste spomenuli i regionalizaciju i decentralizaciju. Međutim, tu se onda i u vašoj manjoj mjeri, ali i drugim raspravama govori kao administraciji na tim lokalnim razinama kao ono što je ključni problem i da tu treba rezati troškove. Zahtjev za decentralizacijom naprosto nije u korelaciji sa smanjenjem ovih, te administracije s obzirom da prebacivanje na lokalnu upravu i samoupravu će trebati više ljudi da se odrade poslovi koji se žele odraditi. Tako da bi i u tom smislu trebalo izraditi simulacije da se vidi što, o čemu zapravo razgovaramo tako da konačno jednom počnemo razgovarati na faktografiji, a ne na nekakvim pustim željama. Jer isto tako kad se gledaju statistički podaci [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] koliko radi. Samo još rečenicu da završim. Koliko radi u lokalnoj upravi i samoupravi Hrvatska je negdje na sredini europskog prosjeka.
Odgovor na repliku, poštovani Krešimir Bubalo.
Evo hvala lijepo. Uvaženi zastupniče gospodine Tuđman, radi se o zakonu spojenih posuda. Jer upravo kada režete jedinicama lokalne i regionalne razine onda moraju oni ili kompenzirati mjere ili će povećavati cijene. Prema tome, vidjet će se refleksije u idućoj godini. No, kada je u pitanju redistribucija prihoda prije svega govorili ste malo prije i pitali se za regionalizaciju, decentralizaciju u Hrvatskoj se vidi da je previše 555 jedinica lokalne uprave, a to vam mogu reći iz svog iskustva. Jedinice lokalne uprave sa prihodom manjim od 1000 kuna po stanovniku, često sam sugerirao dok sam bio župan ajmo dvije, tri jedinice lokalne uprave, imaš pravnike, ti ekonomista, ti ovo, ajmo zajednički raditi projekat. Prema tome, upravo kroz to bi se racionalizirao i sustav, u tom bi se duhu i lakše nastupalo i prema fondovima EU. Jer vidite i u ovom trenutku da dobar dio jedinica, gradova, općina pa čak i županija zajednički rade neke projekte kako bi, jel nemaju svi dovoljno ljudskih kapaciteta i svih drugih, prema tome jedinice upravo racionalizirale su troškove u prošlim godinama no nismo državu racionalizirali i vidljivo je kako su se troškovi rezali od 2008. do danas u gradovima, općinama i županijama. Ali vidljivo je i kako je bujao državni proračun. Prema tome i današnjom izmjenom Zakona o porezu na dohodak opet se reže jedinicama lokalne uprave tu mislim na općine, gradove i županije. A država svoju rashodovnu stranu ne reže. Prema tome, to je jedan od problema ali sigurno da će u Hrvatskoj morati doći do preustroja i nadležnosti i funkcija.
Replika, poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bubalo dobili smo mi Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave i možda danas svi premalo govorimo o tome zakonu jer to nisu nikakve kompenzacijske mjere. Dakle, ona sredstva decentralizirane funkcije koje su po starom zakonu sudjelovale u porezu na dohodak, njihov udio je bio 12%, sad su smanjena na 6%. I kad pogledate da se tu radi o osnovnom školstvu koje vam pada sa 3,1 na 1,9%, srednje školstvo sa 2,2 na 1,3%, Zavod za socijalnu skrb sa 0,5 na 0,2%, domovi za starije i nemoćne sa 1,7 na 0,6%, zdravstvo dakle županijske bolnice sa 3,2 na 1% i javne vatrogasne postrojbe sa 1,3 na 1% onda se postavlja pitanje funkcioniranja jedinica lokalne samouprave. Jer praktički kroz ovo kad dodamo da se predškolski odgoj financira iz onog drugog udjela u porezu na dohodak pa to je još dodajte udruge i to je sukus financiranja jedinica lokalne samouprave. A sad uzmite manje gradove i općine gdje je praktički udio poreza na dohodak u ukupnim prihodima preko 60%, u kakvoj se oni situaciji nalaze? Jer niti ovaj udar na jedinice lokalne samouprave neće udariti svakog jednako. Jer koliko sam vidio izmjene Zakona o komunalnom gospodarstvu tamo će se izgleda tim zakonom dozvoliti da ono što je dosad bilo Sveto pismo što se nije smjelo dirati, dakle sredstva koja su se mogla isključivo koristiti za izgradnju komunalne infrastrukture sad će se dozvoliti da ide u opću potrošnju. A to je najgore što se može dogoditi. Jer onda definitivno pitanje je što će se … u jedinicama lokalne samouprave raditi.
Odgovor na repliku, poštovani Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Naime kolega Šuker dio će biti kompenzacijskih mjera ali nedovoljno, to smo vidjeli iz kalkulacija. Prema tome, gotovo 70% će biti manji prihodi jedinica lokalne i regionalne samouprave. No, kada govorimo o osnovnim školama, kada govorimo o socijali, kada govorimo o zdravstvu, posebno o vatrogascima nedovoljna će biti sredstva. I to samo upućuje na ono što sam rekao zakon spojenih posuda. Podizat će se druge cijene komunalnih usluga upravo u tim gradovima i općinama. A negdje će vjerojatno se podizati i prirez. Prema tome, to je naš problem. S ovim zakonom pomogli smo bogatima i onima koji imaju velike plaće, a ubijamo one koji imaju minimalne plaće a dapače oni koji ne rade ti će doista, ne znam strašno.
Replika, poštovani Petar Baranović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega Bubalo ja se moram složiti s vama kad ste konstatirali da su kompenzacijske mjere koje su predviđene da se kompenzira ovo što se oduzima jedinicama lokalne samouprave i regionalne uprave nedostatne. I vi ste tom prilikom ukazali na problem, a i drugi govornici danas, da će to direktno u nekim jedinicama lokalne samouprave poskupiti određene komunalne usluge građanima. Međutim, stvar o kojoj se nedovoljno kazalo, a i vi niste spomenuli, to je koliko će se to indirektno odraziti na kvalitetu života u jedinica lokalne samouprave. Jer u strukturi prihoda proračunskih jedinica lokalne samouprave upravo ovi prihodi iz poreza na dohodak i prireza su glavnina slobodnih prihoda kojima raspolažu čelni ljudi tih jedinica i kojima kreiraju kvalitetu života, investicije i programe u svojim sredinama. Ono što nas sad čeka u ovoj situaciji to su indirektni udarci. Jer primjerice s te stavke se sufinancira cijena dječjih vrtića do komercijalne cijene, konkretno u gradu Šibeniku. S te stavke se sufinanciraju i programi socijalne pomoći, stipendiranja studenata, ne manje važno, i kad se čelni ljudi jedinica lokalne samouprave suoče s nedostatkom koji je izražen u desecima milijuna kuna u odnosu na veličinu njihovih proračuna ono čemu će pribjeći neće biti neisplata plaća uposlenicima ali će biti smanjenje stipendiranja studenata, bit će smanjenje socijalnih programa i u konačnici smanjenje investicija što će za niz obrtničkih malih i srednjih tvrtki koje pružaju uslugu jedinicama lokalne samouprave značiti otpuštanje radnika i pad zaposlenosti. Hvala.
Odgovor na repliku, Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Baranoviću naime ovo će direktno dovesti do poskupljenja u gradovima i općinama. Ali gradovi i općine, a isto tako i županije radit će paralelno i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani. Pokušat će još rezati troškove iako 2008. dobar dio njih je srezao ono što je mogao, a isto tako će raditi na prihodovnoj tj. povećanju svojih prihoda kroz cijene komunalnih usluga. No, maloprije ste dobro detektirali. Jer dobar dio općina, gradova i županija otprilike u gradovima na razini 70% prihoda je prihod od poreza na dohodak. To je problem jer upravo se udara na ono što je najizdašniji prihod, svakodnevni prihod u općinama, gradovima i županijama. No što mi u Slavoniji i Baranji osjećamo ovim Zakonom o porezu na dohodak pa nemaju ljudi u Slavoniji i Baranji velike plaće, nemaju velike plaće. Prema tome, najveće plaće su upravo u Zagrebu. Gledajući Zagreb i gledajući prosjek plaće u Zagrebu u odnosnu na Slavoniju i Baranju to je neusporedivo. Prema tome, upravo ovim zakonom se pomaže najviše Zagrebu i Zagrepčanima.
I posljednja replika Branko Vukšić.
Uvaženi kolege Bubalo, ja ću sada kako bi rekla kolegica Jelaš malo dramatizirati ali o suštini na koju smo zaboravili, a naročito je zaboravila ljevica. Osnovni problem u društvu, ne govorim samo o Hrvatskoj je problem bogatstva, odnosno problem preraspodjele bogatstva. I pošto je on nepravedan trebalo je uvesti poreze na one koje nisu bogataši. Prije je kolegica govorila da su sve zemlje, a i vi ste o tome govorili uvele porez na kamatu. Postoj jedno pravilo u pravosuđu kad ste za jedno nedjelo osuđeni, drugi put vam za to nedjelo ne mogu suditi. Gospodine Bubalo, vi i ja zarađujemo isto, vi ste svoj novac stavili u banku, bili ste šparni, ja sam svoj zakockao, pročerdao sam ga, vi morate sad platiti porez, ja nisam trebao platiti ništa. Država vas kažnjava, govorim u suštini. Sad će mi i kolega Linić reći da govorim ono što se ne može učiniti. Država dva puta oporezuje i to je nepravedno, to je isto tako, to je isto tako, ja sam za kartao novac, vi ste kupili drugi stan država će vas kazniti zbog toga, tj. u suštini nepravedno ali što mi kažemo, ali cijeli svijet tako radi. Da cijeli svijet je neoliberalan i tako radi, i kažnjava one koji pokušavaju izaći kraj na kraj kao što je rekao gospodin Buffett oporezujte nas koji najmanje plaćamo. To govorim i za Todorićeva u Hrvatskoj i sve ostale bogataše koji daju najmanji doprinos ovome društvu a prijete da će otići u neku drugu državu ako im dirnemo u njihovo bogatstvo. Ne znam šta ćete mi na to odgovorit.
Odgovor na repliku Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Naime, kolega Vukšiću preraspodjela bogatstva itekako je važna. No isto tako da svi podnesu jednako teret krize, ali ja bih rekao mi u HDSSB-u ipak promišljamo da oni koji najviše imaju i najviše trebaju podnijeti teret krize i zato sam progovarao o ovima koji imaju neku minimalnu crkavicu na svom računu. Ne štednja zbog štednje nego da mogu sutra preživjet kad ostanu bez posla, kad pitanje oće biti isplate mirovina, jel vidimo u kojem pravcu Hrvatska ide, u 2016. što će se događati. No isto tako svoje talente i sredstava svi nisu jednako iskoristili, pa bilo da su štedjeli ili prokockali. Prema tome, ne da se u Hrvatskoj dva puta oporezuje, ja se bojim da se i tri puta oporezuje određene stvari. No mene kolega Vukšić najviše zabrinjava ne odlazak jednog pojedinca iz Republike Hrvatske, jer kapital je brz i osjetljiv i nikad ga nema dovoljna, i on će ga naći di će ga oploditi. No zanima me ovih 100 tisuća ljudi koji su otišli od Irske, Danske, Kanade, Švedske, Norveške i koji danas odlaze a nikad nisu toliko odlazili iz Republike Hrvatske. To je ono što se najgore može dogoditi upravo da taj ljudski kapital, najveći potencijal odlazi iz države zato što nismo stvorili uvjete kakve zaslužuju.
Zahvaljujem. Sad ćemo odrediti stanku do 15, 00 sati. Nastavljamo sa raspravom u ime kluba IDS-a i Valterom Boljunčićem. STANKA U 13,30 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba zastupnika IDS-a Valter Boljunčić. Izvolite.
Hvala. Pred nedostatkom predstavnika Ministarstva financija nadam se da će čuti primjedbe dakle imamo raspravu o Prijedlogu dopuna Zakona o porezu na dohodak. Očito da je namjera zakonodavaca bila da se poveća kupovna moć stanovništva povećavanjem osnovice na koju se plaća manji dio poreza na promet što bi trebalo u krajnjem slučaju uzrokovati se oko 2 milijarde više kuna u džepovima građana. Međutim, kupovna moć ne ovisi samo o prihodovnoj nego i o rashodovnoj strani, a i sam način kako će se nadoknaditi i od kuda će se ove 2 milijarde kuna naći je pitanje za sebe. Naime, uzimajući tih 2, 2 i nešto milijarde koje ulaze u iznos koji je predviđen ovim zakonom da će više ostati građanima, a većina poreza na dohodak je u proračunima lokalnih i regionalnih zajednica dakle oko 55,5 i oko 15% što ide na regionalni nivo oko 16,5, 12% za decentralizirana sredstva i oko 16% uzima država, kasnije za izravnavanje decentraliziranih funkcija, školstvo, socijala itd. vidi se sljedeće, po ovom izračunu jedinice lokalne samouprave gube veoma veliki udio svog novca, gube oko 20% svojih proračuna na temelju PDV-a. konkretno recimo županija Istarska će izgubiti preko 20 milijuna kuna, a grad Pula će na svojih oko 137 milijuna kuna prihoda od strane poreza na dohodak i prirez izgubiti oko 27 milijuna kuna. S druge strane predlagač je naveo da će se sa jednom milijardom uspjeti to nadoknaditi, ali to baš tako i ne stoji. Naime, prije svega porez na kamate na štednju koji se planira je 300 milijuna kuna,međutim tamo lijepo piše da je to prihod državnog proračuna i ne samo da je to prihod državnog proračuna nego to je prihod koji će se upotrijebiti za povratak viška uplaćenog poreza na dohodak u onim lokalnim jedinicama koje su po novome će biti razvrstane u nerazvijene. Dakle taj novac jednostavno druge jedinice ne mogu računati. Nadalje, sam porez na kamate koji sada ovdje i nije naveden ali igra bitnu ulogu zato što se iz njega misli nadoknaditi je upitno veoma iz jednostavnog razloga što se kamate na štednju u biti uvode onda kada se želi novac usmjeriti u dionice ili na burzu. Dakle vi na neki način želite ljude koji imaju novac usmjeriti da taj novac ne stoji na neki način u banci neupotrijebljen nego da se stavi u dionice. Kako je u Hrvatskoj to tržište veoma slabo razvijeno bojim se da će prije doći do odljeva štednje negdje izvan Hrvatske nego što će ljudi plaćati kamate. Drugi dio koji se misli da će se dobiti novac za pokriće dijela od ove 2 milijarde je povećanje poreza na nekretnine sa 60 na 80%. Ali tu se isto tako vidi sljedeće u Zakonu o prometu nekretnina prije nego što se uzelo povećanje promjena od 60 na 80% rečeno je da tim promjenama će lokalne zajednice izgubiti 70 milijuna kuna. jedan od razloga leži u tome što će u biti umjesto poreza na nekretnine od 5% koji se kasnije dijeli naročito za kupnju prve nekretnine uvodi se PDV koji iznosi 25% pa je prije svega i upitna mjera gdje imamo viška neprodanih stanova i kuća, sada im povećavate cijenu sa PDV-om. I naravno ono što je veoma bitno ovdje PDV i prihod državnog proračuna, a ne kao porez na nekretnine koji se dijeli. I treće što se priča da će i ostali porazi koji su dani … da će se promijeniti komunalni zakon gdje će se komunalni doprinos moći upotrijebiti u nenamjenska sredstva. To je prilično veliki obrat budući da je do sada to bio izuzetno zaštićen dio. I dok mi možemo pričati o tome da će gradovi i općine biti prisiljeni uzimati taj dio, možemo se samo pitati kako će nam izgledati gradovi za nekoliko godina kada bude trebalo i ceste renovirati i infrastrukturu i ostalo. Mislim taj dio je netko napravio sa ciljem da to bude dio koji treba služiti za razvoj i izgled infrastrukture. Smatramo da ovakav jedan zakon s kojima se priča da će građani živjeti bolje i da će imati veće plaće jednostavno nije točno. Prije svega veoma se zaboravlja na cijelu jednu vojsku nezaposlenih koji time ne dobiva ništa, a gubit će puno. Naime, lokalna zajednica iz sredstava koje dobiva od poreza na dohodak mora plaćati u potpunosti predškolsko obrazovanje, za školstvo mora odvojiti za srednje škole, mora odvojiti za kulturu, za sport, za socijalu i za zdravstvo. Vidjeli smo da decentralizirana sredstva koja su do sada bila 12% sada će se smanjiti na 6%, dakle duplo manja, a kaže se da će se onda iz Fonda za izravnavanje to riješiti. Sam postupak je upitan, a inače u trenutku kada je ovaj Sabor donio Strategiju razvoja, obrazovanja, znanosti i tehnologije inzistirati na tome, a smanjivanjem sredstava na duplo to postaje više nego inzistiranje da se sve što je preko minimuma mora se vratiti u državnu kasu je upitno. Mislim mi valjda idemo u razvoj školstva i znanosti, socijale, nešto malo izvan ovog minimuma što je propisani, koji bi izgledao trebao biti nama dovoljan za razvoj što definitivno nije. Kada se pogledaju dakle dijelovi poreza na dohodak koji spadaju lokalnoj zajednici i državi, ispada da država u svojim prihodima to negdje ima 8%. Ona se veoma lako, dakle na neki način kaže građanstvu mi ćemo vam plaću povećati ali ceh će platit lokalna zajednica. Na primjeru grada Pule dakle mi ćemo izgubit 27 milijuna kuna. Od prodaje nekretnina i od drugih stvari možda dobijemo 5 ili 6, dakle mi smo … na gubitku 20 milijuna kuna na 137 milijuna kuna. To baš nije malo, dakle to je značajna cifra. Što se može napraviti sa tih dakle 20 milijuna kuna razlike? Prije svega socijalna davanja kako ime kaže samo za socijalu su recimo za vrtiće i za socijalnu pomoć. Obično oni koji koriste te usluge, socijalnu pomoć su dakle siromašni ljudi ili su nezaposleni, imaju male prihode, a što se tiče vrtića obično i tu se radi o mlađim obiteljima koji inače imaju i manje plaće, a oni će automatski s ovim porezom na dohodak dobit manje povećanje koje jednostavno neće moći pratiti povećanje cijena koje će se morat staviti da bi jednostavno bilo na kraju nula. Druga stvar, ako je Vlada mislila što je zakonodavac rekao da će se povećat potrošnja s ovime, onda neka se otvoreno kaže uzeli ste 27 milijuna, kad bi u potrošnju išlo na potrošnju se plaća PDV, dakle država je od tih 27 milijuna 6 milijuna uzela sebi. Znači ono što je bilo u lokalnoj zajednici ne samo da nije vraćeno, nego je država uzela još tih 6 milijuna jer na potrošnju se plaća PDV. Znači to je jedan dio koji je isto ostao nespomenut ovdje, da ustvari dio tog novca ne da je ostao u zraku i na teretu lokalne zajednice nego je jednostavno država uzela prema sebi. Stvari koje su se dosad radile definitivno se neće moći raditi s ovim iznosom novca i negdje će se morat ili povećavat prirezi ili će se morati povećati cijena usluge koju dobivaju građani, a onda ne možemo pričati o tome da će građanima biti bolje, bit će im gore. U krajnjem slučaju bit će im gore za tih 5 do 6 milijuna kuna, govorim samo o gradu Puli, odnosno država će si kroz ove 2 milijarde uzeti od lokalne zajednice u svoj proračun 400 tj. 500 milijuna kuna. Znači 500 milijuna kuna država uzima lokalnim zajednicama u situaciji gdje je odnos poreza državi i lokalnih zajednica 1:10, dakle 90% dobiva država, 5% Zagreb i 5% svi drugi. Što je sa projektima gdje trebate platit sufinanciranje? Dakle lokalna zajednica ostat će bez toga. Mislim da onih 1,5% što je predviđeno neće biti dovoljno i opt će biti situacija u kome se sredstva koja se plaćaju u Europsku uniju neće se moći niti ona povući, a kamoli nešto više od toga. I stoga smatram da ova odluka nije dobra, da se to moglo riješit na puno bolji način. Moglo se riješit prije svega smanjenjem PDV-a. U tom slučaju i oni koji dakle i ne rade, koji su nezaposleni pa i drugi imali bi manju cijenu i na kraju kada bi se stavilo bio bi manji prihod, ali bi bili manji troškovi i kupovna moć bi ostala ista. Moglo se to staviti sa cijelim nizom državne imovine koju je ona centralizirala sa zadnjim zakonima umjesto ih da lokalna zajednica. To je upravljanje sa poljoprivrednim zemljištem. Vidjeli smo situaciju da dvije godine ništa nije dijeljeno, a na kraju u Istri kad se podijelilo dalo se jednoj firmi iz ne znam kuda, Zaprešića, da sadi na čepić polju masline bez da se itko pita a zašto nikome nije palo na pamet 2000 godina da je tamo mjesto za sadnju maslinu. Imamo turistička zemljišta, a da ne pričamo o neperspektivnim vojnim nekretninama, barem u našoj županiji, u mom gradu toga koliko želi se, to samo stoji 10-15 godina, propada i nikakve koristi od toga. Smatramo da se, a najviše od svega pitanje je, govori se stalno da treba rasteretit cijenu rada. S ovim se neće rasteretit cijena rada, osim u onom dijelu gdje netko ima neto ugovor plaće pa će sada ta korist ići prema poslodavcu koji će smanjiti svoja davanja za taj iznos. Prema tome … došli do onoga što cijelo vrijeme se priča, da se smanji teret plaća. Nije se smanjio, ostaje isti, ali kažem dio novca koji dobije većina stanovništva na kraju će biti manji nego što će se morat platiti za usluge dodatne. Slijedom toga, smatram da ovaj prijedlog zakona nije dobar. Mi smatramo da su ove kompenzacijske mjere iako su navedene nisu u redu, one su premale. Mislimo da ovaj ide na štetu građana, da ide na štetu njihovog dostignutog standarda i mi u klubu IDS-a ne možemo dati podršku za ovakav zakon.
Hvala. U ime kluba Novog vala i reformista Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa uvaženi gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre. Već je kod prethodnih govornika u raspravi o ovom zakonu manje-više izrečeno sve relevantno kad je ovaj zakon u pitanju. Za nas iz kluba DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista ovaj zakon bi bio apsolutno prihvatljiv kad bi on odista imao za posljedicu samo ono što je deklarativno izneseno kao njegova intencija, a to je povećanje potrošnje, smanjenje poreznog opterećenja na primanja onih koji su najpotrebitiji u ovom društvu. Međutim, nikad u politici ni osobno nisam bio sklon tome da se zavaravam, a jednako tako ni u političkoj opciji kojoj pripadam. Ovaj zakon na žalost neće imati samo pozitivne konzekvence i kad pogledate način na koji je raspodijeljena stopa poreznog opterećenja prema visini primanja i kad vidite, izračunate krajnje učinke onda vidite da će najmanje pomake u neto povećanju neto dohotka imati oni koji imaju najniža primanja, a da će zapravo najveći benefit imati oni koji bi trebali solidarnije ponijeti teret financijske konsolidacije zemlje. Pa čak i kad pogledate i pitanje potrošnje postoji čitav niz načina za povećanje potrošnje u ovoj zemlji koji bi bili kud i kamo efikasniji od ovoga. Nije problem Hrvatske u onome šta ovaj zakon pokušava riješiti i što dotiče, problemi hrvatskih financija su puno dublje prirode. Oni su utemeljeni u brojkama koje otprilike kažu da ova zemlja bez nekih tridesetak milijardi kuna šta zaduživanja, šta minusa ne može izać financijsku godinu. Da samo u sustavu mirovinskog osiguranja smo u minusu od 18 milijardi kuna. Da smo ove godine uspjeli isproducirati 600 milijuna kuna minusa iz činjenice da smo postali članica Europske unije. To je stvarno trebalo bit okretan i spretan da to sebi priuštimo, pa i u nizu drugih brojki što ovaj zakon po nama u klubu, a i po nama u Narodnoj stranci – reformisti ima kao negativnu konzekvencu. Spominjalo se o oduzimanju prihoda jedinicama lokalne samouprave i regionalne uprave. Onaj tko je nekad radio u tom sustavu, a posebno ako je vodio računa o financijama zna da je ta prihodovna stavka u svakom proračunu jedinice lokalne samouprave, velikog grada, općine dominantna stavka i da su zapravo na toj stavci na raspolaganju sredstva s kojima se može kreirati politika jedinice lokalne samouprave. Politika investicija, politika subvencija, politika osiguranja kvalitetnih uvjeta života građanima koji tu žive. I vrlo je izvjesno da kompenzacije koje su predviđene jedinicama lokalne samouprave nisu dostatne. Šta će to imat kao posljedicu? Navest ću primjer mog grada Šibenika. Prihodi od poreza na dohodak i prireza na razini godine su varirali od 78 do 80 milijuna kuna godišnje. Iznosili su otprilike 40% nominalnog, ali otprilike 50% realnog proračuna grada Šibenika. Iz tih prihoda se financiralo ne samo plaće zaposlenika, nego i pripremu projektne dokumentacije za sve projekte koje je grad imao namjeru realizirati. Subvencije dječjim vrtićima do ekonomske cijene, dakle provođenje socijalne politike. Subvencije studentima, stipendije. Kultura grada šta je vrlo bitno za jednu turističku sredinu. Sport i plaće uposlenicima, naravno i investicije i projekti dijelom u projektima infrastrukture u gradu ili nekim drugim projektima. Šta će imat kao konzekvencu ovaj zakon smanjenjem prihoda na ovoj poziciji koja je najdominantnija u prihodovnoj strani. Jedinice lokalne samouprave će posegnuti naravno po nekim prioritetima za sljedeći. Neće ostaviti uposlenike koji su im potrebni i koji su zaposleni i imaju status bez primanja, ali će smanjiti dotacije kulturi, pa će smanjiti dotacije sportu, pa će onda krenuti dalje. Pa će izostati prava pomoći mreži dječjih vrtića do ekonomske cijene šta će u konačnici građanima poskupiti uslugu dječjih vrtića. To je realnost. Pa će posegnuti za povećanjem komunalnih doprinosa i komunalne naknade da bi mogli nešto raditi. Ukoliko to ne naprave sljedeća konzekvenca je da će male obrtničke firme ili srednja građevinska poduzeća koji u dobrom dijelu uprihoduju svoj godišnji prihod pružajući usluge i odrađujući poslove za jedinicu lokalne samouprave, odnosno grad ostati bez posla, pa kad ostanu bez posla a to se već događa zbog opće recesije u društvu, onda će počet otpuštanje radnika, onda će polako slat kući. Dakle i direktno i indirektno ovaj zakon kad je u pitanju pozicija jedinica lokalne samouprave ima štetne konzekvence. Druge štetne konzekvence su financijska anemičnost jedinica lokalne samouprave koje su bitni dionici u ambicijama ove zemlje da povuče novac iz europskih fondova. I to upravo uzimamo s pozicije koja je slobodna za planiranje europskih projekata, projekata za europske fondove, za predfinanciranje, za financiranje, plaćanje usluga konzultanata, pripreme projekata itd. itd. što bi rekli Talijani. Hendikepiramo bitne faktore u procesu povlačenja novaca iz europskih fondova, a kako to radimo najbolje svjedoči činjenica koja je iznesena i osobno sam iznija među ostalim govornicima jučer, da smo u odnosu na planiranu 2014. podbacili u povlačenju europskih sredstava za milijardu i 200 milijuna kuna. Rekli bi moji dragi Šibenčani "pritačemo iz šupljeg u prazno", dame i gospodo, "pritačemo iz šupljeg u prazno". Zgodna dalmatinska izreka. Bez pokretanja investicija, bez pokretanja investicija i to javnih investicija i kondicioniranja svih faktora u procesu povlačenja europskih novaca nema gospodarskog rasta u ovoj zemlji točka. Jedino još dobro što je konzekvenca pozitivna ovog zakona što će u realnom sektoru pojeftiniti radna snaga. Da se ne bi netko varao da će poslodavci na račun ovoga dizati neto plaće u privatnom sektoru, realnom sektoru. Neće, osim u slučajevima gdje je bruto plaća ugovorena pa se otvara nekakav pravni prostor da će u tim situacijama morati dignuti. Gdje god nema jasno precizirano ugovorno visine bruto plaće neće biti nikakvih pozitivnih posljedica po zaposlenike. Ja vas u to uvjeravam u 90% slučajeva. Ostavimo posebne slučajeve kao neke firme koje imaju ekstremno visoke plaće jer žele stimulirati i imaju takvu poslovnu politiku, ali ti su rijetki. Dakle, pojeftinit će radna snaga u realnom sektoru i to će možda nekog motivirati od investitora da dođe raditi nešto u Hrvatsku, možda. Tko će profitirati? Samo prividno i samo na prvi pogled profitirat će javni sektor koji se, bit ću vrlo iskren, nije iskazao dame i gospodo u ovom društvu zadnjih 20 godina. I nema ni mjerljivosti rada, zaštićen je sa svih strana u odnosu na zaposlenike realnog sektora. I ovo što radimo nije reforma, nemojmo se lagati. Reforme su nešto posve drugo. Reforme su da ne možemo dopustiti da profit od bolje proizvodnje električne energije u hidrološki povoljnim godinama prošloj i pretprošloj ne ode u proračunsku rupu bez dna nego se plasira u investicije. U investicije koje donose konkretan benefit kroz proizvodnju električne energije, kroz pokretanje građevinskog sektora na velikim projektima a to onda generira i zapošljavanje i potrošnju, kroz ulaganje u distributivnu mrežu HEP-a koja je jedna od najgorih u Europi i bilježi najveće gubitke. Ti su gubici jasno vidljivi i mogu se izraziti u kunama. Ne moramo govoriti čak ni o kilovat satima, možemo govoriti u kunama. I ovdje se radi o kunama. I od ove Vlade i Ministarstva financija ali ne od Ministarstva financija nego od Vlade u cijelosti se očekuju reforme koje će donositi kune. I nije ministar, da me ne bi netko shvatio krivo, kriv što je došao u situaciju da nosi ovakav zakon. Njegov je zadatak da održi brod na površini da ne potone, a voda je došla do palube. A zadatak je Vlade da sanira brod i da ga dovede do luke provođenjem odgovorne ukupne politike koja ima jasne alate i mehanizme za podizanje gospodarskih aktivnosti rasta, podizanje zaposlenosti i samim tim podizanjem i potrošnje i financijski i gospodarski oporavak ove zemlje. Na ovaj način vrlo sam skeptičan i rezerviran, moja stranka je vrlo skeptična i rezervirana i sam klub DC-a, Novog vala i Reformista na ovaj način nećemo riješiti problem. Prividno smo nekom nešto dali i u tom prividnom nismo napravili distribuciju davanja na socijalno pravedan način jer oni koji imaju ionako koliko toliko prihvatljiva primanja će mjeriti povećanje plaće u tisućama kuna, a oni koji su najugroženiji socijalno će zabilježiti nekakvih 50, 100, 150 kuna mjesečno više. Napravili smo jednu lijepu gestu onako fasadnog tipa ali u suštini smo izgenerirali probleme, komplikacije i štete u drugom i trećem potezu. Velemajstori u šahu su oni koji mogu vidjeti treći potez, ne oni koji će odigrati prvi. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo nekoliko replika. Branko Vukšić, izvolite.
Uvaženi kolega Baranović u svojoj ste raspravi otvorili niz problema koje donosi ovaj zakon i upozorili ste na neke, a ono o čemu ste najviše govorili to je lokalna samouprava i pozicija u kojoj će se ona naći nakon što zakon stupi na snagu. Jedno od bitnih stvari koju je gospodin Linić upozoravao a to je nelikvidnost koju upravo kad je rekao da su jedinice lokalne samouprave, općine i gradovi najveći neplatiše. Kako će sada biti? Vi ste govorili da će biti možda izazvati ovo još veću nezaposlenost. Pitanje je hoće li život u lokalnoj samoupravi stati? Hoćemo li ostati bez onih radnih mjesta koja jedva sad uspijevamo sačuvati? Ako stanu i one najmanje investicije, ako ne bude više novca što će se dogoditi? Na ono što ste upozorili, u svim tim pričama koje ovdje pričamo a vrlo smo malo kritični prema tome, svi, i opozicija i naročito zastupnici iz vlasti je novac koji nam stoji na hrpi koji možemo uzeti a nismo ga uzeli, a to je novac iz europskih fondova. To je ono, rekli su uzmite novac ali pokažite malo truda i znanja. A rekli smo ali nećemo, trud i znanje, što ćemo mi ulagati u trud i znanje i nećemo uzeti taj novac. Drago mi je ovo što ste istaknuli, tako je, javni sektor odnosno realni sektor je privilegiran. Javlja se situacija kao prije, ono situacija između dva rata. Imaš sigurnu službu, državna služba je sigurna i to je jedino što će biti u ovoj državi sigurno. Ovo ostalo je sve pod upitnikom.
Hvala. Odgovor, kolega Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Vrlo kratko, još jedan put ću ponoviti i kroz ovaj odgovor vama na vašu repliku, kolega Vukšić to je potpuno jasno svak onaj tko ne razumije da su u području javnih investicija jedinica lokalne samouprave kapilare koje hrane stablo, taj ne razumije posao i potpuno je izvjesno da će financijska anemičnost jedinica lokalne samouprave kojoj će pridonijeti ovaj zakon, da se ne lažemo dame i gospodo, dovesti i do gubitka poslova, djela poslova posebice građevinske operative ali drugim manjim i srednjim poduzećima koji pružaju robu i usluge jedinicama lokalne samouprave. A to znači lošije poslovanje, svaki privatnik, svaki poduzetnik će u takvoj situaciju posegnuti za onom mjerom koja je nama i svakom normalnome neprihvatljiva, odnosno neželjena a to je otpuštanje radnika i to je činjenica. Sama opća recesija koja je pogodila Hrvatsku kao dio globalne recesije, ali i kao dio naših vlastitih slabosti koje se i danas u ovom Parlamentu iskazuju u raspravi jer već producirala gubitak tisuća radnih mjesta u građevinskom sektoru, pad investicija a mi smo još sebi priuštili što se vidi iz jučerašnjeg teksta o rebalansu da javne investicije padnu za 18% a sami smo u smjernicama za proračun 2014. apostrofirali javne investicije kao jedini izvjesni mehanizam investiranja i gospodarskog oporavka. Dakle, sami sebi pilamo granu na kojoj sjedimo. Hvala lijepa.
Hvala. Nadica Jelaš replika. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Dakle, kolega Baranović vi ste u svojoj raspravi rekli da će ovaj zakonski prijedlog imati vrlo drastične posljedice po jedinice lokalne samouprave doslovno rekli ste da će jedinice lokalne samouprave postati financijski anemične, da će ovaj zakon utjecati na reduciranje mogućnosti da općine i gradovi apliciraju na sredstva za investicije, od odnosno da će se smanjiti obujam realizacije određenih projekata. Dakle, jasno je da će ovaj zakon utjecati na to da će čelnici jedinica lokalne samouprave u većoj mjeri nego što je to dosada bio slučaj morati biti menadžeri, dakle morat će se ponašati poduzetnički. To znači da će načelnici i gradonačelnici u većoj mjeri morati kucati na vrata EU, dakle na europske fondove i financirati lokalni standard europskim novcem. Prije svega tu mislimo na europski socijalni fond. A što se tiče Vlade, Vlada je vezano za ovaj zakon i njegove posljedice pripremila odgovarajući kompenzacijski paket zakona koje će u određenoj mjeri nadomjestiti nedostajuća sredstva po ovome zakonu u tom smislu između ostalog po zakonu će se formirati i fond u kojega će uplaćivati jedinice lokalne samouprave, još nisu do kraja raščišćeni svi kriteriji, dakle izdvajat će 1,5% od poreza na dohodak upravo za formiranje tog jednog alimentacijskog fonda iz kojega bi se financirali projekti jedinica lokalne samouprave. Dakle, uvjetno rečeno za bogate jedinice ili bogatije jedinice fiskalno jače jedinice lokalne samouprave financirat će se izvedba projekata a kad su u pitanju one nešto siromašnije jedinice lokalne samouprave, dakle one sa nižim fiskalnim kapacitetom financirat će se i troškovi pripreme projekata.
Hvala. Odgovor na repliku kolega Baranović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Jelaš, ne možete od ničega napraviti nešto. Cijela suština ove naše priče, ali ne smo u kontekstu ovog zakona nego uopće hrvatske priče je da nam fali otprilike 4 milijarde eura na razini godine. I da sve ovo šta radimo je samo prebacivanje i uzimanje od jednih da bi se krpale rupe na drugoj strani. Anemičan sustav sa neefikasnom javnom upravom, sa nizom zakona koji još nisu izbrušeni nije kondicioniran za povlačenje europskih sredstava. Fond o kojem govorite, mi u Narodnoj stranci Reformisti smatramo nužno potrebnim pa smo s tog razloga i predložili zakon koji predviđa formiranje fonda za financijski support europskim projektima s tim da mi još i uključujemo i realni sektor u taj fond a ne samo jedinice lokalne samouprave jer i on u ovoj situaciji u kojoj jeste nije potpuno spreman da povlači primjerice sredstava iz ruralnoga razvoja, omotnica za poljoprivredu. Suština stvari je da mi prebacujemo novac kojeg zapravo nemamo i da bez stvarnih reformi gospodarske i financijske prirode, odnosno gospodarske i financijske politike, porezne politike nećemo izaći iz ovoga vrzinoga kola.
Hvala. I Josip Borić replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Baranović, slažem se sa vašom raspravu. Iz šupljeg u prazno, ja ću dodat može i iz pustog također u prazno jer Vlada se je ipak dosjetila kako na neki način, indirektan način povećati vlastite prihode jer ako pričamo o 2 milijarde kuna koje idu u potrošnju znamo koliki je PDV na potrošnju, moglo bi se sliti kad bi sve bilo idealno i nekakvih nekoliko stotina milijuna kuna i u državni proračun. A što će se desiti? Imamo situaciju da će i načelnici i gradonačelnici u istoj situaciji biti i zadovoljni i nezadovoljni sa ovim zakonom. Načelnici i gradonačelnici su u rasponu plaća od 9 pa do 20 tisuća kuna, kao osobe njima će plaća porasti, kao načelniku, gradonačelniku koji obnaša tu dužnost. Lokalni proračun će biti siromašniji, manje posla. Za veću plaću gradonačelnika, načelnika možda ćemo manje raditi. To će pokazati praksa. Već mnogi najavljuju prireze koje nisu imali, ako ih imaju povećavat će i stopu prireza. Mnogi najavljuju povećanje komunalnih naknada i svega ostaloga da bi barem koliko toliko nadomirilo ovo što će im uzeti država. I onda na kraju dolazimo u najapsurdniju situaciju a tiče se ovih aktualnih događaja. Zamislite u Zagrebu, gradonačelnik Zagreba njemu će porasti plaća za posao koji ne smije raditi temeljem ovakvog zakona. s jedne strane ne smiješ raditi s druge strane porast će ti plaća. I to dovodi totalno u apsurdnu situaciju jedan ovakav prijedlog zakona. Zato je nelogičan i nije dobar i umjesto da se pokuša naći najbolji dio koji bi nam na neki način svima odgovarao ništa. Imate sistem uzmi ili ostavi i onda dođemo na ovo što ste rekli iz šupljeg u prazno.
Hvala. Odgovor kolega Baranović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Boriću ova pat pozicija u kojoj smo se našli, istina i Bog treba spomenuti to reda radi da se ne zaboravi, nije posljedica neučinjenog ili loše učinjenog u ovom mandatu samo i od ove Vlade, ima ih još sa hipotekom stvaranja ovih općih uvjeta u Hrvatskoj i to dominantnom hipotekom. Ali isto tako ovo o čemu danas govorimo može se sažeti u još jednoj konstataciji koja ide na kritiku ovoj Vladi. Bio sam dio osobno koalicije koja je ušla u ovaj mandat, obećali smo decentralizaciju, a ovo je financijska centralizacija i nema veze sa decentralizacijom koja je obećana građanima ove zemlje pred izbore i to ide na dušu svima nama uključivši i mene koji smo ušli u mandat s tim obećanjem. Hvala lijepa.
Hvala. U ime kluba Hrvatskih laburista Nansi Tireli. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Evo ministar je danas u jednoj svojoj replici izjavio da smo protiv ovog zakona jer ne želimo omogućiti Vladi da pomogne i olakša građanima. Usudit ću se reći da je to vrlo neozbiljna izjava i jednostavno nije točna. Ako netko želi, mora i ako mu je to dužnost da pomogne građanima onda smo definitivno to mi ovdje u Hrvatskom saboru koji dižemo ruke za ili protiv prijedloga određenih zakona. Sve današnje pojedinačne rasprave odnosno replike i stavovi izneseni u ime klubova to moje razmišljanje i potvrđuju. Razlika između predlagateljice zakona odnosno Vlade i nas kao saborskih zastupnika jeste možda samo u tome što mi vezano uz ove izmjene Zakona o porezu na dohodak razmišljamo i razgovaramo malo šire, sagledavamo i upozoravamo na mogući domino efekat koji će ovaj zakon izazvati. Normalno je da ministar razmišlja o prihodima državnog proračuna, ali je isto tako normalno da čelnici lokalne i regionalne samouprave razmišljaju o visini prihoda svojih proračuna. i jedno i drugo razmišljanje i jedni i drugi proračuni utječu i reflektiraju se na kvalitetu življenja hrvatskih građana. Dakle ovim izmjenama povećavamo osobni odbitak i mijenjamo platne razrede i ministar kaže da je razlog izmjene povećanje konkurentnosti i poboljšanje standarda hrvatskih građana koji će oni osjetiti većim mjesečnim primanjima. Konkurentnost, koliko je država konkurentna ako stalno mijenja poreznu politiku? Kakvu sigurnost dajemo investitoru da će mu se investicija isplatiti upravo u onim iznosima njegove studije isplativosti kada čestim izmjenama zakona na to ne utječe on nego utječemo mi. Zakon o porezu na dohodak je od '93.do danas mijenjan 17 puta, dakle porez na dohodak mijenja se u pravilu jedanput na godinu. Slična je situacija s Pravilnikom o načinu obračunavanja u plaćanju porezu na dohodak od nesamostalnog rada, te sa svim onim pratećim zakonima o doprinosima i zakonima o financiranju jedinice lokalne samouprave koji su usko vezani uz sam zakon i primjenu poreza na dohodak. U ukupnim poreznim prihodima države porez na dohodak sudjeluje nešto iznad 2%, drugim riječima prihod od poreza na dohodak ima vrlo mali udio u prihodima državnog proračuna, ali je izdašan i najveći prihod u jedinicama lokalne samouprave. Rekli smo već način na koji se on dijeli, govorili smo o prihodima porezu na dohodak uključujući prirez kakav je bio raspoređen temeljem primitaka u jedinicama lokalne samouprave i države i jedino što možemo reći jeste to da središnja država preraspodjelom prihoda od poreza na dohodak i ovakvim izmjenama i prijedlogom izmjene zakona nominalno ne gubi ništa jer ništa gotovo da nije ni imala. Teško je iskomunicarati, ne teško nego nemoguće ministru financija sa 556 čini mi se jedinica lokalne samouprave kakvi bi prihodi trebali biti i koji bi to prihodi odnosno kakvi porezi svih zadovoljili. Međutim smatram da je ovaj prijedlog zakona trebao imati simulaciju svih mogućih događanja primjenom ovog zakona i s posebnim osvrtom na jedinice lokalne samouprave. Govorimo o tome tko će koliko dobiti više na plaći. Oni koji imaju malu plaću dobit će manje, oni koji imaju višu plaću dobit će više i to je tako i to je loše. Ima dakako manje onih koji dobivaju veću plaću od onih koji dobivaju nižu ili ne dobivaju gotovo ništa, ali to nije dovoljan argument da kažemo da pomažemo građanima iz jednostavnog razloga što htjeli mi to ili ne građani žive u jedinicama lokalne i regionalne samouprave, a tek te jedinice čine jedinstvenu cjelinu. Upravo u tim svojim općinama i gradovima građani plaćaju komunalne naknade, doprinose, vrtiće, od tih općina ili gradova dobivaju ti građani pomoć, socijalnu pomoć ili stipendije. Ako smo rekli da je prihod od poreza na dohodak najveći prihod lokalne samouprave onda je logično da smanjenjem toga prihoda moramo smanjiti i neke izdatke. Koji će to izdaci biti, da li će ih uopće biti, neće odlučiti ministar financija nego ljudi u jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Smanjenjem izdataka svakako će se smanjiti i kvaliteta življenja i to je ona dodana vrijednost o kojoj ne govorimo i koju ne možemo izračunati, ali ako pak izdatke zadržimo u postojećim iznosima onda odnekud moramo namaknuti nove prihode. I upravo takvo povećanje prihoda ono je što iziskuje određene simulacije radi budućih događanja i to je ono što iziskuje bojazan i replike upravo ovakve kakve danas ovdje jesu. Nije dobro da građanima obećamo da će im biti bolje, da kažemo da će ovim zakonom mjesečno dobiti 50 ili 100 kuna više, a da ih ne upozorimo na to da će za mjesec ili dva kada im se poveća prirez komunalne naknade, doprinos ili cijena koštanja vrtića ili kada im dijete ostane druge godine na drugoj ili trećoj godini fakulteta bez stipendije, da im to otvoreno ne kažemo i da ih na to ne upozorimo. Danas je bilo govora i o tome kako jedinice lokalne samouprave imaju velik broj zaposlenih, kako zaposlenici u tim općinama, gradovima i županijama imaju u prosjeku 30% veće plaće ili visoke plaće, da jedinica lokalne samouprave ima previše i ja se mogu sa svime time složiti. Međutim, to nam ne smije i ne može biti argument da bismo zbog toga donosili ovakav zakon. Uvijek su bili, jesu i bit će čelnici ti koji će sa svojim radom, odgovornošću, sposobnošću i ozbiljnošću utjecati na razvoj svojih jedinica lokalne samouprave, ali ne možemo generalizirati stvari i ne smijemo reći da su svi loši, da nitko ne radi i da zbog toga što si netko dijeli veliku plaću moramo jedinicama lokalne samouprave to uzet na način na koji ovim zakonom to namjeravamo napravit i da ćemo na taj način uvest reda. Ako se svi slažemo da jedinica lokalne samouprave ima previše onda ajmo napravit odnosno vidjet koji su to parametri zbog kojih jedinica može ili ne može funkcionirat i ajmo u reformu lokalne samouprave. Ako kažemo da čelnici ne obavljaju svoju dužnost onda ajmo u reviziju samih revizorskih izvješća pa da vidimo koji to čelnik jedinice lokalne samouprave netransparentno troši novac, više od onoga što smije ili može i ajmo ga onda zbog toga i sankcionirat. Mi jednostavno to ne radimo, na kraju kažemo svi su loši, svi su lopovi i predlažemo zakon na način kakav ga predlažemo. To je ono što radimo loše i to je ono što ponavljamo iz zakona u zakon. Simulacija nema, projekcija nema, podataka nema. Sve se svodi na to, to je tako jer smo mi to rekli, to je tako jer smo mi došli do nekakvih izračuna. Kolega Boljunčić je u svojem današnjem izlaganju jako dobro napravio simulaciju koliko se gubi, gdje se gubi, zbog čega se gubi i takva bi simulacija trebala biti upravo i o ovom prijedlogu zakona da bi se o njoj moglo … na kvalitetan način i raspravljat. Jesmo li napravili simulaciju zaposlenih i njihovih bruto plaća da vidimo koliko će ovaj zakon ustvari naštetiti ujednačenom razvoju regija, imaju li svi građani uistinu u svim županijama plaće kao što to ima grad Zagreb? I kad govorimo o nekakvim brojkama, onda govorimo o brojkama na nivou države, ali si nismo uzeli vremena da raspravimo o tome koliko će se i na koji način to reflektirat u pojedinoj županiji. Težimo ujednačenijem razvoju, ravnomjernijem razvoju, a s druge strane ne poduzimamo ništa da te razlike koje su iz dana u dan sve veće i veće smanjujemo. U gradu Zagrebu plaće su 14% veće od prosječne plaće i grad Zagreb jedini prelazi hrvatski prosjek. Slijedi Zagrebačka županija s prosječnom plaćom 3% manje od prosjeka i Istarska sa 6% manje od prosjeka. U Brodsko-posavskoj djelatnici imaju 19% niža primanja od prosjeka Hrvatske, Virovitičko-podravskoj 18%, a u Bjelovarsko-bilogorskoj 17%. Indeks razvijenosti, grad Zagreb 186%, Zagrebačka 124%, Virovitičko-podravska 5,56%, Bjelovarsko-bilogorska 23% i Brodsko-posavska 18,4%. Dakle ovakvim smanjenjem plaća gdje su razlike u prosjeku plaća izuzetno velike, gdje su indeksi razvijenosti po ovome izuzetno velike, bogate županije, visoko razvijene županije činimo još razvijenijima, a one manje razvijene još manje, nedostatno da bilo što u svom poslovanju poboljšamo. Sljedeće na što ću se vrlo kratko referirat jeste predujam poreza na dohodak. Ovim se izmjenama ima uplaćivati na temelju utvrđivanja dohotka od posebnih vrsta imovine, konkretno prodajom otpada u iznosu od 12% Pozdravljam i jedino što mogu reći je to da kažem konačno, jer je to trebalo bit napravljeno već puno, puno ranije. Međutim, puštajući na snazi i uvažavajući Zakon o održivom gospodarenju otpadom na način na koji je on to propisao dozvoljavanjem jednokratnih uplata, isplata u gotovini do iznosa od sto kuna, puštajući da se u 5 minuta napravi 14 izlaznih faktura po 100 kuna. Problem što se tiče otpada nismo riješili. Ministre jučer ste imali sastanak sa djelatnicima iz Unimera Čakovec, jako ste dobro upoznati sa problemima koji se javljaju. Na ovaj zakon stavit ćemo amandman u onom dijelu da se isplate vezano za prikupljanje otpada moraju isplaćivati isključivo na tekući i žiro račun građana, da se pritom pri svakoj isplati mora obračunati 12% pretporeza. I to je jedini model kojim možemo sakupljanje otpada staviti u kakvu takvu regulativu, stavit ga u granice zakonitosti i da isključimo sve one moguće probleme koji se oko otpada javljaju s tim više što će problem u otpadu biti i dalje. Zabrinjava me što će pravni subjekti koji vrše otkup otpada morat ispunjavati sve one JOP obrasce za obračun drugog dohotka. Mislim da je to užasno veliki posao. Pitam se kako će ljudi koji poreznih uprava dobivaju milijunske štete, odnosno kazne za nešto što uopće nije bilo u zakonu uspjeti bilo koga zaposliti da bi izvršavao sve ovo. I nadam se da ćete amandmane koje budete dobili na prijedlog ovog zakona pažljivo pročitati, napraviti sve da ih implementiramo ovdje u ovaj zakon. Laburisti ovakav zakon bez projekcija, bez ozbiljnosti ne mogu prihvatiti i glasat ćemo protiv.
