Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, dame i gospodo zastupnici. Prije nego što počnem navoditi razloge za izmjene i dopune ovoga zakona dozvolite mi da se ipak ukratko osvrnem na okolnosti i vrijeme u kojima je zakon donijet. Tada je proizvodnja kruha i peciva, a riječ je o 2004. godini, proizvodnja kruha i peciva u Republici Hrvatskoj prije donošenja zakona iznosila je oko 145 tisuća tona, što znači da je godišnja potrošnja pekarskih proizvoda po glavi stanovnika iznosila 32 kilograma, a dnevna svega 0,088 kilograma. Stvarna potrošnja bila je daleko veća, što je ukazivalo na činjenicu da se velika količina pekarskih proizvoda proizvodi i prodaje izvan kontrole nadležnih institucija, odnosno u zoni sive ekonomije. Procjene su bile gotovo od 40 do 50%. Što je naravno znatno nanosilo štetu državnom proračunu. Kako bi se stanje u ovoj djelatnosti popravilo i što veći dio proizvedenih pekarskih proizvoda stavio pod nadzor, Vlada Republike Hrvatske zadužila je naše ministarstvo da se izradi ovaj zakon i podzakonski propisi kojima se treba urediti tržište mlinarsko pekarskih proizvoda. I upravo zakonom o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište, koji je donijet 2004. na prijedlog Vlade Republike Hrvatske u cilju suzbijanja sive ekonomije u području mlinarsko pekarske industrije. Donošenjem Zakona za stavljanje brašna na tržište Vlada Republike Hrvatske i resorno ministarstvo uspjeli su napraviti reda na tržištu brašna, te se siva ekonomije u proizvodnji i prometu brašna i mlinsko pekarskih proizvoda iz godine u godinu kontinuirano smanjuje. Stupanjem na snagu ovog zakona osnovan je registar mlinara, pekara, proizvođača namjenskih smjesa i koncentrata kao i registar uvoznika brašna i namjenskih smjesa i koncentrata. I na temelju izdanih evidencijskih markica za brašno kojih je u 2008. godini izdano 41 milijun 166 tisuća 640 komada različitih vrsta, ministarstvo ima sada točnu evidenciju o proizvodnji i uvozu brašna i namjenskih smjesa i koncentrata. Evo ja ću samo osvrnuti se na ovaj podatak da zaista sada imamo konkretne količine naših potreba za ovim prerađevinama, odnosno robama i da je on približno recimo ekvivalentu 550 do 600 tisuća tona pšenice o kojim se danas ovih dana intenzivno raspravlja. Prema podacima državnog inspektorata za 2008. godinu inspektori su ukupno obavili tisuću 875 inspekcijskih nadzora u području proizvodnje i prometa pekarskim proizvodima. I utvrdili su 582 prekršaja, što znači da je broj prekršaja u odnosu na broj nadzora bio na razini 31%. Taj postotak u 2007. godini iznosio je 38%, a u 2006. čak 48%. Rezultat svega toga je da se tijekom 2008. godine zatvorilo 55 pekarnica, u 2007. 105, a u 2006. kada je bilo naviše ovih prekršaja čak 177 iz razloga nepoštivanja ovoga zakona i njegovih provedbenih propisa. Iz prezentiranih podataka vidljivo je da se siva ekonomije nije u potpunosti eliminirala, ali je također vidljivo da se iz godine u godinu taj postupak smanjuje. I jedan od razloga zbog čega se rade izmjene i dopune ovoga zakona je taj što uvoznici brašna, namjenskih smjesa i koncentrata nisu ministarstvu bili obvezni dostavljati izvješća o uvezenim količinama brašna, stoga je dopuna bila neophodna radi usklađenosti evidentiranih količina brašna iz uvoza s evidencijama o izdanim markicama. Daljnji razlog za izmjene proizlazi iz nalaza Državnog inspektorata u nadzorima pekarnica iz kojih je uočena potreba proširenja obuhvata u evidentiranju količina brašna upotrijebljenih za pekarske i druge proizvode u čiji sastav ulazi i brašno, a što do sada nije taksativno bilo navedeno recimo primjer, kolači i određene njegove vrste, pite ili slični proizvodi radi evo kompletne usklađenosti evidentiranih količina u knjizi evidencija utroška brašna koju se evo popularno naziva i KEUB. Isto tako daljnja izmjena proizlazi iz inspekcijske prakse i preporuke sadržane u izvještaju Državnog inspektorata da se u inspekcijskom postupku i u kaznenim odredbama zakona omogući iznimka da se mjera pečaćenja objekta u slučajevima kojom se kod proizvođača pekarskih proizvoda koji su prekršili odredbe zakona, zatvara pekarski pogon na 30 dana u ovim sada evo novim okolnostima neće provoditi u koliko se u roku od 5 dana dostave dokazi da su utvrđeni nedostaci otklonjeni kao i dokaz o izvršenoj uplati novčanog iznosa od 30 tisuća kuna kao sankcije u korist državnog proračuna. A na istovjetan način kako se ove sankcije od Državnog inspektorata odrađuju u ugostiteljskim i trgovačkim objektima sukladno Zakonima o trgovini, odnosno Zakonu o ugostiteljskoj djelatnosti. Smatramo da će ove izmjene i dopune zakona pridonijeti boljoj kontroli i nadzoru proizvodnje i prometu mlinsko pekarskih proizvoda, da će one još više utjecati na smanjenje sive ekonomije u predmetnom sektoru i smatramo da u ovim okolnostima će biti jedan od značajnih antirecesijskih poteza koje poduzima Vlada Republike Hrvatske. To bi bilo za uvod sve i ja sam dobio već na početku amandman Odbora za zakonodavstvo koji je prije svega evo da tako kažem nomotehničke naravi i kao takvog ga možemo prihvatiti.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Primjenom odredbi Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište kroz sistem obilježavanja brašna evidencijskim markicama stavljena je pod nadzor proizvodnja i uvoz pšeničnog, raženog i kukuruznog brašna te gotovih smjesa i koncentrata za pekarske proizvode tako da je siva ekonomija u ovoj djelatnosti svedena na najmanju moguću mjeru. Kao logičan slijed pokazala se potreba za donošenjem pravnog okvira za stavljanje pod nadzor i proizvodnje i prometa pekarskih proizvoda gdje je zbog nepostojanja propisa o utrošku odnosno "randmanu" brašna postojala mogućnost proizvodnje i prometa znatnih količina pekarskih proizvoda bez financijskog nadzora a koji su nažalost određeni subjekti obilato koristili. Stoga je Hrvatski sabor donio 17. studenog 2005. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište a koji je stupio na snagu 6. prosinca 2005. Najvažnija izmjena Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište bio je izmijenjeni stavak 3. članka prema kojem ministar nadležan za poslove poljoprivrede propisuje najviše količine brašna koje se mogu utrošiti za proizvodnju pojedinih pekarskih proizvoda te način vođenja evidencije o tome. Temeljem ovlasti iz ove odredbe nadležni ministar donio je i Pravilnik o količini brašna utrošenog za proizvodnju pojedinih pekarskih proizvoda koji se počeo primjenjivati 1. siječnja 2006. godine. Glavni cilj i zakona i pravilnika bio je dakle suzbijanje sive ekonomije na spomenutom području. Razvidno je iz Godišnjeg izvješća Državnog inspektorata za 2008. kako je u tisuću 875 inspekcijskih nadzora došlo i našlo 582 prekršaja ili je to 31% ukupno nadziranih. Manje je to za 7% u odnosu na 2007. ili 17% manje nego 2006. U izmjene i dopune zakona ide se zbog činjenice što uvoznici brašna, namjenskih smjesa i koncentrata nisu ministarstvu bili obvezni dostavljati izvješća o uvezenim količinama brašna pa se naravno uvezena količina brašna nije mogla uskladiti s izdanim markicama. Ja bih tu dodala da je suviše vremena proteklo i da smo trebali tu odredbu puno ranije unijeti kao promjenu u zakon. Daljnji razlog za izmjene proizlazi iz nalaza Državnog inspektorata u nadzorima pekarnica iz kojih je uočena potreba proširenja obuhvata u evidentiranju količina brašna upotrijebljenih za pekarske i druge proizvode u čiji sastav ulazi brašno radi usklađenosti evidentiranih količina u knjizi evidencije utroška brašna. Nadalje, izmjena proizlazi iz inspekcijske prakse i preporuke sadržane u Izvještaju Državnog inspektorata za 2008. da se u inspekcijskom postupku i u kaznenim odredbama zakona omogući iznimna da se mjera pečačenja objekta kojom se kod proizvođača pekarskih proizvoda koji su prekršili odredbe zakona zatvara pekarski pogon na 30 dana neće provoditi ukoliko se u roku od 5 dana dostave dokazi da su utvrđeni nedostaci otklonjeni kao i dokaz o izvršenoj uplati novčanog iznosa od 30 tisuća kuna u korist državnog proračuna a na istovjetan način kako se ove sankcijske odredbe provode u ugostiteljskim i trgovačkim objektima. Zastupnici kluba HNS-a podržat će ove promjene i izmjene Zakona o stavljanju brašna na tržište.
Hvala. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Dragan Kovačević. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedniče, poštovani državni tajniče, kolege saborski zastupnici. Prije pet godina Hrvatski sabor je donio Zakon o posebnim uvjetima stavljanja brašna na tržište. Taj dokument možemo smatrati prekretnicom jer smo donošenjem toga zakona uspostavili mehanizam za obračun sa sivom ekonomijom u području prometa brašnom i pekarskim proizvodima. Dakle, tim zakonom su na neki način udareni temelji upravo za obračun sa sivom ekonomijom. Sukladno zakonu donesen je i Pravilnik o obilježavanju brašna evidencijskim markicama, ustrojen je Registar mlinara, proizvođača namjenskih smjesa i koncentrata i isto tako i Registar uvoznika brašna, smjesa i koncentrata. Sve to omogućilo je uvođenje reda na tržištu i omogućilo gospodarskoj inspekciji puno kvalitetniji nadzor. Također značajan doprinos u suzbijanju sive ekonomije i pomoć u inspekcijskom nadzoru omogućilo je donošenje 2006. godine Pravilnika o količinama brašna za proizvodnju pojedinih pekarskih proizvoda i isto tako uvođenje obveze pekarima da moraju voditi knjige evidencije utroška brašna tzv. KEUB radi praćenja potrošnje brašna i proizvedenih količina pekarskih proizvoda. Može se reći da smo u rijetko kojem segmentu poljoprivrede i prehrambene industrije tako studiozno i sustavno locirali kritične točke u kojima je postojao prostor i za prijevaru i isto tako da smo nametnuli evidenciju i proceduru koje su pretpostavka uspostave tržišnog reda i učinkovitog inspekcijskog nadzora. Kako se ovaj sustav pokazao u praksi najbolje govori podatak pri istoj razini inspekcijskog nadzora, iz godine u godinu broj prekršaja se smanjuje. Ovaj zakon, ove izmjene i dopune dodatno su poboljšanje sustava. Ovim izmjenama i dopunama zakona uvoznici brašna namjenskih smjesa i koncentrata dobivaju novu obvezu koju do sada nisu imali. Dakle, da moraju dostavljati izvješća o uvezenim količinama brašna što ministarstvo osigurava bilanciranjem evidentiranih količina brašna iz uvoza sa evidencijom izdanih markica. Također povećava se obuhvate evidentiranja brašna upotrijebljenih za širi spektar pekarskih i drugih proizvoda u čini sastav ulazi i brašno. Izmjena koja se uvodi vezano uz pečaćenje i zatvaranje objekata Klub Hrvatske Demokratske Zajednice drži da su predložene izmjene primjerenije od postojećeg sustava, da se kao u nekim drugim djelatnostima i zakonima sustav kažnjavanja ipak ublaži prema proizvođačima i da naglasak bude na uklanjanju nedostataka i na izvršavanju sankcija, odnosno financijskih obveza prema državnome proračunu. Sve ove izmjene doprinijele su smanjenju sive ekonomije i povećanju konkurentnosti u području tržišta brašnom. Zbog svega navedenog Klub Hrvatske Demokratske Zajednice podržava donošenje ovoga zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Gospodin zastupnik Branko Kutija. Izvolite
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Temeljem statističkih podataka proizvodnja kruha i peciva Republici Hrvatskoj prije donošenja Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište iznosila je oko 145 tisuća tona što znači da je godišnja potrošnja pekarskih proizvoda po glavi stanovnika iznosila 32,2 kg a dnevna svega 0,088 kg. Stvarna potrošnja je bila daleko veća što je ukazivalo na činjenicu da se velika količina pekarskih proizvoda proizvodi i prodaje izvan kontrole nadležnih institucija odnosno na crno. Kako bi se stanje u ovoj djelatnosti popravilo i što veći dio proizvedenih pekarskih proizvoda stavio pod nadzor, Vlada Republike Hrvatske zadužila je Ministarstvo poljoprivrede da izradi zakon i podzakonske propise s kojima će se urediti tržište mlinsko pekarskih proizvoda. Zakon o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište donesen je 2004. godine na prijedlog Vlade Republike Hrvatske a u cilju suzbijanja sive ekonomije u području mlinsko pekarske industrije. Donošenjem Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište Vlada i resorno ministarstvo uspjeli su napraviti reda na tržištu brašna te se siva ekonomija u proizvodnji i prometu brašna i mlinsko pekarskih proizvoda iz godine u godinu kontinuirano smanjuje. Stupanjem na snagu ovoga zakona osnovan je registar mlinara, pekara, proizvođača namjenskih smjesa i koncentrata kao i registar uvoznika brašna, namjenskih smjesa i koncentrata. Na temelju izdanih evidencijskih markica za brašno kojih je u 2008. godini izdano 41 milijun 166,640 komada različitih vrsta, ministarstvo ima točnu evidenciju o proizvodnji i uvozu brašna, namjenskih smjesa i koncentrata. Prema podacima državnog inspektorata za 2008. godinu inspektori su ukupno obavili tisuću 875 inspekcijskih nadzora u području proizvodnje i prometa pekarskih proizvoda i utvrdili 582 prekršaja. Što znači da je broj prekršaja u odnosu na broj nadzora bio 31%. Taj postotak je u 2007. godini iznosio 38 a u 2006. 48%. Tijekom 2008. godine inspektori su zatvorili 55 pekarnica dok je broj zatvorenih pekarnica u 2007. godini iznosio 105, u 2006. 177. zbog nepoštivanja odredbi Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište kao i podzakonskih propisa. Iz prezentiranih podataka vidljivo je da se siva ekonomija nije u potpunosti eliminirala ali je također vidljivo da se iz godine u godinu taj postotak smanjuje. Jedan od razloga zbog čega se rade Izmjene i dopune Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište je taj što uvoznici brašna, namjenskih smjesa i koncentrata nisu ministarstvu bili obvezni dostavljati izvješća o uvezenim količinama brašna stoga je dopuna bila neophodna radi usklađenosti evidentiranih količina brašna iz uvoza, sve evidencijama o izdanim markicama. Daljnji razlog za izmjene proizlazi iz nalaza državnog inspektorata, u nadzorima pekarnica iz kojih je uočena potreba proširenja obuhvata u evidentiranju količina brašna upotrijebljenih za pekarske i druge proizvode u čiji sastav ulazi i brašno, znači kolači, pite i slično radi usklađenosti evidentiranih količina u knjizi evidencije utroška brašna. Isto tako, daljnja izmjena proizlazi iz inspekcije prakse i preporuke sadržane u izvještaju državnog inspektorata da se u inspekcijskom postupku i u kaznenim odredbama zakona omogući iznimka da se mjera pečaćenja objekta kojom se kod proizvođača pekarskih proizvoda koji su prekršili odredbe zakona zatvara pekarski pogon na 30 dana neće provoditi ukoliko se u roku od 5 dana dostave dokazi da su utvrđeni nedostaci otklonjeni kao i dokaz o izvršenoj uplati novčanog iznosa od 30 tisuća kuna u korist državnog proračuna a na istovjetan način kako se ove sankcijske odredbe provode u ugostiteljskim i trgovačkim … [[Govornik se ne razumije.]] Smatram da će ove izmjene zakona pridonijeti boljoj kontroli i nadzoru proizvodnje i prometa mlinsko pekarskih proizvoda i stoga ću podržati donošenje ovoga zakona. Zahvaljujem se.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Dozvolite da sa nekoliko riječi podržim ovu aktivnost koja se radi a vezana je za Izmjene i dopune zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište. Jer razloga svakako ima da se uspostavi određeni tržišni red. Prije 5 godina kao što se govori u materijalu donošenje Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište Vlada je s tim zakonom, odnosno Sabor donošenjem, napravila određeni red u tržištu brašna. Međutim, upravo uspostavljanje takvog reda bila je i obveza pa i potreba jer ono što se dešavalo na tržištu brašna sigurno je oštećivalo na neki način dvije vrste i proizvođača pšenice, a isto tako i potrošače odnosno konzumente, stanovništvo koje su koristili kruh odnosno određene proizvode od brašna. Jer uvijek je bilo poznate, na neki način, dostatne količine pšenice koja se je trebala proizvoditi u Hrvatskoj, oko 600 tisuća smo govorili. Međutim, pitanje potrošnje brašna nikada nije bilo u nekim okvirima koji bi govorili da je ta pšenica upravi i prerađena i potrošena u Hrvatskoj. Ono što se tada dešavalo i što su ukazivali često baš i na raznim skupovima i naši proizvođači pšenice te razlike između kilograma pšenice, kilograma brašna, odnosno kilograma proizvedenog kruha. Bilo je to na neki način i vrijeme kada je bujalo otvaranje pekara, kada je to bila jedna od najunosnijih proizvodnji i upravo zbog toga je normalno dolazilo i do određenoga nesrazmjera sa proizvođačima, ali isto tako i potrošačima brašna. Ono što se dešavalo svakako se odnosilo na to da su veće količine brašna i nelegalno ili preko neke granice, posebno iz susjedne nam Bosne i Hercegovine, dolazile u Hrvatsku i na crnom tržištu je na neki način su završavale u proizvodnji i stvarala se određena dobit kod onih koji su to proizvodili i na taj način stvarali su sebi jedan ekstra dobit koja normalno nije bila u funkciji ni proizvođača pšenice, ali isto tako ni potrošača nego su pojedinci to koristili. Upravo zbog toga uvođenje tržnoga reda od prije pet godina, stvaranje markice za brašno, mislim da je to bio jedan prelomni trenutak koji je ipak počeo spašavati ovu stvar vezano za korištenje toga brašna i onaj dio crnog tržišta koji je tada bio na jednoj visokoj razini, odnosno cijena je bila takorekuć nedodirljiva. Nije se ni znala ni kolika je ni pošto je to brašno, ali uglavnom kruh je bio taj koji je kao konačni proizvod izlazio iz te proizvodnje, na kojega se vrlo malo moglo djelovati, na tu cijenu toga kruha, a u isto vrijeme su pojedinci dobro zarađivali. Druga stvar koja je bila evidentna i koju se vjerojatno bi trebalo i dalje još i više provoditi, to je pitanje kvalitete tih proizvoda, količine brašna odnosno kvalitete toga brašna koje se koristi u pekarskoj proizvodnji i načina da li uistinu u konačni proizvod, kruh, pecivo ili slično, dolaze dovoljne određene količine i brašna koje su i kvalitete koje propisuju. Mislim da evo i ovaj sljedeći predloženi, ove predložene promjene posebnim uvjetima zakona, sigurno će isto također vjerojatno dovesti do jedne veće koristi da se na kvalitetan način i ta proizvodnja odvija. Osim toga drugo je još jedno pitanje, pitanje higijenskoga minimuma u proizvodnji i korištenja toga brašna u pekarama jer uvijek smo svjesni da u današnjem vremenu mnogi još nisu u potpunosti savladali taj higijenski minimum i da imamo često puta i evidentne takve pekarnice koje sigurno ne bi trebali egzistirati kao takve i proizvoditi hranu. Normalno da nije isto u jednoj uređenoj, higijenski ispravnoj pekarnici koja ima i određene inženjere, određene ljude iz struke koji se bave, iz prehrambene struke prvenstveno, s tom proizvodnjom i drže jednu kontrolu da nije isto kao i pojedinci gdje nažalost imamo priliku vidjeti da tamo taj higijenski minimum je daleko od zadovoljavajućega i da se upravo dešavaju neke stvari da pronalazi se u kruhu i određeni strani predmeti koji sigurno kao takvi ne spadaju tamo. Na kraju, mislim da ovakav, ove izmjene koje su eto ispadaju samo u par članaka, ali sigurno u biti mnogo toga će izmijeniti. I na kraju da kažem, sigurno da bi trebali biti i dati jedno dostatno poboljšanje u toj proizvodnji, u kontroli te proizvodnje, ali isto tako u financijskim malverzacijama. I zbog toga mislim da na ovaj način ne samo da štitimo potrošača kao konzumenta konačnog, nego i proizvođača koji će na taj način ako se to na transparentni način, cijena pšenice prevodi u cijenu brašna odnosno cijenu kruha, mislim da će na taj način i sami proizvođači pšenice, što nam je svakako cilj, isto profitirati i zadobiti onaj iznos sredstava za vrijednost robe koju su i proizveli. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo jednu repliku. Gospodin zastupnik Goran Heffer.
Hvala lijepa. Gospodine Bodakoš, rekli ste da će navedene promjene isto sigurno vjerojatno doprinijeti poboljšanju. Dakle, upravo ova vaša riječ vjerojatno me je nagnula na repliku. Naime, siva ekonomija u području pekarskih proizvoda još uvijek jako dobro funkcionira. To mi svi dobro znamo, jer evo i sam pokazatelj da gotovo trećina te proizvodnje je još uvijek u toj sferi. To zasigurno nameće prije svega inspekciji dodatni napor jer ovih 1800 i nešto njihovih pregleda u toku jedne godine, pitanje je koliko je to ustvari puno, koliko je malo. Naravno, ovo područje gospodarsko jeste bitno, ali i područje sanitarnoga je rekao bih još bitnije, no ja bih ukazao na pitanje vezano uz ovaj članak 2. stavak 5. dakle uz glavnu izmjenu vezano uz mogućnost da onaj tko je uhvaćen u prekršaju tijekom pet dana uplati 30 tisuća kuna i ne bude mu zapečaćena prostorija odnosno mjesto gdje izrađuje kruh ili recimo pekarske proizvode. Nije isto ako je riječ o seoskoj pekari koja radi 500-tinjak kilograma brašna dnevno ili o pekarskoj industriji koja desetine tona brašna u toku dana kroz svoju proizvodnju provlači. Što je sa onima koji učestalo krše zakon na način da tijekom godine više puta bivaju od strane inspekcije upozoreni na kršenje zakona? postoji li kakva sankcija dodatna ili će neki poput velikih proizvođača koristiti upravo ovu varijantu kao alternativu za legalni način rada? Hvala lijepa.
Hvala. Odgovor, gospodin Dragutin Bodakoš. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Državni tajniče. Kolega Heffer, ovo što kažete vezano i za sivu ekonomiju ona je sigurno na žalost kod nas u Hrvatskoj prisutna ne samo u ovoj proizvodnji, nego još ima nekih proizvodnji koje muku muče upravo sa tim sivim tržištem, odnosno proizvodnjom koja nije pod kontrolom. Ovakove sankcije koje bi trebale ići prema onima koji se ne bave, odnosno ne rade prema kvaliteti i prema zahtjevima koje bi trebali imati, normalno da inspekcija od one tržišne inspekcije normalno, gospodarske inspekcije, pa preko sanitarne inspekcije treba stvoriti takove uvjete da toga bude što manje. Normalno da i zakonske odredbe i zakonski poticaji koji proizlaze i koje donosimo u ovome Saboru da oni kao takovi također imaju jednu, imat će i tada i te inspekcije jednu veću potporu, a isto tako reći ćemo i ljudima, onim proizvođačima da normalno ne može se u ovome trenutku kada je posebno i država i cijela naša zemlja u poteškoćama da na jedan netransparentan način da se stiču određena bogatstva, odnosno određena dobit. To je ono što mislim da uz onaj higijenski dio također treba biti naglašeno i da će vjerojatno i dati određene rezultate. Hvala.
Hvala. I zaključno, državni tajnik gospodin Stjepan Mikolčić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Ja prije svega evo zahvaljujem se na raspravama koje ste imali, a još više na podršci koju ste nam dali za ove izmjene i dopune kako bi evo u zakonu otklonili nedostatke i on apsolutno ispunio svoju svrhu i uredio ovo područje mlinarsko-pekarskih proizvoda, odnosno brašna. Ja se zahvaljujem i na ovim primjedbama, no evo htio bih replicirati. Vis a vis ovih inspekcijskih nadzora. Samo je jedan uz da tako kažem segment u sektoru bio predmet nadzora, a to bilo je riječ o pekarnicama. Tu je uočeno da tako kažem u 30% tih nadzora da su bili određeni nedostaci veće ili manje prirode. To ne znači da je 30% evo da tako kažem sive ekonomije u ovom segmentu. Ja sam govorio da sada apsolutno imamo 40000 tona brašna koje su hrvatske potrebe i da se ono legalno prometuje, da je ono kompletno evidentirano i da je to a propos onim količinama pšenice o kojima danas pričamo da su naše potrebe od 550 do 600000 tona. Ja sad sa aspekta evo higijenskih uvjeta o kojima ste govorili mogu reći usvajajući da tako kažem nove odredbe da tako kažem pravne stečevine Europske unije aquisa koje su prenijete u naše zakonodavstvo, prije svega Zakon o hrani i Zakon o veterinarstvu tzv. higijenski paket definirao je da tako kažem nadzor u proizvodnji hrane od polja do stola. Mi smo već otišli znatno naprijed na način da smo apsolutno u pojedinim segmentima ako je riječ o subjektima u poslovanju sa hranom prije svega animalnog podrijetla išli da tako kažem na analizu svakog tog subjekta ponaosob, procijenili njegov riziko eventualno evo mogućih takovih nedostataka koji mogu imati posljedice da ta hrana ne bude zdravstveno ispravna itd. I svaki ponaosob je na neki način procijenjen i utvrđena mu je da tako kažem rizična skupina ili kategorija i učestalost kontrola. I ovdje imamo sada ovdje zoran primjerak. Moram reći onaj podatak, evo nisam u uvodnoj raspravi rekao. Od ovih 400000 brašna koji se melje i koji se legalno prometuje 70% brašna melje 10 mlinara, 10 najvećih mlinara, a u registru mlinara imamo 193 subjekta. Prema tome, sad smo i vidjeli gdje je eventualno ta rizična skupina subjekata u ovom sektoru i na njih će biti na neki način evo sada fokusirana i naša da tako kažem pažnja u smislu inspekcijskog nadzora koje ćemo ubuduće raditi u evo da tako kažem segmentima i namjerama o kojima sete vi ovdje zastupniče govorili. Pa evo mislim da je to dovoljno. Još jednom evo zahvaljujem se na podršci koju ste nam ukazali vis a vis izmjena i dopuna ovog zakona. Hvala lijepo. I amandman rekao sam prihvaćamo.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. 14., Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište, hitni postupak, P.Z. br. 385. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo koji je predstavnik predlagatelja prihvatio. U skladu sa člankom 169. Poslovnika se ne glasuje o njemu. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posebnim uvjetima za stavljanje brašna na tržište. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Zakon je prihvaćen većinom glasova, 101 glas za i 1 suzdržan, ništa protiv zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, radi se o Memorandumu o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u “Mehanizmu zajednice za civilnu zaštitu“ koji je 17. prosinca 2008. u Zagrebu potpisao gospodin Trut, ravnatelj Državne uprave za zaštitu i spašavanje i 17. siječnja 2009. u Bruxellesu Karl Falkenberg, ravnatelj Opće uprave za okoliš Europske komisije. Potpisivanje predmetnog memoranduma nastalog iz suradnje Republike Hrvatske i Europske zajednice na području sprječavanja, odnosno ublažavanja posljedica prirodnih i civilizacijskih katastrofa, posebice pri planiranju i provedbi mjera za zaštitu od potresa, poplava, požara, onečišćenja, radioloških opasnosti, industrijskih katastrofa koja je započeta potpisivanjem i potvrđivanjem Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u financijskom instrumentu za civilnu zaštitu. U cilju daljnje uspješne suradnje, povećanja broja aktivnosti, te poglavito u cilju potpune harmonizacije sustava zaštite i spašavanja Republike Hrvatske sa sustavom civilne zaštite Europske unije. Potrebno je ovim zakonom potvrditi Memorandum o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u “Mehanizmu zajednice za civilnu zaštitu“. Dakle, potvrđivanjem ovoga memoranduma Hrvatska će postati još učinkovitija sastavnica u europskom sustavu zaštite od civilnih katastrofa. Provedba ovog zakona neće zahtijevati dodatna financijska sredstva iz državnog proračuna RH. Hvala lijepa. Hvala.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je Prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanje Republike Hrvatske u mehanizmu za civilnu zaštitu. Na samom početku želim naglasiti da u ovom mehanizmu sudjeluje 30 država, od toga znači sve članice Europske unije plus Norveška, Island i Lihtenštajn. Vlada Republike Hrvatske na sjednici održanoj 17. rujna 2008. godine donijela je odluku o pokretanju postupka za sklapanje Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u mehanizmu za civilnu zaštitu. Temeljem dobivene punomoći, ravnatelj Uprave za zaštitu i spašavanje dana 17. prosinca 2008. godine potpisuje Memorandum o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u mehanizmu zajednice za civilnu zaštitu, a ravnatelj Opće uprave za okoliš Europske komisije potpisao je istu 16. siječnja 2009. godine. Glavni cilj donošenja ovog zakona jeste potvrđivanje Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice u sudjelovanju Republike Hrvatske u mehanizmu zajednice za civilnu zaštitu čijom provedbom se očekuje daljnje unapređenje međusobne suradnje na području sprečavanja, odnosno ublažavanja posljedica prirodnih i civilizacijskih katastrofa, posebice planiranju i provedbi mjera za zaštitu od potresa, poplava, požara, onečišćenja, radiološke opasnosti i industrijske katastrofe. Pored navedenih razloga postoji potreba da se aktivnost na ovom području regulira dvostranim ugovorom, Memorandumu o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice. Memorandum o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u mehanizmu zajednice za civilnu zaštitu utvrđuje se pitanje u svezi sa sudjelovanjem Republike Hrvatske uvjeti na suradnju i prevencijama katastrofa te suradnju u području uzajamnog obavještavanja prijetećih katastrofa, nastalim katastrofama i njihovim posljedicama. Suradnja u području obrazovne zaštite, spašavanju i pružanju pomoći te razmjene znanstvenih i tehničkih informacija važnih za zaštitu katastrofa. Uvjeti koji su primjenjivi na sudjelovanju u programu obuke, uključujući zajedničke tečajeve, vježbe te sustav razmjene, radionice, … [[Govornik se ne razumije.]] pilot projekte, koordinacijske timove i stručnjake. Pristup uslugama Centru za monitoring i informiranje, zajedničkim komunikacijskim i informacijskim sustavom u izvanrednim situacijama, potpori u dobivanju pristupa opremi i prijevoznim sredstvima uključujući i pružanje dodatnih prijevoznih sredstava potrebitih za osiguranje brzog reagiranja u izvanrednim situacijama, većih razmjena kao i drugih aktivnosti. Sukladno svemu gore navedenom, klub HDZ-a podupire ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo i još jednu prijavu za pojedinačnu raspravu, poštovani zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo. Ma evo, sasvim kratko, obzirom da je riječ o zakonu koji problematizira, odnosno tretira materiju koju mislim da trebamo prihvatiti i da de facto u njoj nema nikakvih spornih stvari i da usvajanje ovog zakona će uvelike doprinijeti boljoj i prevenciji, ali isto tako i potrebnom suzbijanju eventualnih prirodnih katastrofa. Međutim, uvijek kad dobijemo dokument koji u sebi nosi ovaj naziv i sadržaj iz područja civilne zaštite, nekima od nas, a meni osobno otvaraju se i neka pitanja. Međutim, ja moram isto tako kazati da sam očekivao, obzirom na one koji su potpisali ovaj sporazum da ćemo danas, jer ja bih volio više pitati ravnatelja Državne uprave za zaštitu i spašavanje, nego državnog tajnika ono što me interesira. Ali isto tako moram i reći da sam i očekivao da ćemo danas imati predstavljanje novog ravnatelja, ne ravnatelja, nego državnog tajnika za međunarodne integracije, bar je tako predstavljen gospodin Faber. Ali mislim da će mi gospodin Buconjić, s obzirom da njih nema moći odgovoriti na ta pitanja. Prvo, čini mi se ključno pitanje. U ovom zakonu stoji da nisu potrebna dodatna sredstva. E sad obzirom, što sve tretira ovaj zakon od zajedničke edukacije, obuke, zajedničkog informacijskog sustava, izmjenu informacija, dakle očito je da će za to bit potrebna nekakva, ne nekakva, nego značajna materijalna sredstva. Ja znam da je predviđeno da se ovaj segment iz područja civilne zaštite financira u sklopu sporazuma koji je potpisan 2007. godine, dakle o financiranju i financijskom instrumentu civilne zaštite, ali ja nisam siguran da su sredstva za to bila osigurana i da su ta sredstva bila uplaćena. Prema tome, ukoliko to nije, onda bi, možda se i nešto u međuvremenu izmijenilo, onda bi to trebalo navesti. To mi se čini ono jedino sporno. Međutim, isto tako bih sad iskoristio priliku, što je zapravo sa sustavom civilne zaštite u užem smislu riječi? Mi definitivno imamo zakon koji je zastario, koji ne odgovara zahtjevima ni vremena ni onoga što nekakvi suvremeni trendovi i u prirodi i u klimatskim uvjetima itd., itd. zapravo nam nameću. Interesira me i to je zapravo ključno moje pitanje, da li se u ministarstvu, odnosno u državnoj upravi razmišlja o razvoju sustava civilne zaštite u onom užem smislu kakvog sada zakon poznaje ili će se ostat na ovom konceptu koji se sada razrađuje, a pustiti da civilna zaštita kao organizacija izumre? Mislim da je to ključno pitanje jer onda to daje jednu sasvim drugu dimenziju, dimenziju Upravi za zaštitu i spašavanje. Ono što vjerujem da hrvatsku javnost također interesira i tu ću završiti, a to je da li je za razliku od ranijih protupožarnih sezona Uprava za zaštitu i spašavanje stavljena u funkciju? Možda će se nekome činiti ovo pitanje glupo, banalno, ne znam kakvo, ali se sjećamo da smo imali u proteklim turističkim sezonama protupožarnim ili požarnim sezonama situacija kada nismo na telefon mogli dobiti dežurne na 112 i kad su ljudi koji vode ovaj sustav bili na godišnjem odmoru. Neću, znamo svi o čemu govorim, da sad ponovo ne otvaram to pitanje. Mene dakle zapravo interesira što će se desiti sa civilnom zaštitom? Da li imamo uopće taj koncept obzirom da imamo taj zastarjeli zakon? Hvala lijepa. Dakle, nije sporno da će se ovaj zakon podržati i da ga treba podržati.
Zahvaljujem. Repliku ima poštovani zastupnik Zdenko Franić. Izvolite.
Štovani kolega Lučin stvarno ste načeli izuzetno važan problem. Primjerice Republike Hrvatska je rijetkih zemalja koja nema učinkoviti plan djelovanja u slučaju nuklearnog udesa. Mi imamo dva zavoda koja se bave tom problematikom Državni zavod za zaštitu zračenja i Državni zavod za nuklearnu sigurnost. Međutim oba zavoda nemaju operativu koja bi trebala biti stavljena u funkciju u slučaju stvarnog udesa. To treba načiniti civilna zaštita, ali nažalost interakcija među te tri institucije je vrlo, vrlo slaba ako ne i nepostojeća. I nadamo se da će prilikom ove rekonstrukcije Vlade, a prema dostupnim informacijama i prema zahtjevima sa HITRO-rez se ta dva zavoda spojiti u jedan, kako bi barem taj jedan budući zakon valjda učinkovitije surađivao sa civilnom zaštitom i zaista načinio učinkovit plan i program djelovanja u slučaju nuklearne nesreće, jer se Republika Hrvatska ponaša pomalo autistički kao da 30 kilometara zračne linije od Zagreba ne postoji nuklearka, a što više ta nuklearna elektrana jest u 50%-tnom vlasništvu Republike Hrvatske. Pa pretpostavljam da Republika Hrvatska ima i direktne ovlasti da intervenira u sigurnost toga objekta. Ali povratno treba onda i napraviti infrastrukturu na vlastitom teritoriju da se to sve provede u skladu sa međunarodnom praksom i propisima. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku ima zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Ma kolega Franiću vi ste sasvim u pravu. Ali vi ste samo dotakli jedan segment koji bi se može kazati da se rijetko dešava ali kada se desi onda je to stvarno katastrofa. Međutim, mene više brine što ja imam osjećaj i nekakva saznanja da mi nismo u tom segmentu i uvjetima kada je poplava i kada su recimo veliki požari. Evo recimo, ovakvi sporazumi podrazumijevaju ne znam da je u Mađarskoj nekakva poplava 'jel, da vi možete na osnovu ovog sporazuma ne znam 10 ili 5 tisuća vreće. Mene interesira da li na skladištima civilne zaštite postoji materijal itd.? Dakle, to je ono pitanje funkcioniranja civilne zaštite. 'Jel vidite ja sam uvjeren da nama segment civilne zašite i ovog ako hoćete ne lošeg koncepta koji nije dobro razrađen, dakle upravljanja, uprave za zaštitu i spašavanje funkcionira nama se ne bi dešavale nesreće tipa Kornata. Ili kada bi se desile onda bi na to imali jasne i promptne odgovore. A ne i nakon dvije godine zapravo povlačili tu priču još i jednostavno porodicu onih koji su tamo poginuli, a i širu hrvatsku javnost ostavljali u najmanjoj mjeri u nedoumici. Mislim da bi se ovom problemu konačno sustavno posvetiti i taj sustav izgraditi u cjelini. Jer živimo u malo čudnim vremenima. Dakle, neću spominjati terorizam itd. spominjat ću ono što nam se sve češće dešava, a to su poplave. Evo imali smo sada, hvala Bogu nekakve lagane potrese, ne daj Bože nečega ozbiljnijeg. Jednostavno mi moramo na takve izazove biti spremni i odgovorni, a čini mi se da nismo.
