Evo moja tema je poštovani potpredsjedniče, poštovana zastupnica i zastupnici, moja tema nije, neće uzrokovat sigurno toliko ovoga nervoze ko ove prethodne dvije, ali moram jednu rečenicu prije nego počnem o temi koju sam htio pričat samo spomenuti. Doista na ovaj dan bilo bi dobro da poštujemo pijetet žrtve, žrtva nema niti nacionalnost, niti ima narodnost, niti ima spol, žrtva je žrtva. I nije dobro dijeliti žrtve na dobre žrtve i loše žrtve. Prema tome mislim da ovo što je kolegica Peović ovdje i način i ton kojim je govorila nije zapravo bio dostojan ovog dana. Ja bi se osvrnuo na drugi dan koji danas obilježavamo, a to je dan, Međunarodni dan planeta Zemlje 22.4. koji se službeno obilježava od 1992. godine kada je tijekom Konferencije UN-a o okolišu i razvoju u Rio de Janerio-u donesen program za promicanje održivog razvoja. 2009. godine taj dan postaje Međunarodnim danom planeta Zemlje, dakle on je proglašen od strane opće skupštine UN-a. Ove godine Dan planeta Zemlje posvećen je klimi i posljedicama klimatskih promjena, a provodi se pod sloganom „investiraj u našu planetu“. U tom kontekstu spomenuo bi jedan dokument, jednu strategiju koja je donijeta u lipnju prošle godine od strane Europskog parlamenta pod nazivom Strategija EU za biološku raznolikost do 2030. godine i koja je zapravo pod jednim naslovom vraćanje prirode u naše života. Tim dokumentom postavljeni su zapravo jasni ciljevi bioraznolikosti EU između ostalog jedan od njih je i zaštita najmanje 30% morskih i kopnenih područja u EU. U tom kontekstu dobro je podsjetiti i da u RH zaštićena područja u ovom trenutku dakle čine 8,6% ukupne površine odnosno 12,3% kopnenog teritorija i gotovo 2% teritorijalnog mora. Od navedenog 4,9% odnosi se na parkove prirode, a u ovom trenutku, dakle njih je 12, u ovom trenutku imamo 8 nacionalnih parkova. Ja sam zapravo želio iskoristiti ovu priliku i ovu temu da spomenem inicijativu od prije gotovo godinu dana kada sam Državnom zavodu za zaštitu prirode i okoliša pokrenuo inicijativu za proglašenje Ivančice, Strahinjčice i Maceljskog gorja i Ravne Gore parkom prirode. Naime, još u prosincu 2013.g. napravljen je jedan dokument tadašnjeg Državnog zavoda za zaštitu prirode, Stručna podloga za zaštitu regionalnog parka Hrvatskog zagorja i bio je obuhvaćen dakle i dio Hrvatskog zagorja i to područje Ravne Gore, i Maceljskog gorja i Strahinjčice i Ivančice i Bednjanskog kraja. Od tada prošlo je 9.g. nažalost po tom pitanju ja bi rekao možda i zbog određenog sukoba između dviju županija tu nije postignut nikakvi gotovo napredak. Stoga sam kažem prije 2.g. pokrenuo ovu inicijativu da se to područje proglasi parkom prirode. Imajući u vidu bogatstvo i raznolikosti područja Strahinjčice i potrebu njezina očuvanja, a koja je najvećim dijelom pokrivena šumskom vegetacijom i isto tako uvažavajući činjenicu da je na njenom području nedavno nađen i alpski jaglac da je Strahinjčica jedan od lokaliteta rijetke i endemične hrvatske perunike, te stanište najmanje 40 vrsta orhideja mišljenja sam definitivno ovo područje bi trebalo biti isto tako obuhvaćeno parkom prirode. Proglašenjem parka priroda za područje Ivančice, Strahinjčice, Ravne Gore i Maceljskog gorja doprinjelo bi ne samo očuvanju bioraznolikosti navedenog prostora nego bi dodatno osiguralo opstojnost jedinstvenih krajobraznih elemenata i naravno kulturne baštine navedenog prostora. Navedeni prostor od izuzetnog je turističkog i edukativnog potencijala što bi naravno u konačnici moglo rezultirati i mogućnošću za poboljšanje životnog standarda lokalnog stanovništva kroz razvoj ekološke proizvodnje, brendiranje lokalnih proizvoda, pružanje usluga turizma i naravno lakše apsorpcije EU fondova. Obzirom na činjenice navedene u Stručnoj podlozi koje sam spomenuo iz 2013.g. obzirom da zasigurno postoje, to i struka kaže uvjeti iz, propisani Zakonom o zaštiti prirodi prije svega na … [[Govornik se ne razumije]] reakciju lokalnog stanovništva, dakle u jednoj anketi koju smo proveli prošle godine 87% dakle lokalnog stanovništva smatra da je, da bi proglašenje dakle ovog parka prirode bilo dobro za lokalnu zajednicu. Predložio sam upravo da se pokrene i revizija te Stručne podloge. Ono što je rekao i sam ministar i u razgovoru sa ravnateljem agencije g. Duplićem negdje u rujnu ove godine očekuje se revizija te podloge, negdje u svibnju ćemo znati i rezultate same Stručne podloge iako naravno struka pokaže da su ispunjeni uvjeti očekujem da bi do kraja ovog mandata imali zakonski prijedlog za proglašenje tog parka. Isto tako iskoristit ću priliku obzirom da je Dan planeta zemlje evo sve one koji mogu i koji su u mogućnosti sutra će se vršiti jedna akcija čišćenja Ivančice, dakle tog gorja, a tjedan dana nakon toga 29.4. organizacione udruge SRD 315 Sjeverozapad za sve one koji žele se penjati 24 sata na Ivančicu dobro su došli. Hvala.
Hvala lijepa. Gotovi smo sa današnjom sjednicom, a sjednicu nastavljamo u srijedu 27. travnja u 9 i 30. … [[Govornik se ne razumije]] ćete dobiti elektronskim putem. Odmorite se, aktivno, aktivno se odmorite i ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 11,53 SATI
Poštovani potpredsjedniče HS-a g. Radin, poštovani g. Bukarica, poštovane kolegice i kolege. Premijer Plenković najavio je odlazak ministara Aladrovića, ministra Ćorića, potpredsjednika Vlade Miloševića ili, barem se tako govori, evo, da budem skroz jasniji. Ipak dopustite mi reći da je velika nepravda učinjena ako ne ode ministar Beroš i ovim putem pozivam premijera Plenkovića da ispravi veliku nepravdu i da u idućih 30 dana smjeni ministra Beroša. Ukoliko to ne učini onda ćemo mi poseći za legitimnim načinima ovdje u Hrvatskom saboru i ukazat ćemo kako je to jedino ispravno. Zdravstveni sustav je u velikim teškoćama, ljudima po godinu dana dakle otkazuju se terapije, operacije, a nekih lijekova i danas nema u bolnicama. U isto to vrijeme ministar Beroš namješta milijunske poslove svojim prijateljima. Američki zdravstveni sustav odustao je od lijeka Ronapreve farmaceutske tvrtke Rosche, postavio sam mu zastupničko pitanje. Dakle, američki zdravstveni sustav je rekao da je taj lijek potpuno neučinkovit. Mjesec dana poslije ministar Beroš kupuje s našim novcem taj lijek i plaća ga 30 milijuna kuna. 30 milijuna kuna. Zamislite da ste vi u nekoj tvrtci i da potrošite 3.000 kuna ukrivo, 30.000 kuna, 300.000 kuna, 3 miliona kuna, a ministar Beroš troši 30 miliona kuna za onaj lijek za koji zna da nije učinkovit. Pfizer pod pritiskom suda izjavljuje kako su znali da prirodi imunitet štiti toliko dobro da preboljeli, napominjem preboljeli ne trebaju primati cjepivo. O ovome sam jasno i javno govorio. To su dokumenti službeni koji su izašli van. Je li ministar to znao? Je li skrivao ove informacije? Je li pogodovao interesnim lobijima? Pričam o tom Pfizeru koji je osuđen radi prevara, radi muljavina, radi podmićivanja liječnika i za te nečasne radnje morao platiti 2,3 milijarde dolara ljudi moji. Mi pak bjesomučno naručujemo cjepivo 18 miliona, ni više ni manje, a onda potom bacamo 275.000 cjepiva, a na lageru nam stoji preko 2 miliona cjepiva i to će vjerojatno otići u smeće u vrijednosti od 29 milijuna 500 tisuća eura. Pa tko je za to kriv? Može li netko u Hrvatskoj biti odgovoran za svoje postupke koji ne vode dobru, ako ništa radi matematike i radi brojki. FDA je tražila prvo 55, a sada period od 75 godina da objavi dokumente na osnovu kojih su za 108 dana odobrili dakle ovo cjepivo. Što se tiče nošenja maski, razgovarao sam sa stručnjacima koji su sudjelovali u stranim državama mask testing and fitting zbog originalnog SARS-a. Kažu mi ljudi maska ne štiti onoliko koliko netko kaže, misli, tvrdi, istražuje. Maska štiti točno onoliko koliko je proizvođač maske naveo u svojoj deklaraciji pod uvjetom da je ista pod certifikatom i da se koristi u skladu s uputama proizvođača, a onda to uključuje i odlaganje maske. Mi maske peremo u veš mašini, sušimo ih na dakle štriku i spremamo čekaju nas za jesen, toliko o opasnom otpadu. Apsurd, apsurd. Ovdje sam pitao premijera dakle što je sa zdravstvenom unijom. Svjetska zdravstvena organizacija na prošlom dakle sazivu Europskog vijeća je rekla da se planira dakle zakonske okvire za zdravstvenu uniju i da na jesen se bude spreman za sve nove pandemije. Slušali smo ministra zdravlja koji je valjda iznad svoje kristalne kugle mrtav hladan čovjek izjavi da na jesen nas čeka virus ubojiti od Delte i jače će se širiti od Omicrona. Pa dobro na kojim drogama su ti ljudi ili su u direktnim odnosima i komunikacijskim kanalima s nekim ljudima koji onda spremaju nešto što spremaju. Dakle, tertium non datur ili si proročki sin pa si u viziji, točno znaš što te čeka, sada da ja kažem mojim kolega Radi i Davoru Stieru evo Petar je tu ili, ili general ili kolegica, u iduće godine u veljači brate bit će ti to je to. Kako? Ili sam luđak ili sam u direktnim odnosima s Isusom Kristom ili mi je netko rekao šta će bit. Dakle, nema četvrte opcije ljudi moji. Dakle, u Hrvatskoj glas proizlazi iz naroda i pripada narodu i što god ta ekipica priprema i što god vi sanjate slomit ćete zube o hrvatski narod. Ja vam to tvrdim s ovog časnog mjesta. Ovdje su naši branitelji, general Sačić, ima ovdje branitelja i u vladajućoj stranici i u oporbenim koji su branili ovu zemlju, a naši očevi su se borili da bi mi bili slobodni. Tko god želi neka se cijepi svaki ponedjeljak, petak, subotu, nemam apsolutno protiv toga ništa, ali nas nitko neće tjerat na ništa [[Upadica: Hvala.]] Slobodni smo ljudi.
Nema je. Drugi g. Davor Dretar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani g. predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege i hrvatska javnosti. Petak je i kao što je i red petkom da se malo osvrnemo unatrag. Za početak tjedan nam je počeo još jednom svađom, svađom koja na najbolji način podsjeća na onu kad se Barica i Štefica posvađaju oko toga čija je kokoš koja je izletila iz jednoga dvorišća u drugo. Ovoga puta umjesto koke instalirali su nam udbaše Perkovića i Mustača i naravno sve je to vrlo brzo zakipjelo, sve je to brzo eksplodiralo, došlo je na naslovne stranice svih televizijskih emisija, novina, portala, svi su krenuli o tome raspravljati, mnogo se zubi izbrusilo i ovdje u HS treba li pomilovati, tko je to uopće izmislio, tko je i zašto i kako instrumentalizirao ovu temu i moramo priznati još jednom uspjelo im je. Bez daljnjega cijeloga ovoga tjedna priča se ne samo po portalima, ne samo po saboru, nego i po vladi, pa i po cijeloj Hrvatskoj o tome od ponedjeljka do danas gotovo da nigdje nismo vidjeli ono najbitnije koliko je poskupjela hrana, znate li da se litra ulja približava iznosu od 20 kuna dame i gospodo, rastu nam cijene mesa, rastu nam cijene osnovnih životnih namirnica, sve nam nezaustavljivo raste kao da smo cijenama dali viagru osim naravno naših plaća koje ozbiljno pate od erektilne disfunkcije, ne rastu, stoje i sve su manje i manje i sve manje za njih kupiti možemo. Rast cijena mineralnih gnojiva, rast cijena zaštitnih sredstava i sjemena vodi nas u najskuplju sjetvu u povijesti Hrvatske. To su priče oko kojih se mi moramo brinuti, a priče oko toga hoće li neko nekoga pomilovati i za što će ga pomilovati stvarno bi trebali ostaviti nekim drugim nadajmo se iskreno daleko prošlim vremenima. Ovoga smo tjedna svi zajedno svjedočili još jednom aktualnom satu na početku sjednice HS, na otvoreno pismo našega zastupnika Mlinarića koji je još jednom pozvao premijera Plenkovića pred cijelom hrvatskom javnošću da hitno pokrene međudržavne sudske tužbe za ratnu odštetu od strane agresora Republike Srbije u Domovinskom ratu, g. premijer je rekao pročitat ću, pa ću se očitovati. Niti jedne jedine riječi odgovora, no bez brige, nećemo mi to ostaviti da lebdi u zraku. Podsjetit ću još jednom na jedan dio otvorenog pisma našeg zastupnika Mlinarića, 30.g. nakon rata svoje mrtve civile i svoje mrtve branitelje još uvijek vadimo sa smetlišta poput onih iz Bobote i Petrovačke doli, ali i dalje nemamo adekvatnu međunarodnu presudu koja će nedvojbeno definirati i u udžbenike povijesti jednom zauvijek zapečatiti tko je bio agresor, a tko žrtva u Domovinskom ratu. Onda smo se u četvrtak ovdje posvetili raspravi o novome Zakonu o poljoprivrednom zemljištu koji ako ništa drugo dokazuje silovitu upornost i ustrajnost svih vlada koje su vodile ovu zemlju otkad je ona nastala. Više ni sam ne znam nabrojati po koji smo put donijeli novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu i po koji smo puta ovdje opet raspravljali o činjenici da taj zakon ne valja, da je neprovediv i da apsolutno ništa novoga, a kamoli dobroga ne donosi hrvatskom poljoprivredniku. Svaki seljak svojim gazdinstvom upravlja bolje nego što Vlada RH upravlja Hrvatskom državom. Ne zaboravimo, dok ne postavimo čovjeka, poljoprivrednika, ratara, seljaka, stočara na prvo mjesto i da zakon prilagodimo njemu ili njoj i njihovim potrebama nećemo ovdje donošenjem raznoraznih zakonskih odredbi i izmjena napraviti apsolutno ništa. Čovjeka poljoprivrednika na prvo mjesto pa će onda i Hrvatska i njezina poljoprivreda biti na prvome mjestu. U zadnjih 30 sekundi još ću samo jednom podsjetiti na situaciju u gradu Slatini gdje su nas bivše kolege iz vlasti optužile da ne rezonski i ne transparentno poslujemo gradskim sredstvima, no podsjetit ću ja njih na zahtjev i prijedlog našeg zastupnika Spajića i gradonačelnika Ostrošića, Slatina je svoj proračun učinila 100% vidljivim svima koji žele uvid u stanje gradske blagajne, pa vi koji ste bili na vlasti što to niste učinili dok ste bili na vlasti? Hvala vam lijepa i svima ugodan vikend.