Hvala. Imamo dvije replike. Petar Baranović, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegice Tireli. Vi ste u svom izlaganju jednako kao i svi ostali, pa i ja spomenuli uskraćivanje sredstava s nedostatnim kompenzacijskim mjerama prema jedinicama lokalne samouprave i spominjali ste jednako kao i drugi, kao i ja, tako i vi koje posljedice iz toga mogu izići, a svi smo zaboravili na jednu. Pa evo ja ću vas kroz ovu repliku podsjetiti šta će napraviti one jedinice lokalne samouprave koje nisu do sada bile kreditno zadužene do razine iznad koje im suglasnost za daljnje zaduživanje daje Ministarstvo financija. U ovakvoj situaciji će posegnut za kreditima i dizat će ih. Krediti dobiveni od banaka koje se u određivanju kamatne stope na cijenu kapitala u Hrvatskoj nisu baš iskazali u ovih zadnjih 20 godina, pa ćemo uz kategoriju iracionalnog zaduživanja građana koji su mudri političari zacrtali kao trasu prije nekih dvadesetak godina, odnosno petnaest. Ne dvadesetak, punih dvadeset pa ćemo kroz politiku zaduživanja države sad imati kategoriju intenzivnog, odnosno zaduživanja do maksimuma jedinica lokalne samouprave tako da cirkus sa zaduživanjem Hrvata u svim razinama od pojedinca do države bude kompletan, tako da bude kompletan i da se još više sunovratimo u dužništvo. A te iste banke koje su neki genijalci dali u ruke stranom kapitalu nakon šta su ih sanirali poreski obveznici će svu dobit koju pokupu i na taj način u Hrvatskoj plasirati kao jeftin kapital u svojim matičnim rezidentnim državama gospodarstvu pod puno povoljnijim stopama, razvijat će svoje gospodarstvo, a mi … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor kolegice Tireli, izvolite.
Zahvaljujem kolega Baranović na replici. Da, posljedice će bit velike i usudim se reći teško sagledive. Sankcionirat ćemo to i dugo, dugo vremena. Pitanje je što ćemo uspjeti. Problem kod nas uvijek je isti. Donosimo zakone bez da radimo analitiku i projekcije što će ti zakoni uistinu donijeti i čime će reflektirati na kraju prema svima onome kojeg se taj zakon tiče, od onog najvećeg do onog najmanjeg. Generaliziramo stvari. Jednog rasteretimo, drugog opteretimo. U ovom slučaju i to što ste rekli za kredite slažem se s vama. Ukoliko su jedinice lokalne samouprave i prijavile određene projekte koje treba sufinancirati u ovom trenutku petnaestog, do 15.11. smo morali dati projekcije nekakvih proračuna, sa prvim, petnaestim, odnosno u nekakvom kontinuitetu uplata temeljem poreza na dohodak izgubit će određena primanja. Kumulativu će izgubit godišnja primanja. Taj novac nedostaje i onda nakon takve prakse mi pričamo o konkurentnosti. Ako naše jedinice lokalne samouprave zbog čestih izmjena i ovakvih izmjena zakona ne mogu napravit projekciju za sljedeću godinu ja se uistinu pitam kako će to napravit kvalitetno bilo koji strani investitor. I onda kažemo da je ovaj zakon donesen ili da ga donosimo zbog jačanja konkurentnosti. Neozbiljni smo, u konačnici neodgovorni i uistinu ne mislim da je ministar taj koji je kriv za ovo. Jednostavno mora spasit ono što se spasit da. Ali spašavanjem jednoga uništavamo puno drugih.
Hvala. Ivica Mandić, izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažena kolegice. Pa ja ne znam da li sam vas ja dobro razumio ili nisam, pa evo imat ćete priliku da mi to objasnite. Vi ste rekli sa ovim porezima, ovim novim promjenama da će jedinice lokalne samouprave koje su bile bogatije bit će još bogatije a siromašne još siromašnije. Mislim da ova vaša konstatacija nije točna jer jedinice lokalne samouprave čiji su proračuni puno veći i nominalno će biti puno veći izdaci nego ovdje. U jednom dijelu svoje rasprave ste rekli da država oduzima. Ne, država je tu samo transfer novaca poreznih obveznika prema jedinicama lokalne samouprave. Jedinice lokalne samouprave bit će uskraćene za dio sredstava ali taj novac ide prema građanima kojima će definitivno, zaposlenicima, plaće porasti definitivno. Koje će to konzekvence biti dalje na proračunu? Ali sigurno je da će zaposlenici radnici imati veće plaće. A kad smo već kod plaća i kod trošenja ja uvijek više vjerujem da ću ja svoj novac bolje potrošiti nego bilo koji gradonačelnik. Ovdje nijednog trenutka nismo govorili o tome koliko su racionalne i koliko su funkcionalne jedinice lokalne samouprave. Evo pa ovo mi posebno objasnite kojom računicom je više-manje?
Hvala. Odgovor, Nansi Tireli.
Zahvaljujem. Pa kolega Mandić, ne, rekla sam, nisam govorila o jedinicama lokalne samouprave u onom kontekstu tko je bogatiji bit će još bogatiji nego o građanima i vezano za porezne razrede i povećanje osobnog odbitka. Dakle, ne u kontekstu jedinica lokalne samouprave nego u kontekstu onih koji evo primaju plaće. Konzekvenca, da, biti će ih. Ali kakve će biti? Da li mi to znamo? Imamo izračune, koliko će to građani dobiti? Koliko će to građani dobiti više? Sa kojom to cifrom baratamo? Da li je neozbiljno ili ozbiljno od nas kad kažemo građani će dobiti više, a to da li će onda netko u jedinici lokalne samouprave dignuti prirez, ukinuti naknadu za vrtić ili ukinuti stipendiju ili neće više davati socijalnu pomoć najugroženijima kojima je dosada davao zato što nema novaca, tko to može reći? Nitko jel' tako? Dakle, pričamo o jednom zakonu koji će u određenom trenutku donijeti do toga da će čelnici u jedinicama lokalne samouprave morati donijeti odluku što i kako ću, ako imam manji prihod a izdaci su mi isti onda si ja postavljam pitanje vjerojatno kao i vi i bilo tko drugi da smo u toj situaciji da bi podmirio određene izdatke i obaveze koje imam, a imam manje prihoda što ću napraviti? Ili mogu uzeti kredit ili ako imam nekakvog modela povećat ću nekakva davanja da bi namaknuo sredstva na isti način kao što radi država. Ako državi u proračunu nedostaje novac dignimo 2, 3 % veći PDV pa ćemo od onoga što smo prodali pomnoženo sa tih 3% povećanja u državni proračun nešto namaknuti. I onda kada to isto naprave čelnici u jedinicama lokalne samouprave zato što im je netko uzeo određena sredstva e onda za njih kažemo da su neodgovorni, da ne znaju, da ih nije volja ili ne znam što drugo.
Hvala lijepo. U ime Kluba zastupnika HSU-a Željko Šemper, izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicom, kolegice i kolege. Na početku svoje rasprave želim podsjetiti sve nas kakva je bila procedura nakon prijedloga Ministarstva financija oko izmjene ovog Zakona o porezu na dohodak. Najprije smo iz medija saznali za prijedlog o povećanju iznosa osnovnog osobnog odbitka s 2200 kuna 2600 kuna, ali samo na plaće. O povećanju osobnog odbitka na mirovine nigdje nije bilo ni riječi što je kod umirovljenika i umirovljeničkih udruga izazvalo neugodno iznenađenje. Uvijek se kod povećanja osobnog odbitka za plaće paralelno dizao i osobni odbitak za mirovine. Zbog toga je HSU morala reagirati i Vladu podsjetiti da je napravila grešku u koracima. U ovom prijedlogu izmjena i dopuna ta zaboravnost je ispravljena i osobni odbitak na mirovine povećan je sa 3400 na 3800 kuna. Takva izmjena je medijski predstavljena, a tako su shvatili i umirovljenici sa nižim primanjima kako se radi o povećanju mirovina kod kojih oni ne dobivaju ništa već debeloj guski mažemo vrat. Naime, radi se prije svega o smanjenju ili oslobađanju plaćanja poreza onih umirovljenika koji su dosad imali veće mirovine od 3400 kuna. Tako će nakon ove izmjene osobnog odbitka umirovljenika svi oni s mirovinom od 3400 do 3800 kuna biti oslobođeni plaćanja poreza, što je mjesečno od 0 do 48 kuna, a za toliko će im se povećati mirovine. Važno je podsjetiti se kako je i prije 10 godina osnovni osobni odbitak za umirovljenike iznosio 2550 kuna pa se 1. travnja 2004. godine povećao na 3000 kuna. Nakon tog povećanja su još bila 2008. sa 3000 na 3200 i 2012. s 3200 na 3400 i sada prema ovom prijedlogu 1.01.2015. godine s 3400 na 3800 kuna. Ovom izmjenom oko 75 do 80 tisuća umirovljenika više neće plaćati porez na dohodak, a procjena je da će oko 150 tisuća umirovljenika zbog toga dobiti povećanje mirovina. Ovom izmjenom prema procjeni predlagatelja prihodi od poreza na dohodak umirovljenika smanjili bi se na godišnjoj razini za oko 136 milijuna, a moja je procjena da će to biti nešto manje. S obzirom na problem deficita državnog proračuna i kako bi se nadoknadio barem jedan manji dio manjka poreznih prihoda izmjenama ovog zakona predlaže se i oporezivanje kamata na štednju. Oko tri milijuna građana u bankama ima štednju u iznosu od oko 173 milijardi kuna, a njih oko 50 tisuća ima oročeno 75 milijardi kuna ili 43% ukupne štednje. S obzirom na vrlo niske hrvatske mirovine malo je vjerojatno da u tih 50 tisuća štediša ima koji umirovljenik. No, prema predloženim izmjenama sva kamata na štednju bi se oporezivala po stopi od 12% istodobno sa isplatom ili pripisom kamata i to neovisno o iznosu a tako plaćeni porez bi se mogao iskazati u godišnjoj poreznoj prijavi. Oporezivanja bi bili oslobođeni primitci po osnovi prinosa na životno osiguranje sa obilježjem štednje, mogući prinosi na dobrovoljno mirovinsko osiguranje i kamata obračunata po viđenju na transakcijskim računima ako ne prelazi iznos od 0,5% godišnje. Po nama bilo bi bolje da se do određenog iznosa, određenog cenzusa kamata tih malih štediša ne oporezuje. Među umirovljenicima sigurno ima štediša koji su nešto uštedili za starost, dobili prilikom odlaska s posla neku otpremninu i čuvaju za crne dane, a sigurno je da nisu vječni pisanju godišnjih poreznih prijava. S obzirom na niske mirovine i vjerojatno male iznose poreza na kamate po godišnjoj poreznoj prijavi vjerojatan je povrat preplaćenog poreza. Zbog toga očekujemo puno primjenu informatike i da porezna uprava na kraju godine izvrši godišnji obračun korištenjem obrasca IOPPD obrasca i obveznicima dostavit informativni izračun poreza na dohodak bez pisanja ikakvih godišnjih poreznih prijava. Kako je poznato da ukupni rashodi za mirovine godišnje iznose oko 36 milijardi, da se doprinosima zaposlenih prikupi svega 19 milijardi, ostatak od 17 milijardi dolazi iz državnog proračuna odnosno prikupljenih poreza. Zbog povećanja osobnog odbitka za umirovljenike klub zastupnika HSU će podržati ovaj prijedlog. Hvala.
Hvala. Imamo jednu repliku, Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Šemper, jeste vi svjesni ustvari obmane koju ovaj zakon daje i nudi, i jeste svjesni da ćete podrškom ovoga zakona vjerojatno izazvati reakciju u vašem gradu u Koprivnici da će možda Grad Koprivnica morati uvesti neke namete građanima, možda prirez, možda nešto drugo. Kako ćete to obraniti, štiti u vašem gradu Koprivnici, kako ćete to braniti u ime svojih kolega iz HSU-a u Gradu Križevcima, u Đurđevcu, u Bjelovaru, u Dugom selu, na drugoj izbornoj jedinici? Baš me zanima. Zbog 48 kuna koje će dobiti umirovljenici više o kojima ste govorili ili možda zbog onih tisuću i nešto kuna koliko će dobivati više građani Hrvatske koji imaju tu sreću da imaju veću plaću. Ne znam dal ste postavili možda na vagu ove dvije činjenične stvari i da li ste dobro odvagnuli u tom dijelu? Kao ćete to pred svojim građanima braniti, baš me interesira. Mislim da nije dobro podržavati ovakav zakon ako on nosi i nanosi štetu gradovima, općinama, građanima gdje živimo, evo vi isto tako konkretno u svom gradu.
Hvala. Odgovor kolega Šemper.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Hrg, mi prije svega brinemo da umirovljenici nisu ostali bez povećanja osobnog odbitka i to je bio naš prvi zadatak. U svojoj raspravi sam naveo četiri godine unatrag u deset godine kad su se povećavali osobni odbici za plaće, povećavali su se i za mirovine. Niko se neće sa time obogatiti i ono manje poreza koliko će umirovljenici dobiti to lokalni proračuni neće osjetiti. Ono za što ste vi zaduženi i obvezni pa vi ćete ja se nadam pronaći rješenja i rješenja uvijek ima, negdje ćete uštedjeti ako baš se treba, a dignut ćete možda i kakav kredit. Kak je Koprivnica digla kredit za 30 milijuna pa je morala napraviti palaču pravde, a tih novaca nije bilo. Da bi dobili vojarnu, a ostali gradovi su dobili to besplatno. Prema tome vjerujem da će se lokalna zajednica na određeni način pobrinuti. I ja ovdje čitav dan slušam i meni se čini više da mi raspravljamo o Zakonu o financiranju jedinica lokalne i područne regionalne samouprave. Ovo je jedan zahvat, odbitak za mirovine posljedica isto odbitka za plaće. I da li bi bilo bolje da smo mi ovdje zastupali i šutjeli i da se na mirovine nije osobno podigao. Mislim da to ne bi bilo u redu. Velim niko se neće od toga obogatit ali je u redu da se paralelno osobni odbitak diže i za mirovine. Hvala.
Hvala i vama. U ime kluba zastupnika SDP-a Draženko Pandek. Izvolite kolega.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege. Uvodno mogu reći da će klub SDP-a podržati ove izmjene i dopune Zakona o porezu na dohodak. Podržat će ih jer su ove promjene usmjerene i na povećanje konkurentnosti ali prvenstveno rekao bih na povećanje potrošnje u zemlji i na povećanje mase plaća kod većine poslodavaca. Kad kažem mase plaća prvenstveno mislim naravno na povećanje neto iznosa plaća. Najvažniji efekt koji će se ovim izmjenama postići je da će se osobni odbitak podignuti na razinu od 2 600 kuna. Porezna stopa dakle od 12% nastavit će se primjenjivati na bruto plaće iznad 2 600 do 4 800, dakle dok bi se ova stopa od 25% primjenjivala na bruto plaće od 4 800 do 13 200 kuna. Ove razlike čitam stoga što treba istaknuti da se bruto plaća iznad 3.200 kuna bi se sada oporezivala po stopi od 40%, a upravo će ovi radnici dakle ako bi se sve druge stope zadržale jednakima upravo će najbolje proći oni radnici koji su imali bruto plaću između 8.800 i 13.200 kuna koja je do sada zahvaćala porezna stopa od 40% koja je očito bila prenisko određena. Ali treba istaknuti da će s ovom mjerom postići i da radnici sa minimalnom plaćom više neće plaćati niti kune porez, dakle minimalna plaća će biti oslobođena poreznih davanja. Kada govorimo o izračunima, izračuni također pokazuju da oni koji su do sada imali bruto plaću od 6.000 kuna dakle neto oko 4.900 će imati na godišnjoj razini veću plaću nešto preko 1.400 kuna. I kako je ministar sam govorio dakle ti izračuni pokazuju da je ta grupa nekako zaposlenika i najbrojnija. Dakle ako nekome na kraju godine date 1.400 kuna ne bih rekao da je to sasvim zanemariv iznos. Osobno ja se ne bi ni malo bunio da dobijem takvu božićnicu. Radnici sa dosadašnjom neto plaćom od oko 8.800 kuna će na godišnjoj razini imati veću plaću za oko 1.800 kuna, a najviše će profitirati onaj dio srednjeg sloja koji je imao neto plaću oko 12.000 kuna koji mogu očekivati oko 900 kuna mjesečno veće plaće. Premda bi prva primjedba mogla biti da one sa najnižim primanjima ova mjera neće imati dovoljno pozitivne učinke, treba ipak reći da niti jedna porezna mjera koja se poduzima niti promjena na njih ne može imati veliki učinak jer osobe s manjim primanjima logično niti ne plaćaju iznose poreza. No određene učinke će imati i na njih. Mi u klubu SDP-a opravdano očekujemo da će ova mjera otvoriti mogućnost za povećanje plaća gotovo milijun zaposlenih . mislimo da će veliki broj ljudi ovim izmjenama doći do određenog daha u osobnim financijama, da će ova mjera imati i pozitivan učinak na povećanje potrošačkog optimizma i da će dati poticaj potrošnji, a time onda posredno na taj način i proizvodnji. Kao promjena poreznog … nalazimo opravdanim snižavanjem stope poreza na dohodak dakle rasterećenje dohotka od rada. Kao što se navodi u stručnoj literaturi činjenica je da Hrvatska slovi za jednu od najopterećenijih zemalja porezom na dohodak u Europi. Pogotovo je to slučaj kada je riječ o ovoj najvišoj stopi poreza na dohodak od 40%. U relevantnom časopisu za ovo području časopisu Računovodstvo i financije našao sam podatak da je Hrvatskoj najviša stopa poreza na dohodak iznad prosječne najviše stope poreza u EU koji iznosi nešto malo preko 37%. Također kao što se ističe pragovi za određivanje najviše porezne stope u Hrvatskoj su vrlo, vrlo niski u usporedi sa europskim zemljama. Radnika koji stvaraju neto plaću od 8.800 kuna mjesečno odnosno ispod 14 tisuća eura godišnje već zahvaća najviša ta porezna stopa. Ako pogledamo pojedine razvijene članice EU granica Austrija postavlja na nekih 60 tisuća eura godišnje oporezivog dohotka u Italiji na 75 tisuća dok je u Njemačkoj na oko 250 tisuća eura. Kada gledamo ove mlađe članice EU koje su u biti nama prava konkurencija s kojima se treba uspoređivati kada govorimo o privlačenju investicija i natjecanju u kompetitivnosti one imaju radno stimulativne stope poreza na dohodak poput recimo Bugarske koja ima 10%, Litve 15%, Mađarske i Rumunjske 15%, Češke 22, Latvije 24 i Slovačke 25%. Kada govorimo onda o susjednim zemljama Balkanskim zemljama i van EU Crna Gora ima stopu od 9%, Makedonija 10, BiH 10 također, a Srbija 15%. Dakle rekao bih da očito i mi moramo vršiti prilagodbu k manjem opterećenju rada. Ako moramo povećavati porezne prihode onda mislimo da to mora biti porez koji će u većoj mjeri opterećivati imovinu i kapitalne dobitke. Pogotovo smo mišljenja da bi trebalo nastojati smanjiti opterećenje rada srednjeg sloja. Inženjeri raznih struka, arhitekti, liječnici ali i druge osobe sa VSS spadaju nekako većinom u taj srednji sloj. I to je dio radne snage koji može svojim radom stvoriti najviše dodane vrijednosti. Te ljude je objektivno nužno smatramo čim više stimulirati,njihovo zapošljavanje potaknuti i stvarati uvjete da ostaju u zemlji i da ju čine konkurentnijom i efikasnijom. Stoga je smatramo ovo korak u dobrom smjeru. Kada sam govorio da je ona stopa od 40% bila prenisko postavljena treba reći da ovi ljudi o kojima sam govorio visokoobrazovani profesionalci i stručnjaci ne spadaju sa svojim plaćama ako su 10, 11 tisuća neto ne spadaju sigurno ni po hrvatskim kriterijima u nekakav bogati sloj koji si može priuštiti svakakve luksuze. To su isto ljudi koji možda nemaju osnovnih nekakvih egzistencijalnih problema oko plaćanja režija ili hrane, ali u svakom slučaju to su ljudi koji se ne mogu gotovo nikakav luksuz priuštiti, a mislim da kao što sam rekao treba napomenuti da je taj dio radno aktivnog stanovništva koji stvara u biti najveći dio našeg BDP-a. Paralelno sa povećanjem neoporezivog dijela dohotka povećava se i osobni odbitak umirovljenika s 3.400 kuna na 3.800 kuna mjesečno čime se smanjuje i porezno opterećenje umirovljenika. Kako se ovim prijedlogom nadalje predlaže i povećanje osnovnog odbitka za porezne obveznike koje imaju prebivalište i borave na području jedinica lokalne samouprave razvrstanih u prvu skupinu po stupnju razvijenosti te one koji pripadaju na područje jedinice lokalne samouprave u drugoj skupini po stupnju razvijenosti smatramo zaključiti da ovaj prijedlog predstavlja zaokruženu cjelinu kojom se povećavaju prihodi značajnog broja zaposlenih posebno onih koji spadaju u najpropulzivniji i najkreativniji dio radne snage, ali se pomaže umirovljenicima osobama s nižim primanjima ali i osobama koji žive na tim područjima koja su slabije razvijena. Jedna od mjera dakle koja se ovdje predviđa je i oporezivanja kamata u okviru dohotka od kapitala po stopi od 12%. Dakle prema podacima HNB-a kao što je bilo obrazloženo i … iznos kamata po štediši iznosi 45 000 kuna prosječno. Dakle na isplaćeni iznos ti porezni obveznici dakle bili bi sad u obvezi platiti oko 5400 kuna poreza. Naravno, svako porezno opterećenje se neće svidjeti onome koji je njime pogođen, ali smatram da je ipak u današnjoj situaciji ovime učinjena određena dobra mjera u vaganju koliko se određeni dohodak može opteretiti, a treba naglasiti da se tu ne radi o oporezivanju iznosa štednje, da ne bi bilo zabune možda bi to netko mogao pogrešno protumačiti, već o oporezivanju dakle čiste kamate, čiste one dobiti na glavnicu. Vjerujemo da će ta mjera imati učinka i na povećanje ulaganja, tj. preusmjeravanje novčanih sredstava i čiste štednje u druge oblike ulaganja koji bi mogli imati veće efekte na gospodarstvo, recimo poput ulaganja u obveznice i dugoročnije investiranje u društva kapitala jer su ovdje u ovom prijedlogu zakona za takve oblike ulaganja predviđeni izuzeci od oporezivanja. S tim u vezi evo … dakle … predlaže taj izuzetak u oporezivanju u odnosu na kamate na obveznice te odnosu dakle na primanja po osnovi prinosa na životno osiguranje s obilježjem štednje. Od 1. siječnja dakle predlaže se oporezivanje kapitalnih dobitaka. Iz prijedloga izmjena zakona može se zaključit da je namjera u najvećoj dakle mjeri oporezivanje dobitaka ostvarenih špekulativnom kupnjom i prodajom. Vjerujemo čak da će ova mjera pozitivno utjecati na veće dugoročno investiranje s obilježjem štednje, dakle zato jer se oporezuje samo onaj kapitalni dobitak ostvaren u 3 godine od kupnje određenog financijskog instrumenta do prodaje. Dakle ukoliko imate uložene novce na duže vrijeme, nešpekulativno to neće podlijegati oporezivanju. Posebno u klubu SDP-a pozdravljamo činjenicu da se prema ovom prijedlogu ne oporezuje dohodak od kapitala ako su ti primici ostvareni po osnovi radničkog dioničarstva. Također pozdravljamo i prijedlog da se dohodak od kapitala ne utvrđuje po osnovi dividende u udjelu dobiti ako su dakle dividende i ti udjeli iskorišteni za uvećanje temeljnog kapitala društva. Vjerujemo evo da će ta mjera imati pozitivan učinak na povećanje investicija. Škoditi sasvim sigurno neće. Prema prijedlogu, nadalje, drugim dohotkom će se smatrati primitak utvrđen kao razlika između vrijednosti stečene imovine i dokazane vrijednosti sredstava za njezino stjecanje. Ta izmjena će vjerujemo imati pozitivan učinak na sprečavanje poreznih utaja i porezne evazije. Do sada je dokazivanje poreznih utaja i dokazivanje da je određena imovina potjecala iz sivog područja bilo … sa popriličnim teškoćama. Ova odredba bi vjerujemo trebala pomoći da se i takvi prihodi lakše i efikasnije oporezuju, dakle porezna će sada samo trebati utvrditi kolika je imovina, da li je pokrivena sa određenim realnim prihodima. Ako ne, razlika će se oporezovati sa najvišom poreznom stopom. Kao još jednu pozitivnu novost svakako iznijet ćemo i činjenicu da veliki broj poreznih obveznika više neće morati podnositi godišnje porezne prijave. Naime, uvođenjem posebnog postupka utvrđivanja godišnjeg poreza na dohodak koji se odnosi na porezne obveznike koji dakle imaju sad obvezu podnošenja porezne prijave te na porezne obveznike koji bi … ostvarili pravo na povrat. Sad tu obvezu podnošenja rješava umjesto njih Porezna uprava, znači sad Porezna uprava za jedan veliki broj obveznika koji su to dosad morali sami činiti preuzima tu obvezu. Ovo rješenje smatramo pogoduje ekonomičnosti postupka, ali i efikasnosti postupanja. Postupak će se ubrzati i postati jeftiniji, a također će uvelike olakšati strankama ostvarivanje njihovih prava. Kako procjenjujemo da će sve ove mjere koje se predlažu imati pozitivne učinke na olakšanje života građana zaposlenih i umirovljenika dakle veće plaće i mirovine, povećanje potrošnje, ekonomičniji i efikasniji porezni postupak, a nadamo se i povećanje investicija i konkurentnosti u međunarodnom okruženju kad govorimo o Hrvatskoj. Klub SDP-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Prelazimo na replike. Branko Hrg izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Pandek, povećanje potrošnje, bolje pozicioniranje u okruženju bit će više investicija. Pa nisam više danas čuo demagogije i obmana, a bilo je jako puno toga od toga. O čemu mi govorimo? Ministar je rekao da je najviše u onih milijun zaposlenih koji dobivaju plaće onih sa plaćama od 3-4 tisuće kuna, nije rečeno u postotku koliko je to. Rečeno je da oni koji dobivaju 15 i više tisuća negdje oko 80 tisuća. I stvarno će se dogoditi bum u potrošnji kada ovih par stotina tisuća sa 40, 50 kuna većom plaćom mjesečno krenu u trgovine, strašan bum. Imat će negdje godišnje od 400 do 1000 kuna veći prihod. A ona kategorija ljudi koji imaju, hvala dragom Bogu, da Bog da svi tako imali plaće 15 i više tisuća kuna, oni će imati 12 i više tisuća kuna godišnje više prihoda. Govorimo o 80 000 zaposlenih od milijun, po riječima ministra. I vi očekujete potrošački bum i govorite o tome kako je to pozitivan zakon, kako ga treba podržati jer će biti svima plaće veće. Ma normalno da svi želimo veće plaće, ali nemojmo prodavat demagogiju, nemojmo obmanjivati javnost jer ćemo te iste građane što cijeli dan ovdje govorimo svi opteretiti na drugoj strani i na kraju će platit više i to je istina i zato upozoravamo na to i kažemo da ovaj zakon treba povezati sa drugim zakonima i donijeti konačno nekakva rješenja. Ovo što se ovdje radi nije dobro.
Hvala. Odgovor kolega Pandek, izvolite.
Zahvaljujem. Ja bih ipak molio da se držimo na jednoj razini koja je dostojna Sabora da ne pričamo ovdje jednima, drugima, o demagogiji. Jer bi mogli onda svašta reći i o mandatima koji su bili i prije 2009. itd. itd. Ali dobro. Što se tiče vaše replike da ovo neće potaknuti potrošnju. 2 milijarde kuna će ostati više građanima u džepu. Vrlo je visoka vjerojatnost, gotovo sam siguran da će najveći dio toga ti građani potrošiti. Dakle, to će sasvim sigurno završiti u potrošnji, a to ćemo, dakle vidjeti po statističkim pokazateljima iduće godine. A ako, gledajte ako ste vi protiv toga da ostane 2 milijarde kuna više građanima u džepu, predlažem da raspišete referendum, pa da onda vidite kako će to proći. Eto, hvala.
Hvala. Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Pandek, rekli ste da će građanima temeljem, dakle povećanja porezne stope, odnosno iznosa na plaće ostati dvije milijarde kuna. Slažem se s time i rekli ste da će time zapravo građani biti prezadovoljni pa će se povećati i potrošnja. No, kako ste sigurni, kako ste baš toliko sigurni, a zapravo postoji velika neizvjesnost kamo će to građani potrošiti. Vi znate koliko, da je 320 000 građana sa blokiranim računima. Od koga? Hoće li namiriti Telecom, hoće li namiriti bankovne dugove itd. Neće se puno povećati potrošnja. Osim toga, kako niste uopće komentirali možebitnu reakciju lokalnih samouprava koje će zbog nedostatka sredstava koje dotiču iz ovog doprinosa, poreza na doprinos, koje će imati smanjenje prihode i podići će ili prirez ili će povećati cijenu vrtića ili ostalih usluga komunalnih na koje ima pravo lokalna samouprava. I onda će ta sredstva koja su oslobođena kako vi kažete 2 milijarde otići opet na drugu stranu ne u potrošnju. Ja ne bih bio tako siguran da će to povećati potrošnju, pa će to biti kotač zamašnjak hrvatskog gospodarstva itd. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Odgovor kolega Pandek.
Zahvaljujem. Dakle, u biti ste potvrdili manje-više sve će, dakle završiti u potrošnji i smanjenje duga bez obzira što je to teška situacija kad je netko dužan, ali smanjenje duga je sasvim sigurno određeno olakšanje. Što se tiče, dakle lokalne samouprave, ja sam pokušao kontaktirati Ministarstvo regionalnog razvoja. Rekli su da će, dakle određene kompenzacijske mjere ići ka olakšanju pozicije tijela lokalne samouprave. Na primjer, mislim da se predlaže da će porez na promet nekretnina u većoj mjeri sada ići u korist jedinica lokalne samouprave. Ali velim i ministar je sam rekao da ipak kad govorimo o ukupnoj situaciji u državi jedinice lokalne samouprave su raspolagale na kraju godine sa nešto većim likvidnim sredstvima nego, pa čak rekao bih i od građana. A opet, sve to građani na kraju plaćaju, sve nas. I lokalnu samoupravu i ovo. Dakle, nije problem uzimanja od lokalne samouprave, dakle svi mi uzimamo od građana, a moramo probati i država i jedinica lokalne samouprave to se apsolutno slažem, svima stoji kritika da moramo čim više pokušati taj njihov položaj olakšati i čim manje uzimati svi zajedno.
Hvala. Valter Boljunčić, izvolite.
Hvala. Pa ja sam dobro slušao sve rasprave. Ma ne znam jeste li vi shvatili. Nije problem ovdje da je netko protiv toga da se građanima povećaju osnovice, tj. da im se smanji porez na dohodak. Pitanje je tko će platiti ceh, kratko i jasno. To je osnovno pitanje. Znači da li će ga platiti lokalna zajednica koja uz to jedva živi. To što je možda negdje likvidna to mi je čudno, svi idu u rebalanse, smanjuju a razlog je tome što ne može dignut kredit za potrošnju, nego čisto namjenski i u određenim vrijednostima. Druga stvar. Rekli ste da će se smanjiti cijena rada. Neće, zato što bruto ostaje isti. Znači, cijena rada se neće smanjiti i konkurentnost po pitanju rada se ne povećava ama baš ništa po tom pitanju. Potrošnja koja se da. Pogledajte malo naročito što se puno troši na hranu. Većina hrane koja se kupuje je uvoz. Znači, sa ovim novcem mi ćemo sufinancirati proizvođače u drugim zemljama svidjelo se to nama ili ne. To je jedna stvar. Druga stvar, većina socijalna država znači da svi plaćaju, a manji broj ljudi upotrebljava nešto što bi inače jednog pojedinca došlo koštati skupo, naročito ovaj sloj građana koji ima manje plaće zahtijeva ili su mlađe obitelji sa djecom pa im treba vrtić ili imaju možda kupnju prvog stana. Po ovome čak se tih 5% ukidam, nego se plaća PDV. Druga stvar, ono što sam rekao prije. Dvije milijarde ako ide u potrošnju 500 milijuna ide državi. Ako temeljem toga neko poduzeće posluje bolje ima dobit opet plaća porez državi. Dakle, država ovdje uzima novac iz lokalne zajednice. Po jednom čistom proračunu svakom građaninu Hrvatske uzet će se 125 kuna. Mom gradu će uzeti 7 i pol milijuna kuna koji će ići u prihod PDV-a, a ne u porez na dohodak. To je dakle, ta bila stvar. Prema tome, što kažete da će se povećati investicije. Investitor traži da se porezi ne mijenjaju, investitor traži da ima sređeno zemljište, investitor traži da imate prostorne planove. Prostorni planovi se rade iz ovih sredstava. Isto tako kao i intelektualne usluge šta netko misli da lokalna zajednica baca novac kako se sjeti. Znači, pitanje je tko će platiti ceh?
Hvala. Odgovor kolega Pandek.
Evo zahvaljujem. Poštovani kolega, dakle osvrnuo bih se na ovo vaše da se investicije neće povećati, da konkurentnost nije povećana. Pa u biti je, jer sad je smanjena cijena rada za nove investitore. Dakle, novi investitori će moći birati da li će u toj bruto cijeni dati veću plaću, odnosno manju. Da li će sad nekoga platiti 5500, želimo dakle, ali uvijek je po meni, kad mene osobno pitate ja znam da je ulaganje u radnu snagu najisplativije ulaganje. Ali velim i investitor izvana gleda i ukupno porezno opterećenje dohotka. Svugdje, svugdje u okruženju kao što sam naveo sve zemlje koje su nama konkurentne imaju nižu cijenu rada kad govorimo o poreznom opterećenju. I mislimo da je to dobro, da se povećaju porezi na neke druge dakle namete, imovinu i dakle oporezivanje da se poveća na kapitalne dobiti ali da se cijena rada i opterećenje dohotka da se smanji. To je osnovna intencija ovoga i to je korak u dobrom smjeru. Što se tiče lokalnih samouprava, pa otvara se i mogućnost preko udjela dakle za natječaj za EU fondove gdje svakako je velika uloga jedinica lokalne samouprave da ta sredstva i povuku. Recimo Grad Zagreb vam je povukao za prošlu godinu 618 tisuća kuna. Sasvim sigurno da će ovo biti određeni učinak na Grad Zagreb ali Grad Zagreb tu ima veliku, veliku mogućnost da poveća svoj udio u privlačenju EU fondova. Vjerujem da neke jedinice lokalne samouprave dobro to rade, a neke i ne. I vjerujem da tu postoji jedna rezerva koju će moći iskoristiti. Ali napominjem, tko će platiti ceh? Pa ceh uvijek, sve nas plaćaju građani. I lokalnu samoupravu i državu. Dakle, nema tu neke razlike. Građanima je svejedno kome plaćaju porez. Interes građana je uvijek da se smanji porez, da se posebno ovaj porez na dohodak da se oslobodi.
Hvala. Dragutin Lesar, replika.
Kolega Pandek jako je lijepo čuti iz usta pripadnika SDP-a da konačno moramo razmišljati i provoditi mjere povećanje potrošnje stanovništva i kupovne moći. Tri godine vam je trebalo da to shvatite ali dobro, nikad nije kasno. Oporezivanje dohotka od rada u RH je daleko ispod prosjeka EU. Bruto trošak rada u Hrvatskoj, bruto trošak rada triput je manji od prosjeka EU. Netko vam je dao netočne podatke jer ste ustvrdili da imamo preveliko oporezivanje dohotka. Manje je no što je prosjek bruto troška rada u Hrvatskoj, njegovo oporezivanje daleko manje. Treće, da li je uloga, jedna od uloga porezne politike, poreznog sustava i pravednost? Ja mislim da je, društvena pravednost, socijalna pravednost kako god nazvali. Vjerujete li doista da je društveno pravedno u Hrvatskoj u ovoj socijalnoj situaciji da se stopa poreza na dohodak od 40% primjenjuje na bruto plaće tek veće od 19 750? Što mislite da imamo i četvrtu stopu od 50% na dohodak veći od 50 tisuća? Da li bi to bilo društveno pravednije od ovoga što smo sad dobili? Ja mislim da bi, ali za to treba imati petlju i ne se bojati reći da svatko u državi može zaraditi pošteno ali oni koji će zaraditi puno će i puno poreza platiti. I na kraju, nažalost zbog modela financiranja lokalne samouprave koji nije izmislila ova Vlada, od 2001. je ako se ne varam ovakav sustav financiranja, oporezivanje dohotka i financiranje lokalne samouprave su vezane posude, spojene posude. I zbog toga bi bilo jako korisno da ubuduće Ministarstvo financija uvijek ide sa cjelokupnim prikazom mogućih kompenzacijskih mjera kada se 51% prihodovne strane lokalne samouprave mijenja.
Vrijeme, hvala. Odgovor, kolega Pandek.
Evo zahvaljujem. Čini mi se sad da će se bruto plaća, dakle iznad 13200 kuna oporezivati po najvećoj stopi. Dakle, bez obzira na to ove osobe, da ponovim ono što sam rekao, osobe koje dakle imaju 11 000, 12 000 kuna dakle visokoobrazovani profesionalci, inženjeri, strojari, informatičari će s ovime nekako najviše profitirati. Upravo nam je interes države da te ljude zadržimo ovdje, da ih stimuliramo i da potaknemo njihovo zapošljavanje. Po meni jedna od mjera, jedna samo od mjera istina ne možemo reći da će ovo biti čarobni štapić, ali jedna od mjera koja će tome pridonijeti će biti i omogućavanje da ih poslodavac može više platiti. Što se ovim prijedlogom zakona i događa.
Hvala. U ime kluba HNS-a Srđan Gjurković, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, prema programu nacionalnih reformi u RH Vlade ovo je jedan od paketa zakona te reforme. Pa na početku rasprave u ime kluba HNS-a, koji će podržati donošenje ovog zakona, želim samo ukazati kako i unutar EU se primjenjuju razne reforme odnosno provedene mjere ili su mjere u postupku kako bi imali sliku da ovakav način s jedne strane pomoći građanima povećanje prihoda građanima i mogućnosti povećanja potrošnje, s druge strane reforme koje su vezane za prihode jedinice lokalne samouprave ili nekih drugih tvrtki koje su unutar zemalja EU je nešto što je uobičajeno u mjerama prekomjernog deficita i procijenjeno od strane Vlade na koji način da krene s reformama, na koji način i u ovom slučaju da potakne i reforme jedinice lokalne samouprave veću učinkovitost jedinica lokalne samouprave ali i sa kompenzacijskim mjerama koje se najviše dotiču projekata, projektnog financiranja, a ne financiranja da bi se kupovalo birače politički, socijalno preko udruga itd., itd. Tako da mjere na strani prihoda najčešće u zemljama EU, a znamo da je 26 zemalja EU bilo u biti u zoni prekomjernog deficita. Povećanje trošarina na energente, povećanje trošarina na cigarete i duhanske proizvode, uvođenje poreza na premije osiguranja, kvalitetna naplata poreza i doprinosa, efikasniji porezni nadzor, povećanje opće stope PDV-a, međustope ili snižene stope, ukidanje primjene smanjene stope PDV-a, smanjenje najniže snižene stope na određene proizvode, povećanje poreza na imovinu, povećanje dividendi iz dobiti, povlačenje dividendi iz dobiti javnih poduzeća, povećanje neoporezivih prihoda, povećanje cestarina, povećanje doprinosa za mirovinsko osiguranje, povećanje socijalnih doprinosa, uvođenje ili povećanje poreza na kapitalnu dobit, smanjenje socijalnih doprinosa za zaposlene u javnoj upravi, smanjenje poreza na promet nekretnina, povećanje udjela središnje države u zajedničkim poreznim prihodima uz smanjenje udjela lokalne države, uvođenje poreza na financijske transakcije, ukidanje poreznih izuzeća i oslobađanje u sustavu poreza. Bilo je i mjera ili su u tijeku zamrzavanje ili smanjenje plaća u javnom sektoru, zamrzavanje ili smanjenje potpora iz socijalnih naknada, smanjenje maksimalnog trajanja vremena korištenja naknada za nezaposlene, smanjenje kapitalnih investicija na teret državnog proračuna, zamrzavanje mirovina, ograničenje potrošnje po pojedinim proračunskim stavkama, smanjenje subvencija i potpora, smanjenje plaća u lokalnim jedinicama, smanjenje mirovina ili ograničenje ranijeg umirovljenja, smanjenje broja korisnika invalidskih mirovina, povećanje razine minimalnih plaća, spajanje, ukidanje ili prebacivanje državnih agencija u državni proračun, smanjenje financiranja lokalne države od strane središnje države. Dakle, sve ove mjere, svi ovi zakoni koji su u ovom visokom domu dio su sličnih mjera koje se provode ili su provođene u zemljama EU. Kad govorimo o Zakonu o porezu na dohodak, onda je dobro podsjetiti naše građane da je riječ o trećoj promjeni poreza na dohodak ove vrste od početka gospodarske stagnacije od 2009. godine. 1. srpnja 2010. se broj stopa smanjio s 4 na 3, prije smo imali 15, 25, 35 i 45% na sadašnjih 12, 25 i 40. Potom se 1. ožujka 2012. iznos osnovnog odbitka povećava sa 1800 na 2200 kuna, te se mijenjaju veličine poreznih razreda pri čemu se stopa od 40% primjenjuje na dio porezne osnovice iznad, svi znamo 8800 kuna, umjesto dotada važećih 10 800. Porezni raspored sa sadašnje 3 stope kojeg možemo nazvati i opći porezni raspored primjenjuje se u oporezivanju dohotka od plaća i mirovina te cjelokupnog dohotka nakon podnošenja godišnje porezne prijave. Osim općeg poreznog rasporeda postoji pojedinačni porezni raspored kojima se oporezuju drugi dohodak, dohodak kapitala, iznajmljivanja itd. Prijedlog zakona koji nam je dostavila Vlada Republike Hrvatske jasno ukazuje da je namjera ovoga zakona povećanje osnovnog osobnog odbitka i povećanje raspoloživog dohotka. I neovisno o svim raspravama u ovome Hrvatskome saboru koje smo imali dosada i koje će biti nakon moje rasprave to je neupitna činjenica. I rasprave oko toga zašto ovako ili onako, ovo je prijedlog Vlade Republike Hrvatske koja sa svojim izračunima smatra da je ovo najbolje u ovome trenutku za hrvatske građane da im osigura veće prihode. I uz sve rasprave koje su potpuno neću reći legitimne, nego dobre otvarajući pitanja i smanjenog prihoda jedinica lokalne samouprave i mogućnosti podizanja određenih cijena unutar lokalne samouprave. Ovo je odluka Vlade Republike Hrvatske koju i klub HNS-a podržava smatrajući da će na ovakav način imat najbolji efekt za građane, za povećanje potrošnje i da će imati utjecaja na gospodarski rast. Vrijeme će naravno pokazati da li je to bilo dovoljno ispravno, da li treba raditi određene korekcije ili je ovaj prijedlog koji je napravljen dobar. Što se tiče lokalne samouprave doći će ovdje izmjena Zakona o financiranju lokalne samouprave i izmjena Zakona o regionalnom razvoju, i novi instrumenti ne samo kompenzacije. Jedna je stvar kad govorimo o kompenzacijama zbog gubitka jednog većeg iznosa, rečeno je od 15 do 20% otprilike, ali naravno nije svakoj jedinici lokalne samouprave isto. Doći će osim kompenzacije za direktne, koje su vezane za ovaj Zakon o porezu na dohodak, doći će i one kompenzacije koje stimuliraju one jedinice lokalne samouprave koje rade sa projektima, koje rade s projektima koji su vezani za EU. Da im Republika Hrvatska odnosno Vlada kroz nove fondove ili ministarstvo osigura dodatna sredstva ne samo kao kompenzaciju za izgubljena "sredstva" od poreza na dohodak, nego da mogu i više od toga povući iz sredstava europskih fondova. I to je u biti kad govorimo o ovome zakonu koji osigurava povećanje osobnog odbitka, odnosno raspoloživog dohotka i adekvatna kompenzacija što direktna, a što ona koja je stimulirajuća, dugoročna za one koje su uspješni, koji žele na kvalitetan način radom i projektima osigurati građanima svojih općina i gradova kvalitetan život, bolju infrastrukturu, bolje vrtiće, bolje škole, bolje ceste. U ime kluba HNS-a mogu još samo na kraju reći da što se tiče oporezivanja kapitalnih dobitaka i to dohotkom od kapitala pri otuđenju financijskih instrumenata i strukturnih proizvoda koji su stečeni od 1.siječnja 2016.s obzirom da taj dio bi trebao nastupiti od 1.siječnja 2016., ja vjerujem da će tijekom sljedeće godine Vlada RH još jednom razmotriti ovu stavku smatrajući da s obzirom na nerazvijeno tržište kapitala, s obzirom na potrebu da stimuliramo ulaganje na tržište kapitala naravno ne špekulativno nego tržište kapitala koje će osigurati našem gospodarstvu jaču kapitalizaciju i izlazak na tržište kapitala kako bi što kvalitetnije imali svoju bilancu, svoju strukturu što kvalitetnije bi se mogli obraćati i bankama i dalje se razvija, da ćemo vjerujem imati eventualno izmjene po ovom pitanju. Dakle u ime kluba HNS-a podržavamo donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Prelazimo na replike, Branko Hrg. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Gjurković, kažete vi ovo je odluka Vlade ovaj zakon je odluka Vlade, ja ću reći da ovaj zakon je odluka Kukuriku vlade jedna od mnogih loših odluka u trogodišnjem mandatu. Govorite da ćemo na ovaj način prebacivanja loptice u dvorišta lokalne samouprave odnosno što bliže građanima potaknuti lokalnu samoupravu na pokretanje reformi u lokalnoj samoupravi, poslije ste reli da je cilj da se razvija infrastruktura, da rade vrtići, da živi lokalna zajednica meni to nekako jedno s drugim ne ide. Već je ovdje govoreno puno puta da je ovaj zakon definitivno magla i obmana je, dakle sa medijima koji to vrlo dobro mogu pokazati vani u javnosti. On može biti prikazan kao med i mlijeko. Kukuriku vlada je dobra, ona daje građanima više plaće ali lokalni čelnici su neki tamo zločesti likovi koji su igrom slučaja izabrani na neposrednim izborima 2/3 biračkog tijela je biralo neposredno gradonačelnike u Hrvatskoj. I kako možemo uopće govoriti o tome da će nešto biti dobro da se nikome ništa ne uzima ako se uzima lokalnoj samoupravi milijarda i 800 milijuna kuna u vrijeme kada se moramo pripremati za korištenje sredstava iz europskih fondova, europskih projekta jer jedino lokalna samouprava je to do sada pokazala da može raditi. A onda onaj najgori dio o čemu je bilo govoreno. Pod tom krinkom dakle građanima se kao nešto daje u principu se veći razdor radi, država će uzeti svojih 25% a lokalna samouprava će izgubiti. Duplo gubljenje. Nije dobar zakon ljudi nije pošten.
Hvala. Srđan Gjurković, odgovor.
Poštovani kolega ovo je u skladu sa nacionalnim programom reformi prema tome apsolutno nije magla. Učinkovitost lokalne samouprave čitajte malo izvješće Državne revizije pa ćete vidjeti da svi manje-više imaju uvjetno mišljenje i funkcioniranje i korištenje sredstava, a što se tiče učinkovitosti dakle ako lokalna samouprava kada vratimo one kompenzacijske mjere predviđene ukupno u RH će "izgubiti milijardu kuna". Otvaranjem 1,5% poreza na dohodak ide u fond koji priprema direktno bespovratna sredstva jedinice lokalne samouprave za europske fondove. Europski fondovi znamo koliko milijardi eura imaju i sada kada zbrojimo sve te stvari da gledamo 7 godina i 7 milijardi koje oni izgube ako imamo osnovicu 2013.za novi Zakon o porezu na dohodak mi imamo RH uključujući i lokalne samouprave preko 10 milijardi eura koje možemo povući za projekte. I sada vi meni samo kažite, da li učinkovita javna uprava koja će se manje baviti dijeljenjem novca, a više ulaganjem u projekte i korištenje bespovratnih sredstava je učinkovitija, a da ne govorimo o zapošljavanju, o plaćama unutar lokalne samouprave koje su puno više nego u državnih službenika. Prema tome učinkovitost i racionalnost je nešto što je neophodno, a ovo je dio te politike.