Hvala lijepa. I još ćemo čuti jednu raspravu, poštovani zastupnik Ivan Šantek. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, kolegice i kolege. Pred nama je nacrt Prijedloga Zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u mehanizmu zajednice za civilnu zaštitu s Konačnim prijedlogom Zakona. Potpisivanje Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u mehanizmu zajednice mehanizmu zajednice za civilnu zaštitu nastavak je suradnje Republike Hrvatske i Europske zajednice na području sprečavanja, odnosno ublažavanja posljedica prirodnih i civilizacijskih katastrofa, posebice pri planiranju i provedbi mjera za zaštitu od potresa, poplava, požara, onečišćenja, radiološke opasnosti, industrijskih katastrofa koja je započeta potpisivanjem Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske i financijskom instrumentu za civilnu zaštitu što je bilo vidljivo iz Narodnih novina broj 3/08. Državna uprava za zaštitu i spašavanje još od 2005. godine ugrađuje europske standarde u svoje djelovanje. Iskustva su se stjecala između ostalog redovitim aktivnim sudjelovanjem na radnim sastancima i stručnim forumima, gdje je prikupljena najbolja europska praksa. Ravnatelj za Državnu upravu za zaštitu i spašavanje gospodin Trut je još kao zamjenik ravnatelja promovirao kvalitetu hrvatskog sustava za zaštitu i spašavanje. Trebalo bi se spomenuti da je Republika Hrvatska bila domaćin od velike civilne terenske vježbe "IDASA 2007." u okviru NATO-a čak i prije punopravnog članstva Republike Hrvatske u NATO-u koja je održana u svibnju 2007. godine. Ta vježba bila je jedna od najvećih civilnih vježba ikada održana u okviru NATO saveza. Takav proaktivnu pristup na i u okvirima Europske unije rezultirao je da je Republika Hrvatska ima razvijenu suradnju sa Europskom civilnom zaštitom. Prvo sudjelovanje tima Republike Hrvatske Državne uprave za zaštitu i spašavanje na terenskoj vježbi EU "Humorix" 2008. posebno je bilo pohvaljeno od ... [[Govornik se ne razumije.]] direktorice sektora za Civilnu zaštitu Europske komisije. Suradnja će se nastaviti i tijekom 2009. godine u terenskoj akciji EU ... [[Govornik se ne razumije.]] 2009. U konzorciju s Njemačkom saveznom agencijom za tehničku pomoć i Upravom za zaštitu i spašavanje Republike Slovenije Državna uprava za zaštitu i spašavanje prijavila se na tender Europske komisije glavne Uprave za zaštitu okoliša i planiranje provođenje civilne obuke za module civilne zaštite koja je dobivena na natječaju i uspješno se provodi već nekoliko mjeseci. Zbog svega toga treba pozdraviti daljnje razvijanja suradnje i povećanje broja aktivnosti, te poglavito u cilju potpune harmonizacije sustava zaštite i spašavanja Republike Hrvatske sa sustavom Civilne zaštite Europske unije i potrebno je potvrditi ovaj Memorandum o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u mehanizmu za civilnu zaštitu što je sukladno članku 18. Zakona o sklapanju međudržavnih i međunarodnih ugovora koje su regulirane u naše zakonodavstvo. Izvršavanje Memoranduma o razumijevanju neće zahtijevati dodatna financijska sredstva iz državnog proračuna, jer su ona već planirana pri Državnoj upravi za zaštitu i spašavanje u 2009. godini. Zbog svega gore ovdje izrečenog smatram da je dobro prihvatiti ovaj prijedlog zakona i ja ću ga prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala gospodine zastupniče. Evo ovim i zaključujem raspravu o ovom Konačnom prijedlogu Zakona o potvrđivanju Memoranduma. A o samom prihvaćanju konačnog prijedloga glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
15. Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Memorandum o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u “Mehanizmu zajednice za civilnu zaštitu“. Bio je hitni postupak, P.Z.E. br. 379. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Memoranduma o razumijevanju između Republike Hrvatske i Europske zajednice o sudjelovanju Republike Hrvatske u “Mehanizmu zajednice za civilnu zaštitu“. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen jednoglasno sa 105 glasova.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnoga reda. - Prijedlozi odluka o razrješenju dosadašnjeg i o imenovanju novog člana Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije Predlagatelj ovih odluka je Vlada Republike Hrvatske. Vlada je predložila te odluke na temelju članak 16. Zakona o regulaciji energetske djelatnosti. Prijedlog samoga akta ste primili u pretince. Pitam predstavnika predlagatelja želi li dodatno obrazložiti prijedlog? Gospodin državni tajnik u Ministarstvu gospodarstva Miljenko Pavlaković. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče, poštovane dame i gospodo saborski zastupnici. Hrvatska regulatorna agencija na temelju Zakona o regulaciji energetskih djelatnosti i jasno na prijedlog na prijedlog Vlade traži od Sabora potvrđivanje predsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. S obzirom da je upravo mandat doktoru Eraldu Marovcu ističe 30. rujna 2009. godine sukladno članku 16. istog zakona predlažemo da prihvatite njegovo razrješenje te također na temelju istog članka stavak 2. da se imenuje za člana Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije gospođa Loridana Smoljanić koja sa svojim dugogodišnjim iskustvom upravo u pravničkim i energetskim poslovima će dakako doprinijeti razvoju i daljnjoj aktivnosti same agencije. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. Nema prijavljenih za raspravu. Zaključujem raspravu. A ponovo obavijest o glasovanju kada se za to steknu uvjeti.
Prelazimo na 16. točku. Prijedlozi odluka o razrješenju dosadašnjeg i o imenovanju novog člana Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju dr. Eralda Banovca, dosadašnjeg člana Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen većinom glasova, 100 glasova za, 3 suzdržana, ništa protiv. I drugo. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanje Loridane Smoljanić, novog člana Upravnog vijeća Hrvatske energetske regulatorne agencije. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ova je odluka prihvaćena većinom glasova, 98 glasova za, 2 suzdržana i 1 protiv u tekstu koji je predložila Vlada Republike Hrvatske.
Slijedeća je točka današnjeg pročišćenog dnevnoga reda - Prijedlog odluke o izboru dva suca Ustavnog suda Republike Hrvatske, Predlagatelj: Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Predlagatelj odluke je Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i to je odbor učinio odnosno predložio je ovu odluku na temelju članka 125. Ustava i članka 57. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Materijale ste primili poštom. Pitam predstavnika predlagatelja želi li dodatno obrazložiti prijedlog. Poštovani predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav i potpredsjednik Sabora gospodin Vladimir Šeks. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Kao što je gospodin potpredsjednik iznio Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav podnosi Hrvatskom saboru Prijedlog odluke o izboru dva suca Ustavnog suda Republike Hrvatske, prijedlog odluke koji je većinom glasova utvrdio na sjednici održanoj 18. lipnja 2009. godine te predlaže Hrvatskom saboru da odluku o izboru dva suca Ustavnog suda Republike Hrvatske donese na sjednici Sabora. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav predlaže Hrvatskom saboru prijedlog liste kandidata koji ulaze u uži izbor za suce Ustavnog suda Republike Hrvatske i to Matu Arlović, Antoniju Kovačić, Antuna Palarića i Agatu Račan. Sukladno članku 9. stavku 2. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske predsjednica Ustavnog suda je 10. listopada 2008. godine izvijestila Hrvatski sabor da 11. travnja 2009. godine istječe mandat sucima Ustavnog suda Republike Hrvatske i to Agati Račan, Mariu Kosu i Željku Potočnjaku. Hrvatski sabor je na sjednici 3. travnja 2009. godine donio Odluku o izboru Miroslava Šeparovića za suca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Zbog toga jer nije popunjeno svih preostalih dva suca Ustavnog suda trebalo je izabrati još dva suca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Člankom 125. stavkom 2. Ustava Republike Hrvatske i člankom 6. stavkom 1. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske propisano je da postupak kandidiranja sudaca Ustavnog suda i predlaganje za izbor Hrvatskom saboru provodi odbor Hrvatskog sabora nadležan za Ustav. Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora uputio je sukladno članku 6. Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske poziv pravosudnim institucijama, pravnim fakultetima, Odvjetničkoj komori, pravničkim udrugama, političkim strankama, drugim pravnim osobama i pojedincima da predlože kandidate za izbor dva suca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Poziv je objavljen 10. travnja 2009. godine u "Narodnim novinama". Rok za podnošenje kandidatura bio je 60 dana te je posljednji dan podnošenja kandidature bio 9. lipnja 2009. godine. U pozivu je bilo naznačeno što kandidati trebaju priložiti uz životopise, koju dokumentaciju i ispunjavanje Ustavnim zakonom propisanih uvjeta. Na poziv su pravovremeno stigle kandidature 11 kandidata Mate Arlovića, Branka Čizmeka, Miljenka Đunija, Kate Gojtan, Jadranke Kalebić, Antonije Kovačić, Tonči Majice, Ante Matić, Antuna Palarića, Agate Račan i Dalije Tomež. Na sjednici održanoj 18. lipnja 2009. godine Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav utvrdio je da je 11 kandidata pravovremeno podnijelo kandidature a odbor je većinom glasova utvrdio da su kandidature desetero kandidata pravovaljane ali i da nije pravovaljana kandidatura Ante Matića koji je odbor većinom glasova utvrdio, zaključio da nije pravovaljana jer da nije priložio dokaze za ispunjavanje uvjeta za izbor sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske propisanih Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu Republike Hrvatske. Odbor za Ustav je u skladu sa člankom 6. stavak 4. Ustavnog zakona obavio javni razgovor sa navedenim kandidatima i sastavio listu kandidata koji ulaze u uži izbor Ustavnog suda s time da lista kandidata u pravilu sadržava više kandidata od broja sudaca Ustavnog suda koji se bira. Pozvao je sve kandidate na razgovor. Nakon obavljenih razgovora odbor je razmotrio način utvrđivanja liste kandidata koji ulaže u uži izbor za suce Ustavnog suda Republike Hrvatske. Prijedlog potpredsjednika odbora Josipa Leke i članice odbora Ingrid Antičević-Marinović, da odbor uputi Hrvatskom saboru listu kandidata na kojoj će biti svih 10 kandidata koji ispunjavaju Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu Republike Hrvatske propisane uvjete odbor nije prihvatio jer je za prijedlog, su glasovala 2 člana odbora a 7 je bilo protiv. Prijedlog predsjednika odbora Vladimira Šeksa da listu kandidata koji ulaze u uži izbor za dva suca Ustavnog suda Republike Hrvatske čine četiri kandidata za koje glasuje tajnim glasovanjem najviše članova odbora odbor je prihvatio većinom glasova 7 za i 2 glasa protiv. Nakon toga je tajnim glasovanjem utvrđeno je da su kandidati dobili sljedeći broj glasova. Mato Arlović 9, Branko Čizmek nula, Miljenko Giunio nula, Kata Gojta nula, Jadranka Kalebić nula, Antonija Kovačić 6, Tonči Majica 2, Antun Palarić 6, Agata Račan 3, Dalija Tomaš nula. Iz navedenog proizlazi da Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav Hrvatskoga sabora predlaže Hrvatskom saboru prijedlog liste kandidata koji ulaze u uži izbor za dva suca Ustavnog suda Republike Hrvatske i to: Matu Arlovića, Antoniju Kovačić, Antuna Palarića i Agatu Račan. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče. Sada otvaram raspravu o Prijedlogu odluke o izboru dva suca Ustavnoga suda Republike Hrvatske. Prvi prijavljeni klub je klub SDP-a i gospodin zastupnik Josip Leko. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, kolegice i kolege zastupnici. Kada bi građani znali što je i koje značenje ima Ustavni sud, uvjeren sam da bi se oni sami pobunili ovakvom načinu, izboru Ustavnog suda Republike Hrvatske. Naime, ustavna pozicija Ustavnog suda je da bude garancija vladavine prava u Republici Hrvatskoj. Da ne namiguje ni lijevo ni desno, ni po babi ni po stričevima nego da nastoji sva načela Ustava Republike Hrvatske uvesti u život države i građana ove zemlje. Da li smo zadovoljni sa radom Ustavnog suda? Je li se osjeća njegova ustavna pozicija u uvođenju principa vladavine prava u Republiku Hrvatsku, pravne institucije? Je li imenovanje sudaca potpuno transparentno? Je li zadovoljava kriterij provjere pred javnošću? Je li izbor sudaca čak i u formalnom smislu kako je to predviđeno da se ne biraju istodobno i razlozi da se ne biraju istodobno jesu li ostvareni? Naime, Ustavni zakon predviđa da se suci Ustavnog suda ne biraju istodobno svi iz razloga kako ne bi bio prejak politički utjecaj ili politički interes se ostvario samo jedne političke opcije koja je tada na vlasti. Drugi razlog je da se Ustavni sud oslobodi utjecaja političkog, utjecaja opcije koja je na vlasti da mandat sudaca Ustavnog suda traje 8 godina. Treći razlog je da se ustavni sudac skoro ne može razriješiti nikako. Međutim je li to sve ovakav način izbora ustavnih sudaca potvrđuje. Ja mislim da ne. Ja mislim da je to suprotno. Naime, kako se to događa? Vladajući najprije u predizborom ili predraspisivanjem pozivnog natječaja vide potrebe. Kada utvrde svoje potrebe, kadrovske i druge onda raspisuju poziv za suca Ustavnog suda. To je praksa potvrdila. Tako da javnost propitkivanje, kvaliteta, moralnost, strunost, završi na Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav, koji je sastavljen po principu kako je to u Saboru strukturiran Sabor. Drugim riječima politička volja je značajnija vladajućih od javnosti. A Ustavni sud ne smije služiti niti jednoj političkoj opciji. Da je tome tako imamo vrlo svježe primjere od imenovanja sutkinje Banić do sada kandidiranja za suca gospodina Palarića. Kada bismo sada proveli u Saboru anketu a ne kada bismo to još dali građanima da u redovnom jednom postupku izjašnjavaju se o takvom kandidatu, onda bismo zaista mogli sasvim sigurno utvrditi da je Palarić služio jednoj politici kao tajnik državnog ureda za upravu. Mnoge njegove odluke su izazivale ne konsternaciju među političarima nego konsternaciju među pravnicima. A i kada bi ta konsternacija bila jedanput prevladana gospodin Palarić i njegov ured bi i neprincipijelnost dovodio do kraja. Pa bi iste slučajeve tumačio na različiti način zavisno od potreba političke opcije o kojoj je riječ. Ja mislim da je baš kandidiranje kolege Palarića u Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav dokaz teza koje ja ovdje iznosim. Da je potreba kadrovskih rješenja unutar HDZ-a prije samog natječaja da tako kažem sugerirala da je Palarić dobro rješenje. S obzirom na stranačku stegu šta se moglo očekivati? Da će biti kandidiran što se i dogodilo. Možemo li sada očekivati da će biti izabran? Možemo ako ne bi se ocijenilo da je to previše bacanje prašine u oči hrvatskoj javnosti. Bilo je prijedloga, a i sada oni stoje, a na Odboru za Ustav su se čak i izjasnili da su oni potpuno u skladu sa Ustavom i Ustavnim zakonom o Ustavnom sudu, da se barem da tako kažem, cijeli postupak izbora obavi u Saboru, u Hrvatskom parlamentu, da oba kruga da tako kažem glasovanja budu u Parlamentu. Onaj broj kandidata koji dobije potrebnu većinu u drugom krugu bit će izabran, dakle svi kandidati koji a tako se to sada radi, formalno pravno zadovoljavaju uvjete opće i posebne, dođu pred zastupnike i da o svim njima po savjesti odlučuju zastupnici. Potreba da se izravno utječe po političkoj volji i po stranačkoj poslušnosti zadržala je princip da se u Odboru za Ustav, Poslovnik i politički sustav smanji broj kandidata i na taj način oduzme Saboru pravo da i u prvom krugu sve kandidate koji zadovoljavaju i formalne i stvarne uvjete natječaja, odlučuje u Saboru. Tako da zapravo hrvatska javnost je osakaćena sa svim elementima svih kandidata koji su ispunjavali uvjete za izbor suca Ustavnog suda. Još ću jedanput ponoviti, s obzirom da je ovaj postupak ovdje će se reći u formalnom smislu zadovoljio, ja ću reći da u političkom smislu sve što je zakonom dozvoljeno čak u političkom smislu nije pošteno. Na kraju da previše ne elaboriram, uvjeren sam da hrvatska javnost, još jedanput, je osakaćena zbog ovakvog upornog ovakvog biranja sudaca Ustavnog suda relativna brzina bez mogućnosti provjere pred hrvatskom javnosti svih kandidata, što je praksa pokazala pa smo imali izbor sudaca koji nisu platili porez, izbor sudaca koji nisu imali u času uvjete ili izbor sudaca koji su politički bili podobni samo vladajućima. Zbog toga moram reći da je nezadovoljstvo u SDP-u naglašeno toliko da ćemo morati tražiti bitnu izmjenu, čekali smo izmjenu Ustava, ali pošto vladajućima ni ta izmjena Ustava ne odgovara da se odvija u postupku i dužem periodu, morat ćemo tražiti da se i prije izmjene Ustava mijenja Ustavni zakon. Jer će funkcija, uloga i nadležnost Ustavnog suda u sljedećem periodu, budućnosti biti sve jača, sve veća i sasvim sigurno da će Ustavni sud dobiti ulogu da kontrolira ustavnost odluka Hrvatskog parlamenta i to odmah. Zbog toga, još jedanput podvlačim, da je ovakav način izbora sudaca Ustavnog suda na štetu razvoja Republike Hrvatske i ustroja demokratskih standarda na koje se verbalno pozivamo. Hvala.
Hvala lijepa. Prije sljedećega kluba jedna obavijest za članice i članove Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnosti. Odgađa se 32. sjednica odbora koja je bila zakazana za danas u 13,30 sati i ta će se sjednica održati u četvrtak drugi tjedan, 9. srpnja u 9,30 sati u dvorani Janka Draškovića sa istim dnevnim redom. Sada je na redu klub HNS-a, poštovani zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Očito je, na to upozoravamo već duže vrijeme, da je sama institucija izbora ustavnoga suca u Republici Hrvatskoj u krizi. Pridružujemo se ocjeni kolege Leke da je ona došla u takvu točku da iziskuje bitne izmjene i dopune propisa kojima se regulira to područje. Izbor ustavnih sudaca pretvara se u demonstraciju moći, u demonstraciju apsolutne političke moći vladajuće većine kojoj nisu u prvom planu najviši standardi, kriteriji i ugled kandidata nego nerijetko politički interesi, stranački interesi iz čega proističe da iz takve pozicije se može ocijeniti da Ustavni sud permanentno trpi politički pritisak. Već godinama to javnost gleda, već godinama se to i u ovom Visokom domu problematizira, ali se ne čini ništa da se spriječe. Sad već pravilo postaje politički skandali odnosno skandali koji govore da se ovoj temi ne pristupa ozbiljno, nego dnevno politički. Praksa koja je proizvela nekoliko skandala do sada, spomenut ću dva slučaja, to su slučaj Vukojević i slučaj Banić, ali jednako tako nam sprema i treći slučaj, a to je slučaj Palarić, naprosto je neodrživa. U slučaju gospodina Palarića kojega sam nekoliko puta spominjao za ovom govornicom kao velikoga maga upravno-pravnog kaosa u Hrvatskoj, obećao sam mu da ću govoriti o tome i ovdje danas, upravno-pravna praksa u Hrvatskoj doživjela je praktički najveća poniženja, ako hoćete i potonuća, upravo u njegovom mandatu. U mandatu dok je bio pomoćnik ministra zadužen za ovo područje, u mandatu dok je državni tajnik nadležan za ovo područje. Sjetimo se velikih skandala političke korupcije 2005. i 2006. godine koji su prouzročili takav pritisak zainteresirane javnosti da je Vlada morala raspustiti županijske skupštine u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, Požeško-slavonskoj, Gradsko vijeće Slavonskog Broda, Gradsko vijeće Velike Gorice i još neka općinska vijeća. Ali sjetimo se također da je na vlast isto se događalo i u Karlovcu i u Sisku, međutim tamo nisu raspuštena predstavnička tijela. Nevjerojatno je da je taj val političke korupcije nosio informacije i sumnje o ogromnim iznosima. Spominjalo se 350000 eura mita. Nikada se ništa dogodilo nije, nego eto nakon toga su inicirane neke promjene koje su definirale način na koji vijećnik može podnijeti ostavku i ništa više. Zajednički smo ovdje vjerovali da će nova regulativa izbora načelnika, gradonačelnika i župana biti brana političkoj korupciji. Pokazuje se da čak ni to nije dovoljno. Pogledajte što se sad događa. Gospodin Antun Palarić izravno je kao čelnik tijela državne uprave središnjega tijela koje je zaduženo za pripremu tog zakonodavstva najodgovornija osoba za svu zakonsku materiju koja je došla u ovaj Visoki dom, a tiče se neposrednog izbora načelnika, gradonačelnika i župana, a u mjesecima koji slijede bit ćemo svjedoci nevjerojatnog kaosa u praksi jer smo prisiljeni voljom parlamentarne većine usvojili takve propise iz kojih se uopće ne vidi koja su razgraničenja nadležnosti izvršne i predstavničke vlasti. I to ide do toga da sada mora arbitrirati i Trgovački sud u pojedinim slučajevima. Trgovački sud nama sada kroji kapu u stvarima koje su nota bene isključivo nadležnost Zakona o jedinicama lokalne samouprave. To je skandalozno. Tu nas je dovela praksa koju potpisuje gospodin Antun Palarić. Navest ću dva friška slučaja. Konstituiranje skupštine u Sisačko-moslavačkoj županiji koje je tipično političko nasilje. Dakle, skupština se prekida u trenutku dok je vodi najstariji vijećnik koji po zakonu ima sva prava kao i predsjedatelj bez obzira bio on predsjednik gradskoga vijeća izabran ili najstariji vijećnik. Dakle, on u tom času prekida sjednicu i nastavlja je popodne u pet ili šest sati. Međutim, u međuvremenu grupa građana kako je drugačije nazvati nastavlja po svome zajedno sa nelegitimnim zastupnicima. Naravno, gospodin Palarić potpisuje dopis u kojemu se poziva na nepostojeći propis. Možete li vjerovati da je on uporište za svoje rješenje pronašao u članku Statuta Hrvatske narodne stranke koji je 19. travnja prestao postojati, a već početkom lipnja službeno HNS-u dostavlja rješenje po kojemu novi Statut stupa na snagu i ne poziva se na novi Statut, nego na stari koji više ne postoji. To je praksa gospodina Palarića i na taj se način politički siluje volja građana u Sisačko-moslavačkoj županiji. Evo još jednoga primjera. U gradu iz kojega ja dolazim nepisano je pravilo, politička kultura nalaže da se u sazivanju konstituirajuće sjednice predstavničkoga vijeća konzultira i politička većina i politička manjina u predstavničkom tijelu. I naravno da se o datumu održavanja konstituirajuće sjednice dogovarate sa predstavnicima konstituirane većine. Predstavnici konstituirane većine predlažu datum 19. lipnja koji potpuno konzumira sve zakonske uvjete uključujući i to da novi gradonačelnik stupi na dužnost. Ne, gospodin Palarić radi po svome i saziva za dan 30. lipnja kad znade da članovi gradskoga vijeća koji dolaze iz većine ne mogu doći, jer imaju državničke obveze ili obveze u ovome Saboru. Protestira se kod predsjednika Sabora gospodina Bebića. Gospodin Bebić moli Palarića da to ne radi. On obećava da to neće napraviti i da će sazvati za 6. srpnja. Što se događa? Uredno se sakupe ljudi 30., konstatiraju da nemaju kvorum, potroše novce Ureda državne uprave, potroše novce Grada Velike Gorice i konstatiraju da će sljedeća sjednica biti 14. Dakle, predsjednik ovoga Parlamenta se vuče namjerno za nos, jer se pokušava dezavuirati saborske zastupnike u obavljanju njihovih obveza, Ustavom utvrđenih obveza. To je gospodin Palarić. Nadalje, način na koji se zakonom utvrđeni rokovi tumače u uredu gospodina Palarića kao tzv. instruktivni rokovi to je nečuveno. Kad god je HDZ-u i njegovim koalicijskim partnerima to u interesu onda su to obvezni, prekluzivni rokovi. Ali kad nije u interesu e onda su instruktivni. Pa evo imamo najnovije tumačenje, da unatoč tome što u zakonu piše da zamjenik gradonačelnika ili zamjenik župana može izjaviti u roku od 8 dana hoće li svoju dužnost obavljati volonterski ili profesionalno najnovije tumačenje gospodina Palarića da je to samo instruktivni rok, da se on o tome može izjasniti i nakon 8 dana. I ne samo to, da se on može više puta o tome izjasniti tijekom svog mandata pa 17 puta može biti profesionalac, a 17 puta može biti i volonter. To je pristup koji je u upravno pravo Republike Hrvatske unio osobno gospodin Palarić tumačeći ga kao gumu žvakalicu, rastežući ga onako kako to dnevno-politički intresi klijenta traže. Takva osoba gospodo draga ne može biti kandidat za ustavnoga suca. Čast svaka gospodinu Palariću. On je došao po političkoj volji i nek' tamo bude dok god političkoj većini to odgovara. On demonstrira političke interese vladajuće većine u ovome Saboru i neka tako bude, jer tako je zakon omogućio. Ali ne mora, ne smije biti praksa da takvi ljudi na taj način kvalificiraju sebe za ustavnoga suca. O čemu govorimo? Kako će izgledati ustavne presude ako to bude kriterij za tumačenje zakona. Oštro prosvjedujemo. Hrvatska narodna stranka koja je u proteklih šest godina bezbroj puta oštećena u svim upravnim sporovima, odnosno upravnim postupcima koji su vođeni pred Središnjim uredom državne uprave na jedan posve neprincipijelan način, na način koji je tumačio propise kako se htjelo ili kako je taj dan svanulo vrijeme ili kako je netko nazvao odozgo. Mi oštro prosvjedujemo protiv uopće šanse, prilike da gospodin Antun Palarić sa mjesta državnoga tajnika ode u Ustavni sud. Ali evo vidimo jučer, stvar je već dogovorena. Gospodin Mlakar dolazi za ministra uprave, što znači da se Središnji ured državne uprave kani ukinuti, odnosno pretvoriti u ministarstvo i eto, za gospodina Palarića više nema mjesta pa mora ići Ustavni sud. Je li to praksa koju će ovaj Visoki dom usvojiti da ljudi koji više nemaju mjesta na izvršnim funkcijama, eto nagrađeni za ono što su do sad radili, ni manje ni više nego idu u Ustavni sud? Pozivati se u objašnjenju određene odluke time da imate 23 godine radnoga staža u pravnoj struci je skandalozno. Rješenja, odluke i presude ne donose se na osnovu godina radnog staža, nego na osnovu propisa. I ne budemo li se tako prema njima odnosili, jao i kuku upravnoj praksi i pravu i šansama za uspostavu funkcionalne pravne države. Hrvatska narodna stranka ne želi podržati gospodina Antuna Palarića za ustavnog suca.
Hvala vam lijepa. Dva su ispravka netočnoga navoda. Najprije poštovani zastupnik Ivan Šantek. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, dužan sam ispraviti netočan navod kolege zastupnika Beusa Richembergha koji glasi da je grupa građana nastavila sjednicu županijske skupštine. To nije točno. Sjednicu županijske skupštine nastavilo je 26 od 51 vijećnika koji su legitimni vijećnici izabrani i koje je pročitalo mandatno povjerenstvo i koje je ovlašteni predstavnik Vlade, predstavnik Ureda državne uprave na početku sjednice je utvrdio kao puno pravne članove županijske skupštine. Prema tome, potpuno je netočno i krivo tumačenje i obmanjivanje javnosti da je grupa građana nastavila sa sjednicom županijske skupštine te izabrala predstavnike Županijske skupštine Sisačko-moslavačke županije. To ne samo da je potvrdio središnji ured, njegovo povjerenstvo koje je izvršilo inspekcijski nadzor, nego je to potvrdio i ovlašteni predstavnik Vlade na samoj sjednici županijske skupštine. Sve ono drugo što se događalo u popodnevnim satima je performans koji je završio tako kako je završio. Hvala lijepa.
Hvala. I drugi ispravak netočnoga navoda, poštovana zastupnica Marijana Petir. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, tu je bilo niz netočnih navoda, ali ja se želim osvrnuti isto na ovaj netočni navod gdje je gospodin Beus, zastupnik u Hrvatskom saboru istaknuo da je grupa građana nastavila sjednicu u Sisačko-moslavačkoj županiji, što je apsolutno netočno i obmanjivanje javnosti jer je većina nazočnih vijećnika nastavila sjednicu koju je nažalost protupravno pokušala prekinuti aktualna županica Marina Lovrić i predsjednik HNS-a, Radimir Čačić upućujući telefaks gdje su pokušali opozvati izabrane vijećnike HNS-a koji su nakon što su im verificirani mandati, nakon što su izabrana radna tijela skupštine radili normalno u županijskoj skupštini. Time se Radimir Čačić stavio u funkciju SDP-a zanemarujući stavke Statuta HNS-a u kojem jasno piše da predsjedništvo HNS-a imenuje zamjenske vijećnike, što je i bilo učinjeno u Sisačko-moslavačkoj županiji. Kad govorim o političkom nasilju, kolega Beus, političko nasilje proveli su Marina Lovrić i Radimir Čačić natjeravajući svojim pritiscima vijećnicu HNS-a Mirjanu Begić u bolesničku postelju, što je sramota.
Hvala lijepa gospođo zastupnice. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. Klub IDS-a, poštovani zastupnik Damir Kajin.
Cijenjeni gospodine potpredsjedniče, uvažena gospodo zastupnici. Ja ću možda malo drugačije govoriti od mojih prethodnika. Ja osobno mislim da kod ovog izbora bilo bi dobro da vlast i opozicija sjednu i da popunimo jednu od hrvatskih institucija. Riječ je u ovom trenutku o Ustavnom sudu, funkcioniranje svih institucija u Republici Hrvatskoj u ovom trenutku je conditio sine qua non. Jednako tako Ustavnog suda, jednako tako Vrhovnog suda, nakon ovoga ćemo raspravljati i o predsjedniku Vrhovnog suda itd., itd. Znači, nakon sramnog bijega, odlaska Ive Sanadera za kojim ne treba žaliti, treba žaliti da nije ostao ranije, gospodine zastupniče, institucije moraju funkcionirati i hoće jer ljudi u tim institucijama su zreliji od onoga tko je do jučer vodio Vladu. Ono što treba gospodo reći i to ima u tome jamčiti i Ustavni sud, ono što treba isto tako reći, demokracija nije suspendirana, Ustavni sud je tu jamac, jamac vladavine prava, a sve ostalo u ovoj zemlji funkcionira redovito, od predsjednika HNB-a, pa i Sabora itd., itd. Ono što je međutim u ovom trenutku potrebno poručiti građanima da nema panike, ne bojte se, imate pravo biti zabrinuti, imate pravo biti šokirani, iznenađeni, gnjevni, ljuti, ali bankarski sustav je stabilan, tvornice rade, štedni ulozi su sigurni, škole jasno ne rade, ljeto je, sve je u redu, čak se ni ne štrajka, ide sezona. U sezoni se treba puno raditi i da ne nabrajam dalje. Jasno, kada predlažem konsenzus oko popunjavanja institucija, oko u ovom slučaju izbora dvojice sudaca Ustavnog suda, onda isto tako predlažem da vladajući pristanu na konsenzus oko prijevremenih izbora. Znači, dogovorimo se oko sudaca Ustavnog suda, podržimo Hrvatina za predsjednika Vrhovnog suda, dogovorimo hitan rebalans, jamčimo punu autonomnost Hrvatskoj narodnoj banci, a oni nama čvrstu kunu, pozovimo i MMF, decentralizirajmo Hrvatsku jer ovako dalje više ne ide i po sezoni, po sezoni u izbore. Utoliko, ja ni riječ neću reći o kandidatima. Ja dijelim mišljenje gospodina Beusa. Dogovorimo se oko sudaca, nikoga barem mi u IDS-u ne preferiramo, nikoga neću ovdje ni prozivati, ni osporavati, ni negirati. Još jednom, ono što je najbitnije reći i kao poruku uputiti građanima da su institucije stabilne, imamo predsjednika, dobro je da je došlo do ovoga odlaska. HNB je stabilan, ima problema, bit će teško, ali ne treba paničariti. Svijet ide dalje, dalje će ići i Hrvatska i mi ćemo valjda jednoga dana kao zemlja doći na zelenu granu. Ako nema prijevremenih izbora, ni IDS nije jasno za ove suce, nećemo glasati, ali dijelimo sud da reforme na tom području treba isto tako što je moguće prije promjenom ustavnog zakona pokrenuti. Ono što je sigurno bilo najsramnije u povijesti, ja bih rekao te institucije, zapravo ne toliko Ustavnog suda, koliko ondašnjeg Sabora, to su dogovori '99. vezani ne znam kako ću ih nazvati, oko imena gospodina Vukojevića. To je bila jedna potpuna degradacija, ma Ustavnog suda i tih vezanih trgovina ondašnjeg Sabora. Danas možda nismo daleko od toga, no danas smo i u banani. I zato glave skupa u izbore, a onda neka nova Vlada predloži novi Ustavni sud.
hvala lijepa. Ispravak je netočnog navoda prijavljen. Poštovani zastupnik Dragutin Lesar.
Hvala lijepo poštovani gospodin potpredsjedniče. Pa moram ispraviti navod kolege Kajina kada je rekao odlazak Ive Sanadera. Naime točno je da su jučer i hrvatski i europski mediji prenijeli navodu vijest da je premije dao ostavku. Moramo podsjetiti da prema Zakonu o Vladi, predsjednik Vlade Republike Hrvatske podnosi ostavku Hrvatskom saboru, a ne novinarima. I dok god te ostavke nema u Saboru, a idilično raspravljamo jutros o brašnu, civilnoj zaštiti i sucima, ja ne smatram da je itko u ovoj državi podnio ostavku želeći vjerovati da možda vi znate 'jel ta ostavka došla u Sabor i da li će možda Hrvatski sabor to imati na dnevnom redu.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih klubova, ali imamo jednu prijavu za pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem. Potpredsjedniče, kolegice i kolege. Inače ne raspravljam o kadrovskim rješenjima ali također je za mene iznenađenje prijedlog kandidata za ustavnog suca gospodin Palarić. Osoba koja je zaista u mnogo čemu odgovorna za mnoge kvalifikacije političke korupcije u Republici Hrvatskoj, osoba koja je u mnogo čemu odgovorna zato što je lokalna samouprava vrlo često bila potpuno sama i nalazila sama rješenja, osoba koja se ne može pohvaliti da je poštivala struku, dapače da je izigravala zakone. To je osoba koja je danas predložena. Predložio je odbor, baš odbor. Što to znači? Pokušavamo u ovom Saboru poslati poruku, svoje znanje zloupotrebi, zluoptrebama čuvaj svoju poziciju i bit ćeš i nagrađen. Mi ćemo danas nakon ove rasprave pustiti većini da nagrađuje koji je zloupotrebljavao svoju dužnost. Da bi u Hrvatskoj zaista ostavio imidž da nemamo želju boriti se protiv ljudi koji su krivi za korupciju, čak i političku korupciju, a to je gospodin Palarić. Što onda reći i o toj svetoj instituciji sutra Ustavnog suda? Kada nama je bitno svo svoje znanje, svu svoju stručnost staviti u funkciju služenja, a ne u funkciju pravde i potreba građana Hrvatske. Zaista se teško s time pomiriti. I osobno se neću pomiriti, osobno. I to je razlog zašto želim vrlo jasno reći. Žalosno je ako većinska većina u Hrvatskom saboru dade potporu čovjeku koji je za mnogo što šta kriv, da imamo negativni imidž u Europi, da građani u pravosuđu ne misle dobro i da je to čovjek koji nije služio građanima Hrvatske već osobnoj promociji i svojoj stranci.
Zahvaljujem. Imamo ispravak netočnog navoda, poštovana zastupnica Neda Klarić.
Hvala lijepo. Evo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, kolege i kolegice. Ispravila bih netočan navod gospodina Linića koji kaže, i osoba koja je sama predlagala rješenje. To je netočno gospodine Liniću upravo iz razloga što je gospodin Palarić uvijek konzultirao evo s mjesta dopredsjednice udruge gradova to mogu posvjedočiti jednako kao članica Držanog povjerenstva za decentralizaciju. Svaki put na svakom prijedlogu je konzultirao relevantne institucije. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imamo i repliku poštovani zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo. Kolega Liniću ne radi se nažalost o običnoj nagradi. To je jako zanimljiva nagrada. Dakle, gospodin Palarić sada odlazi u Ustavni sud i mi smo se možda do danas, odnosno do petka mogli i nadati da će sada neki od sada aktualnih majstorija gospodina Palarića ako dođu na Ustavni sud biti u skladu sa zakonom i Ustavom presuđeni. Ali zamislite sada situaciju kada gospodin Palarić dobije ponovno taj nezakoniti predmet u Ustavnom sudu kao izvjestitelj mi de facto nećemo više imati kao građani ove zemlje nikakav prostor zaštite zakonitosti. I to je problem zapravo razine nagrade, 'jel. Evo toliko.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Linić.
Slažem se kolega Lučin sa činjenicom da u Hrvatskoj sve veći broj institucija ne obavljaju svoju funkciju u skladu sa zakonskim rješenjima, da mnoge institucije Republike Hrvatske počinju servisirati vladajuću garnituru. Umjesto štiti tržišta, financijska tržišta ja bih rekao nemonopolno ponašanje, ali sve do sada je to bio problem ja bih rekao odnosa između Vlade i Parlamenta. Ali nažalost ovakvim rješenjima gdje i u sudstvo ubacujemo kadrove koji su pokazali da njima nije svetinja, profesija, znanje, odgovornost, nego služenje sada ih ubacujemo i u sudstvo. Da to su pogrešne poruke. Nije ni bitno što će odlučivati oni u sudu. Jednostavno su poruke institucije Republike Hrvatske trebaju služiti većini. To je najgora poruka koju šaljemo iz Sabora.