Iznošenje stajališta Kluba zastupnika HSS-a i Radničke fronte
Dobar dan svima. Danas je dakle 77 godina od proboja logoraša Logora Jasenovac ogromnog ustaškog zločina u koncentracijskom logoru za istrebljenje u NDH. To je posljedica genocidne politike prema Srbima, Židovima, Romima i komunistima. Radnička fronta danas nije odlučila biti u Jasenovcu sa službenim protokolom djelomično i kako se ne bismo stavili u svrhu vladinog i Plenkovićeve politike i na taj način legitimirali politiku koja dozvoljava da se u Splitu na ustaškom derneku NDH proglašava zemljom NDH proglašava dale pravim porijeklom ove zemlje, no i zato da ne sudjelujemo u tom spektaklu koji je uistinu koliko sada pratim stavio fokus na sve osim na žrtve i osim na antifašizam koji je zaslužan za obranu od takvog zločinačkog režima. No pravo pitanje gdje uopće danas govoriti o antifašizmu? Da li u ovom saboru u kojem predsjednik sabora Jandroković na Dan sjećanja žrtava Holokausta zaboravi spomenuti Jasenovac, znači zaboravi spomenuti naše žrtve, znači žrtve Židove, Srbe, Rome i komuniste ili u našem ovom saboru gdje na Odboru za ratne veterane se govori o partizanskim zločinima protiv hrvatskog naroda, gdje se govori o partizanima kao dokazanim ratnim zločincima i laže da je crvena zvijezda u Europi zabranjena. Naravno na kraju se spominje evo ovdje kolega iz Odbora za ratne veterane uvije standardno da je Tito bio zločinac jel. Gdje bismo uopće danas govorili o antifašizmu? Možda u Dotrščini znači što je bilo i prijedlog RF-a da se Dotrščina obnovi u Zagrebu, mjestu strijeljanja stanovništva zagrebačkog stanovništva koje se oduprijelo okupaciji kvislinškoj NDH, ali stvarno danas je dobro pitanje gdje uopće govoriti o tom antifašizmu. Zato sam i pitala predsjedavajućeg da li je bio u Jasenovcu ili tek ide. Povjerenstvo znači za istraživanje, uređenje i održavanje vojnih groblja recimo je isto jedno pitanje u kojemu imamo člana udruge koja je po svojem iskazu Udruge hrvatski domobran uništavala antifašističke spomenike. I nije samo riječ o tome da se zabrani „Za dom spremni“, iako ovim putem pozivam sve udruge antifašističke i one koje su antifašističke organizacije da se udruže po tom pitanju, ali uistinu nije samo riječ o zabrani „Za dom spremni“ znači pozdrava koji na neki način legitimira sam predstavnik ove vlade, znači izaslanik ove vlade odnosno jedno ministra Medveda u Splitu već je uistinu riječ o revizionizmu povijesnom koji ima kod nas, ali i u Europi tendenciju da se žrtve i zločinci poistovjećuju. Kod nas ustaše i partizani, znači proglašavaju se istima, ono što je RF-u uvijek neka distinkcija u odnosu na taj građanski antifašizam je naglašavanje i isticanje ekonomske dimenzije cijelog problema. Znači zašto se uopće danas u ovom povijesnom periodu u ovakvoj konstelaciji povijesti govori o ustašama i partizanima nacistima s jedne strane i komunistima s druge strane, zašto se te uopće bitke danas vode mnogi će i povjesničari i antifašisti upozoriti na ekonomski aspekt odnosno na potrebu da se oni koji napadaju antifašizam, oni koji napadaju komunizam, oni koji napadaju i real postojeće socijalističke eksperimente kod nas zapravo suprotstave bilo kakvoj ideji boljeg, pravednijeg društva, društva solidarnosti, društva jednakosti. I to je ono što danas antifašisti trebaju braniti, za to se danas isplati boriti, to je ideja i vizija društva koji su imali i ovi ljudi eto koji su stradali od te NDHazije jer su se borili za neko pravednije društvo. Stoga pozivam sve antifašističke udruge još jednom i sve antifašiste da se ujedine ali protiv povijesnog revizionizma kojeg smatramo opasnim.
Hvala lijepa. Prije nego što vam dajem riječ g. Sačiću, samo da odgovorim gđi. Peović, g. Radin ide u Jasenovac u četvrtak sa židovskom zajednicom, a ovaj, a danas je ovdje da daje vama riječ, ali s duhom je u Jasenovcu i danas, izvolite g. Sačić, povreda Poslovnika.
Tako je poštovani predsjedavajući, ulažem povredu Poslovnika na govor, skandalozan govor naše kolegice Peović i to u ime hrvatskog naroda, nasljednika i političkih i pravnih, bioloških, koji su u stotinama tisuća pobijeni od strane ruku partizanske vojske pod vodstvom Tita, a gđa. Peović je u sukobu i sa Ustavom RH, Deklaracijom ovog Sabora, o osudi zločina komunizma [[Upadica: Hvala lijepa. Hvala.]] i najvažnije [[Upadica: G. Sačić, hvala.]] Europskom rezolucijom koja izjednačava [[Upadica: Imate opomenu jer je …]] zločine nacizma [[Upadica: … bila, jer je …]] komunizma i totalitarizma. Hvala vam lijepo.
Ne, ne, nemojte mi se zahvaliti za opomenu, opomena je prekršaj. Ne zahvaljuje se na prekršaju. ... [[Upadica se ne čuje.]] Je, opomena jer je replika. Ne ulazim ja u razloge, u sadržaj, bila je replika, je l' da? Gđa. Peović. Tko, a? G. Miletić, izvolite, povreda Poslovnika.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče HS-a, čl. 238, vjerujem da će i u hrvatskom parlamentu u budućnosti unatoč legitimitetu, demokraciji, da dolaze oni zastupnici koje hrvatski narod bira, ipak biti svi oni koji će jasno suditi i prema i svim europskih rezolucijama komunističke zločine, kao što trebamo osuditi i nacističke i fašističke. Svaki taj ... [[Govornik se ne razumije.]] svaku tu zlikovačku ideologiju, a reći hvala i slava hrvatskim braniteljima i stvorenoj državi '91. g [[Upadica: Hvala vam lijepa, hvala.]] jer tu je nastala hrvatska država.
Bila je, hvala, rekli ste svoje. Bila je replika, imate opomenu [[Upadica: Da, 238., …]] /nerazumljivo/... čekajte, samo malo. Gđa. Peović, povreda Poslovnika.
Da, 238 i ovaj put stvarno ću reći da je sam Poslovnik, znači povreda Poslovnika bi uistinu trebali služiti upravo za ovakve situacije, znači tamo izrijekom stoji da se treba upozoriti zastupnike i zastupnice kada govore stvari koje nisu korektne, znači između ostalog, ovdje vidimo i mislim, nažalost evo to se uvijek ponavlja, kolegu Sačića koji na govoru antifašistima govori o nekakvim zločinima i koji uporno znači odbija [[Upadica: Hvala lijepa. Vrijeme. Povreda…]] govoriti o onome o čemu smo ovdje, mislim da se sve izloži.
Povreda Poslovnika jer, Poslovnik ne predviđa to, to je, dok ne predviđa, moram vam dati opomenu i vama, svima iz istih razloga, bila je, bila je replika. Opa, g. Marin Miletić, iznošenje stajališta i kluba zastupnika Mosta. A, još jedna. Dobro. G. Rade Šimičević, nisam vidio, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Povrijeđen je čl. 238, kolegica izjednačava partizane i ustaše, što nikako nije točno, ali ona zapravo zaboravlja izjednačiti žrtvu, znači toliko je nedužnih ljudi pobijeno, ne zato što su bili u bilo kojoj vojsci nego zato što su bili samo Hrvati.
Opomena zato što je bila replika, zaustavimo se ovdje. G. Miletić, izvolite. Ha, moram dat, povreda Poslovnika, izvolite ovaj, gđa. Peović.
Pa da, samo zbog onih koji ovo gledaju. Ovakve reakcije na dan znači 77 godina proboja jasenovačkih žrtvi, znači žrtvi „Endehazije“, ovakva reakcija, znači pozivati, dizati povrede Poslovnika, to bi uistinu trebalo i, to bi vjerojatno naše sjednice na neki način učinilo smislenim s obzirom na povredu Poslovnika, svaki puta reagirati predsjedavajućim. I apeliram na vas da svaki put reagirate, [[Upadica: Opomena, opomena.]] jer ovo nije u redu, znači nemojte, [[Upadica: Opomena, ...]] nerazumljivo/..., molim vas./... vi ste protiv, [[Upadica: Molim vas. Oprostite.]] vi se ne držite hrvatskog Ustava.
Morat ću vam oduzeti riječ. Opomena iz dva razloga. Prvi razlog, niste se pozvali na nikakav čl. Poslovnika, a drugi razlog, bila je replika. Uf. I na taj dan bismo mogli svi zajedno ovaj, zapravo izbjegnuti takve konfrontacije. G. Marin Miletić, izvolite. Molim? Tko? Pa .../nerazumljivo/... mislim, što hoćete da vam kažem? Ne, ne, izvolite, oćete, povlačite? Odustajete? I vi odustajete? Ne, ne odustajete.
238 i reći ću samo…
... [[Upadica se ne čuje.]] Ne, molim, molim, molim vas [[Upadica: Na ono što je rečeno.]] izvolite, gđa. Peović, izvolite.
G. Bukarica, na ono što je prethodno rečeno imam pravo dignuti povredu Poslovnika. ... [[Upadica se ne čuje.]]
Imate... ... [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Pa dižem povredu Poslovnika na sebe. Ok.]] Ne predviđa Poslovnik to. Može, može.
Na ono što je rek'o predsjedavajući. G. Bukarica, ja imam pravo dignuti povredu Poslovnika na ono što je predsjedavajući rekao.
Ajde počnite pa da vidimo, počnite, pa da vidimo. Izvolite.
Hvala. Znači upravo sam htjela reagirati, 238, na ono što ste vi, predsjedavajući ovdje rekli [[Upadica: Je l' da?]] Da se u ovoj situaciji možda ne bi trebalo razviti rasprava [[Upadica: Da.]] nego imati pijetet prema žrtvama [[Upadica: Da.]] Ali nažalost to se može učiniti samo ukoliko mi o tome šutimo. Ja se, [[Upadica: Ali, vi ju nastavljate…]] ja se nadam da vam je to jasno.
… pa dobivate, vi ju nastavljate pa uz svo dužno poštovanje, oduzimam vam riječ sa 3. opomenom [[Upadica: Sasvim u redu, ali samo uzmite u obzir…]] Ne, oduzimam vam riječ. Oduzimam vam riječ .../nerazumljivo/ [[Upadica: … da se moglo samo šutiti o tome da nije bilo rasprave.]] Oduzimam vam riječ s 3. opomenom i možete ostati unutra naravno koliko hoćete. G. Miletić, nadajmo se da ćemo ovaj, biti .../Govornik govori talijanskim jezikom./... I sada idemo na prvu točku: - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji, drugo čitanje, P.Z.E. br. 243. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Državni tajnik Juro Martinović iz Ministarstva pravosuđa i uprave je s nama, želi? Dobar dan, izvolite.
Potpredsjedniče HS, poštovane zastupnice i zastupnici. Izmjenama i dopunama Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji u nacionalnom zakonodavstvu implementira se Europska direktiva o razmjeni podataka o državljanima trećih zemalja europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije, te Uredba o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđenim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva za dopunu europskog informacijskog sustava kaznene evidencije. Implementacijom ovih propisa uspostavit će se centralizirana baza podataka o identitetu osoba koje su osuđene zbog kaznenog djela u državi članici EU, a državljani su trećih zemalja ili su osobe s državljanstvom. Ta će baza podataka obuhvaćati i biometrijske podatke, dakle otiske prstiju, eventualno i prikaz lica kako bi se osigurala brza i sigurna identifikacija takvih osoba. Također stvara se pretpostavka za interoperabilnost kaznene evidencije s drugim EU bazama podataka o identitetu osoba. Primarno je to baza podataka Europskog sustava za putovanja, sustava za granice i viznog sustava. Ovim zakonskim prijedlogom dodatno se uređuje pitanje regulacije ovlaštenika na podatke iz kaznene evidencije nadležnim tijelima iz područja socijalne politike, osigurava se pravo za korištenjem podataka iz kaznene evidencije u postupcima vezanim uz zaštitu prava i interesa djeteta. Sudovima se omogućava zakonska osnova za uvid u kaznenu evidenciju i izvan kaznenog progona u prekršajnim postupcima kada je riječ o prekršajima s elementima nasilja ili prekršajima tako teškim da se za njih može izreći kazna zatvora. Primjerice to su prekršaji o nasilju u obitelji, prekršaji protiv javnog reda i mira, zlouporabe opojnih droga ili izazivanje nereda na sportskim natjecanjima. Uz to sudovima se omogućava i uvid u kaznenu evidenciju i u građanskim stvarima obiteljsko pravne zaštite. Poslodavcima koji obavljaju djelatnost s redovitim kontaktima s djecom ukoliko to nije regulirano posebnim propisima omogućuje se traženje izdavanja posebnog uvjerenja o podacima iz kaznene evidencije. Time će se povećati zaštita djece od seksualnog zlostavljanja i iskorištavanja. Izmjenama i dopunama zakona osigurat će se kvalitetnija pravosudna suradnja nadležnih tijela EU i povećati zaštita prava interesa djeteta, te poboljšati pravna zaštita u građanskim predmetima iz obiteljskog prava. Hvala vam na pozornosti.
Hvala. Imate dvije replike, g. Dretar prva replika.
Hvala vam lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani g. Martinović, jedno samo tehničko malo pitanje. Nalazimo se trenutno usred ruske agresije na Ukrajinu i nedavno sam se i ja vratio iz Ukrajine i vidio sam na granici, naročito ukrajinsko-mađarskoj, probleme jer su mađarski carinici od svih ljudi koje smo vozili uzimali biometrijske podatke odnosno otiske prstiju i fotografirali su ih. Ista se stvar ponovila i kada smo iz Mađarske ulazili u Hrvatsku jednaku stvar radili su nam odnosno tražili su da se učini i hrvatski carinici odnosno službe na graničnom prijelazu, a evo u svijetlu ovog današnjeg zakona o kojem pričamo čisto da vas upitam postoji li mogućnost prilikom ulaska u Hrvatsku odnosno bilo koju zemlju koja je članica EU provjere da li su te osobe u kakvoj kaznenoj evidenciji osobe koje ulaze u Hrvatsku iz tzv. treće zemlje? Hvala vam lijepo, odnosno provodi se uopće takva … [[Govornik se ne razumije]]
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa. Dakle, mi smo prije ulaska u EU imali svoju bazu podataka u kojoj smo vodili evidenciju o kaznenoj i prekršajno kažnjenim osobama državljanima RH. Ulaskom u EU dakle došli smo u poziciju da od svih država članica dobivamo podatke o kaznenoj i prekršajnoj kažnjivosti pravomoćnoj u drugim članicama za naše državljane i naravno imamo jedan veoma uređen kvalitetan informacijski sustav gdje razmjenjujemo brze podatke sa svim državama članicama o podacima iz naše baze i obrnuto. Dakle, mi nemamo podatke o državljanima trećih država i oni naravno i ne mogu biti dio našeg sustava. Sada ovim zakonom mi poboljšavamo naš sustav i primarno iz sigurnosnih razloga tako da ćemo imati bazu podataka državljana trećih država, dakle izvan EU i ljudi bez državljanstva koji su osuđeni u okviru EU i time ćemo na neki stanovit način dići kvalitetu sigurnosti u okviru EU.