Hvala. Petar Baranović, replika. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Gjurkoviću nezahvalno vam je ovih dana potezati priču o povlačenju sredstava EU. Rekli ste u svom izlaganju pokušavajući prethodne govornike na neki način blago ukoriti o intonaciji njihovih izlaganja, kritičnom tonu kako jje ova Vlada dala prijedlog za koji mislim da je najbolji za hrvatske građane. Pa ne mislite valjda da u ovom Saboru sjedi itko tko misli da hrvatska Vlada donosi prijedloge za koje smatra da će biti od štete za hrvatske građane. Toliko kritično mišljenje ovoj Vladi i njenoj dobroj namjeri vjerujem da nema nitko. Ali je problem u tome što u ovom konkretnom slučaju Vlada pogrešno misli. A misli pogrešno zbog razloga kojega su elaborirali svi prethodni govornici, uključivši i mene u ime našeg kluba jer je činjenica da će se ovim samo prividno i to ne pravedno raspodijeljeno podignuti neto primanja, a krajnja konsekvenca će biti negativna. Ne postoje dvije države u ovoj državi, nisu jedinice lokalne samouprave nešto drugo, a centralna državna vlast druga strana, to jednostavno nije tako. Obećali smo i vi i ja i drugi zastupnici koji su u startu ušli kao zastupnici Kukuriku kotacije decentralizaciju u ovoj zemlji. Ovaj zakon nije na tragu tog obećanja nego mu je potpuno konfrontiran. I u konačnici ako ova Vlada želi pomoći građanima neka spusti cijenu struje jer su se stvorile sve pretpostavke, a to je razvidno iz rezultata poslovanja HEP-a zbog povoljnih okolnosti da se struja spusti može. Neka smanje namet koji se zove naknada za angažiranu snagu koji bi trebao biti Fond za investiranje jer HEP u ove tri godine nije investirao ništa ili gotovo ništa.
Hvala. Odgovor, kolega Gjurković izvolite.
Poštovani kolega, potpuno jasno da je decentralizacija ali očito i transformacija ovakvog sustava lokalne samouprave potrebna i da ona kao što su i ovi zakoni traži trenutak kad i na koji način to napraviti i apsolutno se slažem po tom pitanju, a i te rasprave se već otvaraju, o održivosti određenih jedinica lokalnih samouprava, ali i dijelom decentralizacije sredstava. Ova Vlada ima očito podršku da donese i provede određene mjere koje nisu lagane i jednostavne i spremna je pomoć sve one koji budu eventualno, mislim na jedinice lokalne samouprave, ugrožene u funkcioniranju dok ne dođe do transformacije lokalne samouprave. Ali ono što je bitno i ključno u ovom zakonu, da se osigurava građanima veći neoporezivi dio i veći prihod.
Hvala. Ivan Šuker, replika. Izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Gjurković, vi ste rekli vrijeme će pokazati. Ja mislim da Hrvatska nažalost više nema vremena da se nešto pokazuje. Ovo je jedan vrlo opasan eksperiment, prije svega što se tiče jedinica lokalne samouprave, ali ne znam po koji put ću danas ponoviti, eksperiment na onima na kojima se ne bi smjelo eksperimentirati. To su prije svega djeca, to su starci, umirovljenici i bolesni i vatrogasci. I tu nema prostora ni vremena za eksperimentiranje. Da je istina ovo što vi govorite o kompenzacijskim mjerama onda bi se to dalo iščitati i pročitati u proračunu 2015. i sigurno bi ministar danas u svom uvodnom obrazloženju rekao da u proračunu, s obzirom da smo dobili proračun 2015., da ima to, to i to. Međutim evidentno je da jedinice lokalne samouprave će ostat bez milijardu i 800 kuna, evidentno je da hrvatski građani će dobit nekoliko novih poreza i evidentno je da od toga će imat korist jedino oni koji imaju sada dosta i ovo povećanje im neće znatnije promijenit njihov standard i to je jedina činjenica. I ono što je bitno i što je ključno, zašto ona osnovica koja je oporeziva sa 12% nije isto povećano na 2006. nego je ostalo 2200. I ako ste već htjeli se igrat onda ste se mogli igrat s onom stopom od 25% ali ovo je vrlo, vrlo opasno.
Hvala. Odgovor, kolega Gjurković.
Poštovani kolega, da ja tvrdim da će ovaj zakon apsolutno provesti sve ono što je zamišljeno, onda bi bio nekakvi vizionar i ne bi bio ozbiljan. Dakle kao svaki zakon i sve što donesemo u ovom Visokom domu je vrlo provjerljivo, a ono što ja vjerujem da je napravljeno i sa simulacijama i sa dobrim osjećajem upravljanja tim hrvatskim proračunom, ali i osjećajem za lokalnu samoupravu. I zato kažem, vjerujem da će se vrlo brzo pokazat i dokazat da su ovo mjere dobre, pozitivne i kao svaki zakon koji ima dobrih i loših strana, da ovaj zakon u svakom slučaju ima puno onih boljih, boljih strana koje unapređuju sutra i potrošnju građana i njihov osjećaj za brigu države prema njima, ali isto tako da postižemo tu učinkovitost na lokalnoj samoupravi gdje vrtići sigurno će svim načelnicima i gradonačelnicima biti prioritet, kao i socijala, a ne možda kupovanje birača na način koji su dosad radili.
Hvala. U ime kluba SDSS-a Mile Horvat, izvolite.
Zahvaljujem se. Pozdravljam predstavnike ministarstva, kolegice i kolege. Mi u klubu SDSS-a izuzetno cijenimo napor Ministarstva financija da uradi bilo kakav pomak u krpanju proračuna i spašavanju onoga što se očito teško može spasiti i zato mislimo da Ministarstvo financija se danas nalazi u vrlo teškoj i nezahvalnoj ulozi. Netko je danas rekao da imamo dojam da se oni nalaze u ulozi nekakvog stečajnog upravitelja što naravno nije dobro. Mislimo da što god budem rekao sad u smislu nekakvog suprotnog mišljenja o ovom zakonskom prijedlogu neće biti niti negativna ocjena, niti kritika rada Ministarstva financija nego jednostavno razmišljanje na koji način bi se što bolje i efikasnije napravio model i pokušalo sanirati stanje koje zabrinjava otprilike sve. U Hrvatskoj je gotovo postalo pravilo da se svakih nekoliko mjeseci rade mini porezne korekcije. Naime, pogleda li se broj izmjena i dopuna poreznih zakona samo u zadnjih 10-ak godina nemoguće je ne zapitati se je li korist od poreznih korekcija veća od njihovog administrativnog troška. Pogotovo se to može reći za poreze čiji udjel u ukupnim prihodima državnog proračuna nije velik kakav je i ovaj porez na dohodak. Zakon o porezu na dohodak od '93. godine do 2014. godine mijenjan je 17 puta. Tu ne računamo pročišćene tekstove i ispravke zakona. Drugim riječima u nekoj statistici porez na dohodak mijenja se u prosjeku jedanput godišnje. To kaže statistika. U ukupnim porezima, poreznim prihodima države porez na dohodak sudjelovao je tek nešto više od 6% do 2006. godine, a od 2007. godine njegov udio je pao iznad 2%. Drugim riječima, prihod od poreza na dohodak ima vrlo mali udio u prihodima državnog proračuna, jer od njega država prikupi na godišnjoj razini negdje oko milijardu i 300 milijuna kuna. Da podsjetimo, prihod od poreza na dohodak dijeli se između državnog proračuna, proračuna županije i proračuna jedinice lokalne samouprave na čijem se teritoriju taj dohodak ostvari. Tako grad ili općina ostvaruju taj porezni prihod negdje oko 56,5%, županija sa 16%. Od toga 12% je namijenjeno za decentralizirane funkcije o ovome što smo danas cijeli dan govorili i slušali, a to su školstvo, vatrogastvo i socijalna skrb. 15 i pol posto, dakle sredstava ostaje u državnom proračunu. Ono što je za nas najvažnije jeste da na područjima posebne državne skrbi prihod od poreza na dohodak dijeli se u korist grada ili općine 90% i u korist županije 10%. Zašto je to za nas bitno? To ću kasnije reći kad budem govorio o određenim komentarima ljudi sa terena na ovaj zakonski prijedlog. Neka iskustva i komparacije nam govore da je Hrvatska jedna od najopterećenijih zemalja porezom na dohodak u Europi. Pogotovo je to slučaj kada je riječ o najvišoj stopi poreza na dohodak. U Hrvatskoj je ona 40% i iznad je prosječne najviše porezne stope u Europi. Ona iznosi 37,68%. Među mlađim članicama EU redom imaju stimulativne poreske stope na dohodak znatno manje, pa je tako u Bugarskoj ona 10%, u Litvi 15%, Mađarskoj, Rumuniji 16%, Češkoj 22, Slovačkoj 25%. Zemlje našeg okruženja koje nisu članice EU imaju čak i manje stope poreza na dohodak. Tako ima Crna Gora 9%, Makedonija 10, Bosna i Hercegovina 10%, Srbija 15%. Dakle, vidimo kako to izgleda u zemljama i Europske unije i zemljama koje nisu članice Europske unije. Pitanja koja se trebaju urediti ovim zakonom, a koje je predlagatelj obrazložio kroz nekoliko teza nas uglavnom navode na to da bi ovim zakonom neoporezivi dio dohotka trebao što više uskladiti sa troškovima života. Dakle, povećanje osnovnog osobnog odbitka i promjena poreznih razreda utjecat će na povećanje neto plaća prema procjeni negdje oko milijun zarez dvjesto hiljada radnika. Pa se onda ovdje isto tako kaže da se poreznim obveznicima koji ostvaruju bruto plaću u iznosu od 5 hiljada kuna neto plaća bi se uvećala za cijelih 53,76 kuna. Ostalima do 12 hiljada kuna bi to povećanje bilo 112 kuna, a onima koji imaju veću plaću, dakle ono bi bilo povećanje od 918 kuna. Dakle, i ovdje imamo kategoriju umirovljenika koji bi s ovim povećanjem, dakle sa ovim poreznim rješenjem dobili od nula do 49 kuna uvećanu mirovinu. Dakle, postavlja se pitanje da li su to stvarno veličine zbog kojih treba ići u ovakve zahvate poreskog sistema. S druge strane, ako uzmemo socijalnu komponentu koju mi izuzetno kao klub uvažavamo i smatramo jednom od osnovnih stvari, onda ne možemo prenapregnuti činjenicu da je masa ljudi upravo ti kojima sto kuna puno znači. I masa umirovljenika je ta kojima to uvećanje od 50 kuna puno znači. Često je to više na simboličnoj razini, nego na nekakvoj ekonomskoj koristi. S tog stanovišta ako promatramo i razumijemo ovaj problem, onda možemo reći da će se možda nekakav efekat ovog zakonskog prijedloga i postići. I uvažavamo možda i intenciju ministarstva da želi postići upravo takvu jednu socijalnu komponentu jednog općeg karaktera u društvu danas u ovom vremenu opće krize. Međutim, kao klub ne možemo a da ne kažemo i neku drugu stranu, odnosno drugu stranu medalje, drugu stranu ovog zakonskog rješenja, a to su one posljedice koje će one izazvati na funkcioniranje lokalnih samouprava. Dakle, ja neću govoriti načelno. Ja ću pritom iznijeti nekoliko iskustava sa terena, jer smo anketirali načelnika općina koji će ovo zakonsko rješenje direktno pogoditi. Dakle, općina Erdut koja je na istoku Slavonije, koja radi, uglavnom su radnici u općini Erdut rade uglavnom na minimalcu, na rubu su siromaštva. Znači da im to povećanje osobnog odbitka od sto kuna neće povećati nikakvu potrošačku snagu, neće utjecati na nekakvu kvalitetniju potrošačku korpu. No međutim, općina Erdut će na taj način izgubiti negdje oko milijun kuna u svom proračunu. Općina Vrhovine ima samo 5 ljudi koji ulaze u tu prvu kategoriju za povećanje osobnog dohotka, ali ovim modelom općina Vrhovina ostaje gez 280 hiljada kuna prihoda na ime poreza. Općina Dvor ima 15% manje poreza na dohodak i ostaje ovim modelom bez 350 hiljada kuna u svom proračunu. Općina Ervenik izuzetno siromašna općina ovim ostaje bez 95 hiljada kuna. Grad Osijek ovim ostaje bez 27 milijuna kuna. I to je stvar o kojoj treba razgovarati i mi ne možemo da ne kažemo da nismo zadovoljni sa ovim rješenjem, odnosno vrlo se bojimo da će ovo zakonsko rješenje u kombinaciji sa onim što smo vidjeli u prijedlogu proračuna za 2015. godinu gdje je objavljen na stranicama interneta i gdje se vidi da će na poziciji pomoć države lokalnoj samoupravi je napravio jednu opću pometnju na terenu, gdje vidimo da su neke općine poput upravo Općine Ervenik koja je dosad primala kao izuzetno siromašna općina, općina na PPDS-u, primala je nekih milijun kuna pomoći i ostala je bez te pomoći. Da je Općina Kistanje koja je dosad primila 2 milijuna 400 kuna pomoći spala na 200 tisuća kuna pomoći. I kad to stavimo u kontekst ovih zakonskih rješenja te općine neće egzistirati dulje od februara mjeseca, moći će staviti ključ u bravu. I tu prestaje svaka priča. Trebamo dakle izvagati što nam je korist, a što šteta od ovoga. Ne želeći naravno da a priori kritiziramo niti napadamo rješenje koje je Vlada ponudila, vrlo oprezno prilazimo ovome i vrlo oprezno konstatiramo i bojimo se da će ovo biti jedno od nekoliko elemenata koji će značiti kraj za veliki broj općina. Po nekakvim službenim podacima neke Forbesove liste od 490 jedinica lokalne samouprave 220 je na rubu samoodržanja. Prvih 10 su općine na PPDS-u, uglavnom gdje se nalazi većinsko srpsko stanovništvo. To je službeni podatak od prošle godine. Kada tome dodamo onda još i ova porezna nova rješenja, kad dodamo i ove elemente iz proračuna pomoć države, odnosno ukidanje tih pomoći države onda su stvarno ti stranci koji su procijenili kapacitete naših općina očito bili u pravu i mi ćemo doći u situaciju da će bar 100-njak tih općina sutra biti na rubu egzistencije, da će se staviti ključ u bravu. A ja nisam od onih koji kažu da je općina previše i nisam od onih koji kažu da nemaju općine svoju funkciju. Jedinice lokalne samouprave su izuzetnu ulogu odigrale i danas imaju izuzetnu ulogu na prostorima gdje je standard puno niži, gdje ne postoji šansa za egzistenciju, za biznis, za pravljenje nekakvog posla. Hoću da kažem da jedinice lokalne samouprave su na tim prostorima često jedini modeli i jedini prostori gdje se ljudi mogu zaposliti. Da li kroz komunalne radove, da li kroz vrtiće, da li kroz javne radove, da li kroz neke druge sisteme ali oni rade. I ukidanjem takvih jednih lokalnih samouprava stvaramo jednu veliku armiju nezaposlenih ljudi. Kakav je obim posla samo ću reći da Općina Gračac ima 160 grobalja. Dakle, ako ukinemo tu općinu tko će onda uređivati tih 160 grobalja u Općini Gračac? Prema tome, nemojmo cijelu stvar gledati kroz perspektivu velikih gradova, kroz perspektivu bogatih regija, mi idemo obrnuto. Kad analiziramo zakonska rješenja koja nam dolaze na stol, stavljamo ih uvijek u prizmu i perspektivu onih najsiromašnijih. Jer ako one neće pogoditi najsiromašnije onda se ne sekiramo puno za ove bogate sredine, za propulzivne sredine, za atraktivne sredine, za sredine koje same po sebi imaju neku položajnu rentu i u drugoj su situaciji. I konačno, postavljam pitanje, ta sredstva koja će biti dokinuta općinama ovim porezom nisu li bila korisnija da smo ih usmjerili u formiranje nekakvog fonda, Fonda za pripremu tih europskih fondova od kojih se toliko novaca očekuje? Kako mislimo da će Općina Erdut moći pripremiti fondove za EU kad smo joj na ovaj način ukinuli milijun kuna u proračunu? Odakle da zaradi drugih milijun kuna za pripremu EU fondova? A onda ćemo konstatirati kako nismo sposobni i spremni, kako se ne nosimo sa tim svim trendovima, kako se nismo snašli itd., itd. Dakle, ovo nije kritika na rad ministarstva, ponavljam podrška u radu ministarstva jer njima nije lako u ovoj situaciji da ispeglaju ono što bi neki drugi trebali da odrade, ponavljam ono što bi neki drugi trebali da odrade. I zaključno, dok god ne budemo se vratili kultu rada i stvorili javnom prostoru u javnoj kulturi i obrazovanju kult rada dotle mi nećemo ovakvim mjerama postići ništa više osim vatrogasnih nekakvih zahvata. Ja dolazim iz Baranje, da ne banaliziram stvar bila je priča oko jedne nesretne djevojčice, odnosno onog učenika koji nije imao za hranu. Naravno da je to tragedija, to se u Baranji nikad nije dešavalo. Ali kad je bila sad sezona berbe vinograda teško je bilo naći sezonca koji će doći za 200 kuna na dan raditi. I tu nešto ne štima. Hvala.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Kolega Branko Hrg.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Članak 4. Europske povelje o lokalnoj samoupravi kaže: "Lokalne jedinice će se koliko je to moguće pravovremeno na odgovarajući način pitati za mišljenje u postupku pripremanja i donošenja odluka koje ih se neposredno tiču." Ovo je jedna od odluka koja ih se itekako tiče i nije primjereno i nije u redu da se sa udrugama općina, gradova i županija nije vodila prava rasprava argumentirana sa iznalaženjem najboljih mogućih rješenja nego se onako na ad hoc poziva predsjednik Udruge gradova, a gradovi su ovdje najugroženiji u krajnjem slučaju, da dođe ono u roku pola sata na razgovor u ministarstvo kako bi saznao što to Ministarstvo financija priprema u izmjenama poreza koji će jako utjecati na život građana u ruralnom dijelu Hrvatske a kad govore ruralni dio Hrvatske onda mislim na ukupnu Hrvatsku osim Grada Zagreba, jer mi smo kao regija u krajnjem slučaju kao država ruralni prostor. I sada dobivamo zakon koji se pokušava prikazati u javnosti kao neki dobar zakon prema građanima, a on je za građane u konačnici loš. 1,8 milijardi po procjenama gubi lokalna samouprava odnosno gube građani jer što je to lokalna samouprava, o čemu mi ovdje govorimo, jel govorimo o tome da su to neki pojedinci, nekolik ljudi koji tamo rade ili se radi o organiziraju život i zadovoljavanju potreba života građana na prostorima gdje su se oni odučili za život ili gdje ih je život natjerao da žive. I onda kada malo dublje idemo analizirati država štedi, centralna država centralizacijom naravno još većom na način da znači uzme porezne prihode, jedine sigurne porezne prihode lokalnoj samoupravi, ali se ne odriče svog dijela kolačića pa onda lijepo ti 1,8 milijardi imajući u vidu da će doći do povećane potrošnje barem tako iz rasprava izlazi, će se uzeti 450 milijuna kuna od PDV-a na tih 1,8 milijardi. A istovremeno predlaže kompenzacijske mjere prema lokalnoj samoupravi u prosjeku negdje oko po procjeni cirka 395 milijuna kuna. Pa vas ja sad pitam kakva je to pravednost, o čemu mi to govorimo, da li je lokalna samouprava Pepeljuga a država zla maćeha, ili o čemu se radi? Da li mi opće možemo sagledati situaciju u državi i reći da je lokalna samouprava dio sustava, da je to ona temeljna jedinica gdje ljudi žive, gdje se rješavaju osnovne životne potrebe građana. Jučer je bila izvanredna skupština i predsjedništvo udruge gradova jer kad smo u Šibeniku na skupštini čuli što nam se sprema od potpredsjednika Vlade gospodina Grčića, onda je odmah zaključak bio da se sazove odmah sjednica skupštine kako bi se raspravilo još jedanput o prijedlozima ovih zakona koji nam slijede, i kako bi se pravovremeno prije donošenja zakona, prije rasprave moglo vidjeti i čuti očitovanje čelnika jedinica lokalne samouprave. Ne znam koliko smo svjesni situacije, a maloprije sam to rekao u jednoj od replika, da u gradovima Republike Hrvatske živi više od 60% stanovništva, da su gradonačelnice i gradonačelnici birani neposredno i da se radi o volji biračkog tijela Republike Hrvatske preko 60% koje je neposredno biralo svoje čelnike. Da li ti građani imaju pravo da njihovi predstavnici kažu svoje mišljenje i da se to mišljenje makar razmotri i uvaži u jednom dijelu ako ima argumente. Jučerašnji zaključak, jedan od zaključaka naše skupštine i predsjedništva je da se traži zajednička sjednica Vlade Republike Hrvatske nsa predsjedništvo udruge gradova. Jer ovakav način ponašanja Vlade prema lokalnoj samoupravi je neprimjeren i više se ne može trpjeti. Ovaj zakon kao što je ovdje već govoreno neće donijeti ništa dobro jer kao prvo je trebao biti raspravljan u paketu svih ovih zakona o kojima je govoreno, jer se ovdje govori o nekoj reformi, a ovdje se radi o parcijalnim onim djelićima koji će se svaki za sebe donijeti pa ćemo se na kraju zbrajati, a ne možemo ga ni donositi ovako na ad hoc zato jer nije napravljena prava analiza stanja i ne znamo što ustvari na kraju želimo postići i ne znamo što ćemo ustvari na kraju postići. Ono što mi procjenjujemo i što smo i na sastancima udruge gradova raspravljali da će on biti u konačnici štetan za građane Republike Hrvatske. Ne zato što lokalna samouprava i čelnici žele nešto nametnuti građanima, ne zato da bi se sada čelnici lokalne samouprave prijetili ne znam Vladi i Ministarstvu financija, da će povisivati cijene, dakle neće moći izdržat ovo što se sada nameće. Vrlo su rijetki oni koji će to moći izdržati. Doći će do urušavanja sustava na lokalnoj razini i nastat će veliki problemi. Moramo toga postati svjesni. Mislim da je donošenje ovog zakona ovako na ovakav način totalno nepripremljeno, da nije usuglašeno, da nije poštivana Europska povelja o lokalnoj samoupravi i da bi najpametnije i najmudrije bilo da se odgodi donošenje ovog zakona, da se makar pošalje u drugo čitanje jer ionako donosimo proračune na lokalnoj razini bez ikakvih uputa, bez pravih spoznaja što nas čeka pa onda i onako smo bili imaginarni u ovom dijelu sada pripreme naših proračuna, ništa nam se neće bitnije dogoditi ako u prvom, drugom mjesecu napravimo rebalanse proračuna ali da oni budu napravljeni onako kako bi to trebalo biti sa vrlo jasnim spoznajama i vrlo jasnim brojkama koje nas tamo čekaju. Dakle, ovdje se radi definitivno o jednom sustavnom nasilju centralne države nad lokalnom samoupravom. I to mora prestat. Ne znam kako će kolegice i kolege iz Kukuriku koalicije pravdati kasnije to kod kuće, vjerojatno ima i nekakve argumente, nekakva saznanja kako će to rješavati u svojim sredinama ali znam sigurno da građani od toga neće imati koristi i znam da je zakon nepravedan. Jer ako čovjek koji ima 3 500 tisuće kuna plaću dobit 30, 40 kuna više, a onaj koji ima 15 i više dobije tisuću i nešto više. Postavljam pitanje opće pitanje, gdje je tu pravednost? Da je samo taj element riješen ja bih glasao za zakon bez obzira što se događalo na lokalnoj razini. Ali on je nepravedan i ne mogu nikako dići ruku za nešto što će onima koji imaju 15 i više tisuća kuna dati 12 i više tisuća kuna godišnje više, a onima koji imaju 3, 3,5 tisuće kuna oni će dobiti 400 do tisuću kuna više. Ja za takav zakon ne mogu dići ruku i ponavljam ljudi shvatite vrlo ozbiljno ovu situaciju, shvatite ozbiljno zaključke Udruge gradova oni su donijeti jednoglasno i lijepo vas molimo da se stvarno usuglasimo da pronađemo najbolja moguća rješenja jer svi želimo da se stvari pokrenu na bolje i da izađemo iz krize.
Srđan Gjurković, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani kolega lijepo je čuti zaista je lijepo čuti da HSS je protiv povećanja neoporezivog dijela i povećanja plaća građana, lijepo je čuti i vi smatrate da je ovo urušavanje sustava i sustavno nasilje isto tako je krasno za čuti, ali ja nisam čuo argument osim naravno da ste vi protiv kao član Udruge gradova ovoga zakona. ali nisam čuo da ste rekli u mom proračunu ima to i to, ja to moram sada ukinuti, smanjiti, a to mogu učiniti ipak jer mi je prioritet vrtić, škola i cesta. e to je argument kada kaže nešto se ugrožava, a ne korištenje sredstava i dalje mnogih ono što sam rekao uzmimo Državnu reviziju i njihovo izvješće nenamjenskih korištenja sredstava da bi se koristili politički poeni. Prošla su vremena i to je dobro da se sredstva koriste za političke poteze, kupovanje određeni birača, a došlo je vrijeme da se radi projektno, da se radi po prioritetima koji su direktno vezani za interese građana i komunalne infrastrukture, socijale i vrtića. Razgovarajmo o proračunima i gdje se mora kresati, onda ćemo vidjeti da to nije urušavanje sustava nego uvođenje u red.
Branko Hrg, odgovor na repliku.
Poštovani kolega hvala vam na uvodu u ovo pitanje. Naime HSS u Hrvatskoj ima 12% lokalnih čelnika, isto toliko vijećnika u vijećima općina, gradova i županija i itekako ima pravo i obavezu govoriti o ovome što se sada događa. Ali što se tiče mojeg proračuna tj. proračuna mojeg grada, pa ja ne znam iskreno govoreć kako ću namiriti oko 2 milijuna kuna koliko će mi biti manje za opću potrošnji i ne razumijem vas kada ste govorili o nenamjenskom trošenju, ne znam na što ste aludirali, ali mi smo se pripremili za investicijske stvari. dakle imam ja 38 milijuna kuna osiguranih novaca iz europskih projekata za neke gospodarske infrastrukturne programe ali neću te novce moći koristiti za onu potrošnju za građane. Ne predizborno, ne bitno. Ovaj zakon je predizborni zakon, ovo je magla, ovo je obmana i to je činjenica. Ali ovakav odnos prema lokalnoj samoupravi ako je to stav HNS-a ili ne dao Bog Kukuriku koalicije onda mi je sve jasno, onda je očito da se donošenjem raznoraznih zakona želi udarati po lokalnoj samoupravi da ju se želi razgrađivati. Ali to nije dobro, to nije mudro. I Udruga gradova kao najjača udruga u Hrvatskoj jer ima fiskalni potencijal je itekako relevantna da se s njom razgovara i svatko to želi dobro bi to napravio. Razgovarao bi s tim ljudima jer ne žele loše, žele dobro, žele jaku državu, žele dobre financije, žele naravno razvoj svoga kraja svoje sredine.
Potpredsjednik Milorad Batinić, replika.
Hvala potpredsjednice. Naime, nisam se mislio javiti za repliku međutim vaša rečenica sustavno nasilje nad lokalnom samoupravom, vi kolega Hrg kao i ja imate treći mandat koliko se meni čini ili četvrti čak i znači vjerujem da pamtite prijelaz 2007.na 2008.kada je tadašnja vlada pokrenula izradu zakona o regionalnom razvoju i koje su tada bile nekakve preporuke tog zakona koji je stupio na snagu 2008.godine, uravnoteženje nekakvih osnovnih prihoda jedinice lokalne samouprave, međutim desila nam se Sanaderova banana 2009.godine kada su se naši proračuni čak za 25 do 30% preko noći spustili. Preživjeli smo, ali tada su svi izgubili od države, od građana, od lokalne samouprave. Ovaj zakon je teško ne podržati, kao gradonačelnik također dijelim zabrinutost kao i vi kao i mnoge kolege ovdje što se tiče naših proračuna. međutim isto tako znam, a i vi znate i mnogo ovdje kolegica i kolega ima koji su u izvršnoj vlasti na lokalnoj razini da ćemo iznaći način i smoći snage kompenzirati taj nedostatak, taj manjak prihoda koji će uslijediti. Naravno postoje pozitivni primjeri, nažalost ima i onih negativnih o kojima je kolega Gjurković govorio da se financiraju sa nekoliko milijuna kuna nogometni klubovi profesionalni kojima nije uloga lokalne samouprave, netransparentno trošenje novaca. Ima niz jedinica lokalne samouprave koje ubiru rente da li naftna, da li hidro renta itd. kojima uopće ne ulazi u prihod. Način trošenja toga. Naime, uvjeren sam i pogotovo kada se pogleda određene sredine kolega Boljunčić Istra kada je rekao koliko će izgubiti grad Pula. Neka kolega Boljunčić kaže koliki je prihod po glavi stanovnika porezni u Istri u Puli, koliko je prihod po glavi stanovnika i neke druge sredine. Mislim da to neće biti problem.
Hvala lijepa. Branko Hrg, odgovor na repliku.
Pa ne znam da li vi to osjećate ili ne, ali ja ću reći da ovo jest sustavno nasilje nad lokalnom samoupravom i teško da me netko može u suprotno uvjeriti. Od 2001. godine sam gradonačelnik, preživio sam sve Vlade i sve koalicije. Moram reći da mi je najlakše bilo od 2007. do tamo 2009., tu smo bili najjači. Tu smo imali stvarno dobre prihode proračunske. I onda je došlo do poremećaja ali dobro, ništa se tu značajnije nije događalo, prilagodili smo se, snalazili smo se kako je moglo ići, ali na neki način smo uvijek mogli planirat i mogli smo znati ali nije bit sada o tome. Nisam ja rekao da neću zbog toga glasati za ovaj zakon, ja sam rekao da unatoč tome što se ovo događa u ovom Zakonu o lokalnoj samoupravi, a vjerujem da vi isto smatrate da nije pošteno nekome uzeti milijardu i 800 kao podijeliti građanima, u redu, što svi prihvaćamo, a onda 450 milijuna uzeti natrag u državni budžet. Pa to nije baš pošteno. Ali rekao sam da bi unatoč tome glasao za njega kada ne bi bilo tolike nepravednosti u zakonu, a nepravednost koju ja vidim je u tome da je najveći broj zaposlenih u onoj kategoriji 3-4 tisuće plaće i da će oni dobiti 40-50 kuna, da je to tako malo da je zanemarivo, a da će u principu 80-ak tisuća zaposlenih u Hrvatskoj prema riječima ministra dobiti znači 1000 i više, odnosno 12000 i više godišnje. I zato neću za ovaj zakon glasati. Ali nasilje nad lokalnom samoupravom je apsolutno prisutno, pa i u raspravama se ne osjeća, ne naravno od vas, ali često puta od kolegica i kolega koji možda nisu bili lokalni dužnosnici, to se osjeti.
Hvala lijepa. Boro Grubišić, replika.
Hvala lijepo. Kolega Hrg, ne želim biti, nikad nisam ni bio dakle nekakav glasnogovornik Vlade ili ministra bilo kojega, ali ono što sam htio reći kada ste govorili o ovoj nepravednoj raspodjeli, preraspodjeli iz ovih 2 milijarde kuna, sjetite se riječi gospodina premijera kad je govorio o tome da ovaj tzv. srednji sloj inteligencije, liječnici, profesori, učitelji itd., da su zaista bili zapostavljeni godinama pa i desetljećima u svojim plaćama i da je došlo vrijeme da se i to na neki način kompenzira. Pa čini mi se da se i ovaj zakon se donosi nekako u tom smislu i u tom smjeru jer su većina tih profesija upravo sa plaćama u rangu onom koji omogućuje nekakvo povećanje od 1000 ili pak više kuna. Jasno da ni ja nisam zadovoljan da velika većina ljudi koji imaju zaista da ne kažem male plaće ostaju na povećanju nekih 50 ili 100 kuna i to zaista trebalo bi nekako drugačije, mjesečno govorim jel, nekako drugačije izračunati i proračunati da bi nekako bio vuk sit i koze na broju što bi rekli. Ono što ste vi rekli da je to izborni zakon, da, možda i je izborni za one koji donose ovaj zakon ali je protuizborni za sve čelnike lokalnih samouprava jer nije zamijećeno nenamjensko trošenje novca u svim lokalnim samoupravama. Ovdje je netko govorio o financiranju nogometnih klubova i ne znam ni ja što. Pa nije to svuda tako niti postoji dakle jedna prevelika bahatost i razbacivanje novca u lokalnim samoupravama. Uz sve to htio sam samo dodati da uz ovaj zakon trebala bi ići nekakva, nacrt uredbi ili bilo što kompenzacije lokalnim samoupravama. Onda bismo mi mogli raspravljati o tome kako će bit kompenziran taj nedostatak u lokalnoj samoupravi. Hvala lijepo.
Hvala lijepa kolega. Odgovor na repliku, Branko Hrg. Molim vas vodite računa o vremenu.
Hvala vam lijepa. Pa apsolutno je dobro da i liječnici i profesori i ostale struke koje su visoko kvalificirane dobiju veću plaću i to je apsolutno dobra stvar i protiv toga nema nitko ništa, ali nije lijepo da oni kojima je najviše potrebno i koji su stvarno ugroženi ne dobiju skoro pa ništa. A još je manje lijepo da oni koji ne rade od ovoga svega skupa također neće imati ništa. Pa ću ja sad reći ono što sam često puta govorio, zašto nismo krenuli u drugom pravcu, zašto nismo smanjili PDV na hranu na 10%? Na taj bi način uravnotežili ovaj socijalni dio pa bi naravno oni koji imaju veće plaće malo više, oni više kupuju, oni bi imali veću uštedu, oni koji imaju manje plaće oni bi imali manju uštedu ali bi imali uštedu, a oni koji ne rade isto bi imali uštedu. I država bi također vratila dobar dio toga, a još bi se sačuvala jednim dijelom domaća proizvodnja hrane. To bi bilo nešto što bi moglo proći i što bi dalo rezultate. Da, ovo jest kao što ste i vi potvrdili izborni zakon za koaliciju koja upravlja državom i antiizborni za lokalne čelnike jer će na kraju sve biti prevaljeno na njih, jer lokalni čelnici nemaju ni medije, nemaju mogućnost o tome govoriti na ovaj način kao što ima naravno državna vlast i vrlo lagano će ta loptica završiti u dvorištima načelnika, gradonačelnika i oni će biti ti koji će tu vruću lopticu nositi u golim rukama ni krivi ni dužni, a sve to skupa na kraju će platiti građani.
Građani uvijek plate, to je tako po definiciji. Kolega Branko Bačić.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani gospodine zamjeniče ministra sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Od strane Udruge gradova Republike Hrvatske dobio sam doduše nešto malo modificirani dokument u kojemu se Udruga gradonačelnika odnosno gradonačelnici iz Udruge gradova referiraju na zakone koji se upravo donose u Hrvatskom saboru, bilo ovaj tjedan, bilo idući tjedan, a što u svakom slučaju ima velike reperkusije na donošenje proračuna jedinica lokalne samouprave koji upravo u ovom trenutku prema Zakonu o financiranju moraju i donositi proračune jedinica lokalne samouprave i načelnici, odnosno gradonačelnici trebali su do 15. studenog već napraviti prijedlog proračuna jedinica lokalne samouprave, odnosno područne i regionalne samouprave. Ono što bih iz tog dokumenta izdvojio to je jedan pregled kako to u EU se dijele javni prihodi, pa je zamjetno da što je razvijenija država da je udio proračuna jedinica lokalne samouprave, odnosno lokalne samouprave značajno veći, viši, a tamo gdje su države manje razvijenije manji je i udio proračuna lokalnih samouprava u javnim prihodima. Primjerice u Belgiji gdje to dolazi do 30%, pa evo niz drugih država do 20%. Kakav je slučaj kod nas? U Republici Hrvatskoj je do ove izmjene zakona udio proračuna jedinica lokalne samouprave uključujući i grad Zagreb, jasno i županije negdje oko 15,8%. Nakon ove izmjene kojom izmjenom se uzima negdje oko 2 milijarde kuna jedinicama lokalne samouprave temeljem izmjene Zakona o porezu na dohodak. Taj će postotak participiranja proračuna lokalne i područne samouprave pasti negdje na 13,5 ili šest posto. Kada znamo da je porez na dohodak jedan od temeljnih prihoda jedinica lokalne samouprave i kada znamo da ovom izmjenom Zakona o porezu na dohodak ćemo taj izvorni prihod smanjiti za 20% može se povući otprilike paralela bi li to predstavljalo otprilike istu prepreku ministru financija, odnosno Vladi kada bi Sabor u vrijeme donošenja državnog proračuna smanjio stopu PDV-a sa 25 recimo na 21 ili 22%. Jer situacija s kojom se suočavaju jedinice lokalne samouprave, odnosno čelnici jedinica lokalne i područne samouprave da moraju ovih dana pripremiti za svoja gradska, općinska vijeća i županijske skupštine prijedlog proračuna i to proračuna kojim se ovom današnjom izmjenom zakona smanjuje u osnovnom prihodu za 20%, da bi bio ekvivalent kada bi mi kao Sabor donijeli danas zakon kojim smanjujemo PDV sa 25 na 21%, pa onda tražiti od ministra financija i tražiti od Vlade da sada se oni temeljem takve izmjene zakona u tom okviru koji im je smanjen za dvadesetak posto izvole snaći i pripremiti ovom Saboru državni proračun za iduću godinu. To bi bilo otprilike na istom tragu i istu situaciju u kojoj se danas nalaze županije, gradonačelnici, načelnici našao bi se predsjednik Vlade, odnosno ministar financija. Jer danas smo u nekoliko navrata čuli kako će to jedinica lokalne samouprave lako, odnosno lako, kako se iz toga može izići smanjit će malo donacije prema određenim sportskim, kulturnim itd. društvima, kako će možda smanjiti neke investicije koje toliko možda i nisu bitne. A kako su ionako u međuvremenu povećali broj zaposlenih, pa onda s te osnove imaju veće izdatke, a da nisu bili toliko išli prema povećanju broja zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave ne bi onda imali gotovo nikakav problem. Kad bi išli sa argumentom … [[Govornik se ne razumije.]] contrario zar mi ne bismo u Saboru isto to mogli reći Vlada da je ova Vlada u protekle tri godine osnovala bezbroj državnih agencija, povećala plaće u tim agencijama. Koliko je novozaposlenih u tim agencijama bilo? Prema tome, kada već Ministarstvo financija, odnosno Vlada uči čelnike jedinica lokalne samouprave kako se trebaju ponašati nakon što im se oduzme 20%, oko 2 milijarde kuna temeljnog prihoda, onda na isti način bi mogao i Sabor postupiti, smanjiti stopu PDV-a i reći sad se gospodo vi izvolite staviti u taj okvir i vi na isti način postupite i smanjite rashode državnog proračuna, a time bi otprilike čini mi se i smanjili deficit državnog proračuna. Bili bi ispod 3%. Dakle, ovo sam samo htio karikirati da kažem u kakvoj poziciji jesu danas jedinice lokalne samouprave kada izglasamo ovaj zakon i smanjimo značajno prihode jedinica lokalne samouprave, koji su temeljni prihodi na kojem se prihodu i bazira gotovo rad jedinica lokalne samouprave. Kompenzacijska mjera od kako je rečeno oko 400 milijuna kuna koja će nastati na način da se poveća udio gradova i općina sa 56,5 na 60% u svakom slučaju nije dostatna, nije dostatna niti za osnovne potrebe koje … [[Govornik se ne razumije.]] lokalne samouprave. I upravo iz tog dokumenta kojeg sam prije spomenuo gradonačelnici, odnosno udruga gradova tražila je da se taj udio popne na negdje 70%, a ne na 60% kao što je to predviđeno Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave. S druge strane, ja sam to rekao jutros u nekoj replici. Dok sa ovim prijedlogom zakona smanjujemo i to značajno jedinicama lokalne samouprave prihode u isto vrijeme ovim izmjenama zakona povećavamo i to treba jasno reći povećavamo prihode državnog proračuna u dijelu u kojemu se odnosi uvođenjem poreza na kamate na štednju. Ako je, a taj podatak je siguran, provjeren, a čini mi se da i piše u obrazloženju ovog zakona ukupno 170 milijardi štednje hrvatskih građana u bankama u RH iako je prosječna kamata negdje iznad 2,5%, sigurno je negdje iznad 2,5% čak i do 2,7, 2,8% iako onda na tu kamatu koja je … utvrdimo porez od 12% to onda nije prihod od 300 milijuna kuna koliko piše u obrazloženju da će se povećati prihodi državnog proračuna s osnove uvođenja poreza na kamate nego 600 milijuna kuna. To je vrlo jednostavna računica i ja držim dakle da je u isto vrijeme dok država i mi izglasavanjem ovog zakona umanjujemo značajno sredstva jedinicama lokalne samouprave onda za 600 milijuna kuna povećavamo prihode državnog proračuna. Ako smo već taj zakon i donijeli, ako je on na određeni način obuhvaća jer obuhvaća dohodak građana RH onda bi bilo po meni korektno i logično da smo taj porez na kamate na štednju građana prepustili jedinicama lokalne samouprave u cijelosti. To bi bila jedna kompenzacijska mjera koja bi značajno pomogla. 600 milijuna kuna ili 500 milijuna kuna nije mali novac i taj bi novac uz ovu kompenzaciju povećanja udjela poreza na dohodak u financiranju jedinica lokalne samouprave mogao pripomoći jedinicama lokalne samouprave da lakše pripreme proračune za 2015. godinu. I još nešto što sam također spominjao, ne bi bilo dobro da praktično u provedbi ovog zakona se obuhvati samo dio zaposlenika u RH koji su zaposleni u državnom i javnom sektoru i da doista samo njima dođe do povećanja plaće zato što su plaće zaposlenika u javnom sektoru i u državnoj upravi doista utvrđene u bruto iznosu. I onda će samim time prijedlogom zakona doći do povećanja plaća upravo u državnom sektoru, u javnom sektoru, u lokalnoj upravi i samoupravi. Međutim, bojim se da ovaj zakon ne bude izigran u realnom sektoru upravo kod zaposlenika koji bi trebali iznijeti gospodarski rast u RH da se ovaj zakon izigra na način da poslodavac koji ugovori sa svojim radnikom, zaposlenikom plaću u neto iznosu da onda ovu uštedu koja bi inače pripala zaposleniku praktično se ne prevali na poslodavca i da na taj način u najboljoj namjeri da Vlada želi povećati plaće zaposlenika, doduše na uštrb jedinica lokalne samouprave, na kraju ne završe tamo gdje je ovaj zakon htio nego da završe kod poslodavca.
Hvala lijepa. Kolega Josip Borić, izvolite.
Hvala lijepo uvažena potpredsjednice. Pa ja ću danas na početku rasprave utvrditi da je ovo zaista zakon koji će mnoge lokalne samouprave baciti na koljena, a nije trebalo biti tako i nije se najavljivalo da će biti tako. A piše u obećanjima koje je dala ova vlast u Poglavlju 21., ja ne znam zašto je 21 na kraju vašeg Plana 21, politika decentralizacije. Piše: "Naš je cilj povećati ovlasti lokalne i regionalne samouprave i njihove prihode." To je postavljeni cilj. Trenutačno 9 od 10 kuna poreza odlazi u državni proračun a preostala 1 na sve lokalne i regionalne samouprave. Naš je cilj sustići razvijene zemlje EU i sa sadašnjih 10 povećati udio na 20% udjela u ukupnim poreznim prihodima. Decentralizacija proračunskih pozicija jedan je od realnih i izvedivih zahtjeva. I to je bila neka pozicija s kojom se došlo na vlast. Nakon brojnih turbulencija unutar svih poreznih zakona utvrđujemo da su prihodi države porasli od 2011. do 2014. za nekih 3 milijarde kuna. Tu je i povećanje PDV-a, brojne izmjene raznoraznih zakona. I došli smo danas do ovog Zakona o porezu na, izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Jedan SDP-ov gradonačelnik nedavno je osvrnuo se na te izmjene. Kad je bio predsjednik Udruge gradova bio je vrlo rekao bih energičan, bio je vrlo agresivan prema bivšim Vladama i uvijek je tražio za gradove i općine ono što je, tj. za gradove ono što je bilo možda i tada nerealno. Međutim, ono što je on izjavio isto se tiče ove naše današnje socijaldemokracije koja se prodaje za to. Pa evo neka iz njegovog intervjua samo nešto da bi nam svima bilo lakše o čemu govorim. "Razumijem želju da se građanima poveća plaća, no najveće povećanje prihoda ostvarit će samo oni koji imaju najveće prihode što baš i nije socijaldemokratski. Sa ovim zakonom Rijeka gubi 50 milijuna kuna." A onda navodi što je sve izgubio pod pojmom decentralizacije iz Plana 21. Kaže: "Izgubili smo 750 tisuća kuna na službenicima koje smo morali platiti na izdavanju građevinskih dozvola. Država nam ne vraća novac." Onda kaže: "Država nam se knjiži na imovinu koja je bila gradska putem Državnog odvjetništva, na poslovne prostore, sada s tim poslovnim prostorima ne upravlja nitko, ne stvaraju nikome prihod, samo su teret. Grad plaća PDV, uveli ste nam plaćanje kao PDV-a na najam prostora, moramo ga platiti iako nismo naplatili od zakupaca. " Na kraju je on utvrdio da je Vlada dignula ruke od Plana 21 i da je to ustvari sve bilo baš onako kako je premijer rekao figurativno. Obećali smo nešto, a doveli smo se evo u zadnjoj godini mandata na to da nekakvim metodama pokušaja i pogrešaka svake godine ispravljamo ono što smo pogriješili prethodne godine. Kada spojimo ovaj zakon sa novim Zakonom o regionalnom razvoju možemo utvrditi ono što sam rekao na početku da će mnoge lokalne samouprave završiti na koljenima jer jednostavno nemoguće je sve to nadoknaditi s obzirom na apetite države ali i njezinu želju da se svima svidi u ovoj sljedećoj godini koja dolazi. Ja dolazim iz male lokalne samouprave koja ima 1300 stanovnika, izvorne prihode na nivou 7,5 milijuna kuna ovisno od godine do godine, porez na dohodak je negdje oko milijun i pol kuna koliko skupimo. Mi ćemo s ovim zakonom izgubiti po proračunima do 300 tisuća kuna. Naš program potreba u predškolskom odgoju i obrazovanju iznosi za 2014. 350 tisuća kuna. Znači da bi mi krenuli u slijedeću godinu već sa ovim zakonom porez na dohodak planirat ćemo na nivou negdje oko milijun i dvjesto tisuća kuna. Negdje moramo nadoknaditi taj gubitak jer ako imaš nešto pa izgubiš da bi bio jednak moraš toliko i vratiti. Vrtić se sufinancira sada po mjerilu 60% lokalna samouprava, 40% pune ekonomske cijene daje korisnik. Ta cijena je kod nas negdje oko 1200 kuna mjesečno, znači ajmo na 10 mjeseci 12 000 kuna lokalna samouprava tu daje 7 000 a korisnik 5 000 kuna. Kako ćemo to riješiti? Vjerojatno ćemo morati podignut onaj dio ekonomske cijene koji se odnosi na korisnika za 5%, da mu ovih 600 kuna koje ćete mu dati ako je prosječno kod nas su plaće u netu blizu 5 000 kuna on će ostvariti u 12 mjeseci negdje oko 600 kuna više primanja da bi se to negdje izniveliralo. Jer uslugu pružiti morate, u vrtićima su uglavnom djeca zaposlenih koji rade, ne mogu ih čuvati, nemaju koga da im čuva i jednostavno će se to iznivelirati na taj način. Znači 600 kuna više kroz vrtić ako mu podignemo onaj njihov dio ekonomske cijene sa 40 na 45% na 12 000 to je otprilike tih 600 kuna i to će biti dobro ako se iznivelira. Međutim, ako je on ugovorio svoju plaću u netu znači da ima neto 5 000 kuna on sigurno neće dobiti tih 600 kuna a kad mu mi koji smo sigurno izgubili svojih 300 tisuća kuna to pokušamo nadoknaditi mi ćemo ustvari njega odvesti u jedan trošak od 600 kuna. On sa ovim zakonom ustvari gubi 600 kuna od svojih primanja koja ima. I to vjerujem da će biti praksa u velikom djelu lokalnih samouprava jer to je život, jedno je teorija, jedno je želja vlasti da se svidi, međutim u praksi su mnogi zakoni koji su ovdje proglašavani i revolucionarnima i onima koji će dovesti do boljitka života ustvari nakon toga popravljani po vrlo čudnim obrazloženjima a svi smo utvrđivali da će grešaka biti i stvarale su se greške. Ono što je sigurno znači da mjera uzima sigurno lokalnoj samoupravi, da kompenzacija koja je već sada najavljena uzimamo vam milijardu i osamsto na način da ćemo vam kroz kompenzacijski nekakav fond, ili fond poravnanja osigurati 40. Negdje postoji velika razlika od milijardu i četiristo milijuna kuna. Mi ne znamo gdje će se s time završiti pa se nudi nešto da će otići iz ne znam iz poreza na nekakvu štednju, iz nekakvih drugih izvora, ali sigurno je da će se uzeti, vratiti se gotovo neće nikako, tko će u tome završiti sretan i zadovoljan ja ne znam. Mislim da ćemo svi biti na kraju nezadovoljni a posebno oni koji možda najviše očekuju a to su zaposlenici koji će upravo na primjerima koje sam objasnio, a to nije samo vrtić, tu su i sportske udruge, tu su i udruge umirovljenika, i udruge branitelja, tu su svi oni koji iz lokalnih proračuna pokušavaju u svakoj godini ostvariti nekakve svoje programe. Ja tvrdim da ovaj zakon nije sretno rješenje niti je pogođen zajedno sa onim zakonom o regionalnom razvoju koji će dodatno onako kako je napisan posebno PPDS brdska područja i otoke dovesti u još goru situaciju. Tako da evo ja ću ovu svoju raspravu završiti jednom izjavom premijera koju je jedanput izgovorio a kada je rekao imamo ekskluzivnu informaciju grešaka će bit još. Tako da ne nadam se ničem nego samo greškama. Hvala lijepo.
Očito volite premijera kad ga stalno citirate. Boro Grubišić replika.