Hvala lijepa. I završna rasprava od 5 minuta u ime kluba HNS-a, zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Evo rasprava je pokazala da je klub HNS-a u pravu kada problematizira ovu kandidaturu. I definitivno treba reći da iz rasprave posebito iz pokušaja ispravaka netočnih navoda, iznijeto i čitav niz novih netočnih navoda, valja reći da je ono što je demonstrirao Središnji ured državne uprave kao pesnicu iznad Skupštine županije Sisačko-moslavačke naprosto nije dobro interpretirano. Naime, nije tamo sjedilo 26 izabranih vijećnika, nego je tamo sjedilo izvjestan broj izabranih vijećnika i ne zakonito imenovanih zamjenskih vijećnika. Prema tome, znamo mi svi dobro da je temeljni akt kojim se regulira pitanje procedure zakon, ali isto tako i statut stranke. Prema tome, možemo mi izvlačiti statute stranke iz '92., četvrte ili šeste, pozivati na njih, ali ako taj akt nije više na snazi onda je sramota za onoga tko to znade da tako nešto citira. No međutim, vratimo se malo mi u Hrvatski sabor. Dvije godine za redom mi ovdje ustanovljavamo da je službeno izvješće o provedbi Zakona o pravu na dostupnost javnih informacija falsificirano. Podnosi ga gospodin Antun Palarić kao državni tajnik. Dvije godine za redom mi zapravo ustanovimo da komparativnom analizom da sve ono što piše u tom izvješću se stavlja pod veliki znak pitanja jer nismo dobili informacije identične onoj koje se dobivaju provjerom tih podataka. Mi znademo vrlo dobro da međunarodne odnosno domaće nevladine organizacije imaju razrađenu tehnologiju kojom provjeravaju točnost podataka navedenih u službenom izvješću. I dvije godine se za redom pokazuje da nije točno ono što nam gospodin Palarić ovdje napiše u izvješću. On ima jednu statistiku a ovdje je sasvim druga. Zašto? Zato jer on kaže da u nekim slučajevima nije bilo zahtjeva a mi imamo dokumentirano da su poslani i da su primljeni. Dakle, ako na takvim stvarima se ovom Visokom domu iz Središnjeg ureda državne uprave dostavljaju falsificirane nepotpune, u svakom slučaju obmanjujuće informacije a ne bi li se u javnosti stvorio dojam da eto država čini silne napore da izađe u susret nezadovoljnim građanima onda ja mislim da to zaslužuje kritiku, da to zaslužuje jedan drugačiji pristup i ozbiljnost jer u protivnom postavlja se pitanje što mi kao narodni zastupnici u ovome domu stvarno poimamo pod kriterijima, institucijom, pozivom, misijom Ustavnoga suda kao najvišega sudbenoga tijela u Republici Hrvatskoj mimo kojega nema veće i više instance za zaštitu prava u Hrvatskoj. Prema tome, molim kolege iz vladajuće većine da dobro promisle jer ovaj mač ima dvije oštrice. Takvi ljudi koji služe čas jednoj, čas drugoj političkoj većini na način na koji se to radi u Uredu državne uprave nisu dobra garancija, nisu dobra praksa, ne jamče stabilnost poretka, ne jamče oživotvorenje načela pravne države na pravi način. Razumijem da su potrebni državni službenici koji će biti odani političkoj većini ali nagrađivati ih osmogodišnjim stažom u Ustavnome sudu e to je ipak previše. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Imat ćemo dva ispravka netočnoga navoda. Najprije poštovana zastupnica Marijana Petir.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Kolega Beus je rekao da su u Sisačko-moslavačkoj županiji nezakonito izabrani zamjenski vijećnici iz HNS-a. Pa kolega Beus, vi imate statut koji je i na vašim web stranicama, dajte ga molim vas pročitajte. Vijećnici HNS-a koji su izabrani kao zamjena izabrani su temeljem i vašeg statuta i temeljem zakona i to je potvrdio predstavnik državne uprave gospodin Bajić koji je tamo sjedio. Šokirana sam sa vašim izjavama da možete, pokušavate opravdavati nešto što nema veze ni sa zakonom ni sa zdravom pameću. A ono što se dogodilo u Sisačko-moslavačkoj župani pokazuje da predsjednik vaše stranke stavlja svoje osobne interese ispred stranke. A vama bih željela reći jer da postoji mogućnost replike, znam da ne postoji ali vam moram reći. Gospodin Čačić je raspustio županijsku organizaciju HNS-a u Sisačko-moslavačkoj županiji koja je gospodine Beus zaslužna što ste vi danas ovdje zastupnik.
Hvala lijepa. Dobro. Šokantne izjave se još ne mogu ispravljati po poslovniku a bojim se da se ni netočni navodi ne mogu ispravljati političkim ocjenama koje su bile u ovom drugom dijelu za razliku od prvog dijela ispravka koji je bio po poslovniku. Nastavljamo sa ispravcima netočnog navoda. Poštovani zastupnik Ivan Šantek. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče. Ja ispravljam netočni navod kolege Beusa Richembergha koji je rekao da je u nastavku sjednice županijske skupštine bio određeni broj legalno izabranih vijećnika i dva zamjenska vijećnika koji nisu legalni. To nije točno. Ja ovdje imam službeni dokument, zapisnik sa Skupštine Sisačko-moslavačke županije koji je sastavila stručna služba za poslove skupštine i poglavarstva koju je verificirao predstojnik Ureda državne uprave koji je bio ovlaštenik predstavnik Vlade, koji je bio isto tako na inspekciji u ministarstvu i koji su svi rekli isto. Ovo što se događalo poslije je, opet se moram sad malo vratiti nazad, politički nevjerojatno da HNS ruši svoga predsjednika županijske skupštine iz HNS-a ... [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] Dakle, politički je nevjerojatno da HNS ruši svoga predsjednika iz HNS-a da bi instalirao HSP ... [[Govornik je isključen, ne čuje se.]] za račun SDP-a. Prema tome, ovo sve što ste govorili govorili ste u smislu da obmanjujete javnost i ja sam vas dužan ispraviti. Hvala.
Hvala lijepa. Završnu riječ u ime predlagatelja imat će poštovani potpredsjednik doma i predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav gospodin Vladimir Šeks. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Ustavni zakon o Ustavnom sudu na temelju kojeg se vrši izbor sudaca Ustavnog suda donijet je izmjenama i dopunama Ustavnog zakona o Ustavnom sudu i stupio na snagu 15. ožujka 2002. godine. Donesen je jednoglasno u Hrvatskom saboru. I po tome Ustavnom zakonu se odvija od 2002. o izmjenama i dopunama Ustavnog zakona o Ustavnom sudu i procedura kandidiranja, izbora, odabira sudaca Ustavnog suda Republike Hrvatske. Kod donošenja toga Ustavnog zakona, izmjena i dopuna Ustavnog zakona o Ustavnom sudu izrečeno je slijedeće. Prijedlog Ustavnog zakona o izmjenama i dopunama Ustavnog zakona o Ustavnom sudu Republike Hrvatske je u okviru ustavne reforme civilne centralne državne vlasti. Po nama zakon na ustavno pravni moderan način uređuje mjesto i ulogu Ustavnog suda u državnoj vlasti Republike Hrvatske. Demokratizira se pristup, proširuje krug pravnih osoba, pravnih pitanja, ljudskih prava, društvenih vrijednosti po ovom prijedlogu zakona koji se štite pred Ustavnim sudom Republike Hrvatske demokratizira se po konačnom prijedlogu zakona i postupak izbora Ustavnog suda i postupak se ostvaruje od početka do kraja pred sudom javnosti. Ovaj prijedlog, ovaj za ocjenu ovoga, izmjena i dopuna Ustavnoga zakona izrekao je toga dana u Hrvatskoj sabornici u ime Kluba zastupnika SDP-a, gospodin zastupnik Josip Leko. Koji je ocijenio da je izbor sudaca Ustavnog suda po Ustavnom zakonu, po prijedlogu toga Ustavnoga zakona koji je podnio u ime kluba, koji je podnio u ime Odbora za Ustav predsjednik odbora gospodin zastupnik Mato Arlović. Dakle, Klub zastupnika SDP-a je ocijenio da je taj zakon, Ustavni zakon što se tiče izbora sudaca Ustavnog suda da je demokratiziran i da se postupak ostvaruje od početka do kraja pred sudom javnosti. Kolega Leko je danas u ime kluba SDP-a izrekao vrlo oštru kritiku koja ima itekako utemeljena je u pojedinim dijelovima. Ali ta kritika jednostavno preskače da je SDP bio ona ključna politička snaga koja je sudjelovala i u izradi toga Ustavnoga zakona i predložila ga i prihvatila. Danas je kolega Leko iznio jedan argument koji se već više puta ponavlja kod svih izbora sudaca Ustavnog suda i na Odboru za Ustav kada raspravlja i kada se raspravlja u hrvatskoj sabornici o prijedlogu o tome da bi se Hrvatskom saboru trebalo omogućiti da on raspravi o svim kandidatima koji ispunjavaju uvjete za izbor sudaca Ustavnog suda a da odbor ne bude taj filter koji će utvrđivati užu listu kandidata koji ispunjavaju uvjete što je prema ustavnom zakonu i moguće. Prema Ustavnom zakonu Odbor utvrđuje za Ustav užu listu kandidata koji ulaze u izbor i predlaže na usvajanje Hrvatskom saboru. Odbor jasno može u skladu sa Ustavnim zakonom i sve kandidate koji ispunjavaju uvjete za suca Ustavnog suda predložiti da o njima glasuje Hrvatski sabor. Odbor se je od te 2002. godine kada je predsjednik odbora bio i član iz reda SDP-a uvijek bez iznimke opredjeljivao za taj način izbora da se sastavljala lista kandidata koja je bila veća od broja onih koji se biraju. A nikada osim u jednom slučaju kada je bio samo jedan kandidat, nikada, nikada, nikada nisu dolazi svi kandidati koji ispunjavaju uvjete koje bi odbor ustvrdio na Plenarnu sjednicu Hrvatskoga sabora da se o njima raspravlja. U toj raspravi 2002. godine, ja sam u ime Kluba zastupnika HDZ-a, kao predsjednik Kluba zastupnika HDZ-a pledirao da se suprotno predlagatelju Odboru za Ustav, parlamentarnoj većini SDP-a, da se prihvati načelo da svi koji ispunjavaju, kandidati koji ispunjavaju uvjete za koje utvrdi da, Odbor za Ustav, da ispunjavaju uvjete, da svi kandidati idu na Plenarnu sjednicu sabora, ovo što sada predlaže, što je predlagao poštovani moj kolega i prijatelj Leko na Odboru za Ustav i u svim ranijim sesijama Odbora za Ustav kada su se utvrđivali kandidati za suca Ustavnog suda gdje je bilo uvijek stajalište kluba SDP-a, dajte sve kandidate koji ispunjavaju uvjete da o njima raspravi i odluči Sabor. Tada taj moj prijedlog 2002. godine nije bio prihvaćen, pa je prihvaćen bio prijedlog da ide uža lista kandidata nego onih koji se bira. Danas i na sjednicama o raspravama, Odbora za Ustav i kolega Leko i kolegica Antičević predlažu i planiraju za ono načelo koje sam ja branio 2002. što je jasno demokratsko pravo, svatko ima pravo promijeniti svoje stajalište, svoje mišljenje, uvjeriti se da je možda njegovo ranije mišljenje bilo drugačije naravi, da je bilo, da ga treba promijeniti, tako i ja, mogu ga promijeniti i ne moram ga promijeniti. Ja stojim na stajalištu da treba prihvatiti ono što je bila i životna zbilja i što je bila intencija i Ustavnog zakona o Ustavnom sudu iz 2002. godine. Da li o tome … [[Govornik se ne razumije.]] u reformi ustavnog sudovanja, u reformi Ustavnog zakona o Ustavnom sudu treba promijeniti to, o tome itekako treba promisliti, ali to je stvar reforme i Ustava, promjene i Ustava, Ustavnog zakona o Ustavnom sudu za koji se nadamo da će u jesen doći, da će doći u proceduru i promijene Ustava. Ali sada zakon je ovakav kakav je i treba ga i respektirati. Iako kažem i po sadašnjem Ustavnom zakonu mogao je Odbor za Ustav donijeti odluku da sve kandidate propusti da se o njima raspravlja u Hrvatskom saboru. Odbor se odlučio većinom glasova da ide četiri kandidata, bira se dva od 10 koji su, za koje je utvrdio da ispunjavaju uvjete. U pogledu prigovora koji se odnose na kandidata Palarića upravo zato je ta javna procedura uvedena Ustavnim zakonom o izmjeni sudaca Ustavnog suda da se od početka do kraja, kao što je u svom pledoajeu kolega Leko 2002. godine iznosio, da se ta od početka do kraja pred očima javnosti odvija procedura gdje javnost, opća javnost, parlamentarna javnost može biti upoznata sa svim relevantnim podacima koji se odnose na kandidate za suce Ustavnog suda. Odbor je, kada je dobio obavijest od predsjednice Ustavnog suda da trojici sudaca ističe mandat, raspisao pozivni oglas u javnosti preko Interneta, web stranica. Svi su kandidati, svi zainteresirani su mogli i dostavili su svoje kandidature. Te kandidature su išle na web stranice, išle su na Internet, išle su u javnost. Cijela javnost je dakle, tko god je bio zainteresiran mogao je vidjeti koji su životopisi kandidata, njihove profesionalne, stručne, znanstvene i svake druge reference. Nakon toga smo raspravljali u odboru o tome i svi članovi odbora, svi, uključujući i kolege iz SDP-a, su se suglasili da svi kandidati ispunjavaju uvjete osim jednoga. Naime, ispunjavaju uvjete za izbor sudaca Ustavnog suda, među njima i gospodin Antun Palarić. Odbor je odabrao dakle, od 10 tajnim glasovanjem četiri kandidata. Među njima je bio i gospodin Palarić. I sada, upravo u daljnjem nastavku procedure je ostavljeno da javno Hrvatski sabor raspravlja o svim kandidatima, njih četvero, da raspravlja o tim koje je odbor predložio, da raspravlja o njima pred licem javnosti, da kritizira i tu su se jasno i u pogledu kandidata Palarića su se isticala različita stajališta, ocjene, procjene, a konačno o tome odluku će donijeti na tajnom glasovanju Hrvatski sabor pa će se opredjeljivati da li će glasovati za ovoga ili onoga kandidata od ove četvorice. Oni koji smatraju da ne treba dati glas za određenog kandidata, jasno da će svoja stajališta, svoje ocjene koje su danas iznijeli u raspravi, potvrditi i izmjenom i u glasovanju i na taj način da će izraziti svoje stajalište prema tome kandidatu. Zaključno želim reći da je procedura izbora sudaca Ustavnog suda provedena na najdemokratskiji način, na najtransparentniji način, da je provedena javno, pred očima javnosti, pred licem Parlamenta, da je u više faza javnost mogla biti potpuno informirana i da jest potpuno informirana o svim kandidatima i da će predstavnici javnosti, zastupnici i zastupnice u Hrvatskom saboru dati konačnu ocjenu na tajnom glasovanju i donijeti konačnu presudu ili konačnu odluku. Stoga Odbor, ja u ime Odbora, ostajemo kod svoga prijedloga da se izvrši odabir tajnim glasovanjem između ova četiri kandidata, a koji će dobiti 77 glasova što je potrebna većina od ukupnog broja zastupnika na tajnom glasovanju, ti će biti i izabrani. Oni koji ne dobiju tu potrebnu većinu neće biti izabrani. Zakon je tvrd, kaže rimska pravna sentenca, dura lex sed lex. Tvrd je, ali ga se treba poštivati pa ga treba, kolegice Ingrid, i poštivati. A glasovanjem ćete se odrediti… … /Govornici govore u glas./… Glasovanjem ćete se odrediti prema vrijednostima kandidata. Prema prijedlozima kandidata. A ove sve druge političke, vidite da su suprotstavljene ocjene oko pojedinog kandidata. Jedne imaju jedne ocjene, druge imaju druge. To su na jednoj razmeđi idejno ideoloških i nekih drugih još podjela. Hvala lijepa.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Imamo ispravak netočnoga navoda. Poštovani zastupnik Josip Leko.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjednik Hrvatskoga sabora, moj kolega Šeks, vrlo dobro zna i ovu rimsku poslovicu: protuzakonito postupa onaj koji učini ono što zakon zabranjuje, a zakon je izigrao onaj koji se držao njegovog slova, a izigrao njegov smisao. Dakle, netočno ste kritizirali, okvalificirali moju raspravu kao kritiku teksta zakona ili bolje rečeno ili samo kao kritiku teksta zakona. Ja kritiziram praksu koju bilo tko da je uveo, a vi je usavršili. Dakle, uvjeravam vas da je u javnosti ovakvo pravilo, nećemo se natjecati pa da nas i zovu ako nismo dobili uvjeravanje vladajućih da ćemo proći. To je pravilo. Dakle, sada se samo pozvati na raspravu oko teksta zakona koji je tu, a i sami kažete da ste mogli…
Hvala!!
Dobiti u Sabor sve kandidate koji…
Hvala lijepa. Isteklo je vrijeme za ispravak netočnoga navoda.
Dva ispravka sam imao.
Ne može. Jedan je dovoljan.
A drugo, samo ću reći to. Dakle, clausula rebus sixtantibus stvar ide dobro, a onda se mijenja sve.
Hvala lijepa. Imamo i povredu Poslovnika koju je prijavio potpredsjednik, gospodin Vladimir Šeks.
Pa moram se koristiti sa onom formulom iz članka 209. Moj poštovani kolega i prijatelj Leko nije ispravljao moj netočni navod, nego je. Kolegice Ingrid nemojte mi suflirati, mogu sam, vjerujte mi! Nego je zapravo komentirao moje mišljenje. To nije ispravak netočnog navoda.
Dobro. Hvala lijepa. U ispravku netočnog navoda je bilo više onoga što spada u repliku to se može prihvatiti. Znači, više komentara i ocjena negoli kontra argumenata. Uglavnom, mislim da smo sada došli do kraja rasprave o ovom Prijedlogu odluke o izboru dva suca Ustavnoga suda Republike Hrvatske i zato zaključujem raspravu, a o izboru sudaca odlučivat će se tajnim glasovanjem kada se za to steknu uvjeti. Hvala lijepa.
Dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo sa sjednicom. Objavljujem da je glasovanje za suce Ustavnog suda završeno. Objavljujem da je od ukupno 153 zastupnika glasačke listiće primilo 133 zastupnika. Glasovala su 133. Nevažećih listića bilo je 3, dakle važećih 130. Za kandidata Matu Arlovića glasovalo je 110 zastupnika. Za kandidata Antoniju Kovač glasovalo je 7 zastupnika. Za kandidata Antuna Palarića glasovalo je 82 zastupnika. I za kandidatkinju Agatu Račan glasovalo je 47 zastupnika. Na osnovu ovog izvješća i ovdje potpisanog rezultata proglašavam da su za suce Ustavnog suda izabrani Mato Arlović i Antun Palarić. [[Pljesak!]]
Idemo na sljedeću točku dnevnoga reda. To je - Prijedlog odluke o izboru predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske Predlagatelj: Predsjednik Republike Hrvatske Predsjednik je uputio ovaj prijedlog na temelju članka 118. Ustava Republike Hrvatske. Odredbom članka 118. stavak 2. Ustava propisano je da predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske uz prethodno mišljenje opće sjednice Vrhovnoga suda i nadležnoga odbora Hrvatskoga sabora na prijedlog Predsjednika Republike bira i razrješuje Hrvatski sabor. Prijedlog ovog akta ste primili poštom. Izvješće Odbora za pravosuđe sastavni je dio prijedloga odluke. Želi li predsjednica odbora dodatno obrazložiti izvješće? Poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora na 29. sjednici održanoj 16. lipnja 2009. godine raspravio je temeljem članka 73. stavka 1. podstavka 5. Poslovnika Hrvatskog sabora prijedlog odluke o izboru predsjednika Vrhovnoga suda Republike Hrvatske koji je predsjedniku Hrvatskog sabora uputio Predsjednik Republike Hrvatske. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno da 10 glasova za utvrdio prethodno mišljenje. Podržava se prijedlog odluke o izboru predsjednika Vrhovnoga suda Republike Hrvatske upućen predsjedniku Hrvatskog sabora aktom broj 7105-03/1-09-2 od 20. svibnja 2009. godine da se za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske izabere Branko Hrvatin. Obrazloženje. Na temelju odredbe članka 118. stavka 2. Ustava Republike Hrvatske Predsjednik Republike Hrvatske utvrdio je i podnio predsjedniku Hrvatskoga sabora prijedlog odluke da se za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske izabere Branko Hrvatin. Predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske uz prethodno mišljenje opće sjednice Vrhovnog suda Republike Hrvatske i nadležnog odbora Hrvatskog sabora na prijedlog Predsjednika Republike bira i razrješuje Hrvatski sabor. Predsjednik Vrhovnog suda Republike Hrvatske bira se na četiri godine. Sukladno odredbi članka 73. stavka 1. podstavka petog Poslovnika Hrvatskog sabora Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora nadležni je odbor za davanje prethodnog mišljenja u postupku izbora i razrješenja predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Odredbama članka 54. i 74. Zakona o sudovima propisano je da za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske može biti izabrana osoba koja ispunjava opće i posebne uvjete za suca toga suda. Odredbom članka 74. stavka 5. Zakona o sudovima propisano je da se za suca Vrhovnog suda Republike Hrvatske može biti imenovana osoba koja je najmanje 15 godina radila kao pravosudni dužnosnik ili isto toliko godina bila odvjetnik ili javni bilježnik. Odbor je raspravio prijedlog Predsjednika Republike Hrvatske pruživši priliku kandidatu gospodinu Branku Hrvatinu da nazoči sjednici odbora i odgovara na pitanja članova odbora. Iz životopisa kandidata razvidno je da ispunjava uvjete utvrđene odredbama Zakona o sudovima. Opća sjednica Vrhovnoga suda Republike Hrvatske dala je prethodno mišljenje pozitivno za izbor gospodina Branka Hrvatina. Slijedom navedenog odbor je utvrdio prethodno mišljenje koje podnosi Hrvatskom saboru. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Otvaram raspravu. Imamo prijavljen jedan klub zastupnika za raspravu. To je klub SDP-a i poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Klub SDP-a podržat će prijedlog Predsjednika Republike Hrvatske da se na mjesto predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske imenuje gospodin Branko Hrvatin i dosadašnji predsjednik Vrhovnog suda. Naime, to je jedna od najvažnijih funkcija u zemlji uz predsjednika Vlade, predsjednika Sabora, jer je predsjednik Vrhovnog suda ujedno i predstavnik sudbene vlasti u Republici Hrvatskoj. Vrhovni sud Republike Hrvatske kao najviši sud osigurava jedinstvenu primjenu zakona i ravnopravnost građana. Opća sjednica Vrhovnog suda kao najviše tijelo u samom Vrhovnom sudu, jer je čine svi suci jednoglasno je predložila predsjedniku da se za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske izabere gospodin Branko Hrvatin. Prema tome, i ova naša podrška u ime kluba SDP-a gospodinu Hrvatinu proizlazi ne samo iz dosadašnjeg njegovog rada, nego jednako tako i iz ove ocjene opće sjednice Vrhovnog suda. Jer prihvaćamo i poštujemo sudbenu vlast, njezinu neovisnost i njezine prijedloge pogotovo kada oni dolaze i kada su one jednoglasne, kad ne izazivaju prijepor unutar same sudbene vlasti. Na kraju krajeva ne trebamo smetnuti s uma da je upravo opća sjednica Vrhovnog suda bila brana ili pokušala biti brana nekakvim skandaloznim rješenjima Državnog sudbenog vijeća. Ali nažalost, iako su upozoravali i davali svoje mišljenje i kritike u pojedinim kadrovskim rješenjima, DSV nije poslušao vrhovnu instancu sudbenu. Pred gospodinom Hrvatinom kao predsjednikom Vrhovnog suda Republike Hrvatske za koji vjerujem da će naći ovdje jednodušnu podršku, stoje najmanje 2 izazova. Ne samo ono što inače takvoj osobi koja je na čelu takvog najvišeg sudbenog tijela u jednoj državi da razvija pravosuđe, stoji pred njim primjena reforme jer može izvršna i zakonodavna vlast osmišljavati, donositi različite akcijske i reformske programe i planove, ciljeve, ali u konačnici reformu provode suci. Stoji čitav niz zadaća unapređenja pravosuđa i onih redovnih stvari i to u vremenu kad već dugi niz godina jasnost je s pravom kritična naspram sudbenoj vlasti i kada pravosuđe po ovom barometru korupcije dobiva nažalost najnegativniju ocjenu od povijesti Hrvatske. Unatoč tomu, njegov osobni angažman kao predsjednika Vrhovnog suda daje nam za zaključiti da će na putu razvitka pravosuđe u tom smislu gospodin Hrvatin nastaviti. Međutim, uloga predsjednika Vrhovnog suda kao predstavnika sudbene vlasti u Republici Hrvatskoj ima i posebnu zadaću, nažalost koje su lišeni takve mukotrpne zadaće drugi predstavnici sudbene vlasti diljem Europe i diljem razvijenog svijeta, a to je da brani sudbenu vlast od bezočnog i besramnog nasrtaja izvrše vlasti. To je nažalost udruga sudaca koja je nekada prije nekoliko godina bila jako glasna i kad je trebalo, a još više kad nije trebalo danas je utihnula i danas i tu ulogu preuzima braneći opravdano sudbenu vlast od nasrtaja izvršne vlasti predsjednik Vrhovnog suda. Zadnji takav bezočni nasrtaj izvršio je sada već bivši predsjednik Vlade kada je usred lokalnih izbora optužio sudbenu vlast da mu podmeće jer donosi osjetljive presude u za njega osjetljivo vrijeme. To ne radi niti Berlusconi koji donosi zakone, odnosno predlaže zakone da se obustave postupci protiv njega. Jedino takav bezočniji napad na pravosuđe imali smo od strane Berlusconija. I ta hrabrost koju je tada iskazao vrlo odmjereno govoreći, ali ustrajno, evo zaslužila je, odnosno na takav način sigurno su garancija da će gospodin Hrvatin i dalje biti ta osoba koja će štititi neovisnost pravosuđa jer ponavljam, koliko god su građani kritični naspram pravosudne vlasti, još su kritičniji i još su osjetljiviji kada izvršna vlast zadire i napada neovisnost pravosuđa. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Za ispravak netočnoga navoda javila se poštovana zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa niz je netočnih navoda, ali evo, nemam vremena, ja ću samo na jedan se osvrnuti, a to je da je po ovaj puta barometar po prvi puta označio, ne, da je barometar označio najnegativnijom ocjenom u povijesti hrvatskog pravosuđa. Dakle, budemo li i dalje ovako površno analizirali podatke i prenosili ih iz dana u dan ponovo, naravno da će percepcija biti još gora. Dakle, ovaj barometar je po prvi puta iznio ovakvu analizu. Inače, Transparency International podaci o stanju korupcije u Hrvatskoj od 2006., 2007. pa i 2008. su najbolji od uspostave samostalne Republike Hrvatske. Valja reći da je pravosuđe jedno od 6 područja za koje podatke daje barometar prvi puta ove godine i da ta sva područja, a to su političke stranke, javna uprava, privatni sektor, mediji su negdje u rasponu od 0,1. Dakle, od 4,4 do 4,2. Toliko najgore.
Hvala lijepa. Za povredu Poslovnika javila se poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović.
Gospođa Lovrin je povrijedila odredbu članka 209. našeg Poslovnika. Ja sam samo citirala nalaz barometra, barometra korupcije za pravosuđe koji iznosi 4,4. Može se komentirati na ovaj ili onaj način. Ja sam dala egzaktan podatak. Prema tome, ako ste na vlasti, niste u vlasti činjenica i prestanite izokretati činjenice, izvrtati činjenice i točne podatke spinirati i ispravljati ih tobože netočnim podacima.
Hvala lijepa. Bez rasprave molim vas, bez rasprave i dobacivanja iz klupe. Ja ću konstatirati da je ovo ipak bio ispravak netočnoga navoda u skladu s Poslovnikom, tako da ne mogu prihvatiti da je bilo povrede Poslovnika. Hvala lijepa. Nema više prijavljenih za raspravu pa zaključujem raspravu o Prijedlogu odluke o izboru predsjednika Vrhovnog suda, a glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
17. Prijedlog odluke o izboru predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Predlagatelj Predsjednik Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o izboru Branka Hrvatina za predsjednika Vrhovnog suda Republike Hrvatske. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Odluka o izboru predsjednika Vrhovnog suda prihvaćena je većinom glasova, 108 glasova za i 1 glas suzdržan, ništa protiv. I donijeta je u tekstu koji je predložio Predsjednik Republike.
Nastavljamo sa sljedećom točkom dnevnoga reda, to je - Prijedlog odluke o razrješenju Miroslava Šeparovića, člana Vijeća za građanski nadzor sigurnosno obavještajnih agencija iz reda diplomiranih pravnika Predlagatelj ove odluke je Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, a prijedlog akta ste primili poštom. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ne. Onda otvaram raspravu i imamo jednu prijavu za pojedinačnu raspravu, poštovani zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Hvala lijepo. Nastojat ću bit što kraći. Dakle, ovaj Sabor u svojoj zakonodavnoj djelatnosti, između ostalog prije više godina donio je odluku da se formira, dakle kroz zakon Vijeće za nadzor sigurnosnih službi, odnosno obavještajnih službi. Tim zakonom između ostalog regulirano je i sljedeće, da to vijeće, čini mi se barem jednom godišnje izvijesti predsjednika, odnosno ovaj Sabor o svom radu. Evo ja sada pitam svih nas ovdje da li mi znamo članove toga vijeća, a vjerojatno se sjećamo jer smo glasali za njih, a da li znamo uopće što to vijeće radi? Da li netko možde ovdje kazati ili negdje pročitati koliko su sjednica imali, koliko su predmeta imali? E sada vidite od nas se traži ovdje da zadovoljimo puku formu da glasamo za razrješenje jednog člana toga vijeća, a da pri tome uopće ne znamo, barem ja ne znam, a vjerujem i velika većina zastupnika što to vijeće radi. Ja sebi postavljam pitanje zašto se u ovom domu ne ispunjava zakonska forma i ovaj se Dom ne obavijesti što to vijeće radi? Ne moraju se iznositi nikakve ni tajne, ni državne, ni službene nego barem o osnovnim statističkim pokazateljima. Jer ne radi se o jednoj godini, radi se o više godina, 'el. I sada dakle pretvaramo se u puku mašineriju. Ja moram kazati da neću glasati za rješenje člana vijeća. Dakle ne radi se o gospodinu Šeparoviću, neću glasati ubuduće za člana i za razrješenje nijednog člana ovog vijeća dok ne dobijemo uvid da li to vijeće radi i što radi. A to što predsjednik, odnosno predsjedništvo Sabora misli da izvješća, jer ja vjerujem da to vijeće šalje izvješće, ne stavlja na dnevni red ovog Sabor, to već nije problem moj, nego vjerojatno parlamentarne većine. Ali kako smo mi u ovom Saboru često tu da zadovoljimo puku formu pa ćemo vjerojatno uraditi i ovoga puta. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Nema više prijavljenih za raspravu i zaključujem raspravu. A glasovat ćemo kada se za to steknu uvjeti.
18. Prijedlog odluke o razrješenju Miroslava Šeparovića, člana Vijeća za građanski nadzor, sigurnost obavještajnih agencija iz reda diplomiranih pravnika. Predlagatelj Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju Miroslava Šeparovića, člana Vijeća za građanski nadzor sigurnosno-obavještajnih agencija iz reda diplomiranih pravnika. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Odluka o razrješenju je prihvaćena većinom glasova, 101 glas za, 2 suzdržana, ništa protiv u tekstu kako ga je predložio Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost.
Prelazimo na - Prijedlog Odluke o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radio televizije Predlagatelj odluke je Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Odbor je predložio ovu odluku na temelju članka 18. i članka 20. Zakona o Hrvatskoj radio televiziji. Prijedlog akta ste primili poštom. A sada pitam, ali čini mi se bezuspješno predstavnika predlagatelja, a je da. Tu je. Potpredsjednica odbora gospođa Ljubica Lukaćić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege. Evo odlukom Hrvatskog sabora o imenovanju 5 članova Programskog vijeća HRT-a od 14. listopada 2005. godine "Narodne novine" broj 122/05. Zdenko Lijevak imenovan je članom Programskog vijeća HRT-a. Sukladno članku 20. stavku 1. i 2. Zakona o HRT-u "Narodne novine" broj 25/03. Zdenko Lijevak podnio je dana 18. svibnja 2009. Programskom vijeću HRT-a zahtjev za razrješenje na dužnost člana Vijeće HRT-a. Vijeće HRT-a je na svojoj 167. sjednici održanoj dana 19. svibnja 2009. godine prihvatilo njegovu zamolbu, te je sukladno članku 20. stavku 2. Zakona o HRT-u Hrvatskom saboru uputilo prijedlog za pokretanje postupka za prestanak mandata u Vijeću HRT-a, a prije isteka vremena na koje je biran. Dana 22. svibnja 2009. predsjednik Hrvatskog sabora proslijedio je navedeni prijedlog Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskoga sabora na 20. sjednici održane 24. lipnja 2009. godine raspravljao je o navedenom te je sukladno članku 18. stavak 1., a u svezi sa člankom 20. stavkom 1. i 2. Zakona o HRT-u utvrdio ovaj prijedlog odluke sa obrazloženjem te ga podnosi Hrvatskom saboru. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice odbora. Zaključujem raspravu jer nema prijavljenih, a o samom prijedlogu odluke glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
19. Prijedlog odluke o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radio-televizije. Predlagatelj Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju Zdenka Lijevaka, člana Programskog vijeća Hrvatske radio-televizije. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je jednoglasno sa 106 glasova prihvaćen prijedlog Odbora za informiranje, informatizaciju i medije.
Sljedeća točka je - Prijedlozi Odluka o razrješenju dosadašnjeg predsjednika, potpredsjednika i članova i o imenovanju novog predsjednika, potpredsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata Predlagatelj je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Raspravu je proveo Odbor za ratne veterane, a izvješća odbora ste primili na sjednici. Želi li predstavnica predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Državna tajnica u Ministarstvu kulture gospođa Nina Obuljen. Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Uvaženi zastupnice i zastupnici. Dakle, temeljem članka 12. Zakona o Hrvatskom memorijalno-dokumentacijskom centru Upravno vijeće centra ima predsjednika, potpredsjednika i 5 članova, a imenuje ih Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske na vrijeme od 4 godine. Kako je datumom 30. lipnja dosadašnjim članovima Upravnog vijeća istekao mandat, Vlada je na sjednici održanoj 14. svibnja 2009. godine utvrdila prijedlog Odluke o razrješenju dosadašnjeg predsjednika, potpredsjednika i članova Upravnog vijeća, te prijedlog Odluke o imenovanju novog predsjednika, potpredsjednika i članova Vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra. Za predsjednika Upravnog vijeća Vlada je predložila akademika Franju Šanjeka, profesora Filozofskih magistra teoloških, pomoćnih i povijesnih znanosti, redovnog člana HZU. Za potpredsjednika predlaže se doktor znanosti Nikica Barić, doktor znanosti zaposlen na Hrvatskom institutu za povijest koji je doktorirao sa disertacijom "Republika Srpska krajina na području Republike Hrvatske 1990.-1995." A za članove upravnog vijeća predlažu se magistar Branko Kaleb, načelnik Odjela za arhivsku djelatnost Ministarstva kulture, doktor znanosti Davor Marijan sa Hrvatskog instituta za povijest, magistar znanosti Krešimir Rašan, doktor znanosti Miroslav Akmađa izvanredni profesor i predstojnik Odsjeka za povijest na Filozofskom fakultetu u Osijeku, te pukovnik Ivan Gruić ravnatelj u Minstarstvu obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti, te predsjednik povjerenstva Vlade Republike Hrvatske za zatočene i nestale.
Zahvaljujem. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Najprije po klubovima zastupnika. U ime Kluba zastupnika HDZ-a, poštovani zastupnik Mato Bilonjić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kako je dosadašnjem predsjedniku, potpredsjedniku i članovima Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra iz Domovinskog rata ističe mandat od 4 godine, sa danom 30. lipnja 2009. godine Vlada Republike Hrvatske na sjednici održanoj 14. svibnja 2009. godine donijela je Prijedlog o razrješenju akademika Franje Šanjeka koji je bio predsjednik, doktora Nikice Barića potpredsjednika i članovi odbora Ranka Kaleba, Davora Marjana, Krešimira Rašana i Josipa Jurčevića. Budući da dosadašnjim članovima upravnog vijeća ističe mandat 14. svibnja na sjednici Vlada je predložila navedene osobe iz reda istaknutih znanstvenika te javnih i kulturnih djelatnika akademika Franju Šanjeka za predsjednika, doktora Nikicu Barića za potpredsjednika i članove magistra Branka Kaleba, doktora Davora Marjana, magistra Krešimira Rašana, doktora Miroslava Akmađu i pukovnika Ivicu Grujića. Slijedom gore navedenog klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će Prijedlog o razrješenju i Prijedlog o imenovanju istih. Hvala.
Hvala vam lijepa. Imamo i prijave za pojedinačnu raspravu. Poštovani zastupnik Ivo Andrić. Izvolite.