Hvala. Gospodin Mažar.
Hvala lijepo predsjedavajući. Poštovani državni tajniče s obzirom da je pred nama drugo čitanje konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama zakona došlo je i do nekih promjena s obzirom na prvo čitanje odnosno vi kao predlagatelj ste uvažili odrađena mišljenja i primjedbe na ovaj konačni prijedlog zakona pa tako između ostaloga osim vezano za rokove rehabilitacije dana je novina prije svega tijelima javne vlasti da putem elektronskog pristupa mogu dolaziti do podataka iz kaznene evidencije konkretno prije svega mislim vezano i za procese javne nabave kada je taj upit u velikom broju, ali isto tako je dano i pravnim i fizičkim osobama kada za sebe traže podatke iz kaznene evidencije da mogu pristupiti to putem sustava e-građani. Pa evo ja prije svega pozdravljam i te novine koje su stavljene u konačni prijedlog jer time se svakako ubrzava cjelokupni proces.
Hvala. Odgovor.
Hvala vam lijepa ja bih rekao na ovoj konstataciji, pa naravno ovaj zakon nakon ove, ovog zahvata ovoga dakle ove intervencije u njegov tekst će sigurno biti puno kvalitetniji i puno funkcionalniji. Dakle, on u prvom redu se kroz njega se vodi nešto što u civilizacijama jasno i postoji od kad je civilizacija, dakle od kad je ustanovljeno su razno razna suđenja onda bila, pravni poredci za činjenicu osuđivanosti veže, vežu određene pravne posljedice. Te posljedice mogu ići u sferu nemogućnosti zapošljavanja, nemogućnost političkog angažiranja i mnoge druge jel. Dakle, kvalitetna evidencija je to što ćemo sada imati i naravno kvalitetnija komunikacija u okviru država članica. Naravno, važno je za sigurnost onih društvenih vrednota koje mi štitimo kroz kazneno zakonodavstvo da imamo podatke o osuđivanim osobama kako bi ih spriječili da dođu do nekih pozicija koje će ih ponovno učiniti kriminalcima ili kako bi spriječili da naprave štetu posebno štićenim kategorijama, a u ovom slučaju su to najčešće smo se nekako fokusirali na djecu.
Hvala, nemate više replika. Žele li predstavnici odbora, izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu i molim, otvaram raspravu i počnemo sa klubovima prvi je Klub zastupnika Socijaldemokrati i gospođa Katica Glamuzina. Nema je, gubi pravo. Drugi gospodin Davor Dretar kao što znamo, kao što znamo ovdje je, Klub zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Mene nije teško vidjeti.
Ma, u formi ste.
Uvijek, hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani gospodine državni tajniče, kolegice i kolege, ovaj zakon kako što, kao što nam je rekao i poštovani gospodin Martinović svakako doprinosi povećanju sigurnosti kako naših građana ovdje tako i onih koji će kretati odnosno odlaziti u zemlje EU pa i treće zemlje. Nakon prvoga čitanja vidjeli smo da evo ovdje u drugom čitanju načelno gotovo sve isto, pa eto i Klub Domovinskog pokreta svakako će podržati ove zakonske izmjene odnosno uvođenja usklađivanja sa EU. Posebno naravno pozdravljamo činjenicu da će ti podaci biti brže i lakše dostupni putem uvođenja u elektronske pristupe podacima kaznenih evidencija. Svakako još jednom kažem nalazimo se u trenutcima ruske agresije na Ukrajinu, činjenice da je već više milijuna ljudi napustilo Ukrajinu, neki od njih svoje su odredište, trenutno odredište našli u Hrvatskoj i svakako da Hrvatska kao država treba voditi brigu o tome tko ulazi u našu zemlju. Naravno ovoga trenutka ulaze nam ti jadni ljudi, ti Ukrajinci i Ukrajinke, njihova dječica i starci, ali znamo i sami da nam preko istočnih granica dolaze izbjeglice iz drugih zemalja i sigurnost Hrvatske kao države i sigurnost hrvatskih građana ne smije imati apsolutno nikakav prioritet odnosno mora nam apsolutno biti na prvome mjestu. Svakako ćemo podržati ove zakonske izmjene i zahvaljujem se na vremenu.
Hvala. Gospodin Nikola Mažar će zastupat stavove Kluba zastupnika HDZ-a. Upalite, izvolite.
Hvala lijepa predsjedavajući. Poštovani državni tajniče gospodine Martinović sa suradnicom, cijenjene kolegice i kolege saborski zastupnici, kao što smo čuli pred nama je u drugom čitanju Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji. Svi pravni poredci imaju kao pravnu posljedicu pravomoćno osuđenih osoba obvezu vođenja kaznene evidencije putem nadležnih tijela. Kod nas je to nadležnost resornoga Ministarstva pravosuđa i uprave i mi smo kao država i prije ulaska u punopravno članstvo EU imali evidenciju o pravomoćno osuđenim osobama kroz prekršajne i kazneni postupak i koristili te podatke za potrebe nacionalnoga zakonodavstva. Ulaskom RH u punopravno članstvo EU ta se obveza proširila jer RH sada razmjenjuje podatke sa svim članicama EU o kaznenoj i prekršajnoj evidenciji. Iz toga razloga ovim konačnim prijedlogom zakona uređuje se ustrojstvo i vođenje kaznene evidencije, regulira dostupnost, davanje i brisanje podataka iz kaznene evidencije, određuje Institut rehabilitacije i propisuju rokovi za nastupanje rehabilitacije osuđenih osoba. Izmjene i dopunama Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji prvenstveno polazi iz razloga što se na području međunarodne razmjene podataka iz kaznenih evidencija u EU stvoren novi dopunjeni zakonodavni okvir koji omogućuje sigurniju identifikaciju osuđenih i traženih osoba državljana trećih zemalja i uspješniju i kvalitetniju borbu protiv međunarodnoga terorizma. Ovime se proširuju i elektronički alati u razmjeni podataka o kažnjavanosti na području EU i uspostavlja centralizirana baza podataka o identitetu osoba koje su osuđene zbog kaznenih djela u državi članici EU, a državljani su trećih zemalja ili su osobe bez državljanstva. Svakako je pozitivno da će baza podataka obuhvaćati i biometrijske podatke, otiske prstiju i eventualno i prikaz lica kako bi se osigurala sigurna i brza identifikacija osuđenih osoba. Time se ujedno stvara i pretpostavka za interoperabilnost kaznene evidencije s drugim EU bazama podataka o identitetu osoba, što za posljedicu ima povećanje unutarnje sigurnosti granica, ranijom kontrolom putnika bez vize prije nego što stignu na teritorij EU. Isto tako poboljšava se i sustav zaštite vanjskih granica od nezakonitih migracija i poboljšava se sustav razmjene podataka o izdanim vizama. Slijedom navedenoga RH ispunit će ne samo obvezu učinkovite razmjene podataka iz kaznene evidencije s drugim državama članicama EU nego će prije svega podignuti sigurnost svojih građana, ali i građana cijele EU. Iz pozicije i perspektive RH navedene izmjene zakona važne su za vizni režim, ali i za ulazak RH u šengenski prostor, te time ove izmjene i dopune zakona imaju dodatnu važnost za implementaciju u nacionalno zakonodavstvo RH. Pozdravljamo prijedloge i mišljenja koja je predlagatelj usvojio između dva čitanja u odnosu na tekst prijedloga zakona koji je bio u prvome čitanju, pa je tako uvedena novina da se tijelima javne vlasti kada postupaju po posebnim zakonima omogući elektronski pristup podacima iz kaznene evidencije u slučajevima kada se radi o izrazito velikom broju zahtjeva za provjerom u kaznenoj evidenciji uključivo i provjere u postupcima javne nabave koji se objektivno ne mogu izvršiti bez korištenja brze elektroničke tehnologije. Dopunjena je i odredba u čl. 14. st. 3. gdje se omogućava da osoba fizička ili pravna kada po zakonu ima pravo za sebe tražiti i dobiti potvrdu iz kaznene evidencije može to učiniti i preko sustava e-građanin. Dodan je i novi čl. 9. iz razloga što je uočeno da neke rokove za rehabilitaciju koji određuje pravni Institut rehabilitacije treba drugačije odrediti, a isto tako neke i po prvi puta izrijekom propisati. Također kako su u primjeni zakona uočene određene dvojbe i nedovoljna regulacija ovlaštenika na podatke iz kaznene evidencije i procedure pribavljanja podataka pristupilo se i njihovim izmjenama i dopunama, te se propisuje da ministarstvo nadležno za područje pravosuđa osigurava sudovima i državnim odvjetništvima neposredan pristup podacima upisanim u kaznenu evidenciju u odnosu na osobu za koju je započeo kazneni progon ili se vodi prekršajni postupak za prekršaj s elementima nasilja ili prekršaj za koji se može izreći kazna zatvora. Iznimno je važno da se neposredan pristup podacima iz kaznene evidencije osigurava određenim nadležnim tijelima naročito u području socijalne politike i sudovima u području obiteljsko pravne zaštite vezano uz zaštitu prava i interesa djece, a što je tijekom e-savjetovanja pozdravio i pohvalio kao značajan i bitan iskorak i Ured pravobraniteljice za djecu. Također pozdravljamo i izmjene odredbi kojima će se sudovima omogućiti zakonska osnova za uvid u kaznenu evidenciju i izvan kaznenoga progona u građanskim stvarima obiteljsko pravne zaštite najčešće vezane uz zaštitu prava i interesa djece, ali isto tako i za djela nasilja ili prekršajima toliko teškima da se može izreći kazna zatvora, a radi se najčešće o prekršajima nasilja u obitelji, prekršajima protiv javnog reda i mira, zlouporabe opojnih droga ili izazivanja nereda na natjecateljskim stadionima. Zaključno, cilj ovoga konačnog prijedloga zakona je osigurati kvalitetnu pravosudnu suradnju nadležnih tijela EU, te osigurati mehanizme za bolju zaštitu prava i interesa djece uz poboljšanje pravne zaštite u građanskim predmetima iz obiteljskoga prava kroz dodatno osiguravanje prava tijelima socijalne skrbi da koriste podatke iz kaznene evidencije kada je riječ o zaštiti prava i interesa djeteta, omogućavanje sudovima uvida u kaznenu evidenciju i izvan kaznenoga progona, ali isto tako i omogućavanje poslodavcima čiji zaposlenici rade s djecom traženja izdavanja posebnog uvjerenja o podacima iz kaznene evidencije. Iz svega gora navedenoga Klub HDZ-a će prihvatit predloženi Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravnim posljedicama osude, kaznenoj evidenciji i rehabilitaciji. Zahvaljujem na pažnji.
Hvala i vama. Ispred Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govorit će uvaženi zastupnik Željko Sačić, izvolite, dobar dan.
Poštovani predsjedavajući, tajnici i tajnice, kolegice i kolege i hrvatska javnosti. Evo mi smo pozorno pročitali sadržaj ovog prijedloga zakona konačnog zakona i utvrdili da je evidentan napredak u odnosu na postojeće pravno stanje. Svakako kao klub ćemo podržati taj, sve te prijedloge. Baš smo i uvodno iznenađeni da ste implementirali sve te dosege pravne koje vam je sugeriralo Europsko vijeće, Europska komisija koje poboljšavaju komunikaciju međunarodnih pravnih tijela osobito tijela u EU u pogledu razmjene podataka o osudama odnosno rehabilitaciji ljudi koji su bili u kažnjeni pravomoćno i koji su imali eto tako svoje životne probleme ali su se zatekli na području ne domicilne nego države članice EU, dapače kao regulira se ovdje jednim člankom i značajno poboljšava komunikacija pravosudnih tijela u vezi kaznenih evidencija državljana trećih država koji nisu članice EU. Sve to skupa omogućava daleko efikasniji sustav kaznenog progona odnosno samog procesa suđenja. Tim osobama najvažnije je da u ranoj fazi kaznenih postupaka i sudovi i državno odvjetništvo mogu direktno imati uvid u kaznene evidencije što dosada nije bio slučaj, osobito oko prekršaja. I najvažnije je zapravo za nas u zaštiti djece od seksualnih predatora što se sad na razini EU itekako dobro i bolje prati nego na, na prethodnoj razini. Dakle, sve u svemu približavamo se tom, tom standardu sve, sve brže razmjene podataka oko, iz kaznenih evidencija koje pak mogu imati implikacije na smanjenje stope kriminala, na učinkovitije kažnjavanje i progon svih počinitelja kaznenih djela i na zabranu pristupa određenim, određenim, izvršavanje određenih poslova ljudi koji su se ogriješili o pravni sustav pojedine države, a ustav i zakon predviđa točno uvjete što takvih ljudi u procesu rehabilitacije što im ne smije biti dostupno. To je dobro, to je jedna korisna unifikacija i na kraju samo bi rekao da još i više komunicirate s hrvatskom javnošću kako teče ovaj proces, formalno pravno započet proces privatno pravnog odnosa Perkovića i Mustača, ali to je druga tema, ali u svakom slučaju hrvatska javnost je jako zainteresirana što vi kao Ministarstvo pravosuđa sad planirate provesti i na tragu toga hoćete li čak stupiti u kontakt sa njemačkim pravosudnim vlastima jer prioritetno oni su donijeli osuđujuću presudu pa smatramo da je najmanji stupanj korektnosti osim kontaktiranja suca izvršenja i kontaktiranje njihovih tijela, njihovih tijela pravosudnih. Eto, hvala vam lijepo.
Gospodin Mišel Jakšić, govorit će ispred Kluba zastupnika SDP-a.
… [[Govornik naknadno uključen.]] poštovane kolegice i kolege zastupnici, dobar dan, lijep pozdrav svima, dakle ono što smo u ime Kluba SDP-a navodili i u raspravama na odboru i kod prvog čitanja, pozdravljamo ove zakonodavne izmjene jer jednostavno smatramo da usklađenje sa svim onim europskim propisima i direktivama je nešto što sigurno naš pravosudni sustav može i treba napraviti boljim. Pogotovo kad uzmemo u obzir koliko je složena tematika o kojoj raspravljamo u ovome zakonu. Svi jako dobro znamo i vidimo to nažalost sada na svoje oči u ovom povijesnom momentu u Ukrajini da sigurnost i uređenoj jednog društva i države je nešto što nema cijenu i da obično shvatimo koliko ta sigurnost i sloboda vrijede tek onda kad nešto takvoga izgubimo, a onda je to teško povratiti. Svi znamo da živimo u globaliziranom svijetu gdje su se apsolutno promijenili i određeni kriteriji i razmjeri i načini vršenja kriminala i organiziranog kriminaliteta, ali svi zajedno nažalost i gledamo puno kriminalnih radnji ili puno takvih postupaka prema djeci, prema slabijima gdje možemo reći da ponekad se čini da ta strahota iz godine u godinu biva sve gora i biva sve teža. I zato i ovakvo povezivanje i razdjeljivanje baza podataka i sve ono što možemo svi zajedno napraviti da bolje zaštitimo sigurnost građana ove zemlje je nešto što definitivno treba podržati, nešto što definitivno treba pozdraviti. I vjerujem da i ono što smo razmijenili između prvog i drugog čitanja u nekim raspravama i što je implementirano i u ovom drugom čitanju zakon još blago popravlja određene stvari da bi sve to što je danas pred nama čim lakše i jednostavnije i kvalitetnije ukalupili u naš pravni sustav i u pravne stečevine koje mi ipak u Hrvatskoj na određenom nivou imamo. Eto, hvala još jedanput svima.