Hvala lijepo. Gospodine Borić, vi se jednostavnim stilom i jezičnim izražavanjem dočarali što će se dogoditi zapravo u jednoj, a tako i u drugim lokalnim samoupravama a poglavito na primjeru dječjih vrtića gdje roditelji uglavnom u cijeloj Hrvatskoj participiraju sa otprilike 40% kako tko zavisno od plaća, od dohotka. Međutim, ono što je u Hrvatskoj proklamirano i ono što se stalno govori a to je povećanje dostupnosti vrtića i povećanje broja djece u vrtićima, dakle u Hrvatskoj 55% samo djece pohađa dječje vrtiće, 45% su baka servis i još neki drugi oblici čuvanja djece i brige za djecu. No, kada ste govorili o tome da bi zapravo ovaj zakon proizveo povećanje plaće a ako je ona ugovorena kao fiksna ona nema toga, gotovo je izvjesno da će lokalna samouprava da bi nadoknadila taj manjak koji će nedostajati u proračunima prebaciti težište evo recimo na povećanje participacije roditelja u plaćanju dječjih vrtića. I što kaže Šuker "Na ćupriji dobio na mostu izgubio." A ukoliko je plaća fiksna i takav ugovor potpisan onda je zapravo to još i opterećenje ljudima koji su u radnom odnosu, koji rade, koji imaju sreću da rade da im se događa to da zbog pomanjkanja sredstava u lokalnoj samoupravi još imaju i teže uvjete življenja, a zapravo sve to doprinosi demografskom osiromašenju Hrvatske. Hvala lijepa.
Josip Borić odgovor na repliku.
Hvala lijepa. Kolega Grubišić, mislim da će mnogi posegnuti, evo mi u mojoj općini, našoj općini nemamo prirez i to je jedna mjera pa da onda ne diramo onaj dio između unutar ekonomske cijene vrtića, ali opet ćete opteretiti zaposlene, opet će oni doći sami sa sobom u raskorak između ove želje koja im se pruža da dobiju neku veću plaću i onoga što će oni stvarno dobit. I tu je možda najjača ova priča o tim plaćama koje su već po ugovorima o radu ugovorene u neto iznosu. Ja ne znam od kuda Vladi da će baš milijun ljudi u Hrvatskoj dobiti svi veću plaću. Ja vjerujem da to čisto onako zgodno zvuči, a desit će nam se ono u lokalnoj samoupravi što sam već rekao danas. Znači da će nam gradonačelnici i načelnici, oni imaju najveće plaće u tim malim sredinama, rijetko tko ima veću od njih, njima će porasti plaća, imat će manji proračun, vjerojatno je nešto manje i obveza, a desit će nam se i ovo što se desilo u Zagrebu sada, jedna apsurdna situacija, da ćete plaćati gradonačelniku veću plaću, znači ovaj gradonačelnik sada će imati veću plaću za posao koji ne radi. Ne smije raditi. To su apsurdi. I svaki zakon nas još više tjera u tom smjeru da stvarno počnemo sumnjati u to zaista gdje u kakvom smjeru ova Vlada ide. Ja sam citirao gradonačelnika Rijeke koji s pravom sada kritizira svoju vlasti jer 50 milijuna kuna u gradu Rijeci je 7 ili 8% njihovog izvršnog proračuna. Pa nije to da sam ti uzeo 5, 10 milijuna pa ćeš to nekako naći. 50 milijuna kuna je za grad Rijeku veliki novac. Koja je to kompenzacijska mjera koja tom gradu, pored svega onoga što je on nabrojao, što smo mu već kao država učinili, a onda imate ono obećanje iz Plana 21, pri kraju, poglavlje 21, kako će se decentralizirati država. Znači, ovo što vidimo je sve nekakva fikcija u kojoj se više valjda nitko ni ne snalazi, ni oni koji ovo valjda trebaju provesti.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Borić, vrlo interesantno je uz ovaj zakon gledati proračun, Zakon o izvršenju proračuna, zakon o porezu na promet nekretnina i Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave i da vidite koliko tu ima međusobno prelijevanja iz šupljeg u prazno. Evo, pa kad pogledate recimo obrazloženje Zakona o porezu na promet nekretnina, onda se kaže da će država s osnova izmjene Zakona o porezu na nekretnine izgubiti 70 milijuna, zapravo jedinice lokalne uprave 70 milijuna, a da će država dobiti 115 milijuna. To je Zakon o porezu na promet nekretnina. Onda uzmete Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave i gdje se kaže da će se povećati udio jedinica lokalne samouprave u porezu na promet nekretnina, pa kaže da će s tog osnova jedinice lokalne samouprave, zapravo da će država izgubiti 300 milijuna, ne da će jedinice lokalne samouprave dobiti. I kad tome dodate jedan lijepi cirkus koji se napravio u proračunu i Zakon o izvršenju državnog proračuna jer su me danas mnogi gradonačelnici sa područja posebne državne skrbi zvali veseli kako su dobili puno veća sredstva nego prošle godine. Međutim, veselje je kratko trajalo jer nisu pročitali Zakon o izvršenju proračuna. Do sada se povrat poreza na dohodak nije vidio jer se vraćao direktno sa računa, a sad će Vlada uprihodovati taj poreze na dohodak pa je jedinicama temeljem onog famoznog Grčićevog stupnjevanja o razvijenosti odredila sredstva za povrat poreza na dohodak i to je uvrstila u proračun kao trošak. I sad gledajte, povrat poreza na dohodak prošle godine je bio negdje oko, zapravo ove godine je bio negdje oko 400 milijuna, a pomoć jedinicama lokalne samouprave, ono što je bilo na poziciji ministarstva je bilo negdje oko 300 milijuna. A ove godine pozicija i povrata i pomoći je 500 milijuna. E sad koliko su onda jedinice lokalne samouprave izgubile 200 i kad to sve skupa zbrojite, izmiješate, umijesite, dobit ćete stvarno jedan kruh koji je nejestiv za jedinice lokalne samouprave.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Hvala lijepo. Pa evo, baš upravo zbog toga je dobro da vodimo ovako široku raspravu jer meni je žao najprije da ova vlast uopće nije imala osjećaj za gradove i općine, niti ih je uopće htjela slušati, niti je s njima htjela putem njihovih udruga komunicirati, a svojom odredbom, svojom odlukom, svojim zakonom jednostavno im je skinula najveći dio njihovih prihoda koji su bili barem koliko toliko i najsigurniji. I sada, danas zaista sve nas u HDZ-u, pogotovo zovu ti čelnici, gradonačelnici, pogledali su proračun na stranici Vlade, tamo recimo jedna Općina Matulj ima 10 milijuna kuna, jedan grad Delnice 3 milijuna kuna, svi ti gradovi i općine sa …, sa brdsko planinskih područja imaju zaista velike iznose, nisu ljudi, bili su najprije valjda sretni što će valjda Vlada kroz nekakva sredstva njima te novce dati, međutim otriježnjenje će biti upravo u minusu od ovih 200 milijuna kuna o kojima ste govorili, kad se sve to složi, opet onako, za javnost izgleda lijepo, čak i trenutna radost, ali u stvarnosti će biti samo veliko razočarenje. Kao i ovaj zakon.
Kolegica Branka Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala lijepo poštovana potpredsjednice. Zamjeniče ministra i pomoćnice, kolegice i kolege. Pa u prijedlogu za donošenje zakona po hitnom postupku stoji, donošenje ovog zakona po hitnom postupku predlaže se radi preraspodijele poreznog tereta na način da se u što kraćem roku omogući poreznim obveznicima povećanje njihovih plaća i mirovina te na taj način utječe na očuvanje njihovog životnog standarda. Da je ovo stvarno tako, svi mi s obje strane ove sabornice bi podigli obje ruke, da se može povećati i plaća i mirovina i da se time utječe na očuvanje životnog standarda naših građana. Isto kao što je u uvodnom dijelu ministar Lalovac rekao da su velike nejednakosti prisutne u našem društvu i da upravo ovim zakonom se one trebaju smanjiti i zato se uvode kamate na štednju. Ovim zakonom tvrdim niti će se ostati životni standard naših građana isti kao i do sada, a niti će se nejednakosti prisutne u društvu smanjiti, dapače, one će se i povećati. Naime, na plaću od 3900 kuna, a neki brojni naši građani mogu i o njoj samo sanjati, imat će povećanje mjesečno od oko 50 kuna. Oni pak sa 16 tisuća i više kuna mjesečno povećanje od 1000 kuna, što znači da 20 onih građana sa prije navedenom plaćom trebaju raditi da bi dobili mjesečni iznos koliko jedan od nas ili pak 20 mjeseci treba stavljati sa strane tih 50 kuna da bi dobio koliko mi u jednom mjesecu. Zar to ne znači da će nejednakosti biti i veće? Nadalje, čuli smo već najviše će tu izgubiti gotovo 1 milijardu i 800 milijuna kuna jedinice lokalne odnosno područne samouprave. Ja se pitam šta su to gradovi i općine odnosno županije, ko su to? Jesu to one zgrade u kojima ljudi rade ili su to isto građani? Naime, grad Vodice će ovim izmjenama zakona izgubiti nešto malo manje od 2 milijuna kuna i sada za 2015.godinu treba vidjeti gdje uštediti tih 2 milijuna kuna. naš vrtić za njega izdvajamo 3 milijuna i 600 tisuća što znači da nam je nemoguće sav taj iznos dobiti na stavci vrtića. Šta i tu napraviti? Smanjiti broj djelatnika ne možemo, imamo pedagoški standard po kome se moramo ponašati i do sada smo već racionalizirali sve moguće troškove. Povećati iznos participacije minimalno 50 kuna, onih 50 kuna koji će dobiti u platnoj vrećici djelatnik koji ima plaću 3.900 kuna. onima naravno sa 16 tisuća i više kuna oni sigurno imaju dadilje i uopće ih ne zanima kolika je participacija ali znači da će ovo opet pogoditi one sa najnižim primanjima. Nadalje, trebalo bi nešto uštipnuti od stipendija, znači ili manji broj stipendija ili manji iznos stipendija. Ponovno to ide na teret onima s najnižim primanjem. Nadalje, taj iznos možemo uštediti, a ne bi smjeli od socijalni davanja. One idu nezaposlenima, invalidima, bolesnima i opet onima sa najnižim primanjima. Kada su u pitanju udruge da bi djeca imala isti broj treninga, istu mogućnost odlaska na takmičenje, istu kvalitetu uprave će vjerojatno povećati članarine i ponovno i to ide na teret onima sa najnižim primanjima jer djeca onih sa višim možda imaju i individualne trenere. Nadalje, gradska uprava, kažete smanjiti broj djelatnika, kako kada svaki novi zakon donosi nam nove obveze. Država nam je tako dodijelila obveze koje je imao prije poljoprivredni redar, kontrolu buke koju je prije imao sanitarni inspektor, nadzor iz oblasti građevinske inspekcije, kontrolu i nadzor iz oblasti prometne policije i potezom pera tako novi zadaci, a potezom pera novi izdaci. Što bi rekao kolega Linić, nove kazne za općine i gradove. I tada kada pričate da u biti milijun građana će imati povećanje, ja bih rekla da treba naglasiti da će više od 900 tisuća građana dobiti u platnoj vrećici oko 50 kuna, ali puno, puno toga manje sve ovo o čemu sam ranije pričala. I onda zbog koga i zbog čega donosimo ovaj zakon? donosimo ga možda zbog 3.500 građana koji će dobiti tisuću i više kuna. vjerojatno se radi o novoj pravednosti. Hvala.
Srđan Gjurković, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, ja mogu razumjeti jedan dio načelnika i gradonačelnika u ovom Visokom domu kada govorimo o utjecaju Zakona o porezu na dohodak, međutim ja bih volio da ste vi s druge strane pohvalili Zakon o legalizaciji koji je vama u vaš proračun osigurao sigurno nekih 5 milijuna kuna koji je puno manje nego što ste vi sada ovo spominjali, a udarili ste velike suze za socijalu šta će ko će izgubiti. Prema tome, treba voditi računa ako se kritizira da se i hvali neovisno o tome s koje strane dolazi. Hvala.
Branka Juričev-Martinčev, odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Pa kolega trebali bi znati da naknada za legalizaciju nije samo prihod jedinice lokalne samouprave već i regionalne i državnog proračuna i strogo je namjenski prihod kao i komunalni doprinos. Komunalni doprinos može ići samo isključivo za uređenje komunalne infrastrukture, a prihodi iz poreza na dohodak idu na sve ono što sam ranije navela, znači za socijalu, stipendije, vrtić, gradsku upravu i udruge.
Završna riječ zamjenika ministra financija Igora Rađenovića.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Najkraće zaista, nisam čuo cijelu raspravu ali vidim da se u glavnom dijelu razvila o tome razvila u tome koliko će izgubiti jedinice lokalne samouprave ovim porezom. Svi mi u ovoj dvorani znamo ovi koji su ostali u ovaj kasni sat manje-više više prate financije pa znaju da je BDP u Hrvatskoj u zadnjih 6 godina pao ukupno 15%, da smo u realnom sektoru izgubili gotovo 200 tisuća radnih mjesta, a da je čujem da je ministar ovdje to rekao, u zadnjih 6 godina porast broja zaposlenih u jedinice lokalne samouprave bio 20%. Jedan trend, drugi trend. Puno je ljudi govorilo o tome, evo osvrnut ću se samo na ono što je rekla gospođa gradonačelnica Vodica. Grad Vodice izgubit će 2 milijuna kuna, da, a Vodičani vaši građani će tih 2 milijuna kuna imati više u svome proračunu. Važi i za sve druge. Žao mi je što možda nije što nismo uspjeli da zajedno sa Zakonom o financiranju jedinice lokalne samouprave raspravimo i ovaj zakon, raspravljat ćemo ga početkom sljedećeg tjedna, ali očigledno je to tema koja sve zajedno žulja, ali da ćemo svi zajedno morati ostvariti benefite i negativnosti ovoga prijedloga zakona podnijet ćemo i svi zajedno. Hvala lijepa.
Branko Hrg, replika.
Hvala lijepa. Gospodine zamjeniče ministra, to što ste vi sada rekli to nije točno jednostavno jer neće građani Vodica dobiti to sve. Dio toga će se vratiti u državnu blagajnu znači 25% ako idete na to da će građani trošiti više će se vratiti u državnu blagajnu. Znači grad Vodice će izgubiti u ovom dijelu. I definitivno treba probati shvatiti ono što je govoreno danas ovdje cijelo vrijeme i na što se dakle i udruge gradova i općina očituju. Sve ovo će na kraju doći na trošak onih na čiji trošak ne bi trebalo doći, doći će na trošak građana. Nije dakle lokalna samouprava ta koja želi namete svojim građanima. Svaki gradonačelnik ili gradonačelnica ili načelnica ili načelnik želi što manje nameta, što više projekata. I nije dobro kada se sa razine državne vlasti pokušava takva priča plasirati koja ide u drugom pravcu. Ne, nije točan podatak i jednostavno ni ova vaša konstatacija, ni vaš izračun nije točan i to ustvari govori da niste dobro pripremili zakon.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Gospodine zamjeniče ministra, kroz sve ove zakone o kojima mi danas raspravljamo je uvedeno niz novih poreza. I sad meni nešto nije jasno. Jedino što je još ostalo u Hrvatskoj neoporezivo kad prodajete firmu u kompletu, onda na to ne plaćate nikakav porez. Jer danas se oporezuje dividenda, oporezuje se prihod na povećanju vrijednosnih papira, dakle ako kupite dionice pa ih prodajete itd., oporezuje se 25% nekretnine, zemljište, to je izmjena ovoga zakona. Dakle jedino je ostalo neoporezivo recimo slučajno gradite kuću ili vikendicu pa za to osnujete firmu pa onda tu firmu kupite nekom Mađaru i taj Mađar ili netko, mislim Mađar, može biti bilo tko drugi, kupi tu firmu, a ustvari je kupio nekretninu i na to ne plati nikakav porez, a nikoga uopće ne interesira da li ta firma radi ili ta firma ne radi. Ili recimo firma koja radi, ako prodajete stroj ili prodajete zgradu onda plaćate PDV od 25%, međutim ako prodajete firmu u kompletu ne plaćate ništa. Pa vjerojatno je još to jedino ovoj Vladi ostalo što nije oporezovala pa nemojte se čudit ako u nekim budućim vremenima još ovo malo vremena što im je ostalo uvedu i porez na to.
Igor Rađenović, odgovor na repliku.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa gospodine Šuker, očigledno niste dobro pročitali ovaj zakon. Da, oporezujemo i kapitalne dobitke jel tako, znači ukoliko se to dogodi u roku 3 godine bilo koja od ovih kombinacija na koju bi netko pomislio platit će porez na kapitalni dobit. Da, platit će i to uvodimo ovim porezom doduše tek od 1.1.2016. Hvala lijepo. … [[Upadica se ne razumije.]]
Od kolege Šukera baš ne očekujem takvu repliku. Kolegica Branka Juričev-Martinčev, replika.
Hvala lijepa. Pa gospodine zamjeniče ministra, vi kažete 2 milijuna kuna koji neće biti u proračunu grada Vodica bit će kod naših građana. Istina, ali kod kojih građana? Ja sam pričala o onim građanima čiji je prihod odnosno neto plaća 3900 kuna će dobiti 50 kuna, ali će im se povećati cijena vrtića, smanjit će se stipendija, povećat će se članarina u udrugama, izgubit će subvencije za prijevoz srednjoškolcima. Oni će izgubiti, a vjerojatno onaj koji bude imao prihod 1000 kuna za ovaj mjesec njemu će sigurno se povećati. Isto tako kad govorite o broju djelatnika potezom pera su djelatnici državne uprave Ureda za prostorno uređenje prešli iz državne uprave na jedinice lokalne odnosno područne (regionalne) samouprave, kao i svi oni zadaci o kojima sam govorila, prometnom redarstvu, nadzor građevinske inspekcije, sanitarne inspekcije, poljoprivrednog inspektorata. Sve su to poslovi kojima ste vi smanjili obveze i poslove u državnoj upravi, a prebacili na jedinice lokalne odnosno regionalne samouprave i sad nam prebacujete kako imamo puno više djelatnika nego ranije.
Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Idemo na slijedeće, konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR. 727. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane koje je dostavila Vlada Republike Hrvatske dostavljeni su u poslovničkom roku pa su postali sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Osim Vlade amandmane su podnijeli i zastupnici Peđa Grbin, Marija Lugarić i Klub zastupnika HDZ-a zastupnik Valter Boljunčić i zastupnica Nansi Tireli. Molim predstavnika predlagateljice, poštovanog Igora Rađenovića zamjenika ministra financija da se izjasni o amandmanu poštovane zastupnice Marije Lugarić i Peđe Grbina.
Amandmani poštovane zastupnice Lugarić i gospodina Grbina se prihvaćaju.
Hvala lijepa. Postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice u Hrvatskom saboru poštovani zamjeniče ministra.
Amandman Kluba zastupnika HDZ-a se ne prihvaća.
Obrazloženje.
Naime, u sustavu poreza na dohodak primjenjuju se prema opsegu poreze obveze dva načela, dakle za rezidente načelo svjetskog dohotka a za ne rezidente načelo tuzemnoga dohotka. Slijedom navedenih temeljnih načela od 1. ožujka 2012. uvedeno je oporezivanje mirovina hrvatskih rezidenata ostvarenih iz inozemstva. Razlog za uvođenje takvog ostvarenog dohotka bilo je želja za izbjegavanjem dvostrukog neoporezivanja iz tog razloga dakle u kontinuitetu ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
U ime podnositelja amandmana Kluba zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepa. Ja pretpostavljam da se zamjeniku ministra otele ova zadnja rečenica i rekao je u slučaju ovoga da se oporezuju zbog toga da se izbjegne dvostruko oporezivanje [[Upadica Rađenović: ne oporezivanje.]] neoporezivanje, vi ste rekli da se izbjegne jer stvar je u tome da zakonom izbjegavamo dvostruko oporezivanje je točno definirano kako to je. Međutim, ovdje se prvenstveno radi o iseljenim Hrvatima iz prekomorskih zemalja i što se tiče europskih zemalja Švicarske i ostalih zemalja s kojima Hrvatska nema potpisan ugovor o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja. Međutim, ja bih ovdje samo podsjetio na članka 10. Ustava Republike Hrvatske kaže: "Da između ostaloga Hrvatska štiti prava i interese svojih državljana koji žive i borave u inozemstvu i promiče njihove veze sa domovinom. Također bih citirao članak 7. Zakona o odnosima RH s Hrvatima izvan RH, stoji obveza RH na poduzimanje mjera kojima se potiče povratak hrvatskih iseljenika i useljavanje njihovih potomaka u RH. Odredba ovog zakona je u direktnoj suprotnosti i mislim da se RH, fiskalno ne bi izgubila toliko značajno sredstva koliko bi dobila da se ljudi prije svega iz prekomorskih zemalja vrate u RH sa svojim kapitalom, sa svojim iskustvom, a na takav način bi vjerojatno i poticali druge pa čak i da investiraju u RH. Meni je žao što već 3 godine se borimo oko ovoga da se ne prihvati ova odredba, da mirovina stečena u inozemstvu se ne smatra dohotkom i da na takav način riješimo problem. Druga stvar, nikako u ovom Visokom domu se ni ne pojašnjava zašto je neoporezivi dio umirovljenika 3800, a ne kao kod ostalih 2600, iz jednostavnog razloga što sve… Samo jednu rečenicu, molim vas. Mirovinski doprinos je uplaćeni u bivšoj državi su bili skupo bruto plaće, na to se plaćao porez. I zato je taj neoporezivi dio višak. Dakle, u Hrvatskoj smo akceptirali posebnosti, a prema našim iseljenicima ne i zato mi je žao i molim glasovanje gospodine predsjedniče.
Molim da se glasuje o amandmanu Kluba zastupnika HDZ-a. Glasovanje je završeno. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Glasovalo je za 33, 1 suzdržani glas i 80 glasova protiv. Idemo na amandman poštovanog zastupnika Valtera Boljunčića, amandman na članak 4.
Amandman na članak 4. uvaženog zastupnika Boljunčića se djelomično prihvaća. Naime, Vlada djelomično prihvaća amandman u sadržaju kako je podnesen na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, odnosno prihvaća dio koji se odnosi na oslobođenje od oporezivanja primitaka, osim primitaka koji se smatraju oporezivim dohotkom iz članka 5. Zakona o porezu na dohodak.
Hvala lijepa. Očitovanje podnositelja amandmana, poštovanog zastupnika Valtera… Što, prihvaćate ovo ili ne prihvaćate? [[Upadica: Djelomično prihvaćamo.]] Što podnositelj amandmana kaže na to? Prihvaća, amandman povlači. Prihvaća. … /Govornici govore u isto vrijeme./ … Hvala lijepa. Postao je sastavni dio u dijelu koji je Vlada prihvatila. Ostalo je povučeno. Nemamo što glasovati. Amandman poštovane zastupnice Nansi Tireli, poštovani zamjeniče ministra.
Gospodine predsjedniče, amandman poštovane zastupnice Nansi Tireli ne prihvaćamo budući se temeljno predujam poreza na dohodak po odbitku plaća istodobno sa isplatom primitka te to načelo izuzev Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje primitaka u … te kada porez po odbitku plaća sam porezni obveznik vrijedi za sve isplatitelje uključujući i velike sustave.
Očitovanje podnositeljice amandmana, poštovane zastupnice Nansi Tireli.
Poštovani zamjeniče, ovdje se radi o primitcima s osnove prodaje otpada, prema tome s obzirom da pravni obveznici imaju obvezu 2. u mjesecu dostavljati sva izvješća po toj osnovi, smatrala sam da bi bilo dobro da poduzetnike ne opterećujemo u tom dijelu da moraju podnositi takva izvješća svaki dan, a dolazimo i u onaj problem dan za dan, dakle plaćanja nečega što osobno smatram da dodatno opterećuje troškovno svakoga tko to radi i molim da se o ovom amandmanu glasa.
Molim da glasujemo o amandmanu poštovane zastupnice Nansi Tireli kojeg Vlada nije prihvatila. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Za je glasalo 36, 3 glasa su suzdržana i 75 glasova je bilo protiv. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona, molim da glasujete. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 84 glasa za, 2 suzdržana glasa i 32 protiv glasa donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 723 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će obrazložiti prijedlog zakona zamjenik ministra financija Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovane dame i gospodo zastupnici. Evo probat ću u najkraćim crtama objasniti izmjene zakona, zapravo Nacrt prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u, kao paketa ovoga prijedloga zakona. Prvo što se mijenja i što je usklađenje sa direktivom i što je dobro reći da se mjesto oporezivanja elektroničkih usluga, telekomunikacijskih usluga, usluga radijskog i tv emitiranja prebacuju dakle na rezidentnost i na primatelja usluge i to računamo iz perspektive malih zemalja kojima Hrvatska pripada … jer će se dakle porez oporezivati tamo gdje su primatelji usluge. Druga izmjena, možda ne toliko važna za nas ovdje ali ja vjerujem na radost poreznih obveznika je ukidanje obveze podnošenja konačnog obračuna PDV-a, tzv. PDV kao obrazac, dakle uz mjesečne, tromjesečne obračune izbjeći će poduzetnici obvezu da predaju i taj konačni PDV obrazac koji je praktički bio kontrolni i sa te strane administrirao, previše administrirao poduzetnike. Računamo da je to jedno od rasterećenja. Najvažnija izmjena je u svakom slučaju postupak oporezivanja PDV-a prema naplaćenim naknadama, dakle na granici od 3 milijuna kuna. Poduzetnici koji ostvaruju promet do 3 milijuna kuna moći će taj porez plaćati, dakle PDV tek prema naplaćenoj naknadi. U Hrvatskoj postoji 138 000 poreznih obveznika, od toga je 120 000 onih koji se nalaze u tom dijelu dakle poreznih obveznika, dakle gotovo 90% ih se nalazi ovdje. Oni će moći, kažem nije nužno da ne uđu u sustav PDV-a i da plaćaju samo po naplaćenoj realizaciji, ovisi u kojoj ste djelatnosti, negdje vam se dapače vrlo isplati i mnogi to i koriste da imaju odbitke predporeza, ali kažem u ovoj opciji moći će optirati i 120 000 poduzetnika će to moći napraviti. Velika izmjena bilo je dosta rasprave o njoj u javnosti u zadnje dvije, tri godine. U svakom slučaju računamo da će ona pomoći sa jedne strane poboljšanje likvidnosti tih poduzetnika, a sa druge strane očekujemo da ćemo imati zapravo i vin vin situaciju budući da se kroz ovaj, kroz prijedlog ovog prijedloga zakona želimo pojačati i odgovornost plaćanja eventualno onih tko ne želi ispuniti, dakle tu obvezu prema malom poduzetniku koji dakle naplaćuje, koji će PDV plaćati prema naplaćenoj … [[Govornik se ne razumije.]] Ali kažem, kroz instituciju jamca platca porezni obveznik koji je obvezu, koji je poreznom obvezniku obavio, zapravo nije platio određenu isporuku, a nije platio izračun PDV-a u ugovorenom i propisanom roku do dana izdavanja računa biti će zapravo odgovoran za plaćanje PDV-a u smislu onome u kojem je obavio sam pretporez. Sa te strane kažem Porezna uprava će imati bolju evidenciju neplaćenih eventualnih poreza i sa te strane vjerujemo da će se odgovornost plaćanja u Republici Hrvatskoj znatno poboljšati. Još je nekoliko ovdje izmjena, suspendiranje PDV identifikacijskog broja, dakle na međunarodnom tržištu, na međunarodnoj razini, brza reakcija obveza Porezne uprave da se identifikacijski broj poreznika koji se ne odaziva na pozive Porezne uprave koji eventualno ima neku sumnju na svoje poslovanje u zemlji u kojoj žive, u kojoj je rezidentan taj suspendirani porezni broj važi onda za čitavu EU. Usklađuje se, dakle i definicija građevinskog zemljišta i prvog nastanjenja. To je ključno oko poreza na građevinsko zemljište. Dakle, onaj rok koji smo imali sa 1.1.2015. da dakle i građevinsko zemljište ulazi u PDV, u cijenu dakle PDV-a u potpunosti ulazi ovim zakonom. Dakle, imat ćemo ili porez na promet nekretnina ili ćemo imati puni PDV. Dakle, 5 ili 25%. I zadnja, možda ne najmanja izmjena, tj. svojevrsna Pandorina kutija na koju su se mnogi nakačili budući da izmjenama i dopunama zakona možemo mijenjati stope PDV-a. Ovom izmjenom mijenjamo, dakle stopu PDV-a na lijekove, tj. proširujemo stopu, proširujemo obim lijekova koji jesu na sniženoj stopi PDV-a na 5%. Dakle, ne samo kako je dosadašnjim zakonom bilo predviđeno da su to samo lijekovi na recept, lijekovi prema listi HZZO-a već svi receptni lijekovi se ovime proširuju. Sa te strane očekujemo gubitak u proračunu u iznosu od 54 milijuna kuna. Ali jednostavno smo te stvari morali i mogli usuglasiti. Vjerojatno najveći prigovor i najveći dio vaše rasprave biti će oko ovih tri milijuna kuna i poreza na dodanu vrijednost prema naplaćenoj realizaciji. Mi očekujemo određeni pomak u naplati u tom pogledu osobito na početku primjene te stope. Ali kažem, morate uzeti u obzir da je ukupno 120000 obveznika koji će moći optirati oko toga. Da su dosad to moglo, da su to do sad radili obrtnici koji su opet gro u tih 120 000. Ali da udio svih tih obveznika, iako je gotovo 90% u samoj strukturi PDV-a je danas nekih 8%. Prema tome, buduće neće svi optirati, a s obzirom na ove pozitivne efekte koje očekujemo u ubrzanju procesa naplate, pozitivne efekte koje očekujemo u poslovanju samih tih subjekata je poboljšanje svoje likvidnosti očekujemo da će bolje i generalno poslovati. Ne očekujemo u srednjoročnom i u dugoročnom razdoblju ne očekujemo, dakle udarac na hrvatski proračun. Evo poštovane dame i gospodo to bi bilo uvodno o ovome prijedlogu zakona. Hvala vam lijepa.
Replika, Branko Hrg.
Hvala lijepa. Rekli ste izmjene na radost obveznika i u onom dijelu stvarno naplate poreza po realizaciji za male i srednje poduzetnike je dobra stvar i dokazuje da ako se malo dublje razmisli da se može nešto dobro napraviti. A ja bih još volio da se još jedanput dobro razmisli da li bi se moglo nešto napraviti na radost građana, a vezano je na onu prijašnju točku i raspravu. Naime, ponavljam po ne znam koji put i to ću ja uporno ponavljati dalje. Da li razmatrate ili da li ste uopće pokušali razmotriti i računati da se PDV na hranu smanji na 10% i da na taj način obradujemo porezne obveznike, građane, sve one koji i rade, koji ne rade, kojima se, dakle i plaća povećava i koji nemaju plaću i koji imaju veliku plaću. A u konačnici da ni državni proračun realno nema nekakvih gubitaka i da se sačuva dio domaće proizvodnje. Mislim da bi to bio zakon i da bi to bila izmjena koja bi stvarno obradovala hrvatske građane i koja bi pokazala socijalnu osjetljivost i osjećaj za čuvanje domaće proizvodnje u najvećoj mogućoj mjeri.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepa. Pa ja ću se vratiti na nešto što sam govorio proteklih nekoliko mjeseci zato što smatram da je ovom zakonu to izuzetno bitno, a to je mislim da se ovakav zakon ne može predložiti bez one odredbe Zakona o fiskalnoj odgovornosti a to je procjena fiskalnog učinka. Jer mislim da bez obzira koliko mi ovdje podržavali neke mjere za koje se zalagali, međutim na žalost u Hrvatskoj je problem nelikvidnosti takav kakav je i sigurno će se dogoditi nekakve odgode u naplati poreza na dodanu vrijednost. Isto tako, kod ovih telekomunikacijskih usluga i promjene mjesta nastanka, zapravo obveze plaćanja PDV-a će se dogoditi nešto i po meni ovo što ste vi stavili ovdje ocjena potrebnih sredstava za provođenje zakona bar ste mogli još prepisati ovaj iznos iz Zakona o porezu na promet nekretnina gdje ste i konstatirali da izmjenom ovog Zakona o porezu na promet nekretnina, izmjenom Zakona o PDV-u će u državni proračun se sliti 115 milijuna kuna više. Meni je samo zašto sam se javio za repliku? Javio sam se za repliku samo iz jednog razloga, što me strah da nam se ne dogodi ono što nam se dogodilo kad smo zbog ulaska u EU praktički mijenjali Zakon o PDV-u, kada naprosto nije se napravila dobra procjena s obzirom da obveza plaćanja PDV-a više nije bila prilikom uvoza nego u trenutku prodaje i na takav način je došlo do odgode plaćanja PDV-a. I sad će se dogoditi, jer gledajte da se u Hrvatskoj plaća u roku od 30 dana onda nama uopće ova odredba o tome da se plaća prema naplaćenoj fakturi uopće ne bi bila bitna. Međutim, sigurno je da će oni mešetari koji su se i dosada igrali sa računima ovakvim i onakvim zaigrati itekakvu igricu u ovom slučaju i s obzirom na stanje u državnom proračunu mislim da je ovdje trebalo napraviti procjenu fiskalnog učinka i mogućih rizika i naprosto o tome izvijestiti saborske zastupnike koji se ne bave s tim područjem, ali jednostavno nam se to može dogoditi.
Hvala. Igor Rađenović, odgovor na repliku.
Hvala gospođo potpredsjednice. Da, bauk nelikvidnosti je bauk koji je u Hrvatskoj sve ove godine. I ako je i na jednom području ova Vlada činila određene napore upravo je to da ubrza i plaćanje dakle svih obaveza i da ubrza i riješi svu nelikvidnost koja je nastala u hrvatskom gospodarstvu. Pa i proces donošenja zakona i financijskog poslovanja pa i stečajnih nagodbi itd., itd. Gledam gospodina Linića koji je bio nositelj dobrog dijela tog projekta i mislim da je sav napor išao upravo k tome da dođemo u neke, kao što vi kažete gospodine Šuker, u normalne situacije da svak svakom plaća. I to i jest bio cilj svih ovih prijedloga zakona. Istina je, i mislim da sam rekao u prvoj ili drugoj svojoj uvodnoj rečenici da ovu temu već dugo vrtimo. Vidim da je gospodin Domagoj Milošević ispred HDZ-a, HDZ je već davno rekao da bi tu opciju dakle naplaćene realizacije ubacio kao prijedlog. Vagali smo dugo i unutar same Vlade prijašnje, ocijenili smo da je sad taj trenutak, zapravo da jedan paket poreznih reformi koji se sad nalazi pred vama da je upravo taj trenutak kada možemo omogućiti i državnom proračunu da to prebaci. Ali rekli ste, ne znam više koji izraz, mešetari, mangupi ili tako nešto koji će ovo iskoristiti. Tu imamo tu instituciju jamca placa koji će zapravo, gdje ćete moći se ovršiti nad PDV-om, preplaćenim PDV-om koji je eventualno odbijen od fakture za izvršenu robu ili uslugu. Ukoliko ne platite tu robu ili uslugu kroz OPZ, također jedan od paketa koji još uvijek nije pred vama ali doći će do nove godine, ćemo upravo prepisati obrazac s kojim ćemo obvezati poduzetnike da izvijeste o tome tko to njima nije platio fakturu. A onda, vi to dobro znate gospodine Šuker, u Poreznoj upravi ćemo vrlo brzo doći do ili puno lakše doći do onih poduzetnika i brže i efikasnije do onih poduzetnika koji PDV ne plaćaju. I moći ćemo se ovršiti i za eventualno tu neplaćenu fakturu, ali i kod većih mangupa i za sve druge fakture koje to nisu učinili. Hvala lijepo.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Linića, Vukšića i Hodžića kolega Slavko Linić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub će podržati prijedlog predloženog zakona i dapače slažemo se da određene novine koje se dogovaraju na razini Europske zajednice primijenimo i kod nas. Tu se prije svega misli na mjesto oporezivanja telekomunikacijskih usluga. Posebno smo eto obradovani sa tim da će se poduzetnicima olakšati posao pa neće imati konačni obračun poreza na PDV-a. Također, zadovoljavaju rješenja na koja će se Porezna uprava moći osloniti u disciplini naplate poreza pa i prenošenja ja bih rekao određenog rizika na kupca usluga ili proizvoda i da oni budu neka vrsta placa jamca, pogotovo ako pretporez koriste kao odbitnu stavku. Možemo se složiti također i sa sniženjem stope PDV-a na lijekove. Ostaje i onaj najbitniji dio, a to je da ćemo od 1.01. sustav naplate poreza vezati za naplatu prihoda i to kod poduzetnika do tri milijuna kuna ukupnog prihoda. I to prihvaćamo. Ali ne slažemo se sa projekcijama koliko će sve te mjere imati na državni proračun i koliko će u biti posljedica biti vezano za ovakve izmjene zakonskih propisa. Procjene da će veća efikasnost Porezne uprave zbog toga što će moći kontrolirati kupca imati rezultate čini mi se ne govore o onoj bitnoj stvari, a to je da mi imamo zakone a da nismo efikasni u nadzoru tih zakona. Onda ja ponovno podvlačim Zakon o financijskom poslovanju. Izričito veli koji su rokovi plaćanja. Nadležnost je Ministarstva financija da kontrolira efikasnost naplate svega toga. I kontroliramo i što smo utvrdili? Velike neplatiše jedinice lokalne samouprave, velike neplatiše sustavi velikih trgovačkih lanaca. Velike neplatiše trgovačka društva koja su u blokadama. Da, to su podaci Ministarstva financija koje govori da sam zakon koji je dosta rigorozan kažnjava, kaznene sankcije ima. Jasno je da je ministarstvo to koje kontrolira ipak ne uspijevamo provesti do kraja. To je samo znak da ni ovo nećemo bit u stanju provesti do kraja. Zašto nećemo provesti do kraja? Pa prije svega što dva temeljna sustava koja bi mogla to riješiti a to je stečaj ili predstečajna nagodba ne funkcioniraju, ne funkcioniraju. U predstečajnoj nagodbi polako interes vjerovnika za dogovor opao a stečajevi i nadalje se sporo provode. Pa ja bi volio da recimo kod ovog zakona ste nam dali podataka od preko 5 tisuća neuspješnih predstečajnih nagodba, preko 5 tisuća, 5 500. Koliko je stečajeva otvoreno, koliko je stečajeva otvoreno? I ja bi skoro dao ruku ni 100, ni 100. Prema tome, izričito zakon veli ako ne uspije predstečajna nema izlaza, stečaj. Da li su otvoreni stečajevi? Nisu. Prema tome, da li mi provodimo zakone koji će nam osigurati tu likvidnost, ne provodimo, ne provodimo. A izričito sve piše kako treba načiniti. Pa to je razlog, ako se sjećate mi smo sa 45 došli na 34 i čini mi se sad se polako penjemo prema gore. Maloprije smo raspravili zakon vezan za porez na dohodak. Podaci Ministarstva financija govore da je velika nelikvidnost koju uzrokuju i jedinice lokalne samouprave. Ne plaćaju poduzetnike za uređenje škola, vrtića, igrališta, komunalnih objekata itd. Sad smo utvrdili da ćemo terete od 2 milijarde i 200 prebaciti na njih jel ono što velimo milijardu i osamsto to je valjda zato što je 300 milijuna prihod od poreza na kamate koje ne ide jedinicama lokalne samouprave. Prema tome, opet jačamo nelikvidnost kod jedinica lokalne samouprave koji upravo one male poduzetnike sa svog terena najvećim djelom koriste za te male investicije, zahvate, redovno održavanje kako god hoćete. Prema tome, postojeći zakoni govore da ne vidimo mogućnost da će se bitno popraviti likvidnost. Da vrlo teško zakone ostvarujemo, provodimo u život da bi zaista riješili nelikvidnost. I ono što ja vrlo jasno želim reći u ime kluba pravosuđe dok se bitno ne promijeni mi nemamo promjena, nemamo promjena u sustavu discipline plaćanja. Bez pravosuđa to jednostavno nije moguće. Sve rješenja administrativna zapinju na efikasnosti pravosuđa. A kad imamo takve situacije kad mnogi godinama potražuju, vode sporove po desetke godina onda je pitanje a kako će porezna i od onog kupca koji je platac jamac nešto naplatiti kad vjerojatno i on nije uspio naplatiti. I tu su ja bih rekao projekcije koje smo trebali dati daleko ozbiljnije. A zašto je to bitno, pa valjda shvaćamo da Hrvatska se bori sa prekomjernim deficitom, Hrvatska je dala programe da će svoj deficit u 3 godine spustiti ispod 3%. Maloprije vidimo 2 milijarde 200 milijuna ili neto milijardu i 800 nam odnosi u prihodima kad gledamo ukupno državu prošli zakon. Ovdje velimo da ćemo izgubit eto 50 milijuna ako dodamo da ćemo na PDV-u na nekretninama u državnom proračunu zaraditi onda nije to, ali ocjenjujemo da je nemoguće napisat da teško možete procijeniti što znači ne pomak naplate na naplaćenu realizaciju i da ne shvaćamo da likvidnost smo daleko od toga da možemo reći da smo ga riješili i dapače ga problem nelikvidnosti povećavamo sasvim ovim zakonima. I zato se bojimo da dobra mjera koja ide poduzetnicima, zašto jer priznajemo, ja bih rekao ovo je priznanje da rečemo da ni jednim zakonima mi nismo uspjeli riješiti problem plaćanja, nismo uspjeli. I sada taj teret je u redu da preuzimamo na sebe, to je u redu i rasterećujemo eto preko 100 tisuća poduzetnika. Mjera vrijedna hvale jer priznajemo nismo uspjeli sa svojim zakonima riješiti problem nelikvidnosti. Ali se pitamo što ćemo sa deficitom, pitamo se što ćemo sa deficitom? Ovu godinu nismo uspjeli ostvariti program bitke protiv prekomjernog deficita, nismo i program i proračun je pao jel nismo to uspjeli ostvariti. Jedan od problema je nedovoljni prihodi na poreznim kategorijama, posebno poreza na dodanu vrijednost i bojim se da se ovim zakonima sami smanjujemo svoje porezne prihode a u isto vrijeme vidimo koliko je teško smanjivati rashode. To je samo ocjena da nakon ovih zakona kad nismo realno procijenili prihode jednostavno ne vjerujemo niti u realnost državnog proračuna koji će biti vjerojatno u raspravi iduću sedmicu. Projekcija prihoda u odnosu na postojeće zakone vjerojatno nije realna. A najveći problem bit će veći deficit, bit će jednostavno neodgovorno ponašanje prema svojim dokumentima koje smo priložili i EU ali i sami sebi i bit će najveći problem novih zaduženja, novih zaduženja, novih zaduženja koja će bit možda i veći nego ovu godinu. A tada moramo shvatiti da ako se popravi financijsko tržište u svijetu to znači veću kamatu, a to znači daleko više problema. I sigurnost temeljenih obveza iz proračuna, a to je isplata mirovina, održavanje socijalnog i zdravstvenog sustava i vjerojatno plaće javnog i državnog sektora. Zato ocjenjujemo da bi daleko bolje bilo da smo pravilnije ocijenili i da ovdje u obrazloženju imamo niz podataka, zaista u likvidnosti i da onda procijenimo da će ipak teret ovog zakona biti za državni proračun daleko, daleko veći. Pogotovo zato što imamo preko 100 tisuća poduzetnika koji će sigurno koristiti ovu mogućnost da porez plaćaju po naplati. Ponavljam, prihvaćamo prijedlog, podržat ćemo ga, ali ocjenjujemo krivu projekciju i ocjenjujemo da će daleko, daleko veći negativni učinak biti zakona na državni proračun.
Domagoj Milošević, replika.
Hvala gospođo potpredsjednice. Uvaženi kolega Linić, dakle spomenuli ste da je ključni problem nelikvidnosti nefunkcioniranje pravosuđa. Ja mislim da to ipak nije tako. Mislim da ćete se i vi složiti da je ključni problem, odnosno razlog nelikvidnosti je zapravo 6 godina za redom gospodarskog pada, nedostatak gospodarskog rasta. Kao posljedica toga, imamo sve ono što je negativno i što utječe izravno na tu nelikvidnost, s jedne strane pad kupovne moći građana, pad imovine građana, pad imovine poduzeća, istovremena prezaduženost građana, nedostatak investicija, rast nezaposlenosti, sve to skupa jednostavno naravno dovodi Hrvatsku u ovu situaciju, a posljedica svega toga je naravno negativan i sam državni proračun. I tu nema nikakve druge filozofije velike, nego jednostavno svi napori svake Vlade trebaju biti usmjereni u tom kako pomoći, prije svega privatnom sektoru da ostvari gospodarski rast, drugi naš problem o kojem smo danas evo imali priliku zapravo cijeli dan slušati do maloprije, a to je neorganiziranost sveukupne javne uprave. Današnja rasprava cijelo prijepodne zapravo dokazuje koliko smo neorganizirani, da mi krajem studenog mjeseca zapravo raspravljamo o ovako važnim zakonima, da se ne zna tko pije, tko plaća, tko će imati kakav proračun sljedeće godine, pretpostavljam da smo u Njemačkoj da bi se raspravljalo na tu temu u 2018., a ne u 2015. Hvala.
Slavko Linić, odgovor na repliku.
Djelomično se mogu složiti sa kolegom da je problem gospodarskog rasta, ali nelikvidnost nije direktno vezana uz gospodarski rast. Nelikvidnost u RH je vezana uz totalne promašaje ulaganja. Prije svega države koja je neracionalno trošila u dvorane, u ne znam, objekte koje nije trebalo, države koja je čak uložila ogromne novce i u infrastrukturu koju ne koristi dovoljno, ali hoćemo govoriti o privatnom sektoru. Svu svoju zaradu, svu bankarsku akumulaciju trošilo je u nekretninski biznis. Znači, ne u proizvodnju, ne u jačanje izvoza. I sad je sve to palo, sve je to palo i cijena je pala, i mogućnost prodaje svega toga i to je razlog da nitko nije solventan i likvidan. I to treba riješiti i očito da 2 godine nismo tu uspjeli riješiti. Znači, budimo iskreni, sutra neka i krene gospodarski razvoj i razvitak, što ćemo sa onim tvrtkama koje su potpuno promašile sa ulaganjem novca i ne mogu povratiti taj novac, trebaju ga brisati, trebaju svoje dugove razriješiti. Zato nelikvidnost u RH je posljedica pogrešnog ulaganja od države, potpune nesposobnosti trgovačkih društva koji upravljaju energetikom, infrastrukturom, itd. pa do privatnog sektora koji je krivo ulagao. To trebamo riješiti i to se može riješiti dodatnim mjerama. Mi smo krenuli i sa predstečajnim, ali nažalost i sa … stečajnim postupcima. I tada ćemo imati nove tvrtke bez opterećenja i čiste bilance.
Branko Vukšić, replika.
Uvaženi kolega Linić, naravno jedan od problema ovog zakona jesu projekcije, zapravo kakve će posljedice ili efekte polučiti ovaj zakon na proračun. Sasvim sigurno da će biti efekata koji će zaskočiti …. Međutim i ovim zakonom smo potvrdili, a to je prije i gospodin Šuker govorio, da pravna država, priznali smo da porast pravne države, da se na vrijeme plaća, mi ne bismo danas govorili o tome. Imamo nekulturu neplaćanja ili kulturu neplaćanja, prije nekulturu. Znači, mi smo rekli, ajmo sada okrenuti drugačije, netko je prije rekao da će se mangupi snaći i da će pokušati i ovako, prije su zakidali državu, da će pokušati i sada zakidati državu. To nije dobro kada Dom koji donosi zakone priznaje da je nemoćan i država nije dobro, i Vlada kad priznaje da je nemoćna, tu nešto ne štima. Postoje sankcije, postoje kako su to druge države riješile. Znači, što ćemo napraviti ako ovo ne bude štimalo, koliko daleko smo spremni ići u nekakvom, pod navodnicima, popuštanju. Sporovi traju, rekli ste, po 10 godina, ali to govorimo iz dana u dan, naročito kad je u pitanju pravosuđe na dnevnom redu. I što se napravilo? Ništa. Čak nema ni izvještaja predsjednika Vrhovnog suda koji čujem da ne želi dati izvješće o tome kad će konačno proraditi pravosuđe, da se ne čeka na presude 10 godina. Kako možete poslovati ako čekate na presude 10 godina?
Slavko Linić, odgovor na repliku.
Tu želim biti vrlo kritičan da je ipak reforma pravosuđa itekako važna i da jedan od velikih problema su trgovački sudovi, trgovački sudovi koji u biti su formirani upravo zato da bi svakom vjerovniku osigurali brzinu, kvalitetu jer su to specijalizirani sudovi a mi umjesto toga imamo samo oko predstečajnih nagodbama u zadnjih godinu i nešto dana 5 tisuća 500 predmeta za brzi stečaj, ne treba prethodnog postupka, ne treba ovo, ne treba ono, jednostavno vjerovnici su rekli nema izlaza. Nije otvoreno niti 100 predmeta. Sada ja se pitam, a kada ćemo otvoriti? 5 tisuća 500 subjekata treba biti brisano. Hoćemo govoriti dalje, malo prije smo govorili o tome da pojedinci kupuju kuću, zemljište i formiraju tvrtku. Zamislite pravosuđe dozvoljava registraciju tvrtki. Niti ne uzmu ni knjigovođu, da bi knjigovođa vodio knjigovodstvo, da bi platio taj koji je formirao firmu barem knjigovođu, platio poreze, PDV i da barem podnosi nekakve završne račune, nego Porezna uprava brisala je skoro 20 tisuća tvrtki fantomski za koje ni knjigovodstvo nismo vodili i sada imamo problem. brisanje tvrtke ostali kuće, kuće se koriste niti se platio porez niti ništa. Pa ja vas pitam, da li smo mi svjesni koje bogatstvo imamo a da ne ubiremo poreze jer nemamo pravnih rješenja. Sve je to posao pravosuđa koje mora naći takva rješenja. Mi ne možemo dozvoliti ovakvo ponašanje. I onog trenutka kada završimo reformu pravosuđa vjerujem da ćemo popraviti nelikvidnost.