Hvala. Gospodine dopredsjedniče, uvažena državna tajnice. Pred nama je Prijedlog odluke o razrješenju dosadašnjeg predsjednika, potpredsjednika i članova i imenovanju novog Upravnog vijeća Memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata. Centar je osnovan kao javna ustanova specijalizirani arhiv i od interesa je za Republiku Hrvatsku. Osnivač centra je Republika Hrvatska a prava i dužnosti osnivača obavlja Vlada Republike Hrvatske koja je i predlagač ove odluke koja je pred nama. Centar prikuplja, objedinjuje, sređuje i zaštićuje svu dokumentaciju i sve podatke nastale u Domovinskom ratu i vezane uz rat. Prikuplja, sređuje i klasificira, obrađuje registraturno i arhivsko gradivo nastalo u Domovinskom ratu i vezano uz rat sukladno Zakonu o arhivskom gradivu i arhivima. Stručno i znanstveno obrađuje i analizira, obrađuje podatke i gradivo vezano uz Domovinski rat, objavljuje publikacije i druga djela nastala na temelju svoje djelatnosti, objavljuje registraturno i arhivsko gradivo nastalo u Domovinskom ratu, daje podatke i izvatke iz dokumenata ovjerovljene prijepise na zahtjev korisnika sukladno Zakonu o arhivskom gradivu i arhivima, organizira stručna i znanstvena predavanja, izložbe te znanstvene skupove i druge oblike istraživanja i istina o Domovinskom ratu i upoznavanje javnosti u zemlji i svijetu utvrđenim činjenicama vezanim uz Domovinski rat. Centar se u svom radu koristi suvremenim metodama zaštite i sigurnosnih mjera trajnog čuvanja prikupljenog gradiva i razvija održive informacijske sustave te objavljuje dokumente vezane uz Domovinski rat. Gradivo centra je konvencionalnog i nekonvencionalnog tipa. Konvencionalno gradivo čine hrvatski dokumenti i dokumenti paradržavnih ustanova i paravojnih postrojbi s okupiranih područja nastalih tijekom Domovinskog rata. Građa nekonvencionalnog tipa su digitalni zapisi vezani sadržajno uz aktivnosti centra nastali u razdoblju od 1989. godine do danas. Odredbom članka 12. stavak 3. Zakona o Hrvatskom memorijalno-dokumentacijskom centru utvrđeno je da predsjednika, potpredsjednika i članove Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskoga rata imenuje i razrješava Hrvatski sabor na prijedlog Vlade Republike Hrvatske. U smislu odredbe članka 12. stavak 5. citiranog zakona predsjednik, potpredsjednik i članovi upravnog vijeća imenuju se na razdoblje od četiri godine. Dosadašnjem predsjedniku, potpredsjedniku i članovima upravnog vijeća Memorijalno-dokumentacijskog centra mandat je istekao 30. lipnja 2009. godine a Vlada je na svojoj sjednici održanoj 14. svibnja utvrdila Prijedlog o razrješenju dosadašnjeg predsjednika, potpredsjednika i članova upravnog vijeća radi isteka mandata. Na istoj sjednici Vlada Republike Hrvatske utvrdila je prijedlog o imenovanju novog predsjednika, potpredsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskoga rata sa danom 1. srpnja 2009. godine. Osobno ću podržati ovaj Prijedlog odluke o razrješenju dosadašnjeg predsjednika, potpredsjednika i članova Upravnog vijeća Memorijalno-dokumentacijskog centra Republike Hrvatske. Hvala.
Zahvaljujem. Zaključujem raspravu. Želi li predstavnik predlagatelja još uzeti riječ? Ne. Glasovat ćemo kad se steknu za to potrebni uvjeti.
20. Prijedlozi odluka o razrješenju dosadašnjeg predsjednika, potpredsjednika i članova i o imenovanju novog predsjednika, potpredsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o razrješenju dosadašnjeg predsjednika, potpredsjednika i članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ova je odluka prihvaćena većinom glasova, 104 glasa za, 2 suzdržana i ništa protiv. I drugo. Dajem na glasovanje Prijedlog odluke o imenovanju novog predsjednika, potpredsjednika članova Upravnog vijeća Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj prijedlog odluke je prihvaćen većinom glasova, 99 glasova za i 3 suzdržana, ništa protiv. Odbor za ratne veterane predložio je Saboru donošenje zaključka koji glasi: Obvezuje se Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata da u roku tri mjeseca izvijesti Hrvatski sabor o svojoj cjelokupnoj djelatnosti te o ostvarenim rezultatima. Dajem na glasovanje prijedlog odbora. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Prijedlog odbora je prihvaćen jednoglasno sa 107 glasova.
Prelazimo na slijedeću točku dnevnog reda. - Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2008. godini Podnositelj prijedloga je Vlada Republike Hrvatske. Vlada je podnijela ovo izvješće na temelju članka 38. Zakona o otocima. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu su proveli Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za razvoj i obnovu, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Uvaženi Željko Tufekčić državni tajnik. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče, cijenjene saborske zastupnice i zastupnici Hrvatskoga sabora. Kako je gospodin potpredsjednik rekao znači sukladno članku 38. Zakona o otocima Vlada Republike Hrvatske podnosi Hrvatskom saboru Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima. Ovdje se radi o izvješću za 2008. godinu. Međutim, prije nego prijeđem na samo izvješće dopustite da evo ovdje kažem jednu informaciju koju doduše mi u Hrvatskoj znamo već dugo ali evo počinju ju priznavati i širom svijeta. Naime, u ožujku ove godine otoci hrvatskog Jadrana u svakako jakoj konkurenciji između otoka Grčke, Korzike, Portorika, Mauricijusa itd. prema mišljenju čitatelja jednog španjolskog izdanja renomiranog svjetskog časopisa proglašeni su najljepšim otocima na svijetu. Svakako godi unatoč tome što smo svjesni toga i što znamo godi kad to priznaju i drugi. Ovo izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2008. godini kao već i usvojena prethodna tri za razdoblje 2004. i 2005. bilo je objedinjeno, pa onda 2006., 2007. godinu predstavlja analitički osvrt provedbe politike Vlade Republike Hrvatske prema kojoj je vrednovanje Jadrana i pomorska orijentacija zemlje odnosno razvitak i pojačana briga o otocima zadano kao osnovni prioritet a sve su to ujedno kriteriji ubrzanog sustavnog razvoja po principu održivosti postavljeni i kao kriteriji mjera razvitka cijele zemlje. Politika razvoja otoka temelji se na tri osnovna cilja. Prvi je dugoročno stvaranje boljih i kvalitetnijih uvjeta života na otocima, drugi je zaštita postojećih vrednota i očuvanje svih otočnih resursa a treće je demografski društveni i gospodarski napredak i održivi razvoj. Tijekom 2008. godine nastavilo se sa provođenjem mjera i aktivnosti koje su i po statističkim pokazateljima doprinijele napretku razvoja otoka u svim segmentima. Pa tako je povećanje broja i frekvencija linija uvođenjem novih, bržih i konfornijih brodova omogućilo, bolje, brže, kvalitetnije i jeftinije povezivanje otoka sa kopnom i otoka međusobno, izgradnjom prometne, komunalne i društvene infrastrukture, znači izgradnja i sanacija, dogradnja luka i cesta, izgradnja vodoopskrbnih sustava i sustava odvodnje, izgradnja sanacija, rekonstrukcija škola, dječjih vrtića, športskih dvorana, ambulanti i domova za starije, poboljšani su uvjeti života otočnog stanovništva i uvedeni novi sadržaji. Subvencioniranjem pomorskog i otočnog javnog cestovnog prometa povlasticama za prijevoz otočana putem otočne karte, tzv. vinjete, subvencioniranjem cijene vode, prijevoza ukapljenog naftnog plina, dodjelom potpora otočnim poslodavcima i udrugama, odobravanjem povoljnijih kreditnih programa itd., stvaraju se uvjeti za jeftiniji život otočana te za njihov ostanak na otocima. Potporama otočnim poslodavcima za zapošljavanje, brendiranjem otočnih proizvoda, sufinanciranjem izgradnje 15 poslovnih zona itd., potiče se razvoj gospodarstva na otocima. Poboljšanjem zdravstvene zaštite, znači izgradnjom, uređenjem, opremanjem novih i postojećih objekata primarne zdravstvene zaštite i dovoljnim brojem zdravstvenog osoblja i uvođenjem nove dimenzije socijalne skrbi, izgradnjom domova za starije te razvojem izvaninstitucionalnog oblika i udomiteljstva unaprijedila se briga za starije otočno stanovništvo. Mora se napomenuti da osim u Zadarskoj i Dubrovačko-neretvanskoj županiji iako je za to postojala zakonska osnova županije nisu sve osigurale vraćanje, odnosno osnivanje domova zdravlja na otocima. Nadalje, poboljšanje uvjeta i mogućnosti obrazovanja, izgradnjom i sanacijom škola, uvođenjem nastave na daljinu, projekt E-otoci, subvencioniranje besplatnog otočnog, javnog cestovnog prijevoza za đake omogućilo je dulji boravak djece u obiteljima na otoku, odnosno kasnije odvajanje od obitelji. Potpore u poljoprivredi, ribarstvu, turizmu, kulturi omogućili su razvoj autohtonih tradicionalnih zanimanja, razvoj poljoprivrede i turizma. Poboljšanja u zakonodavstvu doprinose učinkovitijoj provedbi postojećih i novih zakona, te njihovo usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije. Provođenjem pojedinih odredbi iz Zakona o otocima, članak 35.a.,b.,c. i d., odnosno mogućnost prvokupa države, županije, jedinice lokalne samouprave zaustavila se rasprodaja hrvatskih otoka. U 2008. godini država je u razvoj otoka uložila gotovo milijardu i 700 milijuna kuna, proračunskih sredstava i sredstava pravnih osoba u vlasništvu Republike Hrvatske. Od toga iznosa milijarda i 340 milijuna, … [[Govornik se ne razumije.]] 340 milijuna kuna su bespovratna sredstva dok se 344 milijuna kuna ulaganja napravilo u obliku kreditiranja HABOR-a. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture u 2008. godini uložilo je gotovo 720 milijuna kuna bespovratnih sredstava u razvoj i poboljšanje uvjeta života na otocima. Od toga iznosa u prometnu infrastrukturu u 2008. godini iz prošlih sredstava Ministarstva mora, prometa i infrastrukture uloženo je gotovo 520 milijuna kuna. Od toga iznosa financiralo se luke, tu se događaju značajne aktivnosti vezane za izgradnju novih i dogradnju, sanaciju i rekonstrukciju postojećih otočnih luka i pristana, a kako bi se unaprijedilo pomorsko povezivanje otoka sa kopnom i otoka međusobno. Poseban cilj u 2008. godini bio je stvaranje infrastrukturnih uvjeta u lukama otvorenim za javni promet, za prihvat novih, većih i modernijih brodova. S tim ciljem u prošloj je godini sredstvima državnog proračuna financirano 25 projekata u koje je ukupno s pozicija uprave za otočni i priobalni razvoj uloženo 58,5 milijuna kuna. U izgradnju i rekonstrukciju ribarskih luka uloženo je gotovo milijun kuna, poticanje redovitih pomorskih putničkih brzobrodskih linija 434 milijuna kuna. U otočne karte, vinjete koje smo malo prije spominjali u 2008. godini podijeljeno je ukupno 1497 vinjeta. U cestovnom prometu, izgradnji, dogradnji, održavanju … [[Govornik se ne razumije.]] i lokalnih cesta poljski i protupožarni šumskih putova 19 milijuna kuna. Osim toga u zračnom prometu, u razvoj, sigurnost … [[Govornik se ne razumije.]] i zračnih luka osiguranje sigurnosnih prometnih standarda, izrada projektne dokumentacije, izgradnja interventnih helidroma na otocima uloženo je 4 milijuna i 700 tisuća kuna. U komunalnu infrastrukturu u 2008. godini iz sredstava Ministarstva uloženo je 61,6 milijuna kuna, od toga u vodoopskrbu 25 milijuna, u odvodnju 32 milijuna, u izgradnju, sanaciju, uređenje deponija otpada te uređenje mjesta i groblja 4 milijuna i 600 tisuća kuna. U socijalnu, odnosno društvenu infrastrukturu u 2008. godini uloženo je 53,6 milijuna kuna. Od toga u objekte namijenjene školstvu 26,9 milijuna, zdravstvu 3,5, socijalnoj skrbi 8 milijuna kuna, kulturi 6,5, sakralne objekte 2 milijuna i 800, te izgradnju vatrogasnih domova, društvenih domova i općinskih zgrada gotovo 6 milijuna kuna. Za gospodarstvo u 2008. godini uloženo je 15,6 milijuna kuna, od toga u gospodarske zove 2,2, u državne potpore male vrijednosti otočnim poslodavcima za očuvanje radnih mjesta, znači 217 otočnih poslodavaca sa 3 tisuće i 600 djelatnika su dobili 11,1 milijun kuna potpora male vrijednosti. Obnova i modernizacija ribolovne flote milijun i 600, izgradnju, rekonstrukciju putničke izletničke flote preko pola milijuna kuna i imamo projekt hrvatski otočni proizvod gdje je 18 novih otočnih proizvođača sa 57 proizvoda kroz dvije godine oznaka je dodijeljena je 31 otočnom poslodavcu, proizvođaču sa sve ukupno 79 proizvoda. Otočne proizvođače ministarstvo je predstavilo u svibnju 2008. na trećem sajmu autohtonih proizvoda Plodovi Dalmacije, te u rujnu na jesenskom Zagrebačkom velesajmu u sklopu manifestacije Eko etno na kojem su neki od njih dobili nagradu za kvalitetu proizvoda. Subvencija u 2008. godini dodijeljeno je 50 milijuna kuna, od toga na subvencioniranje razlike u cijeni pogonskog goriva milijun i pol, za subvencioniranje otočnog, javnog cestovnog prometa 30,3 milijuna kuna, subvencioniranje cijene vode na otocima 15,9 milijuna i subvencioniranje cijene pomorskog prijevoza ukapljenog naftnog plina 2,2 milijuna kuna. Ovdje se zaista vidi da se kroz subvencioniranje potiču što niže cijene raznih usluga žiteljima na otocima te na taj način se pojeftinjuje i olakšava život na otocima. Na tekuće potpore u 2008. godini uložilo se milijun i 900 milijuna kuna. Tu su financirani razni projekti udruga, tekuće poslovanje jedinica lokalne samouprave, održavanje sportskih manifestacija, stručno-znanstvenih skupova, izdavanje monografija itd. Na sufinanciranje izrade razne projekte dokumentacije za buduće projekte ministarstvo je u prošloj godini uložilo 7,4 milijuna kuna. Ulaganje u infrastrukturu širokopojasnog pristupa Internetu, znači povezivanje matičnih i područnih škola na otocima u CARNET mrežu i uspostavu sustava za daljinsko podučavanje u 2008. godini uloženo je 7,6 milijuna kuna, dok se ulaganje u zajedničke kapitalne projekte od interesa za razvoj otoka uložilo 50 milijuna kuna. Sumarni rezultati ukazuju da je nesporno postignuta količina uloženih financijskih sredstava i znanja čime se poboljšala i kvaliteta života otočnog stanovništva kroz poboljšanu prometnu povezanost, izgrađeniju otočnu infrastrukturu, povećan broj subvencija i potpora, zaustavljena je rasprodaja nekretnina na hrvatskim otocima, a konačno gradnjom potrebne gospodarske infrastrukture, potporama otočnim poslodavcima te brendiranjem tradicionalnih izvornih otočnih proizvoda stvoreni su uvjeti za gospodarski razvoj koji za posljedicu treba imati i demografsku obnovu otočnih sredina. Pojedine od ovih mjera osim što utječu na poboljšanje uvjeta života i donose brojne poboljšice otočnom stanovništvu u direktnoj su funkciji gospodarske obnove i razvoja. Opravdano i realno se smije zaključiti da je skrb države za hrvatske otoke zasigurno već sada rezultirala značajnim pomakom i njihovim ukupnim razvojem jer je ulagano u sva područja koja su važna za ukupni život na našim otocima, što pored neupitnih prirodnih ljepota dodatno poboljšava i oplemenjuje njihov sveukupni dojam. Stoga dakle ne iznenađuje ona vijest s početka da smo prema čitateljima, proglašeni naši otoci za najljepše otoke na svijetu, a ovo izvješće transparentan je prikaz politike Vlade Republike Hrvatske prema hrvatskim otocima. I slijedom toga i svega iznesenog molimo Hrvatski sabor da prihvati ovo izvješće. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Htio bih ispraviti netočan navod koji je izrekao gospodin državni tajnik, a koji povezuje značajna ulaganja u otoke u prošloj godini sa činjenicom da su oni proglašeni najljepšima na svijetu od strane jednog časopisa. Mislim da ni zahvaljujući ni Saboru ni Vladi ni ministarstvu ni ulaganjima hrvatski otoci nisu najljepši na svijetu, nego zbog toga što je to dala priroda ili Bog, kako se već uzme. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Da. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo, uvaženi zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Državni tajniče i suradnici, kolegice i kolege. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskoga sabora raspravio je na 20. sjednici održanoj 1. srpnja 2009. godine Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2008. godini koje je predsjedniku Hrvatskoga sabora dostavila Vlada Republike Hrvatske aktom od 19. lipnja 2009. godine. Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo na temelju članka 140. Poslovnika Hrvatskoga sabora raspravilo je priloženo izvješće kao zainteresirano radno tijelo. Uvodno je predstavnik predlagatelja istaknuo da navedeno izvješće koje je već usvojeno tri prethodna izvješća predstavlja analitički osvrt provedbene politike Vlade Republike Hrvatske u dijelu stvaranja boljih i kvalitetnijih uvjeta života na otocima zaštite postojećih vrednota i očuvanja svih otočnih resursa te demografskog, društvenog i gospodarskog napretka i održivog razvoja otoka. U tijeku 2008. godine nastavilo se s provođenjem niza mjera i aktivnosti od kojih je posebno istaknuta izgradnja prometne, komunalne i društvene infrastrukture, povećanje broja i frekvencija linija, uvođenje novih, bržih i komfornijih brodova, uvođenje noćnih linija, subvencioniranje pomorskog, otočnog i javnog cestovnog prometa, povlastice za prijevoz otočana putem otočne karte, vinjete, subvencioniranje cijene vode te prijevoza ukapljenog naftnog plina, potpore otočnim poslodavcima za zapošljavanje, sufinanciranje izgradnje 15 poslovnih zona, izgradnje, uređenja i opremanje novih i postojećih objekata primarne zdravstvene zaštite, izgradnja i sanacija škola, potpore u poljoprivredi, ribarstvu, turizmu i kulturi i sl. U 2008. godini država je u razvoj otoka uložila milijardu i 670 milijuna 683 tisuće 121 kunu i 10 lipa, proračunskih sredstava i sredstava pravnih osoba od čega su milijardu 336, 306 tisuća 855 i 10 kuna bespovratna sredstva, a ostatak kuna ulaganja u obliku kreditiranja. Ministarstvo zaštite okoliša, prostornog uređenja i graditeljstva Republike Hrvatske ulagalo je u 2008. godini kroz bespovratna sredstva u potpore za izradu prostornih planova, uređenje jedinica lokalne samouprave, geo-informacijskih sustav prostornih planova jadranske Hrvatske te prostorno planove posebnih obilježja za nacionalne parkove i parkove prirode u iznosu od milijuna i 22 tisuće kuna. Državna geodetska uprava ulagala je 13 milijuna 158 tisuća 746,76 kuna u otoke u 2008. godini kroz provedbu katastarskih izmjera na pet lokacija s ukupnom površinom od 3702 hektara. U raspravi je naglašena važnost definicije pomorskog dobra. Vezano uz utvrđivanje pomorskog dobra, ukazano je na ulogu dokumenata prostornog uređenja kojima se određuje svrhovita organizacija, korištenje i namjena prostora te mjerila i smjernice za uređenje i zaštitu prostora. Uz važnost kvalitetnog i sustavnog rješavanja prometnog povezivanja otoka s kopnom i otoka međusobno, kako bi se smanjila njihova izoliranost, u kontekstu smanjivanja izoliranosti otoka istaknuta su ulaganja u razvoj infrastrukture širokopojasnog pristupa Internetu u cilju povezivanja matičnih i područnih škola na otocima u CARNET mrežu i uspostave sustava za daljinsko podučavanje. Nakon provedene rasprave odbor je jednoglasno odlučio predložiti Hrvatskom saboru sljedeći zaključak: Prihvaća se izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2008. godini.
Zahvaljujem i ja vama. Žele li ostali odbori uzet učešće u raspravi? Ne. Otvaram raspravu. Prvo su na redu klubovi. U ime kluba SDP-a uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Uvaženi državni tajniče, uvaženi ravnatelju Uprave za otočni i priobalni razvoj. Kolegice i kolege. Ovo je drugi put da u ovom sazivu raspravljamo o Izvješću o učincima provedbe Zakona o otocima. Dosad su ovakva izvješća prihvaćena gotovo jednoglasno, a klub SDP-a podržat će ga ove godine. Hrvatski sabor je prije 12 godina prihvatio Nacionalni program razvitka otoka, a u njemu i neka načela. Jedno od načela je da su otoci razvojno jednakopravni dijelovi Hrvatske. Sva mjesta i područja Hrvatske zaslužuju jednaku početnu, naglašavam početnu razvojnu pažnju i brigu. Razvojna politika mora biti takva da ne dovodi do raslojavanja otoka i kopna, a onda i samih otoka na velike i male. Otočani moraju ostvariti jednako pravo na obrazovanje, zdravstvenu zaštitu i sigurnost življenja kao i ostali građani Hrvatske. Država ima osigurati uvjete da se to pravo trajno ostvaruje. Da bi se ta prava i ostvarivala država je u prošloj godini izdvojila milijardu i 680 milijuna kuna što je oko 200 milijuna kuna manje nego prošle godine. I prošle godine smo upozoravali da neke stavke u ovom izvješću jednostavno ne pripadaju poput primjerice vrijednosti radara koji su se postavili na otoke ili vrijednosti brodova pomorske policije. Stanovnici otoka i njihovi gosti osjetili su dakle sa 200 milijuna kuna učinka gospodarske krize, a sudeći prema iznosima stavki proračuna koje se najviše odnose na otočne projekte u 2009. godini to će se i dalje nastaviti. Podsjetimo se prilikom pripreme proračuna za 2009. godinu većina dnevnih novina objavila je na svojim naslovnicama na kojim će se stavkama štedjeti u ovoj godini. Otoci su u tom popisu imali istaknuto mjesto. Ja se nadam da to nije razlog zato što je prošle godine ministar bio nazočan po ovoj točki dnevnog, a sada nema ni gospodina ministra, ni gospodina Bačića nego državni tajnik kojemu ovo nije resor kojim se bavi. Zbog toga je ipak pomalo čudno da se na početku i na kraju ovog izvješća naglašava da jedan španjolski časopis proglasio naše otoke najljepšim na svijetu. Jer za tu ljepotu jamačno nisu zaslužni ni Sabor ni Vlada ni zastupnici ni resorno ministarstvo. Naši otoci imaju svoje komparativne prednosti – klima, zemljopisni položaj, čistoća okoliša, te mogućnost bavljenja turizmom i poljoprivredom. I svoje ograničavajuće faktore – manjak radnoaktivnog stanovništva, nedovoljna lučka i cestovna infrastruktura, manjkavo osnovno školstvo, manjak infrastrukture, zbrinjavanje otpadnih voda, nesređeni katastri i drugo. Zadaća je države dakle da svojim potezima ne ugrozi prednosti, a da što više smanji ograničavajuće faktore. Što je država uložila u otoke u 2008. godini i usporedit ću onda neke stavke i sa prethodnom 2007. godinom. Najveći dio, gotovo 436 milijuna i 800000 kuna od ukupno milijardu i 680000 kuna odnosi se na stavku Agencije za linijski obalni pomorski promet. Ta stavka je u odnosu na prošlu godinu povećana sa 371 milijun na 436 milijuna kuna. Dakle, za 65 milijuna kuna. Smatram da je to dobro, jer je na taj način osigurana i poboljšana kvaliteta povezivanja otoka s kopnom što je jedan od najvećih početnih nedostataka života na otoku, dakle nepovezanost. I u tom smislu dobro je da je tako i nadam se dakle da taj iznos ni u sljedećim proračunima neće biti smanjivan i da će se ta razina povezivanja otoka s kopnom nastaviti. Mislim da je tu postignuta dobra razina i da se tek neke pojedinačne još mogu napraviti neke pojedinačne popravke uvođenjem nekih linija ukoliko za to bude mogućnosti i potreba. Drugi dio, 100 milijuna kuna više, odnosno sa 178 milijuna prošle godine na 277 milijuna kuna ove godine odnosi se na Hrvatske ceste. Nadam se dakle da su ti novci ispunili svoju svrhu, da su neke ceste popravljene, napravljene. Želio bih naravno ponovo po drugi, treći ili četvrti put spomenuti nasušnu potrebu popravka, odnosno obnove ceste između Jelse i Sučuraja na otoku Hvaru koja povezuje, dakle istočni dio otoka Hvara sa kopnom, sa makarskim primorjem što će postati još značajnije kada se tunelom Drvenik-Ravča spoji dakle taj dio na autocestu A1. Druge stavke je nešto teže uspoređivati zbog toga što su se neka ministarstva u odnosu na 2007. promijenila, dakle poljoprivreda i regionalni razvoj. Turizam je posebno, tako da u tom smislu nema više nekih pretjerano velikih razlika. Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture tu smanjilo za 10% ulaganja u otoke sa 300 milijuna na 273. I naravno jedna velika stavka koja je tu naznačena je Ministarstvo unutarnjih poslova sa 5,6 na 49 milijuna kuna. Dakle, radi se o kupnji brodova pomorske policije što doista ne vidim da ima izravne veze sa provedbom Zakona o otocima kako je ova točka dnevnog reda ili primjerice radari na Roti i ne znam gdje, na Lastovu čini mi se koji su navedeni u stavkama Ministarstva obrane. No to smo govorili i prošle godine, pa onda u tom smislu usporedba s prošlom godina moguća i na taj način. Dosta se često postavlja pitanje u ovim kriznim vremenima, a što vi otočani hoćete, ima vas 125000 a država ulaže u otoke puno više nego što je to omjer broja stanovnika. To takvo gledanje na sreću ili na žalost nije točno. Naime, omjer broja stanovnika i ulaganja se ne gleda, posebno infrastrukturu ne bi trebalo gledati zimi kad je ljudi najmanje, nego ljeti kad je ljudi najviše i upravo ti ljudi koriste onu infrastrukturu koja se i za njih gradi. Primjerice na otoku Viru ljeti ima oko 50000 stanovnika što je dakle čak više od nekih županijskih središta i naravno da se ulaganje u to treba gledati za infrastrukturu primjerice za odvodnju za one ljude koji će tamo biti u vrhu sezone. Dakle, za 50000 ljudi, a ne za dvije i pol ili tri tisuće ljudi koji žive zimi. Tako je vjerojatno i sigurno i za sve druge hrvatske otoke. Prema tome, ovaj broj od 125000 što se tiče ulaganja u infrastrukturu ne bi trebalo biti nekakvo mjerilo kada se uspoređuje dakle ulaganje u otoke sa ulaganjem u druge dijelove Hrvatske, nego onaj broj koji je ljeti a to je skoro i pet, šest ako ne i deset puta više. Drugo je pitanje a kako je raspodijeljeno, kako su raspodijeljeni po jedinicama lokalne samouprave ili po projektima ovi novci koje svi građani Hrvatske zarađuju, koje svi građani Hrvatske daju u proračun. Dakle, da li ima političkih ili nekih drugih kriterija. U razgovoru sa ljudima koji obnašaju vlast u općinama i gradovima na otocima nisam mogao zaključiti da je bilo previše političkog arbitriranja kod raspodjele novaca. Dakle, da su uglavnom jedinice lokalne samouprave neovisno o tome koja je stranka na vlasti mogla dobiti sredstva sa više ili manje entuzijazma. Sad o tome ne trebamo ulaziti. Iz ovog izvješća se vidi da možda zavičajni kriterij ponekad može biti prednost za neke jedinice lokalne samouprave. Ali kako su tu samo dvije, tri općine. Mislim da hrvatski proračun to u svakom slučaju može izdržati. Druga stvar, dakle ono koje otočane početno na neki način stavlja u podređeni položaj je mogućnost dobivanja zdravstvene zaštite. U svakome slučaju, izmjena Zakona o zdravstvenoj zaštiti 2004. ili 2005. godine kada je omogućeno, odnosno propisano da županije moraju osnovati domove zdravlja na otocima, a onda i ove godine kada je ta obaveza ukinuta i došlo je samo do mogućnosti koju naravno većina županija nije iskoristila. Jedan je od načina gdje država ponekad vidi otočnu specifičnost, ali ne može baš provesti. To primjerice kod ove mreže sudova je u potpunosti ispoštovano, dakle većina sudova na otocima je ostala i tu recimo je država pokazala malo više razumijevanja. Također mislim da bi trebalo pokazati više razumijevanja što se tiče mogućnosti izgradnje heliodroma, posebno za primarnu zdravstvenu zaštitu na otocima i da se rješavanje ovih imovinsko-pravnih odnosa koji su u mnogim sredinama prisutni riješi barem na način kako se riješilo kod Zakona o golfu, a to je dakle da se omogući izvlaštenje ukoliko ništa drugo nije moguće jer vjerujem da su ipak životi ljudi malo vrjedniji nego zabava i igranje golfa. Također, rekao sam već, sva ulaganja države treba promatrati u omjerima, dakle što ti otoci, koliko ljudi na otocima živi ljeti, koliko infrastruktura, koliko ljudi koristi tu infrastrukturu ljeti i generalno gledano, društveni život ljeti na otocima je puno veći nego što je to zimi. Vjerujem dakle da ova ulaganja, ne samo u infrastrukturu, nego i u društvene sadržaje imaju za cilj da se omogući i da na otocima život traje na jednoj zavidnoj razini cijele godine, a da onda ljeti bude još i 5. brzini. Drago mi je također da su na mjestima gdje se odlučuje o otocima, ljudi koji razumiju posebnosti otoka, koji su porijeklom sa otoka, nadam se dakle da će u tom smislu bit nastavljen kontinuitet koji se u ovome izvješću spominje, dakle od proteklih 10 godina. Smatram da otočani ne trebaju snositi teret krize više nego ostali građani Hrvatske i apeliram naravno na vladajuću strukturu da ne dopusti masakriranje stavki u proračunu za 2010. godinu i u rebalansima koji nam slijede nakon ove sjednice za 2009. godinu da stavke koje se odnose na otočane se vrate na razinu iz 2007. kada su bile na najprimjerenijem razdoblju. U tom smislu, naravno puno je toga što treba napraviti na otocima u sljedećim godinama. Klub SDP-a podržati će ovo izvješće uz ove sitne primjedbe koje smo rekli. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Želio bih samo reći da time što je državni tajnik u 2 navrata spomenuo da su naši otoci prema jednom španjolskoj listu proglašeni najljepšim na svijetu, moram reći kad sam to pročitao, bio sam jako ponosan i bilo mi je drago to pročitati. Drugo, otoci ne bi bili proglašeni najljepšim na svijetu da nisu očuvani, da nisu njegovani, da nije sačuvana priroda, čista priroda, da nije izvršena betonizacija tih otoka, da se nastoji sačuvati ono najljepše što otok čini lijepim i da nije sačuvano more oko tih otoka, sve to čini ljepotu otoka i sve su to bili elementi koje oni koji su ih proglasili najljepši su i to uzeli u obzir. Stoga je jako bitno kad raspravljamo o tome, da to ne politiziramo jer to zaista svima nama može služiti na čast i ponos da je to napravljeno. A sad imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Pa prvo je uvažena zastupnica Neda Klarić.
Hvala lijepa poštovani gospodine potpredsjedniče, državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, dijelom ste i vi gospodine potpredsjedniče mi pomogli da ispravim netočan navod kada gospodin zastupnik kaže za ljepotu naših otoka nisu zaslužni ni Sabor niti Vlada. Upravo suprotno. I odnosnom na koji se zapravo sva tijela u Republici Hrvatskoj odnose, a to smo vidjeli iz ovog izvješća sa financijskim učinkom prema našim otocima, upravo svjedoči zapravo ovaj krivi navod. Zaslužna je i Vlada i Sabor. Drugi netočan navod koji želim ispraviti gospodina zastupnika je da je zavičajni kriterij ulaz za sredstva. To definitivno također nije točno jer evo, ja ću također i pored ovoga što smo čuli i gospodin Rošin, predsjednik ovog saborskog odbora je pročitao i ponovio još jedanput izvješće što je sve napravljeno, ali moram kazati zahvaljujući Vladi, ovoj Vladi sa programom međugeneracijske solidarnosti, konkretno šibenski otoci, svi naseljeni su dobili još jednu kvalitetu razine života. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Imamo ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo, kolega je raspravljao o višestrukom povećanju broja stanovnika otoka to su 2 ljetna mjeseca, dakle u turističkoj sezoni. Pri tome je konkretno naveo primjer otoka Vira za koji je rekao da ima oko 50 tisuća, ima ih 60 kolega i više od 60 tisuća stanovnika u ljetnim mjesecima, dakle otok Vir, ali pri tome ne treba zaboraviti da svi oni, dakle plaćaju ili velika većina boravišnu taksu, plaćaju također komunalije kroz cijelu godinu, oni koji imaju kuće za odmor i plaćaju porez na kuće za odmor. Dakle, sve to ide u prihod dakle lokalne zajednice.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, Jerko Rošin. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Imam 2 ispravka kriva navoda. Ne mislim da je kolega Bauk ništa mislio kad je konstatirao da bi bilo dobro kad bi ustvrdio da bi bilo dobro da na otocima postoji infrastruktura za maksimalne zauzetosti, odnosno za maksimalni broj stanovnika na otocima. Međutim, to je potpuno neracionalno. Zato se rade projekti recimo kanalizacija, ne za stoljetnu kišu, nego se rade za neke kiše koje se pojavljuju manje jer se jednostavno neki rizici uzimaju u obzir. Dakle, struka to tako ne predviđa da se uzima vršno opterećenje, nego racionalno opterećenje koje može biti. Inače bi sve skupa bilo preskupo i neiskorišteno u većem broju mjeseci tijekom godine kad to jednostavno ne treba. Drugi ispravak krivog navoda, rekao je kolega Grubišić, međutim još je drastičnija razlika, nije ni 60, nego 70 tisuća stanovnika Viru, to sam konstatirao pred 5 godina još kao predsjednik Vladinog savjeta jer to samo pokazuje koliko infrastrukture fali na Viru, ali jer nije rađeno od onoga što su dobivali da naprave.
Zahvaljujem. I imamo ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa netočno je kolega rekao da je zavičajni kriterij bio jedan od kriterija za dodjelu sredstava. To naprosto nije istina. U kasnijoj raspravi ću reći, ali svi oni koji su imali bilo kakav projekt vezan za otoke i priobalje, i ako su ga kvalitetno pripremili dobili su sredstvo za njega. Prema tome nema razloga, uostalom to ste vi i sami rekli da nije bilo na neki način političkog odabira, ali ste ipak netočno ustvrdili da je bilo zavičajnog kriterija, što također nije točno.
Zahvaljujem. Ne treba dobacivati. Na redu je klub HDZ-a uvaženi zastupnik Gari Capelli. Izvolite.