I vama i sada završno ispred Kluba HDZ-a gospođa Marija Jelkovac. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedavajući. Poštovane kolegice i kolege, evo praktički je u ovim rasprava ispred klubova sve rečeno o ovim izmjenama i dopunama zakona. Ja bih na kraju rezimirala da ove izmjene i dopune zakona iako su stvari tehničke naravi jer se radi o usklađivanju sa EU direktivom one ipak donose određene novine koje su značajne. Prije svega to je vođenje evidencije o kažnjavanju državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva i o razmjeni takvih podataka sa državama članicama EU što je vrlo značajno pa i u borbi protiv terorizma. Tako da mislim da je to značajna novina. Isto tako i uvođenje biometrijskih podataka u kaznenoj evidenciji i vođenje istih što također pridonosi kvalitetnijoj borbi protiv terorizma ali isto tako i olakšava posao svim tijelima koji se bave progonom osoba koje su počinile kaznena djela. Ono što je također značajno to je da se omogućuje uvid prekršajnim, pa i građanskim sudovima da u svojim postupcima direktno imaju uvid u one dijelove evidencije kažnjavanja i to u onim svojim sudskim postupcima kada je to bitno zbog zaštite prava i interesa djeteta ili maloljetnih osoba. Dalje isto tako važno da se, da će se moći iz kaznene evidencije dobiti potvrda preko sustava e-građana, e-građanin što također na neki način olakšava našim građanima i ubrzava postupak dobivanja takve jedne potvrde. Također što se tiče rokova rehabilitacije o kojima ovaj zakon također propisuje oni su u prijedlogu, ovom konačnom prijedlogu također skraćeni u onoj situaciji kada je to, uviđeno je da je to potrebno, kada se radi o izrečenoj kazni zatvora u trajanju do 1.g. za maloljetne osobe, pa se skraćuje taj rok rehabilitacije u takovim slučajevima. I ono što je također važno za reć da sve ovo što se ovim zakonom propisuje ide u cilju što boljeg vođenja i kaznene evidencije, ali isto tako i razmjene podataka iz kaznene evidencije između svih zemalja članica EU kako bi ti podaci bili što dostupniji i kako bi države članice mogle na što lakši način doć do tih podataka. Evo mislim da će ovaj konačni prijedlog zakona doprinjeti na taj način ukupnoj i borbi protiv kriminala i protiv teških kriminalnih djela kao što je terorizam, a na taj način doprinjeti i sigurnosti naših građana, a kako smo i država članica EU i sigurnosti svih članica EU. Zahvaljujem. Klub HDZ-a naravno podržava ovakav… [[Govornik se ne razumije]]
Hvala i vama. Meni preostaje da zaključujem raspravu i glasat ćemo kada se steknu uvjeti. Sada jedna mala obavijest, molim vas neka me slušaju i ovi koji gledaju iz svojih kancelarija. Kad završimo s ovom točkom, ili od kuće, kad završimo s ovom točkom dnevnog reda sa slijedećom je da preći ćemo na iznošenje stajališta klubova odmah. - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe, drugo čitanje, P.Z.E. br. 241. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika HS-a. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Državni tajnik g. Silvio Bašić iz Ministarstva zdravstva je s nama, želi li uzeti riječ? Da. Izvolite, dobar dan.
Hvala. Poštovani predsjedavajući, poštovane saborske zastupnice i saborski zastupnici sve vas srdačno pozdravljam. Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe osigurava se provedba Uredbe Europskog parlamenta i vijeća br. 2019/1020 o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda i to u dijelu primjene na predmete opće uporabe. Zakonski prijedlog utvrđuju nadležna tijela za provedbu zakona, Ministarstvo zdravstva i državni inspektorat, te definira njihove zadaće i obveze. Nadalje, navedeni prijedlog jasno definira pojmove u smislu zakona i proširuje pojmovnik s novim pojmovima kao što su materijali i predmeti koji dolaze u dodir s vodom za ljudsku potrošnju, proizvod koji predstavlja rizik, proizvod koji predstavlja ozbiljan rizik, krajnji korisnik, opoziv, povlačenje, pružatelj usluga provođenja narudžbi, sljedivost proizvoda, te dobra proizvođačka praksa. Isto tako zakonski prijedlog poradi zaštite zdravlja ljudi detaljnije uređuje opće uvjete koje moraju ispunjavati predmeti opće uporabe i to na način da na tržište smije staviti samo zdravstveno ispravan odnosno sukladan predmet opće uporabe, ali ispravan glede senzoričkih svojstava, vrste i sadržaja štetnih tvari, obavijesti o proizvodu, namjene, sastava i mikrobiološke ispravnosti, a koji ne može prouzročiti štetne utjecaje na zdravlje ljudi i okoliša. Nadalje, svi subjekti u poslovanju s predmetima opće uporabe koji su odgovorni za stavljanje takvih proizvoda na tržište dužni su provjeriti podliježe li predmet opće uporabe obveze, obvezi izrade EU izjave o sukladnosti ili tehničkoj dokumentaciji. Također na tržištu RH mogu se staviti samo oni predmeti opće uporabe koji imaju istaknutu obavijest o proizvodu odnosno deklaraciju i podatke o sastavu i jasno navedenu namjenu proizvoda osim u slučaju ako je namjena proizvoda razvidna iz njegovog izgleda i istaknuto upozorenje za sigurnu primjenu proizvoda. Zakonski prijedlog propisuje zabranu označavanja, reklamiranja i prezentiranja predmeta opće uporabe na način koji potrošače može dovesti u zabludu glede stvarnog sastava, svojstava i namjena predmeta opće uporabe. Isto tako definira odredbu kako se istima ne smije propisivati ljekovita svojstva, prevencija, terapija i/ili liječenje bolesti. Također zabranjuje se reklamiranje pribora za pušenje. Vezano uz provođenje sustava kontrole, a koje obuhvaća nadzor nad proizvodnjom i stavljanjem na tržište predmeta opće uporabe zakonski prijedlog propisuje da subjekt u poslovanju s predmetima opće uporabe obavještava nadležno inspekcijsko tijelo u roku od 72 sata otkada sazna ili opravdano posumnja da je proizveo ili stavio na tržište predmete opće uporabe koji ne udovoljava zahtjevima zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti te osigurava povlačenje takvih proizvoda s tržišta i krajnjih potrošača. Isto tako zakonski prijedlog proširuje ovlasti nadležnog inspekcijskog tijela u obavljanju nadzora tržišta radi provjere zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti predmeta opće uporabe na način da nadležni inspektorat ima pravo kupovati proizvode na internetu pod tajnim identitetom te ih dati na ispitivanje u ovlašteni laboratorij za potrebe inspekcijskih nadzora i službenik kontrola. U cilju učinkovitijeg praćenja zdravstvene ispravnosti predmeta opće uporabe na tržištu RH ovaj zakonski prijedlog definira nadležnost Državnog inspektorata za izradu i provedbu programa monitoringa predmeta opće uporabe temeljem procjene općeg rizika u skladu s uredbom Europskog parlamenta i vijeća broj 2019/1020 kao i prema propisima koje uređuje službene kontrole hrane. Također, zakonski prijedlog uređuje odredbe kojima su ovlašteni laboratoriji dužni Državom inspektoratu kao tijelu za nadzor tržišta uz svaki ispitni izvještaj prema kojem je uzorak predmeta opće uporabe zdravstveno neispravan odnosno nesukladan izraditi i procjenu rizika za taj proizvod. Ujedno predloženi zakonski prijedlog propisuje da granični inspektor Državnog inspektora obavlja nadzor nad sanitarno tehničkim i higijenskim uvjetima skladištenja predmeta opće uporabe u postupku odobravanja carinskih skladišta te o istom izdanje potvrde o ispunjavanju propisanih uvjeta. Isto tako, zakonski prijedlog utvrđuje da granični inspektor Državnog inspektorata neće dopustiti puštanje predmeta opće uporabe u slobodni promet u slučaju utvrđivanja zdravstvene neispravnosti proizvoda, a uvoznik ima rok od 4 dana za usklađivanje utvrđenih nedostataka. Predloženi zakonski prijedlog dorađuje odredbe u vezi ovlasti nadležnih inspektorata Državnog inspektorata, nadležnih inspektora Državnog inspektorata radi unapređenja postupanja u poduzimanju upravnih i prekršajnih mjera. U konačnom prijedlogu u odnosu na prijedlog zakona propisuje se da obavijest o proizvodu odnosno deklaraciji mora biti na hrvatskom jeziku, izmijenjen je iznos novčane kazne za prekršaj fizičke osobe kao subjekta u poslovanju s predmetima opće uporabe u skladu s odredbom prekršajnog zakona te je tekst dodatno nomotehnički dorađen. Uvažene zastupnice i zastupnici u ime Vlade RH predlažem prihvaćanje Konačnog prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe. Hvala na pažnji.
I vama, imate tri, tri replike. Gospođa Andreja Marić.
Hvala lijepa. Poštovani državni tajniče, evo tu piše u ovom i prvom čitanju i u ovom konačnom čitanju da su tri razine laboratorija, ispitni laboratoriji ovlašteni odnosno referentni laboratoriji, a pitala sam vas na odboru, ali evo čisto i radi naše javnosti da još malo detaljnije objasnite budući da nam je u prvom čitanju bilo rečeno da postoji 26 ovlaštenih laboratorija, vi ste nam na odboru rekli da ih je 9, u prijedlogu zakona piše da je popis tih pravnih osoba na stranicama Ministarstva zdravstva, ja sam se trudila gledati, ja to nisam mogla naći koji je popis tih ovaj laboratorija. Pa evo čisto onda da nam malo pobliže kažete kad je uopće išao taj javni natječaj, na koliko su ugovori sklapani, da li na godinu dana ili kako, malo nam to evo objasnite. Hvala.
Izvolite odgovor.
Pa točno vam je i jedno i drugo. Dakle, svi zavodi za javno zdravstvo mogu raditi takve analize ali na zahtjev proizvođača koji će to platiti. A ovih 9 je službeno akreditirano budući su se javili, budući su dobili akreditaciju temeljem ovaj svojih podnošenja zahtjeva. I samo tih 9 Državni inspektorat, samo tih 9 može ovaj službeno zatražiti analizu proizvoda, ali u svih ovih drugih svi zavod za javno zdravstvo, znači svih tih preostali dio može proizvođač ukoliko on zadovoljava uvjete ili ukoliko će on to platiti o svom trošku. Žao mi je da ste se trudili naći ovaj popis na internetu kad ga nema, on je predviđen, za nije bio, ali upravo stupanjem na snagu ovog zakona će biti javno, javno objavljeno ovaj popis svih tih akreditiranih laboratorija koji se može naravno mijenjati ovisno o podnošenju zahtjeva i sticanju uvjeta. U ovom trenutku ih je 9.
Hvala. Gospodin Hrvoje Šimić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, pa evo u Hrvatskom saboru smo raspravljali i raspravljamo puno o zakonima koji se tiču zdravstvene ispravnosti, sigurnosti, sukladnosti hrane u ovom slučaju o predmetima opće uporabe odnosno predmetima koji pojednostavljeno dolaze u kontakt sa kožom i sluznicom, ali dolaze i u kontakt sa hranom i pićem i izuzetno je bitno sve to skupa izregulirati u skladu sa europskom zakonskom regulativom i doprinijeti daljnjoj sigurnosti hrvatskih građana. Također izuzetno je zanimljivo odnosno i hvale vrijedno spomena da se u obzir uzimaju i proizvodi koji se prodaju na internetu s obzirom da znamo da je Internet prodaja zauzima sve veći udio u ukupnoj trgovini svih tih proizvoda. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Izvolite odgovor.
Hvala. Sve uredbe Europske komisije stupaju na snagu donošenjem, neke uredbe kao što je i ova dozvoljavaju državama članicama da se prilagode posebnim uvjetima u njihovoj zemlji pa smo tako i mi ovim zakonom na neki način doradili ovu uredbu i prilagodili je zahtjevima na našem tržištu. A shodno tome smo posebnu pažnju posvetili upravo proizvodima, ali ne samo konačnim proizvodima nego i sirovinama za daljnju proizvodnju na internetu i upravo sukladno tome smo omogućili ovu kupnju pod tajnim identitetom računajući da će to dodatno osigurati ispravnost ovih proizvoda na našem tržištu.
Gospodin Dretar.
Hvala vam lijepa predsjedavajući. Poštovani gospodine tu sam negdje i ja na tragu ovog pitanja, u Krapinsko-zagorskoj županiji, varaždinskom kraju, međimurskom imamo veliki broj OPG-ova koji koriste današnju prednost i olakšice prodavanja odnosno nuđenja svojih proizvoda putem društvenih mreža. Ovdje vidimo da se regulira taj institut tajnoga kupca budući da sasvim sigurno nitko tko proizvodi hranu koristeći ove predmete opće uporabe nema želju otrovati odnosno naškoditi svojim kupcima. Dajte nam kažite, ljudi nas sada slušaju, kome se mogu obratiti kako bi u potpunosti legalno mogli poslovati. Siguran sam da ljudi o tome brinu pa evo dajte im još jednom da naglasimo savjet kome i kako da ne bi eto upali u probleme. Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala vam na ovom vrlo bitnom pitanju u svezi sigurnosti hrane za naše građane. Siguran sam da niko ne želi staviti neispravan proizvod na tržište, ali se to neki puta nažalost može dogoditi i svi zainteresirani mogu se obratiti i Državnom inspektoratu, ali i nama u ministarstvu sa pitanjima na koje ćemo vrlo rado odgovoriti. Hvala.