Ivan Šuker, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Linić vi ste samo otvorili jedan dio pitanja, međutim najveći problem je što svi mi ovdje često donosimo zakone i žmirimo nad onim svim što znamo svi da je i mislimo da ćemo izmjenom zakona ispraviti ono što nije bilo prije i to su greške. Naprosto se gomila, gomila, gomila. Ja se sjećam kada smo kada smo donijeli Zakon o OIB-u onda smo između ostalog htjeli napraviti reda i na Trgovačkom sudu. Zašto? Pa zato što njih pet osnovalo tvrtku, jedan se vidio, njih četiri se uopće nije vidjelo. Međutim tek kada smo ih prisilili da putem OIB-a se evidentira onda se vidi kako su te tvrtke povezane. Zašto? Zato što su se tvrtke otvarale, nove preuzimale obveze i u konačnici imamo tu analizu HBOR-u. Ono što u ovom trenutku u hrvatskom gospodarstvu nedostaje su obrtna sredstva, niska kapitaliziranost i nemogućnost zaduženja. I to automatski dovodi do jedne velike nelikvidnosti. I mi sada ovdje žmirimo. Dakle mi u HDZ-u već dugo govorimo da treba ova 3 milijuna, to je nešto što nije sporno jer ako netko dođe u problem što mu država ili netko nije platio nije pošteno, ali ključni problem ovoga je nelikvidnost i pomodarstvo neplaćanja, to je ključni problem pomodarstvo neplaćanja. Jer ako je evidentno da sam ja vama isporučio robu, da ste vi tu robu primili i ako spor traje 7,8 ili 10 godina onda je to poraz svih zakona, mi možemo izmišljati što god hoćemo. I zato mi možemo i zbog situacije u kojoj se nalazi državni proračun i zbog svih ovih činjenica o kojima manje-više svi dobro znamo, a sutra može neko nekoga i zakonski progoniti zbog toga naprosto je trebalo predvidjeti potencijalne gubitke državnog proračuna. A vidjet ćete kolegice i kolege sljedeće godine da on neće biti nimalo mali. I strah me je da se Porezna uprava, ovo bi htio da čuje zamjenik ministra, da se Porezna uprava stavlja preveliki teret na leđa. Da li ima kapacitete za sve raditi ovo što radi? Porezna uprava ne može voditi knjigovodstvo poduzetnika.
Hvala. Slavko Linić, odgovor na repliku.
Bio sam uvjeren da će Zakon o financijskom poslovanju sa ogromnim ovlastima u upravnom postupku ipak polučiti veće rezultate. Ali kao što vidimo nema čišćenja neuspješnih tvrtki jel pravosuđe nije ipak odradio drugi dio ovlaštenja iz tog zakona. I zato se slažem da treba dati olakšicu poduzetnicima, to nema dvojbe i koliko god sam na početku bio uvijek protiv jer sam smatrao da drugim zakonima to treba riješiti, ako riješimo nelikvidnost ne trebamo se sekirati da li se plati 5 ili 6 dana ranije. Sada vidimo sa ovim prijedlogom da ćemo ipak ublažiti udar na poduzetnike zbog nefunkcioniranja države i nije uredu da to bude na njihov teret. Ali smatram uopće ne želim reći brojku koju procjenjujem da će se dogoditi, ali je lako moguće da 1 milijarda manje prihoda bude. Nek je upola od toliko. To je problem jačanja deficita, to je problem da ni sa nikakvim uštedama deficit nećemo moći ublažiti zbog ovakvog zakonskog rješenja jel jednostavno budimo iskreni niti pravosuđe nije provelo reformu, nemamo efikasnost sudova, a s druge strane država ono što u upravnom postupku može po zakonu o financijskom poslovanju nije potegla korake ni prema jedinicama lokalne samouprave ni prema trgovačkim društvima pogotovo trgovcima koji ne plaćaju na vrijeme i ugrožavaju prehrambeni sektor, najbolju organiziranu industriju, industriju hrane. Oni su sada ugroženi i neće se biti u stanju okrenuti prema izvozu jel ih ugrožava hrvatska trgovina. I zato smatram pravosuđe i uprava nisu odradili svoj posao. Bit će minusa.
U ime Kluba zastupnika HDSSB-a kolega Boro Grubišić.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Meni je žao što nisam čuo raspravu gospodina Kajina koji je bio na dnevnom redu ali eto ga nema popodne, pa bi možda nešto i naučio s obzirom da je on univerzalan govornik. Ja nisam ekonomist i slušam rasprave poput uvaženog gospodina Linića i Šukera i učim zapravo od njih, ali zdravim razumom mogu nešto izreći u svezi ovoga zakonskog prijedloga o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost kao i onoga zakona koji je bio malo prije na dnevnom redu, a to je Prijedlog zakona o porezu na dohodak. Kako sam shvatio i kako mi se čini, a evo potvrđuju ovdje i govornici prije mene da će to zapravo biti jedan, i jedan i drugi zakon donijeti minus na prihodovnoj strani u državnom proračunu, a imamo minus i sa ovim starim zakonima na prihodovnoj strani. Kako ćemo mi sa tim minusima dakle smanjiti deficit proračuna? Ja mislim da jedino što ostaje to je daljnje rezanje na rashodovnoj strani, ali koliko vidim u jučerašnjem ministrovom izlaganju ono je oko 500 milijuna svega skupa, iako ja mislim da bi da su oštrija i razmišljanja da u svakom ministarstvu, da ne govorim o agencijama i ostalima, ima mjesta za dodatno rezanje jer tvrdim, razmišljam da i kada znam, imam sva saznanja o trošenju, o materijalnim rashodima, neću govoriti o onome što je govorio premijer gdje bi trebalo rezati, kaže i na ručkovima itd., da ima mjesta smanjenju materijalnih rashoda upravo u tom dijelu rashodovne strane. Da je gospodin Lalovac kojega nema ovdje da kažem ostao sam sa sobom i sa stavkama proračuna koje je imao pred sobom, bez utjecaja nadležnog ministra u svakom ministarstvu mogao je to iscrtati i rashodovnu stranu puno bolje prilagoditi, rezati više nego što je odrezao ovdje. Ali nažalost čini mi se da svaki od ministara brani svoju poziciju, svaki ima nekakve svoje želje, svaki ima svoje potrebe, a da pri rezanju rashodovne strane ne diramo u ono što smo rekli da se neće dirati. To su mirovine i ono što treba u školstvu, zdravstvu itd. Što reći o ovome zakonu? Dakle lakoća mijenjanja zakona o PDV-u da tako skratim, dakle Zakonu o porezu na dodanu vrijednost jednostavno je priznanje nemoći pravne države pri kulturi ili kako reče Šuker pri pomodarstvu neplaćanja. I sada mijenjamo ovaj Zakon o PDV-u i priznajemo da zapravo država, Porezna uprava, pravne strukture nemaju jednostavno kontrole, nemaju instrumenata, alata kako bi uveli financijsku disciplinu i smanjili, ne kažem da je ona preduvjet, ali smanjili nelikvidnost koja vlada u Republici Hrvatskoj. Netko je govorio ovdje o 30 dana rokovima plaćanja pa zapravo ovaj zakon kaže ne bi bio ni potreban. Ovako smo ostavili da zapravo Porezna uprava vrši nekakvu kontrolu knjigovodstvenu tko je obrtniku platio da on dojavi halo, nije mi taj platio pa da onda oni njega ganjaju i traže. Dobro je da oslobodimo dakle obrtnike, male poduzetnike do 3 milijuna kuna ukupnog prometa, plaćanja, odnosno da ih svedemo u poziciju da plaćaju samo ono što je realizirano. Ali to će dovesti do toga da imamo odgodu punjenja u proračunu ili pak smanjenje punjenja državnog proračuna kažem na ovoj prihodovnoj strani. 120 000 malih poduzetnika, obrtnika će sasvim sigurno uživati da kažem u neku ruku ovu olakšicu od ukupno njih 138, 140 tisuća koliko ih ima. O PDV-u o kojem je danas bilo riječi ovdje u određenim replikama, a to je PDV na hranu o kojemu smo govorili. Imamo mi PDV na pivo, daleko različit u odnosu od PDV-a na vino. Znamo kako to ide i da se to zapravo po meni je to pogodovanje ovoj vrsti što se i vidi i po sponzorstvima, donacijama i svega ove i razvoju i grananju ove industrije gotovo u svakom selu u državi i silnim tvornicama. Pogledajte reklame na bilo kojoj od televizija, koje reklame zauzimaju najviše prostora i na komercijalnim i na javnim televizijama, poglavito pred športska događanja ili tako dalje. Sve će vam biti jasno. Kako, pa ima novaca. Dakle porez na hranu o kojem sam počeo govoriti zaista bi pomoglo, da smanjenje toga poreza bi pripomoglo hrvatskoj poljoprivredi, hrvatskoj prerađivačkoj industriji, a vjerujem da bi s obzirom na kvalitetu hrvatskih proizvoda sasvim sigurno i povećalo kupovinu hrvatskih poljoprivrednih proizvoda. Time bi se najvjerojatnije stupnjevito smanjivao uvoz, a povećavala proizvodnja i pomoglo domaćoj proizvodnji, domaćoj prerađivačkoj i poljoprivrednoj industriji. Nažalost, te mjere u ovoj izmjeni zakona kao ni ono što smo govorili i u onome Zakonu o porezu na dohodak. Uglavnom, bilo bi dobro kada bi u Hrvatskoj državi postojao jedna svijest ili savjest onih koji su dužni dakle plaćati svoje obveze, kada bi sa one jedne izreke kad bi učili, a pisalo je to gotovo u svakoj gostionici ili trgovini u stara vremena, kaže čast svakome, veresije nikome. E tako bi valjalo upravo kada bismo mogli primijeniti to i kada bi svijest i savjest hrvatskih poduzetnika ili nazovi poduzetnika ili obrtnika vrijedila u tom smislu da se plaća u roku 30 dana i da time zapravo kako postoje pravila i postoji normalan način plaćanjima nepojmljivo je u EU, u zemljama poput Njemačke, Austrije itd. da netko ne plati nekome više od 60 dana ako je zakon do 60 dana. Kod nas HZZO duguje veledrogerijama dvije godine, tri godine. Evo čuli smo jučer da će biti sve veledrogerije namirene do 1.1.2017. Pa gledajte 2015., pa 2016., a već su dvije godine u dugu. Znači, još dvije godine, četiri godine neće bit plaćeni. I sad kaže imamo stopa PDV-a na lijekove 5% i za one na recept i za one bez recepta. Ne znam što to znači. To je 54 milijuna kuna manje u državnom proračunu, samo to znam da znači i smanjenje, dakle prihodovne strane državnog proračuna. Jesam li za to ili nisam teško mi je reći jer ne znam koji su krajnji efekti i hoće li to dovesti do onoga čast svakome veresije nikome. Daj bože! Pa prema tome mislim da će klub HDSSB-a biti suzdržan po pitanju ovog zakonskog prijedloga. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, Domagoj Milošević. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Grubišić, čini mi se da za državu poput naše gdje prelazimo 250 milijardi javnog duga i deficit barem po europskim standardima ove godine jedno 20-tak milijardi kuna podrška u smislu plaćanja odnosno plaćanja po naplati PDV-a za one najmanje na tržištu, dakle malih poduzetnika i obrtnika ne bi smio biti problem. Čini mi se, ovo je bilo cinično. A ono što nije cinično rečeno, a to je svi u ovoj sabornici, cijelo naše društvo godinama bruji o tome da treba zapošljavati ljude. Pa tko će zapošljavat ljude? Jel' se netko pita napokon tko bi i zašto u Hrvatskoj zapošljavao ljude? Ja govorim tu u već nekoliko navrata zadnje dvije, tri godine moji prijatelji poduzetnici ili dobri poznanici poduzetnici odseljavaju iz Hrvatske. Ne znam jel' nekom to šta vrijedi, ja ih neću imenovati. Ali neke iz Vlade mogu staviti sa njima u kontakt da čuju zašto, zašto se ljudi u četrdesetima odseljavaju iz vlastite države? Kad se poduzetnik, uvjeravam vas, odseljava iz vlastite države onda se iseljava iz očaja i počinje ispočetka, imao novac ili ne imao. Naime, svugdje na svijetu da biste bili poduzetnik morate imati neki network, neku mrežu poznanstva, kontakte, kupce, dobavljače. Ne znam, da li netko se pita zašto bi netko danas u ovom trenutku na rubu propasti zapošljavao u Hrvatskoj ljude? Da bi stranci došli pretpostavljam da trebaju vjerovati da, prije svega Hrvati u svoju vlastitu državu i svoje vlastito gospodarstvo. Nekako mi se čini da ćemo se morati odlučiti oko te riječi, mrske riječi kapitalizam iliti eufemizma tržišna ekonomija želimo li ući u kapitalizam igrati po pravilima. Sad smo ušli u EU ili se želimo zaista baviti samoupravnim socijalizmom. Ja vam ovdje moram reći sa oba dvije strane sabornice i sa ove moje, naše strane također koji put se zbunjeno pitam kud mi zapravo želimo ići kao društvo. Ja vas uvjeravam da je samo kada smo danas postali punopravna članica EU postoji samo jedan cilj, postoji samo jedan put i Hrvatska može ostvarit taj put. Ali na tom putu su privatni poduzetnici, obrtnici nužni i dobro došli.
Hvala. Odgovor na repliku, Boro Grubišić.
Hvala lijepo kolega Milošević. Dobivao sam prije par mjeseci podatke od dakle Udruge obrtnika Slavonskog Broda koji su iznosili točne podatke koliko ima obrtnika u Slavonskom Brodu i koliko je smanjen broj obrtnika i obrta u Slavonskom Brodu unazad tri godine, pa unazad 2012., 2013. Za ovu godinu još nemam podatke, ali taj broj se stalno smanjuje. Ja ne znam točno možda ste vi bolje upućeni, odlaze li oni u inozemstvo ili jednostavno zatvaraju svoje obrte i ne znam kamo i nestaju zapravo. Ali je konstanta to da je sve manji broj obrtnika i obrta kako u Slavonskom Brodu tako i Republici Hrvatskoj. Pogledajmo centar grada Zagreba, Zvonimirovu ulicu i pobrojimo lokale koji postoje u Zvonimirovoj ulici. Dakle, to je centar, srce Zagreba koliko ima praznih lokala u centru grada Zagreba koji je, dakle jedan grad koji ima 120% BDP-a EU. Dakle, jedan grad u kojem se nešto i obrće, nešto događa, koji je naj da kažem gospodarski najjači u Republici Hrvatskoj pa imamo ovu situaciju. A sad zamislite situaciju kod nas u Brodu, Županji, Požegi itd. Katastrofa, na žalost.
Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba zastupnika IDS-a govorit će poštovani Valter Boljunčić.
Hvala. Dobro večer svima! Pa evo u odnosu na Zakon o PDV-u dosta smo čuli rasprave da ne ponavljam što je rečeno da će imati svojih pozitivnih i negativnih stvari. Ja bih možda obratio pažnju na dvije činjenice. Jedna je vezana na ono što sam rekao u porezu na dohodak, a vezano je za financiranje lokalne zajednice odnosi se na porez na nekretnine, a to je plaćanje PDV-a na zemljište. Do sada se na zemljište plaćalo, naročito i kod prve nekretnine gdje nije se plaćao porez na promet koji iznosi oko 5% i dijelio se između države i lokalne zajednice, po ovom prijedlogu bi se plaćao PDV i to na građevinsko zemljište ako je izdana građevinska dozvola ili pak pri prvoj kupnji bi, ne bi bilo oslobođeno ovih 5% poreza na nekretnine. U prijedlogu stoji da bi to oštetilo lokalnu zajednicu za oko 70 milijuna kuna. Doduše, to je bilo vjerojatno prije nego što je rečeno da će se povećati sa 60 na 80. Međutim, činjenica ostaje, dakle da u stvari sada će se PDV plaćati i na zemljište i na ono što je bio poticaj za kupnju prve nekretnine. To je dosta loše, naročito na količinu stanova koji su izgrađeni, nisu prodani i mislim da to baš nije pomak u pravome smjeru. Znači, ne vidim razloga zašto se ne bi plaćao porez na nekretninu kao i to da se oslobodi plaćanja tog poreza koji još jednom kažem iznosi 5%, a ne 25% kao PDV. Govorim o cijeni dakle zemljišta. To je dakle jedna stvar za koju mislim da bi trebalo vidjeti zato što u situaciji u kojoj cijene padaju i u kojoj imamo višak neprodanih povećavati cijenu baš i nije neka situacija koja će pridonijeti tome da se problem riješi. A drugo je, ja sam podnio i amandman, možda je dan malo prije na klupe, naime vidimo u PDV-u da imamo cijeli niz stvari koje su oslobođene plaćanja PDV-a, koje se plaća 5, 13 ili 25%. Nažalost, koliko sam ja mogao primijetiti na znanstvenu opremu koja je kupljena korištenjem dakle znanstvenih projekata dobivenih recimo od Hrvatske zaklade za znanost prije od Ministarstva znanosti preko projekta ili od projekata koji su dobiveni preko EU Obzor 20/20 ili neki drugi a možemo to sada proširiti i na ugovore programske koje sklapa Ministarstvo znanosti sa javnim institucijama i sveučilištima plaća se porez od 25%. Meni nije jasno zašto bi se na novine ili nešto drugo plaćao porez 5%, a na znanstvenu opremu 25%, naročito ako je iznos za projekt limitiran. To znači da novac koji ste uplatili PDV za opremu vam smanjuje taj dio koji možete upotrebljavati recimo da nekog mladog znanstvenika uzmete kao znanstvenog novaka ili sljedeće. U tom smislu dakle ja predlažem amandman ako već se ne može osloboditi plaćanja poreza znanstvena oprema, govorim o opremi kupljenoj preko znanstvenih projekata bilo iz Proračuna RH bilo iz fondova i programa EU da se barem onda stavi najniža stopa PDV-a od 5%. Za kompjutere i tako to vjerojatno nije toliko bitno ali je to veoma značajno za opremu u prirodnim znanostima gdje je ponekad uređaj neki potreban i fizičarima ili Institutu Ruđer Bošković, može označavati u milijunima eura iznos koji se plaća sa ili bez PDV-a. Mi smo ove godine donijeli Strategiju razvoja znanosti, obrazovanja i tehnologije. Imali smo porez na dohodak u kojem dosta jasno stoji da će zbog toga što je sa 12 na 6% smanjena decentralizirana sredstva države još više praviti da se ne troši više od minimuma na školstvo. Mislim to je zbilja situacija koja je neprimjerena. A sada isto tako imali smo već jednom, nadam se da ovaj puta će se možda uzeti u obzir, tamo je u porezu na dohodak na stipendiranje, a ovdje se radi o plaćanju na znanstvenu opremu. Tako da bih ja dakle molio ministra i zamjenika ako su čuli o čemu sam pričao da vide mogućnost, ja sam dao amandman da se na znanstvenu opremu plaća porez po stopi od 5%, a ne po 25%. To je mali novac koji znanstvenicima puno znači. Mi u ovoj godini imamo predviđanja da će znanost smanjiti za 215 milijuna kuna. Prije 2 tjedna smo usvojili Strategiju znanosti gdje stoji da bi trebala sredstva ostati barem na istom nivou. Mislim da je to jedna činjenica koja je zaprepašćujuća na što se sve daje porez od 5%, možemo napisati 25 tisuća riječi na svakoj opremi pa je tretiramo kao novine pa onda nek bude 5%. Ako je to jedan od načina kako se može izbjeći, ne izbjeći nego jednostavno da se taj novac utroši u druge stvari namijenjene znanstvenom projektu. I ovaj porez na nekretnine. Mislim da to ide u suprotnom smjeru od želje da dođe ponovno do rasta tržišta nekretninama. A uz to dakle je na štetu lokalne zajednice. Evo, hvala.
Zahvaljujem. Nastavljamo s raspravom po klubovima. U ime kluba DC-a, Novi val, Reformisti Petar Baranović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi gospodine ministre sa zamjenikom i suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo da danas malo promijenimo intonaciju, na prethodnu točku dnevnog reda je bilo dosta kritika, dosta sugestija, opservacija. U ime kluba DC-a, Novog vala i Narodne stranke reformista ovaj zakon smatramo pozitivnom mjerom, prvenstveno iz dva razloga. A to su pojednostavljenje prijave, odnosno vođenja administracije vezano uz PDV i uz onu godišnju prijavu, a drugi još bitniji je onih 3 milijuna kuna famoznih odnosno donošenje zakona koji omogućava poduzetnicima da tek po naplaćenoj realizaciji prometa plaćaju PDV, a ne da ih jednom praksom koja je dosad bila na snazi i koju bih ja kao bivši obrtnik ocijenio suludom davimo jednog po jednog kao mačiće. I Bogu hvala da se našla Vlada koja je smogla snage i mudrosti da donese takvu odluku. Prema tome, pozdravljamo tu odluku. Smatramo da će pomoći i dati barem jednim dijelom doprinos da se ovi poduzetnici koji su danas na životu još ostali održe na nogama, a možda i da to doprinese barem popravljanju opće klime u poslovanju u RH. Međutim, kad pričamo o PDV-u onda se pojavljuje naravno opet nelikvidnost, kultura neplaćanja i neki drugi termini u ovoj saborskoj raspravi. I naravno svi o tome govore ali nitko neće da kaže istinu do kraja jer postoje imena koja nije zahvalno spominjati u hrvatskoj politici, postoje institucije koje nije zahvalno i subjekti vrlo krupni koje nije zahvalno spominjati u hrvatskoj politici a koji su generatori nelikvidnosti. Pa je tako i bivši ministar, kolega zastupnik Slavko Linić govorio o potrebi kontrole neplaćanja. Ja sam u ovih tri godine mandata u više navrata spominjao taj problem, posebno u kontekstu neplaćanja u sektoru poljoprivrede, poljoprivrednim proizvođačima i po godinu dana što je naravno generiralo nelikvidnost. Jer kad čovjek za isporučenu robu, usjeve, poljoprivredne proizvode ne dobije po 6 mjeseci svoj novac, po 9 mjeseci svoj novac sasvim je jasno da ne može na vrijeme platiti fakturu onome tko mu isporučuje opremu, pruža uslugu servisa poljoprivrednih proizvoda itd., itd. Drugi generator nelikvidnosti je naravno bila, uvijek pojavljivala se više ili manje naglašeno sama država i kad nađemo snage da principijalno država plaća svoje fakture pod a, a pod b kad budemo spremni ići u kontrole svih vrsta poslovanja najkrupnijih subjekata onda ćemo moći o tome relevantno razgovarati u ovoj kući. Te političke hrabrosti dame i gospodo dosad nije bilo. Bilo je hrabrosti ući obrtniku u dućan ili kafić i za razliku od 5 kuna zapečatit lokal, naplatiti mu kaznu koja je u odnosu na njegov ukupni promet izuzetno velika i respektabilna ali još nikada u životu u ovoj zemlji u onom djelu mogu života koji svjedoči modernoj, suvremenoj demokratskoj Hrvatskoj pravnoj državi nisam vidio žute trake na velikim centrima. Zakon postoji a ako me neko hoće uvjeriti da bi stavljanje totala na kase velikih centara svaka kasa bila u lipu ako mi stvarno neko to želi uvjeriti onda vjeđa moj intelekt. Poruka Ministarstvu financija nije Hrvatska Orvelova farma u kojoj su neki jednaki a ostali su jednakiji od drugih. Ne bi barem trebala biti a to što u suštini jest do sada bila nas je dovelo ovdje di jesmo danas, to nas je dovelo. Šta bi se svi nabijali s malima, a kad su veliki u pitanju onda se vrlo brzo okrene glava pa i tom brzinom da ponekada ode vratni pršljen. Druga stvar se također tiče današnje rasprave opće, socijalne i gospodarske situacije u državi i one maksime ovo ćemo donijeti jel želimo pomoći našim građanima. Onda donosimo zakon u kojem ćemo onim najsiromašnijima koji su u svemu potrebiti dignuti eventualno hipotetski onima u javnom sektoru da onima u realnom sektoru hipotetski ćemo im dignuti neto primanje za 100 kuna, 150 kuna, 200 kuna a u PDV-u imamo savršeni instrument da budemo pravedni, da uvedemo kriterije u gospodarstvo Republike Hrvatske i da pomognemo onima kojima je najpotrebnije za ono što im je najnužnije, šta im je elementarno i esencijalno u životu. Primjer stopa poreza na dodanu vrijednost u zemljama mediterana na ribu. Španjolska, Portugal, Italija od 7 do 10%, Hrvatska 25%. Di je konkurentnost nema je, nema je gospodo, gospodine ministre nema je. Ne možemo pričati o stvaranju poslovnih, povoljnih poslovnih uvjeta kad nismo spremni kreirati instrumente konkurentnosti u poreznoj politici. Poljoprivredni proizvodi u Italiji osnovni 6%, kod nas koja stopa za neke da za neke ne. Vrlo interesantno, pojedine namirnice, pojedini prehrambeni proizvodi su oslobođeni drugi ne. Ovim putem koristeći raspravu o Zakonu o PDV-u u ime Narodne stranke Reformista predlažem ministarstvu da razmotri smanjenje PDV-a na osnovne prehrambene artikle sve. Pa bi se smanjivanjem cijena prehrane najbolje, najdirektnije, i najsigurnije, najizvjesnije pomoglo najsiromašnijima ne da radimo ove pretumbacije, pretačemo iz šupljeg u prazno, režemo proračune jedinicama lokalne samouprave, stvaramo silna čuda a imamo tako jednostavne mehanizme da pomognemo građanima i da stvorimo povoljnije uvjete poslovanja i konkurentnosti domaćim proizvođačima robe široke potrošnje posebice u sektoru prehrambene industrije odnosno poljoprivrede. Opcije su nam potpuno otvoreno. Posebno to u ime kolega ribara koji su na zadnjim susretima ribara to i apostrofirali kao svoj prijedlog, i zahtjev, zamolbu Hrvatskoj vladi da bi ih učinilo konkurentima jer ih uvoz na domaćem tržištu kolje iz godine u godinu sve više i više i samo nas izvoz tune u Japan još uvijek drži u pozitivi kao jedini dio poljoprivrede koji je u pozitivi i u njihovo ime molim ministra da razmotri varijantu o spuštanju cijene svježe ribe, odnosno PDV-a na svježu ribu barem na razinu PDV-a kojega imaju ugostitelji. Apsurdno je da ugostitelji imaju 13% a da ribar plaća 15%. To dame i gospodo nema nigdje. Možete me gledati i ne morate me gledati i slušati gospodine ministre ali to nema nigdje, to je van racija i to argumenta nema. To ukazuje na nepostojanje koncepta kriterija i strategije u vođenju porezne politike kao osnove determinante hrvatskom gospodarstvu. Lutamo ko curica koja pleše balerinu, onu igru tap, tap, tap, tap skačemo s polja na polje, skačemo dame i gospodo s polja na polje. Apeliram da se poslovi ovih pitanje uhvatimo ozbiljno, da se počnemo poreznom politikom baviti ozbiljno. Ne možemo biti demagozi, tražiti od gospodarstva, i industrije, i proizvodnje da budu konkurentni a stavljamo i na teret PDV od 25% za one proizvode na zajedničkom europskom tržištu, u zajedničkoj utakmici na našem tržištu koju zemljama najbližeg okruženja su dvostruko pa i više puta manji u naplati. S matematikom se ne može raspravljati, ona je …, a politika koja ignorira matematiku je u vrlo ozbiljnom problemu. Dakle, mi ćemo ovaj zakon koji ispravlja jednu bitnu nepravdu, u sektoru poduzetništva za mala i srednja poduzeća i obrtnike podržati, pozdravljamo gospodine ministre to što ste imali snage kao Vlada i vi kao ministarstvo donijeti tu mjeru, konačno, ali vam otvaramo pitanje, stopa PDV-a, obračuna PDV-a, određivanja visine iznosa PDV-a za pojedine proizvode u RH, za pojedine proizvođače i sektore jer držimo da ne mogu biti konkurentni u situaciji u kojoj imaju dvostruko veće opterećenje poreza na dodatnu vrijednost u odnosu na konkurente iz susjednih zemalja i okruženja. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, Branko Vukšić.
Poštovani kolega Maranović, u svojoj ste raspravi i vi govorili o nekulturi plaćanja te ste tako spomenuli da nije pametno govoriti ovdje o imenima moćnika, oni koji ne plaćaju. A ne plaćaju, prije je rekao gospodin Linić, to smo rekli barem 20-ak puta u raspravama, veliki trgovački lanci, moćnici, a te moćnike štiti upravo država. A zbog čega to radi? Jer su često iznad države. Već sam govorio, mnoge se odluke donose u kletima i nakon tih odluka se donose ovdje zakoni. Znate što rade veliki trgovački lanci proizvođačima, kada proizvođači inzistiraju na zakonskom roku plaćanja? Prvo ih stave na vrh police gdje se ne vidi pa ih stave ispod police, na samo dno. Kad ponovo inzistiraju, tada ih izbacuju iz trgovine. Imate to, svi domaći proizvođači, pitajte ih, svi će vam to reći. Ne znam da li ste vidjeli ugovore koje potpisuju, to su robovski ugovori. Znate gospodine Miloševiću, vi ste prije govorili da trebamo konačno pravi kapitalizam uvesti, to su uveli strani lanci u Hrvatsku, mi smo za njih ovdje … država, banana država, oni su to nama uveli. Država koja dopušta, koja ih ne najuri van, da se ponašaju kako se ponašaju i u svojim državama. I što onda rade ti trgovački lanci? Stvaraju svoje robne marke. I oni proizvođači moraju za njih raditi, po kojoj cijeni? I što radi država? Sve to dopušta. Zato sam rekao, ponavljam, svest ćemo se na ime, grb i zastavu koju poklanjamo.
Odgovor na repliku, Petar Baranović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovani kolega Vukšić, svatko tko iole elementarno razumije stvari je svjestan da je od hrvatskog suvereniteta ostao deklarativni suverenitet, ali zato ne možemo kriviti ove ljude koji sada sjede, nego možemo kriviti ukupnu hrvatsku politiku u zadnjih 20 i nešto godina. Što se tiče vojnog suvereniteta, izglasali smo demokratskim putem odluku iz vrlo praktičnih razloga, jer smo sada u takvoj situaciji i okruženju da budemo integralni dio NATO saveza, energetskog suvereniteta nemamo, prehrambenog suvereniteta, možete se nasmijati na izraz, ali da zatvorite sada hrvatske granice na 15 dana, počeli bi krepavati od gladi. U zemlji koja ima potencijale da proizvodi hrane najmanje za 10 milijuna ljudi, a možda i više. Financijski suverenitet također nemamo jer ono malo domaćih banaka ima takav potencijal da ne bi mogli iskreditirati svima nama da kupimo nove aute, ovdje koliko nas večeras ima, ima nas jako malo. Sve smo ostalo dali strancima u ruke, a što se tiče velikih, malih, srednjih, to sam spomenuo iz mog načelnog uvjerenja da država koja nije pravna država i koja stvari ne promatra jednako, nego …, ne može izaći na dobar put, ono što očekujemo da institucija hrvatske države, da za njih bude jednak onaj siromah na cesti i onaj najbogatiji i najmoćniji poduzetnik u ovoj zemlji. Da svi jednako odgovaraju pred hrvatskim zakonima, a to dosad nije bio slučaj, to odgovorno tvrdim. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Nastavljamo s raspravom u ime klubova pa će tako u ime HDZ-a govoriti poštovani Domagoj Milošević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi ministre, zamjeniče sa suradnicom. Pa prije svega moram pozdraviti i podržati veći dio ovog zakona, u svakom slučaju prije svega ovo o čem se danas najviše razgovara, a to je zapravo napokon podršku malim poduzetnicima i obrtnicima zato što, ja sam siguran da ste vi svjesni, možda ne i svi u ovoj sabornici, koliko je to bitno za cjelokupno gospodarstvo. Dakle, nakon 6 godina krize upravo su oni najviše pogođeni svime što se desilo u hrvatskoj ekonomiji. Oni su istovremeno možda i najveći bazen onih u hrvatskom gospodarstvu koji bi mogli zapošljavati, oni veliki pa i srednji …, u svakom slučaju teško da će iznijeti novu zaposlenost. Oni su ti koji se najteže zadužuju kod hrvatskih banaka, dakle njima zaista treba pomoć s te strane i bez obzira na eventualni problem milijardi ili dvije kuna za državu koja i onako je s javnim dugom negdje na 250 milijardi kuna, ja sam siguran da će se to višestruko vratiti, ja se nadam već u idućoj godini hrvatskom gospodarstvu pa i hrvatskom proračunu. Dakle oko tog mislim da nitko u ovoj sabornici ne bi smio imati dileme, oko podržavanja ove vaše mjere i još jedanput kao što sam rekao, čestitam. Žao mi je da ne vidim sada ovdje kolegu Linića koji je također to podržao, iako je, a evo ga, tu je, iako je čini mi se prije jedno godinu dana ili nešto kraće u sukobu bio sa ministrom Marasom oko ovoga istoga, ali kako god, bitno je na kraju da se ovo razriješilo, mislim da je to bilo neophodno. Htio bih vam samo skrenuti pažnju u jednom dijelu, a to je i zamjenik ministra danas spominjao, dakle odgovornost onih koji će koristiti pred porez, dakle tzv. kada govorimo o predporezu. I citirat ću ovdje iz teksta ovog zakona odnosno iz uvodnog dijela kaže "Stoga je cilj ove odredbe proglasiti odgovornim za plaćanje PDV-a osobu koja je koristila pravo na predporez, a da istovremeno račun koji sadržava obračun PDV-a nije platila dobavljaču" i sada da ne čitam dalje želim samo upozoriti, nadam se da će se to odnositi i na javna poduzeća, gradska poduzeća i sva ostala. Nekako imam dojam da se prečesto kod nas radi razlika između nečeg što je javno ili državno i privatnog sektora, ja mislim dapače, odgovornost onih koji rade u javnom sektoru ili javnom poduzeću mora biti još veća kako bismo uvodili nekakve više standarde među sve koji posluju u Hrvatskoj. Dakle ja mislim da bi trebali uvijek početi od sebe pa ono što se spreman na sebi primijeniti kao pravilo, a to je u ovom slučaju država, onda tek možemo očekivati i od svih ostalih koji sudjeluju u ekonomiji. Ono što nije nikako dobro, razumijem pozadinu problema PDV-a u građevini odnosno građevinskog zemljišta, međutim kakogod i kada god to bilo ispregovarano izdogovarano s Burxellesom okolnosti se mijenjaju i mora se pronaći načina da se nešto učini. Ja se nadam da ste vi svjesni da je uvođenje 25% stope PDV-a na građevinsko zemljište zadnji čavao u lijes. Da li se moram složiti sa kolegom Linićem? Da, pa dakle da zaista se mnogo krivo investiralo u sasvim drugim okolnostima. Da li za to svoju suodgovornost kada govorimo o investicijama prije svega u građevini i visokogradnji, ima i država, da. Dakle poduzetnici vam funkcioniraju logično tamo gdje se dešava najbolja zarada u tom smjeru se redovito dešavaju i najveće investicije. Međutim zbog toga postoji administracija odnosno vlada u svakoj državi koja usmjerava nacionalnu ekonomiju i onemogućava da nastanu baloni. Pri tom ja vam moram reći iz osobnog iskustva imam loše iskustvo, dakle i ja sam među tima koji je pogrešno investirao 2006. … danas plaćam račun, međutim nismo imali tako veliki balon. Ima mnogo država u EU koje su imale puno veći tzv. nekretninski balon ali s tim se jednostavno treba boriti. I postoje načini i postoje rješenja kako se s tim treba boriti,međutim ovo rješenje danas koje jednostavno ne smijemo prihvatiti kao nametnuto. Dakle da li kroz nekakvu sniženu stopu međustopu PDV-a na bilo koji drugi način jednostavno to je ja mislim u ovom trenutku barem što se tiče visokogradnje kraj za jedno godinu, dvije, tri dana cijelog građevinskog sektora, to znači nove tisuće ljudi na cesti nezaposlenih, to znači cijeli niz daljnjih problema, to znači u krajnjoj liniji problem za ove iste male poduzetnike, obrtnike koji su vrlo često vezani na građevinski sektor i najčešće su upravo oni plaćali račun u proteklih 4, 5 godina ove gospodarske krize prije svega kada govorimo sada u ovom slučaju u građevini. I dozvolite mi još samo nekoliko rečenica, a to je dakle kada govorimo ukupno o ovom stanju u kojem se gospodarstvo nalazi i ako želimo stvarno srednjoročno i dugoročno pomoći malim poduzetnicima obrtnicima ali i svim poduzetnicima, svim zaposlenima u gospodarstvu, a posljedično na taj način i u javnom sektoru jel znamo da ipak na kraju dana javni sektor i mogućnosti rasta plaća i sveg ostalog ili obratno što nitko ne voli ovisi prije svega o nacionalnom gospodarstvu. Mislim da treba generalno raditi na sniženju poreza i poreznog opterećenja, jednostavno teško a često se uspoređujemo i volimo se i u ovoj sabornici uspoređivati sa visoko razvijenim europskim zemljama. to je odlično, treba biti ambiciozan ali vjerojatno su oni prošli put od 10 do 30 tisuća eura po glavi stanovnika. Nažalost taj se put ne može preskočiti. Svi bismo voljeli kada bismo zakonima mogli mijenjati nacionalno gospodarstvo i kada bi sa 10 tisuća u tri koraka mogli doći do 30 tisuća eura po glavi stanovnika, međutim to se tako neće desiti. Dapače, kod nas kao što znamo proteklih godina dešava se upravo suprotni smjer. S tim u vezi mislim da je neophodna reforma javne administracije o tome govorimo svi, međutim nitko na tome ništa ozbiljno ne radi. Treća točka je i o tome se već danas u replikama govorilo, a to je jednostavno ta podrška privatnom sektoru. Moramo se odlučiti što je uzrok što je posljedica, jednostavno ovako dalje neće ići. Ja evo 4 godine sam u politici i često sam preneražen koliko je nerazumijevanje ili koliko je predrasuda pa i u ovoj sabornici prema privatnom sektoru. Da li ima kao i u svakoj društvenoj skupini lopova i prevaranata? Da ima, pa normalno. U svakoj društvenoj skupini s čim god da se bavi postoje prevaranti i drugi. Ali zbog toga ne može osuđivati 99% onih poštenih pa i onih koji su zapeli u problem. pa nisu oni koji su svi u problemima zbog toga lopovi i kriminalci. Nakon 6, 7 godina krize ja vas uvjeravam sada ne samo u građevinskom sektoru generalno puno bogatija društva i država sa stoljetnom tradicijom tržišne ekonomije bi imale ozbiljne probleme kao što imamo i mi danas. Dakle tu jednostavno će se morati mnogo toga mijenjati. I iskoristit ću ne znam dali ministar mora otići ali ja stalno o tome govorim i sada ću reći kada govorim o tom privatnom sektoru i navodim stalno iste firme i to ne navodim ovdje kao populist ili demagog ali moram navesti, dakle firme poput Dioki-a, Gredelja sada zadnje prije Imunološkog zavoda država mora spašavati. Dakle spašavati ta radna mjesta, ta znanja, tehnologije koje tamo postoje. Ja bih vam mogao ovdje pričati jedno pola sata, sat vremena imam osobno iskustvo sa Imunološkim zavodom. Imunološki zavod je tvrtka koja ima izvozni potencijal od preko milijardu kuna godišnje, danas je pred stečajem. Netko je odgovoran. Naravno s jedne strane uprava, prije svega uprave ali s druge strane i vlasnik. Evidentno je da o tome vlasnik nije brinuo. Zašto? Pa zato što vjerojatno to i nije zadatak države, pa sigurno nije. Ja sada ovdje ne zagovaram nikakvo podržavljenje Gredelja, ali da država ima odgovornost spasiti Gredelj kao cijeli jedan industrijski sektor ne samo kao jedno poduzeće. Dakle ako Gredelj nepovratno nestane nemojmo se zanositi da će tako skoro u sljedećih 10, 20 godina doći neki strani investitor i pokrenuti to od nule. Dakle to je jednostavno moguće i moraju se spašavati takve tvrtke. I na kraju, nužno je pokrenuti novi investicijski ciklus, za to postoji prostora, za to postoji zainteresiranih, osim toga za to postoje europski fondovi. Znamo gdje smo trenutno sa europskim fondovima i kako smo nisko s tim iskorištavanje europskih fondova, međutim tu postoji golemi prostor koji može izravno pomoći i tim srednjim, malim poduzetnicima obrtnicima na koje se danas svi skupa toliko pozivamo. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo dvije replike, prvo poštovani Slavko Linić. Izvolite.
Vezano za razmišljanje koje sam imao pred godinu dana da li treba omogućiti olakšice poduzetnicima. Da, izborili smo se da obrtnici ostaju sa olakšicama koje je i nismo proširivali iz jednostavnog razloga jer je uvijek bio problem visina ostvarenih prihoda po osnovu PDV-a. I ono što je najviše, bio sam dapače uvjeren da smo u stanju provesti Zakon o financijskom poslovanju i dosta dobro su tekle predstečajne. Sada vidimo da je interes strahovito pao, nema volje više vjerovnika da se nagode. Zašto? Pa država ga ne pokazuje dovoljno, država ga kriminalizira. Jer ako predsjednik Vlade reče da su to kriminalne radnje pa tko će onda više učestvovat u tome? Znači to je jedan od tih problema zašto. A s druge strane recite mi koji su rezultati pravosuđa? Pravosuđe je trebalo očistiti sve one tvrtke koje nisu prošle predstečajnu nagodbu, u godinu dana sve je trebalo očistiti i tada bismo imali sve imovine i nekretnine i ja bih rekao određene prihode tih posrnulih tvrtki … bili u funkciji plaćanja obveza zaštite vjerovnika. I tada bismo danas sasvim drukčije govorili da li treba ili ne treba ova mjera. Prema tome, nakon godinu dana možemo reći nismo bili uspješni i to je razlog da ja smatram teret treba biti onda na državi. Da, bit će manji prihodi a treba pomoći gospodarstvu. U tome sam promijenio jer očito za razliku od nekadašnjeg mog razmišljanja da je pravosuđe neefikasno, da će bit uprava više efikasna, nismo uspjeli.
Odgovor na repliku, poštovani Domagoj Milošević.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa uvažavam i u redu, prihvaćam dapače logično je, svi cijeli život učimo i mijenjamo nekakve stavove. Reći ću samo nekoliko rečenica oko predstečaja. To se na neki način tiče i ovih danas malih poduzetnika i obrtnika. Bila je i tada rasprava upravo na tu temu i osobno sam na jednom od odbora sugerirao, vi niste bili osobno tada, dakle da prije svega ako se želi, a logika je bila i u samom startu je HDZ podržao Zakon o predstečajnoj nagodbi, dakle da treba zaštitit opet te male poduzetnike i obrtnike. Što se desilo? Desilo se da su mnogi propali u tijeku predstečajeva zato što su naravno za jednu veliku firmu otpisat 50% potraživanja ili za jednu malu nije to isto. To je s jedne strane, s druge strane banke na neki način su u svemu tome bile ipak i jesu dan danas značajno pošteđene. I treće i najvažnije, nažalost, predstečajevi, mogao bih se okladit preko ¾ će završit u stečajevima zato što jednostavno nema novog kapitala bez friškog kapitala. Ionako do sada podkapitaliziranog privatnog sektora u Hrvatskoj nakon 6 godina mrcvarenja teško je izvedivo u situaciji kada i dalje pada gospodarska aktivnost. Dakle imate jednu bezizlaznu situaciju. Kad gospodarska aktivnost pada onda naravno da i oni koji bi potencijalno možda i bili zainteresirani investirat to ne čine. I onda na kraju iako sam ja među zadnjima koji bi ovdje govorio o tome da treba podržavljivat, da država treba bit poduzetnik, ne treba, ali u ekstremnim uvjetima, radimo u ekstremnim uvjetima svi zajedno, nije bitno tko je vlast, tko je oporba, država mora počet preuzimat rizik. Barem, sad da ne ponavljam ono što sam maloprije govorio, dakle kad govorimo o industriji. Fondovi gospodarske suradnje uspostavljeni su 2011. upravo sa ciljem da se spašavaju tvrtke kao što su one koje sam pobrojao: Gredelj, Dioki, Imunološki zavod. Recimo jedna Dina na otoku Krku, nemam više vremena, ali dakle ima 2 milijuna kvadrata u vlasništvu gdje je prostor vjerojatno buduće Luke Rijeka, LNG terminala. Dakle ne spašavat takvu tvrtku i sutra zapravo zaradit iz pozicije države kad se to isto privatizira je meni neshvatljivo. Ispričavam se.
Druga replika, poštovani Boro Grubišić.
Hvala lijepo. Kolega Milošević, govorili ste o stanju u građevinarstvu i stanogradnju ocjenjujući ovaj novi zakon, prijedlog zakona kao posljednji čavao u lijesu građevinarstvu. Naime, znamo svi da je porez na promet nekretnina, odnosno na građevinsko zemljište bio 5%, sad će bit 25% PDV. Koliko to poskupljuje izvedbenu cijenu stana ili stanova zapravo, to je zaista nešto što trebamo o tome razmišljati i kako će ta visoka cijena stana djelovati na one koji i na kupce, ne samo na izvođače dakle građevinare, negoli i na kupce. Ja ne znam kako će se kreirati tržište tih stanova odnosno cijene na tržištu tih stanova i hoće li uopće biti prometa po tom pitanju ili će on bitno umanjen. Zaista je to ajde da kažem pretposljednji ili posljednji čavao, vidjet ćemo još koji je. Kada ste govorili o Imunološkom zavodu onda imate niz drugih primjera, znate ih vjerojatno i sami, koji su pod spletom sumnjivih okolnosti nametanja raznoraznih ravnatelja ili predsjednika uprava dovođeni u situaciju da propadnu iako su izvoznički orijentirani, gotovo isključivo proizvodnja ide u izvoz. Npr. RIZ Odašiljači, pogledajte samo tko je sve bio predsjednik uprava RIZ Odašiljača, s kim je povezan, ja kažem sumnjiv, ne optužujem, nisam USKOK, ali niz vrlo, vrlo sumnjivih okolnosti pod kojima je nastojano uništiti kao što se uništava Imunološki zavod tako i RIZ Odašiljači, rekli ste Dioki, Dina itd. I još nešto, eu fondovi, novi investicijski ciklus, 3 milijarde i 600 milijuna smo uplatili za 2013., 3 milijarde i 100 je povučeno sredstava. 500 milijuna manje nego što smo uplatili, a trebali smo povući 4 i 200, zapravo milijardu i 100 milijuna manje. Dakle pokretač investicijskog ciklusa mogao bi biti s obzirom na svoju nadležnost i na svoju ulogu i onaj DUDI i CERP, ali nažalost čini mi se da oni samo rade suprotno od toga.
Vrijeme je isteklo. Odgovor na repliku, poštovani Domagoj Milošević.
Hvala vam. Pa ovako, prije svega ja bih se ogradio, ja ne vjerujem u namjerno uništavanje pojedinih poduzeća u Hrvatskoj i nisam sklon teorijama urote, međutim ono što je sigurno a to je da nebriga i da na neki način neorganiziranost javnog sektora i to da pojedinim pa i resornim ministrima jednostavno očito nije stalo i nisu dovoljno odgovorni, to je vjerojatno rezultat. S druge pak strane treba jasno reći a to je dok se u državna poduzeća ne uvede profesionalni menadžment i dok nemaju ti isti sustav nagrađivanja i bonuse kao što imaju to u ostatku tržišne ekonomije jednostavno teško možemo očekivati da će ta poduzeća prosperirati. Što se tiče građevine i ovog što ste me pitali postoje vrlo, vrlo jasne procjene koliko će porasti cijena stanova. To vam je otprilike tamo negdje između 3 i 5%, s obzirom da se, dakle 5% više ne plaća na onaj dio građevinskog zemljišta i pripadajućeg troška. U prosjeku vam je PDV bio 16 do 17%. Dakle, sad će ukupno biti 25%. Međutim, kad gledate s obzirom na pad kupovne moći građana, s obzirom na strah od investicije i potrošnje, a kamoli ne dugoročne investicije, raspad tržišta proteklih 6 godina. Zato sam rekao da nije pretposljednji, nego posljednji čavao zato što jednostavno više ne vidim u sljedećih godinu, dvije dana apetit za bilo koga da investira jer i do sada proteklih nekoliko godina je bio problem prodaje. I još samo jednu rečenicu na tu temu, a to je nemojmo zaboravit da banke još uvijek nisu ozbiljno krenule čistiti svoje bilance kad, dakle opet govorim o građevini. Kad to sve skupa se krene dešavati, a dešavat će se najkasnije u sljedećih godinu, dvije dana možemo zaboraviti cijeli jedan sektor. Taj sektor je, ako me dobro sjećanje služi što direktno, što indirektno zapošljava na početku krize stotinjak tisuća ljudi. To je golema brojka. Dakle, mi kad govorimo ovdje [[Upadica Stazić: Vrijeme.]] Ispričavam se. Hvala.