Poštovani dopredsjedniče, predstavnici ministarstva, uvaženi kolegice i kolege. Pa evo, hrvatski otoci dakle obuhvaćaju sve otoke istočne obale Jadrana njegovog središnjeg dijela činjenični dakle drugo po veličini otočje Sredozemlja. Ima ih tisuću 244, dijele se na Istarsku, Kvarnersku, Sjeverno-dalmatinsku, Srednje-dalmatinsku, Južno-dalmatinsku skupinu, a prema popisu iz 2001. godine na hrvatskim otocima živi gotovo oko 125 tisuća stanovnika. Dva su osnovna strateška dokumenta na kojima se temelji održivi razvitak otoka. Nacionalni program razvitka otoka i Zakon o otocima. Danas imamo priliku raspravljati o izvješću o učincima provedbe Zakona o otocima u 2008. godini koje predstavlja analitički osvrt provedbene politike Vlade Republike Hrvatske prema koje vrednovanje Jadrana i pomorska orijentacija zemlje, odnosno razvitak i pojačana briga o otocima zadano kao osnovni prioritet, a ujedno kriterij mjera razvitka cijele zemlje. Tri su dakle osnovna područja na koje je usmjerena politika razvoja otoka. Dugoročno stvaranje boljih i kvalitetnih uvjeta života na otocima, zaštita postojećih vrednota, očuvanje svih otočnih resursa i demografski društveni gospodarski napredak i održivi razvoj. U razvoj otoka se iz državnog proračuna svake godine uloži u prosjeku više od milijardu kuna s pozicija državnog i javnog sektora i to za područja kao što je infrastruktura, prometna, komunalna društvena, prometno povezivanje gospodarsko, poljoprivreda, ribarstvo, turizam i kultura, šport, sakralna baština. Dakle involvirani u sve sektore što su potrebni na otocima. U toku 2008. godine nastavilo se s provođenjem mjera i aktivnosti koje su po statističkim pokazateljima doprinijele napretku razvoja otoka u svim segmentima. Povećanjem broja i frekvencije linija, uvođenje novih, bržih i komfornijih brodova, uvođenje noćnih linija. Vidjeli smo tu podatke da se najvećim dio financijskih sredstava upravo ulaže u prometno povezivanje, a uvođenjem noćnih linija prije par godina dobili smo i onu psihološku barijeru koja je do sada nas sprječavala, da kažemo da na neki način smo povezani sa priobaljem praktički 24 sata. Izgradnjom prometne, komunalne i društvene infrastrukture, izgradnja sanacija, dogradnja luka i cesta, izgradnja vodoopskrbnih sustava, sustava odvodnje, vrtića, sportskih dvorana i svega onoga poboljšani su uvjeti života otočnog stanovništva i uvedeni su u svakom slučaju novi sadržaji. Subvencioniranjem pomorskog, otočnog, javnog, cestovnog prometa povlasticama za prijevoz otočana putem otočne karte vinjete, subvencioniranjem cijene vode, prijevoza ukapljenog naftnog plina, dodjelom potpora otočnim poslodavcima i udrugama, odobravanjem povoljnijih kreditnih programa. Stvaraju se dakle uvjeti za jeftiniji život otočana, te za njihov ostanak na otocima. Potporama otočnim poslodavcima za zapošljavanje brendiranjem otočnih proizvoda, sufinanciranjem izgradnje 15-ak poslovnih zona, potiče se razvoj gospodarstva. Moram jedan primjer reći i na Lošinju, potporom u tim poslovnim zonama, mi planiramo sljedeće godine zaposliti cca novih 50-ak malih i srednjih poduzetnika i obrtnika na koji način na otoku možemo značiti gdje ima cca oko 8 tisuća i 500 stanovnika. Što znači biti na otoku i zadržati 50-ak takvih i zaposliti ih. Poboljšanjem zdravstvene zaštite, izgradnjom, uređenjem, opremanjem novih i postojećih objekata primarne zdravstvene zaštite i dovoljnim brojem zdravstvenog osoblja. Uvođenjem nove dimenzije socijalne skrbi, izgradnjom domova za starije, te razvojem izvaninstitucionalnog oblika i udomiteljstva. Unaprijedila se briga i za starije otočno stanovništvo. Poboljšanjem uvjeta i mogućnosti, izgradnjom i sanacijom škola, uvođenjem nastavu na daljinu vidimo koliko to znači na ako možemo reći na zabačenim otocima, kao što su recimo na gornjem Jadranu, Unije, Susak, Ilovik, projektom e-otoci subvencioniranje besplatnog otočnog, javnog, cestovnog prijevoza za učenike sigurno je poboljšalo kvalitetu i u tom segmentu. Omogućilo se duži boravak djece na obiteljima na otoku, odnosno kasnije odvajanje od njih. O potporama u poljoprivredi, ribarstvu, turizmu, kulturi, pa u poboljšanju zakonodavstvu, doprinosu učinkovitijoj provedbi postojećih novih zakona, te njihovo usklađivanje sa zakonodavstvom Europske unije. Provođenjem odredaba Zakona o otocima, odnosno mogućnost prvokupa države, županije, jedinica lokalne samouprave, zaustavila se rasprodaja hrvatski otoka. Vidjeli smo i danas u medijima i u Novom listu da je primjer upravo taj pozitivan i u svakom slučaju dajem potporu ovim komentarima koji su bili danas u medijima, da smo na taj način u svakom slučaju usporili i na neki način spriječili rasprodaju otoka na našoj obali. Uz sve navedeno briga države o otocima očituje se i kroz izradu zakonskih i podzakonskih propisa koja pokrivaju područje na kojima otoci nisu zasebne cjeline, ali su pojedine odredbe tih propisa itekako značajne za njihov održivi razvoj. Dakle, u 2008. godini država je u razvoj otoka uložila više od 1,6 milijuna kuna proračunskih sredstava, čime se dokazuje provedbena politika Vlade Republike Hrvatske u segmentu razvitka otoka koja je osmišljena u cilju zaštite postojećih vrednota, očuvanja svih resursa, te gospodarsko društvenog i demokratskog napretka i razvitka. Ima naravno uvijek i komentara da se smanjilo u odnosu na godine prije, međutim u nekim segmentima se i moralo smanjiti zato što na nekim otocima je izgrađeno itekako toga da se naravno i smanjuje potreba za ulaganja u nekakve kao što su rive, pristaništa, trajektne linije itd. što se najviše postiglo, a sada se sigurno na taj način izjednačava pa možda negdje i smanjuje. Vlada doktora Ive Sanadera i uvođenje noćnih trajektnih linija, podizanjem poslovnih zona, te davanjem potpora poduzetnicima koji na otocima osnivaju tvrtke, ostvaruju radna mjesta, stvorila dobre temelje za dobru gospodarsku revitalizaciju, do tada zanemarenih hrvatskih područja. Ova Vlada je Odlukom iz 2007. godine otočanima vratila domove zdravlja, ukinute za vrijeme SDP-ove Vlade zadržala otočne sudove koji nisu ušli u sustav racionalizacije hrvatskih pravosudnih institucija. Točno je da smo u međuvremenu da je došlo do promjenu u zakonu vezano za domove zdravlja, no međutim zakon koji je donesen ovdje u Hrvatskom saboru recimo na primjeru grada Malog Lešinja i Cresa nije ispoštovana odluka i do dan danas domovi zdravlja nisu vraćeni gradovima po odluci Sabora iz te 2007. godine. Dakle u cilju poboljšanja životnih uvjeta ulažu se brojna i svake godine sve veća sredstva u izgradnju, rekonstrukciju, sanaciju luka, te otočne cestovne infrastrukture. Realno sagledavajući globalna događanja društva u cjelini kako u Hrvatskoj tako i u brojnim zemljama svijeta koji su u istim ili sličnim razvojnim prilikama cilj koji je postavljen prilično je zahtjevan. Pobrojavanjem projekata poticaja izgrađenih objekata i uloženih sredstava očekuje se zaključak o boljoj popravljenoj demografskoj slici otoka s konačnom povećanom brojkom mladih ljudi, povećanim brojem obitelji s prebivalištem na otoku. Kako i sam dolazim s otoka kao najvećeg i najvećeg napučenijeg grada na otocima s izrazito visokim neto prihodom svih kategorija i visokom stopom zaposlenosti upravo jedan od osnovnih razloga tih pozitivnih brojeva je posebna skrb za otoke od strane upravo ove Vlade. Uspoređujući dakle podatke Izvješća o provedbi Zakona o otocima kroz razdoblja za koja su podnijeta Vladi kroz brojne pokazatelje vidljiv je očit i pozitivan učinak skrbi države o otocima. Samo bih se još na kraju osvrnuo na ovo da je u 2009. godini španjolski časopis proglasio hrvatske otoke ne bih se na to osvrnuo s te strane ali u svakom slučaju dokaz da smo ipak jedni od najljepših otoka na svijetu je i jedino mjesto koje praktički iz Hrvatske učestvuje u nagradi za "Zlatni cvijet Europe" koje je Europska komisija na neki način prepoznala upravo otok i to je otok Mali Lošinj i na taj način ipak jedno od ovih tumačenja u španjolskom tisku je itekako bitno naglasiti. Stoga u ime Kluba zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržat ćemo ovo izvješće za 2008. godinu. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem. Gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih dva navoda koja su netočna. Ustvari jedan je pomalo nelogičan i rekao bih opasan, dakle da su neke stavke smanjenje zato što se sve uradilo pa onda se ustvari nema više šta ni uraditi. To je dosta netočan navod jer onda po tome više ne bi niti jedan projekt došao u ministarstvu a u svakom slučaju u ministarstvu ima projekata koji se još nisu realizirali. Evo, ja ću spomenuti dva. Jedan je cesta Jelsa- Šućuraj a druga apeliram da se pomogne općini Tisno da napravi sportsku dvoranu do kraja. Drugi netočan navod se odnosi na zakonsku regulativu domova zdravlja na otocima. Dakle, točno je samo da su oni vraćeni u zakon za vrijeme HDZ-ove Vlade ali kako taj zakon nije uopće proveden onda kao da se nije ništa napravilo pa se to vidjelo, pa se to iz zakona na kraju krajeva izbacilo. Prema tome, ono je ista tema, isto stanje kao što je bilo. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Nastavljamo sa raspravom. Uvaženi zastupnik Boro Grubišić u ime kluba HDSSB-a. Izvolite.
Hvala. Gospodine potpredsjedniče, gospodo iz ministarstva, kolegice i kolege. Ja sam zaista zadivljen i reklo bi se jako impresioniran podacima koji se nalaze u ovom Izvješću o učincima provedbe Zakona o otocima za 2008. godinu. Također sam vrlo pozorno slušao i pažljivo jako pročitao i izvješće koje je bilo za 2007. godinu prije nekih osam mjeseci i tada sam kao i sada u materijalima koji ovdje stoje vidio da je za 2007. bilo gotovo predviđeno za otoke ili utrošeno oko 2 milijarde kuna a evo sada je nešto malo manje milijardu i recimo 700 milijuna kuna, da zaokružimo tu brojku kako bismo lakše govorili. Jasno da na stranici 6 ovoga izvješća kada se govori o Zakonu o otocima i glavnim ciljevima zbog kojih ovaj zakon postoji je ili su tri osnovna područja na koje je usmjerena politika razvoja otoka a to je dugoročno stvaranje boljih i kvalitetnijih uvjeta života na otocima. Vidite kako bi lijepo ovoj formulaciji pristajalo isto takav početak dugoročno stvaranje boljih i kvalitetnijih uvjeta života recimo u Slavoniji i Baranji. Nadalje, zaštita postojećih vrednota i očuvanje svih otočnih a možemo reći i slavonskih resursa. Nadalje, demografski, društveni i gospodarski napredak i održivi razvoj misli se otoka ali ja kažem da bi to bilo dobro primijeniti i da se kaže i u nastavku Slavonije i Baranje. Kada u uvodu ovoga izvješća vidimo jedno da kažem računsko izvješće onda vidimo da je od ukupno milijardu i 700 milijuna kuna bespovratnih sredstva milijardu i 336 milijuna kuna. Zaista brojke od kojih se rekao bih nama u Slavoniji vrti u glavi, pogotovo ako uzmemo nekakve komparativne usporedne činjenice jednih i drugih. Prekjučer je pao žestoki pljusak u Slavonskom Brodu 35 litara po kvadratnom metru kiše i trećina domaćinstava u Slavonskom Brodu ima poplavljene podrume zato što nedostaje jedan kolektor. Ili takav slučaj je i u Novoj Gradišci gdje zbog jednog pročistača voda koji se ne može financirati nije bitno iz kojih sredstava ulaz ili silazak s auto-ceste iz pravca Zagreba ili Slavonskog Broda je neizdrživo sa onim što bi rekli Dalmatinci vonjem izmeta i svega ostaloga da se same vode slijevaju u kanale nedaleko od naplatnih kućica na ulazu ili izlazu iz Nove Gradiške. Ja sam u svakom slučaju da me ne bi netko krivo shvatio za to da se naši otoci, naša ljepota, naš ures od naše države razvija da kažem punom parom i da se u njih ulaže ali sam također i za ravnomjeran razvoj svih krajeva Republike Hrvatske o čemu se samo ostaje na da kažem verbalnom deklariranju a zapravo od toga nema ništa. I kada idemo po stavkama od ministarstva do ministarstva, od ureda i agencija koje su da kažem bile nadležne za financiranje razno raznih projekata na tisuću 240 otoka na kojima živi 124 tisuće stanovnika ili 100 stanovnika po jednom otoku kako bi se reklo matematički, ali to nije tako jasno da je distribucija stanovnika sasvim drugačija jer ima i nenaseljenih otoka. Tu je zahvaćen i poluotok Pelješac i po tome i on je uključen u ovaj Zakon o otocima, onda vidimo kada gledam svoju lokalnu sredinu iz koje dolazim da kažem onda se vide, naziru se neke stvari koje govore upravo o toj da kažem neravnomjernosti razvoja Republike Hrvatske. Netko je ovdje govorio o zavičajnom kriteriju ali mislim da među samim otocima ne treba potencirati zavičajni kriteriji jer su oni zajedno svi skupa vjerojatno u dobroj poziciji s obzirom na ovaj zakon i primjenu ovoga zakona i ulaganje sredstava temeljem ove strategije razvoja otoka, za razliku kažem od nekih drugih krajeva. Pa evo samo da vam kažem, da napomenem, ono zbog čega sam se javio za riječ, a to je evo pomorski promet. Pomorski promet u kojega je uloženo 436 milijuna i 800 tisuća kuna. Vidite neki dan je njemački brod, turistički brod zapeo u Županji jer plov Savom prema Slavonskom brodu koji ima što pokazati i u turističkom smislu nije mogao proći zbog nesigurnosti plovidbe rijekom Savom, dalje od Županije nije mogao ići. Nadalje, ulaganje u luke, gdje je upravo za otočni i priobalni razvoj uložila 58 milijuna kuna automatski me podsjeća na našu luku, brod na rijeci Savi koja je druga luka po važnosti i za luke Vukovar u koju se na kapaljku iz godine u godinu ulaže po 20-ak milijuna kuna i tko zna kada će ta luka napokon proraditi ili biti stavljena u funkciju. Na sljedećoj stranici se govori o vinjetama za stanovnike otoka a u svezi da kažem jeftinijeg prijevoza ili transporta između kopna i otoka. Na stotine puta su me zvali ljudi, proizvođači poljoprivrednih proizvoda iz Županije i tražili da kao saborski zastupnik bilo pisanim, bilo ovako usmenim putem poručim i zahtijevam da se tim našim proizvođačima omogući jeftiniji prijevoz do tržišta u Zagrebu, Rijeci ili negdje drugdje kako ne bi plaćali toliku cestarinu od Županije ili Lipovca do Zagreba i Rijeke koja onda potpuno uništava njihov trud i koja zapravo priječi ih u bilo kakvoj dobiti ukoliko ne idu na tržišta tamo gdje se zapravo, gdje je trbuh Hrvatske a to su ovako veliki gradovi kao što je Zagreb, Rijeka, Split i drugi. Pa vidite podijeljeno je preko 50 tisuća vinjeta za stanovnike otoka na 124 tisuće stanovnika otoka. Nikome nije palo na pamet da bi to učinio za stanovnike Županije, za stavnovnike … [[Govornik se ne razumije.]] , Posavine, Srijema, našeg hrvatskog Srijema i onih krajeva koji su ovako udaljeni, a imaju razvijenu poljoprivrednu proizvodnju i potrebu da putuju i da se bave dakle, tim gospodarstvom kako bi i ostvarili dobit, kako bi ostali živjeti na svojim ognjištima, u hrvatskom Srijemu, u Slavoniji i Baranji. Zato kažem, ne veseli sve ovo skupa što je ovdje otočanima našim, našim bodulima omogućeno ali me istovremeno žalosti što moram ili ne mogu a da ne uspoređujem ovakve stvari sa stanjem eto u mojoj Slavoniji. O cestovnom prometu i ulaganju u cestovnu infrastrukturu ne bih htio govoriti jer zna se koliko naši ŽUC-evi, Županijske uprave za ceste ukupno dobivaju iz proračuna to je 240 milijuna kuna. A znate i sami i kako ovdje piše, koliko je uloženo, dakle, samo za cestovnu strukturu za otoke posebnim zakonom, ovim ili onim zakonom je uloženo 19 milijuna kuna. Upravo negdje otprilike toliko koliko je i ŽUC recimo u Slavonskom brodu imao na raspolaganju. Zračnom prometu, ja znam da je za naš turizam potrebna mreža zračnih luka, točno je da lakše turisti iz prekomorskih zemalja ili udaljenih zemalja Europe lakše dođu zrakoplovom do naših otoka ali pitam se i znam za problematiku jedine zračne luke u Slavoniji a to je ona Osječka koja zaista nikako da zaživi i nikako da krene pravim putem i nikako da se ostvari njena funkcija, eto to je jedina zračna luka u Slavoniji i Baranji i tom našem hrvatskom Srijemu. Kada govorite ovdje u vašem izvješću o komunalnoj infrastrukturi onda nije spomenuto da smo prije mjesec ili dva mjeseca raspravljali o tome, o kreditu ili Svjetska ili Europska banka za obnovu i razvoj, pomoći će mi gospodin Matušić da se ne bih prevario koja iznosi otprilike oko 2 milijarde kuna, čini mi se, kojom se poboljšava i rješava definitivno odvodnja cijele naše zapravo obale, svih gradova, naselja itd.. Ovdje o tome ne piše, jasno da to nije u tom izvješću. Ali moram napomenuti i reći javnosti da se ulažu i dvije milijarde u vodoodvodnju našeg cijelog primorskog pomorskog pojasa. U subvencijama u geodetskim mjerenjima također imam jednu ovako konkretnu stvar gdje npr. dakle, uloženo je iu takve stvari mjeriteljske da kažem, geodetske izmjere a npr. općina Čaglin koja bi, koja je tako propala u zadnjih 18 godina postojanja Hrvatske države čiji je broj stanovnika pao sa 10 tisuća, dakle, prije Domovinskog rata na svega 2,5 tisuće, dakle, četverostruko je manji broj stanovnika i čiji bi razvoj zavisio od razvoja poduzetničke zone ali nisu izvršena i preskupa su geodetska mjerenja i ostala mjerenja i tražio je i gospodin načelnik i ostali da se to riješi. Međutim, općina Čaglin i dalje tako grca a stanovnici iz općine Čaglin definitivno odlaze. Odlaze i na otoke, na privremeni rad, na branje maslina, kao sobari, konobari, mesari i ostali na privremeni rad, u sezonski rad, u Dalmaciji. I onda se tamo povećava broj zaposlenih a u Slavoniji se istovremeno smanjuje broj nezaposlenih. I ta stavka je naš zavod za zapošljavanje u Slavoniji i Slavonskom brodu registrirao ljeti se smanjio broj nezaposlenih. Pa znamo mi zašto se smanjio broj nezaposlenih. Svima je nama jasno da će 1.9. ili 1.10. taj broj od 1.6. se vratiti opet na istu znamenku. Na istih 23% nezaposlenih u Brodsko-posavskoj županiji. I rekao bih da je, dakle sve ovo skupa, lijepo je vidjeti i prihvatiti ovakvo izvješće o razvoju otoka, o ulaganjima u otoke, ali ja očekujem da jednoga dana evo i mi doživimo situaciju ili saborsku raspravu da raspravljamo o ulaganjima ili nekakav zakon poseban o zaista zapuštenim, zapostavljenim našim slavonskim krajevima pa bi onda raspravljali i o ulaganjima u Slavoniji. Jasno da su mi otoci dragi poput Slavonije pa onda ne mogu biti protiv ovog izvješća, ali upozoravam da je ovakvo stanje pomalo neodrživo. Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. Htio bih samo nekoliko riječi reći, da vinjete koje ste spominjali za otočane dobivaju samo za trajektni prijevoz. Al on kad dođe s Brača u Split i dođe na Dalmatinu i ide u Županju plaća istu cestarinu kao što plaća kad ide Županjac u Split. Dakle, to je ta beneficija kojom pokušavamo omogućiti da ljudi ostanu tamo jer on nema nikakve druge mogućnosti, osim plivanja, doći do Splita. I druga stvar, pa ukoliko želite da se izvrši stvarna komparacija zatražite raspravu o ulaganjima u Slavoniju pa ćemo onda to uspoređivat s otocima. Hvala lijepa. Nastavljamo dalje s pojedinačnom raspravom pa je na redu uvaženi zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče sa suradnikom. Zahvaljujem se Bori, nije bilo dugo pa sam već došao na red. Ovdje dok je kolega Grubišić i spominjao Slavoniju, Županju i tako, ovdje neki kolege koji govore da je rasprava o otocima, ja bih htio samo dati jednu ispravku definicije koju mi je ovdje potpredsjednik Sabora Šeks rekao, otok je kopno okruženo morem. Zaista, postoje otoci okruženi kopnom. Eto imamo kod Sinja otokom okružen kopnom odakle je podžupan i kod Vinkovaca dakle možemo razgovarati o takvom tipu otoka. Ali bitno je da idemo naprijed sve bolje na otocima. Bez obzira koliko je hrvatska Vlada ili Hrvatska Država zaslužna, ali otoci hrvatskog Jadrana su jedni od najljepših na svijetu, bez obzira na to i mislim da je to vrijednost koju treba sačuvati. I ta tema o ljepoti hrvatskih otoka poznata je odavno i govori se da otoci i mora posebno, i posebno mora na svijetu tri najbolja. To su naši otoci, to su škotska mora i to su Karibi. Dakle, u svjetlu takvih vrijednosti koje postoje, koje imamo, vrijedno je o njima brinut i koristit ih za ekonomski razvoj, ali ih ne uništit same po sebi. Zato postoji Nacionalni program razvitka otoka s kojim je država htjela da u funkciji razvoja otoka izjednači otoke sa kopnenim dijelom i to u ekološkom, gospodarskom, društvenom i tehnološkom smislu, toliko da u tehnologiji koja se proizvodi na otocima nema otpada pa je tako i u Zakonu o rudarstvu i o temi kamena i jalovine koja ostaje sa strane jer nije iskoristiva kao blok koji se u arhitektonskom kamenu može koristit. Isto tako ide zatim da to ne bude otpad, nego da to bude materijal koji će ići u jednu kasniju, drugu vrstu ekonomije prerade. U svakom slučaju na otocima, ne samo zato što su lijepi nego zato što ih imamo i zato što su pred kopnom, postoje velike komparativne prednosti. U prvom redu se temelje na onome što nam donosi podneblje. I te komparativne prednosti treba što bolje iskoristiti, ali ih ne i uništiti i sagledavat te komparativne prednosti u odnosu na one ograničavajuće faktore koji na otocima postoje, a to je stanje koje još uvijek ni izdaleka nije tako zadovoljavajuće da bi mogli reći s otocima smo potpuno mirni, sve je sređeno, ali je iz dana u dan sve bolje. Spomenuo sam na odboru pa ću i sad iskoristiti prigodu, iako ste mi kazali da je to rezultat nekoga tko je o tome posebno mislio. Malo mi je zasmetala rečenica o fertilnom stanovništvu, jer nekako to se obično upotrebljava za fertilno tlo i tako za ljudsku vrstu mi se čini ta fertilnost neprikladan element, o reproduktivnim sposobnostima apsolutno da i da se na tome uznastoji što više da bi demografska strukture na otocima bila što bolja i zatim se i ide. Pored Nacionalnog programa razvitka otoka imamo i Zakon o otocima kojim su definirane dvije temeljne kategorije otoka, nastanjenih i nenastanjenih. Kad govorimo o otocima, govorimo i o poluotoku Pelješcu. I jedna od najvažnijih strategija koja je donijeta temeljem takvog jednog Zakona o otocima, to je Strategija razvoja nautičkog turizma Republike Hrvatske, sagledavana za 10 godina unaprijed, od '9. do '19. godine. U svakom slučaju infrastruktura na otocima, komunalna infrastruktura je izuzetno važna, bitna za taj razvoj, ali isto tako i važan društveni standard odnosno ta jedna društvena infrastruktura. Svjedoci smo da je prije nekoliko dana u Jelsi otvorena nova zdravstvena stanica. Međutim, isto tako moram kazat, ustvrdit da ne mogu biti zadovoljan da Supetar još uvijek nema ultrazvuk koji mu se obećaje već nekoliko godina pa ćemo intervenirati da ministar i županijska razina to realiziraju da Supetar dobije ultrazvuk. Zvuči kao direktna borba zastupnika otoka u korist otoka. Jer zaista, zdravstvena zaštita je izuzetno bitna i važna, kao što smo kazali koliko je lukobran, novi lukobran u rogaču dao jedan osjećaj sigurnosti Šoltanima, tako je i to jedna vrlo važna stvar. Tema posebno važna i raspravljana na našem Saboru, to je pitanje pravo prvokupa otoka. Navodno je 27 ponuda bilo za kupovinu otoka, međutim nijedna kupovina nije realizirana iz jednostavnog razloga što prodajom otoka se ne može prodati i ono što predstavlja pomorsko dobro. A mi na otocima ne znamo što je pomorsko dobro, na tim otocima ne znamo jer nijednim planskim dokumentom to pomorsko dobro nije ustanovljeno. Svakako bi trebalo izraditi plansku dokumentaciju za to, iako je pitanje isplativosti izrade prostornog plana za nešto što je nenaseljeno pa je pitanje koliko će biti ekonomično. Ali je činjenicom da ne postoji definicija pomorskog dobra otoci se nisu mogli prodati, pa tako možda nisu otišli ni u krive ruke, nego su ostali nadalje u našim rukama. Hrvatski otočni proizvodi, jedna tema koja je jako afirmirala gospodarstvo na otocima dobilo je jednu posebnu kvalitetu. 18 proizvođača je već dobilo sa svojih 57 proizvoda takvu kvalitetu, oznaku kvalitete i posebnih stimulansa. I tako se ulaganja u hrvatske otoke i poluotok Pelješac i nadalje nastavlja da ne ponavljam brojke koje su već više puta izrečene koliko je u hrvatske otoke uloženo tijekom prošle godine. Možda nešto manje nego pretprošle godine, ali uvijek je to preko milijarde. Opravdanost tih ulaganja mogu kazati barem na primjeru mjesta Nerežišće na otoku Braču koji pokazuje jedan fenomenalan razvoj i u trenutku krize, ekonomske krize koju svi skupa svjedočimo tamo se otvara nova industrijska zona i zapošljava 70 novih ljudi, 70 ljudi koji su bez posla. Koliko je društvena infrastruktura na otocima važna i koliko se može posvjedočiti istakao bih jedan primjer jednoga maloga bračkoga mjesta. Zove se Donji Humac na Braču. Pred 7 dana ste mogli biti svjedoci da u hrvatskoj metropoli u Zagrebu istodobno se odvijaju tri izložbe umjetnika iz Donjeg Humca na Braču. Jedan u Muzeju za umjetnost i obrt, jedna u Margaretskoj u galeriji Račić i jedna u galeriji Matice Hrvatske. Dakle, i takav likovni, umjetnički potencijal živi na Braču i toliko je vrijedan da u Zagrebu, u metropoli Hrvatskoj istodobno mogu biti i tri izložbe te vrste. Neću spominjati imena umjetnika da ne bi bilo kao neka reklama, ali toliko da se zna da surtamo. Važnost za hrvatsku ekonomiju, izuzetnu važnost za hrvatsku ekonomiju, pa hvala Bogu i za bračku ekonomiju je da povećanje kapaciteta prijevoza u ovih zadnjih godina 220% što se tiče kolnog prometa, a da je prihoda kolnog prijevoza vozila, a da je prihoda koji iz toga proizlazi 300%. Kao zaključak bih rekao da je za hrvatske otoke puno toga učinjeno, da se na otocima bolje živi. Tu sam konstatirao i u prethodnoj raspravi o kojoj je govorio ne danas, nego prošli put kad smo raspravljali kolega Bauk da je puno toga učinjeno. No međutim, puno toga još treba biti učinjeno. Svjedok sam koliko je toga prijavljeno i ušlo u programe razvoja otoka u onaj osnovni proračun koji je napravljen. Ali jedna ovako kriza novca te programe samo odlaže za nešto kasnije ili ih realizira u manjem opsegu. Ali vjerujem da će biti tako realizirano do kraja. U krajnjem slučaju izbori na Braču su pokazali da su građani otoka Brača zadovoljni sa tretmanom otoka, a vjerujem da je tako i na svim ostalim otocima. Ja vam zahvaljujem na pozornosti.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Pa evo ja bih ispravio posljednji navod gospodina Rošina koji je rekao da su izbori na otoku Braču pokazali da su zadovoljni tretmanom otoka. Na parlamentarnim izborima 2007. SDP je na Braču dobio oko 250 glasova više od HDZ-a i to je odgovor građana. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Pustite, sve se zna, brojke govore sve. Idemo dalje sa pojedinačnom raspravom uvažena zastupnica Nevenka Marinović.
Hvala poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, državni tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Ja ću skratiti svoju raspravu, ali ću je ipak započeti sa konstatacijom da titulu najljepših otoka svijeta nose upravo hrvatski otoci, a njih ima 1244. Zauzimaju 5,8% površine hrvatskog kopna. Imaju više obale od kopnenog dijela, a u 344 otočna naselja živi oko 125000 stanovnika. Administrativno pripadaju sedam obalno otočnih županija. 51 otočni grad i općina i 7 obalnih gradova. Zadarska županija ima najviše naseljenih otoka čak 17, gdje u 57 naselja živi nešto manje od 20000 stanovnika. Ova titula je kolega Bauk rezultat i usklađene provedbene politike Vlade Republike Hrvatske prema kojoj je vrednovanje Jadrana i pomorske orijentacije zemlje, odnosno pojačana briga o otocima i njihov razvitak zadano kao osnovni prioritet i ona je iz ovog izvješća se vidi. Osnovnim područjima na koja su usmjeravana sredstva samo ću nabrojiti ona gdje mi se čini da nisu dovoljno istaknuta. Znači, od ukupnih ulaganja države u razvoj otoka u 2008. godini koja su iznosila 1,7 milijardi kuna dio poreza na dohodak ustupljen je jedinicama lokalne samouprave na otocima i on iznosi 52 milijuna kuna, a za Zadarsku županiju za 7 jedinica lokalne samouprave iznosi 4 i pol milijuna kuna. Državna potpora otočnim poslodavcima za očuvanje radnih mjesta iznosi 30,7 milijuna kuna, a to je potpora za 10431 djelatnika otočnim poslodavcima. U luke, u izgradnju i rekonstrukciju uloženo je kao što smo već čuli 58 milijuna kuna, a u pomorski promet 436. U cestovni 19, u zračni 4,7. Ukupno u prometnu infrastrukturu 520 milijuna kuna. U komunalnu uloženo 61 milijun kuna, a u programe društvene infrastrukture 53,6 milijuna kuna. U ove programe društvene infrastrukture za pojedine jedinice lokalne samouprave koji nisu imali pripremljenu projektnu dokumentaciju nisu išla ili nisu povućena određena sredstva. U gospodarstvo je ukupno uloženo 15,6 milijuna kuna, a u subvencije preko 50 milijuna kuna, s tim da su ova ulaganja obuhvaćaju znači sve otoke i poluotok Pelješac. Od dokumenata koji su izrađeni ja bih izdvojila Strategiju razvoja nautičkog turizma jer tu zaista postoji ogroman potencijal. Istaknula bih je kao kvalitetan dokument dugoročnog razvoja nautičkog turizma što uključuje upravljanje sustavom nautičkog turizma očuvanje prirode i okoliša, kvalitetu i konkurentnost, ali i gospodarsku valorizaciju. S njom je definirana vizija, misija, strateški ciljevi ali i akcijski plan provedbe sa točno definiranim mjerama i aktivnostima, nositeljima i rokovima do 2019. godine. Želim istaknuti još ovdje i projekt hrvatskog otočnog proizvoda koji je namijenjen poticanju razvoja otočne proizvodnje, ali i podizanju razine kvalitete otočnih proizvoda i njihovog pozicioniranja na domaćem i stranom tržištu. Tijekom dvije godine trajanja projekta oznaku hrvatskog otočnog proizvoda dodijeljena je trideset i jednom otočnom proizvođaču za 79 proizvoda, a svi ti proizvodi imali su mogućnost biti izloženi i na uskršnjem sajmu koji je održan ovdje u Zagrebu. I prema informacijama prodane su kompletne zalihe otočnih proizvoda. Kad govorimo o učincima provedbe, mislim da će se ovdje i kolega Bauk složiti sa mnom, da su one najvidljivije u povezanosti hrvatskih otoka sa kopnom pa ću i ponoviti. U aktivnostima na povezivanju hrvatskih otoka s kopnom u 2009. godini kao glavna zadaća nametnula se potreba da se dodatno podigne razina kvalitete koju je sustav pomorskog linijskog prometa na Jadranu kao okosnica svih napora za poboljšanje kvalitete života na otocima dostigao upravu u 2008. godini. Po broju brodskih i trajektnih veza, te učestalosti prometa na njima postignuta je do sad najviša razina. U okviru sustava rješavani su praktički svi problemi, prometni problemi otoka na veliko zadovoljstvo otočana. Uz zadovoljstvo samih otočana, sustav pomorskih veza kopno-otoci dao je veliki izravni doprinos uspjehu cijele turističke sezone. Tijekom 2008. promet je na trajektnim, brodskim i brzo brodskim linijama odvijao se bez poteškoća, kašnjenja i zastoja, a posebno valja naglasiti da su milijuni putnika i automobila prebačeni na otoke bez i najmanje nezgode. Po tome se sustav pomorskog linijskog prometa za kojeg smo i danas čuli da se puno ulaže u ovaj dio ubraja među najsigurnije u svijetu. Ovo su rezultati takvih ulaganja. I još jedna samo činjenica da je u pomorskom prometu na Jadranu u 2008. godini dostignut apsolutni rekord jer je prevezeno 11,8 milijuna putnika i 3 milijuna automobila. Vrijednost ovih ulaganja se sastoji u sinkronizaciji, upravo u sinkronizaciji u usklađenosti svih projekata i zato su efekti ovih ulaganja ovako veliki. Evo, hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Obzirom da su kolege više-manje sve vrlo pohvalno govorile o rezultatima, odnosno o provedbi Zakona o otocima za prošlu godinu, 2008. godinu i ja bih se nadovezao na jedan način da rečem zapravo što se konkretnoga napravilo i u najjužnijoj Dubrovačko-neretvanskoj županiji i na neki način komentirao sve ono što smo do sada mogli čuti u raspravi. Naime, sasvim je sigurno da je provedba ovog zakona itekako doprinijela standardu življenja na otocima, pa tako i na otocima u Dubrovačko-neretvanskoj županiji kojih ima popriličan broj, računajući tu i poluotok Pelješac koji ima status otoka i u tom smislu mislim da su građani itekako zadovoljni. U prilog tome govore i činjenice da je upravo na svim tim otocima poboljšana društvena infrastruktura, da su izgrađene brojne i škole i športske dvorane i raznorazni drugi sadržaji, domovi umirovljenika i da je u intenzivnoj gradnji zapravo veliki broj one temeljne infrastrukture koja znači i održiv razvoj, a to je prije svega infrastruktura kao što su vodovodni sustavi, kao što su sustavi odvodnje, dakle ono što znači doista i ostanak i opstanak na tim područjima. Bilo je u raspravi govora o tome kako bi trebalo uvesti nešto slično vinjetama za otočane i u drugim dijelovima Hrvatske, međutim tu očito postoji jedno nerazumijevanje prema onome kako ljudi na otocima zapravo svakodnevno žive jer vinjete su uvedene da bi se tim ljudima koji žive na otoke svakodnevno omogućio i povratak i odlazak sa tog otoka na jedan način da on to može i financirati jer svaki prelazak sa otoka košta i to prilično košta. Dakle, svakodnevni odlazak na udaljenost od kilometar ili 500 metara od zavisnosti koliko je otok udaljen od obale košta itekako značajno. Intencija ovog zakona je bila da pokuša koliko-toliko smanjiti tu cijenu da ona bude recimo razmjerno troškovima kada bi se cesta nastavljala prema tom otoku koliko bi došao trošak za svakog pojedinca. U tom smislu, država je izuzetno puno napravila, izuzetno je puno napravila prije svega u uvođenju novih linija, noćnih linija i novih linija, a ono što je najvažnije, uvođenje novih kvalitetnijih trajekata. Ja ću reći samo da je jedan trajekt koji je doveden za liniju koja vozi između Orebića i Korčule riješio probleme koje su dugi niz godina, da rečen desetljeća mučio taj otok koji je jedan od najnaseljenijih, dakle otok Korčula, jedan od najnaseljenijih otoka na našem priobalju. Dakle, to je onaj konkretan pomak u kvaliteti življenja. Dalje, subvencije za novozaposlene. Izuzetno značajno za razvoj gospodarstva na otocima. Subvencije koje se dobivaju kroz sadnju novih vinograda, maslina, također izuzetno su značajne i upravo su otoci i poluotok Pelješac najveći korisnici tih subvencija i upravo tamo se događa najviše tih i takvih projekata. Zadržavanje otočkih sudova je izuzetno važno i za našu županiju, u tom smislu smo i podržali taj potez. Kad govorimo o brizi za gospodarstvo, ne možemo zaobići poslovne zone koje se otvaraju na otocima i koje će se otvarati u ovom slučaju na poluotoku Pelješac i u tom smislu vidimo veliki interes svih koji dolje žive da se što je moguće prije zapravo stvore preduvjeti da bi te poslovne zone zaživjele jer je interes velik. Naravno, drago nam je čuti da i iz drugih krajeva svijeta, iz jedne Španjolske dolaze pohvale i da se prepoznaju ljepote i vrijednosti naših otoka, ali mi smo sasvim sigurno apsolutno svjesni te ljepote i svakodnevna briga o njima kroz različite programe koji znače i zaštitu okoliša dovoljno govori o toj činjenici da smo na vrijeme reagirali, što se tiče izgradnje, što se tiče apartmanizacije, što se tiče uništavanja obale koju u nekim dijelovima Mediterana nažalost itekako ugrozilo obalno područje, npr. konkretan primjer je tu i Španjolska i njeni otoci kao što je Majorca gdje je doista došlo do intenzivne gradnje u priobalnom području gdje se zapravo uništio taj cijeli obalni pojas. Mi na svu sreću nemamo takav problem. Donijeli smo zakonsku regulativu koja je to izuzetno kvalitetno regulirala, no naravno treba razmišljati i o potrebama tog stanovništva koje doista zaslužuje da na najbolji mogući način realizira i sve svoje potrebe. U tom smislu, mislimo da je potrebno uvažiti i razmišljanja koja dolaze sa otoka da ipak na neki način se otvori mogućnost da to otočko stanovništvo na najbolji mogući način iskoristi dakle tu svoju prednost koja je moguća kroz izgradnju, ali izgradnju onih objekata koji će značiti daljnji održivi razvoj. Koliko znači izgradnja ove infrastrukture kao što je cestovna infrastruktura na otocima i na poluotoku Pelješac ja mislim da ne treba posebno govoriti. Istaknuti ću tu još jednom Pelješki most koji nema direktno veze sa provedbom ovog zakona, ali će itekako značajno poboljšati život na poluotoku Pelješcu koji ima status otoka i doprinijet će zapravo i gospodarskom i svekoliko ukupnom razvoju samog otoka Pelješca a i svih gravitirajućih otoka, dakle i Mljeta i Lastova i Korčule i svega onog cijelog okruženja. Evo toliko od mene i ja mislim da naravno da ćemo svi podržati ovu provedbu zakona. Ali ću samo reći da se nikada se nije ulagalo u hrvatske otoke koliko se ulaže u proteklih par godina. Nikada se nije toliko nije ulagalo, nikada se nije toliko gradilo, nikada nije toliko projekata nije bilo izvedeno i stoga sve pohvale Ministarstvu, vama ovdje nazočnima i držanom tajniku gospodinu Bačiću koji zbog drugih obaveza danas nije ovdje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jednu repliku, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Ovu sam repliku digao nakon ovih hvalospjeva na kraju, ali nema veze neću se na to ni osvrnuti. Naime, gospodin Matušić je odgovarajući gospodinu Grubišiću na ovu priču sa vinjetama, dobro opisao o čemu se u stvari radi. Ali ja mislim da bi mogli napraviti jednu stvar koja ne bi otočanima ništa loše napravila, a u svakom slučaju bi pomogla ljudima s kopna da malo bolje shvate o čemu se radi. Naime, doista mislim da bi izvan sezone osim lipnja do rujna ili čak izvan toga, trebalo omogućiti da cijena karata za vozila i ljudi koji nisu na otoku budu jednake onima koji su na otoku, dakle da se uvedu vinjete i za one ljude koji žele doći na otok tijekom zime. Mislim da su nam i oni potrebni da bi malo to živnulo. Ali obzirom da se radi o relativnom malom broju ljudi koji koriste usluge Jadrolinije zimi, sa kopna idu na otoke, a posebno iz kontinentalnog dijela Hrvatske da taj dio u svakom slučaju ne bi puno opteretio državni proračun. Pa evo u tom smislu bi molio gospodina Matušića za podršku za tu ideju. Zahvaljujem.