Nemate više replika. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Dobro. Otvaram raspravu. Gospođa Renata Sabljar-Dračevac ispred Kluba zastupnika Socijaldemokrati. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege zastupnici. Pa ovaj prijedlog zakona je sada u drugom čitanju i na Odboru za zdravstvo raspravljali smo o ovom prijedlogu zakona, u svakom slučaju treba pohvaliti što je prihvaćen prijedlog Anje Šimprage zastupnice u HS-u da se doda istaknuta obavijest o proizvodu odnosno deklaracija koja mora biti na hrvatskom jeziku. Dakle, pohvaljujemo i to što su odredbe ugrađene već u prijedlog zakona u prvom čitanju ko ima nadležno inspekcijsko tijelo u obavljanju nadzora radi provjere zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnostima, pravo uzimati uzorke predmeta opće uporabe u proizvodnji, ali i na tržištu te pri uvozu, a što uključuje i kupnju proizvoda na internetu pod tajnim identitetom. Mislim da će ova promjena mogućnosti uzimanja uzoraka na internatu uvelike pomoći da se otkriju neke neispravnost s obzirom da u ovom razdoblju imamo strašno zbog pandemije je došlo do povećane upotrebe interneta kao mjesta kupnje. Pitanje ako je roba već na tržištu, to znači na internetu koliko vremena će proći prije nego se utvrdi njezina neispravnost? Koliko predmeta za djecu završi na našem tržištu prije nego što se utvrdi da su zdravstveno nesigurni te ih se tek onda povlači sa tržišta. S obzirom na panedemiju i sve veći prelazak na putnju putem interneta, postavlja se pitanje koliko zdravstveno neispravne robe dolazi npr. iz drugih država Kine ili neke druge zemlje? Dobro je što sustavom za brzo upozoravanje Rapeks opasni se proizvodi odmah uklanjanju sa tržišta u državama članicama pa tako i u Hrvatskoj. Rapeks je taj sustav za brzo uzbunjivanje za opasne neprehrambene proizvode i važno je što se vrši razmjena službenih obavijestima o mjerama i radnjama glede proizvoda koji predstavljaju ozbiljan rizik za zdravlje i sigurnost potrošača, ukoliko u zakonodavstvu EU ne postoji poseban propis s istim ciljem. Sustav osigurava brzu razmjenu informacija između svih država članica i Europske komisije o opasnim proizvodima koji su povučeni ili opozvani s europskog tržišta kako bi se poduzele odgovarajuće mjere bilo gdje u EU, čime se osigurava visoka razina sigurnosti potrošača u EU. Mene osobno baš interesira koliko ćemo mi imati inspektora koji se sudjelovati u kupovini odnosno preuzimanju pod tajnim identitetom i voljeli bismo da je za jedno godinu dana nam date neko izvješće kakvi su rezultati onog što se je pronašlo na ovoj novoj vrsti tržišta. Trenutno u ovom sustavu osim država članica EU sudjeluje Island, Lihtenštajn i Norveška. Iz djelokruga primjene ovog sustava izuzete su hrana i hrana za životinje, te materijali i predmeti koji dolaze u neposredni dodir sa hranom te lijekovi i medicinski proizvodi jer su obuhvaćeni drugim specifičnim sustavom uzbunjivanja. U svakoj državi članici EU određeno je nadležno tijelo odnosno nacionalna kontaktna točka kao mjesto za kontakt s Europskom komisijom i drugim državama članicama koje se šalje i od kojih se primaju sve službene obavijesti koje se razmjenjuju putem Rapeksa, pa tako i u RH kao nadležno tijelo određen je Središnjih ured Državnog inspektorata. Kupnja igračaka na popularnim internetskim stranicama podrijetlom iz Kine igračke opasnog sastava koje ne ispunjavaju standardne sigurnosti proizvoda. Koliko se na tržištu nalazi tih neispravnih igračaka zbog nepostojanja upozoravanja za uporabu i dobnu znači nemamo adekvatna upozorenja kako se upotrebljavaju i za koju dobnu skupinu se koriste. Također bi još istaknula kemijski sastav plastike iz kojeg pijemo vodu, dakle plastične boce, na svakoj boci nalazi se trokut sa brojem u sredini 51 najčešće korišćena vrsta plastike, a u pravilu namijenjena je za jednokratnu upotrebu. Višestruka upotreba se ne preporuča zbog mogućnosti bakterijske kontaminacije i mislim da je to jako važno znati jer ovu pet ambalažu često koristimo više puta. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Ivan Kirin Klub zastupnika HDZ-a, izvolite.
Poštovani dopredsjedniče, poštovani predstavnici vlade, uvažene dame i gospodo zastupnici. Ovim se zakonskim prijedlogom usklađuje zakonodavstvo RH sa zakonodavstvom EU. Zakon o predmetima opće uporabe uređuje pojam predmeta opće uporabe, uvjete koje je vezano za zdravstvenu ispravnost odnosno sukladnost moraju ispunjavati predmeti opće uporabe, opće uvjete za proizvodnju i stavljanje na tržište predmeta opće uporabe, sustav kontrola predmeta opće uporabe, sustavno laboratorijsko ispitivanje radi praćenja zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti predmeta opće uporabe, prava, dužnosti i ovlasti nadležnih tijela u vezi s predmetima opće uporabe proizvedenim u RH ili uvezenim na tržište RH. Ovaj je zakon dva puta noveliran radi usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s propisima EU u području predmeta opće uporabe, te radi provedbe reformske mjere iz Nacionalnog programa reformi iz 2018.g. sa ciljem osiguranja preduvjeta za početak rada državnog inspektorata odnosno radi preuzimanja iz inspekcijskog nadzora, iz nadležnosti sanitarne inspekcija, Ministarstva zdravstva u državni inspektorat. Zakonskim prijedlogom se osigurava provedba Europskog parlamenta i vijeća od 20. lipnja 2019. br. 1020 o nadzoru tržišta i sukladnosti proizvoda. Predloženim zakonom se definiraju i nove odredbe nadležnog inspekcijskog tijela u obavljanju nadzora radi provjere zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti koji imaju pravo između ostalog uzimati uzorke premeta opće uporabe u proizvodnji i na tržištu, te pri uvozu, a što uključuje i kupnju proizvoda na internetu naravno pod tajnim identitetom. Imaju pravo uzeti i sirovine u postupku proizvodnje, te ih dati na ispitivanje u ovlašteni laboratorij radi potrebe inspekcijskih nadzora i službenih kontrola. Nadležna tijela za provedbu ovog zakona su Ministarstvo nadležno za zdravstvo i državni inspektorat. Pojmovi koji se koriste u ovom zakonu, predmeti opće uporabe su materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir sa hranom, materijali i predmeti koji dolaze u dodir sa vodom za ljudsku potrošnju, predmeti široke potrošnje, a to su posuđe, pribori, ambalaže, dječje igračke, kozmetički proizvodi, deterdženti, duhan, duhanski proizvodi, sredstva koja dolaze u neposredan dodir sa kožom ili sluznicom, predmeti za ukrašavanje lica i tijela, nakit i imitacija nakita. Materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir sa hranom su materijali i predmeti koji su definirani Uredbom Europske zajednice iz 2004.g. i tu spadaju proizvodi namijenjeni dojenčadi i djeci mlađoj od 3.g. za olakšavanje hranjenja, sisanja, umirivanja i spavanja. U okviru ovog zakona bitno je spomenuti čl. 7., bitno je za krajnje potrošače da predmeti opće uporabe koji se stavljaju na tržište u RH moraju imati istaknutu obavijest o proizvodu, deklaraciju sa podacima koji su propisani posebnim propisima naravno na hrvatskom jeziku. Čl. 9., ovi člankom propisuje se zabrana označavanja, reklamiranja i prezentiranja predmeta opće uporabe na način koji bi potrošače mogao dovesti u zabludu glede stvarnog sastava, svojstava i namjene premeta opće uporabe, te se definira odredba kako se istima ne smije pripisivati ljekovita svojstva, prevencija, terapija ili liječenje bolesti. Također zabranjuje se reklamiranje pribora za pušenje. U čl. 6., podaci o obavijesti o proizvodu na predmetu opće uporabe koji se stavlja na tržište u RH moraju biti u skladu sa propisima o zaštiti potrošača i odredbama posebnih propisa kojima se, kojima su uređene pojedine vrsta predmeta opće uporabe. Sukladno ovom zakonu i propisima donesenim na temelju ovog zakona na tržište se smije staviti samo zdravstveno ispravan odnosno sukladan predmet opće uporabe tj. ispravan glede senzoričkih svojstava, vrste i sadržaja štetnih tvari, obavijesti o proizvodu, sastavu i mikrobiološkoj ispravnosti tamo gdje je potrebno i koji ne može prouzročiti štetne utjecaje na zdravlje ljudi i okoliša. Državni inspektorat izrađuje i provodi monitoring predmeta opće uporabe. Prekršaji u poslovanju s predmetima opće uporabe vezani su uz državni inspektorat tako da su od čl. 42. do 46. zakona za prekršaje u poslovanju s predmetima opće uporabe ovisno o vrsti prekršaja predviđene i sankcije i to 2.000 do 100.000 kuna. Zakon je sveobuhvatan, naravno prijedlog je Vlade RH i Klub HDZ-a će ga podržati. Hvala vam na pozornosti i nek vas dragi Bog čuva.
Hvala. Gospodin Davor Dretar ispred Kluba zastupnika Demokratskog pokreta, Domovinskog pokreta pardon, a i demokratski [[Upadica Dretar: Idemo prema demokraciji.]] Domovinsko-demokratskog pokreta, iznimno demokratskog.
Hvala lijepa poštovani predsjedavajući. Poštovani g. državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege. Bitan je naravno ovo zakon sve ono što poboljšava sigurnost hrvatskih građana, zdravstvenu sigurnost svakako treba podržati, a koliko je ovo bitno pokazat ću vam samo jednim malim primjerom. Živim ovdje u Zagrebu i popriličan broj mojih prijateljica i prijatelja naručuje određene prehrambene proizvode preko interneta, najčešće je to putem Facebooka gdje neki mali OPG-ovi imaju svoje stranice i onda se tu dosta zgodno može naručiti domaću mrkvicu, luk, češnjak pa naravno uz to se odmah stavi i neki domaći picek pa dođu i domaća jajca i sve ono što bi ustvari nekome u gradu trebalo, a nosi onaj predznak prefiks domaće je odnosno domaće. Kao što sam u replici postavio pitanje poštovanom g. državnom tajniku zamolio bih još jednom sve one koji nas slušaju, a bave se takvim djelatnostima imamo spoznaje da Državni inspektorat radi svoj posao i da se pojavljuju, a naročito će se od sada pojavljivati jer taj institut tajnoga kupca uređuje se ovim zakonom. Nemojte dragi ljudi ništa riskirati, provedite sve zakonom propisane predradnje kako bi mogli takve stvari stavljati na tržište. Ne govorim naravno ovdje samo dragi moji ljudi o hrani nego o svem onome onim kutijicama, onim plastičnim vrećicama i pakiranjima jer to su naime predmeti opće uporabe koje vi dragi moji OPG-ovci i OPG-ovke koristite, a možda ponekad niti ne znate ustvari jesu li zdravstveno ispravni odnosno ispravni po svim zakonom propisanim kriterijima. Koliko je ovo bitno naravno treba svakako spomenuti osim materijala i predmeta koji dolaze u neposredan dodir sa hranom da su to odnosno predmeti opće uporabe su svi oni predmeti i materijali koji dolaze u dodir s vodom za ljudsku potrošnju o čemu je kolegica Sabljar-Dračevac rekla i upozorila da se pripazite naravno višestrukog korištenja PET ambalaže, premda naravno znate i sami naročito u našim domaćim starim hrvatskim tradicijama ništa se ne baca, pa se tako naravno vino i rakija koriste u PET ambalažama više, više, više godina da ne kažem desetljećima, pa ljudi i na to pripazite. Eto trebao je netko i to reći naravno. Tu su i razni komadi posuđa, pribora, opreme, uređaja za proizvodnju predmeta opće uporabe, ambalaže ono na što su upozorili i zastupnici prije mene, svakako i dječje igračke izuzetno lagano dostupne i vrlo jeftine ako ih kupujete preko interneta. Naravno, nadajmo se da Državni inspektorat ima dovoljno vremena i dovoljno ljudi da vrši sve te silne kontrole jer stvarno danas putem interneta možete naručiti što god želite i to za nekoliko dana dođe na vašu kućnu adresu. Pitanje je naravno kolika je zdravstvena ispravnost takvih proizvoda naročito kada ih dajemo djeci u ruke. Jednako tako naravno ista je stvar vrijedi i za pribor za pušenje, cigaretne papire sve to naravno i dalje može se nabaviti, ali kažem obratite dragi građani pažnju da to ipak bude na neki način sigurno. Svi to danas naručujemo, svi to kupujemo. Ovdje je čini mi se vrlo dobro i precizno propisano kako izgleda proces kupnje odnosno provjere ispravnosti putem interneta. Prvo nadležni sanitarni inspektor Državnog inspektorata naručuje uzorak kao tajni kupac pa onda o uzetom uzroku, dakle kada taj uzorak stigne nadležni sanitarni inspektor sačinjava zapisnik uz ispis dokaza o narudžbi i isporuci robe, dakle uz narudžbenicu i račun. Nakon toga obavještava odgovornu osobu za predmet opće uporabe da je naručena roba predmet službene kontrole, nakon toga se prispjeli uzorak predmeta fotografira, dostavlja na analizu u laboratorij i onda naravno čekamo nalaze laboratorija. Troškove kupnje snosi Državni inspektorat ako je naravno uzorak sukladan, ako nije onda o tome dalje govore prekršajne odredbe koje se nalaze na kraju ovog zakonskog prijedloga. Jednaka i ista stvar vrijedi i posebnu pozornost treba obratiti i na kozmetičke proizvode. Imam kćer od 20-ak godina koja naravno sve to živo kupuje preko interneta jer je bitno jeftinije, brže dostupnije. Prilikom stavljanja na tržište kozmetički proizvodi moraju udovoljavati mikrobiološkim parametrima zdravstvene ispravnosti, pa još jednom molim ljude da ozbiljno razmisle i da ne čine sami sebi štetu. Što se tiče eventualne zdravstvene neispravnosti odnosno nesukladnosti predmeta opće uporabe, i tu možemo uvijek upozoriti na činjenicu da nešto može biti zdravstveno ispravno odnosno sukladno zakonskim odredbama, ali ne mora nužno biti kvalitetno i ne mora nužno činiti dobro našem organizmu na kojigod način mi taj predmet koristili. Osobno me izuzetno zasmetalo u srijedu sam vidio na jednom sportskom kanalu reklamu za jedno vino za koje svi jako, jako, jako dobro znamo neću mu ovdje spominjati ime, svi dobro pretpostavljam da znamo o čemu se radi, vino koje je od svih ljudi u Hrvatskoj koji se bave proizvodnjom i stavljanjem u promet vina označeno ne kao vino nego kao tzv. vinski pripravak i ono se evo potpuno legalno reklamira na našem tržištu odnosno na jednom televizijskom kanalu u pauzi prijenosa nogometne utakmice, dakle podsjećam to vino odnosno taj vinski pripravak možda zadovoljava uvjete zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti, ali u svakom slučaju ne zadovoljava niti jedan kvalitativni parametar po kojem bi se moglo takvim nazivati. No u svakome slučaju Klub zastupnika demokratskog Domovinskog pokreta podržat će ove zakonske izmjene. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Andreja Marić zastupat će stavove Kluba zastupnika SDP-a. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovani državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, dakle pred nama je prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe, konačni prijedlog zakona. Ovo je treće noveliranje, dakle do sada je bilo dva noveliranja radi usklađivanja nacionalnog zakonodavstva s propisima EU u području predmeta opće uporabe i radi provedbe reformske mjere iz Nacionalnog programa reformi za 2018. godinu s ciljem da se osiguraju preduvjeti za početaka rada Državnog inspektorata. Ovim zakonskim prijedlogom osigurava se provedba Uredbe EU 2019/1020 Europskog parlamenta. Što nam ovaj zakonski prijedlog donosi? Dakle, detaljnije se uređuju opći uvjeti koje moraju ispunjavati predmeti opće uporabe, nadzor nad proizvodnjom i stavljanje tih predmeta na tržište, a kako bi se učinkovitije pratila zdravstvena ispravnost predmeta opće uporabe na tržištu RH. Ovdje se definira nadležnost Državnog inspektorata za izradu i provedbu programa monitoringa predmeta opće uporabe odnosno definirana je i uloga Ministarstva zdravstva. U odnosu na prvo čitanje ovdje su nomotehnički dorađeni Članci 4., 28. i 38. konačnog prijedloga zakona. U Članku 7. je kao što smo već čuli dodano da se za obavijest o proizvodu odnosno deklaraciji da mora biti na hrvatskom jeziku. Nadalje, dodatno je nomotehnički dorađen prijedlog da se ne isključuje primjena općih propisa odnosno ne propisuje se isključiva primjena posebnih propisa za dio pojmova koji su već propisani europskim propisima. I u Članku 19. konačnog prijedloga zakona briše se dio odredbe vezan uz provođenje analize uzoraka i procjeni rizika nesukladnih uzoraka uzetih u skladu s programom monitoringa predmeta opće uporabe, to je bilo sukladno prijedlogu Hrvatske udruge poslodavaca. Dakle, rekli smo već da su ovdje navedene i definirane nove odredbe nadležnog inspekcijskog tijela u obavljanju nadzora radi provjere zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti. Također je navedeno da za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva koja bi dakle imale utjecaj na Državni proračun RH. To je doduše malo zbunjujuće, možda direktno ne, ali obzirom da se ovdje definiraju 3 razine laboratorija, dakle ispitni, ovlašteni odnosno referentni laboratoriji i obzirom da će ipak i Državni inspektorat pretpostavljamo imati značajniju ulogu odnosno još možda i više posla, onda se postavlja nekoliko pitanja. Dakle, koliko zapravo ljudi se bavi ovim u Državnom inspektoratu, da li mi uopće imamo dovoljno ljudi koji će provoditi nadzor, koliko je sredstava godišnje predviđeno inspektoratu, da li će ta novčana sredstva biti limitirajuća za češće kontrole i bilo bi dobro da dobijemo izvješće koliko je bilo mjera zabrane povlačenja odnosno opoziva predmeta opće uporabe na godišnjoj razini u samoj RH odnosno u pošiljkama iz uvoza. Tako da evo to smo apelirali u prvom čitanju, kažemo, molimo i sada u drugom čitanju pa bi voljeli da dobijemo te podatke. Također, bi još samo ponovila ovo što sam i u replici rekla što je i državni tajnik znači rekao. Dakle, sve skupa je ako smo dobro shvatili 26 ovlaštenih laboratorija po RH kojima se mogu obratiti i proizvođači ako ih plate, a ovih 9 koje smo naveli je ono što pokriva zapravo Državni inspektorat. Rekli ste nam na odboru da su 4 privatna u Zagrebu jel tako i 5 je državnih, HZJZ dakle Zagreb, Andija Štampar, Zavod za javno zdravstvo Primorsko-goranske županije, Splitsko-dalmatinske i u sklopu Prehrambeno biotehnološkog fakulteta, mislim da sam dobro utvrdila gradivo jel. Dakle, rekli smo već da su nadležna tijela za provedbu ovog zakona Ministarstvo zdravstva odnosno Državni inspektorat. Tu je jako važno reći da je ministarstvo između ostaloga vodi registar proizvođača predmeta opće uporabe, a Državni inspektorat između ostaloga izrađuje plan praćenja za pošiljke iz uvoza na temelju procjene rizika. E pa sad kad već toliko govorimo o predmetima opće uporabe onda treba reći što su ti predmeti. Dakle, to su materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir s hranom. Materijali i predmeti koji dolaze u dodir s vodom za ljudsku potrošnju i predmeti široke proizvodnje. Ovdje je jako važno napomenuti da u ovoj skupini predmeta koji dolaze neposredno u dodir s hranom su svakako i proizvodi namijenjeni dojenčadi i djeci mlađoj od 3 godine za olakšavanje hranjenja, sisanja, umirivanja, spavanja, dakle dude varalice. Tu nam je jako važna sigurnost tih proizvoda, a od ovih predmeta široke potrošnje to su posuđe, pribor, oprema i uređaji za proizvodnju predmeta opće uporabe, ambalaža za predmete opće uporabe, dječje igračke, kozmetički proizvodi, deterdženti, duhan, duhanski i srodni proizvodi, predmeti koji dolaze u neposredan dodir s kožom odnosno sluznicom. Tako da je evo važno to i više puta ponoviti kako bi i naši građani o čemu se radi. Svakako ćemo se svi složiti da je jako važno da se na tržište smiju stavljati samo zdravstveno ispravni odnosno sukladni predmetni opće uporabe, a ono što ne valja da se povuče odnosno da se niti ne dopušta da dođe na tržište. Već smo spominjali hrabri sustav, dakle sustava brze razmjene službenih obavijesti o mjerama i radnjama glede proizvoda koji predstavljaju ozbiljan rizik za zdravlje i sigurnost potrošača. To se sve skupa odvija preko kontaktnih točaka država članica odnosno Europske komisije i obuhvaća mjere koje se poduzimaju radi prevencije i sprječavanja stavljanja na tržište odnosno povlačenja ovih štetnih proizvoda i vodi se lista takvih proizvoda. Dakle, jako nam je osim toga, osim same sigurnosti važno da predmeti koji se stavljaju na tržište u RH, a odnosno i u drugim zemljama moraju imati jasno istaknutu deklaraciju odnosno obavijest o proizvodu. Ta deklaracija mora biti jasno, vidljivo napisana. Nažalost font koji se koristi za deklaracije i dalje je premali, to zaista trebate povećalo dok imate proizvod u ruci da biste uopće vidjeli ta sitna slova. Dobro je da je znači dopunjeno da naravno mora biti na hrvatskom jeziku. Jako je važno i naše potrošače motivirati da prate rokove trajanja i također to smo i u više zakona govorili dodatno educirati naše građane što znači upotrijebiti do odnosno najbolje upotrijebiti jer ljudi to zapravo ne razlikuju i događa se da se zapravo velike količine hrane nepotrebno bacaju, a mogli bi se iskoristiti. Predmeti opće uporabe također moraju imati podatke o sastavu i moraju imati na tekstu označavanje jasno navedenu namjenu proizvoda. Također je važno istaknuti da je prema zakonu zabranjeno označavanje, reklamiranje i prezentiranje predmeta opće uporabe na način da se potrošač dovede u zabludu glede stalnog sastava, svojstava i namjene predmeta opće uporabe. Također je zabranjeno prepisivanje i reklamiranje ljekovitog svojstva predmetima u općoj uporabi koje to svojstvo nemaju. Tu također treba spomenuti da treba stati na kraj tzv. krađama identiteta odnosno lažnim predstavljanjem pojedinih proizvoda kako su ljekoviti, ljekovita svojstva imaju i pri tome se zapravo koriste imena i prezimena čak i evo uvaženih zdravstvenih djelatnika, profesora itd. Zabranjeno je reklamiranje pribora za pušenje, a svakako treba zabraniti i energetska pića za djecu. To stoji još uvijek u ladici i to nikako da se donese od strane ministarstva, pa evo koristim priliku da i o tome govorim i svakako ćemo na tome inzistirati. Nadalje, par još stvari koje su nam važne, dakle ovo što sam si dala truda gledati popis ovih devet laboratorija na mrežnim stranicama ministarstva nisam mogla naći, ali kaže eto da će biti popis tih zdravstvenih i drugih pravnih osoba koje imaju rješenje ministra na mrežnim stranicama ministarstva, tako da evo iščekujemo i taj popis. Nadalje, ovlašteni laboratoriji su obavezni dostaviti Državnom inspektoratu svaki ispitni izvještaj uz izrađenu procjenu rizika za taj proizvod. Ovdje mi je tu zanimljivo u čl. 18. da kaže da su slučaj ispitivanja duhanskih i srodnih proizvoda na parametre katran, nikotin i ugljikov monoksid to rade laboratoriji koji imaju akreditaciju. Dakle dal to znači da nisu svi laboratoriji akreditirani ili akreditacija je samo za te duhanske proizvode evo to mi nije jasno. Nadalje, rekla sam već da se u čl. 19. mijenja ova stavka to je bilo na traženje Udruge poslodavaca da se izbaci ova rečenica kako ide u suradnji sa zavodima za javno zdravstvo koji ujedno provode analize uzoraka i procjeni rizika nesukladnih uzoraka uzetih u skladu s programom iz stavka ovog članka, znači očito se išlo na ruku tražiteljima te izmjene. I što je još važno reći oko Internet [[Upadica Radin: Vrijeme, hvala.]] prodaje, aha gotova sam. Dobro, uglavnom mi ćemo u svakom slučaju podržati ovaj konačni prijedlog zakona. Hvala.
Hvala lijepa. Gospođa Marija Selak Raspudić zastupat će stavove Kluba zastupnika Mosta. Izvolite.
Uvodno je možda potrebno još jednom jasno napomenuti o čemu se ovdje radi jer je sam naziv zakona, jednako kao i oznaka predmeti opće uporabe možda i zavaravajuće jer je dosta apstraktna. Riječ je o onim predmetima koje svakodnevno upotrebljavamo, od stvari koje se tiču djece, dječjih igračaka itd. preko kozmetike, cigareta pa sve ono što dolazi u doticaj s hranom. Dakle, ovo je jedan od onih kako ih volim nazvati životnih zakona, zakona koji se tiču sviju nas jer koristimo te predmete, a da nismo svjesni što oni često sadržavaju može biti štetno za naše zdravlje dok bi ovaj zakon upravo trebao regulirati način njihovog kontroliranja na način da se spriječe negativne posljedice po ljudsko zdravlje. Dakle, predmeti opće uporabe nisu neka apstrakcija koja se može odnositi na bilo što nego predmeti koje svakodnevno koristimo u životu. Osobito je bitno naglasiti da se to odnosi uvelike i na predmete kojima barataju djeca, dakle najranjivija i najosjetljivija društvena skupina. Kada govorimo o samom zakonskom prijedlogu, o njemu smo već govorili u prvom čitanju pa ću taj dio sažeti, samo ću još jednom napomenuti da budući da je riječ o usklađivanju sa europskim pravnim propisima tu nema nekakvih osobitih primjedbi, iako smatram da bi se neke stvari trebale i jasnije razraditi. Dakle, ovaj dio čl. 5. koji se odnosi na čl. 4. koji se mijenja je ovdje jasno naveden kada govorimo o eu propisima i eu izjavi o sukladnosti ili tehničkoj dokumentaciji, međutim nama su, a kasnije ću u pojedinačnoj raspravi ako sada ne stignem se osvrnuti malo detaljnije na probleme koji proizlaze iz uvoza i korištenja predmeta opće uporabe puno su nam veći problem oni predmeti koji dolaze iz trećih zemalja koji ne posjeduju isti kontrolni sustav kao što posjedujemo mi u Europi. Lako ćemo mi inzistirati na pribavljaju eu izjave o usklađenosti proizvoda za one koji podliježu tom sustavu kontrole, međutim na koji način kontrolirati jesu li dovoljne obične kontrole za predmete koji dolaze iz trećih zemalja ostaje otvoreno pitanje jer ja ću kasnije navesti konkretna znanstvena istraživanja tu upravo za nas odnosno za naše građane leže najveći problemi. Nadalje, kada govorimo o samom zakonskom prijedlogu, ovdje smo i ja sam govorila o tome da treba biti deklaracija koja je ključni dokument na hrvatskom jeziku, međutim treba još jednom napomenuti da u trenutku krize u vrijeme korone se izbjegavalo navoditi prijevode različitih proizvoda i tu se upravo opravdavalo korona krizom. Dakle, mislim da takva praksa ne može biti dozvoljena pa niti u vrijeme krize jer dovodi potrošače, naše građane u jedan vrlo nezavidan položaj, a potencijalno je rizično i za njihovo zdravlje. Dakle, svi proizvodi u svako vrijeme bez obzira na hitnost nabave moraju imati osiguranu deklaraciju na hrvatskom jeziku. Ovaj dio zakona koji se odnosi na tržište suvenira koji moraju imati na tekstu označavanja jasno navedenu namjenu proizvoda ima jedan dodatak koji kaže, osim ako je namjena proizvoda razvidna iz njihovog izgleda za koji smatram da se treba brisati jer je nepotrebno u zakonima koji su normativni okvir i koji moraju biti nedvosmisleni ostavljati prostor interpretaciji jel je namjena proizvoda razvidna iz nekog izgleda, nema potrebe za time da netko nad time gata, to može i jasno pisati u tekstu deklaracije. Što se tiče inspekcija ovdje se naravno navodi da će se one provoditi, no možda ne bi bilo loše i zakonski propisati njihovu učestalost da budemo sigurni da će biti dovoljno inspekcija. I ono naravno što uvijek ostaje kao pitanje u našem zakonskom okviru, a nije nikada jasno riješeno je razlozi za raspon kazni, dakle raspon kazni u različitim zakonima se različito navode, a da nemamo dovoljno opravdanje zašto je taj raspon kazni toliki odnosno na temelju kojeg se kriterija tako kažnjava. Sada ću se osvrnuti na ono što nas doista zanima, a odnosi se na predmete opće uporabe koje treba odnosno njihovu kontrolu regulirati ovaj zakon. Dakle, da bismo uopće imali suvislu raspravu o predmetima opće uporabe odnosno o svemu onome što svakodnevno koristimo i što direktno ima priliku utjecati na naše zdravlje mi bismo trebali imati javno dostupna izvješća državnog inspektorata. Sada je došlo novo izvješće krajem 3. mjeseca za 2021.g., međutim to je izvješće nama saborskim zastupnicima ili građanima RH premda je označeno kao ono koje mora biti javno praktično neuporabljivo. Zašto nam je neuporabljivo? Ne znam je li itko od vas otvorio to izvješće da bi saznao doista koliko je državna inspekcija pronašla nesukladnih proizvoda, onih koji nemaju različite potrebne EU certifikate i oni koji sadržavaju nedozvoljene metale, metale i ostale stvari koje migriraju iz ambalaže u hranu koju recimo primjerice djeca koriste, e pa takve podatke, podatke koji vas doista najviše zanimaju nećete naći u izvješću državne inspekcije. Kako je to moguće? Mi ovdje prolazimo različita izvješća, prolazimo izvješća koja se tiču javne nabave itd. i uvijek imamo vrlo konkretne primjere s kojima se možemo rukovoditi da bismo ocijenili stanje stvari na hrvatskom tržištu, a sukladno tome bili aktivni sudionici u raspravi toga što treba poboljšati. Izvješće državne inspekcije izgleda tako da imate tablični prikaz njihovih planiranih aktivnosti koji su općeg tipa tako da ste mogli umjesto državna inspekcija staviti i naslov bilo kojeg drugog državnog ureda, sadržaj je mogao ostati isti, a uz neke generalne floskule poput onih da ćemo paziti kakva je hrana i da ćemo redovno kontrolirati ne možete saznati baš ništa. To je jako loše i građani imaju pravo na transparentno izvješće o tome što je doista državna inspekcija u protekloj godini pronašla, a tiče se direktno njihovog zdravlja. Drugo, web stranica državnog inspektorata, ključne informacije koje mi saznajemo, primjerice nedavno je bila kada govorimo o hrani afera ako ćemo je tako nazvati s kinder jajima, saznajemo iz medija. Ako pokušate takve informacije pronaći na web stranici državnog inspektorata, e pa onda ćete pronaći jedno 20, 30, 50 različitih njihovih izvješća i uz to i ove informacije, informacije koje se direktno tiču zaštite potrošača odnosno nedvosmisleno zaštite hrvatskih građana, moraju biti odvojeno prikazane tako da su u svakom trenutku na državnim stranicama dostupne našim građanima, a ne da ovise o tome jesu li otvorili jedan od portala ujutro, pa onda saznali ili da surfaju stranicama i prolaze kroz različite dokumente koji su više stvar tehničke organizacije državnog inspektorata da bi došli do onih informacija koje su ključne za njih. Cilj plana državnog inspektorata budući da sam i taj dokument prošla iako ne znam s kojom konkretnom koristi ne možemo ni postaviti pitanje je li ostvaren jer ne znamo što bi trebao po njima biti učinkovit nadzor, ali možemo u tom planu pronaći sintagme poput da je cilj plana upoznati građane s radom i planom. Jesmo li ih doista upoznali ako imamo ovakav tip izvješće i ovakav tip web stranica? Državni inspektorat prema onome što sam navodi raspolaže s 432 milijuna kuna. Mi možemo pronaći unutar tih dokumenata različite informacije, primjerice da je 100% prehrambenih inspekcija doista obavljeno dok o veterinarskim inspekcijama govorimo samo da su djelomično obavljene jel je obavljeno 60%. Zašto, kako? Ne znamo, iz izvješća ne možemo saznati. Dakle, smatram da bi mogli imati rasprave o zakonima mi moramo imati suvisle rasprave o izvješćima jer su izvješća onaj materijal s terena koji nam daju stvarne informacije na temelju kojih mi ovdje kao informirani i odgovorni saborski zastupnici predlažemo zakonske izmjene. Ukoliko nemamo dostupne takve informacije gotovo da se rasprava o zakonskim izmjenama čini izlišnima. Kada govorimo o ovako bitnoj temi o zdravlju naše djece, a onda i zdravlju svih ostalih građana te informacije ne mogu biti komunicirane uz floskulu da će biti javno dostupne nego ta javna dostupnost nešto i znači, ona znači čitljivost, transparentnost i jednostavnost, informaciju koja je vidljiva, a kada govorimo o izvješću onda doista ono treba služiti onome čemu izvješća služe ne nekakvim tabličnim prikazima koji služe kao, više kao materijal za komuniciranje unutar samog državnog inspektorata nego tome da mi doista saznamo što se događa u Hrvatskoj, o čemu ću više govoriti u pojedinačnoj raspravi. Budući da nema iz nekog razloga pretjeranog interesa za ovu temu, čini se da ću govoriti za nekoliko sekundi.