U ime kluba SDP-a govorit će poštovana Ivana Posavec Krivec. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnicom. Evo došli smo i do zakona oko kojeg smo se u mnogočemu svi klubovi koji su danas govorili više-manje složili kao o nečemu što ima puno vrijednih kvaliteta koje treba podržati i koje će zasigurno pomoći i hrvatskom gospodarstvu. Zakon o porezu na dodanu vrijednost podržat će i klub SDP-a i zapravo pokušat ćemo naglasiti sve one učinke koje će ovaj zakon proizvesti i pozitivno ih prezentirati. Naime, uz ono što smo imali čuti i od ranijih klubova ovim zakonom uskladit ćemo se sa nizom direktiva EU i to je svakako i naša obveza kao punopravne članice. Ali osim onoga što moramo implementirati u svoje zakonodavstvo, a što određuje EU kroz ovaj zakon događaju se i bitne određene promjene koje spadaju u dio reformskih promjena, a koje svakako donose dobrobit za velik dio gospodarstvenika u Republici Hrvatskoj. Stoga ću se najviše zadržati upravo na tim izmjenama, a mi u klubu SDP-a očekujemo da će izmjenama ovog zakona zasigurno se omogućiti da deseci tisuća tvrtki smanje svoje probleme likvidnosti, da se ne zatvaraju već da im bude olakšano poslovanje. Budući da su i ovi primjeri prisutni u drugim zemljama EU očekujemo da će se ujedno i konkurentnost našeg poduzetništva samim time poboljšati. Najznačajnije izmjene, naravno odnose se na plaćanje PDV-a po naplati, a ne po ispostavljenoj fakturi. Direktna korist od takvih izmjena koji je predlagateljica, Vlada RH unosi ovim zakonom odnose se na gotovo 120 000 obrtnika i malih poduzetnika. Jedna od glavnih boljki koju smo i danas imali za čuti ovdje u raspravama i drugih klubova je zapravo nemogućnost ili vrlo teška naplata. Kolege su ovdje govorili i o nizu zakonskih okvira koji postoje da bi ta naplata bila u određenim rokovima i da bi bila regularna. No, na žalost nismo još došli do potpunog ispunjenja svih zakonskih okvira, odnosno ispunjenja zakonskih normi. Stoga će ova nova norma koja se uvodi ovim zakonskim prijedlogom zasigurno biti dobro pozdravljena od velikog broja poduzetnika. Naime, od 1. siječnja kao što svi dobro znate 2015. godine svim subjektima malog gospodarstva s ukupnim godišnjim primicima do 3 milijuna kuna omogućit će se plaćanje PDV-a po naplaćenom umjesto po ispostavljenom računu. Trenutno su u takvom sustavu koji se vodi prema naplaćenoj realizaciji samo obrtnici i to njih oko 50000, a sa novim izmjenama u sustav bi ušli i mali poduzetnici, njih gotovo oko 70000. Dakle, tako dolazimo do ove brojke od 120000 poreznih obveznika koji će od sada moći plaćati PDV tek po naplaćenoj realizaciji. Oni će prema vladinom prijedlogu sami odlučiti, odnosno moći će birati hoće li plaćati PDV po naplaćenoj realizaciji ili ispostavljenoj fakturi. Uvelike će to utjecati i na velik broj obrtnika i malih poduzetnika upravo u smislu redovitog plaćanja ne samo svojih obveza već i radnika, podmirivanja obveza prema dobavljačima što bi značilo da bi i cijeli ciklus u lancu mogao biti redovitiji i da bi zapravo to poslovanje moglo biti pravilnije. Često smo do sada imali slučajeve da su mnogi mali poduzetnici bili prisiljeni dizati kratkoročne kredite kako bi izvršavali svoje obveze prema državi, upravo obveze prema PDV-u što u ovome trenutku neće više biti slučaj. Naravno da se radi uvođenja ovakvih mjera očekuju i odgođeni prihodi od naplate PDV-a u državnom proračunu. No, međutim mi u klubu SDP-a smatramo da to ne bi trebalo stvoriti značajne probleme za državni proračun. Prema nekim simulacijama koje su nam dostupne odgođeni prihod od PDV-a u razdoblju od tri godine kretao bi se od negdje 530 milijuna kuna do preko milijarde i 100 milijuna kuna, a iznos odgođenog prihoda naravno ovisit će o različitim vremenima prosječne naplate potraživanja, a plaćanjima obveza dobavljačima, traženju povrata poreza i procjeni isplativosti ulaska uopće u gotovinski sustav. Istovremeno bez obzira što govorimo o odgođenom procijenjenom prihodu za državni proračun treba svakako reći da su to upravo sredstva od kako sam rekla pola milijarde, pa sve do preko milijarde kuna koja su zapravo direktna pomoć likvidnosti za upravo tih gotovo 120 tisuća obrtnika i poduzetnika, odnosno mislim da je potrebno početi gledati kao poslodavce, ljude koji zapošljavaju i koji zapravo u velikoj mjeri okupljaju u malim jedinicama lokalne samouprave velik broj zaposlenih. Predlagateljica zakona Vlada Republike Hrvatske ovu značajnu izmjenu i donosi zapravo u suradnji sa poduzetnicima i obrtnicima i to nakon opsežnog uvida u pokazatelje i provedene ankete među obveznicima poreza na dobit od strane Ministarstva poduzetništva i obrta. U Hrvatskoj obrtničkoj komori kažu krajnje je bilo vrijeme, dosadašnji propisi itekako su utjecali na nelikvidnost malih i srednjih tvrtki, a zasigurno i na zatvaranje dobrog dijela njih. Prošlo je već više od 5, 6 godina kako su iz HOK-a tražili uvođenje ovakvih mjera i oni upravo pozdravljaju što je Vlada, a to su rekli i prethodnici u ime drugih klubova, smogla hrabrosti i mudrosti uvesti upravo ovakvu jednu novu regulativu u Zakon o PDV-u. Dosadašnji sustav su smatrali nepravednim jer su upravo oni morali kreditirati državu plaćajući obveze PDV-a prije naplate svojih potraživanja. Nadalje, novost je i u ovome zakonu da se diže i visina godišnjih prihoda za plaćanje PDV-a po naplati sa 2 na 3 milijuna kuna i to je isto tako u skladu sa direktivama EU. Iako se radi o velikom broju poreznih obveznika, ponavljam 120 tisuća, oni su isključivo mali i srednji poduzetnici koji stvaraju svega 8% od ukupne vrijednosti obavljenih isporuka na razini RH. Nadalje, treća velika novina koju pozdravljamo u klubu SDP-a je da u sustavu PDV-a će Porezna uprava moći ovršiti poduzetnika koji je koristio odbitak pretporeza a nije platio račun koji mu je ispostavio mali poduzetnik. Bitno je i da će svi poduzetnici morati Poreznoj upravi slati izvješća od koga nisu naplatili račune. Tako će zapravo Porezna uprava moći biti aktivnija u zaštiti malih poduzetnika, imati će bolji pregled nad naplatom i zapravo iz svega što sam dosada rekla potpuno je jasno da je stav SDP-a da upravo svi ti mali poduzetnici, oni koji su najranjiviji, koji su slobodno to možemo reći zadnji u lancu naplate da je u njih potrebno uložiti dodatne napore kako bismo im olakšali poslovanje. Mi u klubu SDP-a zaključujemo da će ovim izmjenama i propisivanjem postupaka oporezivanja i kontrole dodatno potaknuti razvoj malog i srednjeg poduzetništva što će utjecati na razvoj gospodarske i bolje investicijske klime. Dati ćemo punu podršku donošenju ali i implementaciji zakonskih izmjena. Zahvaljujem.
Replika, poštovana kolegica Juričev-Martinčev. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa kolegice Posavec kad već govorimo o motiviranju i pomoći malim i srednjim poduzetnicima ja bih evo apelirala na vas u klubu SDP-a i vaših koalicijskih partnera da promijenite u ovom zakonu ono što se odnosi na strane autobusere. Naime, prema zadnjim izmjenama trebalo je otvarati i porezne brojeve, 7 dokumenata prevoditi na hrvatski jezik. U vrijeme kada Ministarstvo turizma se reklamira sa 365 dana u Hrvatskoj upravo mali autobuseri, strani autobuseri su znatno oštećeni i ovaj PDV od 25% je veliki teret na njih i njihovo poslovanje. I zbog toga odustaju od dolaska u Hrvatsku. Pretpostavlja se da time znatno gubimo i po pitanju smanjenja prihoda, vanpansionskoj potrošnji jer npr. susjedna Italija nema uopće PDV na ovakva putovanja. Pa evo molili bi vas da što skorije razmislite i da oslobodite strane autobusere PDV-a ili bar smanjite iznos. Hvala.
Odgovor na repliku, poštovana Ivana Posavec Krivec.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo, ovo je jedan zakon koji je uistinu uvažio određene zahtjeve. Danas je ovdje bilo govora o mnogim drugim mogućnostima gdje bi se moglo još smanjiti stopu PDV-a i kako bi se na taj način moglo pridonijeti i domaćoj proizvodnji. Zasigurno je turizam jedna od glavnih gospodarskih grana u RH i ono što je Vlada Republike Hrvatske u zadnje tri godine učinila da bi hrvatski turizam bio konkurentniji osjetilo se i u ovogodišnjoj turističkoj sezoni. Vi kao gradonačelnica jednog turističkog mjesta jako dobro znate što vam prihodi od turizma znače u vašem izvornom proračunu. Sigurno će biti još prilika, a mi smo kao članica EU preuzeli niz obveza, niz normi i nažalost na taj način se često moramo ponašati. Nije uvijek sve moguće riješiti preko noći ali kao što vidite dobra volja postoji i pozitivni pomaci su ovdje. Pa ja vjerujem da će biti prilike da se i ovakva pitanja riješe kroz buduće zakone.
Nastavljamo s raspravom po klubovima. U ime kluba HNS-a poštovani Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče sa suradnicom još jednom, kolegice i kolege. U ime kluba HNS-a odmah na početku da kažem da ćemo podržati donošenje ove izmjene i dopune Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Mislim da je puno toga rečeno, da ne kažem sve, u dosadašnjim raspravama pa smatram da u ime kluba HNS-a osim podrške i određenih komentara ne bih ponavljao što ovaj zakon sve sa sobom donosi osim onih efekata koje smatramo da su zaista pozitivni, zaista dobri, da će pomoći gospodarstvu, da će pomoći gospodarstvu da bolje radi, da dobijemo novo zapošljavanje. A i ono o čemu se raspravljalo a to je o likvidnosti općenito u društvu i naplati potraživanja, što je u biti ključ i namjera dobrim dijelom i ovoga zakona da se poboljša naplata da se i sa ovim zakonom posebno o podizanju granice na 3 milijuna kuna za obrtnike i male poduzetnike plaćanje po naplati osigura kvalitetnija likvidnost. To je još jedna od mjera pokušaja da se to u RH riješi. Naravno da kad govorimo o naplati i odricanju od strane države u startu procijenjenih milijardu kuna PDV-a zbog procijenjene odgode naplate cirka 120 tisuća ako budu svi unutra mali poduzetnici i obrtnici. Bitno je isto tako da i ponoviti još jedanput da državne tvrtke i država izvan proračunski korisnici moraju plaćati svoje obaveze prema gospodarstvu, odnosno svima onima prema kojima se stvori obaveza u zakonskim rokovima. To je onaj početak da uopće raspravljamo o likvidnosti. O tome raspravljamo ne samo u zadnje 3 godine o tome se raspravlja i ranije. Samo ova Vlada ne samo ovim zakonom nego i zakonom što je već rečeno financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi i drugim zakonima pokušava tu likvidnost dovesti na uredno plaćanje od 30 odnosno 60 dana. Određeni efekti su postignuti čuli smo rezultati nisu na onom nivou koji se očekuje, imamo ovaj zakon koji bi to trebao dodatno osnažit sa mjerama porezne uprave i kontrolom. Isto tako dosta smo danas raspravljali o porezu na dohodak. Malo sam pogledao izvješće Državne revizije o naplati potraživanja od jedinica lokalne samouprave, je da se radi o podacima negdje 2010., 2012. ali podaci koji govore da jedinice lokalne samouprave ukupno imaju nekih 20, 21 milijardu sad će to biti nešto manje sa zakonom o kojem smo prije raspravljali. Međutim oko 8 milijardi kuna je nenaplaćeno. Danas to nisu isto tako manji iznosi, a isto tako je svima jasno da i jedinice lokalne samouprave, i o tome je bilo rasprave isto generiraju dio te likvidnosti posebno onim malim poduzetnicima koji odrađuju jedan dio poslova koji je iznimno bitan, iznimno kvalitetan, iznimno bitan za njih, za njihovo poslovanje i zapošljavanje i za plaćanje njihovih dugova. Isto tako treba reći da osim tvrtki u državnom vlasništvu postoje i tvrtke u, trgovačka društva u vlasništvu lokalne samouprave koja isto tako imaju obaveze prema malim i srednjim poduzetnicima posebno i obrtnicima koji se ne izvršavaju. I to je jedan od onih ključnih elementa da bi se to, ta likvidnost smanjila. Dosta primjedaba dobivamo od odvjetnika, sudskih vještaka kojima isto tako duguje Ministarstvo pravosuđa odnosno sudovi. Pa bih zamolio zamjenika ministra po tom pitanju da isto vide način da se to naplati ili eventualno da se kompenzira s PDV-om. Koliko znam Ministarstvo financija ako nisu osigurana sredstava u Ministarstvu pravosuđa ne želi kompenzirati obveze za PDV, a s druge strane obaveze koje imaju poduzetnici su daljnji pritisak koji moraju isplaćivati i po pitanju davanja na plaće i sva ona davanja koja su prema državi. Prema tome, uvijek je odgovornost za likvidnost i naplatu poreza na dodanu vrijednost na strani države u prvom redu ali i jedinica lokalne samouprave da to u svakom slučaju izvršavaju. Dosta je rasprave bilo naravno i sasvim je logično o tome da li će, da li je procjena od milijardu kuna odgođenih naplata ili će biti veća ona koja će osigurati da stabilnost državnog proračuna o izvršenju svih obaveza. Pa evo napomeno bih da ili podsjetio da imamo plan upravljanja imovinom vlasništva Republike Hrvatske, da imamo plan za 2015. godinu, da smo i evidentirali tu imovinu i da prema tome planu od prihoda za proračun od nekretnina, državnih nekretnina, dobiti trgovačkih društava, prodaja trgovačkih društava, prodaja na uređenom tržištu kapitala ukupno se očekuje preko 3 milijarde kuna koje bi se trebale sliti u državni proračun kao i kvalitetnije upravljanje ukupnom imovinom čime bi se vjerujem ova odgoda plaćanja manjak ravno u državnom proračunu, jer ono što odgodite više ne možete realno vratiti unazad, mogla namirit. I vjerujem da kako građani sa Zakonom o porezu na dohodak tako i mali poduzetnici do 3 milijuna prihoda u ovoj godini koji mogu birati u idućoj godini da li plaćat PDV po obračunu ili po naplati će iskoristit i shvatit da je to jedan stimulativni dio koji ova Vlada u teškom trenutku za proračun i deficit primjenjuje da bi im osigurala da bi olakšala ali uz sve napore da pojačamo apsolutno likvidnost u sustavu, jel bez likvidnosti u sustavu slažemo se mi u klubu HNS-a apsolutno ni jedna mjera, ni jedan zakon ne može doprinijeti da bi gospodarstvo kvalitetno raslo i da bi izašli iz recesije. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imao jednu repliku, poštovana Tatjana Šimac-Bonačić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa kolega, niste spomenuli jednu važnu odredbu ovog zakona a mislim da je to u interesu svih građana, naročito onih bolesnih građana, a to je zapravo uvođenje oporezivanja sniženom stopom PDV-a od 5% svih lijekova koji se izdaju na recept bez obzira da li se nalaze na listi Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje ili ne, ali naravno moraju biti odobreni od nadležnih tijela za lijekove, odnosno medicinskih proizvoda. Naime, na ovaj način je povećana dostupnost krajnjih korisnika, a kad pogledamo sami onkoloških bolesnika koji se svakim danom povećavaju, evo, podatak imamo nažalost od raka dojke umire i oko 1000 žena godišnje, prema tome mislim da je na ovakav način smanjenom stopom PDV-a na takve lijekove, da je povećana dostupnost i da je, zapravo imamo jedno olakšanje bez obzira na onaj gubitak koji navodite tih 54 milijuna kuna u proračun, ali kad pogledate jednog bolesnika kad treba platiti jedan lijek i 20 tisuća kuna, onda mu nije svejedno da li će taj lijek biti, imati PDV od 5% ili dosadašnji PDV koji je bio. Hvala lijepa.
Odgovor na repliku, Srđan Gjurković.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovana kolegice, naravno vi se bavite zdravstvom i drago mi je da ste to primjetili, a meni evo dali priliku da pokušam sumirati ova dva zakona koja danas raspravljamo, evo do 20 sati. Dakle, građanima RH osiguravam 2 milijarde prihoda više temeljem oslobađanja, … oporezive stope. Za lijekove oslobađamo iz proračuna 54 milijuna kuna, procijenjenih kako bi se jeftinije lijekovi svi mogli nabavljati i gospodarstvu oslobađamo od onoga plaćanja obaveze odmah cca milijardu kuna. Vjerujem da su to neovisno o teškoćama koje će imati i lokalna samouprava, teškoćama koje će imati državni proračun, pokazuje samo odlučnost da se u tom smislu ide i prema građanima i prema gospodarstvu do kraja i vjerujem da će to sve naravno i rezultirati i uspješnim i realizacijom i proračuna za 2015. godinu i ono što je ključno, rast gospodarstva.
I jedna pojedinačna rasprava, poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Pa vjerojatno nakon ove duge rasprave neću reći ništa novoga, međutim želio bih upozoriti na neke stvari koje se nažalost događaju u setu ovih zakona koje ćemo donositi danas i o njima raspravljati sljedeći tjedan, da ad hoc mjerama se teško mogu riješiti problemi koji su daleko dublji i daleko složeniji. Sjećam se priča prije godinu, godinu i pol dana, riješili smo problem nelikvidnosti, sve funkcionira, međutim i o prijedlogu ovog zakona i situacije u proračunu i sve ono što čujemo od gospodarstvenika i nažalost zavjet nelikvidnosti još itekako lebdi nad Hrvatskom. To je činjenica. I ako svi krenemo od te činjenice, onda ćemo vjerojatno zdravije i … raspravljati o problemima eliminirane politike, međutim mi očigledno ne želimo prihvatiti tu činjenicu, želimo prikazati kako smo uspješni, kako smo dobri i kako smo riješili problem koji se mora rješavati daleko sustavnije. Pa zar nije porazno da u svom podnošenju izvješća u Visokom domu, glavni državni odvjetnik kaže da DORH duguje 9 milijuna za sudske vještake. Da ministar pravosuđa kaže da duguje 50 milijuna sudskim vještacima. E sad gledajte, kolegice i kolege, možemo si mi misliti što god hoćemo, ali kakvu poruku ova država šalje, ako Ministarstvo pravosuđa koje bi upravo trebalo biti glavni motor za rješavanje nelikvidnosti duguje 50 milijuna sudskim vještacima? Kakvu poruku šaljemo kad državni odvjetnik ovdje mora reći da državno odvjetništvo duguje sudskim vještacima 9 milijuna kuna? Dakle, bez obzira koliko mi to htjeli ili ne htjeli priznati, nažalost najveći generator nelikvidnosti je država, jedinice lokalne samouprave i poduzeće u njihovom pretežitom vlasništvu, veliki sustavi. To je činjenica i zbog te činjenice mi idemo mijenjati zakon. Ja podržavam ovo, na kraju krajeva o tome sam govorio i prije 2 godine da malim poduzetnicima i obrtnicima treba omogućiti, ustvari ih zaštiti, ne omogućiti, ja bih rekao da je ovo mjera zaštite. Mjera zaštite zbog nesposobnosti državnih institucija i to je činjenica koju ovdje treba reći. Nemojmo reći da nekome nešto dajemo, mi samo pokušavamo ih zaštititi, a pitanje je koji će efekat svega toga skupa biti ako državne institucije ne postanu svjesne ovoga problema. I zato me je strah ove odredbe gdje porezna uprava, ne samo ovdje, nego i u nekim drugim slučajevima preuzima jedan surogat nečega što je bilo nekada davno, to je bila ona registracija računa, registracija računa je bila samo zbog toga jer nije bilo informatičke toliko napretka da bi se moglo raditi ono što se želi sada napraviti u poreznoj upravi da joj poduzetnici jave tko kome nešto nije platio. Gledajte što porezna uprava radi, ajmo pogledati Zakon o poreznoj upravi. Vidjet ćete da to nije posao porezne uprave. Posao porezne uprave sasvim je nešto drugo. Da li porezna uprava u svojim ispostavama ima tehničke i intelektualne potencijale da to vodi? Vi znate da u svim ispostavama najmanji ljudi se bave sa pravnim osobama jer pročitati bilancu od pravne osobe ipak zna relativno malo ljudi. Prema tome to je jedan veliki upitnik i može biti jedan veliki problem da država preuzima na sebe. Mislim da bi daleko lakše bilo, kolega Linić je govorio o zakonu kojim bi to trebalo riješiti, možda je i njega trebalo promijeniti na neki način, ali država naprosto treba raščistiti neke stvari sama sa sobom i kad država raščisti …, da li je to Zakon o financijskom poslovanju, to je nešto drugo, to je nebitno, ali mi naprosto moramo svima poslati poruku, ako ste vi nekome napravili nekakav posao, ako ste mu isporučili nekakvu uslugu i robu, da on to vama mora platiti. Mi takvu poruku moramo poslati, koje ćemo mi zakone promijeniti? Koje ćemo mi zakone donijeti, to je stvar onoga tko je na vlasti. Ali upravo zbog ne slanja tih poruka, zbog nefunkcioniranja sudstva mi danas imamo situaciju da država nije mogla naplatiti svoje prihode. Većina tih koji nisu platili poreze su blokirani. Nisu oni da nisu blokirani. Zašto država nije mogla naplatiti? Ali najlakše je politički prozivati jedni druge. I koji je rezultat svega toga skupa? Objavili smo listu dužnika, koliko smo naplatili od toga? Pa koji bi bio blesav ministar financija ili šef Porezne uprave da nekome kaže ti nemoj plaćati porez. Tko bi bio takav bedak? Ali ja samo govorim da se neke stvari koje se dugo generiraju su nas dovele do toga da mi stavljamo mjeru koju pozdravljam i podržavam da zaštitimo one koji su nažalost nezaštićeni. Drugi problem kada maknemo državu iz ovoga miljea je ono što se dogodilo u gospodarstvu ono što je bio generator gospodarskog rasta 2005., 2006., 2007., 2008.je nažalost postala crna rupa u hrvatskom gospodarstvu 2009., 2010., 2011., a tu prije svega mislim na građevinski sektor, samim time promašena investicija. Gledajte u Hrvatskoj su se svi bili pomamili za izgradnju stanova, svi su najedanput postali građevinari jer je to bila najlakša i najljepša zarada i onda je došla ekonomska kriza i nažalost su mnogi doživjeli slom. U nekakvim prvim nastojanjima da se pomogne tim poduzećima preko državne banke preko HBOR-a i još nekih institucija mi smo došli do jasne slike kakva je slika hrvatskog gospodarstva. Dakle jedino za čim su u tom trenutku čeznu porezni obveznici i obrtnici i mala i srednja i velika poduzeća su bila obrtna sredstva jer njih nije bilo, nisu mogli dobiti kredite. Država je pokušala ovo ili ono međutim rezultat je takav kakav je i danas smo ovdje gdje jesmo. Nelikvidnost je avet koja lebdi nad Hrvatskom. Da li ćemo je riješiti s ovim to je pitanje ovo ja samo pokušaj. Međutim mnoge druge institucije moraju napraviti neke druge stvari pa će biti nešto bolje. PDV na građevinsko zemljište, ja znam da je to direktiva EU jer nelogično da prije svega u jednoj novog građevini na jedan dio te nekretnine plaćate 25%, a na drugi dio nekretnine u ovome dijelu cijene stana koje se odnose na komunalnu infrastrukturu i građevinsko zemljište se plaća 5%, dakle to je nešto što je nelogično. Međutim mi jesmo preuzeli tu obvezu sa 1.1.2015.,međutim sada se postavlja čisto ovako ne kritika nego čisto jedno retoričko pitanje da li smo možda s obzirom na situaciju upravo ovog građevinskog sektora i svega skupa možda trebali pokušati napraviti odgodnu godinu ili dvije dana pa da se to napravi ništa drugo jer hoćemo nećemo i ovako umrtvljeno tržište nekretnina ćemo s ovom odredbom vjerojatno zamrznuti jer će nekretnine skočiti 3, 4%, a svi oni koji su ušli u taj bezdan da tako kažem nekretninskog poslovanja pitanje da li će se moći izvući. I druga stvar to isto tako treba priznati da su mnogi dobili kredite i da su u kreditima preuzeli obvezu da vrijednost stana u prodaji ne smije biti između tog i tog iznosa. I ako recimo da su ti stanovi prodani 300, 400 eura ispod tog limitiranog iznosa niti bi propao onaj koji je gradio koji je investirao niti onaj koji je izvodio radove niti banka. A tu kada govorimo o jednoj cjelokupnoj odgovornosti jer nitko ne može u ovoj cijeloj priči biti amnestiran. I dok god mi budemo šutjeli jedini nepošteni i jedini koji ne rade u ovoj državi će biti političari, njih je najlakše prozvati i s njima je najlakše …. Međutim ovo je jedan vrlo, vrlo široki ciklus, jedan vrlo, vrlo dugački lanac u kojem ima puno onih koji moraju promijeniti svoje ponašanje i jedino na takav način ćemo uspjeti i jedino na takav način za pola godine ili godinu dana nećemo raspravljati o istom problemu. Jer to što ćemo mi reći da neko ne treba platiti PDV dok mu ovaj nije platio račun istovremeno će Porezna uprava to evidentirati i neće moći od njega naplatiti. Što smo napravili? Nismo ništa samo ćemo imati jednu spoznaju više i ništa drugo. Dakle, osobno ću podržati, a i moj klub će podržati ovaj prijedlog zakona uz ovu primjedbu što se tiče PDV-a na građevinsko zemljište i ovu opasnost što bi se moglo dogoditi s Poreznom upravom. I mislim gospodine zamjeniče ministra da bi bilo dobro i zbog ministarstva prije svega zbog ministarstva, a onda i zbog Vlade i svih skupa nas u Saboru sljedeći tjedan ćemo raspravljati o proračunu da ste unutra napravili možebitnu odgodu ne gubitak nego odgodu. Da li će to biti 500, 600, 700, milijardu kuna to će se sigurno dogoditi, isto kao što nam se dogodila priča sa carinom. I nemojmo se sljedeće godine čuditi da nam zbog ovog ili onog razloga prihod od PDV-a se smanjio, dakle jedna dobronamjerna primjedba jer nije dobro tajiti. Jer vidjet ćete sljedeći zakon totalna nelogičnost, očekuje se u prihodu u proračunu 500 milijuna kuna, a istovremeno ovdje govorimo da želimo pomoći poduzetnicima. Dakle puno kontradiktornosti i kada vodite poreznu politiku sa puno kontradiktornosti onda napravite nažalost puno grešaka, a to se nažalost događa sada. I ponavljam, u ovom lancu svak nosi dio svoje odgovornosti i ako svak prihvati dio svoje odgovornosti i podese dio svoga tereta mislim da ćemo naći rješenje, ali parcijalnim rješenjima nažalost ništa. Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče.
Zahvaljujem. Završne minute ove rasprave pripadaju zamjeniku ministra financija gospodinu Igoru Rađenoviću.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa zaista u najkraćim crtama. Evo hvala svima. Pratili smo dok je bio ministar tu i gospođa zamjenica ravnatelja Porezne uprave i ja. Dobili smo podršku svih klubova ili barem uvjetnu podršku, ne znam gospodin Grubišić je rekao da će razmisliti još. Ja sam shvatio iz njegove diskusije da će se oni usuglasiti tako da očekujemo da ovaj zakon dobije podršku. Čujete, što reći, netko je rekao porez se ne naplaćuje, Porezna uprava je nemoćna na počecima, nismo nemoćni, radimo kao u onom filmu svakog dana u svakom pogledu sve više napredujemo i porez ove godine je bolje naplaćen nego prethodne godine pa i taj čuveni PDV bez obzira na stagnaciju ili pad gospodarske od 0,7%. Sada jesu ovi ambiciozni prihodi bili zadani na realni okvirima ili nisu to je već jedna sasvim druga tema. Reče gospodin Šuker nije zadaća Porezne uprave, da, ovo je jamac-platac je još jedna mjera, još jedan alat u pogledu mogućnosti Porezne uprave da napravi ovrhu nad određenim poreznim subjektom, ovo je samo alat koji će mu to omogućiti prema tome bolja i efikasnija organizacija, govorili ste i u ovom zadnjem dijelu dosta šire o tome. Jedan od paketa ovog zakona je reforma Porezne uprave, ako se ne varam sutra je pred nama pa ćemo i o tome moći razgovarati. Amandman je bio gospodina Boljunčića, nema ga, zbog dodatka 3 direktive ga nećemo moći prihvatiti pa ne bih sad dalje obrazlagao budući da je on otišao. Dosta je rasprave, ja sam i uvodno rekao sa lijekovima, morali smo tu Pandorinu kutiju otvoriti. Nažalost, s obzirom na stanje u proračunu, s obzirom na velike deficite koje imamo u ovom času ne možemo smanjiti PDV, dakle opću stopu PDV-a na …, na neke bi dakako i voljeli. Pitanje je koliko je mjera spuštanja ugostiteljstva, a paralelno nespuštanje hrane jest konzistentno ili nije, to su uvijek teme koje možemo otvarati ali teško u ovaj kasni sat. U ovom času to ne možemo dakako otvarati. Gospodin Baranović u ime kluba ili … kluba zastupnika, teško mogu ponoviti sve te stranke ali je govorio o potrebi za ribu. Nešto šire potrebe hrane svako malo dolaze dakako iz poljoprivrede ali eto, u ovom času je to nemoguće. To često govori o konkurentnosti, pitanje konkurentnosti. U tom smjeru to nije pitanje konkurentnosti, zato to govorim, jer PDV je jednak za sve, i za domaću i za stranu robu. U tom pogledu je to već jedna sasvim druga priča. Jedna od dobronamjernih kritika bila je u likvidnosti javnog sektora, da li će biti jednaka prema … ili prema drugima. Ako se ne varam gospodin Milošević, da, prema svima jednako, strogo prema svima, prema mjerama o kojima možemo, imamo proračunski nadzor. Često su naši ljudi kažem u tijelima državne uprave i u ministarstvima i javnim poduzećima i radimo ono što možemo u tom pogledu i zaista stišćemo rokove i likvidnost plaćanja. Ono što kažem jesu mehanizmi Ministarstva financija i vjerujem da tu imamo određene pomake. Dakako da preko noći i samo ovim zakonom stvari ne možemo promijeniti ali drago mi je da kažem idemo naprijed u tom pogledu. I ovo osnovno i najveće pitanje dinamika punjenja proračuna, da ili ne, s obzirom na brojnost svih ovih zakona jesu neke procjene u materijalima takve kakve jesu, jesu ponegdje i zvuče kontradiktorno. Kažem kasnije sada o svakoj pojedinoj raspravljamo, ali one i jesu zato procjene i zato ih je teže odrediti, za razliku od carinskog prihoda koji je bio značajan i bio nešto veći. On se događa u sredini godine, on nedvojbeno nije mogao mijenjati neke druge odnose. Kao što sam rekao uvodno, na početku je godine 120 000 obveznika, 8% ukupnoga PDV-a, mnogi od njih, gro njih će optirati da ne ide na naplaćenu realizaciju već da uđe u sustav dakle da mogu odbijati svoj predporez. Neki od obrtnika će to možda napraviti, oni koji imaju jako puno mogućnosti, koji naplaćuju u kešu, koji imaju djelatnosti u kojima su oni u konačnom nizu naplate. Tako da sa te strane gubitak da, ali procjenjujemo da bi se do kraja godine on iznivelirao i da bi taj likvidnosni udar koji će se događati u 1., 2., 3. mjesecu da bi Porezna uprava u tom pogledu mogla do kraja godine iznivelirati prihod na ovoj osnovi. To je takva procjena kakva je, ja sam joj vjerovao. Nije zgorega da provjerimo još jednom pa i do utorka, do srijede da sve ove svoje procjene koje smo rekli oko ovih zakona, uostalom to je naša obveza, oko donošenja proračuna u godinu–dvije dana. Evo možemo još jednom sve pokušati ponovo izračunati pa ako dođe do nekih brojki koje eventualno mijenjamo rado ćemo priznati da nismo bili dovoljno precizni, ali vjerujem da tome neće biti tako i da u krajnjoj liniji možemo i vidjeti da je to ipak samo procjena i da nakon par mjeseci nakon što mjera zaživi očekujemo ipak da bi taj likvidnosni pomak u grou poreznih obveznika ipak omogućio i njima da svoj obujem svojih proizvoda, obujam svojih usluga prebije da tako kažem sa ovim pomakom plaćanja i da sa te strane nemamo manjak. U svakom slučaju hvala vam još jednom na podršci i vjerujem da ćemo uspjeti do kraja dana i ova druga 3-4 zakona dobiti ovakvu vrstu podrška. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 723. Rasprava o tekstu konačnog zakona je završena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo i zastupnik Valter Boljunčić. Molim poštovanog zamjenika ministra financija, Igora Rađenovića da se očituje o amandmanu Odbora za zakonodavstvo. Amandman broj 1 na članak 41.
Amandman broj 1 Odbora za zakonodavstvo na članak 41. prihvaćamo.
Hvala lijepa. Postao je sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Valter Boljunčić, amandman na članak 6.
Amandman broj 2 gospodina Boljunčića na članak broj 6 ne prihvaćamo budući da dodatkom 3 direktive vijeća, dakle direktive broj 112 s kojom Zakon o porezu na dodanu vrijednost mora biti usklađen nije propisana mogućnost da se znanstvena oprema oporezuje sniženom stopom. U slučaju propisivanja takve odredbe, Zakon o porezu na dodanu vrijednost bio bi nažalost u suprotnosti s navedenom direktivom stoga ne možemo prihvatiti ovaj amandman.
Hvala lijepa. Očitovanje podnositelja amandmana, poštovanog zastupnika Valtera Boljunčića.
Mi smo nedavno usvojili strategiju o obrazovanju, znanosti i tehnologiji gdje je rečeno da bi trebalo uložiti dodatna sredstva. Moj amandman je išao u tom smjeru da kao što je neke druge stvari, recimo … itd. imaju 5%, da ona znanstvena oprema koja se kupuje sredstvima iz dodijeljenih znanstvenih projekata, bilo EU ili proračuna RH da se oporezuje po stopi od 5, a ne po stopi od 25%. Za opremu koja se kupuje i značajna je recimo u istraživanjima privatnih znanosti, taj iznos je veoma bitan i on s druge strani znači da netko tko je dobio europski projekt zbog tog neće moći zaposliti nekoliko ljudi na tom projektu, a vidjeli smo kako to stoji. Mislim da to sa EU nije vezano jer svojevremeno mi smo trebali čak imati i da se porezna znanstvenu opremu uopće ne plaća. Prema tome, tražim glasovanje. Dakle ako mi želimo da nam znanost i obrazovanje ide dalje mi ne možemo znanstvenu opremu bitnu koja je kupljena isključivo preko znanstvenih projekta oporezovati sa 25%, a cijeli niz drugih stvari možemo naći sniženu stopu. Prema tome molim glasovanje.
Hvala lijepa. Molim da glasujete o amandmanu poštovanog zastupnika Valtera Boljunčića kojeg Vlada ne prihvaća. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđuje da nije dobio potrebnu većinu. 39 za, 3 suzdržana i 69 protiv. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 113 glasova za, 2 glasa suzdržana i 2 protiv donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Prelazimo na iduću točku, a to je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 725 Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Pitam želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi zamjenik ministra financija Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Izmjene i dopune Zakona o porezu na dobit, također dio ovoga paketa sa evo nekoliko ključnih izmjena. Prva od njih je usklađenje sa Direktivom 86, od milja među nama zvanom direktivom majka kćer, a koja dakle detaljnije propisuje postupak prepoznavanja prihoda od dividendi i udjela između povezanih društava. Tako da se oni onda isključuju iz jedne od poreznih obveznica tih društava, kažem u cilju sprečavanja porezne evazije ili eventualno dvostrukog oporezivanja na zajedničkom tržištu. Tu se detaljnije propisuje taj postupak pa odlazimo od tih rizika. U sklopu usklađenja zakona o kojima smo upravo nedavno govorili, dakle podizanje praga na 3 milijuna kuna, držimo da je konzistentno da i ovaj prag dakle ulaska u poreza na dobit podignemo također na 3 milijuna kuna kao što smo to napravili i sa PDV-om. A pored navedenog kriterija mijenja se i onaj kriterij po kojem se obavezno ulazi u sustav poreza na dobit. Prije je to bio jedan od kriterija ispunjenja samo jednog kriterija, vrijednost dugotrajne imovine, broja radnika ili visine dohotka. Jedan od tih kriterija kada ga ispunite je bio dovoljan da obligatorno ulazite u porez na dobit. Ovim prijedlogom zakona treba kumulativno ispuniti dva kriterija, dakle vrijednost imovine veća od 2 milijuna, broj radnika veći od 15 radnika ili visina dohotka veća od 400 tisuća kuna. Tada je to kažem postojala obveza da je samo jedan kriterij, sada dižemo dva. Također, omogućava se onima koji žele, a ne ostvaruju ove, onim poduzetnicima koji žele, a ne ostvaruju neke od ovih uvjeta da uđu u sustav poreza na dobit dobrovoljno i skraćuje se vrijeme boravka u kojem oni moraju ostati u tom sustavu poreza na dobit. Dosadašnji zakon propisivao je pet godina. Ovaj zakon propisuje tri godine. Što se tiče reinvestirane dobiti ocjenjujemo da je to mjera koja je dobra, koja je na tragu svih drugih mjera koje jesu za održanje živosti hrvatskog gospodarstva i da od nje ni u kom slučaju ne možemo odustati, iako je bilo takvih špekulacija. Jedino postrožujemo nešto njene uvjete, dakle reinvestirana dobit kao takva ostaje, ali je mogu koristiti samo oni porezni obveznici koji su zaista izvršili investicije u dugotrajnu imovinu, a ne oni koji su ih odgodili ili koji su smanjili svoj broj radnika. Znači, propisujemo da broj radnika koji je u godini u kojoj se, dakle dobit eventualno reinvestira mora zadržati barem na razini toj, barem još dvije godine. Brojka, procjena oko koje je kolega Šuker već dvaput ako sam dobro čuo spomenuo 500 milijuna kuna koje očekujemo je procjena iz Nacionalnog programa reformi, možda jedna od onih koja je meni isto tako dosta dalja oko te procjene. Ali kažem, ona stoji kao takva u Nacionalnom programu reformi i poslana je u Europsku komisiju i kao takve je se držimo kao i sve procjene i u krajnjoj liniji i Europska komisija i Vlada i sve institucije dvaput godišnje vrše inače svoje procjene proljetne i jesenske, pa ćemo kada dođe vrijeme vidjeti i sa tom procjenom što to znači. Ali za sad ona stoji 500 milijuna kuna i kao takvu je očekujemo. Evo to bi otprilike bile one ključne izmjene. Ima još tehničkih izmjena oko postupaka za način priznavanja rashoda vrijednosnog usklađenja imovine. Neke izmjene oko provođenja samih poreznih postupaka koje su našim dragim poreznicima vrlo važne. Ali ja vas zaista ne bih zamarao sa tim detaljima i tu završavam svoju uvodnu raspravu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Prelazimo na raspravu. U ime Kluba zastupnika Linića, Vukšića i Hodžića govorit će poštovani zastupnik Slavko Linić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, zamjeniče ministra sa kolegicom, kolege i kolegice. Klub će podržati prijedlog ovog zakona i nema se šta puno ni dodati. Ja ću se zadržati na olakšici reinvestirane dobiti. I kao što vidimo to su brojke od preko 1 milijarde i 300, u ovoj godini procjena milijardu i sto u 2013. Znači, ogromna olakšica koja je dana trgovačkim društvima da bi popravili ili svoju likvidnost ili da bi na neki način ulagali. Isto mislim da prijedlog da se promjena korištenja sredstava odrazi tek u 2016., znači na podneseni obračun poreza na dobit za 2015. što znači i 2015. ocjenjujemo da likvidnost bitno nije riješena, pa još ostavljamo mogućnost da se održanjem ja bih rekao povećanjem kapitala za jačanje likvidnosti pojedinih tvrtki još i cijelu iduću godinu koristimo. I mislim da svaka pomoć u bici za nelikvidnost koja traje tri godine je sasvim dovoljna, sasvim dovoljna. Na žalost, prve dvije pokazuju da nismo uspjeli kompletno u toj bici. Ali očito da kad govorimo o porezu na dobit i olakšicama onda zaista se mora okrenuti prema bitci za radno mjesto i prema novim investicijama, prema ulaganju. Tako da nakon tri godine mislim da je krajnje vrijeme da podržavamo samo one koje će se boriti za novog radnika i investiciju. Dapače, ja moram reći da ćemo svi mi biti sretni ako to bude nula, znači ako se ne ostvari ova ušteda za državni proračun u 2016. od petsto milijuna jer onda će bit investicija, bit će nova radna mjesta pa će bit prihodi od poreza na dohodak, bit će prihodi od PDV-a pa onda i ova olakšica će imati svoju pravu funkciju. Znači, ne treba se puno brinuti sa ovim procjenama, jer one su procjene koje pokazuju ako na žalost ne bude investiranja bit će uštede od 500 milijuna. Ako bude bit će povećani prihodi po osnovu drugih poreza, pa u tom dijelu mislim da nije bitno da li smo puno pogriješili na ovoj procjeni. Ali ja bih ovdje iskoristio priliku da govorim o nečemu što na žalost nismo u stanju podnijeti niti amandman. Zašto? Jer kad ne dirate neki članak, onda nismo u stanju dat ni amandman. Ali kad gledamo cijeli paket koji je pred nama, onda se ponovo vraćamo u Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave. S obzirom na zaista gubitak od preko 2 milijarde koje će jedinice lokalne samouprave imati zbog drukčijih osnovica i povećanje olakšica po porezu na dohodak tog trenutka je pitanje što učiniti za zakonom, temeljnim Zakonom o financiranju jedinica lokalne samouprave. I samo smo tu trebali naći rješenja, a ne govoriti i slati poruke naći ćemo kompenzacijske mjere, pa diramo porez na nekretnine, pa onda čak onu porez na prihode od kamate ćemo vraćati opet jedinicama sa posebnim područjima, odnosno za nadoknadu isplate ja bih rekao poreza i da ne nabrajam što još sve govorimo. Samo smo se trebali uhvatiti temeljnog zakona, Zakon o financiranju jedinica samouprave. I ako se sjećate nekad su zajednički porezi bili porez na dohodak i porez na dobit. I što smo trebali? Porez na dohodak u punom iznosu ostaviti gradovima, općinama, županijama i za decentralizirane funkcije, 100%. I tog trenutka manji bi bio udar na jedinice lokalne samouprave. A vratiti porez na dobit u kojoj funkciji? U funkciji za poravnanje određenih nelogičnosti kod jedinica lokalne samouprave jer to država financira, može ga financirati. Uvodimo novih 1,5% za projekte koje treba sufinancirati iz EU. Pa dajmo to iz poreza na dobit. Znači, neka država iz ovog poreza koji će ona ubirati vraća jedinicama lokalne samouprave za poravnanje i za ja bih rekao financiranje zajedničkih programa. I mi smo riješili problem, ne trebaju kompenzacijske mjere. Probajte izračunati pa ćete vidjeti da poravnanja nisu problem, imate čak viška sredstava u fondu od ranije, nisu problem. Znači, ako je tih 1,5% i država želi pomoći pa nek iz tog prihoda. I da smo mi razgovarali najprije o Zakonu o financiranju lokalne samouprave vjerujem da bismo mogli danas razgovarati da u ovom zakonu definiramo da dio sredstava treba ići i za ove potrebe, a onda ćemo kroz Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave utvrditi i određene odnose. Prema tome, smatram da će vrlo važna rasprava biti kod Zakona o financiranju lokalne samouprave i bitka da se ponovno dio poreza na dobit smatra zajedničkim prihodom. Ali zajedničkim prihodom u tom dijelu da bi se dio sredstava trebalo dati za poravnanja jer upravo tu je oni koji više participiraju mogu financirati one slabije kojima nedostaje sredstva, a da ne govorim da je posao države da nemoćnima pomogne sa tih 1,5%. Eto, pa čisto smatram da ako nađemo rješenje kod Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave da ćemo se nažalost morati vratiti ponovno na ovaj zakon samo sa jednom odredbom da je moguće sredstva koristiti i za potrebe jedinice lokalne samouprave. Hvala.
Za repliku se prijavio Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Linić pa to ne treba riješiti u ovom zakonu, to se riješi u Zakonu o financiranju jedinice lokalne samouprave gdje će se samo naznačiti da dio poreza na dobit, da li je to 10 ili 20% je prihod jedinica lokalne samouprave i da se on praktički ne uplaćuje na proračun lokalne samouprave jer opet najveći dio bi pobrao Zagreb, Rijeka i Split nego da se naprosto formira Fond za izravnanje, a onih 16% za Fond za izravnanje da se raspodijeli prema jedinicama lokalne samouprave a ne da se dogodi da smo mi jedinicama lokalne samouprave za decentralizirane funkcije prepolovili sredstva. I sad možete misliti kad Vlada donese odluku o standardima u osnovnom i srednjem školstvu koliko će taj Fond za izravnanje morati narasti. On će morati narasti 500, 600 milijuna kuna u državnom proračunu ako hoćemo zadržati ovakav standard školstva kakav sad imamo. Jer mi smo naprosto uzeli tih 600 milijuna. I zato taj Zakon o financiranju jedinica lokalne samouprave možda je najprije njega trebalo raspraviti pa bi onda možda i Vlada uvidjela neke svoje greške. A što se tiče poreza na dobit vi dobro znate da smo ga maknuli od jedinica lokalne samouprave samo iz jednog razloga što svi oni koji imaju najveću dobit, to su banke, to su nebankarski sektor, osiguravajuća društva, leasing društva, energetske kompanije, svi su praktički u Gradu Zagrebu iako taj trošak, zapravo njihovu dobit zbog same prirode usluga ostvaruju svi građani RH, međutim dobit je išla samo u Grad Zagreb. I onda se u principu zbog toga donijela odluka da dobit bude prihod državnog proračuna. Ali sad s obzirom na ovu intervenciju se može napraviti da recimo što ja znam 15 ili 20% poreza na dobit da se od toga formira Fond za izravnanje a da ovih 16% za decentralizirane funkcije za Fond za izravnanje da se raspodjeli nešto direktno, a nešto za decentralizirane funkcije i na takav način se pomogne jedinicama lokalne samouprave.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba Nezavisnih zastupnika Grubišić i Kajin. Nema ih, gube pravo na raspravu po ovoj točki. U ime kluba SDP-a govorit će poštovani Hrvoje Nekić. Izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Sabora, zamjeniče ministra s pomoćnicom, kolegice i kolege. Da, ovaj zakon je dio paketa ovih zakona o kojima raspravljamo danas. Evo kolega Šuker je to već danas i spominjao, zamjenik ministra pa i kolega Linić, što se tiče same procjene ona je takva kakva je. Procjena je pola milijuna. Kolega Linić kaže ako bude 0 možemo biti zadovoljni. Pa na kraju ćemo vidjeti koji će efekt donijeti taj zakon. Evo ja zaista s obzirom da je već kasno neću duljiti, samo ću još jednom ponoviti osnovne stvari koje se ovim zakonom uređuju. Dakle, predlaže se usklađenje s direktivom odnosno EU zakonom kojim se propisuju odredbe koje će spriječiti dvostruko oporezivanje, odnosno dvostruko neoporezivanje prihoda između povezanih društava, korištenje porezne olakšice reinvestirane dobiti, dodatno se uvjetuje investicijama u dugotrajnu imovinu te zadržavanjem broja zaposlenih. I treće, paralelno s promjenama u PDV-u propisuje se i obveza obračuna poreza na dobit za fizičke osobe s prihodima većim od 3 milijuna kuna za razliku od dosada gdje je vrijedila odredba o 2 milijuna kuna. Evo, klub SDP-a podržava donošenje ovog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. U ime kluba DC-a i Novog vala prijavila se Vesna Škare-Ožbolt. Nema je, gubi pravo na raspravu po ovoj točki dnevnog reda. U ime kluba HNS-a govorit će … /Upadica se ne razumije. A oprostite, oprostite tu je označeno kao pojedinačna pa sam stavio iza. Dakle, u ime kluba HDZ-a poštovani Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege pa bez obzira na ove brojne auditorije koji se nalazi u ovom visokom domu i na jednu pomirljivu atmosferu ja moram nešto reći što je osnovno pravilo kad se govori o porezima, najgora stvar je često mijenjati Porezne zakone. I to je nešto što nije dobro, to je nešto što nije pametno osobito u zemljama kao što je Hrvatska koje žele privući investitore i mene ovaj zakon podsjeća na onu narodnu "Prvo zob a onda bič." Dakle, ako po ovom zakonu i još nekim drugim zakonima dodamo ono što je Vlada govorila što se s njima želi postići, i sad kad nakon 2 godine najprije se odustaje od zdravstvenog doprinosa, pa se odustaje od ovoga i sad gledajte koju mi situaciju imamo. Dakle, mi ćemo praktički unutar tri godine imati različite odnose porezne prema ljudima koji su napravili identičnu stvar a to je da su dio svoje zarade uložili u prostorni prostor ili u osnovno sredstva. Međutim, ja sam pobornik onoga što većina pravih menadžera i poduzetnika govori a to je ne može mene ni jedna porezna stimulacija stimulirati da bi ja investiralo. Jer svako ko investira zbog toga da bude oslobođen poreza taj je napravio kardinalnu grešku i ona će mu se sutra razbiti o glavu. Ljudi idu investirati kad procjenjuju da sa novim strojem, sa dva ili tri nova zaposlena može proizvesti nekakav proizvod ili pružiti nekakvu uslugu i to plasirati na tržište i na takav način ostvariti i veći dohodak i veću dobit. I to je logično normalno razmišljanje. Nema nikoga ko će reći ja sad idem kupiti stroj zato što mene država neće naplatiti milijun kuna poreza. Znate ko je tako radio? Nažalost to se događalo našim poljoprivrednicama. Kad je država počela sufinancirati 50% traktora i oni ako su bili odvojili 30 tisuća eura za traktor, umjesto da su onih 15 spremili doma pa kupili nešto drugo, oni su nažalost kupovali skuplje traktore. Možda se to nekome neće svidjeti ali to nažalost istina. I dajmo prestanimo već jedanputa imati tu nekakvu socijalističku dogmu u glavi da će neko ulagati u posao smo zbog toga što će dobiti poreznu olakšicu, to nije istina. Imali smo mi onaj zakon da ako neko uloži, ako zaposli 75 ljudi šta ja znam uloži toliko i toliko milijuna, 10 godina plaća ne plaća porez na dobit. Pa je onda bilo ako zaposli 25 ljudi i uloži 20 milijuna 10 godina plaća samo 50%, pa onda opet niže 25%. Pa gledajte to je daleko povoljnija porezna olakšica od ovoga, rezultat je takav kakav je, nažalost nikakav. Imamo gubitak od 200 tisuća radnih mjesta, imamo 300 tisuća nezaposlenih, imamo užasno lošu strukturu gospodarstva praktički proizvodnje nemamo. I možda je nama najveći problem u ovom trenutku što nemamo proizvodnje. I bilo bi daleko lakše i ja bih bio prvi koji bi dignuto ruku da deficit državnog proračuna bude i 25 milijardi, da damo 5 milijardi u poticaj u proizvodnju ali da znamo da ćemo otvoriti 10, 20, 30 tisuća radnih mjesta. Gledajte, mi smo godinama na ovaj ili onaj način gurali novce u brodogradnju. U proteklih 10 godina, evo tu je i kolega Linić, za vrijeme one Vlade pokojnog Račana i za vrijeme HDZ-ovih vlada mi smo upucali u brodogradnju 25 milijardi kuna i što imamo danas? Praktički tri polumrtvaca. Bez obzira što tko priča ili što tko mislio. Gledajte, mi sad kažemo da ćemo u 2016. i to je ono što nije ozbiljno, što nije dobro državni proračun će na ime toga što ćemo ukinuti nekakva prava na poreznu olakšicu ubrat 500 milijuna, pa to je dokaz totalno promašene mjere. Bez uvrede kolega, ali mislim to je dokaz da smo totalno promašili smjerove, da ih nismo pogodili. Jer što znači ako ćete vi promijeniti, ako on ne otpusti radnika, ako u tri godine, što to znači, ništa, ništa ne znači. To trebamo realno gledati. Međutim, ono što mene posebno golica i na to sam posebno alergičan a to su te majke, kćeri, brača, sestre u poduzećima zbog toga smo uveli taj nesretni OIB koji nažalost nikada nije profunkcionirao u punoj snazi, da vidimo tu lepezu ko je čiji vlasnik i da onda onaj Zakon o povezanim društvima konačno srušimo i da dokažemo da je tamo neko petnaesto poduzeće itekako u kakvoj vezi sa onih pet poduzeća koja su ostavile minus i nelikvidnost. E kad budemo to rješavali onda nam ove olakšice neće trebat. I zato ova definicija majka, kćer, međusobno povezana društva to možemo objesit mačku na rep. Ako ima bilo kakvu vezu vlasnik poduzeća njegovo poduzeće s nekim drugim poduzećem budite sigurni da se ona itekako povezani i da od onoga zadnjega koji ima nekakav prihod i nekakvu vrijednost treba naplatiti obveze od onoga prvoga. I možda taj članak gdje se govori o tom prelijevanju sredstava je važniji za mene od bilo čega u ovoj cijeloj priči. Jer će naprosto spriječiti to prelijevanje i odlijevanje. Jer gledajte najlakše je reći koliko je u Hrvatskoj nenaplaćeno, ali ako vama od ukupnih 50 milijardi ili koliko je već bilo obveza i dugova, 68% sredstava duguje poduzeće bez jednog zaposlenog pa to je jasno signal za uzbunu u svim zakonima koje reguliraju od trgovačkog suda pa do Poreznih zakona da nešto ne štima i da to treba riješiti i onda ćemo se vratiti i na ovaj zakon maloprije što se tiče i porezan na dodanu vrijednost i neplaćanje poreza. Vidjet ćete što će se sada dogoditi nakon što nešto što je bilo jako važno u proteklim godinama to je da obrtnici su plaćali porez na dodanu vrijednost prema naplaćenoj realizaciji a oni koji su vodili knjigovodstvo prema porezu na dobit, dakle i obrtnici i poduzetnici su plaćali prema fakturiranoj vrijednosti. Sad se daje mogućnost obrtnicima da dobrovoljno, bez obzira da li ispunjavanju ili ne ispunjavaju uvjete, plaćaju porez na dobit. Pa tko će si riskirati tko ima malo veći dohodak da na najveći dio dohotka plaća stopu od 40%, a ovdje ima istovremeno stopu poreza na dobit od 20%? To je nešto o čemu porezna uprava itekako treba razmišljati, kad završe konzultacije, onda će možda ćuti. To je nešto o čemu porezna uprava itekako treba razmišljati i to će se sigurno dogoditi. Nisu naši ljudi niti neuki, niti nisu naši ljudi oni koji neće iskoristiti ono što im zakonodavstvo nudi. I kao što su se mali i srednji poduzetnici bunili i obrtnici koji su zbog prometa od 2 milijuna kuna morali voditi dvojno knjigovodstvo, da moraju otići i voditi vojno knjigovodstvo i plaćati porez na dobit i samim tim plaćati PDV prema … vrijednosti, tako će vam se sada događati obrnuti proces i s punim pravom. Zašto bih ja platio samo zbog drugačijeg organizacijskog oblika porez na dohodak 40%, a ovdje imam mogućnost platiti porez na dobit 20% i raditi što hoću. I druga stvar, nemojte zaboraviti da obrtnici nemaju plaću. Dakle, njima je kompletan dohodak, dohodak, a kad ode u poduzeće, imat će plaću i druga stvar, pogledajte si uvjete za otvaranje jednog obrta, a pogledajte si uvjete za otvaranje iste takve djelatnosti kad je otvara poduzeće. Neusporedivo je lakše otvoriti poduzeće i baviti se nekakvom djelatnošću, vi morate zaposliti samo majstora nekog koji to radi i ispunili ste uvjete, ako imate nekakvo specijalno zanimanje, a za obrt je ipak malo potrebna drugačija situacija. Dakle, jedna naočigled promjena koja će dovesti do puno, puno lančanih reakcija i puno lančanih promjena i to je ono kad smo radili Zakon o fiskalnoj odgovornosti, znate što, nismo mi neke odredbe u Zakon o fiskalnoj odgovornosti stavili zbog toga što je to bio nečiji hir, nego upravo sagledavajući sve ovo što se može dogoditi pa smo tražili to da u svaki prijedlog zakona se unese i procjena fiskalnog učinka. A procjena fiskalnog učinka još su ovi procesi koji će se dogoditi. No, kažem nemamo razloga da ne podržimo ovaj prijedlog zakona jer na kraju krajeva on je tragu onoga što je naš klub govorio već 3 godine, ali kao odgovorni ljudi i ajde, imamo nešto malo iskustva, željeli smo upozoriti na neke stvari koje se mogu dogoditi i na koje treba itekako paziti, ali kažem, ovakve promjene svrstavaju zemlje u zemlje koje nemaju pravnu sigurnost i ja sam pobornik onoga boljeg i malo lošijeg zakona da traje duže, ali evo, prvo …, a poslije toga … ne sviđa. Hvala lijepo.