Hvala. Odgovor na repliku.
Pa ja se zahvaljujem. Naravno da vam je poznato dobro kao i meni kako ljudi na otocima žive. Ja bih bio sretan kada bi taj prijevoz bio i besplatan u zimskim vremenima. Kada bi se to moglo omogućiti. Međutim naravno to košta izuzetno puno. Sasvim sigurno da bi bilo opravdanih prigovora sa strane drugih dijelova Hrvatske da bi ta sredstva možda trebala usmjeriti u neke druge projekte. Ali nastojimo omogućiti da zbilja ta cijena da bude takva da bude stimulativna za one koji žele posjetiti otoke u zimskom razdoblju, jer ja vjerujem da ova društvena infrastruktura koja se gradi na otocima, da će na neki način moći privući one koji s kopna žele doći na otok i uživati zapravo u ljepotama tih otoka i na taj način im pomoći zapravo da se oni dalje razvijaju. Ali naravno da imate podršku i mislim da ta podrška treba biti prije svega upućena ministarstvu koje je imalo razumijevanja do sada i koje će sasvim sigurno imati i ubuduće razumijevanje za sve projekte koji su vezani uz otoke. Hvala lijepo.
I još imamo jednu raspravu, uvaženi zastupnik Deneš Šoja. Izvolite.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Gospodine tajniče sa suradnikom, kolegice i kolege. Dozvolite mi da se uključim malo u raspravu iako bih, moja je namjera zapravo da uputim jedan upit odnosno jednu zamolbu gospodinu državnom tajniku vezano za ovu problematiku. Naime, kada smo razmatrali ovu materiju vezano za 2007. godinu, onda je kolega Kajin nema ga ovdje danas, rekao zapravo zahtijevao na neki način, ne bi li poluotok Istra na neki način se mogao uključiti u ovu problematiku pa nešto tu u materijalnom smislu vjerojatno profitirati. Tada sam ja razmišljajući o toj problematici došao na ideju da ja postavim mnogo više, jel ovo uopće nije opravdano, jedan opravdaniji zahtjev da se razmotri u tom kontekstu eventualno položaj Baranje, jer u Baranje u Republiku Hrvatsku moguće je doći mostom ili čamcem, odnosno nekakvom kompom. Ja to ne govorim slučajno nego stvarno iskreno postavljam to pitanje da se to malo razmotri, jer se radi o području od posebne državne skrbi prve kategorije i da ne govorim sada o ratnim događanjima i sve što se desilo na tom području. Naime, kada se pogledaju ove stavke precizno koliko i gdje je uloženo, onda doista ja nemam naravno nikakvih primjedbi u tome pogledu, jer je to sve tamo sigurno opravdano i potrebno, ali ima šetnjica, mrtvačnica, sportske luke, plinofikacija raznih športskih igrališta, vrtići, jaslice itd. i to nisu ni male stavke. Čak kada to čovjek pogleda onda stvarno mora malo razmišljati o ukupnoj situaciji što konkretno se može tu učiniti. Doista da se i naše područje nekako u tom smislu uključi. Mi se naime već 10-ak godina ovih poslijeratnih mučimo kako bi napravili pristanište u Batini. I projekti su već pri kraju, odnosno jedan dio projekata je gotov. Međutim, nema zato materijalnog pokrića i onda nam se dešava da turisti koji dolaze iz pravca Budimpešte, a prolaze kraj Batine, Baranje i Kopačkog rita moraju otići u Vukovar i autobusom se vratiti nazad da posjete Kopački rit i eventualno nekih od naših podruma. S druge strane čudna je formulacija kod nekih tih rashoda i ulaganja i teško je to stvarno čovjeku shvatiti. Ovdje recimo imate u stavku 360 tisuća za uređenje okoliša vrtića. Kada sam o tome razmišljao ako je to, to, a mi te okoliše uređujemo na drugi način. Mi smo sretni sada ako budemo mogli po pristupačnoj cijeni kupiti 10 metara bagrema jer nemamo centralno grijanje, da se dječica griju preko zime. Mislim to su nekakve relacije vrlo čudne i u tom smislu. Ili recimo ova stavka, ja ne znam taj Bili Breg koliko je to veliko mjesto, koliko ima učenika, ali 10 milijuna škola. Čujte, to mora biti stvarno jedna škola ne znam kakvih svih standarda itd. ali doista naglašavam nemam ništa protiv toga, ali zalažem se zato da te stvari razmotrimo i da nađemo formalno pravnu mogućnost da se uključi doista razmotri Baranja u tom kontekstu da zakonski propisi omogućuju ovakva ulaganja i ukoliko to učinimo, maloprije je kolega Matušić rekao da je to kvalitetno riješeno zakonskim propisima. Kada bi to napravili onda bi ti zakonski propisi po mom dubokom uvjerenju bili još kvalitetniji. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Želi li predstavnik Vlade uzeti riječ? Da. Izvolite. Uvaženi Željko Tufekčić državni tajnik.
Evo samo na kraju ova ponovljena rasprava o zapostavljenosti drugih područja Republike Hrvatske u odnosu na otoke ovdje jest rasprava o provedbi Zakona o otocima i ovdje su pobrojane sve stavke, svi projekti koji se iz raznih ministarstava, iz raznih državnih tvrtki realiziraju na otocima i to jest brojka u ovoj godini na razini milijardu i 700 milijuna kuna. I jeste i izgleda impresivno. Međutim, ono što sam htio reći jest da Republika Hrvatska odnosno Vlada Republike Hrvatske vodi jednu ujednačenu politiku regionalnog razvoja cijelog svog područja da ukoliko bi se i za druga područja Republike Hrvatske pa tako i za Slavoniju i Baranju ili za bilo koji drugi kraj na jednom mjestu objedinile brojke da bi bile sigurno jednako tako impresivne. Evo, ja sam osobno do prije dvije godine do razdvajanja ministarstava bio u ministarstvu koje se bavilo regionalnim razvojem pa znam koliko se projekata, koliko se novaca uložilo na području Vukovarsko-srijemske županije, na područje Osječko-baranjske županije, grad Beli Manastir, Kneževi Vinogradi itd. Sami ste rekli da Baranja ima status tj. Kneževi Vinogradi imaju status područja posebne državne skrbi 1. skupine. Mislim da se temeljem tog zakona mnoga područja što je bila jasno intencija tog zakona su dobila određene neću reći privilegije ali mogućnosti da na lakši i adekvatniji način dođu do određenih pomoći prije svega iz državnog proračuna a onda i šire. I mislim da se slijedom tog zakona, da su se postigli dobri efekti i on se i dalje provodi. Bila je spomenuta Zračna luka Osijek od gospodina Grubišića. Republika Hrvatska je u proteklih godina u Zračnu luku Osijek uložila oko 110 milijuna kuna investicija samo u Zračnu luku Osijek. Osim tog iznosa iz državnog se proračuna godišnje izdvaja 4-5 milijuna kuna tekućih pomoći za funkcioniranje Zračne luke Osijek jer ona nažalost s obzirom na današnje promete ne uspijeva egzistirati sama kao gospodarski subjekt. Čine se napori da to u narednim godinama bude u mogućnosti. Evo, htio sam samo reći da kad se ovako napravi jedna tablica ulaganja za jedno područje na jednom mjestu onda to izgleda da to područje dobiva znatno iznad drugih. Međutim, mislim da ukoliko bi se napravilo i za druga odvojeno da bi se mnogi iznenadili koliko se ulaže i u druge krajeve. I evo još samo ako je ovo kraj rasprave, ne znam da li još netko ima. Htio bih izraziti zadovoljstvo da su dosadašnja tri izvješća bila gotovo jednoglasno prihvaćena od strane Hrvatskoga sabora. Čini mi se iz rasprave da bi to trebalo biti i ovaj put. Mislim da to govori o tome, o kvaliteti provedbe programa Zakona o otocima, o politici Vlade koju vodi prema otocima i mogu samo reći da će tako biti nastavljeno i u narednim godinama. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Imamo jedan ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih jedan netočan navod koji je gospodin državni tajnik spomenuo tri puta a to je da je upotrijebio potpuno nepotrebnu riječ impresivan. Prilikom rasprave prošle godine ministar Kalmeta je sa riječ impresivan naravno označio i određenu vrstu euforije, ministar Kalmeta je, citirat ću ga, rekao: "Nema razloga za euforiju, ima razloga za zadovoljstvo.". Upravo iz tog razloga pretpostavljam da nema nikakve potrebe govoriti o impresivnim ili bilo kakvim drugim brojkama koje bi odavale određenu euforiju. Mislim dakle da je upravo zbog toga ovo izvješće uvijek prihvaćeno jednoglasno zbog toga što smo mirno i trezvene glave zaključili da država ulaže koliko može. Da je nešto malo više bilo bi dobro ali nije tragično što je ovoliko. U tom smislu nadam se da će i ovo izvješće biti prihvaćeno jednoglasno. Zahvaljujem.
Dobro, budemo to tolerirali. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu za to potrebni uvjeti. Time bi završili prijepodnevno zasjedanje. Nastavit ćemo u 15 sati i 15 minuta sa 10. točkom dnevnog reda a to je Prijedlog strategije energetskog razvoja Republike Hrvatske. Molim sve zastupnike da u 15,15 sati budu svi u sabornici kako bi mogli izvršiti dopunu dnevnog reda. Zahvaljujem.
21. Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2008. godini. Rasprava je zaključena sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak. Prihvaća se Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2008. godini. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovo izvješće je prihvaćeno većinom glasova, 102 glasa za i 2 suzdržana. Ništa protiv. Dakle, prelazimo na točku dopunjenog dnevnog reda koja je ovdje pročitana: - Ostavka dr. Ive Sanadera na dužnost predsjednika Vlade Republike Hrvatske [[Upadica: Gospodine predsjedniče.]] Izvolite.
U ime kluba HNS-a. Ovo je izuzetno značajna točka, kao što je poznato premijer se bira u Parlamentu, ovo je posebna situacija a istovremeno su sazvani dva značajna odbora sa izmjenama dvaju zakona. Dakle, Odbor za Ustav, Poslovnik i politički sustav i Odbor za zakonodavstvo. I ja nekako molim ako je moguće da kada ti odbori završe svoj rad da onda raspravimo ovu izuzetno značajnu točku.
Ja sam predložio da se raspravi ova točka zbog toga što nije potrebno da odbori o tome raspravljaju. A da dobijemo na vremenu. Naime, reći ću vam otvoreno što kanimo. Raspraviti ćemo točku Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave sa Konačnim prijedlogom zakona, Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Vladi Republike Hrvatske sa Konačnim prijedlogom zakona. Da bi ovo sve bilo u skladu sa zakonom i Ustavom, to treba raspraviti, donijeti odluke, promulgirati odluke od strane predsjednika Republike kako bi sutra mogli raspraviti nakon što i ako dobije mandat za sastav nove Vlade gospođa Jadranka Kosor, što nema nikakvih zapreka političkih onda bi sutra mogli raspraviti o prijedlogu Vlade i donijeti o tome odluku Sabora. Na taj način ćemo svest na najmanju moguću mjeru ovo vrijeme između, da tako kažem, razrješenja jedne Vlade i imenovanja sljedeće Vlade i da normalno može Vlada raditi. To je naš cilj. Međutim, ako itko ima neku primjedbu u pogledu toga da treba donijet prije ova dva zakona, pa onda raspraviti o ostavci, molim. Ništa nemam protiv, ali nadam se da svi želimo da se u normalnoj zakonskoj proceduri razriješi ovo pitanje što je moguće prije iz stotinu razloga koje nije potrebno ovdje sad obrazlagati, ja mislim da su nam svima jasni. Gospodin Damir Kajin, izvolite.
Da, gospodine predsjedniče, svi želimo da se što je moguće prije prihvati ta ostavka. Ali, neka nam se premijer ukaže. Neka nam podnese obrazloženje. Da nije slučajno da mu netko prijeti, ne znam. Neka druga ugroza da prijeti njemu, njegovoj obitelji. Neka se prestane nagađati o tim razlozima. Ja ne znam da li netko u ovome domu stvarno zna prave razloge, čak pretpostavljam ni vi, gospodine predsjedniče. I utoliko bilo bi doista korektno, pošteno prema Parlamentu sa kojim je surađivao punih šest godina, a u njemu sjedio još desetak godina duže, da nam se prikaže i naprosto objasni razloge koji su ga motivirali da podnese ostavku. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]]
Vaš prijedlog smo čuli, no nikakve ni zakonske ni Poslovničke obveze o tome ne govori ni Poslovnik ni zakon. Ja postupam u skladu s time na osnovu dokumenata koji su mi stigli u tom pogledu i učinit ćemo sve što je normalno i što je predviđeno Poslovnikom u pogledu razrješenja i imenovanja Vlade Republike Hrvatske. Svi drugi argumenti koje ste vi iznijeli, nisam kompetentan niti ću ih komentirati, niti smatram da su oni obvezujući za našu raspravu. Znači, u pogledu prijedloga gospođe Pusić da se sačeka izvješće odbora za dva ova prijedloga pod točkom 7. i 8. dopune dnevnog reda, ukoliko mislite da je to potrebno prije nego počne rasprava o ostavci predsjednika Vlade. Ja smatram da se može rasprava odvijati da odbori mogu u međuvremenu donijeti svoja stajališta i da nećemo izgubit na tempu ni na vremenu da postignemo onu svrhu koju sam već rekao da to u skladu sa zakonom i Poslovnikom riješimo u što kraćem mogućem vremenu. Prema tome, ja predlažem da pređemo na raspravu - Ostavka na dužnost Predsjednika Vlade Republike Hrvatske gospodina doktora Ive Sanadera Otvaram raspravu o ostavci koju ste dobili na klupe. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] U ime Kluba zastupnika HDZ-a gospodin Andrija Hebrang. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče. Štovane kolegice i kolege. Pa evo u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice jedan kratki osvrt na situaciju u kojoj smo se našli, situaciju koju možemo neuobičajenom. Neuobičajenom jer se po prvi puta u 20-godišnjoj povijesti Hrvatske Države događa da premijer podnosi ostavku, a s time i cijela Vlada. Neuobičajeno za Hrvatsku, ali vrlo uobičajeno za demokratske zemlje Europe pa i šire. Pa i upravo zbog toga što se to prvi puta dogodilo u Hrvatskoj Državi izazvalo je naravno i dosta uzbuđenja i različitih reakcija. Ono što mislim da treba ustvrditi to je da je Hrvatska Država čvrsta što se tiče svojih pravnih okvira, čvrsta što se tiče svojih demokratskih okvira i da zbog toga ima sve pretpostavke da ovakvo jedno razdoblje prebrodi bez ikakvih problema i bez ikakvih trajnih posljedica. Zbog toga prvo želimo uputiti poruku hrvatskoj javnosti, to je situacija koju ćemo riješiti u okviru postojećih propisa, u okviru stabilne države. Hrvatska državna tijela uprave funkcioniraju, Hrvatski sabor funkcionira i mislim da ćemo dokazati ovom prilikom da smo kao zrela država u mogućnosti vrlo jednostavno, ali po predviđenim procedurama prebroditi i ovakve neuobičajene situacije. Prema tome, nema nestabilnosti, nema straha od bilo kakvih neredovitih događaja. Hrvatska će pokazati da ide dalje i u ovakvim uvjetima, što znači da su odgovarajuća tijela predvidila sve što je potrebno po proceduri, kao što ste čuli od predsjednika Bebića, da se u najkraćem roku imenuje nova Vlada prema zakonima i Ustavu Hrvatske Države. I sada nekoliko riječi o samoj ostavci jer to je glavna tema ove rasprave. Kao što znate, premijer Sanader je dao svoju ostavku, ponudio svoju ostavku Saboru i Klub demokratske zajednice će podržati tu ostavku. Ostavka je obrazložena na jedan način koji izaziva različita tumačenja. Ja ovdje mogu govoriti o tumačenju kako smo ga mi razumjeli, kako sam ga ja osobno razumio i o toj interpretaciji sa dosadašnjim predsjednikom Vlade Sanaderom nisam raspravljao. Dakle, iznosim jedno viđenje koje između redaka njegove ostavke koje je jučer pred hrvatskom javnošću pročitao, izgovorio, proizlazi. Premijer Sanader je deset svojih najplodnijih godina života, posljednjih deset godina, proveo na čelu naše stranke, Hrvatske demokratske zajednice i šest godina na čelu naše Vlade. To je razdoblje u kojem je on sve svoje snage i svu svoju životnu energiju usmjerio na jedan veliki cilj. Što se tiče stranačkog života, o tome ovdje nije mjesto govoriti, ali ću reći samo djelić rečenice. Što se tiče stranačkog života, svoju energiju je usmjerio na to da Hrvatsku demokratsku zajednicu iz onog pokreta i možemo reći više-manje ratnog uvjeta djelovanja, pretvori u modernu mirnodopsku stranku desnoga centra koja može stajati uz bok svim pučkim strankama koje su u većini danas u Europskom parlamentu. Dakle, što se tiče šestogodišnjeg mandata premijera Sanadera na mjestu premijera o tome doista treba reći ovom prilikom nekoliko riječi. U tih šest godina predsjednik Sanader je sve svoje sile, sve svoje znanje i svu svoju sposobnost usmjerio prema jednom cilju. To je Europska unija. Kroz taj cilj on je vidio oblikovanje Hrvatske države u modernu državu, pravnu državu, demokratsku državu, državu sa razvijenim gospodarstvom, državu sa čvrstim socijalnim stupovima za održavanje socijalne ravnoteže, državu tolerancije, međusobnog uvažavanja. Na tom šestogodišnjem putu premijer Sanader je predvodio, ja bih rekao vukao tu vrlo složenu i tešku kompoziciju u cilju koji se zove Europska unija. Bilo je hrabro stati na čelo takve kompozicije. Naravno da su prije njega tu kompoziciju vukli i drugi prethodnici njegovi. Ali ja bih rekao ovo je bio finiš, ovo je bila završna faza tih pregovora u kojim je trebalo napraviti čitav niz velikih odluka i reformi. Ja ću samo spomenuti stotine i stotine izmjena zakona, podzakonskih propisa i zakonskih akata. Spomenut ću ugled Hrvatske koji je porastao u tih šest godina. Spomenuti ću vrlo teške odluke u suradnji sa međunarodnim institucijama, vrlo teške odluke u ispunjavanju odredbi u Ustavnom zakonu o suradnji sa sudom u Haagu itd. itd. Spomenut ću samo teške odluke, završne odluke o transformaciji obrane Ministarstva obrane i Oružanih snaga iz ratnog u mirnodopski ustroj i čitav niz drugih odluka kojima smo svjedočili i u kojima smo sudjelovali i mi u Hrvatskom saboru. Na tom velikom putu čovjek se ima pravo istrošiti. Premijer Sanader je rekao da smatra da je odradio pošteno dobar dio toga puta. I doista je odradio. Isto tako je rekao da smatra da je sada red da to nastave drugi. On se neće povlačiti potpuno iz politike, a nije isključio niti jednoga dana njegov povratak. Što iščitati iz ovih podataka o kojima sam sada govorio? Ja osobno iščitavam jednu poruku koja je usmjerena velikom cilju te dugačke i teške kompozicije koja je vukla taj teret. Taj cilj je Europska unija. Onaj koji se stavio na čelo te kompozicije, koji je bio lokomotiva koja je vukla ima se pravo umoriti. Nije se umorio zato što je vukao 6 godina tu kompoziciju zajedno sa svima nama, ali uvijek je prednjačio, uvijek je bio u prvoj liniji obrane interesa Hrvatske, uvijek je bio u prvoj liniji reformski zahvat, uvijek je bio u prvoj liniji uspostave diplomatske komunikacije sa susjednim zemljama. I u toj prvoj liniji je uspio dovesti ugled Hrvatske na vrlo visoku međunarodnu razinu, naravno uz sudjelovanje u tom poslu i Predsjednika države i našeg Ministarstva inozemnih poslova i prethodnih vlada i svih nas koji smo komunicirali i komuniciramo sa drugim zemljama. Što se dogodilo kompoziciji čiji vlak je išao i bio vučen sa lokomotivom zvanom Ivo Sanader. Naišla je na brklju. Brklju nam je postavio naš cilj ili bolje rečeno dio našeg cilja. To je Europska unija. Neke članice Europske unije nisu bile za to da Hrvatska ostvari svoj cilj. Ispunili smo sve zadatke, napravili ogromne reforme i bili smo uzor zemljama u regiji. Jedan dio članica, manji dio članica Europske unije to nije prihvatio. Ulazak Hrvatske u Europsku uniju nije se poklopio sa njihovim interesima i brklja je stala pred Sanadera i njegovu kompoziciju. Ja vjerujem da njegova ostavka, ja sam u to čvrsto uvjeren iako o tome s njim nisam razgovarao, da je njegova ostavka jedan specifični političkim jezikom sročeni bunt protiv te brklje koja nas je neopravdano, nepravedno i bezrazložno zaustavila. Hrvatska je išla putem i ciljem Europske unije vrlo hrabro i ponosno. Mi smo prednjačili u reformama i htjeli smo i bili uzor zemljama u regiji. Računali smo da će Europska unija prepoznati te napore, da će Europska unija uzeti Hrvatsku u svoje okrilje i u svoje članstvo kako bi to bio poticaj ostalim zemljama u regiji jer je to neobično važno za stabilnost ovog dijela Europe. Na žalost u ovom kutku Europe to se nije dogodilo i ja postavljam pitanje kakav ćemo mi to uzor biti kad smo napravili sve, a nismo dobili ništa. Kakav ćemo biti uzor drugim zemljama u regiji? Možda je to poruka koju je premijer Sanader htio reći. Na pravcu tog mog razmišljanja je i odjek njegove ostavke koji samo pokazuje sa je posao kojeg je radio velik. Njegovu ostavku komentirale su sve zemlje članice Europske unije jučer. Njegovu ostavku komentirao je predsjednik Europske komisije. Njegovu ostavku komentira je i State Department u Sjedinjenim Američkim Državama. Dakle, to dokazuje da je Hrvatska postigla svoj status u svijetu s kojim je ona postala čimbenik međunarodne politike, jer da nije ne bi bile ove sve reakcije na njegovu ostavku. Ja mislim da čovjek koji žrtvuje najplodniji dio svog života za jedan cilj, ako ga ne dosegne, a bez svoje krivice ima pravo na određeni odmor. I tako sam shvatio tu ostavku i to ja iščitavam među redovima jučerašnjeg govora premijera Sanadera. Ako tako shvatimo tu ostavku onda mislim da je ona i korisna za Hrvatsku, jer će natjerati neke da razmišljaju, a na nama je da ne zaustavljamo kompoziciju pred brkljom, nego da je nastojimo dignuti, nastojimo s tom kompozicijom i dalje u Europu što znači i dalje provoditi reforme i dalje čvrsto stajati na tom pravcu ali pod jednim uvjetom kojeg možda Europa nije do sada prihvatila, a to je da nećemo platiti samo jednu jedinu cijenu za ulazak u taj cilj a to je poklanjanje ili trgovina sa vlastitim teritorijem. To je nešto što je granica našeg Ustava, to je nešto što je granica našeg suvereniteta, to je nešto što je granica našeg domoljublja i što je granica naše politike. To je jedini uvjet koji nećemo platiti. Dakle, nastavit ćemo putem kojeg je zacrtao Sanader, putem kojeg su započeli svi njegovi prethodnici u prethodnim Vladama, nastavit ćemo putem prema Europskoj uniji, ali ponosno uzdignute glave bez prodavanja teritorija i bez prodavanja onoga što ni jedan narod Europske unije nije prodao a to je vlastiti nacionalni ponos. Tako iščitavajući ovu ostavku ja mislim da će ona biti korisna za Hrvatsku na međunarodnom planu. Ja mislim da će ona rezultirati određenim pozitivnim iskoracima prema Hrvatskoj i očekujem nakon određenog razdoblja da se u lokomotivu vrati njezin strojovođa, da pokrene novi ciklus, to je ciklus jačeg, bržeg, intenzivnijeg gospodarskog razvoja Hrvatske kao članice Europske unije. Zato, podržavam ovu ostavku i predlažemo da ju se prihvati. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HNS-a, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Ovo nije jedna uobičajena situacija. Ovakva situacija se nije dogodila nikada nigdje. Ovo nije ostavka premijera iza koje je premijer dao obrazloženje ostavke. Dakle, ostavke premijera, naravno događaju se po svim zemljama i u različitim situacijama iz nekoliko razloga. Ostavka je bilo posljedica neuspjeha u provođenju programa Vlade koju je Parlament prihvatio i onda premijer kaže, slušajte dajem ostavku, nisam u stanju realizirati program. Bilo iz osobnih, zdravstvenih, obiteljskih razloga, u tom slučaju premijer kaže slušajte, razlozi su obiteljske ili zdravstvene prirode. U nekim zemljama kao što su Sjedinjene Američke Države predsjednik ima obvezu jedanput godišnje čak objavljivati svoj zdravstveni bilten. Tu se ne treba za hrvatske prilike ići u tu vrstu detalja, ali to se može reći i to svatko naravno može razumjeti i takvo obrazloženje prihvatiti. Poslije toga i protiv toga nema pogovora. Ostavka može biti i posljedica gubitka podrške unutar svoje stranke ili unutar parlamentarne većine. Ne trebate se odmah javljati, ja ne mislim da je to, ali možda ako se javljate, možda je to razlog. Dakle, ostavka može biti posljedica različitih povoda. Ali ostavka ne može ići bez obrazloženja premijera države. Ostavka premijera države je situacija u kojoj je čovjek na izborima i predizborno ponudio građanima kao lider jedne stranke jednu vrstu društvenog ugovora i rekao ljudi, podržite mene i moju stranku, sugrađani, podržite mene i moju stranku, mi ćemo za vas obavljati ovaj posao 4 godine. I ljudi su rekli dobro. I nakon toga bez obrazloženja nakon 2 godine ili nešto manje od 2 godine, dakle manje od pola obaveze koju je odradio premijer bez obrazloženja kaže za mene je trenutak za novi početak. Pa neće biti. Ne može biti trenutak za novi početak usred mandata. Može biti na kraju mandata, mogu se dogoditi izvanredne okolnosti koje čovjeka naprosto prisile iz ovih razloga koje sam navela da ispuni svoju obavezu, ali ne može bez obrazloženja. Sa obrazloženjem za mene je trenutak za novi početak premijer odustati od društvenog ugovora koji je sa građanima ove zemlje sklopio kroz mehanizam izbora. Prema tome, ostavka premijera je ovo. Jedna jedina rečenica je ostavka premijera o kojem je sada kolega Hebrang vrlo povoljno govorio, dakle i po njegovom mišljenju uspješnog premijera je jedna rečenica. Ja mislim da on time nama šalje poruku. Svatko bi očekivao da postoji i druga je stvar što se govorilo u medijima. Naravno premijer niti može, niti treba, niti je primjereno da daje ostavku kroz medije, ali u ovom Parlamentu koji ga je izabrao, premijer kad podnosi ostavku mora reći zašto je podnosi. Da li je jedan od ova 3 razloga zbog kojih se najčešće podnose ostavke u svim zemljama ili je možda neki 4. ili 5. razlog, ali ne može podnijeti ostavku bez obrazloženja. Takva ostavka naročito, takva ostavka uvijek pa i u puno starijim državama i institucionalno stabiliziranijim i konsolidiranijim nego što je Hrvatska uvijek izaziva određenu dozu nesigurnosti i destabilizira funkcioniranje institucija. U našim uvjetima ostavka bez obrazloženja, ja to samo ovdje ukazujem na to, uopće mislim da ne trebam dokazivati jer smo svi i svi ovdje koji sjedite ste toga svjesni, je izazvala toliku količinu glasina, prepričavanja, različitih interpretacija. To se sve bez daljnjega i vrlo lako moglo preduhitriti, predupriječit i spriječit na taj način da se ostavka obrazloži. Ovako bez obrazloženja cijela zemlja bruji od raznoraznih najnevjerojatnijih interpretacija koja su u ovakvoj situaciji sve jednako vjerojatno. Od puča unutar HDZ-a, sukoba, vanjskih, unutrašnjih, takva situacija izaziva nestabilnost i loša je za zemlju. U ovim uvjetima, dakle kad dobivamo ostavku bez obrazloženja, jedino moguće obrazloženje po mom mišljenju je ili da je premijer Sanader ili premijer u ostavci Sanader zaključio, a nije htio napisati da je zemlja u ovom trenutku u previše teškom stanju i da se on ne osjeća sposobnim je dalje voditi i ako je tako, to je trebao napisati. Druga moguća interpretacija je da ga je netko nečim pritisnuo ili ucijenio. Nema drugih mogućnosti interpretacije. Nitko nikada nije dao ostavku na funkciju premijera jer je u sredini mandata zaključio da je za njega vrijeme za novi početak. To naprosto ne može uvjeriti nikoga, a dati ostavku bez obrazloženja je apsolutno povod za sve ovo što je u interpretacijama i što će jednog dana izaći na vidjelo, što u interpretacijama kola zemljom. Nema sumnje da ovim postupkom svojom ostavkom Ivo Sanader oslabljuje svaku buduću Vladu koja će u ovom istom sastavu eventualno dobiti povjerenje u ovom Saboru, a sam je procijenio da su zadaće teške i kada je on u Vladi. Prema tome, što možemo očekivati od Vlade koja će bez njega morati raditi posao koji je on procijenio da je pretežak. Dakle, potpuno neprimjereno apsolutno neviđeno da se bez ostavke sa obrazloženjem, za mene je počeo novi početak, ili trenutak za novi početak daje ostavka, a svi znamo da nije tako. Svi znamo da nije tako, ali zbog toga što nema obrazloženje, ne znamo što je pravi razlog i to je ona destabilizirajući faktor u zemlji. Može biti da su razlozi različiti neuspjesi, frustracije koje je doživio na putu postižući ili pokušavajući postići ciljeve uključujući i ovaj koji je spomenuo kolega Hebrang sa Europskom unijom. Ali sve to se da s jedne strane napraviti u obrazloženju, a s druge strane kada su zadaci komplicirani i teški, to samo znači da treba prionuti čvršće na njihovo rješavanje, a sigurno ne otići. I konačno, premijera u ovoj zemlji bira Parlament. I kada se kandidira za premijera pred ovim Parlamentom sjedne pred Parlament ovdje i čeka da se Parlament izjasni o njegovoj ili njezinoj kandidaturu i da ga podrži i lijepo drži ili ne podrži. Minimum uvažavanja institucija Hrvatske države, a naročito hrvatskog Parlamenta je da se na isti način postupi i kada se daje ostavka. Ako je ovdje došao po mandat, ovdje je trebao doći i vratiti mandat. A to da nam šalje jednu rečenicu na komadu papira, drage kolegice i kolege, ja sada idem. To nije poštivanje hrvatskih institucija, ovo je hrvatski Parlament on zaslužuje, budući da je izabrao premijera ove države da premijer ove države dođe i da svoju ostavku i kaže zašto odlazi. Ja osobno neću glasati da se ovo prihvati. Hvala.
Hvala. U ime kluba HSLS, HSU gospodin zastupnik. A da oprostite ima jedan ispravak, gospodin Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovana kolegice Pusić, dopustite mi da ispravim vaš netočan navod koji ste vi nekoliko puta i uporno ponavljali kako ovo nije obrazložena ostavka. Gospodin premijer je jasno obrazložio svoju ostavku. Ako je ona i osobne naravi ona je obrazložena. Nego stiče se dojam da ste vi jako nezadovoljni ne stoga jer premijer nije obrazložio ostavku, nego stoga jer ga nije obrazložio razlozima koje vi hoćete da jesu. A to je neslaganje unutar stranke, to je ovo, to je ono itd. toga nema. Prema tome, nije mogao obrazložiti ostavku onako kako ste vi željeli. Ostavio je iza sebe stabilnu Vladu, ostavio je stabilnu većinu. Prema tome, ne radi se ni o čemu od onoga što ste vi kazali. Hvala lijepo.
Povreda Poslovnika gospođa Pusić.
209. gospodine predsjedniče, kolega Bagarić je govorio o tome kakav ja dojam ostavljam, to može biti njegova impresija ali svakako nije ispravak netočnog navoda, ne može biti ispravak netočnog navoda kakav ja ostavljam dojam. A što se stabilne Vlade tiče, premijer Sanader nije ostavio nikakvu Vladu, jer u ovom trenutku je Vlada u ostavci.
Morat ću upozoriti da je dužnost svakog koji se pozove na povredu Poslovnika, da najprije kaže na broj članka Poslovnika koji je povrijeđen. I drugo, gospodin Bagarić je utvrdio da ste vi to i to rekli, onda je rekao da to nije točno. I to je dovoljno za ispravak netočnog navoda. Na redu je gospodin zastupnik Ivan Čehok u ime kluba HSLS-a i HSU-a. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Ako je uopće moguće govoriti o demokratskom sazrijevanju ili o naprecima u demokratskoj svijesti, onda je svakako stvar političke pedagogije da se jedna politička zajednica nauči na to da nijedna vlast, Vlada nije vječna, da svako podliježe i osobnim, i zajedničkim, i privatnim, i javnim, i političkim i manje političkim razlozima zbog kojeg se Vlada i stvara i zbog koje propada. I da je na neki način doista stvar političke edukacije, političke pedagogije da se svi zajedno naučimo da u Parlamentu možda čak i netom nakon što je izabrana ili sasvim sigurno prije nego očekujemo jedna Vlada odlazi i raspušta se i da moramo birati drugu Vladu ili da moramo rekonstruirati vlade što smo već iskusili. Danas smo pred jednim sasvim novim događajem, pred rekao bih pred jednim također demokratskim izazovom da shvatimo da i premijeri nisu vječni i dapače da nemojte me krivo shvatiti, ali barem svi mi koji živimo svakodnevno ili 10-ak godina u izvršnoj vlasti, ipak je nešto drugo sjediti u saborskoj stolici, drugo je voditi grad, županiju, poglavito Vladu ili ministarstvo. U toj dnevnoj hektici, u dnevnoj užurbanosti, u vrevi, u stisci i u suradnji sa rađanim, i u operativi razrješavanja koje kakvih poteškoća vođenja organizacije, sigurno je da se čovjek potroši. Malo je potrebno da u takvim trenucima, a to su katkada i časovite pa i ako baš hoćete hirovite odluke. I mi kao ljudi imamo na njih pravo. Malo je potrebno da ipak čovjek shvati ono što je jednom rekao Erich Fromm da je nagon za samoodržanjem ipak snažniji od nagona za moći. I mnogi koji se pitaju zašto na vrhuncu svoje moći ili zašto čovjek koji ima svu političku moć koncentriranu jer treba priznati da je Ivo Sanader vladao pomalo kancelarskim stilom zašto otići. Pa upravo zato što ipak taj nagon za samoodržanjem, za osobnim integritetom tjelesnim, duhovnim, personalnim, ako hoćete i integritetom svoje vlastite svijesti, savjesti ipak jest snažniji od nagona ili instinkta za moći i za održanjem pa ako treba i Vlade kao sigurno institucije hrvatskoga i svakoga drugoga društva u koje je doista usredotočena sva moć politička. Mi ćemo naravno o tome špekulirati, međutim osobni razlozi budući da uvijek počivaju na savjesti su neizrecivi. Savjest je glas koji je teško prepričljiv, teško izreciv i sigurno je da osobne razloge ne treba posebno obrazlagati. Naravno da svi mi koliko god da se pozivamo na svoju osobnost i koliko god da se često kaže da mnoge političke odluke ovise upravo o osobnosti bila ona loša ili dobra ipak smo svjesni da nemamo pravo na osobne razloge i da će nam se često zamjeriti kad ih navodimo, da mi moramo suspregnuti svoje i osobne razloge i osobne stavove pa ako hoćete evo i takve hirovite odluke ili možda časovite odluke i da se zapravo trebamo više povesti za nekakvim zajedničkim ili općim razlozima javnim, političkim ili kako god to hoćete nazvati. I stoga jest čudno da ni nepunih dvije godine nakon izbora, nakon što je predvodio liste, nakon što je u pomalo po mojem mišljenju nategnuto medijski eksponiranoj personalnoj kampanji za premijere što nije samo radio kolega Sanader nego i ostali nositelji lista da ipak se čovjek odlučio da to napravi ni dvije godine nepune nakon izbora i gotovo u polovici mandata. Međutim, valjda reći da kolegica Pusić nije u pravu, to je napravio i Blaire i prepustio mandat Brownu. ... [[Upadica se ne čuje.]] Bez obzira je li najavljen ili nije najavljen, ipak je to napravljeno u tijeku mandata. Dakle, napravljeno je u zemlji kolijevci liberalne demokracije i nije nešto što je neuobičajeno. Rađeno je to i u drugim zemljama i vjerojatno će se to događati i još kao posljedica ove opće financijske gospodarske krize koja je zahvatila sve države u našem okružju i cijelu Europu pa i cijeli zapadni svijet. I mislim da mi trebamo prihvatiti ovu ostavku uz i moje negodovanje da je trebalo to napraviti u parlamentu i da je kolega Sanader koliko god da mu je to bilo teško ipak trebao doći pred nas jer smo ga mi izabrali i on je bio predsjednik Vlade sviju, i opozicije i pozicije. Dakle, nije ovisno o tome je li netko glasovao za njega ili nije, ipak je parlament najviše zakonodavno i predstavničko tijelo u kojemu se Vlada bira i ako Vlada padne onda mislim da bi bilo dobro o tome jednako tako govoriti u parlamentu. Opet kažem, mogu razumjeti njegove ljudske razloge, kako bi rekao Nitcze "Ljudsko je suviše ljudsko.", ali mislim da kad je riječ o tome da treba barem predočiti i barem ako ne već obrazložiti i reći saborskim zastupnicima onda takav osobni razlog treba i osobno podnijeti. Ono što ne bih volio da prije svega u ovome parlamentu ma koliko Ivo Sanader bio snažna i pomalo karizmatična osoba naročito pak da mi započnemo takvu raspravu i da je vodimo pa da je onda na neki način prenosimo i u svijesti naših građana da se ponovno stvara nekakav kult ličnosti i da se govori o tome da sada treba zazvati izbore zato što Vlada bez Sanadera više neće biti takva Vlada. Naravno da svaki odlazak svakoga ministra a naročito predsjednika Vlade stvara i nove odnose, dovodi do novih kadrovskih promjena i pomicanja, stvara naravno i nove organizacijske mehanizme jer svaki čovjek ima svoj vladanja odnosno stil rukovođenja ali mislim da je Hrvatska umorna od toga da smo mi nažalost iskusili loše strane kulta ličnosti i pokazalo se da nakon jakih osoba u politici ima dovoljno zamjena, ima dovoljno onih koji mogu nastaviti posao. Parlamentarna većina postoji u ovoj instituciji, ona je dovoljno snažna i dovoljno jedinstvena da može predložiti novu Vladu, da može predložiti rekonstrukciju Vlade. I ono što je još važnije po mojem mišljenju danas da može promijeniti i program djelovanja Vlade jer svi mi znamo da u trenutku kada se stvarao koalicijski sporazum, kada je donesen, kada je potpisan i kada se ovdje prihvaćalo program Vlade da ipak nismo mogli sagledati, nismo tada imali ni najave, sasvim sigurno nismo mogli sagledati posljedice ove pustošeće krize koja je zahvatila cijelu Europu i koja tek sad po mojem osobnom mišljenju će najsnažnije zahvatiti Hrvatsku. Prema tome, ovo je prilika da s odlaskom bivšega premijera gospodina Sanadera razmislimo ne samo o personalnim promjenama nego možda i o novim načelima rukovođenja i vladanja pa onda naravno toga i u novome programu slijedeće Vlade. Ako ta Vlada bude imala parlamentarnu većinu kao što je imala do sada onda možemo očekivati da će ona biti jednako stabilna bez obzira na to što možda ključne kohezivne figure neće biti u njoj. Na kraju krajeva, vlade i parlamenti ne postoje kako bi bili potpora jednom čovjeku nego svi mi kao osobe koje se bave politikom trebamo dati zajedničku potporu onome što smo zajednički u parlamentu i dogovorili. Na kraju sasvim osobno želio bih kolegi Sanaderu da se dobro odmori. Smatram da je Hrvatska rekao sam to umorna od toga da danas mi namećemo bilo kakav kult ličnosti, idemo izabrati novu Vladu. Pred nama je puno posla. Bilo kakav kukavičluk i odustajanje, gospođe i gospodo značilo bi da ostavka ili odustajanje jednog čovjeka je i naše zajedničko odustajanje. To nam se ne smije dogoditi.