I izvolite sada govoriti pojedinačno.
Evo dakle nastavit ću ovu raspravu. Znači da bi razgovarala o predmetima opće uporabe prošla sam nekoliko znanstvenih radova i diplomskih radova da vidimo kakvo je doista stanje u Hrvatskoj. Dakle, prvo da vidimo što se do sada pronalazilo kao problematično, a tiče se RH. To su one obavijesti za potrošače do kojih možete doći tek ako prođete i sve ostale tehničke obavijesti a trebale bi biti odvojeno komunicirane i nadam se da će biti sluha za to da se to i promijeni, nije to osobito teško. Znači primjerice u Hrvatskoj ako gledamo dosadašnji tijek 2022. godine bio je prisutan opoziv proizvoda fresh&cold posudica za led zbog razloga migracija rodamina B ne odobrene boje korištene u prehrani podrijetlom iz Kine. Taj proizvod nije bio sukladan s uredbom Europske zajednice o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom i stavljaju izvan snage direktive itd. Znači imamo proizvod koji dolazi iz Kine. Ponovit ću, najveći problem doista ako se gleda statistički predstavljaju upravo proizvodi koji dolaze iz trećih zemalja. Zatim imali ste opoziv proizvoda cooler jug i opet to su posude za led odnosno nekakve ledene kocke iz razloga što kod djece može doći do njihovog gutanja ili gušenja istom jer se plavi led može zamijeniti s tim plastičnim kockicama leda. I imali ste opoziv proizvoda set dječjeg posuđa jedne linije koji je bio opasan zato što su dječje šalice i tanjurići nisu bili u skladu s opet jednom EU uredbom zbog utvrđene migracije melamina. Dakle, imate dva problema. Jedan je migracija određenih štetnih sastojaka u same proizvode koje djeca u ovom slučaju koriste, a drugi problem je to što sam izgled proizvoda može biti opasan i zavaravajući pa može dovesti u zdravstvenu opasnost djecu odnosno onoga tko ih konzumira. Nova studija hrvatskih zdravstvenih stručnjaka ovakve, ovakve podatke koje sad iznosim na temelju pojedinačnih obavijesti za potrošače bi trebali imati u izvješću, pa da vidimo na papiru nedvosmisleno kakvo je stanje u Hrvatskoj, koliko je to proizvoda doista opozvano. Nova studija hrvatskih zdravstvenih stručnjaka pokazala je da deklaracije na kozmetičkim pripravcima često zavaravaju korisnike jer ne navode neke potencijalno štetne sastojke i zatražila je nova istraživanja tog utjecaja i veću kontrolu deklaracija. Dakle, od 66 uzoraka 10 dječjih šampona i kupki, 26 kozmetičkih proizvoda za pazušno područje i 30 uzoraka krama i sapuna. U 4 uzorka dječjih šampona i kupki odnosno u 40% dokazana je prisutnost potencijalno štetnih sastojaka parabena i fenoksinetanola dok je dietil ftalat pronađen u svim uzorcima, ali nije naveden ni u jednoj deklaraciji tih uzoraka. Dakle, ovo je najnovije istraživanje. Ljudi mi govorimo o tome da 40% dječjih šampona na neki način neispravno. Zašto mi taj podatak ne znamo? Na koji način se državne institucije nose s tim podatkom koji su im prezentirali naši znanstveni stručnjaci istraživanjem na hrvatskom tržištu? Hoće li se učestati inspekcije? Do koje mjere su dosada provodile nadzore? I koje su posljedice ovakvih znanstvenih istraživanja, oni služe da bi bili primjenjivi u praksi. Ja ih dosada nisam pronašla. Parabeni su pronađeni u 7,7% proizvoda za pazušno područje uglavnom nisu navedeni na deklaraciji proizvoda, a dietil ftalat je pronađen u 19% uzoraka. Dakle, smatram da državna inspekcija treba imati mehanizme putem kojih će direktno reagirati kada ovakva istraživanja izađu. Jedan znanstveni rad odnosno diplomski rad je napravio istraživanje koliko su prosječni građani RH informirani o sadržaju deklaracije na kozmetičkim proizvodima. Gotovo 75% ispitanika prilikom kupnje kozmetičkih proizvoda čita deklaraciju što potvrđuje da je ona izuzetno važna, no opet 1/4 građana uopće se ne bavi deklaracijom proizvoda. Kada govorimo o metalima koji su jedan od najvećih problema, također jedan diplomski rad eksplicitno navodi da u državama gdje ne postoje pravni okviri kao azijske države za navedeni rizik je uočena nesukladnost proizvoda s međunarodnim graničnim vrijednostima poput Kine i Kambodže. U analiziranim uzorcima aluminij, bakar, živa, olovo, cink i nikal [[Upadica: Hvala, nažalost je vrijeme isteklo.]] statistički značajna razlika između Azije i Europe.
Imate dvije replike. Gospodin Dretar prva replika.
Hvala predsjedavajući. Poštovana zastupnice Selak Raspudić, evo ja sam dok ste vi govorili u samo nekoliko minuta jednostavnim pretraživanjem došao do više od 30 stranica koje nude, putem interneta naravno dječje trampoline. A znamo recimo kada u Hrvatskoj radimo dječja igrališta koliki je veliki niz zakonskih odredbi koje moraju graditelji igrališta ispoštovati već od samih podloga, preko boja jer znamo da djeca tu dolaze u kontakt sa svim tim pa dajte samo da još jednom naglasimo ljudima što ste i sami rekli i u vašem izlaganju ispred kluba, a evo i u pojedinačnom koliko je bitno, pratiti, čitati deklaracije. Nažalost jedan moj prijatelj kupuje takav dječji trampolin sa kojeg se u roku 2-3 mjeseca nakon što je stajao vani počela ljuštiti boja, dakle veliko je pitanje kako je takav trampolin došao uopće na hrvatsko tržište i kako ga je netko mogao kupiti. Pa vas samo još jednom molim da naglasimo iznimnu važnost ovakvih stvari. Hvala.
Izvolite odgovoriti.
Hvala vam što ste ovo naglasili kolega Dretar. Slažem se da treba ovdje da bismo animirali građane i osvijestili o kojem se problemu radi isticati konkretne proizvode koji oni možda nesvjesno koriste a da ne znaju da dovode u opasnost svoju djecu ili sebe same. Kada govorimo o dječjim igračkama mi smo imali ozbiljne probleme s onim tzv. podlogama za djecu koje služe za puzanje upravo zbog boja. Inače istraživanja su također pokazala da je najveća koncentracija nedopuštenih sredstava u rozoj boji. Možda se trebaju zabrinuti oni koji koriste tradicionalno dječje ženske boje rozu boju, imaju žensku djecu jer eto roza boja iz nekog razloga više takvih materijala odnosno metala ima u sebi. Međutim, kod nas nema transparentnih podataka državnih institucija oko toga da možemo pratiti kroz godinu koliko je takvih proizvoda povučeno pa se vi oslanjate na neke treće izvore i opet nemate relevantnu informaciju koja bi bila službena [[Upadica: Hvala.]] što je nedopustivo.
Gospođa Marić.
Hvala lijepa. Poštovana kolegice evo u više izlaganja smo se složili da nam trebaju podaci transparentni, javno dostupni i od Državnog inspektorata i o ovom cijelom nizu proizvoda koji su štetni, koji se povlače. Mi koji smo zastupnici nemamo takve podatke osim ako ih iščačkavamo, a kamoli naši građani. Spominjali ste aftalate, o tome zapravo naši građani ne znaju dovoljno. Aftalati su zapravo u svim ovim predmetima, plastičnim ambalažama, upotrebljavaju se u kozmetičkim preparatima, u dječjim igračkama, ona meka, meka jel plastika, naši građani o tome ne znaju dovoljno koliko zapravo su aftalati štetni i stručnjaci sami kažu da i hormonsku ravnotežu remete, kancerogeni su u većim količinama itd., znači kako zapravo naučiti građane da oni prepoznaju koji su to štetni preparati i kako ih u principu izbjeći. Mislim da samo čitanje deklaracija je naravno potrebno, ali nije dovoljno. Hvala.
Izvolite odgovor.
Slažem se s vama jer osobito kada govorimo o ovim stvarima, zato sam i navela ovu podlogu, djeca konzumiraju ambalažu, djeca konzumiraju ambalažu, njih možda često čak i zanima više ambalaža nego sam proizvod. Dakle, stvar je doista ozbiljna i potencijalno opasna. Ova floskula koja se nalazi da će se u planu inspekcije njihovo istraživanje i djelovanje učiniti javno dostupnima ne znači ništa, dakle ne samo da nemamo ove tehničke podatke koji su nama bitni za rad, transparentno i odvojeno komunicira nego naši građani ne mogu uopće saznati što je sve opozvano, pa prema tome na neki način usmjeriti svoje potrošačke aktivnosti, ali slažem se da je to nedovoljno jer mi smo možda svi iz nekih kampanja i onih velikih natpisa koji sada prodaju stvari naučili po difoltu da je paraben štetan, ali za 90% ovih stvari koje sam i ovdje navodila ljudi nisu nikada niti čuli niti znaju zašto su štetni. Odgovornost je državnih institucija da pronađe način da ljudi saznaju u čemu je problem i zašto takve stvari treba izbjegavati, inače deklaracija ne znači baš ništa. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava gđa. Maja Grba Bujević, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Ja ću se u pojedinačnoj raspravi koncentrirati samo na jedan članak odnosno točnije u čl. 5. koji zapravo mijenja čl. 4. gdje su dva stavka, jedan stavak je, da vam ga ne čitam vi ionako ste to svi pogledali, mi ćemo zapravo, ja predlažem da se prihvati jedan amandman. Vama državni tajniče molim zato da se ovo područje još puno jasnije regulira. Naime, amandman bi mogao glasiti, ako je zdravstveno neispravan odnosno nesukladan predmet opće upotrebe dio jedne proizvodne serije, partije ili pošiljke predmeta opće upotrebe iste klase po kategoriji i opisu smatra se da su svi predmeti opće upotrebe iz te proizvodne partije, serije ili pošiljke zdravstveno neispravni odnosno nesukladni. Ovako bez ovog dodatnog članka, stavka, ostavlja se možda onako mogućnost različitog tumačenja, a ja bi silno željela da se to ne dogodi zato šta je bitno kazati da se ovim amandmanom još jasnije, zapravo se definira da se svi predmeti iz određene serije povlače, a ne samo onaj jedan lot, mislim mi znamo koji smo iz te struke, dakle tog neispravnog uzorka. To je sada tako i ostavlja onako, po meni ostavlja jednu mogućnost da se tu svako tumači neke stvari po svome. Ako je to moguće to bi bilo sigurno dobro za zdravstvenu, za zdravlje i za sigurnost zdravlja naših građana, a mislim da nam je to u konačnici i cijeli cilj. Eto to samo od mene ukratko.
Hvala. Čekajte, imate repliku, imate repliku, g. Šimića i gđa. Marija Selak Raspudić poslije.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Poštovana kolegice, evo suglasan sam ja sa vašim prijedlogom, ali sam htio prokomentirati još nešto. Znači za provedbu ovog zakona su zaduženi Ministarstvo zdravstva i državni inspektorat. Ujedno je dobro i u uskoj je koordinaciji i treba izvršiti i državni inspektorat treba učiniti i plan procijene i plan monitoringa, izvršiti kad je potrebno planske nadzore naravno i izvanredne nadzore i sve to skupa dobro iskoordinirati, evo i oba, oba, obje institucije koje su zadužene za provedbu zakona iskoordinirati i sa brzim sustavom za informiranje EU. Na taj način ostvarujemo kvalitetnije, kvalitetnije uključivanje u zapravo provedbu ovog zakona svih dionika i veću sigurnost svih naših građana. Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Pa da, evo mogu samo dodati da je kao i u svakom drugom poslu ta koordinacija i komunikacija od presudne važnosti da se nešto može provesti. Prema mojim saznanjima i sada je ta komunikacija i suradnja izvrsna, ali naravno ovim zakonom se otvara još veća mogućnost zapravo zbog podijele tog dijela posla što ko radi da ta koordinacija bude što bolja.
Hvala. Gđa. Selak Raspudić.
Uvažena kolegice Grba Bujević podržavam vaš amandman i mislim da je riječ o neprepoznatom problemu kojeg bi trebalo jasnije artikulirati jer doista naši građani su izrazito zbunjeni kada vide da je jedan proizvod označen kao neispravan odnosno da je utvrđena neka nepravilnost pogotovo kad se radi o hrani, a onda nakon toga pročitao e baš se samo taj povlači iz uporabe, pa se narod pita štiti li to inspekcija potrošače odnosno građane ili proizvođače da ne bi naštetila cjelokupnoj proizvodnji i znamo koja je konkretna posljedica toga. Kada ljudi to vide, evo sada je bio taj primjer kinder jaja, to se odnosi na hranu, a ne na predmet opće uporabe, ali građanima je jasnije onda krenu izbjegavat kinder jaja uopće jer tko će sada gledati kojeg je to točno datuma proizvedeno, a tko će uopće povjerovati da je riječ o samo o tom kinder jaju. Da li se u tom slučaju inspekcija osvrće i na druge proizvode istog tog proizvođača ili samog tog proizvoda da bi potvrdila ono što sama izriče kao mjeru, a to je da se povlači samo taj proizvod, a da su ostali zdravstveno ispravni?