Imamo prijavljenu jednu repliku, Domagoj Ivan Milošević, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa uvaženi kolega Šuker, želim samo … na sve što ste rekli, a to je da htjeli mi ili ne, sad kad smo punopravna članica EU, ali i prije, sad mnogo više, kao što su i tvrtke u konkurenciji sa svojim europskim partnerima, konkurentima, kako god hoćete, tako su i države u konkurenciji u natjecanju, pa i poreznom natjecanju, ne samo unutar nekakve šire regije, nego u odnosu na mnoge države, u borbi za investitore pa ako hoćete … za zadržati vlastite kupce. Nikad jednostavnije nego proteklih godinu dana, otići na internet, naručiti nekakvu robu, dobijete dostavom, trošak dostave je mali. Dakle, odite na amazon, odite na ebay, danas dobivate robu po sniženim cijenama raznorazne vrste. Dakle mi jednostavno, mi moramo raditi na tome da budemo porezno puno konkurentni i to se ne tiče samo dobiti oporezivanja kapitala i slično, nego općenito svih poreznih stopa koje danas imamo u Hrvatskoj, a spomenuli ste, imam još toliko minuta i brodogradnju, postoji samo jedno rješenje za buduće takve pokušaje. Mislim da ste rekli 25 milijardi, samo je jedan način za to izbjeći, a to je privatno vlasništvo. U privatnom vlasništvu koliko ja znam nema u Hrvatskoj se ne daju subvencije, prema tome isto se tiče i ovih tvrtki o kojima sam danas govorio pa i imunološkog zavoda. Mudra država bi razdvojila u imunološkom zavodu ono što se tiče krvnih derivata i plazme u odnosu na sve ostalo što je globalni biznis. To bi privatizirala, a krvne derivate bi zadržala u svom sustavu, to bi imala pod nadzorom. Evo, hvala.
Na repliku odgovara, Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Milošević, dakle ja sam brodogradnju spomenuo u kontekstu onoga da ljudi ulažu zbog toga što će dobiti poraznu olakšicu, nego oni koji stvarno žele napraviti posao ulažu zbog toga što u tome vide nekakav prosperitet. Tako i država je godinama ulagala u brodogradnju iz nekakvih tradicionalističkih razloga, a ne iz gospodarskih i tržišnih. Naprosto ih nije natjerala da se restrukturiraju jer da smo ih natjerali da se restrukturiraju, možda bi situacija u tim brodogradilištima bila danas drugačija i možda onaj javni dug koji je skočio 2011., tako strašno skočio isključivo zbog brodogradnje, ne bi bio takav kakav je, nego vjerojatno bi bilo nešto drugo. Međutim, kad danas gledam sve ove zakone i ove zakone o kojima ćemo raspravljati poslije, koliko je to 25 milijarda, koji su to silni novci i da je to pametno gurnuto u nešto suvislo ili da su se natjerala ta brodogradilišta da se restrukturiraju, vjerojatno danas ne bi govorilo o 300 tisuća nezaposlenih i vjerojatno ne bi govorili o milijun i 340 tisuća radnih mjesta, nego bi vjerojatno govorilo o milijun i 600 tisuća radnih mjesta.
U ime kluba HNS-a govorit će poštovani kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre dobra večer, zamjeniče, kolegice i kolege. Evo, kolega Šuker malo puše. Ovo je, svi kažu jedan od dijela paketa poreznih zakona i svi oni zakoni koji će nama doći ovdje u raspravu, što danas, što sutra porezni, u biti pokazuju realno reforme u poreznom sustavu. Ne zato što ćemo imati Zakon o poreznoj upravi, nego jedan veliki paket zakona koji podiže standard. U ovom zakonu vidimo jednu iznimno bitnu stvar, a to je da se povezane osobe, ne samo prilikom analiza isplate poreza na dobit i dividende povezuju analiziraju i sprečava se u biti ne samo porezna evazija u RH nego se umrežavamo sa EU. Kada uzmemo u obzir onaj članak 63. Opće poreznog zakona to je sve otprilike jedna kontrola način da ne dođe ne samo do pranja novca, nego do izvlačenja sredstava i neplaćanja poreza. To je sve to podizanje standarda. Isto tako kada govorimo o podizanju limita na 3 milijuna kuna s obzirom da smo u prethodnom zakonu i ulazak u PDV podigli na 3 milijuna kuna sasvim je jasno da ovaj zakon mora pratiti da ima logike po tom pitanju. Kada govorimo o oslobođenju plaćanja poreza na dobit odnosno reinvestiranu dobit postavljaju se isto dodatni standardi. 20% poreza na dobit realno govoreći i nije velik porez na zarađeno. Mjera ako se reinvestira u dugotrajnu imovinu, ako se zadržava zapošljavanje dodatna je mjera koja nije slažem se ključna da bi netko ulagao u RH. ključna je ona cijela matematika, izračun. Drago mi je da svi ovi porezni zakoni koje ćemo donositi ili ćemo raspravljati u biti su poboljšanje onoga što imamo. Nije dobro mijenjati, ali ako mijenjamo nešto što je u korist investitora, šta je u korist građana onda treba promjena realno je nešto što u biti se očekuje, nešto što biti i je uloga i zadaća Vlade RH. Kako će biti efekti ne samo ovoga zakona nego svih zakona? Realno, oni jesu usmjereni na povećanje potrošnje, na veću gospodarsku aktivnost i na izbjegavanje porezne evazije. To su tri ključne stvari, tri ključna elementa kada gledamo u ove porezne zakone i one koji će doći samo pokazuje jednu aktivnost ne samo namjeru i želju dobru Vlade nego jednu aktivnost konkretnu i jasnu u vrlo složenom paketu poreznih zakona da se u idućoj godini i sa porezima pomogne da se digne potrošnja da se izađe iz recesije da gospodarstvo bude bolje, da bude kvalitetnije, da im osiguramo onu protočnost i potrebitu ulogu države u pomaganju u investicijama i u realizaciji. Danas evo malo digresije, imali smo i na Odboru na proračun iako govorim u ime kluba raspravu o novom općem poreznom zakonu u kojem Porezna uprava treba biti što više partner gospodarstvu, onaj koji i educira i pomaže, a ne da bude samo represivni aparat ili institucija. I to su sve mjere i ovi porezni zakoni da pokušamo maksimalno biti pri ruci gospodarstvu. Ono što je ključno da se kontrolira naplata, da se pojača naplata, da se smanji onaj dio koji je vezan i sivu ekonomiju i neplaćanje poreza. Tu je uloga Porezne uprave iznimno velika. Mislim daje dubinska analiza koja će se raditi i kod korisnika proračuna bila bi potrebna da se radi dubinska analiza da se koriste te institucije i u pripremi ovih zakona i analiza u analizi i stanja u gospodarstvu i mjerama i mislim da ćemo onda kvalitetnije i gospodarstvu pomoći jer gospodarstvo nije to u mogućnosti koje može raditi određene analize, mislim da tu država može puno više učiniti. Dakle, podržavamo ovaj prijedlog zakona i vjerujemo da će imati zaista konkretne efekte i kvalitetne mjere ne samo za proračun nego i za stimulaciju u gospodarstvo za daljnje ulaganje. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 725. Rasprava o konačnom tekstu zakona je završena. Amandman koji je dostavila Vlada RH dostavljen je u poslovničkom roku pa je postao sastavni dio konačnog prijedloga zakona. amandman je podnio i Odbor za zakonodavstvo. Molim poštovanog zamjenika ministra financija Igora Rađenovića da se očituje o amandmanu Odbora za zakonodavstvo. Amandman broj 1 na članak 4.ministre.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Amandman Odbora za zakonodavstvo ne prihvaćamo budući da smo sadržaj tog amandmana ugradili u ovaj amandman Vlade RH koji je pristigao u predviđenom roku, stoga nema potrebe da glasujemo o tom amandmanu.
Amandman je povučen Odbora za zakonodavstvo. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit u tekstu kako ga je predložila predlagateljica zajedno sa prihvaćenom amandmanom i to 84 glasa za, 9 suzdržanih i 22 glasa protiv.
Prelazimo na: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet nekretnina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 726 Predlagateljica zakona je Vlada RH. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagateljice dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani zamjenik ministra financija gospodin Igor Rađenović. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kao i kod prethodnih zakona ono najnužnije u uvodnom dijelu. Dakle u sklopu paketa i posljedično uz porez na dodanu vrijednost ovaj zakon usklađujemo sa Zakonom o porezu na dodatnu vrijednost pa tako zemljište i građevine će se oporezivati i ovim prijedlogom zakona kao jedinstvena cjelina i osim na građevine i zemljišta će se plaćati na PDV. Razgovarali smo i prije ne možemo više od toga pobjeći sa 1.1. prelazimo na ovo. I ono što jest negativno da zašto to kriti da građani nažalost kod prve kupnje nekretnine neće višemoći biti oslobođeni porez na promet nekretnine, poreza na promet nekretnine nažalost neće više ni biti pa tako kod prvokupa tog oslobođenja neće moći biti jer će se zemljište i građevine kao što rekoh oporezivati kao jedinstvena cjelina. Precizira se ovim prijedlogom zakona i utvrđivanje porezne osnovice pa se tako propisuje da će se porezna osnovica utvrđivati u trenutku kada Porezna uprava sazna za stjecanje, a ne prema njenoj vrijednosti kada je stečena. Tu malo na neki način kritiziramo sami sebe kroz Poreznu upravu nekad je proteklo i previše razdoblja da shvatimo da je nekretnina stečena sa jedne strane, a sa druge strane dinamične cijene nekretnina. Mislimo da je ovo korektnije rješenje. Treća izmjena je porezno oslobođenje kod statusne promjene odvajanja trgovačkog društva. Dosad je bilo propisano spajanje i pripajanje, bilo je propisano i razdvajanje, ali nažalost nije odvajanje ovim propisom pa će sa te strane porezno oslobođenje se događati i kod odvajanja trgovačkih društava. To je bila jedna od mana pa smo iskoristili ove izmjene i dopune zakona, a to je relativno rijetka pojava ali da ipak promijenimo i to. I posljednja značajnija izmjena je vođenje evidencije prometa nekretnina, tj. proglašavanje evidencija prometa nekretnina Porezne uprave koja koristi za svoje potrebe, u svoje ime i za svoj račun, da se proglasi službenom evidencijom. Naime, vjerojatno velika većina vas zna da se priprema Zakon o procjeni vrijednosti nekretnina, da ga Ministarstvo graditeljstva priprema. Ovih dana je započela javna rasprava o njemu, a sa te strane će evidencija prometa nekretnina koja evidentira prosječne cijene nekretnina, a koje Porezna uprava kao što rekoh ima za svoje potrebe, moći biti korištena i za potrebe Ministarstva graditeljstva, a sa druge strane i za jedinice lokalne samouprave kada bude službena evidencija radi lakše naplate komunalne naknade dok ona još postoji, vjerujemo sutra i poreza na nekretnine, dakle i za potrebe jedinice lokalne samouprave ta evidencija bi bila službena pa bi onda bila lakša kod detektiranja promjena vlasnika. Sa te strane bi poboljšala i efikasnost naplate. Evo kao što obećah, dragi preostali kolegice i kolege, ovo bi bilo kratko uvodno izlaganje o ovom prijedlogu zakona. Hvala lijepa.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Prelazimo na raspravu. U ime kluba HDZ-a kolega Domagoj Milošević. Izvolite.
Hvala gospođo potpredsjednice. Uvaženi zamjeniče ministra. Nadam se da smo se zadnjih nekoliko godina uvjerili što se poreza tiče da je manje više. Mislim da bi to mogli izračunat iz proteklih nekoliko proračuna, a posebno nakon evo sad ušli smo u 7. godinu krize, to je 7 godina ne znam čega sve ne, žalosti i tuge, ali to tako je i jednostavno dakle da se ne ponavljam ono što sam već govorio prije u ime kluba, reći ću samo jednu stvar, a to je ne može država pobjeći od odgovornosti za vlastito gospodarstvo, a time i za punjenje vlastitog proračuna. Dakle jednostavno nakon 6 godina recesije i raspada cijele građevinske industrije i građevinskog sektora ja razumijem da postoje europska pravila, ali isto tako ne razumijem da se na vrijeme ne poduzmu akcije prema Bruxellesu. Danas tamo uglavnom sjedi administracija i birokracija kojoj treba pristupiti i ja sam siguran da su spremni poslušati i spremni su razgovarati. Da li se moglo dobit odgoda ne znam, vjerojatno ne, ali da li se moglo na neki drugi način pristupit ovom problemu sigurno je. Ono što meni najviše smeta proteklih godina, a to je da svi zajedno igramo igru u kojoj svi gubimo, ali apsolutno svi: država, građani, gospodarstvo, svi gubimo, a ja bih volio da mi igramo igru u kojoj svi dobivamo, a ta igra se može igrati, međutim vi jednostavno morate konačno preuzet što se tiče barem ovog sektora odgovornost i reći ljudi negdje ćemo naći načina kako će se smanjiti trošak. Dakle znam da vam nije ovo milo slušat, ali postoje i drugi dijelovi, možda ne u vašem ministarstvu jer ovi svi problemi jesu kompleksni, ali u drugim ministarstvima kako bi se na neki način moglo smanjit to opterećenje koje nije samo porezno. Ima cijeli niz davanja, doprinosa i svega i svačega gdje bi se moglo na neki način smanjit ovaj pritisak koji će se desit. Neću ja vas sad puno zamarat sa svim. Mogu još samo jednu stvar reći, a to je dakle da i taj porez na promet nekretnina kad gledate generalno ja mislim da smo mi apsolutno na vrhu u Europskoj uniji i po PDV-u sa 25% u ovom slučaju i ne samo ovom slučaju, sad govorimo o građevini i o stanovima, smo na samom vrhu, to sam siguran. Dakle jednostavno ne možemo ništa očekivat iz tog sektora i od tog sektora ako nešto ne poduzmete. Ne može nitko poduzet drugi do vas. Mi možemo tu iznijet neke prijedloge. Postoji prijedloga koliko sam ja vidio iz udruge poslodavaca, nešto su vam iznosili. Znam da nije sve u vašoj domeni, ali jednostavno Vlada ne može pobjeć' od odgovornosti u ovom trenutku za to. Već sam spominjao da je sigurno 50-ak tisuća ljudi nezaposlenih danas upravo iz tog sektora. U nekom trenutku to treba zaustaviti. Mislim da je ovo zadnji trenutak da se pokuša spasit još što se spasiti da. Hvala.
Hvala lijepa. Predstavnici kluba nezavisnih zastupnika HDSSB-a, IDS-a i Furia Radina, DC-a, Novog vala i reformista nisu prisutni pa gube pravo rasprave po ovoj točci. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Đurđica Plančić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovana potpredsjednice. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle porez na promet nekretnina je zajednički prihod državnog proračuna i proračuna općine ili grada na čijem se području ta nekretnina nalazi. Nekretnine su sva zemljišta i građevina bez obzira na njihovu namjenu, a predmet oporezivanja je promet nekretnina tj. svako stjecanje vlasništva nekretnina bez obzira na način stjecanja od drugih osoba. Osnovni zakon donesen je '97. godine, a mijenjao se odlukom Ustavnog suda Republike Hrvatske '99. godine te izmjenama i dopunama zakona u 2003. i 2011. godini. Sadašnje izmjene i dopune zakona dio su porezne reforme Ministarstva financija u sklopu obveza Republike Hrvatske prema Europskoj komisiji, sukladno Nacionalnom programu reformi za 2014. godinu. Indirektno predstavljaju i usklađivanje s Direktivom Vijeća 2006/112/EZ iz 2006. godine o zajedničkom sustava PDV-a čija je direktna primjena omogućena izmjena Zakona o PDV-u, a koji stupaju na snagu 1.1.2015. godine. Ipak, osnovni razlog izmjena zakona je njegovo usklađivanje sa odredbama Zakona o PDV-u. U sadašnjem sustavu oporezivanja porez na promet nekretnina plaća se pri stjecanju svih nekretnina, osim pri stjecanju novosagrađenih građevina kada se plaća porez na dodanu vrijednost. Istovremeno porez na dodanu vrijednost ne plaća se na isporuku poljoprivrednog, građevinskog i drugog zemljišta sa zgradom ili bez zgrade na njemu, iako je isporučitelj obveznik poreza na dodanu vrijednost. Dakle, na promet građevinskog zemljišta uvijek se plaća porez na promet nekretnina, pa i onda kada je isporučitelj obveznik poreza na dodanu vrijednost. Takav se isporučitelj sada u sadašnjem sustavu u slučaju prometa novosagrađene nekretnine nalazi u obvezi po dvije različite osnovice i po različitim poreznim propisima. Tako mu je građevinska vrijednost objekta osnovica za utvrđivanje poreza na dodanu vrijednost, a vrijednost zemljišta i naknade za komunalno uređenje tog zemljišta osnovica za porez na promet nekretnina. 1. siječnja 2015. godine stupaju na snagu odredbe Zakona o porezu na dodanu vrijednost kojima je omogućena izravna primjena spomenute direktive Vijeća. Tim odredbama propisano je oporezivanje i porezom na dodanu vrijednost, isporuka građevina i zemljišta na kojima se ona nalazi, te isporuka građevinskog zemljišta. Slijedom toga došlo bi do dvostrukog oporezivanja. Pri isporuci bi se nekretnine oporezivale porezom na dodanu vrijednost, a pri stjecanju poreza na promet nekretnina. Da se izbjegne ovakva situacija i s obzirom da je promet oporezivanja jasno definiran Zakonom o porezu na dodanu vrijednost nužno je uskladiti ova dva propisa. Zato se predloženim izmjenama propisuje da se od plaćanja poreza na promet nekretnina izuzima stjecanje svih nekretnina na koje je isporučitelj plaćao porez na dodanu vrijednost. Tako će u buduće i zemljište i građevina biti oporezivana kao jedinstvena cjelina i to porezom na dodanu vrijednost. Ovim izmjenama i dopunama precizira se utvrđivanje porezne osnovice. Porezna uprava u pravilu utvrđuje osnovicu prema ispravi o stjecanju nekretnine, ali u slučaju da je iskazana manja naknada nego što bi ona se postigla na tržištu ovlašćuje se Poreznu upravu da izvrši vlastitu procjenu. Osnovica poreza na promet nekretnina je tržišna vrijednost nekretnine u trenutku nastanka porezne obveze. Pokazalo se nužnim definirati osnovicu u slučaju kada obveznik ne prijavi pravovremeno nastanak obveze. Tada se kao osnovica utvrđuje vrijednost nekretnine u trenutku prijave ili saznanja Porezne uprave, ali prema stanju nekretnine u vrijeme nastanka porezne obaveze. Tako sve eventualne naknadne promjene nastale na nekretnini neće utjecati na njenu tržnu vrijednost. Prijedlogom zakona proširuje se definicija porezne osnovice u prometu poslovnih nekretnina. Ako je prijavljena vrijednost niža od one koja se može postići na tržištu, tada se kao osnovica poreza na promet nekretnina uzima fer vrijednost nekretnine priznata u financijskim izvještajima i poslovnim knjigama poduzetnika ako se u skladu sa međunarodnim računovodstvenim standardima primjenjuje model revalorizacije. Time će se izbjeći česti dugotrajni postupci procjene njene tržne vrijednosti. Ukoliko se pak nekretnine u financijskim izvještajima poduzetnika vrednuju po modelu troška tržnu vrijednost nekretnine i dalje će procjenjivati Porezna uprava. Saznanje o prometu nekretnina Porezna uprava može dobiti temeljem isprave koju joj dostavi javni bilježnik, nadležni sud ili drugo tijelo i sam porezni obveznik. Najčešće se visina poreza utvrđuje temeljem podataka istaknutih u toj ispravi i to privremenim poreznim rješenjem. Međutim, bilo je nužno predvidjeti i mogućnost donošenja poreznog rješenja u slučaju kada se naknadnom provjerom podataka iz prijave utvrdi dodatna porezna obveza. Tada će Porezna uprava donijeti rješenje kojim se utvrđuje razlika porezne obveze, a koja je potpuno samostalna u pogledu pravnih lijekova i izvršenja. Također ovom izmjenom propisa je i uređen postupak naknade naplate oslobođenog poreza do koje može doći ako Porezna uprava utvrdi da je građanin zlorabio svoje pravo na oslobođenje poreza pri kupnji prve nekretnine, a kojom je rješavao svoje stambeno pitanje. Značajnu novinu predstavlja uvođenje obveze vođenja evidencije prometa nekretnina pri Poreznim upravama. Do uspostave kontrole načina oporezivanja, te cjelovitog i sustavnog praćenja tržišta nekretnina propisuje se obveza prijave svakog prometa nekretnina bez obzira na način oporezivanja. U evidenciji će temeljem propisanog obrasca ili isprave o stjecanju nekretnine biti iskazani podaci o cijenama nekretnina. Podaci će po zahtjevu biti dostavljeni tijelima državne uprave. Također mogu biti ustupljeni jedinicama lokalne područne regionalne samouprave, a da to ne predstavlja povredu porezne tajne. Praksa je naime pokazala da jedinice lokalne samouprave često nisu raspolagale ovim podacima, te tako nisu mogle imati aktivniju ulogu u naplati ovih prihoda. Postojeće kaznene odredbe usklađuju se sa Prekršajnim zakonom, odnosno Kaznenim zakonom uz uvođenje sankcija i za isporučitelje koji nisu obveznici plaćanja poreza na promet nekretnina ukoliko Poreznoj upravi ne dostave i prijavu prometa u propisanom roku. Prijelaznim i završnim odredbama propisano je postupanje u prometima nekretnina nastalim do zaključno 31. prosinca 2014. odnosno postupanja nakon 1. siječnja 2015. godine. Pri tom je za razgraničenje primjene propisa presudan datum sklapanja ugovora, nastanka druge isprave o stjecanju nekretnine ili pravomoćnosti odluke temeljem koje je ona stečena. I na kraju, potrebno je osvrnuti se i na činjenicu da će u usvajanju ovih izmjena u načinu obračuna i plaćanja doći do smanjenja proračunskih prihoda po osnovi poreza na promet nekretnina što će posebno osjetiti proračuni jedinice lokalne samouprave kojega istovremeno neće moći nadoknaditi PDV-om. Predloženim izmjenama i dopunama Zakona o financiranju jedinica lokalne, područne regionalne samouprave predviđa se od 1. siječnja 2015. godine povećati udio lokalnih jedinica u raspodjeli ovog prihoda sa 60 na 80% što će u određenoj mjeri ublažiti ovaj gubitak. S obzirom na sve navedeno mi u klubu SDP-a podržat ćemo donošenje predloženih izmjena i dopuna. Hvala lijepa.
Hvala. Ante Babić, replika.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice Plančić, da niste u prvoj rečenici rekli da će se povećati prihodi općina i gradova ovim izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet nekretnina ja se ne bih ni javio s obzirom da vi dolazite iz jedinica lokalne samouprave, da ste radili taj posao. Vrlo dobro znadete i danas nakon razgovora, odnosno vođenja rasprave o zakonu, o izmjenama i dopunama Zakona o dohotku, govorili smo koliko će jedinice lokalne samouprave izgubiti sredstava gotovo do 2 milijarde. Ali i ovim zakonom će jedinice lokalne samouprave izgubiti sredstva. To vam stoji u ocjenama i izvorima potrebnih sredstava za provedbu ovog zakona gdje vam se kaže da se istovremeno očekuju neki prihodi od 115 milijuna kuna što je gotovo nemoguće jer nema poreza na nekretnine, odnosno on je jako mali i tu će se izgubiti velika sredstva za jedinice lokalne samouprave. A i oni sami kažu u proračun jedinica lokalne samouprave prema važećem zakonodavstvu odlazi 60% prihoda od ostvarenog poreza na promet nekretnina i to … jedinici lokalne samouprave na čijem području je ostvaren promet nekretnina. Gubitak proračuna jedinica lokalne samouprave procjenjuje se na 70 milijuna kuna.
Odgovor na repliku, Đurđica Plančić.
Kolega Babiću ja mislim da vi niste, ili ja nisam bila dovoljno jasna, niste dobro čuli što sam ja rekla. Ja sam rekla da će doći do smanjenja proračunskih prihoda naročito u jedinicama lokalne samouprave, međutim da se ja nadam da će predloženim izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne samouprave u kojemu će se učešće jedinica lokalne samouprave povećati taj gubitak u određenoj mjeri ublažiti.
Kasno je pa možda nemamo dobru koncentraciju. U ime kluba HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče, kolegice i kolege. U ime kluba HNS-a podržat ćemo izmjene i dopune Zakona o porezu na promet nekretnina. Ali htio bih naglasiti da, u prvom redu radi javnosti, da ovdje se radi o prometu građevinskog zemljišta, plaća se porez na promet nekretnina bez obzira na status isporučitelja u Registru obveznika poreza na dodanu vrijednost. Dakle, ovdje se radi o porezu od 25% koji se uvodi na novosagrađene nekretnine gdje građevinska vrijednost objekta ulazi kao osnovica za utvrđivanje poreza na dodanu vrijednost. Što znači da je i dalje promet građevinskim zemljištem i drugim zemljištima ostaje na 5%. Točno je da 70 cca milijuna kuna će biti prema procjenama smanjeni prihodi jedinica lokalne samouprave. I ono što sigurno i ovaj zakon ne uspijeva do kraja, ali pomaže u onom segmentu kad se govori o procjeni tržišne vrijednosti odnosno procjeni osnovice za obračun poreza, ono što je jasno i istinito kako i Vlada u svom prijedlogu i obrazlaže da na tržištu vrijednost poslovne nekretnine u trenutku nastanka porezne obveze vrlo je teško procijeniti bez stručne procjene vještaka jasno je da postoje i različite stručne procjene pa dolazi do sudskih procesa. I onda u biti i ovaj problem koji se iznosio u ovom Visokom domu večeras oko velikog broja nekretnina koje su u ovom trenutku blokirane onda imamo dodatnu blokadu zbog sudskih procesa da se izvrši određeni promet, jedan … kako nekretnina tako i sredstava. I po tom pitanju mislim da je iznimno bitno, neovisno o ovome zakonu, da se dodatno razmotri način da se, neću reći pojednostavi ali da bude puno jasnije i jednostavnije kod procjene nekretnina na koji način građani kad trguju s nekretninama, kad se kupuju nekretnine i plaća se PDV od 25% što nije malo, s obzirom da se radi o velikim iznosima da se pokušaju pojednostaviti odnosno unificirati procesi. Ono što nije dobro, a to je kad vještaci iz same procjene od porezne ostavljaju prostor da se raspravlja o određenim tisućama eura ili desecima tisuća kuna razlike kad se trebaju plaćati porezi i kad nastaju sporovi. Mi znamo kad tko je uvozio auto i kad mora plaćati carinu ili kad je procjena vozila onda nema puno rasprave, onda se vrlo jednostavno i dosta predvidljivo po određenim tablicama i šablonama zna koliko se mora plaćati dadžbine državi. Kod procjena nekretnina iznimno je bitno radi boljeg i kvalitetnijeg obrtaja ali i jasnoće kad netko kupuje da zna kolika mu je obaveza, da nema naravno manipuliranja vrijednošću. Da evo ovdje kad piše kad se otkrije naknadno da je izvršena bila jedna transakcija s nekretninama pa se onda radi procjena što je bilo tada kad se događaj dogodio. Moram priznati da mi nije jasno kako će se utvrditi nešto što je bilo prije 10 godina, odbit sva moguća ulaganja pa dobiti realnu tržišnu vrijednost. Dakle, po tom pitanju zajedno sa i Ministarstvom pravosuđa i Ministarstvom graditeljstva i prostornog uređenja Ministarstvo financija bi trebalo napraviti konkretna i jasna da tako kažem pravila igre tako da građani kad prodaju neovisno gdje prodaju znaju i mogu puno lakše nego uzimajući više sudskih vještaka završavajući na sudu usporavajući procese. Mislim da jedna od bitnih stvari u toj prodaji nekretnina, procjena Porezne uprave je da se moramo potruditi svi skupa, posebno Vlada da nađe određene formule koje će pojednostaviti procese, a posebno da građani kad prodaju nekretninu ili kupuju nekretninu znaju sami procijeniti i ocijeniti koliko će ih to sve skupa koštati. Jer to definitivno i utječe dijelom i na kupnju odnosno prodaju nekretnina. Dakle, klub HNS-a će podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet nekretnina, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 726. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 83 glasa za, 5 suzdržanih i 28 glasova protiv donesen zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na promet nekretnina u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
Prelazimo na: - Konačni prijedlog o izmjeni zakona o igrama na sreću, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR. 729. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješće ste primili na sjednici. A zamjenik ministra financija Igor Rađenović će nam obrazložiti prijedlog zakona.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Radi se o izmjeni samo jednog članka tako da uvodna rasprava a vjerujem ni rasprava neće biti tako dugačka. Svi ste ovdje upoznati da se nalazimo u kolektivnoj proceduri prekomjernog deficita i da u tri godine koje stoje pred nama imamo cilj da proračunski manjak svedemo na okvire koje nam je postavila Europska komisija, dakle ispod 3% i da tu dinamiku možemo držati i smanjenjem rashoda i povećanjem prihoda. Pa je tako jedna od mjera za povećanje, za smanjenje deficita a povećanje prihodne strane bila oporezivanje dobitaka od igara klađenja. Sjetit će se oni pažljiviji među vama da je prijedlog o tome da se dobici od igara klađenja, svi dobici oporezuju od određenim stopama, ali i oni najniži dobici sa stopom od 10%, a onda to progresivno raste i da je nakon rasprave u Saboru Vlada posegnula za amandmanom i prihvatila dakle da se dobici do 750 kuna ipak, dakle dobici od klađenja do 750 kuna ne oporezuju. Ovim prijedlogom zakona Vlada Republike Hrvatske vraća se na svoj prvotni prijedlog i predlaže Hrvatskom saboru da donese, dakle zakon po kojem će se i ti dobici oporezivati. Bili su prigovori kada se donosio zakon da će određeni promet past, dakle neoporezivi su dobici postojali od 750 do 30 tisuća kuna, no međutim promet u toj djelatnosti nažalost ili na sreću ovisi iz kojeg kuta gledate raste ili ne nekim velikim stopama ali nažalost promet klađenja kažem raste, nažalost ili na sreću za državni proračun. Tako da ne očekujemo da bi ovo oporezivanje dobitaka izazvalo određeno smanjenje. Efekti koje procjenjujemo na državni proračun bili bi novih 165 milijuna kuna i oni će nam omogućiti da sve ove druge rashode u državnom proračunu popunimo na način da deficit bude što manji. Očekujem vašu podršku za ovaj prijedlog. Hvala vam lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba Hrvatskih laburista kolega Mladen Novak. Izvolite kolega.
Hvala vam lijepa uvažena potpredsjedniče, poštovani zamjeniče, poštovane kolege. Moram priznati da mi je ovo bilo malo šokantno, veli zamjenik ministra financija nažalost prihodi su veći, tako je ispalo, tako je ispalo. Dobro, što se mene tiče inače nisam zalazio nikad u kladionice nit me to interesira pa bi mogao reći da možemo ih i ukinut, ali to bi onda, obično kad nešto ukinete, zabranite onda je to plodno tlo za onaj ilegalni dio. Iskreno rečeno kad sam išao ovu temu pripremat onda mi je bilo interesantno ovo obrazloženje planiraju se dodatni fiskalni prihodi u iznosu od 165 milijuna kuna, ali uspješnost realizacije planiranog iznosa fiskalnog prihoda od poreza na dobitke ovisit će o veličini mogućih negativnih posljedica oporezivanja svih dobitaka od igara klađenja u vidu odustajanja izvjesnog broja igrača od klađenja. Na to su ukazali i svi smo zastupnici dobili pismo od ako se ne varam nekoliko tih kladionica da bi eventualna štetna posljedica mogla bit smanjenje broja radnika u tim kladionicama. Ne znam dal ste s tim kalkulirale, jeste, niste, očito da niste jel i ovo ste stavili onako odokativnom metodom. Ali išao sam gledati malo po internetu što kažu oni koji su, da ne kažem 100% u tome, pa ima između ostaloga upozorenja na Internet klađenje. Ne znam na koji način, da li to postaji mogućnost oporezivanja, da li se to uopće oporezuje i nisam nigdje našao ništa o tome, ali sudeći po onome što se da pročitati na forumu to je stvarno uzelo poprilično maha i tamo se vrte daleko veći iznosi nego što su ovi u ovima klasičnim kladionicama. Vjerujem da oni, također sam našao podatak da 440 tisuća ljudi svakodnevno u Hrvatskoj ulazi u kladionice. Mislim to je stvarno po mome iznenađujuće velik broj ljudi, ali dobro. Pretpostavljam da je većina njih iz nekakve zabave i da si skrati vrijeme, da se čisto neki vid zanimacije. Vjerujem da ti ljudi neće odustati od toga a oni koji su zagriženi, oni koji su ovisnici o tome ova mjera ih sigurno neće od toga odvojiti, odnosno neće ih uvjerit da ta ovisnost nije dobra za njih. U svakom slučaju klub Hrvatskih laburista će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama kolega. U ime kluba Hrvatske stranke umirovljenika kolega Željko Šemper.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Poštovani zamjeniče ministra, sa zamjenicom. Kolegice i kolege malobrojni. Od 01. travnja 2014. godine u primjeni je izmijenjeni Zakon o igrama na sreću kojim su određeni porezni razredi i stope poreza od igara na sreću. Iako je predlagatelj zakona predložio da se oporezuju svi dobici, Vlada RH je svojim amandmanom ublažila takav prijedlog pa se porez nije odnosio na dobitke do 750 kuna. Procjena Ministarstva financija je bila optimistička, da će na takav način oporezivanja u državni proračun godišnje … oko 300 milijuna kuna, ali se sada pri kraju godine vidi da to neće biti ostvareno. Zbog toga se ovom ishitrenom izmjenom zakona ide na prvobitan prijedlog da se oporezuju svi dobici, osim onih kod lutrijskih igara gdje se na dobitke do 750 kuna ne bi plaćao porez. Izmjena bi se odnosila na igrokaz …, na igre klađenja, igre na automatika. Iz ocjene stanja vidimo procjenu da će prihod u 2014. godini biti oko 120 milijuna, a da se za 2015. planira prihod od 165 milijuna što bi se trebalo ostvariti oporezivanjem dobitaka do 750 kuna. Po meni za takvu procjenu prema ovom zakonu nedostaje detaljnija analiza strukture dosadašnjih prihoda po pojedinom priređivaču, ali i prema postojeća 4 razreda dobitaka kao i očekivani prihod na dobicima do 750 kuna. Drugo pitanje je koliko će ova izmjena utjecati na veliki broj igrača s malim uplatama koji ostvaruju veliki broj malih dobitaka, baš kao i kod lutrijskih igara koji su oslobođeni tog poreza. Ovdje se može i radi o jednom vidu diskriminacije, ali smatramo da će ovakvo rješenje biti … baš za onaj najveći broj igrača koje vesele i manji dobitci. Do 01. travnja 2014. godine tržište klađenja raslo je svake godine više od 10%, dok je ovog ljeta unatoč Svjetskom prvenstvu zabilježen pad uplate, a nakon tih izmjena zakona bilježi se i pad prihoda od 5%. Novi način oporezivanja u ovoj godini uzrokovat će daljnji pad interesa igrača, manje prihode kladionica, a samim time i manje prihode u državni proračun. Dok se porezima udara na legalne kladionice, …, ništa se ne radi na zabrani rada inozemnih internet kladionica, njihovom … reklamiranju u svim medijima u RH, što je zabranjeno i koji ne plaćaju ama baš nikakve poreze. Uz to Hrvatska je jedna od država u Europi u kojoj se naknada plaća i na prihode od uplata i na isplatu dobitaka obračunom poreza. U 2013. godini kladionice su na ime naknade od 5% na uplatu u 2013. uplatile 280 milijuna kuna, a ovakve izmjene mogu čak smanjiti i očekivane prihode od naknada i od poreza. Predlagatelj ovdje naravno gleda interes državnog proračuna, kako povećati prihode od klađenja, ali ne treba pretjerivati i možda napraviti više štete nego koristi. Predlagatelj ne gleda koliki su primjerice godišnji troškovi igrača, a koliko se rijetkim dobitkom nešto od toga vrati i onda od tog malog dobitka država sada želi uzeti jedan dio. Većina malih igrača, a među njima ima i umirovljenika, ja sam također godinama igrao i poznat mi je taj mentalitet, koji s malim ulozima, ali velikom nadom očekuju naravno svoj bingo koji bi ih riješio svih problema u životu. Naravno takvih je dobitaka vrlo malo, mogu se zbrojiti na prste jedne ruke. Predlagatelj mora biti svjestan posljedica ove izmjene zakona jer planirani iznos i uspješnost očekivanog prihoda ovisit će o veličini mogućih negativnih posljedica u vidu odustajanja izvjesnog broja igrača koji su baš dobitnici tih malih dobitaka koji će sada biti oporezovani. Nisam baš siguran da će se planirani, a ne ostvareni prihodi nadoknaditi od oporezivanja dobitaka do 750 kuna. Poštovani zamjeniče ministra, osobno mislim da treba izvršiti izmjenu i dopunu dosadašnjih poreznih razreda i stopa, što bi bilo stimulativnije za igrače, a korisnije za državni proračuna. Pa predlažem da dosadašnji razredi od 10 i 15% ostanu isti, dakle i dalje neoporezivih 750 kuna. 15% kako je bilo do sada, od 10 do 30 tisuća kuna. Treći razred, 20% na dobitke od 30 do 100 kuna, ne do 500 tisuća, pardon od 30 tisuća do 100 tisuća, četvrti razred 30% od 100 tisuća do 500 tisuća i ovdje bih predložio novu stopu, kao što imamo i na plaće, na najviše plaće, isto tako 40% na najviše dobitke. Princip svakog oporezivanja trebao bi biti da se zaštite oni sa malim prihodima, u ovom slučaju su to igrači sa manjim dobitcima, a oporezuju se sa većim stopama, oni s većim i najvišim dobitcima. Na taj način stimulirana bi se velika većina tzv. malih igrača da i dalje igraju, da im se na male dobitke ne uzima porez, a oni koji ostvare velike dobitke i nakon ovakvog oporezivanja ostalo bi im još uvijek dosta novaca i vremena da razmišljaju kako dobitak još više oploditi. Dakle, predloženo oporezivanje dobitaka do 750 kuna smatramo da će imati negativne posljedice. Oporezivanjem najvećih dobitaka s 40% dalo bi veći efekt i prihod od oporezivanja dobitaka do 750 kuna. Ovakav raspored razreda i stopa bio bi stimulativniji za igrače, posebno male igrače, ali i za prihode državnog proračuna. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a, kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Ovo je ništa drugo nego još jedan novi porez, još jedno opterećenje za hrvatske građane bez obzira kolika je averzija mnogih prema igrama na sreću, prema klađenju. Ja sam davno u ovoj sabornici govorio kada su neki htjeli izdati dozvolu za aparate za igre na sreću u kafićima da ovisnost o igrama na sreću je možda kada pogledate gore u Vinogradskoj možda ih ima više nego nekih drugih ovisnika i to je isto bolest kao i svaka druga ovisnost i razara mnoge obitelji i mnoge je ljude zavila u crno. Međutim isto tako ne možemo pobjeći od činjenice da je to tu i da mnogi građani Hrvatske se klade, da većina njih uplaćuje male iznose, većina njih i dobiva male dobitke i logično je bilo da je Vlada prije koliko je to 6, 7 mjeseci kada je donosila zakon svojim amandmanom izmijenila da je 750 kuna neoporezivo. Međutim kao i sve drugo nakon nekoliko mjeseci izmjena zakona pa mi smo pogriješili, mi smo se šalili ajmo mi to oporezivati. Zar ne bi bilo logičnije da umjesto ovih 750kuna da se pokušalo ovo Internet klađenje koje je itekako prisutno i koje bez ikakve kontrole da se tim Internet klađenjima zabranilo reklamiranje u RH, da moraju dobiti dozvolu, da tu dozvolu moraju platiti i da onda mogu biti prisutni na tržištu jel ovo je tržište kao i sve drugo u RH. Druga stvar, nije mi jasno kakva razlika je ako recimo kolega Šemper ode i uplati lutriju i dobije 10 kuna, a ja ili kolega Gjurković odemo u kladionicu uplatimo i dobijemo 10 kuna. i jedan i drugi smo okušali sreću i jedan i drugi smo dobili, međutim kolega Šemper će dobiti svojih 10 kuna, a ja ću dobiti 9 kuna. Kakva je tu razlika? Isključivo zbog toga što je lutrija sticajem okolnosti državna i što ima monopol, a ovi drugi nisu državni i nemaju monopol. Ja moram reći da do 2004.je netko namjerno pustio Zakon lutrije Hrvatske i praktički nije imala niti jednu kladionicu Lutrija Hrvatske je 2004.počela razvijati sustav kladionica. Ali ako već oporezujemo igre na sreću onda ajmo dobitke oporezovati sve jednako, sve ih jednako gledati. Ali da mislim u ovom trenutku kada su maksimalno sa svim mogućim i nemogućim porezima opteretili hrvatske građane pa ne vidim razloga da baš moramo i ove sitne dobitke oporezivati da to ne ostane neoporezivo. Ali vrlo je interesantno da svi ljudi koji vode brigu oko ovoga nisu razmišljali o tome da riješe problem Internet klađenja u RH. daleko lakše je promijeniti jedan članak zakona, dogovoriti se s kolegama u klubovima vladajuće koalicije oni će dignuti ruku i mi očekujemo toliki prihod. Da li je to baš tako, to ćemo vidjeti. Pogledajte što se dogodilo nakon izmjene oporezivanja od 1.4., umjesto kada je svjetsko prvenstvo dakle praktički najjači sportski događaj na svijetu i kada bi kladionice trebale eksplodirati od zainteresiranosti pasioniranih igrača da igraju u Hrvatskoj se dogodio pad prihoda od klađenja. Zašto? Pa vjerojatno nije postojao interes zbog poreza zbog ovoga ili onoga. Međutim kako u svim poslovima i djelatnostima koji se … živi ljudi tako i sportskim kladionicama rade neki ljudi taj posao, primaju plaću i s tom plaćom uzdržavaju svoje obitelji. Po procjenama Udruge sportskih kladionica dakle njihova … procjena da bi negdje oko 1.500 do 2.000 ljudi moglo ostati bez posla. Dali nam je to u interesu i da li ćemo stvarno proračunske rupe morati krpati sa svim? I sada kada pogledate ovaj set zakona o kojima smo mi danas govorili koliko smo mi novih poreza uveli građanima RH i poduzetnicima RH. Dakle danas smo donesli odluku o praktički pet novih poreza, a kada sve skupa zbrojite njihov efekat nije ni 500, 600 milijuna kuna. A istovremeno jednim potezom smo jedinice lokalne samouprave uzeli 2 milijarde kuna. To je razlog zbog jedne neprincipijelnosti zbog načina s kojim se nikako ne možemo složiti da praktički svakih par mjeseci se mijenjaju porezni zakoni. Klub HDZ-a iz tog razloga neće podržati ovaj prijedlog zakona jer ako je Vlada mislila ozbiljno ako je zanima što će raditi onda je to predložiti 1.4., a ne svojim amandmanom mijenjati ovaj zakon.
Ante Babić, replika.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Pa kolega Šuker danas smo govorili o tome zapravo jučer da je ova Vlada od dolaska uvela nekih 37, 38 novih poreza, danas ponovno nova tri poreza što dodatno utječe na jednu negativnu klimu bilo kakvog investiranja u RH pa ako hoćete i ovoga vezano za igre na sreću. Dobro ste primijetili a to je i meni zapelo za oko to Internet klađenje se neće oporezivati a zapravo je ono klađenje koje se najviše reklamira na televiziji. I kada se donose izmjene i dopune određenih zakona onda se opet, a ne znam zbog čega radi određenim selektivnostima. A ta selektivnost u konačnici nije dobra i to je ono što ste dobro primijetili i drago mi je da klub HDZ-a neće podržati ovaj zakon. Hvala.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Dakle jedno od osnovnih načela porezne politike načelo ravnopravnosti je načelo oporezivanja prema ekonomskoj snazi. Da li ovdje poštujemo osnovno načelo, načelo ravnopravnosti? Ne. Igre na sreću su sve iste, prihod od igara na sreću je isti. Afinitet onih koji se kockaju, koji se žele kockat, ja hvala dragom Bogu nisam u životu uplatio niti jedan listić u sportskoj kladionici, je takav kakav je i mi to ne možemo spriječiti. Ali ako već se uvodi porez onda treba biti za sve jednako ili ako je oslobođeno poreza onda treba biti za sve jednako. Međutim, mi smo danas i kod oporezivanja poduzetnika uveli određene razlike koje će nam se razbit o glavu u sljedećim godinama. Ali najveći problem je i to je ono što mene brine, da prije 6 mjeseci smo raspravljali o ovom zakonu, Vlada je i prije 6 mjeseci imala potpuno iste podatke kao i danas. Prije 6 mjeseci je moglo bit 750 kuna neoporezivo, a sad ne može bit 750 kuna neoporezivo. Ili ako se netko dosjeti da mu nije dovoljno novaca koliko će ubrati sa oporezivanjem ovih 750 kuna, pitanje je da li će onda počet dizat stope samo da dođe do tih par sto milijuna koje namjeravaju uzet, tim više što treba reći da sportske kladionice praktički uplaćuju dvije vrste poreza: jedno je na uplatu, a drugo je na isplatu dobitka.