Hvala. Gospodin zastupnik Damir Kajin u ime kluba IDS-a.
Umirite ih malo.
Očito anticipiraju budući govor.
Ajde da kažem i ja. Da, iznenadila me ostavka gospodina Sanadera. Da budem iskren ja sam očekivao jednu snažnu Sanaderovu kampanju. Nemojte sad skandirati, galamiti, a ne jedan kukavički manevar. Ali me isto tako iznenadio i govor predsjednika kluba HDZ-a, gotovo da me je šokirao. Da li ja žalim zbog Sanaderovog odlaska? Ne. Ja žalim što to nije učinjeno ranije. Žalim što je to učinjeno u jeku turističke sezone, no kao što kaže gospodin Čehok, i ostavka je za ljude. Hrvatska će ići dalje i bez gospodina Sanadera. Za njegovim godinama u Vladi ja mislim da ne treba previše žaliti, ne treba plakati. Ne treba ga isto tako ni sažalijevati. Ono što međutim treba poručiti, Hrvatska može malo lijevo, nažalost takvi smo, više desno, ali hrvatske institucije su stabilne, a ja mislim da u ovom trenutku to nije malo. Sad vidimo i tko ih je najviše destabilizirao. To što su hrvatske institucije stabilne, to je najvrjednije. Jamac te stabilnosti je predsjednik Republike, Hrvatske narodna banka, to može biti i odgovoran Hrvatski sabor, Ustavni sud, Vrhovni sud. Imamo oformljenu lokalnu samoupravu i sigurno je da se demokracija u ovoj zemlji neće suspendirati. Jednostavno ljudima treba poručiti koji su vani, koji gledaju ovo, da u ovoj zemlji nema panike, da nam je bankarski sustav stabilan, da tvornice rade, kako rade to znamo, škole su ajde na ferijama. Sezona je u jeku, treba odradit tu sezonu, poljoprivreda je u jeku. Ne bojte se, Hrvatska može bez Sanadera. Hrvatska jednostavno može bez onih koji napuštaju brod ili koji bježe. E sad, zašto je gospodin Sanader dao ostavku? On je svjestan prije svega u kakvoj je poziciji ova zemlja. Bruto proizvod -6,7%, to je najveći pad bruto proizvoda od '99. godine. '99. godina bila je godina NATO udara na SR Jugoslaviju, imali smo izgubljenu turističku sezonu, nelikvidnost 25 milijardi kuna, banke su propadale kao ne tekućoj vrpci, a pad bruto proizvoda je iznosio 1,5%. Ove godine je znači 4,5 puta veći nego '99. godine, a to onda znači da će najteži period Hrvatske biti u periodu nakon predsjedničkih izbora. Hrvatska ekonomija se sigurno ne može oporaviti, ma ni početi oporavljati prije kraja 2010. godine, to jednostavno je tako. Trgovina -16%, izvoz -14,2%, uvoz -20,9%, osobna potrošnja -9,9%. Nju treba dignuti. Investicije -12%. Rebalans mora biti sada. Ako ne, biti će sigurno u 9. mjesecu. Kunu treba čuvati, da parafraziram jednog velikog Hrvata, kao zjenicu oka svoga. Tko je Hrvatsku doveo u tu situaciju? Ja kažem između ostalog Vlada Ive Sanadera. Ja se slažem ovo što mi skandirate da je bruto društveni proizvod, da je kupovna moć pala u Njemačkoj 6,9%, Sloveniji 8,5%, Italiji 5,4 %, Japanu 9,1%. Ja znam da Hrvatska ne živi pod staklenim zvonom i na Hrvatsku se reflektira ova kriza na koju Vlada teško da danas može utjecati na neke momente. Dolasci turista manji, izvoz nam je manji. Jasno, ako je pad kupovne moći u Francuskoj, Engleskoj, mi ne možemo tamo recimo prodavati autodijelove iz cimosa iz Buzeta. Strane investicije male, doznake stranih radnika manje, gospodarska aktivnost u zemlji manja. Međutim, hrvatska Vlada je vodila jednu pogrešnu politiku i ta politika dovodi zemlju do sloma, a to ja bih rekao čak vide najbolje oni koji dolaze iz onih krajeva gdje se u ovoj zemlji nešto radi. Izvoz npr. Istarske županije dva puta veći nego Primorsko-goranske županije. Nijedna kuna ne dolazi dole po osnovi jamstava, imamo sanirane sustave, ipsilon se čak radi bez ijedne kune iz proračunskog novca itd., itd. I zato ja volim reći dosta sa postojećom politikom preraspodjela, da jedni rade, a da drugi troše, toga više ne smije biti i zato je Hrvatskoj potreba i hitan rebalans, odmah sada pozvati MMF, ako neće uslijediti u prvom, drugom mjesecu 2010. Potrebno je očuvati jaku kunu, autonomiju HNB-a i radikalno decentralizirati Hrvatsku jer ovaj oblik vladanja iz jednog centra odlaskom Sanadera se urušio. Međutim, što je najpotrebnije ovoj zemlji? po mom sudu, to su prijevremeni izbori. Slažem se, nakon turističke sezone. Predlažem datum 20.9. Novu politiku… … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] 20.9. ove godine, za dva i pol mjeseca. Novu politiku moraju izabrati građani. Neka biraju koga hoće gospodo, gospodine Hebrang, neka izaberu vas, neka izaberu gospođu Jadranku Kosor, ako hoće Ivu Sanadera, ali dajte gospodo pitajmo građane što oni misle. Jedino tako je moguće početi ispočetka. A ova zemlja mora napraviti rez i proračunski, dosta ovakve vrste preraspodjele. Svi su bitniji od onih koji rade, jednako tako treba ovu zemlju povući iz jedne apatije, te neke moralne depresije kako da se izrazim, ništa nećemo, a sve tražimo, ali to ne mogu sada ovi ljudi. I zemlji treba nova vlast, a ja bih rekao ne ovakvi prozirni manevri koji su danas na djelu. E samo tako je moguće vratiti vjeru u vlast, samo tako možemo imati građane uz neku vlast. Druga teza koja egzistira u javnosti je ona odlazim da bih se vratio, ali Ivo Sanader, ja ću i to reći, nije gospodo Stipe Mesić. Stipe Mesić se razišao sa vladajućom oligarhijom i na razvalinama jedne vlasti sebe je potvrdio i nakon toga se je vratio. A naš aktualni premijer, u ostavci, je pobjegao i istrošio se kao što je rekao gospodin Hebrang. Mislim da su ga spinovi ovaj puta krivo savjetovali da će svi plakati i da će u 10., 11. mjesecu ponovo građani moliti da se vrati. Ja mislim da ste ovaj puta precijenili narod. Ja se isto tako slažem, kao što je rekao Čehok, da je posao premijera u ovoj zemlji najteži posao. Ne može se uvijek nositi samo dobre vijesti, ne može se uvijek svom kako bih rekao elektoratu dijeliti lijepe poklone, Pelješki most, most preko Drave, autoceste. Pa za ove lokalne izbore obećano je najmanje jednu milijardu ne dolara nego eura u razne projekte. Što u ovom trenutku od tih projekata ostaje? Pa mi svi to znamo, ništa ne ostaje. Sve to treba revidirati. Ove vanproračunske fondove na koje ovaj Sabor de facto nema kontrole. Treba vratiti pod Sabor odnosno pod proračun da bi se vidjelo kome koliko sredstava ide. Novac treba početi usmjeravati u neke druge aktivnosti koje će brže vraćati novac, bolnice, stimulirati i vila Ive Sanadera i onda i kupnju sela. Stimulirati kamate gospodarstvu, a ne samo jednu granu pa makar to bila poljoprivreda jer s jednom i pol milijardom kuna možda bismo mogli ako sufinanciramo kamate spasiti industriju, šta ja znam autoindustriju, drvnu industriju, a na kraju ako oni rade onda ćemo spasiti i poljoprivredu. Ono što isto tako želim reći da ovaj uzmak na neki način morao bi biti kraj Sanaderove politike kojemu jasno i ja osobno želim svako dobro. Neka čovjek živi sto godina, ali ta politika mora od nas, a ne da se opet vrati kao što se navješćuje. Ova prilika je prilika i za opoziciju, glave skupa ništa više neću reći. Vrijeme može pokazati da je ova odluka o odlasku možda najbolja odluka koja je donesena s druge strane Markova trga u zadnjih šest godina. Ali onda nemojmo preslagivati Vladu, jer to neće ništa dobra donijeti. Onda idimo u izbore. Puno smo toga čuli u zadnje vrijeme, pročitali u medijima. Ja se isto slažem da se nije dogodio nikakav puč desnice u HDZ-u itd. Ja vjerujem s druge strane napisu gospođe Šarić da je ta odluka donesena u nedjelju. Doista to vjerujem. Ono u čemu se međutim divim ovaj puta akterima da ništa do četvrtka u jutro nije bilo procurilo u javnost. Tome se doista divim. Ja ne mogu reći, isto to ću reći da u zadnjih šest godina u ovoj zemlji nije ništa učinjeno. Hrvatska je u jednom trenutku postala miljenik Europe da bi u 2009. bila zaustavljena, ma ne samo zbog ovog slovenskog bezobrazluka već i onoga što mi radimo. Tog koketiranja šta ja znam, malo sam filao ustaštvo, malo sa korupcijom i da ne nabrajam dalje. I to je možda i veći razlog zašto smo zaustavljeni na tom putu od ovog slovenskog bezobrazluka. Ja isto tako ne mislim da neke stvari nisu dobro odrađene. Pa odrađene, otvorili smo se ne znam susjedima, prema manjinama, NATO-u, nešto prema Europskoj uniji, Haagu, poštovana je autonomija HNB-a, čvrsta kuna, stabilne banke. Ali gdje je problem. Bez obzira što je pad tog bruto proizvoda 6,7% a u Njemačkoj 6,9% mi smo gospodo u banani. Treba osigurati devize za uvoz, treba osigurati devize za otplatu vanjskog duga, treba skresati subvencije. Jednom riječju treba redefinirati ovu centralizaciju. To jednostavno mi u ovom trenutku sa kapacitetima koji nam stoje na raspolaganju ne možemo. I zato je ovaj pad kod nas neusporedivo tragičniji nego u nekim drugim zemljama. Za kraj što reći. Za novu politiku pretpostavljam da su potrebni novi ljudi. Za novu Hrvatsku isto tako su potrebni novi ljudi. Za bolju budućnost ne znam vjerojatno neki novi sadržaji. Onaj koji će voditi Hrvatsku za godinu dana ja bih se čak usudio reći može biti najnapadanija, najnepopularnija osoba u Hrvatskoj. Treba rezati, ali i između Hrvatske i popularnosti treba izabrati Hrvatsku. I ljudima treba jasno reći nemamo, nemamo i ne možemo jednostavno dati. Što se tiče gospođe Kosor o tome ću više sutra. Ja gospođu poštujem. Imamo korektan odnos, ali je ne razumijem zašto u ovom trenutku prihvaća ovu funkciju, ali joj se da budem ovako malo slobodan pod navodnicima divim na toj hrabrosti. Ali isto tako sutra ona će isto tako biti najprozivanija osoba u Hrvatskoj. I zato neka bude hrabra i neka predloži izbore. Da li je ovaj postupak legitiman ovo što će se zbivati danas, sutra? Je. Da li je uobičajen. Netko je spomenuo Blaira. Onaj Mađar je to isto sad učinio pred nekoliko mjeseci. Vjerojatno da, ali nikada vjerojatno nitko nije otišao a da nije gospodo rekao zašto odlazi. I to je bit i to je ono što je uznemirilo Hrvatsku. I to je ono zbog čega su naši ljudi gnjevni, razočarani, iznenađeni, ne znam ljuti. I zato treba govoriti o stabilnosti institucija iako ih je ugrozio onaj koji je za to bio možda uz predsjednika Mesića i najodgovorniji. Meni je drago da je gospodin Hebrang navijestio da svijet ne može očekivati zaokreti u hrvatskoj politici. Da li ćemo ubrzati pristupe ne znam. Sa problemima ćemo se morati u zemlji sami suočiti, braniti institucije, imati jasno povjerenje u građane kao što je netko rekao služiti građanima itd. Ja svima jasno želim svako dobro. Mi ćemo biti za ovu ostavku. Nećemo biti za Vladu jasno, iako bih ja isto tako iskreno volio da Vlada uspije. A zašto je možda Sanader morao podnijeti tu ostavku? Zašto nije uspio? Pa zato jer se okružio ljudima, a takvih mnogo sjedi i u ovome Domu koji mu nisu imali hrabrosti reći ne ide Hrvatska u dobrom smjeru, ne radite dobro. Često se obmanjuje narod. Pogledajte kamo se ide. Recimo narodu istinu. Ne može se uvijek nositi samo dobre vijesti. Ne ide to tako. Na kraju se jednostavno morate istrošiti. Ova ostavka govori ja bih rekao i o tim hrvatskim ulizicama, da ne kažem dupeliscima. Za Hrvatsku je najgora šutnja! Treba govoriti i treba reći istinu, a ako se okružimo pravim ljudima ja sam uvjeren da će ova zemlja uspjeti. Čitam danas na portalima da je predsjednik Vlade u ostavci dobro spavao. Meni je to izuzetno drago, ali ne znam da li su isto tako dobro spavali i oni radnici u Trećem maju, Kraljevici, Trogiru, Splitu i da ne nabrajam dalje.
Ne znam imate li vi možda dojam kao ja da je počela predsjednička kampanja malo rano? Na redu je klub HSS-a i gospodin potpredsjednik i zastupnik Josip. A ispravak! Oprostite. Onda ima Franjo Lucić prvi. Ja bih volio da ih nema, pa ih zanemarujem. Franjo Lucić.
Pa gospodine predsjedniče, mislim da je ovo doista izlaganje gospodina Kajina suvišno komentirati i najbolje bi bilo da se uopće ne javljamo na njegovo izlaganje, jer ovo što je on danas izrekao najbolje bi bilo da je to rekao na nekoj drugoj pozornici ali tamo gdje će zabavljati ljude. Ovako sramotan jedan govor u Parlamentu gdje govorite neistinu, gdje govorite o padu BDP-a u Hrvatskoj 6,4 ili 7% a istovremeno optužujete Vladu, predsjednika, a govorite poslije toga da je u svim drugim zemljama daleko veći pad. Pa vi sami sebe opovrgavate i ne znate ubiti što govorite. Ali ovo nije prvi slučaj da ovako istupate jer vi s ovim pokazujete svoju vrijednost, pokazujete svoje dostojanstvo kako bi na svakom mjestu i pri izlasku za ovu govornicu pljuvali. Ja još nisam čuo u ove 2 godine da ste nešto pozitivno govorili. Ovo je sramotan govori i istup vas kao zastupnika u ovome Hrvatskom saboru.
Hvala. Upozoravam one koji upadaju s jedne strane, da kad se bude s druge strane upadalo da to uzmu u obzir i da se sjete toga ponekad. Gospodin Andrija Hebrang, također ispravak. Izvolite.
Hvala lijepo. Ispravljam netočan navod kolege. Rekao je, citiram: "Ivo Sanader se istrošio, kako je rekao gospodin Hebrang." Nisam rekao da se istrošio. Obrazložio sam zašto smatram da je dao ostavku, samo to je za vas malo presloženi način izražavanja, pa ću sad reći jednostavnije. Nije se istrošio, nego protestira protiv onih koji su izazvali zastoj u pregovorima u Hrvatskoj. Hvala.
Gospodin Josip Friščić, potpredsjednik u ime HSS-a. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo, kolegice i kolege saborski zastupnici. Zasigurno trenutak za jednu zemlju, za Parlament kada predsjednik Vlade daje ostavku nije jednostavan, ali Sabor je to tijelo koje o tome mora raspraviti i trezveno. Tijelo koje mora i može naći rješenje u što sam ja uvjeren jer za to ima i povjerenje građana i odgovornost prema građanima, ali jednako tako pravo je svakoga od nas, pa i doktora Ive Sanadera da odabere trenutak i način kako će to obrazložiti. Svi mi koji ovdje sjedimo bavimo se politikom jer smo to odabrali, to je naš odabir. Svatko od vas, vjerujem, jer to i ja osjećam, osjeća i težinu i odgovornost i trošenje. Vrlo često odgovor na to doživljavamo kao razočaranje jer kao ne radimo, nema nas, pitanje je gdje smo, ne živimo li jako dobro, ne jedemo li jeftino i da ja dalje sad to ne nabrajam, a kada je riječ o predsjedniku Vlade onda se zasigurno prema njemu sve to skupa samo nekoliko puta snažnije i više odražava. Obrazloženje koje smo primili je obrazloženje o kojem mi možemo ovdje raspravljati, nagađati, ali ja se ne bih u to upuštao. Ja bih htio ovdje reći nešto jer završava se period Vlade na čelu s Ivom Sanaderom i zasigurno u ovom Domu treba progovoriti o tome što je o nama govorio, što su naši ciljevi i pod kojim uvjetima. Kada je riječ o našim ciljevima, o ciljevima ove zemlje u odnosu prema svijetu, Europi, onda ne jednom je ponavljao koliko treba raditi, zalagati se, ali mi smo u tome i uspjeli. To su priznanja kada je riječ o našem statusu u Ujedinjenim narodima, to su priznanja kada je riječ o našem ulasku u NATO i onaj treći cilj koji je zasigurno ne jednom sam s njim razgovarao, on pred sebe postavljao, to je bio cilj ulaska u Europsku uniju. Ulaska ne na način da nas netko primi zato što mi mislimo da mi tamo spadamo. Jer on je i kroz program i kroz govori i kroz obraćanja, ali i kroz napore koje je ulagao tražio reforme u Hrvatskoj. Na nekom polju je to išlo brže, negdje sporije. Sigurno je, apsolutno zadovoljstva nema jer da se nečim do kraja zadovoljimo onda nema novih izazova, onda nema novih potreba. Ali sigurno je i to da nema ni jednoga od ljudi koji su to pratili, a da ne postoji ni prostor, ni potreba da se njemu kao čovjeku, njemu kao predsjedniku Vlade ne izreče i riječ zahvalnosti za davanje, za služenje, za doprinos jer pojedini od tih doprinosa su zapravo nezaobilazni. Ja mogu govoriti kao dio koalicije, kao koalicijski partner i kada je riječ o koalicijskim odnosima između HDZ-a i HSS-a, on je imao te snage da dođe i kaže kao predsjednik najjače stranke u odnosu na stranku čiji sam ja predsjednik, naš cilj je bio da vi kopnite na terenu jer su neki mislili da ćemo mi zbog toga jačati. On je rekao kad sam ja predsjednik, od tog trenutka taj cilj ne postoji, a nakon toga mi smo postali partneri i to se ne na jednom mjestu pokazalo, obistinilo i potvrdilo. Ono na čemu se vjekovima na ovim prostorima gradilo nejedinstvo, na čemu se vjerovalo da neće uspjeti ni Domovinski rat, nego da će postati građanski rat, to je bio odnos sjevera i juga Hrvatske, to je bio izazov da li će Sanaderova Vlada nastaviti spajanje ovih prostora jer kao Račanova je započela gradnju autocesta i spajanja. On ni jednog trenutka to nije zanemario i nije rekao da to nije počela ona Vlada i nije zbog toga rekao da s time treba prekinuti, nego naprotiv. Ne jednom je ponavljao da je to uvjet ravnomjernog razvoja funkcioniranja i stvaranja stabilnosti u ovoj zemlji. Zbog toga ja sam i zadovoljan i zahvalan na takvim odnosima i na takvom vođenju Vlade, i na takvom ponašanju. Kada je riječ o odnosima sa susjedima, sigurno da je tu učinio mnogo i vjerujte mi da je bio spreman na kompromise na koje nije bio spreman što je ne samo govorio, nego i dokazao, onda blokada mnogih poglavlja ne bi bilo. Ali je rekao ni pedalj Hrvatske zemlje ne dam. Ali ne samo ovdje pred nama, nego i tamo gdje se razgovaralo o tome jer da je vodio dvostruku politiku, onda bi bili jednog dana samo stavljeni pred gotov čin da je negdje dogovoreno nešto drugo. I ako je to razlog ili jedan od razloga gdje je on osjetio da ona njegova peta brzina više ne pokazuje dovoljnu brzinu kretanja, pa je uvjetovalo i određeni zastoj, onda također mislim da i mi u ovom Saboru, ali i mi u HSS-u zasigurno to podržavamo jer to je obrana nacionalnih interesa na kojima je ostao dosljedan. Ako je netko uvijek, i danas ovdje govoreno o proračunu, o pravima i mogućnostima proračuna, ali ako je netko u prvi plan uvijek isticao da treba voditi računa o obnovi i kroz zakonske dokumente, i kroz proračunska sredstva, da treba voditi računa o braniteljima koji su sve to skupa i bez njih ne bi to bilo stvoreno, onda je on to činio. I to je također nešto na čemu mu treba odati poštovanje. Sigurno je i to da je, svatko od nas to ima, imao svoj i način i stil rada. Loše bi bilo da to nije imao, da je pokušao biti nečija replika. Ali sigurno je i to da je znao uspostaviti dijaloge, jer socijalno partnerstvo u Hrvatskoj, razgovori sa sindikatima, poslodavcima i Vladom i u vrlo složenim situacijama dali su rješenje, pobijedio je razum, za razliku od mnogih zemalja gdje su se u sličnim situacijama događale sasvim drugi procesi, gdje su ti procesi imali i drugačije posljedice. I na kraju, želim u ime kluba HSS-a, kao koalicijski partner, kao čovjek koji je s njim sjedio i stvarao program, ove koalicijske Vlade njemu zahvaliti na suradnji, na iskrenom poštivanju onoga što smo dogovorili i s jednom vjerom. Da je uzeo predah, ali na političkoj sceni Hrvatske njegove ideje, način razmišljanja imaju prostora i ja sam uvjeren i želim to da on tu svoju snagu ponovo stavi na raspolaganje i da kao što je rekao da vrata politike nije zatvorio. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba HDSSB-a, gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Evo nisam mislio komentirati govor mog kolege, uvaženog gospodina Friščića, ali nekako je bio da kažem tugaljiv kao da se radi o nekakvom letalnom ishodu ili tako je fatalistički govor, kao da više nekoga nema, a ima ga zapravo. Danas sam kao i svi vi ostali dobio ovaj papir u kojemu stoji jedna jedina rečenica. U kojoj premijer, a preko uvaženog poštovanog predsjednika Sabora, dakle premijer podnosi ostavku na dužnost predsjednika Vlade Republike Hrvatske. I ništa više. Zaista je točno od onih koji su komentirali da tu nema nikakvog obrazloženja. Ja ga ne vidim. Ono što predsjednik Vlade ili premijer komentira u medijima, u tisku, nije prezentirano pred ovim Visokim domom. Mi smo ovdje prije nepunih godinu i pol dana, Hrvatski sabor, ovaj Visoki dom je izglasao povjerenje predsjedniku Vlade. Isto tako smatram da ovaj čin podnošenja ostavke, bez obrazloženja, bez tumačenja je također čin kojemu je trebao nazočiti predsjednik Vlade. To bi bio i znak poštovanja ovog Visokog doma. Ovako mi se čini da je ovaj naš Hrvatski sabor zapravo omalovažava. Netko je rekao da ga se ne uvažava. Ja bih rekao da je omalovažen nenazočnošću gospodina premijera, koji je mogao biti ovdje da nam svima, ako treba i replicira, da nam dade nekakva tumačenja, odgovore, objašnjenja koja smo očekivali. Još sam više očekivao od predsjednika kluba HDZ-a, dakle od onih koji bi eventualno nešto znali u svezi razloga, obrazloženja ili tumačenja ove ostavke. Ali evo kažu ili umor ili zamor kako reče netko materijala, ili šta ja znam. To je obrazloženje poput ovoga kada bi ili onoga kada bi djetetu oduzeli neku igračku pa tako se nekome malo oduzela Europa na neko vrijeme, pa dijete više neće da se igra. E kaže ja više se ne igram s tobom. Tako i ovo da kažem nekakva odgoda ili problemi, brklje kako reče netko, postadoše kao argument da se dadne ostavka i da se više ne igramo. Međutim gospodin Kajin a još je ponetko govorio o tome u kakvom je stanju zapravo Hrvatska država. Za ovih 6 godina premijerske uloge zaduženje Hrvatske države je poraslo za 22 milijarde eura. Građani dobro znaju ne trebam ja tumačiti i navoditi one podatke koje je gospodin Kajin već i naveo i ostali i zapravo se radi o nesposobnosti i kukavičluku da se uhvati u koštac sa takvim problemima ili da se mijenja ekipa koja slabo radi ili koja se ne može nositi s tim za neku drugu ekipu. Nadalje, dakle kažu ambicije i nedosegnuti ciljevi kod nekih ljudi u medicini kada objašnjava medicinskim fenomenom stvaraju ulkusnu bolest, čir na želucu itd., a evo ovdje je proizvela ostavku premijera hrvatske Vlade. Osjećaj beznadežne situacije, preteško breme i takvi izrazi koji su se koristili za predsjednika Vlade i nekakva obrazloženja zaista nemaju smisla. Hrvatski građani su prije godinu i pol i nešto više dali svoje glasove HDZ-u pod vodstvom Ive Sanadera za četverogodišnji mandat i on nema pravo to povjerenje iznevjeriti prije svega zbog glasača HDZ-a. Nuđenje zamjene ili zamjenskog premijera je zaista jedno kukavičko jaje, jer dobro znamo da osoba koja je eto čuje se predložena, a još uvijek nisu bile konzultacije, je zapravo poslušnica koja je izvršavala sve naredbe i sve naloge koje je premijer do sada davao, pa je izvršen i nalog da prihvati tu funkciju, bez obzira na sve ono što se može svaliti na njena leđa i bez obzira na to što će se događati po Hrvatsku, ne za njena leđa, nego po Hrvatsku u ovim trenucima zaista teškim trenucima gospodarskim i teškim trenucima pregovora sa Europskom unijom u svezi pristupanja Europskoj uniji. Nikada i nigdje kako netko reče, a nigdje ni u povijesti Hrvatskoga sabora nije se dogodila ovakva stvar, ovakav predmet da je netko dao ostavku u jednoj jedinoj rečenici bez ikakvog obrazloženja ili pak da nije došao pred zastupnike Hrvatskoga sabora koji su se okupili da kažem u ovolikom broju evo danas, da kaže. Pa možda bismo mu mogli pomoći. Pa mi smo dobronamjerni. Valjda smo ovdje izabrani od građana koji su smatrali da mi možemo nešto napraviti u ovoj Hrvatskoj državi svi zajedno. Pa valjda mi nismo neprijatelji Hrvatske države. ... [[Upadica se ne razumije.]] Tebi ne. Ti si pomogao sam sebi dovoljno. Prema tome, ako se netko kaže u jednom epu, džilidnu i ne pogodi cilja. Dakle ako nismo 2009. završili pregovore sa Eurpskom unijom i ispunili uvjete pristupanja, onda to ne znači da treba tako podvući rep i otići, podviti pardon. Zbog toga nisam pametan, a niste ni vi gospodo iz HDZ-a da li prihvatiti ovu ostavku ili ne? Jeste li vi pametni? Niste. Dobro. Dakle, oni su sretni, odnosno srećni. Ali dobro. Dakle, zaista u ovakvoj situaciji teško je biti odlučan i reći da li prihvatiti ili ne. S obzirom na ono što imamo saznanja i što je vidljivo iz djelovanja gospodina premijera HDSSB govorim o utjecaju na određene političke progone, instrumentiranje vlasti u tu svrhu itd. nesposobnost vođenja Republike Hrvatske, zaista je HDSSB za ostavku premijera i rado ćemo je usvojiti. Ali prijedlog da se tako ova kriza da kažem ne vlasti, riješi tako da se nametne murta ili kada sjaši kurta, nismo za to. Mi smo da se provedu izvanredni parlamentarni izbori. I da građani odluče tko će voditi ovu državu s obzirom na ostavku premijera Sanadera. I to bi bilo ono neću reći laički ili politički kako hod hoćete, građanski pošteno za građane Republike Hrvatske. To je moje mišljenje, naše mišljenje. A vi možete misliti kako god hoćete. Prema tome, klub HDSSB-a će biti za ostavku, ali jasno da neće biti za ovakvu jedan manevar kojim se zapravo ništa ne popravlja, ništa ne događa, negoli eto vlast laganini prenosi na poslušnika ili čovjeka u sjeni koji će i dalje vladati Hrvatskom u ulozi premijera u sjeni, dakle u liku gospođe Jadranke Kosor o kojoj pišu mediji jel. Mi smo za nove izvanredne dakle parlamentarne izbore. Hvala vam lijepo.
Situacija je olakšana i za moguće sufliranje. Naime, Sanader je dostupan on je u Hrvatskoj. U ime kluba SDP-a gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, kolegice i kolege. Jedno od hendikepa govoriti ovom prigodom u ovom Domu što je prije tebe sve rečeno, što znači da je manje više svima sve jasno. Nema tu velikih nejasnoća. Prvo, ovo je ostavka bez presedana. Hrvatska je demokracija sa svim svojim nedostacima demokracija. Demokracije imaju iste institucije manje više ista pravila, ista procedura. Nigdje ali nigdje u zadnjih 50 godina nije se dogodilo da prva osoba izvršne vlasti koja svoj mandat crpi iz parlamenta ode neću reći uz ovakvo obrazloženje nego bez ikakvog obrazloženja. I neću o tome više govoriti i neću pozivati Ivu Sanadera da dođe u parlament. Nije došao, njegovo građansko pravo je da se kreće slobodno. Time je sve rekao. Nije došao. Ne mora doći. Otišao je, neću reći ni da je pobjegao. Imao sam svoje mišljenje o tome šta bi bilo da se kandidirao za predsjednika države. To nije učinio, to sam bio spreman nazvati pokušajem bijega, bijegom u pokušaju. On je otišao iz politike, to je rekao. Njegovo građansko pravo. Dakle, u demokraciji kakva mi želimo biti, kakvoj težimo i kakva se u Europi i Americi razvija zadnjih 50 godina uobičajeno je da kad netko ode da kaže zašto. Osobni razlog nije osobni razlog jer ovo nije osobna privatna stvar, ovo je javna stvar, javna služba, javna odgovornost, javni interes. Kada je odlazio Tony Blair onda je ta stvar bila najavljena, obrazložena. Bilo je jasno zašto odlazi. Kada je odlazio John Major 92. godine odlazio je, 90. godine kada je odlazila Margaret Thatcher i dolazio John Major bilo je jasno zašto odlazi, bili su jasno navedeni razlozi. Ima više primjera u Europi kada su odlazili i dolazili drugi premijeri usred mandata. Ovdje nismo čuli nikakvo obrazloženje. Razlika je slijedeća. Tamo su postojale robusne i velike parlamentarne većine. Ovdje te većine nema. Na ovdje zadnje izbore HDZ je išao na čelu sa svojim predsjednikom, dobio je povjerenje birača. Pobijedio je relativno malom većinom sa malom prednošću u broju glasova, okupio na temelju zakona i procedure. ... [[Upadica se ne čuje.]] Vidite kako svrbi, ali to je istina. A ja ću opet reći sve u manje od 15 minuta. Možete se smijati. Okupili partnere, dobili 50 tisuća glasova više. Ivo Sanader je vodio tu Vladu. Ovdje se radi o temeljnom pitanju političkog legitimiteta. Dakle, tehnički je moguće izglasati novu Vladu, skupiti dovoljan broj glasova ali je pitanje je li to i politički mandat, da li građani daju taj mandat osobi koja će se predložiti za premijera u krizi u kojoj se nalazimo. Dakle, još jednom bez duženja. Građansko je pravo svakoga pa i premijera da jednu javnu stvar, stvar velike odgovornosti, ogromnog tereta preko noći prikaže kao osobnu stvar, da ode i da o tome ne kaže niti jedne jedine riječi. Njegova stvar. Međutim, ova slijedeća dionica je strahovito važna. Osoba o kojoj se govori i koja će se predložiti za premijera nema tu razinu političke autonomije, oprostite ako sam osoban, nema tu razinu političkog autoriteta. Političko to je loša odluka. Tehnički ona je potpuno dopuštena, moguće je, zakonita je. Nas čekaju strahovito teške odluke. Govorili smo zadnjih dana i tjedana o hrvatskim konsenzusima. Svaka nacija kao politička zajednica ljudi koji žive u njoj počiva kad su bitna pitanja po srijedi na konsenzusu, konsenzusu za neovisnost 90. i 91. godine, konsenzusu o europskim i euro-atlanskim integracijama, konsenzusu za Europsku uniju. Nažalost, taj put nije završen. Nismo došli do cilja i nismo ostvarili taj cilj ali taj konsenzus je bio neupitan. Malo tko u Hrvatskoj kada bi se našao sam sa sobom, malo tko bi bio protiv toga. Treći konsenzus je razvojni. Dakle, ova prva dva konsenzusa su ispoštivale i oko njih se našle sve europske i istočno europske nacije i srednje europske nacije koje su izašle iz jednog jednoumlja komunizma, socijalizma, nazovimo ga kako god hoćemo. I svi su u tome bili uspješni, stvorili su države i manje više su svi ušli u Europsku uniju. Ovaj treći konsenzus, konsenzus razvoja, konsenzus snage, identiteta, otpornosti to su uspjeli rijetki. Nažalost, ova Vlada koja će biti predložena i prema kojoj ćemo zauzeti politički stav o tome ćemo govoriti kada za to dođe vrijeme taj kapacitet nema. Osoba koja se predlaže za predsjednicu te Vlade taj autoritet nema. Tehnički ispravno, politički potpuno pogrešno ali to je vaše pravo. Donoseći takvu odluku preuzimate i odgovornost za ono u što Hrvatska ide. U ovom trenutku jedino razumno rješenje pa kako bude jesu ne izvanredni nego prijevremeni parlamentarni izbori. Prijevremeni zato jer bi se sazvali unutar manje od četiri godine. Postoje zemlje kao neke u Skandinaviji gdje je takva mogućnost Ustavom zapriječena, pa onda postoji jedna civilizacijska kultura manjinskih vlada gdje vlade izvršne vlasti koje nemaju podršku preko 50% zastupnika uspješno sjajno upravljaju četiri godine. Nismo još tamo a nisu bogami, nije niti većina europskih država. U ovom trenutku prijevremeni izbori ne znače preslagivanje karata jer ovo je jedno po meni, po nama pogrešno preslagivanje karata, baš preslagivanje karata. Prijevremeni izbori jesu glas javnosti, izraz političke volje hrvatskih građana, ove nacije o tome kako dalje u ovom teškom trenutku. On je težak svima, jedino Poljska u Europskoj ostvaruje nekakav gospodarski rast jer je velika i sama sebi može služiti kao tržište a još uvijek je gospodarstvo u razvoju. Svi drugi padaju. Mala smo zemlja, zemlja koja ima malo gospodarstvo koje je fatalno, sudbinski okrenuto prema međunarodnoj razmjeni roba i usluga koje bez nje ne funkcionira a najbolji primjer za to je turizam i bez toga živjeti ne možemo. Čekaju nas i znoj i suze ali i osmjesi i moramo se okupiti oko zajedničkog konsenzusa. Uz poštovanje svima vrijeme je za prijevremene izbore. Ostavku premijera ćemo naravno prihvatiti a novu premijerku nećemo. Poštovanje.