Evo drago mi je kolegice da smo se složili odnosno ovo što sam ja predlagala nije za ne složiti se, to ćemo se svi usuglasiti. Zaista je ovaj teško ono, ono o čemu mi stvarno moramo svi misliti je da ovo o čemu ste vi u nastavku govorili. Dakle, sa sigurnošću mislim da treba u toj sigurnosti hrane, a i nekih drugih proizvoda da treba jako, jako normirati. Kažu obično ne treba hipernormirati ovdje se ja ne slažem s time, mislim da tu treba biti vrlo oprezan, vrlo konkretan i nikako ne raditi greške koje su onda posljedično tome dovedu do tih nesigurnosti naših građana. To, to nije dobra poruka. Slažem se s vama i mislim da na ovaj način kad se gledaju, a ovdje nije tema ista, kad se gledaju da su to namijenjeno za lotove znači da onda obuhvaćaju sve te serije koje, koje u to spadaju da ih treba na taj način onda i prezentirati. Evo, to je moje mišljenje naravno struka.
Hvala, hvala lijepa, nemate više replika. Gospodin Hrvoje Šimić, Klub zastupnika HDZ-a završno.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Državni tajniče sa suradnicom, kolegice i kolege, evo raspravljamo danas o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe. Kao što smo već rekli radi se o usklađivanju zakonodavstva RH sa zakonodavstvom EU. Zakon o predmetima opće uporabe uređuje pojam predmeta opće uporabe, uvjete koji vezano uz zdravstvenu ispravnost odnosno sukladno moraju ispunjavati predmeti opće uporabe, opće uvjete za proizvodnju i stavljanje na tržište predmeta opće uporabe, sustav kontrole predmeta opće uporabe, sustavno laboratorijsko ispitivanje radi praćenja zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti predmeta opće uporabe, prava, dužnosti i ovlasti nadležnih tijela u vezi s predmetima opće uporabe proizvedenima u RH ili uvezenim i stavljenim na tržište RH. Navedeni je zakon noveliran dosada 2 puta radi usklađivanja nacionalnog zakonodavstva sa propisima EU u području predmeta opće uporabe te radi provedbe reformske mjere iz Nacionalnog programa reformi za 2018. godinu, a s ciljem osiguravanja preduvjeta za početak rada Državnog inspektorata. Zakonskim prijedlogom definirane su zadaće i obveze nadležnih tijela te se jasnije definiraju pojmovi u smislu navedenog zakona. Ovim zakonom definirane su nove odredbe nadležnog inspekcijskog tijela u obavljanju nadzora radi provedbe zdravstvene ispravnosti odnosno sukladnosti koje ima pravo uzimati uzorke predmeta opće uporabe u proizvodnji i na tržištu te pri uvozu, a što uključuje i kupnju proizvoda na internetu pod tajnim identitetom uključujući i sirovine u postupku proizvodnje te ih dati na ispitivanje u ovlašteni laboratorij za potrebe inspekcijskih nadzora i službenih kontrola. Predloženim zakonom dorađene su i odredbe u vezi sa ovlastima nadležnih sanitarnih inspektora Državnog inspektorata, a radi unapređivanja postupanja u poduzimanju upravnih i prekršajnih mjera. Ovim zakonom utvrđeno je i da su nadležna tijela za provedbu ovog zakona Ministarstvo zdravstva i Državni inspektorat te su definirane pojedinačne njihove zadaće i obaveze. Koji su najvažniji pojmovi koji su upotrijebljeni u ovom zakonu i koje je njihovo značenje? Predmeti opće uporabe su materijali i predmeti koji dolaze u neposredan kontakt, neposredno u kontakt sa hranom i predmeti široke potrošnje. Materijali i predmeti koji dolaze u neposredan dodir s hranom su materijali i predmeti definirani uredbama Europske zajednice iz 2004. godine te proizvodi namijenjeni dojenčadi i djeci mlađoj od 3 godine za olakšavanje hranjenja i sisanja, umirivanja i spavanja. Predmeti široke potrošnje među njih ubrajamo posuđe, pribor, opremu i uređaje za proizvodnju predmeta opće uporabe, ambalažu za predmete opće uporabe, dječje igračke uključujući proizvode namijenjene dojenčadi, djecu i mlađih do 3 godine, kozmetički proizvodi koji su definirani uredbom Europske zajednice, također određeni deterdženti, duhan, duhanski proizvodi, pribor za pušenje, također određeni predmeti i sredstva koja pri uporabi dolaze u neposredan kontakt sa kožom odnosno sluznicom uključujući i proizvode za zabavu odraslih te predmete za ukrašavanje lica i tijela. Tu su definirani i proizvodi koji se prilikom primjene dolaze u dodir s kožom i sluznicama, a sadrže zdravstvene tvrdnje, posebnu namjenu, ograničen način primjene, te specifična upozorenja. Proizvodnja predmeta opće uporabe definirana je kao njihova priprema, obrada, prerada, dorada, pakiranje te čuvanje kod proizvođača. Također definirano je i stavljanje na tržište predmeta opće uporabe kao prijevoz, skladištenje, prodaja, korištenje odnosno uporaba predmeta opće uporabe u pružanju usluga kao i svaki drugi način njihova stavljana na tržište uključujući i njihov uvoz ili izvoz. Za provedbu ovog zakona nije potrebno osigurati sredstva iz proračuna RH, a u odnosu na tekst koji je prošao prvo čitanje učinjeno je nekoliko nomotehničkih izmjena. Također prihvaćeno je i prijedlog saborske zastupnice u smislu da se na deklaraciji, da deklaracija mora biti istaknuta na hrvatskom jeziku. Također sukladno prijedlogu Hrvatske udruge poslodavaca u Članku 19. konačnog prijedloga brisan je dio odredbe vezano uz provođenje analize uzoraka i procjene rizika nesukladnih uzoraka uzetih u skladu s programom monitoringa predmeta opće uporabe. U raspravi o prijedlogu zakona na radnim tijelima Hrvatskog sabora, kao i u raspravi na sjednici Hrvatskog sabora nije bilo dodatnih sadržajnih primjedbi i prijedloga o kojima bi se predlagatelj mogao posebno očitovati. I na kraju Klub zastupnika HDZ-a podržati će Konačni prijedlog o izmjenama i dopunama Zakona o predmetima opće uporabe. Hvala.
Hvala i vama. Gospođa Marija Selak Raspudić u ime MOST-a također završno. Izvolite.
Prije nego što krenem na zaključno razmatranje i sažmem ove prijedloge i primjedbe koje se tiču rada Državnog inspektorata kada govorimo o predmetima opće uporabe i njegovih izvješća, čak ima onda i zakonskih prijedloga koji proizlaze iz tih izvješća želim se osvrnuti na još jedan neprepoznati problem budući da vidim da ovdje neće biti predlagatelja da zaključi raspravu pa neću dobiti ni odgovor na to pitanje. Ono što možemo u novije vrijeme također primijetiti a čini se relativno učestalo čak i ako uspoređujemo te proizvode sa svim ostalim proizvodima, je da se kao nesukladni i neispravni vrlo često pojavljuju eko proizvodi. Znači mi od eko certifikata očekujemo nekakvu garanciju da smo sigurni prilikom konzumacije tih proizvoda. Evo dat ću vam jedan primjer. Recimo opoziv badema eko proizvoda jednog proizvođača da ga sada ne ističem zato što je povećana količina cijanida. Sigurno ste nedavno vidjeli slične i za rižu i za mnoge druge proizvode, dakle proizvode sa eko certifikatom koji sve češće se pokazuju kao neispravnim. Ne mogu ovdje odrediti i neću dobiti sada odgovor Državnog inspektorata je li riječ o trendu, je li riječ o češćim kontrolama i doista znači li onda uopće sam taj certifikat eko ono što bi trebao značiti našim građanima, a to je garancija nekog oblika zdravstvene ispravnosti i sigurnosti koji ide iznad već dozvoljenog i ispravnog standarda. Moj načelni problem sastoji se u tome da eko industrija ne može biti industrija profita koja zarađuje na neispravnosti i nedovoljnoj zdravstvenoj kvaliteti uobičajene industrije. Jer danas proizvode prodajemo upravo po načelu toga da piše na njima jasno bez parabena itd. Svi ti dodatni elementi koji se danas tretiraju čak i kao dozvoljeni, iako znamo da su zdravstveno upitni trebali bi biti inkorporirani u sadržaj i proizvode standardne industrije, a ne da imamo drugu industriju, eko industriju, industriju profita koja je tek naličje konzumerizma i parazitira na nedovoljnoj zdravstvenoj ispravnosti ove uobičajene industrije. Eko treba biti standard. Ali moje je pitanje ovdje što se događa sa tim standardom. Vrlo često danas povlačimo upravo i eko proizvode. Zaključno što se tiče ovih zakonskih izmjena svoje primjedbe sam, primjedbe u ime kluba MOST-a sam već iznijela. Neke stvari bi se mogle jasnije razraditi, međutim sam zakon nije toliko sporan. Sporan je način i sadržaj koji imamo a dovodi nas do rasprave o ovom zakonu. Kada govorimo o radu Državnog inspektorata očekujem da se jasnije kontrolira uvoz iz trećih zemalja zbog znanstvenih istraživanja koja pokazuju da upravo zbog neusklađenosti sa EU propisima tu imamo veće probleme i propuste u korištenju nekih stvari koje nisu dozvoljene na europskom tržištu. Drugo, očekujem poboljšanje, komunikacije sa javnošću u pogledu onoga o čemu sam razgovarala sa kolegicom Marić, a tiče se informiranja građana. Jer apstraktni kemijski nazivi njima ne znače baš ništa. Građani trebaju znati zašto je to za njih štetno, a nije još dovoljno poznato niti samo ime proizvoda kao što je paraben postao proizvod, odnosno metala ili štetnog spoja, a kamoli onda zbog čega je on štetan. Drugo, odvojiti obavijesti koje su vezane za potrošače, za hranu i predmete opće uporabe od općih obavijesti koje se tiču rada Državnog inspektorata, tako da građani ne bi morali prolaziti kroz njima nebitne dokumente, da dođu do onih koji im doslovce život znače. I naravno u konačnici ako imate 432 milijuna kuna na raspolaganju možete malo i poboljšati ta izvješća, ne trebaju nam tablični prikazi floskulatornih aktivnosti državnog ili bilo kojeg drugog inspektorata, nego nam trebaju konkretni pokazatelji stanja na hrvatskom tržištu. Dakle, sve obavijesti za potrošače koje su sažete unutar te godine dana gdje vidimo sa kojim proizvodima je bilo problema, na koji način je reagirala državna inspekcija. Evo ovdje sam vam dala primjer 40% dječjih šampona u kojima su bili nedozvoljeni ili neoznačeni sastojci i kakva je situacija u odnosu na prethodnu godinu? Bez te komparativne analize, bez stvarnog stanja hrvatskog tržišta sa nekim floskulatornim tabličnim prikazima mi ne možemo imati ozbiljnu raspravu o izmjenama i dopunama zakona koji se tiču predmeta opće uporabe. Hvala vam.
Hvala vam. I gospođa Andreja Marić ispred Kluba zastupnika SDP-a završno. Izvolite.
Hvala lijepa. Dakle u završnom nekakvom sumiranju svega ovoga što smo govorili pokazatelj ovog interesa za ovako važan zakon je upravo i ovakav mali broj svih nas. Mnogi niti ne znaju kolege zastupnici koji su to predmeti opće uporabe, a kamoli onda naši sugrađani. Dakle, svi smo mi u Hrvatskoj potrošači i svima nam je jako bitno da proizvod bude siguran i zdravstveno ispravan. Dobro je da smo članica EU pa da nas zapravo EU prisiljava na neki način da mijenjamo svoje zakone i prilagođavamo ih propisima EU. Često to se već pokazalo u brojnim zakonima koje smo donosili kasnimo i zapravo na taj način ne postižemo puni efekt zaštite zdravlja naših ljudi. Onda niti ne čudi nismo povjerenje naših građana upravo u javne vlasti. Kad govorimo o potrošačima bilo je praktički ukinuto savjetovalište za potrošače, dakle jedno centralno mjesto gdje su potrošači mogli prijaviti svoje teškoće. Financiranje je na žalost upitno, dakle udruge potrošača koje su nam ostale na raspolaganju zapravo nisu financirane od strane ministarstava, tako da onda ne čudi nismo povjerenje naših potrošača u naše institucije. Dakle, naša Vlada je prema statistikama EU zadnja što se tiče povjerenja potrošača koje hrvatski građani imaju. Kampanje za osnaživanje potrošača praktički nema. Tek 12% građana smatra da dobro poznaje svoja potrošačka prava i po tome smo najslabiji u EU. Dakle, mi možemo imati različite zakone na stolu, ali je pitanje onda koliko građani poznaju svoja prava koja im taj zakon na neki način omogućava i pruži i upravo je zato važno da svi mi putem ne samo zakona i djelovanja i kontakta sa građanima ih osnažimo i motiviramo i informiramo o tome koja su njihova prava. To je važno u svim uvjetima dakle kad govorimo sad recimo konkretno o ovim o predmetima opće uporabe općenito o prodaji, dakle i u uvjetima fizičke prodaje, Internet prodaje, u uvjetima ratnih zbivanja, u uvjetima uvoza proizvoda iz trećih zemalja. Ne mogu da ne spomenem našu eurozastupnicu Biljanu Borzan koja se itekako bori za prava potrošača, upravo zahvaljujući njoj je napravljen i niz istraživanja gdje se pokazalo da su proizvodi na našem tržištu slabije kvalitete nego na zapadnom tržištu. Tome se evo doskače i onda možemo pravovremeno reagirati i ti rezultati zapravo mogu onda biti nekakav input i našim građanima da brinu o onome što kupuju. Što se tiče samog motiviranja odnosno informiranja i edukacije građana već sam spominjala da je itekako važno ih informirati ne samo o ovim izvješćima inspektorata nego konkretnoj listi proizvoda koje mora izbjegavati, educirati o tome što je najbolje upotrijebiti do odnosno upotrijebiti do. Dotakli smo se pitanja eftalata, znači mnogi građani uopće nemaju pojma gdje se eftalati nalaze, nalaze se u bočicama, to je dakle ne samo za djecu nego i općenito koju svi mi koristimo. Eftalati čine osnovnu komponentu svih plastičnih ambalaža, upotrebljavaju se u kozmetičkim preparatima, u dječjim igračkama, u medicinskim uređajima, u različitoj ambalaži, to je i ona meka plastika. Istraživanja pokazuju da mogu djelovati kancerogeno, remete hormonsku ravnotežu, oštećuju pluća, bubrege i jetru itd., a zapravo mi o tome odnosno naši građani, prosječni građani o tome ne zna dovoljno. Kako izbjeći eftalate? Dakle svakako čitati deklaracije i sadržaj proizvoda, biti oprezni s oznakom miris na deklaraciji, kupovati i upotrebljavati samo plastiku sa reciklirajućim kodovima 1, 2 i 5 jer kodovi 3 i 7 sadrže eftalate, pokušati prijeći gdje je moguće na staklenu ambalažu, koristiti samo certificiranu prirodnu kozmetiku koliko je god moguće, dakle to su nekakvi savjeti našim potrošačima. I na kraju svakako se nadamo da će i iz ministarstva prihvatiti sve ove sugestije koje smo im rekli, svakako bismo voljeli vidjeti detaljnija izvješća od državnog inspektorata. Što se tiče onog što sam govorila za energetska pića za djecu ja ću vas svakako podsjetiti koliko se o tome napravilo ovaj na razini ministarstva za mjesec dana, pa evo uvažite ono o čemu je bilo govora, mi ćemo evo zaključno podržati ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Time zaključujem raspravu i glasat ćemo kada se steknu uvjeti i prelazimo na iznošenje stajališta u ime klubova zastupnika i nezavisnih zastupnika, prva je gđa. Ermina Lekaj Prljaskaj. Nema je. Drugi g. Davor Dretar, izvolite.