Mladen Novak, replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Šuker, evo sad ste sami odgovorili, ustvari postavili ste ono hipotetičko pitanje, prije par mjeseci smo imali raspravu o ovom istom zakonu, Vlada je imala iste podatke, na kraju ste odgovorili rupa je prevelika i treba je popuniti, onda ajmo popunjavati ju na svaki način. Ali maloprije smo prilikom rasprave o jednom drugom zakonu ste sami vi konstatirali da porezno oslobođenje nije razlog da bi netko investirao. Isto tako vjerujem da ovo porezno opterećenje neće bit razlog da netko odustane od svog nekog hobija, zabave ili ne znam čega. Dopis na koji upozoravaju kladionice, gdje pozivaju se na primjer Rumunjske ako se ne varam, sam postavio i ja kao pitanje da li se to ukalkuliralo, da li se vodilo računa o tome, ali teško je očekivat da se vodilo računa o tome kad je i paušalna procjena koliko bi to moglo donest novaca. No međutim ono oko čega se sigurno slažemo, to je problem internet klađenja i mislim da tu, imam dojam da nitko u Vladi, odnosno nitko od onih tko je odgovoran uopće ne pozna tu problematiku i onda najjednostavnije ono što ne znam neću pačat pa nek se dešava onako kako se dešava. Nisam vidio pa znači nije se ni desilo. Hvala.
Ivan Šuker, odgovor na repliku.
Hvala kolega Novak. Pa valjda je trebalo najprije pokušat oporezovat sve one koji priređuju igre na sreću, onda ako to nije dovoljno onda ajmo povisit porez pa zahvatiti sa većom poreznom stopom onda ćemo valjda ubrat ono koliko nam je dosta, ali valjda trebamo najprije pokupiti kompletnu poreznu osnovicu, a to je internet klađenje, to su lutrijske igre. Ja ne kažem da treba lutriju Hrvatske s tim oštetiti ali naprosto ako se oporezuju jedni, moraju se oporezivat i drugi. Druga stvar, uspoređivat klađenje i investicije u proizvodnju se ne može, iako nažalost kakva je situacija u Hrvatskoj ja mislim da oni koji žele uložiti u nekakav posao i žele investirati igraju najveću lutriju i imaju najveći rizik, samo me strah da i njih zbog tog rizika ne bude sutra netko oporezovao zbog toga što su slučajno bili uspješni.
Zamjenik ministra Igor Rađenović.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Pa evo javio sam se u ime predlagatelja, vjerojatno je dio moje krivice, 5., 6. točka koju vodimo, puno je sati, nisam očekivao moram priznati ovakve rasprave ali čisto da evo presiječemo u startu dva ključna argumenta, zapravo imam četiri argumenta, evo jedan po jedan oko kolega koji su dosad govorili. Prvi je oko eventualnog pada prometa zbog novog oporezivanja itd. Iste smo argumente imali ovdje, ja se sjećam, sjedio sam tamo u drugom redu, treći slijeva, hoće li doći do pada prometa iste su promemorije pisali organizatori ovih igara na sreću. Mi smo tada uvodili porez dakle na manje od 30 000 je bilo neoporezivo, do 30 000 kuna i uveden je porez tad na dobitke od 750 do 30 000 kuna za 10%. Promet nije pao, zato sam ovo, možda me gospodin Novak krivo razumio, nažalost ili na sreću, nažalost jer je klađenje ipak pošast i to je razlog zašto lutrijske igre, da ne idem sad duboko u to, nisu u tome, a klađenje jesu jer lutrijski je poznati dobitak i sve studije sociološke kažu da je to drukčije. Dakle bili su isti argumenti da će doći do pada, nije došlo do pada. Usprkos padu ekonomske aktivnosti i osiromašenju stanovništva itd. došlo je do porasta prometa u kladionicama. Druga točka je bila oko izračuna, gospodin Šemper je govorio, tu smo potpuno sigurni, znači ono možda jesu aproksimativne procjene koliko ćemo ubrati od poreza na dobit, koliko ćemo ovo, ono, ovdje imamo budući su kladionice u sustavu fiskalizacije imamo baš precizno podatke o tome, kompletno precizne podatke. I jesu najveći dio udjela u dobicima su upravo ovi mali dobici, ljudi se klade na sitne dobitke i je 165 milijuna kuna praktički 2/3 dobitaka je do 750 kuna. Tako da smo tu oko distribucije dobitaka apsolutno sigurni i ako je jedna procjena efekata učinaka na proračun sigurna, onda je to ova. Najčešći prigovor bio je a zašto ne internet klađenje i tako. Propustio sam rekoh, mi novi Zakon o igrama na sreću smo napisali koji upravo propisuje ove oštre mjere oko zabrane stranim organizatorima dakle internet klađenja, poslovanje na hrvatskom tržištu. Propisano je tamo blokiranje domena, IP adresa itd., itd. Jedna od cijena ulaska u Europsku uniju je notifikacija. Znači mi smo taj zakon, rekla mi je gospođa … još u 2. mjesecu poslali na notifikaciju u Europsku komisiju, čekamo konačno odobrenje, puno je pregovora oko toga. Fiskalna pravila ne podliježu notifikaciji i zato smo išli i s ovim prijedlogom zakona i prije i sada. Nažalost, cijeli zakon podliježe notifikaciji i mi pritišćemo onoliko koliko možemo, koliko su kapaciteti naše administracije da što prije dobijemo notifikaciju jer smo svjesni gubitka i nelojalne konkurencije koju vrše internet kladitelji na našem internet tržištu. Mi znamo da i državna tvrtka Hrvatska lutrija ima svoju vrlo stroga pravila oko svoga klađenja, zabrane stranih državljana itd. da ne idem dalje oko toga. U svakom slučaju, Vlada Republike Hrvatske i Ministarstvo financija ima volju da ovaj zakon promijeni i da, dakle tu uvede ravnopravnu punu tržišnu utakmicu i zaštitu domaćeg poduzetništva u toj točci. I zadnji, pomalo možda i demagoški argument, ali mi jesmo u proceduri prekomjernog deficita. Naši deficiti su jako veliki i po nacionalnoj metodologiji i po ESI novoj i staroj ESI. Naš trošak za kamate za tekuću godinu je 10,7 milijardi što vam je pet dana. Znači, ovaj prihod od 165 milijuna kuna kad ga ostvarimo u sklopu cijele godine pokrit će nam pet dana kamata što plaćamo na, od 365 koliko ih moramo plaćati ako pretpostavimo da ih plaćamo jednako. Ovaj trošak od 165 milijuna kuna je dovoljan za tri i pol dana nadoknade mirovina od onoga što imamo kroz doprinose. 18 i nešto milijardi do pune isplate mirovine 36 milijardi, 165 milijuna nam je dovoljno da samo 3 i pol dana nadoknadimo razliku. Gospodin Šemper je govorio o matematici, zato sam tu brojku uzeo da nadoknadimo razliku koju kroz državni proračun želimo i hoćemo osigurati da bi umirovljenici imali kako tako dostatne mirovine. Prema tome, odricati se od bilo kojeg prihoda u ovoj teškoj situaciji je zaista teško. Ako postoji jedan prihod kojeg evo ako mogu i osobno reći, kojeg je lakše oporezovati jer se radi o dobitku. Znači, ipak je on dobitak i on nije, dakle iz rada. 2200 rad oporezujemo itd. Ovo je ipak dobitak, pa ako ljudi imaju neki dobitak koliko god on simboličan bio još uvijek im ostaje 90% koliko god ta cifra bila. Prema tome, sa te strane, ako već nešto moramo oporezivati više onda je ovo kažem govorim iz svojih cipela najjednostavnije povećanje poreza. Hvala lijepa.
Ivan Šuker, replika.
Pa vrlo kratko gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče, prema podacima od uvođenja poreza od 1.4. u odnosu na prošlu godinu prihod od igara na sreću je pao 5%. To je činjenica, a vi ste rekli da nije. Dok je svake godine, je, je. Svake godine je prihod od igara na sreću rastao 10% na godišnjoj razini. Ove godine, ne, ne, ne. Ove godine od uvođenja novog poreza, dakle novog načina oporezivanja iako smo u međuvremenu imali Svjetsko prvenstvo prihod od igara na sreću je pao 5%. A mi možemo sad govoriti to nije puno, to nije ovako, to nije onako, ali to je činjenica. I mi sad kad pogledate samo izvršenje proračuna, pa ćete vidjeti isto tako kolika je razlika između onoga što se očekivalo i onoga što se dogodilo. Ali govoriti da će se od ovog prihoda od igara na sreću nadomjestiti jedan dio mirovina mislim da je malo smiješno. Mislim da se daleko više novaca potrošilo. Koliko košta samo onih 12 audia što stoje u MUP-ovoj garaži. Koliko je koštao clin start, koliko su koštali savjetnici za privatizaciju HPB-a i možemo nabrajati 1001 stvar. Ali nećemo se dovesti u nedogled. Međutim, činjenica je da se sa ovim narušavaju osnovni temelji kako se oporezuje i kako se donose porezni zakoni. I to je nešto što nije dobro. Ne možemo totalno rasturiti porezni sustav samo na nečem što nitko neće prigovorit da se razumijemo. Nitko neće prigovorit zašto se povećao porez od igara na sreću osim onih koji sudjeluju u tome.
Željko Šemper, replika.
Poštovani zamjeniče, o ovom mojem prijedlogu ja sam samo mislio da će biti veći efekti ako oporezujemo primjerice dobitak od 10 milijuna. Ako ga opalimo sa 40% to je 4 milijuna poreza. Koliko vi trebate na desetine tisuća dobitaka u ovoj grupi do 750 kuna od jedne kune do 75. … [[Govornik se ne razumije.]] na desetine tisuća dobitaka takvih i još neće nadoknaditi ovaj veliki iznos. Prema tome, ovaj moj prijedlog, ja mislim da je puno bolji od dosadašnjeg, da se ne oporezuje 750, ali da se oporezuju ovi veliki dobici. Nemaju toliko godine puno, ali je daleko veći efekat nego da oporezujete ovu grupu do 750 kuna.
Odgovor na repliku, Igor Rađenović.
Zahvaljujem. Pa evo, želio sam i gospodinu Šukeru odgovoriti, ali mogao bih samo protupitanjima. Kako on nema poslovničku mogućnost nisam shvatio iz njegove replike čime se to narušava porezni sustav. Ali dobro, pitat ću ga dole uz kavu ako još kuhaju kavu dole. Gospodine Šemper, da visoko cijenim. Nadam se da niste osobno shvatili, ja sam samo pokušao povući paralelu oko toga, oko prihoda koji jesu, nisu pa mi uvijek ove najveće uzimam u matematiku. Nije ni na koji način mislio reći da vi kao predsjednik umirovljenika to ne radite i visoko cijenim vaše izračune. I evo da vas javno pohvalim vaši izračuni oko poreza na povećanje olakšice na mirovinu bili su nam bolji čak od Porezne uprave da se gospođa … [[Govornik se ne razumije.]] ne naljuti, pa smo onda tamo isto radili neke promjene oko toga. I hvala vam na tome. Matematika vam je dobra i odlična, ali ova distribucija kaže nam, kroz fiskalizaciju pokazuje nešto sasvim drugo. Najveća distribucija zaista je u malim dobicima i tu ti prihodi se ostvaruju. I kao što rekoh budući da se radi o dobicima 10% na njih se ipak može riješiti otprilike kao i na kamate na štednju ako netko, ministar je vjerojatno to ujutro govorio ima 2,2 milijarde ovih 50000 najbogatijih 2,2 milijarde prihoda od kamata, pa onda neće ih tako jako pogoditi tih 10%, zapravo 12% na taj iznos. Što htjedoh reći? Vaša matematika je možda na papiru dobra, ali sad ću opet reći na žalost ili na sreću, nadam se da neću biti krivo shvaćen nema puno takvih dobitaka ili gotovo nema od 10 milijuna. Tako ako vi možete prepisati na njih 40%, ali takvih dobitaka nema ili se događaju jednom ili dvaput godišnje. I to je i odgovor i gospodine Šuker, ono zašto su porezi drukčiji, jer je bilo takvih dobitaka prošle godine. Ove nije. Sa te strane zaista imamo preciznu distribuciju, kažem kroz sustav fiskalizacije i promet nije pao kažem u tom pogledu. Kažem, oko ovih velikih plaća to je kao da oporezujete plaće preko 500 tisuća kuna sa 90%. Možete, ali nitko ne registrira pa sa te strane prihoda nema. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HNS-a Srđan Gjurković. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani zamjeniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, iako je već skoro 22,00 sata otvorila se dobra rasprava, recimo to tako javna rasprava, jer ovdje više se ne zna da li je netko opozicija ili pozicija nego se vode realno gledajući stručne rasprave više nego političke ili demagoške. Meni je drago da je zamjenik ministra sada iznio ovu činjenicu koja inače i piše u dokumentima da je u proceduri notifikacije novi Zakon o igrama na sreću, zabavnim i nagradnim igrama jer je on nužan ne samo radi ovoga Zakona o igrama na sreću nego općenito da reguliramo ne samo na način EU nego da na jedan drukčiji način reguliramo sva ova pitanja. Klub HNS-a će glasovati za ovaj zakon jer u krajnjem slučaju neovisno o navikama, neovisno o situaciji da građani kako je kolega Šemper rekao traže sreću pokušavajući riješiti neke probleme kroz igru nego zaista zato što i moralno je da oporezujemo takvu vrstu načina zarade i pokušavajući ipak da ljudi koji to tako troše, ulažu novac, pokušavaju zaraditi da plate više jer treba uvijek cijeniti rad i ono što smo danas radili kad smo raspravljali i podržavali Zakon o porezu na dohodak i ove druge zakone o PDV-u kojima stimuliramo gospodarstvo da lakše naplaćuje i da im osiguramo likvidnost. Ono što je problem ovoga zakona i zato ga još jedanput ću ja iznijeti, a to je problem ono što želimo izbjeći a to je da dođe do porezne evazije, ono što je problem čekajući notifikaciju toga zakona koji bi trebao regulirati Internet mi imamo situaciju, nisam želio ovdje donijeti na binu da jedne novine sa reklamom jedne Internet kladionice to se ne smije događati u Hrvatskoj da se Internet kladionice koje nemaju apsolutno niti sjedište u RH apsolutno mislim da se niti u Europi ne oporezuju, da se promoviraju, reklamiraju kroz dnevni tisak, nije bitno sad koji u RH. To je problem. Problem je te porezne evazije koja se onda može događati jer ljudi sasvim prirodno i logično traže prostor na koji način zaraditi, a izbjeći u navodnike "legalno", jer ako nije zabranjeno onda je dozvoljeno. Prema tome, te Internet kladionice jesu problem jer se ne plaća porez. Nisu problem ako se plaća porez ako je kontroliran. Zamjeniče vi ste rekli imate kroz fiskalne blagajne apsolutno evidenciju i kontrolu i to je ono što je dobro, što je odlično. Međutim, nemamo kontrolu u ovom drugome segmentu koji je samo klikom na mobitel vi možete što god hoćete i nema nikakve kontrole u RH još se i reklamiraju. Prema tome, dok i dođe ta notifikacija treba naći načina da se spriječi odljev kad već ljudi koriste igre na sreću da se spriječi odljev sredstava prema onima koji ne plaćaju apsolutno nikakve poreze u RH i time ugrožavaju radna mjesta onih koji se bave time na legalan i propisan način. Bilo bi sasvim normalno da to uspijemo sve izregulirati pa da onda poreze dignemo. I to bi bilo normalno. Neovisno o procjenama koliko bi to donijelo u proračun radi deficita nego da na taj način s jedne strane destimuliramo ali ne možemo sve te poreze dizati kad imamo prostora da oni vrlo jednostavno iz svoje fotelje u kući mogu se igrati, a da u biti mi nemamo nikakve koristi od toga, dapače na ovaj način vjerojatno ih malo i stimuliramo da to krenu u tu poreznu evaziju koristeći Internet kladionice. Prema tome, klub HNS-a glasovat će i podržat će ovaj zakon jer oporezivanje igara na sreću je apsolutno nužno i potrebito. Ali, s druge strane moramo ukoliko ima snage, a uvijek ima se snage za ove stvari, da se pritisne i Europska komisija i Europa da se notificira zakon i da se iskontroliraju Internet stranice. Mislim da je to i u skladu sa onim što je proklamacija Europske unije a to je zaštita potrošača koju smo digli na iznimno, iznimno jedan visok nivo i dižemo ga u Hrvatskoj ne samo u zaštiti okoliša i hrani nego u ovom jednom segmentu koji je vezan za moral, a koji je isto tako vezan za probleme koji nastaju u obitelji a posebno kad se još ovako dodatno nekontrolirano to ulaže van Hrvatske i nitko koristi od toga doslovno nitko nema osim tih tvrtki koje su preko interneta već gdje registrirane. Evo, hvala lijepa.
U ime Kluba zastupnika SDP-a Ivana Posavec Krivec. Izvolite Ivana.
Hvala potpredsjednice, zamjeniče ministra sa suradnicom. Evo na samome kraju rasprave o ovome zakonu ja ću možda progovoriti iz malo drugačije perspektive. Naime, svaka tematika kad je sagledavamo ima svoje lice i naličje. Tako svaki zakon nosi neke pozitivne promjene, a uvijek nosi možda i nešto negativno i iz svake stolice to drugačije izgleda. Meni je interesantno da o ovim promjenama Zakona o o igrama na sreću govorimo u mjesecu borbe protiv ovisnosti. Pa možda pogledati i sa te perspektive što u današnjem društvu, u današnjem trenutku u velikoj krizi znači zapravo ta neka posljednja nada velikog broja stanovnika, velike populacije odlazaka u kladionicu, uplata malog iznosa i kako je kolega rekao očekivani veliki životni dobitak. Što to znači za mlade ljude, što to znači za Internet klađenje, odnosno u kojim okolnostima mi danas raspravljamo o ovim zapravo mali izmjenama koje su svedene kroz svega tri članka i koje su vrlo jednostavne. Pa zapravo iz te perspektive možda bi svi skupa rekli da nemamo nikakvih dilema i da bi zapravo svako klađenje trebalo oporezivati i zapravo edukacijom dovesti do toga da klađenje za društvu, za zajednicu nije uvijek dobro i da od tih igara na sreću često se nažalost u mnogim obiteljima pozadinski dogode i one igre koje izazivaju nesreću, koje izazivaju tugu u obiteljima i koje na kraju često od tih dobitaka ne završavaju sretno već često ima tu i raznih i nasilja i svega onoga što u zajednici i u društvu nije poželjno. I sad gledajući s jedne i s druge perspektive ima i pozitivnog ima i negativnog. Ali kad istovremeno gledamo da je Republika Hrvatska u situaciji u kojoj je da smo u prekomjernom deficitu, da smo već početkom ove godine pokrenuli razne zakone i uputili ih prema Europskoj komisiji i da očekujemo zapravo da kroz različite notificirane zakone sredimo upravo cijelo to područje koje se odnosi na igre na sreću, na internetsko klađenje i kada odlučimo biti dosljedni sami sebi i onome što smo zacrtali u prvome redu onda za nas u klubu SDP-a zapravo nema nikakvih dvojbi. Mi smatramo da sve treba staviti u isti koš, da sve treba oporezivati i da jednostavno pod istim uvjetima treba primijeniti pravila na Zakon o igrama na sreću. Naravno gledajući o kojim je razredima i o kojim je iznosima riječ. Mislim da u konačnici sve ove primjedbe koje su došle a koje smo svi naravno dobili neće "uroditi" plodom jer kada netko ulazi u kladionicu ima svojih 5 ili 10 kuna on se nada dobitku i u tom trenutku njemu nije bitno, on neće odustati od klađenja ako će taj njegov dobitak biti nešto manji jer će ga država oporezovati. Oni će samo očekivati taj dobitak i njemu će se i dalje nadati. Tako da mislim da to neće biti destimulativno za same igrače da će oni i dalje nastaviti se baviti svojim klađenjem. Kada govorimo o tome zašto je u jednom razredu stoje kladionice a drugom lutrijske igre, pa mislim da svi ovdje u ovom visokom domu jako dobro znamo da osim što lutrija osigurava dobitke za svoje igrače, osigurava i velika financijska sredstava za društvenu zajednicu, za korisne programe i kroz proračun raspolažemo takvih sredstvima. Tako da mislim da ih nikako ne možemo staviti u iste odnose. Evo klub SDP-a u potpunosti podržava ove izmjene zakona.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o igrama na sreću, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 729. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 89 glasa za, 20 suzdržanih i 4 glasa protiv donesen zakon o izmjenama Zakona o igrama na sreću u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.
I još ćemo večeras raspraviti: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.BR.721. Predlagateljica zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta ste primili. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun i Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo. Njihova ste izvješća primili na sjednici. A ponovo će nam zamjenik ministra financija Igor Rađenović obrazložiti prijedlog zakona.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Evo dozvolite da se zahvalim svima vama koji su zajedno sa nama predsjedničkim stolom, što ste izdržali sve ove točke dnevnog reda, više od pola dana smo tu svi zajedno i evo zaista cijenim što ste tako dugo zajedno sa nama. Kao što smo obećavali i u najkraćim crtama evo izmjene i dopune i ovoga prijedloga zakona, paketa naših poreznih promjena. Prve tri najznačajnije promjene. Prva promjena, tehnička promjena usklađenje ovoga zakona sa Zakonom o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom, zakon iz domene Ministarstva rada i mirovinskog sustava koji je dvije stope postojeće obračunao u jednu, spojio dvije stope tako da je ona sada zajednički i iznosi 1,7 i mi je moramo uskladiti ovdje i u doprinosima. Druga izmjena najznačajnija izmjena također na inicijativu Ministarstva rada i mirovinskog sustava u sklopu borbe protiv, zapravo želje za povećanom zaposlenosti mladih ljudi, top tema u Europi. Mi smo jedna od zemalja koja također traži poboljšanje uz veliku stopu nezaposlenosti. I nezaposlenost mladih je ona koja osobito brine. Stoga ovim prijedlogom zakona a na poticaj kao što rekoh Ministarstva rada i mirovinskog sustava predlažemo da se propiše oslobođenje od obveze doprinosa na osnovicu tzv. bruto 2, dakle na doprinose za zdravstveno osiguranje, za zaštitu zdravlja na radu i doprinose za zapošljavanje, za sve one poslodavce koji su spremni zaposliti ljude, mlade osobe, mlađe od 30 godina da s njima sklope ugovor na neodređeno vrijeme i da ta mjera traje najmanje 5 godina od početka zaposlenja. Očekujemo i vjerujemo da bez obzira na izgled negativne efekte, onda na zdravstveni proračun i na proračun HZZO očekujemo da će ova mjera zaista potaknuti i pomoći zapošljavanje mladih, na pretvaranje ugovora iz određenog u neodređeno, dati šansu mladim ljudima da dostojanstveno krenu u život, da omoguće da uzmu i određene kredite i sve drugo što je mladim ljudima potrebno da dobiju određenu sigurnost, da zasnuju obitelj i dakle masa benefita koje očekujemo od ovoga prijedloga iako kažem sa aspekta Ministarstva financija i državnog proračuna, proračuna Ministarstva zdravlja u ovim teškim vremenima uvijek je teško se toga odreći, ali računamo da će mjera u kratkim efektima i oko toga imati PDF obrazac koji su kolege napravili, da će u srednjoročno i dugoročno pozitivno djelovati na gospodarstvo u cjelini, a onda samim time i na strukturu deficita. I kao što obećah, treća točka i treća izmjena ponajviše se tiče nas u ministarstvu, tj. u poreznoj upravi, ali i tiče se naših obrtnika. Znači, propisujemo ovim prijedlogom zakona novi način normativnog uređenja postupka provedbe plaćanja doprinosa, motiviramo naše obrtnike da, dakle na samo utvrđivanje svojih poreznih obveza, to nam omogućuje novi … obrazac, obrazac koji ima mnoge benefite, koji da nije OIB-a, također ne bi nastao i nove benefite vučemo iz te dvije mjere koje smo uporno gradili sve ove godine, tako da sa jedne strane imamo i uštedu jer evo očekujemo, kažem da ćemo pojednostaviti obrtnicima prijavljivanje ove obveze, a sa druge strane ćemo u krajnju liniju uštediti na svim našim rješenjima koja izdajemo, dakle 80-ak tisuća obrtnika, 80-ak tisuća manje rješenja pa ćemo sa te strane uštediti na svim drugim troškovima, direktnim i indirektnim kroz sam rad djelatnika porezne uprave da bi se mogli prebaciti na ove zadaće koje su nam važnije, a o tome ćemo vjerojatno nešto ranom zorom sutra jer nam je onda točka i … porezne uprave pa sa te strane i taj ustroj se mijenja i sama struktura zadaća. Evo, toliko kolegice i kolege o ovom zadnjem, večeras zadnjem prijedlogu ovoga paketa zakona. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Eto, OIB je našao svoje mjesto. U ime, zapravo, žele li izvjestitelji odbora, da poštujemo proceduru, uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu, u ime Kluba Hrvatskih laburista – Stranke rada, kolega Zlatko Tušak.
Hvala lijepo potpredsjednice. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnicima. Evo i ovako malobrojni kolegice i kolege zastupnici. Ono što bih htio reći, a to je o čemu je zamjenik ministra govorio, dio zakona je tehničke naravi i postoje određena poboljšanja, a to je vezano za jedinstveni obrazac poreza, prireza i doprinosa i tu u samom zakonu ušteda će se negdje ostvariti oko 3 milijuna kuna što je dobra stvar, postoji jedan dio tehničkog usklađenja sa uredbom Vlade RH i po nama taj dio i nije najmanje problematičan vezano za zakon. Zakon na oko ovako govori o nečemu što bih ga ja jasno svakako podržao jer on kaže, evo, omogućit će mladima do 30 godina da se zaposle, da dođu što prije do radnoga mjesta, no zakon u sebi i krije određenu opasnost i na tu opasnost sam dužan i upozoriti i to je na neki način i razlog da Hrvatski laburisti će ostati suzdržani kad je u pitanju ovaj zakon, ne zbog toga da smo mi protiv zapošljavanja mladih, dapače, mi ćemo podržati svaki dobar ovaj prijedlog kad je u pitanju zapošljavanje mladih, ali ovaj zakon, on krije dosta nelogičnosti jer će omogućiti dio poslodavaca da ga zlorabi. Nema dugo, mi smo izmijenili Zakon o radu. Izmjenama Zakona o radu fleksibilizirali smo otpuštanje radnika, omogućili smo sa Zakonom o radu dulje radno vrijeme na način preraspodjele prekovremenog rada. Jasno kad to gledamo u kontekstu zapošljavanja mladih koji u ovom slučaju će biti jeftiniji poslodavcima, onda se dovodimo u jednu situaciju da jasno da će poslodavci rađe zapošljavati ove mlade na koje neće imati, do 30 godina, na koje neće imati obaveze da plaćaju doprinose, a otpuštati će one starije radnike. I mi ćemo imati jednu situaciju da efekti ovakvog zakona neće biti efekti jer sa jedne strane smanjit će se broj nezaposlenih mladih, a sa druge strane povećat će se broj nezaposlenih onih koji su u starijoj životnoj dobit i što je najvažnije, oni jednog dana kad izgube radno mjesto, onda i vrlo teško dođu do novog zapošljavanja i do novog radnog mjesta. E sada, sve bi to bilo u redu kad ne bi neki drugi podaci postojali i kad je u pitanju zapošljavanje radnika. Došao sam do određenih podataka, a to je vrlo bitno kad je u pitanju ovaj zakon, onda u gospodarstvu prosječna vijek starosti radnika je 6,3 godine manja nego u državnim službama i javnom sektoru. Praktično u privatnom dobna starost radnika je 40,7 godina, dok je u državnim i javnim službama 47 godina. Jasno, efekt zapošljavanje u državne službe nema jer praktično to je prelijevanje iz šupljega u prazno i kada je u pitanju oslobađanje doprinosa, on može imati samo efekt zapošljavanje u gospodarstvu. I što nam ovaj podatak govori? Ovaj podatak nam govori da gospodarstvenici zapošljavaju mlađu radnu snagu, a to je upravo u kontekstu onoga što sam govorio kad je u pitanju i Zakon o radu. Drugi podatak o kojem isto moramo voditi računa, a to je brojka nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje. I sada ako uzmemo dobnu strukturu nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje onda od 15 do 29 godina imamo 96.990 nezaposlenih. Od 30 do 44 godine imamo 91.667 nezaposlenih, a preko 45godina i više imamo preko 126.513 nezaposlenih. I sada kada uzmemo koja je to rizična skupina kada je u pitanju nezaposleni upravo ovi stariji radnici su problem jer oni jednog dana kada izgube svoje radno mjesto vrlo teško se mogu negdje zaposliti. I što je najvažnije od ovih efekata mi ćemo imati sa jedne druge strane teret vezano za Zavod za zapošljavanje i sve ovo što očekujemo da će ovaj zakon dati određene pozitivne pomake vezano za zapošljavanje sa druge strane ćemo imati veće izdatke iz proračuna i efekt ovakvog zakona će biti vrlo loš. I samo još u tom dijelu jedan podatak da preko 55 godina nezaposlenih ima ih 52.403 i ako bi gledali sada dobnu strukturu kako ide prema starijim radnicima sve je veći taj dio broja po godinama nezaposlenih na Zavodu za zapošljavanje. Prema tim podacima o nezaposlenosti postoje zadnji podaci da je najveća nezaposlenost upravo smanjena od mladih u skupinama od 20 do 24 godine 17,5%, od 25 do 29 godina 16,1%, od 15 do 19 godina 14,3%. I najveća porast nezaposlenih zabilježene su u skupini od 60 godina 5,3%. Nešto drugo uz ovaj dio podataka moramo reći, on će poslužiti vjerojatno za dio statističkih brojki i mi ćemo imati statistički manje nezaposlenih, ukupni broj se neće mijenjati ili će se možda promijeniti jel prema podacima oko nezaposlenih moram reći da u ove dvije godine i deset mjeseci brisan sa evidencije je na Zavodu za zapošljavanje 341.500 osoba, u 2012.godini to je 109.000 bilo u 2013. 115.900, a za 10 mjeseci u 2014.godini 116.078 na Zavodu za zapošljavanje. To je samo oko statistike i oko onoga kada govorimo da ovaj zakon ipak neće dati određene efekte. I sa druge strane zdravstvo nam izlazi iz riznice, onda jasno da i ovi svi mladi kada se budu liječili itd. onda će trošak morati direktno ići iz proračuna za njihovo liječenje što isto nije ukalkulirano u ove sve elemente kada govorimo o efikasnosti ovoga zakona. Jasno i na kraju i da završim jel kasno već je da Hrvatski laburisti u svakom slučaju kada je u pitanju zapošljavanje i kvalitetni zakoni jesu za to da se donesu zakoni koji će omogućiti zapošljavanje mladima da što prije uđu u sferu rada, ali ne na račun ovoga o čemu sam govorio gdje ćemo imati situaciju da će poslodavci zbog jeftinije radne snage na pet godina otpuštati stare radnike jel njima se više isplati otpremninu platiti tim radnicima i još će zaraditi vezano za neplaćanje doprinosa. I zato ovaj zakon on kakav je da je ali Hrvatski laburisti će biti suzdržani oko njega. Hvala.
U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Vanja POsavac.
Zahvaljujem poštovana potpredsjednice. Poštovani zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržat će prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. Zakon o doprinosima dio je paketa zakona kojim je cilj postići uštede no i pojačati provedbu aktivne politike zapošljavanja. Naime, u ovom zakonu propisat će se novi načini utvrđivanja obveze doprinosa i to za nekoliko kategorija, a to su osiguranici koji obavljaju samostalnu djelatnost od koje dohodak utvrđuju temeljem poslovnih knjiga osiguranici koji obavljaju samostalnu djelatnost od koje porez na dohodak plaćaju u paušalnom iznosu, ostale osobe s osnove profesionalnog statusa te osiguranike s osnove pomorac član posade u međunarodnoj plovidbi. S obzirom da je oko 65& osiguranika s osnove obavljanja samostalne djelatnosti koje od te djelatnosti utvrđuje dohodak već tijekom 2014.godine bilo dužno podnijeti obrazac JOPPD bilo u statusu poslodavca ili u statusu druge osobe obveznika podnošenja izvješća odnosno da je oko 80% osiguranika koristilo usluge e-porezne odredbama ovog prijedloga zakona će se ove kategorije osoba propisati obveza da sami za svoje osobno osiguranje obračunaju doprinose te o tome podnesu izvješće. Cilj ovih mjera jest potaknuti te osobe na dobrovoljno ispunjavanje zakonskih obveza pri čemu im propisane obveze neće predstavljati dodatni teret. Također se i za ostale kategorije osiguranika predviđa i pojednostavljivanje postupka utvrđivanje obveza doprinosa osiguranicima koji obavljaju samostalnu djelatnost od koje porez na dohodak plaćaju u paušalnom iznosu i ostalim osobama osiguranim s osnove profesionalnog statusa, obveza će se i nadalje utvrđivati rješenjem Porezne uprave. Novost je da će se rješenje izdavati po utvrđenom statusu u osiguranju i vrijedit će kroz čitavo razdoblje osiguranja. Predloženim izmjenama i dopunama ostvarit će se dodatne uštede koje se odnose na tiskanja rješenja samostalnim obveznicima doprinosa i očekuje se da se broj rješenja od 207 349 za 2013. godinu nakon stupanja na snagu ovog zakona smanji na otprilike 82 000 rješenja koja bi se tiskala u 2016. i sve ostale godine. Također evo vrlo kratko, ali i osiguranicima s osnove pomorac, član posade u međunarodnoj plovidbi predviđa se izdavanje rješenja po proteku poreznog razdoblja, dakle kalendarske godine, a do izdavanja rješenja plaćali bi predujam doprinosa u visini propisane mjesečne obveze doprinosa. Naime, upravo osiguranici s osnove pomorac imaju jednu karakteristiku, a to su česte promjene statusa u osiguranju, kao i kratka razdoblja osiguranja te se ovim prijedlogom zapravo njima olakšava cijeli taj proces. Vrlo važno ovim zakonom dakle uređuje se pitanje obveza doprinosa zapošljavanja poslodavcima koji sukladno Zakonu o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba s invaliditetom imaju obvezu zapošljavanja osoba s invaliditetom na način da će se brisati odredba prema kojoj su poslodavci obveznici plaćanja posebnog doprinosa za zapošljavanje osoba s invaliditetom, doprinos za zapošljavanje plaćali po stopi od 1,6%. Ovime se svim poslodavcima propisuje jedinstvena stopa od 1,7%. I ono što je za nas u klubu SDP-a vrlo važno u ovom Zakonu o doprinosima, a to je dakle da se predviđa urediti pitanje doprinosa za mlade osobe do 30 godina života s kojima poslodavac sklopi ugovor o radu na neodređeno vrijeme na način da će za te osobe biti propisana samo obveza doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti i doprinosa za mirovinsko osiguranje na temelju individualne kapitalizirane štednje. Naime, poslodavac koji s ovim osobama sklopi ugovor o radu na neodređeno vrijeme neće imati obvezu obračunavanja doprinosa za osnovicu, odnosno doprinos za zdravstveno osiguranje, doprinos za zaštitu zdravlja na radu i doprinos za zapošljavanje i to u razdoblju od 5 godina od početka zaposlenja. Naime, činjenica je da je stopa nezaposlenih mladih u Republici Hrvatskoj u drugom kvartalu 2014. godine iznosila 43,9%. Iako je u usporedbi s rujnom 2013. godine kada je stopa nezaposlenih mladih iznosila 48,9% došlo do pada stope, Republika Hrvatska je i dalje u vrhu po stopi nezaposlenih mladih u Europskoj uniji. Sukladno preporukama Europske unije, ali i u skladu sa izradom prijedloga strategije za … i provedbu aktivne politike zapošljavanja u Republici Hrvatskoj za razdoblje 2015-2017. godine i ovo je jedna od mjera koja će itekako smatramo pomoći upravo zapošljavanju mladih osoba. Što se želi postići? Želi se postići zadržavanje mladih osoba u zaposlenosti, posebice onih koje su bile uključene u stručno osposobljavanje za rad bez zasnivanja radnog odnosa, sigurnost mladih s pozicije demografskog i socijalnog aspekta jer zapošljavanje mladih na neodređeno vrijeme utječe na sigurnost mladih u planiranju obitelji, uključenost na tržište rada, pogotovo onih koji nisu bili dovoljno u sustavu obrazovanja, odnosno osposobljavanja. A s obzirom na sve gore navedeno, klub SDP-a podržava Prijedlog zakona o doprinosima. Hvala.
Hvala. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Gospodine zamjeniče, kolegice i kolege. Pa vidite sad, kolegice iz SDP-a imaju bit zadovoljne, preko 90% imaju zastupljenost u klubu tako da je to super. Gledajući ovaj zakon da se nije HZZO izlučio iz riznice onda bi priča bila potpuno čista i potpuno jasna. Međutim, ovdje počevši od ovog obrasca samog podnošenja itd. i uloge Porezne uprave s obzirom da HZZO nije više član Državne riznice tu se moraju definirat mnoge stvari, a to je da Porezna uprava po zakonu nije definirana za taj posao. I ja ću ovdje otvoreno postavit pitanje, o tome ću govoriti kad budem govorio o proračunu, a to je troškovi ubiranja zdravstvenog doprinosa jer to više nije dok je zdravstveni doprinos prihod Državne riznice ovo je sasvim druga priča. Druga stvar, obrtnici nemaju plaću, općenito samostalne djelatnosti nemaju plaću i njima se određivala osnovica za obračun zdravstvenog i mirovinskog doprinosa i to je bilo ili nekakvim rješenjem itd. Što znači samo obračun plaće? Negdje se mora definirati ispod kojeg iznosa ne smije biti ta osnovica za mirovinsko i zdravstveno. I druga stvar, ja koliko se sjećam za obrtnike je bilo vezano na kvalifikacionu strukturu za određena zanimanja. To negdje mora bit definirano. Ali kažem, u trenutku kad HZZO izlazi iz riznice onda se mnoge stvari mijenjaju i to će se morat promijenit, to će se morat utvrdit. Jer ja znam da neke kolege ministri koji nisu ekonomisti njima je misle da naprave obrazac i riješili su sve, međutim nas je izuzetno puno sve nas koštalo, naprasno ukidanje Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje poljoprivrednika, obrtnika i prenošenje HZZO-a i HZMO-a u Poreznu upravu, oni su ostavili nesređeno stanje, ostavili su preko 10 milijardi duga iza sebe. Zato ovdje kad govorimo o samo podnošenju i samo obračunavanju jasno se moraju definirati iznosi. Netko to mora reći, nekim zakonom to mora bit definirano. Dakle, to je to. Što se tiče doprinosa za zdravstveno osiguranje možda najveći problem i lakomost kolega zdravstvenih ministara je Zakon o zdravstvu od članka 72. do 86. gdje su oni svi mislili i moji i SDP-ovi da će na takav način iz proračuna ubrati 5 milijardi i kad to dodaju doprinosima oni će dobiti negdje 24 milijarde. Oni će biti veliki ministri, jer zdravstvo s 24 milijarde može funkcionirati. Dakle, oslobađanje od zdravstvenog doprinosa za jednu godinu je bilo mjera programa gospodarskog oporavka i to se primjenjivalo. Nije to ništa novoga. To je samo sad nešto što je produženo. Međutim, ja opet upozoravam dobronamjerno s obzirom da HZZO nije više u sklopu Državne riznice, on ima svoj financijski plan. I to oslobađanje mora biti sporazumno riješeno između nije bitno kojega ministarstva i HZZO-a. To se ne može samo, kolega Rađenović, to se ne može samo definirati na ovakav način. Zašto? Zato što sutra bilo koji ministar može pokrenuti spor da ova sredstva netko mora njemu nadoknaditi. Zašto? Zato što je zakonom definirano, Zakonom o zdravstvu tko plaća zdravstveni doprinos itd. Da je ostalo zdravstvo u Riznici onda ovaj razgovor uopće ne bi vodili, nego bi naprosto konstatirali da ova mjera u principu kad realno pogledamo njen fiskalni učinak je praktički nula. Jer s jedne strane ti mladi ljudi dok su na burzi oni imaju zdravstveno osiguranje temeljem zakona i to njihovo zdravstveno osiguranje se plaća iz proračuna. Isto tako, ono dok su na burzi imaju nekakvu naknadu i to se isto plaća iz proračuna. I kad to sve skupa zbrojite i preračunate onaj zdravstveni doprinos koji su oni trebali uplatiti u državu onda dođete do jedne vrlo male razlike. Međutim, istovremeno imate uplatu mirovinskoga, imate uplatu poreza na dohodak i onda je efekat ove cijele priče što se tiče proračuna jedinica lokalne samouprave i državnog proračuna je pozitivan. Dakle, ta mjera u konačnici državu neće koštati. Dapače, država će zaraditi na njoj. Mislim zaraditi, glup izraz zaraditi, ali je tako. Ali ja ponavljam, upozoravam da mi ćemo se naprosto, zapravo Vlada, a i mi u Saboru u budućnosti morati odnositi malo na drugačiji način. Jer gledajte, to vam je primjer i Hrvatskih autocesta i Hrvatskih cesta i DAB-a i sve. Svaki od njih ima svoj financijski plan. Svaki u tom svom planu ima definirane prihode, isto ima takve i rashode. I mi sve te financijske planove usvajamo. Prema tome, to je stvar koja će se morati definirati, morat će se definirat kakav je odnos neuplate tog zdravstvenog doprinosa prema ovome HZZO-u. Jer kažem da je dio Riznice onda tako i tako ono što je u zdravstvu falilo se pokrivalo iz poreznih prihoda i nitko nije gledao koliko tu se ubralo, koliko se potrošilo. Usvojio se u sklopu Ministarstva zdravlja plan Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i to je išlo. Ali kažem, ovo je jedno dobronamjerno upozorenje, jer budete vidjeli sljedeće godine koja će vam priča biti oko te Riznice i kad krene priča od Ministra zdravlja. Jer ja točno znam kad pogledate članak od 72. do 86. koja je njihova namjera. Ne? Dakle, u svakom slučaju pozitivna mjera koju treba pozdraviti. Jer ja ću uvijek rađe dignut ruku za jednu ovakvu mjeru, da onih 1500 mladih ljudi za kojima je svećenik u Frankfurtu u nedjelju rekao da su se prijavili kao novi u Frankfurtu, da rađe da ostanu u Hrvatskoj po ovakvoj mjeri, nego da odu van. Prema tome, svaka mjera koja će bilo kojega mladog Hrvata zadržati u Hrvatskoj je mjera koju treba pozdraviti, a ove tehničke stvari ćemo mi lako riješiti međusobno. Samo zbog problema i zbog toga što u Zakonu o Poreznoj upravi neke stvari nisu definirane mislim da bi bilo dobro da se ovo sve skupa posloži, pa da onda ova mjera bude efikasna. I kao što sam rekao na početku klub HDZ-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
I u ime Kluba zastupnika HNS-a, kolega Srđan Gjurković.
Hvala lijepa potpredsjednice, zamjeniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle, ja neću dugo ali zaista u ime kluba HNS-a imam obavezu da i javno kažem da podržavam ovaj zakon i da je ovo jedan od onih zakona u ovom famoznom paketu o kojem raspravljamo, gdje neovisno o recesiji onaj osnovni cilj ove Vlade, a to je jačanje gospodarstva, zapošljavanje, razvoj se realizira. I ono što sam slušao malo prije u raspravi da podržavaju određeni klub, mjere koje pomažu zapošljavanje mladih itd. Ali pada na teret proračuna, pa kako ćemo. Pa normalno, mislim negdje, kako se kaže negdje se uzme, negdje se da. Dakle, zdravstvo kako je i kolega rekao ako su na birou oni su isto tako osigurani. Prema tome, ako postoji potreba za zdravstvenom uslugom ili njegom država plaća. Ali ovo je direktno ono što ide prema gospodarstvu, što je stimulativno, što ide prema mladima i vjerujem bez, drago mi je da nisu rađene nikakve kalkulacije ni iznosi koliko se očekuje da bi se moglo posebno zaposliti. Vjerujem da će gospodarstvo apsolutno reagirati i prihvatiti i da će mladi ljudi zaista dobiti prostor i mogućnost da kvalitetno se zaposle sa, podsjećam onim zakonom koji je u prijedlogu Zakona o porezu na dohodak i plaće ako dogovore u brutu. Ja vjerujem da sad imaju i poduku, da dogovaraju bruto, da budu sigurni da će se i te plaće biti veće. Ovo je jedan velik prostor da iduće godine i mladi se zaposle i da budu zadovoljni i da gospodarstvo bude rasterećeno. Sa ovim obrascima sasvim jasno ono šta je potreba i cilj da se pojednostavljuju sve procedure, da se pojeftinjuje sustav i da se na kraju krajeva Porezna uprava rastereti onog klasičnog administrativnog nepotrebnog posla izdavanja rješenja, kontrole i žalbi nego da se bavi kontrolom i provođenja i naplate poreza. Evo toliko, hvala lijepo i laku noć.
E nije još laku noć. U ime predlagatelja zamjenik ministra Igor Rađenović, završno.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice. Nije želja da moja bude zadnja ali ponukan baš vašom raspravom … [[Upadica se ne razumije.]] Pa dobro, imate šansu za repliku, dapače. Evo proći će mi 30 sekundi pa će biti puno replika. Ponukan baš raspravom gospodina Šukera a i svih drugih, da zahvalim nekako na podrški svih klubova, ali samo da vidimo oko, možda sam ja bio nedovoljno precizan. Evo sad mi je kolegica dodatno pojasnila oko ovog samozaduženja. Dakle, na temelju osnovice koja je poznata, dosad su se izdavala rješenja, a sada će samo kroz JPPD obrazac, kao tehničko rješenje gdje je svima poznata osnovica oni poslati, a u Poreznoj upravi će samo kontrolirati. Duboko poštujem vaše iskustvo, moje je samo 2-mjesečno i to u dodiru i sa poreznom i sa carinskom još uvijek puno učim, a još više zaboravljam u ova dva, tri mjeseca, to što ste vi bili dio toga sustava ali evo kaže gospođa … da stvari imamo pod kontrolom ali kažem pažljivo smo slušali i vidjeli i ako još nešto ćemo trebati oko ovih svih drugih iskustvenih i dobronamjernih savjeta da vidimo. Ali velim oko ovog problema oko registra obveznika tj. obrtnika koji bi kroz kažem obrazac trebali provesti to samozaduženje kako smo ga pojednostavljeno nazvali a u Poreznoj upravi kontroliraju, tu nemamo problema. To je jedan motiv ove moje završne rasprave. Drugi je oko ovog sustava izlaska iz Riznice. Da, to smo već zaključili na nekim odborima i na plenarnim sjednicama da tu razmišljanja nisu po političkoj liniji nego po ovoj ekonomskoj i zdravstvenoj i već smo se pronašli oko ovoga. Dijelimo, sa jedne strane poštujemo u potpunosti Ministarstva financija želju da zdravstveni sustav bude samostalan, ne bi to bilo prvi put. Njihov jedan od argumenata je da svi drugi jesu van Riznice osim … ako se ne varam, ako dobro pamtim, prema tome da mogu samostalno funkcionirati. Ali čist račun na tom polju je vrlo važan. I upravo ste ovo spomenuli, ove članke koji raznoraznim propisima propisuju da se puni zdravstveni proračun a on svih ovih godina nije baš u potpunosti poštivan. I ova realokacija na ona ministarstva koja donose određene propise pa sa te strane su dužne i … limita i osigurati sredstva za financiranje određenih prava su dobra, isti princip ćemo uvesti i za mirovine tj. to je dio Zakona o mirovinskom osiguranju. Ali da sad ne duljim vidjet ćemo kako će se oko toga povesti rasprava, ne sa ciljem drugih odnosa ili … sredstava nego s ciljem čiste matematike. U sklopu tih razgovora između Ministarstva zdravlja i Ministarstva financija, u sklopu Vlade Ministarstvo zdravlja je obećalo da će do kraja ove godine promijeniti Zakon o mirovinskom osiguranju i članak 82. u potpunosti sa te strane osloboditi i izbaciti ga iz …. I tu će osloboditi ovo financiranje. I to je ta milijarda koja stoji. Evo ipak je kasno, netko sluša ali neka si zapiše da taj članak 82. očekujemo da dođe pred vas i da vi potvrdite takvo rješenje pa će onda svima biti lakše oko čistog računa. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona ćemo glasati naknadno. Kolegice i kolege sutra ćemo u 9,30 nastaviti. Sutra nemamo glasanja ali ćemo raspraviti u objedinjenoj raspravi Konačne prijedloge zakona o izmjenama i dopunama Zakona o otvorenim i alternativnim investicijskim fondovima i Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Poreznoj upravi. Onda ćemo se dogovoriti za idući tjedan. Hvala lijepa i laku noć. SJEDNICA PREKINUTA U 22,35 SATI.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 724. Rasprava o konačnom prijedlogu zakona je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim glasujte. Glasovanje je završeno. Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 101 glasa za, 8 suzdržanih i 2 glasa protiv donesen zakon o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima u tekstu kako ga je predložila predlagateljica.