Hvala. U ime kluba SDSS-a gospodin zastupnik Milorad Pupovac.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Ovdje raspravljamo o ostavci predsjednika Vlade doktora Ive Sanadera i samo jedino o tome. I ja ne vidim prostora, kad je to posrijedi, da ovoga trenutka raspravljamo o puno više toga, uz svo dužno poštovanje prema onima koji su ovdje raspravljali kao da je riječ o odlasku doktora Ive Sanadera. Ja mislim da o tome nije riječ i da o tome ne možemo raspravljati. Ja spadam među one koji misle da je premijer trebao biti danas ovdje jer iznad ovoga doma postoji samo jedna volja, a to je volja naroda koji zastupamo i druge volje nema, ne može biti i ne smije biti. Da smo kojim slučajem nešto više od toga, neka realistička demokracija, parlamentarna, možda bi postojala i volja božja, ali mi to nismo, prema tome postoji samo volja naroda. Ali premijer je tako odlučio i on je odlučio da mi raspravljamo o njegovoj ostavci. Ja o tome neću raspravljati u ime kluba SDSS-a, mi smo to prihvatili kao koalicijski partneri i mi ne vidimo tu prostora za raspravu, kao što vidim da ni ostali kolege ne vide prostora za raspravu. To je tako. Međutim, za sve nas a prije svega za nas koji smo u vladajućoj koaliciji, je pitanje što nakon ovoga. Koliko god nepoznanica bilo u vezi sa odlukom predsjednika Vlade i predsjednika HDZ-a, doktora Ive Sanadera, za nas je u ovom trenutku ključno pitanje da ipak zadržimo stabilnost političku i izvršnu u … [[Govornik se ne razumije.]] jer koliko god bilo pitanja koja su otvorena u tom pogledu, ovoga trenutka dok ne saznamo više, dok ne čujemo više ili dok ne prepoznamo više. I zato će klub SDSS-a, bez obzira na sve razlike koje postoje u koaliciji, bez obzira na sporove koje smo imali, ne samo podržati ovu ostavku, nego će i podržati daljnje funkcioniranje ove Vlade. Međutim, kolegice i kolege, tome treba prethoditi konzultacija s predsjednikom Republike. Tome trebaju prethoditi konzultacije s predsjednikom Republike, tome trebaju prethoditi naše međusobne konzultacije. I onda nakon toga možemo raspravljati o tome u Saboru. Danas možemo steći samo dva uvjeta. Jedan je da prihvatimo premijerovu ostavku i drugi je da prihvatimo izmjene prijedloga Zakona o Vladi, a iza toga treba proći onu proceduru koja je nužna i koja je neophodna. Potrebno je da se sa predsjednikom Republike obave konzultacije koliko god one mogle izgledati formalne, ali moraju se obaviti. I s druge strane mi moramo obaviti međusobne konzultacija. Treća stvar koju želim kazati, nas naravno čekaju velika iskušenja i ta iskušenja pred vladajućom koalicijom ni po čemu neće biti jednostavna. I u tom smislu mi trebamo slušati ne samo ono što govore kolege iz opozicije, nego trebamo slušati i ono što je naš osjećaj i naša savjest. Ova zemlja, s obzirom na teškoće koje ima, s obzirom na probleme koje je ušla i one koje će tek ući, traži tu vrstu savjesti i traži tu vrstu odluke. Ja mislim da ćemo se mi vrlo brzo naći pred ispitom te savjesti i pred izazovom te vrste odluke. Mislim prije svega na svoje kolege, ne partnere svoje koalicije, na partnere iz HDZ-a. Druge, uz svo uvažavanje, danas neću spominjati. Što se tiče te odluke, ona će u dobroj mjeri ovisiti o tome gdje ćemo sutra vidjeti doktora Ivu Sanadera. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo, budući da su klubovi svi koji su se prijavili, sudjelovali u raspravi, imamo još dva zastupnika. To je prvi gospodin Dragutin Lesar. Izvolite. … [[Upadica se ne čuje.]] Može, jer nije prošlo sat vremena. Gospodin Šemso Tanković u ime Kluba zastupnika nacionalnih manjina.
Poštovani predsjedniče, hvala što ste mi dozvolili da govorim u ime kluba. Žao mi je što nisam na vrijeme dao prijavu, ali takav je dogovor bio da danas o ostavci doktora Ive Sanadera svi klubovi iskažu svoj stav. Pa najprije bih kazao da smo svi mi iz Kluba nacionalnih manjina imali prigodu razgovarati sa aktualnim premijerom ili premijerom u ostavci i bili smo nimalo iznenađeni kada smo čuli odluku i na neki način i razloge koji su naveli da da ovu ostavku. Slušajući predsjednike klubova pomalo sam iznenađen da nitko, doista nitko, nije našao na neki način za ovaj čin kazati jednu ključnu riječ, a to je odgovornost. Odgovornost doktora Ive Sanadera da jasno i glasno kaže da je zainteresiran što će se sutra dogoditi unutar hrvatske političke scene. On je i u razgovoru sa nama jasno naznačio što ga je nagnalo da barem za trenutak izađe iz politike, ali vodeći brigu o budućnosti rekao je i tko će ga zamijeniti na mjestu premijera i tko će na neki način voditi ga, voditi stranku čiji je do jučer bio predsjednik. I iz samo ove rečenice može se shvatiti jedna velika doza odgovornosti što slijedi u Hrvatskoj. S druge strane kad kažem odgovornost onda bih mogao i ja navesti određene slučajeve u ovoj šestogodišnjoj suradnji gdje je bilo određenih nejasnoća u odnosima nas kao partnera. Ali naglašavam moje šestogodišnje iskustvo kao iskustvo većine mojih kolega je izuzetno pozitivno. I stoga to želim ovdje i javno obznaniti. Nadalje, kao čovjek koji je rođen u Bosni i Hercegovini, kao pripadnik Bošnjačkog naroda sjećam se dobro što smo u ovih šest godina premijer i ja razgovarali, da odnosi između te dvije zemlje razvijaju se u najboljem pozitivnom pravcu. I ne samo to, pogledajte odnose Hrvatske sa Srbijom, Crnom Gorom, Kosovom, Makedonijom pa i Slovenijom. Ti odnosi razvijali su se sa susjedima izuzetno dobro. Premijer je rekao i određene prioritete i većinu tih prioriteta je sasvim sigurno uspio realizirati. Teško ga je pogodila najvjerojatnije ponašanje odgovornih iz Europske unije koji su dozvolili da jedna susjedna država se poigra sa odlučnošću Hrvatske da uđe u Europsku uniju. I sigurno da to nije bilo lako prihvatiti, jer jednostavno to je bio čin koji ga je doveo u poziciju u kojoj se sad nalazio. I za mene, meni je dužnost da kažem, doktoru Ivi Sanaderu veliko hvala. I hvala mu jer kada smo imali jučer sastanak, prekjučer sastanak u Vladi on mi je jasno rekao Šemso one stvari koje smo se dogovorili prilikom potpisivanja sporazuma znaj da zahtjev da Bošnjaci uđu u Ustav sasvim sigurno će proći i ja mu vjerujem. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin Dragutin Lesar, izvolite.
Hvala lijepa poštovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Ja bih svoju raspravu započeo ono što je jutros bilo prisutno vjerojatno na svakom radnom mjestu, u svakom uredu, na tržnicama, kafićima, u tramvajima. Većina građana ove države raspravljala je o ostavci predsjednika Vlade. Svugdje i svi osim nas u Hrvatskom saboru koji smo radni dan započeli raspravom o brašnu, civilnoj zaštiti i razvoju otoka. Ja želim vjerovati da ćete se sa mnom složiti da je doista većina građana očekivala da danas Hrvatski sabor radni dan započinje s tom ostavkom. Zašto to nismo mogli učiniti? Zato što je gospodin Ivo Sanader jučer ostavku na mjesto predsjednika Vlade predao novinarima, a ne Hrvatskom saboru. Jučer novinarima. Ona je u Sabor došla tek danas nama popodne. Gospodin Ivo Sanader jučer je izašao pred novinare, danas pred Sabor ne. I doista nigdje u zakonu i Poslovniku ovoga Sabora ne piše da premijer u ostavci mora biti prisutan kada Sabor o njoj raspravlja. Ali zabrinjava me činjenica da od nikoga iz vladajućih redova, pa ni od vas gospodine predsjedniče Sabora sada nisam čuo izražavanja nezadovoljstva jer se time ruši dignitet i ugled Hrvatskog sabora za razliku od nekih drugih primjera. Ako Hrvatski sabor, hrvatski parlament nije mjesto prve takve rasprave, nego su to novinari na press konferenciji onda to može biti i odgovor na pitanje kakav je odnos gospodina Sanadera bio prema Parlamentu. Svi nagađaju ili pokušavaju pogoditi prave razloge ostavke. Gospodin kolega Hebrang je danas spomenuo umorio se, potrošio se, ne istrošio kolega Kajin nego rekao je potrošio se. Ali tko je to od vas od gospodina Sanadera jučer čuo te riječi? Gospodin Hebrang je kasnije rekao da je to svojevrsni protest pred rampom na koju je naišao, koju je spustio netko iz Europe pred Hrvatsku, a iz jednog odgovora na novinarsko pitanje dalo se naslutiti da gospodin Sanader doista jeste nezadovoljan što je Europska unija dozvolila Sloveniji da Hrvatsku blokira europske integracije. E da je to gospodin Sanader to jučer rekao i u ostavci tako napisao ja bih mu javno čestitao na iskrenosti, doista na iskrenosti i hrabrosti, priznanja da se s tim problemom ne može nositi, a da je on opasan za daljnji put Hrvatske u Europsku uniju. Međutim, niti je to rekao jučer, niti je danas napisao nama. I još nešto. Gospodin Sanader je na svom odlaskom ni jednom riječju obraćanju novinarima, ne Hrvatskom saboru, nije dao mogućnost, nije dozvolio da je i griješio, da je ponekad možda imao krivu prosudbu, da je možda donio koju pogrešnu odluku, potez, propust ili da nešto što je trebalo učiniti nije učinio. Dakle, čak i na odlasku negira mogućnost i same pomisli da je nešto se moglo desiti da je bilo pogrešno. Sam sebe na odlasku je proglasio bezgriješnim, a govor kolege Friščića danas je bio otprilike kao da mu govori nad otvorenim grobom. Čovjek je … [[Govornik se ne razumije.]] što mu je dao ostavku i ništa više. Ne znam zašto takvi pristupi. Mene osobno više uopće nije briga zašto je gospodin Sanader dao ostavku jer on to ne želi reći, niti je želio napisati. I ne želim špekulirati o pravim razlozima. I doista me to više nije briga, ali sam zabrinut i ne bih o tome govorio da kolega Hebrang nije spomenuo rampu i protest gospodina Sanadera i da nema jedne rečenice jučer s press konferencije, Europska unija dozvolila je Sloveniji da ucjeni Republiku Hrvatsku. Je li to poruka o budućnosti Hrvatske? Je li to najava popuštanja pred tom ucjenom? Je li to najava popuštanja u graničnom sporu? Je li to najava povlačenja određenih dokumenata iz Bruxellesa? To su rečenice koje ne govore o vremenu prošlom, nego vremenu tek koje dolazi. I sad normalno da se pitam ako tu rampu koja je spuštena pred gospodina Sanadera on nije mogao dići, tko će onda to napraviti? Točno kolegice, ja to sigurno neću, a nećete niti vi, u to sam siguran. Zaustavio je vlak na otvorenoj pruzi, ugasio lokomotivu i poručio putnicima što? Rampa je zatvorena. I time svoj ovaj dio mandata završio. U inventuri što je ostavio, a što će nova Vlada preuzeti raspraviti ćemo sutra, to nije danas tema. I želim vjerovati da ćete sa mnom složiti da je on danas ovdje i da je te razloge koji su indirektno nam danas ovdje bili spominjani i govoreni, izrekao pred nama i hrvatskom javnošću da bi sasvim drugačije ocjena njegovog ponašanja u tim trenucima bila, ali da bi i u povijest činjenice prvog premijera zbog ostavke ušla na sasvim drugačijim konotacijama nego što će to biti ovdje. Za razliku od tih koji su rekli da će glasati za ostavku, ja za ostavku neću glasati. Ne zbog neotkrivenih razloga, nego zbog toga što je ovdje u ovoj dvorani bio kad je tražio povjerenje Sabora, a sada kad se tog povjerenja odriče, nije bio čak ni toliko jak da dođe, da nam se zahvali i veli ja više ne mogu. Ja više nemam snage, ja više nemam ideja, tražite drugačija rješenja. To je odlika doista velikog onda političara koji je to u stanju u Parlamentu reć. Bez tih riječi ni ostavka i glasanje za nju doista nema smisla. Hvala.
Gospodine Lesar, vi stalno tu govorite da je predsjednik Sanader jučer izašao pred novinare. Predsjednik Sanader jest izašao pred novinare, ali ne samo pred novinare, nego pred hrvatsku javnost budući da novinari obavještavaju hrvatsku javnost i da je TV prijenos bio izravan i da je upoznata hrvatska javnost. Pa je onda poslije potpisao ostavku i poslao Hrvatskom saboru. Ne vidim tu nikakve dramatike i neuobičajenosti. Toliko radi objašnjenja. Ma vi to dramatizirate na pogrešnim premisama. Hvala lijepa. To je moje mišljenje. Evo, oprostite, ima još jedan zastupnik, gospodin Danijel Srb. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče Sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Mi smo se našli u ovom trenutku kako bi razgovarali o ostavci hrvatskog premijera, iznenađeni jučer time što je to na takav način najavljeno jer nije bilo nikakvih naznaka da će se to dogoditi i ova posljednja 2 dana svi zasigurno nagađaju, razgovaraju u cijeloj Hrvatskoj koji su pravi razlozi koji su naveli premijera na takvu odluku. I dok se s jedne strane navode kao razlozi teška ekonomska situacija u zemlji, s druge strane mogući osobni razlozi, s treće strane postoji mogućnost koja sve više dobiva nekako na značaju da su razlozi u određenom razočarenju o kojem je govorio predsjednik kluba HDZ-a, gospodin Hebrang. No međutim, ako je to tako, ako je doista razlog činjenica da se Hrvatsku zaustavlja u procesima ulaska u Europsku uniju, onda se mi moramo svi skupa probuditi iz jedne iluzije u kojoj živimo već desetak godina, a to je iluzija da mi možemo samo svojim djelovanjem osigurati Hrvatskoj ulazak u Europsku uniju. Mi trebamo doista učiniti sve kako bi ovu državu učinili što je moguće bolje uređenu. Mi smo daleko, daleko od savršenstva i treba puno toga mijenjati. I trebamo prihvatiti sve europske standarde, ponašanja, normative. Ne zbog toga što to bilo tko u Europskoj uniji traži, nego zbog toga da bi ova zemlja bila bolja, da bi ljudi u njoj bolje živjeli. Ali moramo biti svjesni toga da očito postoje i neki kojima baš nije stalo do toga da Hrvatska uđe u Europsku uniju. Nije pitanje možda u ovom trenutku niti samo Slovenije i graničnog prijepora sa Slovenijom. Možda tu ima i šire od toga i to su stvari na koje mi ne možemo utjecati. A i vrijeme, upravo ovaj trenutak da se Hrvatska probudi i ocjeni kako ići dalje. Približavanje, da. Usklađivanje, da. Prihvaćanje normativa, da. Ali prevelika očekivanja, ne. Mi se moramo suočiti i s teškom gospodarskom situacijom i s činjenicom da smo godinama živjeli na tuđoj akumulaciji, da nismo svi skupa imali hrabrosti reći i progovoriti o stvarno tome koliko je teška naša ekonomska situacija, da nismo imali hrabrosti niti reći o tome kakve sve zapreke mogu stajati na putu u Europsku uniju, ali ovo je trenutak da se možda svi skupa otrijeznimo i da Hrvatska definira novu strategiju, novi put i novi plan za sljedećih nekoliko godina. Kako i na koji način živjeti u takvim uvjetima? Kako Hrvatsku razvijati? Što u Hrvatskoj mijenjati kako bi nam bilo bolje? Ja moram reći da ću samu ostavku podržati, poduprijeti. Na vladajućima je da pokušaju iznijet prijedlog nove Vlade. Vidim da u tom smislu nema nikakvih prijepora, da dogovori postoje u vladajućoj koaliciji. Vjerojatno će Vlada sutra biti izglasana. To ćemo imati prilike sutra vidjeti. Hvala lijepa na pozornosti.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu o ostavci gospodina Ive Sanadera. Odlučivat ćemo kad se steknu uvjeti. Dajem na glasovanje odluku na temelju članka 115. stavka 9. Ustava Republike Hrvatske i članka 8. Zakona o Vladi Republike Hrvatske Hrvatski sabor na svojoj 11. sjednici održanoj 2. srpnja 2009. donio je sljedeću odluku. Prvo. Utvrđuje se da je predsjednik Vlade Republike Hrvatske dr. Ivo Sanader podnio ostavku na dužnost predsjednika Vlade Republike Hrvatske. Drugo. Prihvaća se ostavka dr. Ive Sanadera na dužnost predsjednika Vlade Republike Hrvatske. Treće. Ova odluka stupa na snagu trenutkom iskazivanja povjerenja Hrvatskoga sabora novom predsjedniku i predsjednici Vlade Republike Hrvatske. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ova odluka je donesena većinom glasova, 118 glasova za, 2 suzdržana glasa i 1 glas protiv. Hvala vam lijepa. Mislim da ćemo se svi složiti da je danas bilo prilično ovako burno i da nastavljamo sjednicu sutra u 9,30 sati s točkom dnevnog reda Godišnji financijski izvještaji Hrvatske banke za obnovu i razvoj za 2008. godinu pa vidjet ćemo dalje. Dakle, s tom točkom dnevnog reda počinjemo sutra. Hvala.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Vlada Republike Hrvatske pod predsjedanjem dr. Ive Sanadera je već od samog početka odlučila osnovati posebno tijelo koje će se baviti razvojem državne uprave, razvojem lokalne samouprave i političkim izbornim sustavom. Kao tijelo koje bi se tom problematikom bavilo, osnovano je Središnji državni ured za upravu, međutim u tijeku provedbe reformi, osobito reformi koje se tiču prilagodbe Hrvatske državne uprave europskim standardima i pripremama za članstvo u Europskoj uniji Središnji državi ured za upravu preuzimao je svakodnevno nove i nove poslove u pogledu službeničkog zakonodavstva, u pogledu etike, u pogledu ostvarivanja ljudskih prava, prava nacionalnih manjina, u pogledu transparentnosti rada i u pogledu edukacije državnih i lokalnih službenika. Posao koji je preuzeo središnji državni ured zahtijevao je i zapošljavanje odgovarajućih stručnih kadrova, stoga je to postao preveliko organizaciono tijelo kojim bi mogao upravljati jedan državni tajnik i jedan zamjenik. A kako bi u budućnosti mogao provoditi horizontalne mjere nadzora nad drugim tijelima državne uprave, nad ministarstvima, kako bi mogao ravnopravnije surađivati sa odgovarajućim ministarstvima zemalja članica Europske unije i aktivnije sudjelovati u upravljanju fondovima Europske unije koji su namijenjeni razvoju državne uprave, a isto tako i kao rezultat preko poruke funkcionalne revizije koja je objektivno sagledala potrebe razvoja državne uprave i koja je predložila osnivanje Ministarstva uprave, ovim zakonom predlaže se da Središnji državni ured za upravu prestane postojati i da se osnuje Ministarstvo uprave sa jednakim djelokrugom uz dosadašnji djelokrug sa proširenim djelokrugom u pogledu jačeg nadzora nad drugim tijelima državne uprave i upravljanje fondovima koji su osigurani za razvoj državne službe. Svi službenici i namještenici Središnjeg državnog ureda za upravu bit će preuzeti u novo ministarstvo, a sredstva u državnom proračunu koja su osigurana za rad Središnjeg državnog ureda za upravu bit će dovoljna za rad novog ministarstva. Molimo da ovaj zakon donesete po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji radnih tijela uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Nitko se nije prijavio. … [[Upadica se ne čuje.]] Izvolite. Ovdje nema ni jedne prijave.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, predstavnici Vlade, kolegice i kolege zastupnici. Unatoč prakse Hrvatske da svaka Vlada mijenja organizaciju državne uprave prema svojim potrebama, treba reći da je to u temeljima vrlo pogrešan pristup. Jedan od najvažnijih elemenata za građane je stabilnost organizacije državne uprave, a državna uprava se i osniva kako bi građani Republike Hrvatske mogli što lakše ostvariti svoje interese pred državom i sa državom. Dakle, načelno ovdje se zastupa da je na istom mandatu građana Vlada i ova i buduća, a mijenja se organizacija državne uprave. Dakle, tko god dođe bez obzira je li dobio mandat ili nije prilagođava državnu upravu sebi, a ne građanima. Tako je i sa ovim prijedlogom zakona. Zbog toga, da iskreno kažem zbog toga je neprihvatljivo bez dobre analize i nacionalnog konsenzusa koji bi vrijedio za većinu budućih vlada, glasovati od slučaja do slučaja da se državna uprava prilagodi novom premijeru i novoj vladi, a ne građanima. Trebalo bi respektirati interese građana i ne mijenjati ustrojstvo i djelokrug organa državne uprave već graditi stabilnost. Zato je za ove zakone vrlo važno postići konsenzus kako ne bismo u svakoj promjeni mijenjali i državnu upravu. Toliko mogu reći da SDP ne prihvaća ovakvo ad hoc krojenje državne uprave. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Igor Dragovan. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, vrlo kratko. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave, ovaj zakon i ovo što je danas pred nama u Saboru je samo jedno političko kadroviranje. Zbog javnosti istina je slijedeća. Dosadašnji državni tajnik se kandidirao za Ustavni sud, vjerojatno će biti tamo izabran. To će mu biti nagrada za sve ono što je odradio u poznatim slučajevima političkih trgovina u predstavničkim tijelima jedinica lokalne samouprave, a slijedeći čovjek koji se predlaže na to mjesto jednostavno želi biti ministar, pa onda Središnji ured za državnu upravu mora postati Ministarstvo uprave. Prema tome, to je prava istina ovog prijedloga. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Zaključujem raspravu ovoj točki dnevnog reda. Dakle, glasujemo Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave. To je bio hitni postupak, P.Z.E. br. 398. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Za donošenje ovog zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika, dakle 77. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o ustrojstvu i djelokrugu središnjih tijela državne uprave. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova, 81 glas za i 37 glasova protiv, ništa suzdržani.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospođe i gospodo zastupnici. Ovo je vrlo kratak zakon koji je predložen kako bi razriješio dvojbe u pogledu nove političke činjenice, a tiče se funkcioniranja izvršne vlasti u trenucima kada predsjednik Vlade podnese ostavku. Naime, u zakonu postoji određena pravna praznina koja bi se mogla gramatičkim tumačenjem zakona interpretirati da Hrvatska država nema Vlade. Što je nedopustivo i neprihvatljivo. Stoga mi ovim zakonom imamo samo dvije norme. Jedna je definitivno ukidanje Središnjeg državnog ureda i njegovo brisanje iz ovog zakona, ali i mijenjanje članka 9. stavak 1. tako da bi glasio "Ako Hrvatski sabora prihvati ostavku predsjednika Vlade, Vlada će obavljati tehničke poslove do imenovanja nove Vlade". Osiguravamo kontinuitet izvršne vlasti ali samo na tehničkoj razini u obavljanju onih poslova koji su nužni za funkcioniranje države do vrlo brzog, nadam se imenovanja nove Vlade i izglasavanje povjerenja u ovom cijenjenom Domu. Predlažemo da se i ovaj zakon donese po hitnom postupku. Hvala lijepa.
Hvala. Želi li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba. Izvolite u ime kluba, premda pojavi pravilo da se prijavite ovdje sa prijavnicom. ... [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora uvažavam vašu primjedbu samo mi osigurajte barem jedan sat prije prijavnicu. Dakle, Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o Vladi Republike Hrvatske. Još mogu razumjeti praksu da se mijenja organizacija državnih tijela, organa uprave, ali ovdje imamo nešto što je toliko rogobatno, neprihvatljivo sa stajališta ozbiljnosti i odgovornosti Vlade u hrvatskom demokratskom ustroju. Naime, predlagatelj Vlada predlaže, ako Hrvatski sabor prihvati ostavku. Drugim riječima Vlada sugerira pogodbu, ako vi prihvatite ostavku, ostavka će vrijediti. Ako vi ne prihvatite ostavku ja ću ostati premijer. U ozbiljnim funkcijama i ozbiljnima sustavima takva pogodba ne može biti. Ni u Hrvatskoj to nije prihvatljivo. Naime, ostavka je osobni čin, osobni stav, osobni izbor i sve drugo bi bilo manipulacija. Ako bismo ovako prihvatili stipulaciju, razrješenje predsjednika Vlade, premijera bi moglo biti onda samo na temelju izglasavanja nepovjerenja. Jer dao je ostavku, a ne prihvatite mu ostavku, a on neće raditi, onda morate donijeti neku drugu odluku kako ćete ga razriješiti. A po Ustavu i zakonu je predviđeno samo da se razriješi na temelju ostavke, smrti itd. i na temelju izglasavanja nepovjerenja predsjedniku Vlade. Drugo, ovdje se također mijenja nešto što ne vidim razloga za promjenu, članka 9. stavak 1. "Ako Hrvatski sabora prihvati ostavku predsjednika Vlade, raspustit će se Vlada." U novoj stipulaciji nema toga raspustit će se Vlada, nego Vlada nastavlja raditi na tehničkim poslovima. Ona mora dobiti odjek ako premijer da ostavku, mora biti odjek u Parlamentu, Vlada je pala, postupa se po Ustavu, traži se novi mandatar, a dosadašnja Vlada nastavlja ne kao tehnička Vlada, nego nužne poslove državne. Tehnička Vlada ima drugu kvalifikaciju i druge razloge. Zbog toga predlažem da sami predlagatelj izostavi ovo "ako Hrvatski sabor prihvati", nego "kada predsjednik Vlade dade ostavku na dužnost predsjednika Vlade, Vlada nastavlja sa radom na minimalnom ili tehničkom ili nekom programu do imenovanja nove Vlade." To je sasvim onda čista situacija. Ali ona je čista i bez ovoga, jer o Zakonu o prijenosu vlasti nakon izbora i završetka mandata, Vlada nastavlja raditi. Izbori traju Vlada nastavlja raditi i to stalno tako i zovemo dok se ne dobije nova većina, odnosno novi mandatar i ne konstituira nova Vlada. Ne vidim razloga zašto bismo ovako gurali formulaciju koja stvara više nedoumica nego što raščišćava situaciju koja do duše ni u samom Ustavu nije precizno regulirana. Hvala lijepo.
Ako sam dobro razumio, radi se o tome da po mišljenju gospodina Leke kada se podnese ostavka Vlada dalje radi dok se ne formira nova Vlada. To je uredu po mom mišljenju, ali postavlja se pitanje ako je Sabor izglasao povjerenje Vladi isto tako i razrješenje Vlade treba Sabor prihvatiti. A dako će prihvatiti ako neće Sabor, Sabor je dao povjerenje Vladi. Molim vas lijepo, mi želimo ovdje prevladati mogući vakum koji može nastati zbog toga što je Vlada dala ostavka odnosno predsjednik Vlade a automatski onda i cijela Vlada, da ne bi se dogodilo da u nekom malom kratkom vremenu nastane vakum da nema Vlade. Prema tome, smatram da bi trebalo ipak izglasati da Sabor prihvati ostavku, nema Sabor te mogućnosti da on odbije sad ostavku. Ako ćemo tako špekulirati. ... [[Upadica se ne čuje.]] Nema jer je podnešena ostavka i ona se prihvaća. Moramo je, čitavo vrijeme ovdje se držalo govor kako se nije pred Sabor došlo, kako se nije dala ostavka a sad odjedanput ne treba prihvatiti Sabor ostavku. Pa o čemu mi govorimo? Upadamo u kontradikcije. Ja smatram da mi trebamo prihvatiti da ne bi nastao vakum u funkcioniranju Vlade a ionako kad se dobije mandat i nova Vlada bude pred Saborom onda prestaje funkcija i te Vlade koja je do sada tehnički obavljala posao. Mislim da je to logika. Gospodine Palariću, ja vas molim da se uključite u svezi sa ovim što je meni logično ovo što govori gospodin Leko da postoji mogućnost da Vlada nastavlja rad do izbora nove Vlade. Ali zbog čega je onda ovakva stipulacija i zbog čega izmjena zakona ako je to tako?
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo zastupnici. Važeći zakon glasi, članak 9. stavak 1.: "Ako Hrvatski sabor prihvati ostavku predsjednika Vlade raspustit će Vladu.". To znači da Vlade onda nema. ... [[Upadica se ne čuje.]] E nemam. Vlada prema našem prijedlogu zakona postaje tehnička Vlada i obavlja nužne poslove do imenovanja nove Vlade. Ne mogu se tu primijeniti odredbe postupka primopredaje vlasti jer je on projektiran za izbore, uređuje što se događa od raspisivanja izbora, do održavanja izbora, nakon održavanja izbora do formiranja nove Vlade. Dakle, ukoliko se ne bi promijenio zakon sutra ne bi nitko mogao donijeti odluku bilo koje naravi jer Vlada koja je raspuštena ne može donijeti niti minimalno nužnu tehničku odluku a to može predstavljati veliki rizik za ustavni poredak. I mislimo da ovo rješenje koje je predloženo zadovoljava popunjavanje pravne praznine ili nedorečenosti postojeće norme Zakona o Vladi.
Gospodine Palarić, jeste li vi definirali svoj stav?
Jesam. Ostajemo kod prijedloga kojeg je Vlada predložila zato što smatramo da se zakonski članak mora promijeniti zato jer kad se ne bi promijenio zakon onda bi Vlada prihvaćanjem ostavke bila raspuštena i ne bi mogla zasjedati, ne bi mogla donijeti nikakvu pa ni tehničku odluku.
Imamo tri ispravka. Prvo gospođa Antičević-Marinović. Izvolite.
Netočno je da se mora, da Sabor mora odlučiti o ostavci. Ostavka se jednostavno prima k znanju a ona se ne prihvaća ili ne prihvaća. Ostavka je konstitutivni čin koji ne ovisi ovdje o tome hoće li je netko prihvatiti ili ne prihvatiti. Zamislite situaciju, govorimo izvan prostora i vremena općenito, da Sabor ne prihvati ostavku Vlade. Šta ćemo mi prisiljavati da Vlada ostane? Ova situacija koja se smatra da je dvojbena ako ovako pogrešno ne bi stajalo da imamo vakum. Nemamo vakum nego je to na kraju krajeva i dosadašnja praksa a i postojeći naši ne samo ispravno tumačenje Ustava nego i postojeći Zakon o Vladi je tu jasan. Vlada radi tehničke poslove do imenovanja nove Vlade u roku od 30 dana. Ako ne nema ni takve Vlade.
Je li obavlja po ovom zakonu ili ne obavlja, tvrdi državni tajnik da tamo piše da se Vlada raspušta. Dakle, onda je nema. ... [[Upadica se ne čuje.]] Ma ovdje nije pitanje sada uopće nikakvih polemika ni nekih. Ovdje je pitanje kako izići iz ove situacije. Gospodin Ranko Ostojić. Izvolite.
Štovani gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Prije svega bih upozorio da državni tajnik izbjegava onaj meritum koji je govorio kolega Leko upravo oko toga šta znači ostavka. Važno je razlikovati situaciju u kojoj izglasavamo povjerenje i nepovjerenje Vladi. To je jedan slučaj. A drugi slučaj je kad Vlada podnese ostavku. Ovakvom izmjenom zakona mi dolazimo do situacije da postoji mogućnost a to je da se ta ostavka ne prihvati i to je razlog zbog čega bi to trebalo promijeniti. Također pitanje tehničkog obavljanja poslova ovaj Sabor može isto tako dodatkom ove rečenice riješiti i mislim da je to rješenje kompletnog problema. Vlada mora donijeti odluku o njenom prestanku rada i koje poslove obavlja do izbora nove Vlade ali najvažnije od svega je da ova situacija sa ostavkom i mogućnošću da ona ne bude prihvaćena regulirana je upravo i u Ustavu. On kaže postoji razlika kod davanja ostavke i kod situacije slijedeće. I moram napomenuti najvažnije, ovo je varijanta u kojoj se može dogoditi i bitno je naglasiti da je predsjednik Vlade ako podnese ostavku cijela Vlada pada. To je ono što se mora precizno odrediti. Hvala.
Gospodin Leko. Izvolite.
Gospodine predsjedniče. Ja tvrdim da Vlada nastavlja sa radom i time nije u tome spor. I kad bi bio u tome spor ne možemo to riješiti ovim zakonom jer bi on. Vlada je dala ostavku. Je li dala ostavku? Je. Onda bi ovaj zakon djelovao retroaktivno. Dakle, logično je da Vlada nastavlja sa radom na poslovima kako bih rekao nužnim, ali nije u tome problem.
Iz čega to proističe?
Iz Ustava i Zakona o prijenosu vlasti bez obzira kad se događa prijenos i kad se događa prijenos. Uvijek se događa prijenos.
Meni je potpuno logično ovo što govori gospodin Leko ali. Ako, ovo je važeći zakon, molim vas. Ako, ovo sad važi, ovo je sada nepromijenjeni zakon, dakle koji je aktualan. Ako Hrvatski sabor prihvati ostavku predsjednika Vlade, raspustit će Vladu. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Ovo sad piše [[Upadica: Kad se raspusti Vlada, nema Vlade.]] Ja vam čitam ovo što je sad na snazi. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Zato prihvatimo ovo i pređimo preko ovoga jer cilj ej ovo razriješit, a ne da sad tu mi… … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Gospodin Dragutin Lesar. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. Naime, ja smatram da doista ovu odredbu zakona treba mijenjati zbog onog dijela rečenice koja veli raspušta se Vlada, ali. Gospodine predsjedniče, problem ovakve odredbe tog članka zakona ima svoju povijest i prije 2001. Naime, do tada … /Govornik isključen./… predsjednik Vlade je ostavku podnosio predsjedniku Republike. I bila je odredba, ako predsjednik Republike prihvati ostavku predsjednika Vlade, raspustit će se Vlada. 2001. intervenirano je u ovu odredbu i umjesto predsjednik Republike upisano je ako Hrvatski sabor prihvati ostavku predsjednika Vlade, raspustit će Vladu. To su bila dva različita koncepta koja su od 2001. popravljana po meni na jedan nezgrapan način. Jedno je kada predsjednik države imenuje Vladu ili predsjednika Vlade i njemu podnosi ostavku, a drugi je koncept kada predsjednik Vlade ostavku podnosi Parlamentu. Međutim, predložena izmjena, ne moramo raditi gospodine Palariću istu pogrešku kao 2001. i rečenica u zakonu ne može započeti "Ako Hrvatski sabor prihvati ostavku predsjednika Vlade", nego "Sabor ostavku predsjednika prima na znanje, a Vlada će obavljati tehnički poslove do dana imenovanja nove Vlade". Ostavka predsjednika Vlade osobni je čin. Po drugoj odredbi ostavkom predsjednika Vlade i svi članovi Vlade su u ostavci. I Sabor ostavku predsjednika Vlade prima na znanje. Ne ako, jer ovakva odredba implicira mogućnost da Sabor ostavku ne prihvati. I što ćete onda, na silu tjerat Sanadera da ostane premijer? Ovo iskustvo koje sad imamo i situacija koju imamo sad, ako nam nije dovoljna da do kraja popravimo tu odredbu koju je trebalo još 2001. napraviti, ne znam što sad nam još treba. Sabor ostavku predsjednika Vlade prima na znanje, a Vlada nastavlja tehničke poslove do dana imenovanja nove Vlade. I gotovo.
Mislim da je ovo jedno vrlo racionalno rješenje. Izvolite, potpredsjednik Šeks. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]]
10. srpnja 2002. godine predsjednik Vlade Ivica Račan podnosi ostavku. Predsjednik Republike donosi odluku o davanju povjerenja mandata za sastav Vlade Republike Hrvatske. Premijer Ivica Račan podnio je ostavku nakon što je iz Vlade istupio njegov dotadašnji zamjenik Dražen Budiša. Tada se događa na istim ovim zakonskim premisama Zakona o Vladi i Ustava sljedeća situacija, pod 1. odluka i Hrvatskog sabora: "Utvrđujem da je Ivica Račan, predsjednik Vlade Republike Hrvatske podnio ostavku na dužnost predsjednika Vlade Republike Hrvatske. 2., Do stupanja na dužnost nove Vlade Republike Hrvatske predsjednik Vlade u ostavci u suradnji sa članovima Vlade u ostavci obavlja poslove utvrđene Ustavom i zakonom. Sada u postojećem zakonskom tekstu, članku 8. stoji kada predsjednik Vlade podnese ostavku, smatra se da su ostavku podnijeli svi članovi Vlade. Predsjednik Vlade podnosi ostavku Hrvatskom saboru. I stoji ako Hrvatski sabor prihvati ostavku predsjednika Vlade, raspustit će Vladu. Vlada predlaže novelu u članku 9. da ako Hrvatski sabor prihvati ostavku predsjednika Vlade, da Vlada obavlja tehničke poslove do imenovanja nove Vlade. Točno to je prijedlog amandmana. Točno u skladu sa onom odlukom koja je bila donijeta 2002. godine. I zbog toga ja predlažem da nakon provedene ove rasprave o ostavci predsjednika Vlade, odluka Hrvatskog sabora glasi: "Na temelju članka 115. stavak 9. Ustava RH i članka 8. Zakona o Vladi RH, Hrvatski sabor na svojoj sjednici održanoj 2. srpnja 2009. godine donio je sljedeću odluku: 1. Utvrđuje se da je predsjednik Vlade, doktor Ivo Sanader podnio ostavku na dužnost predsjednika Vlade RH. 2. Prihvaća se ostavka doktora Ive Sanadera na dužnost predsjednika Vlada Republike Hrvatske. 3. Ova odluka stupa na snagu trenutkom iskazivanja povjerenja Hrvatskog sabora novom predsjedniku ili predsjednici Vlade Republike Hrvatske." S time se isključuje ona praznina i tehnički se može djelovati. Hvala. … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]]
Molim vas! Šta je sa onim ako i kad? Ostaje li ono ako? … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Da li… Molim vas! Svima nam je cilj da ovdje ne sjedimo beskonačno, nego da riješimo ovaj problem. Da li postoji amandman u skladu sa onim što je rekao gospodin Lesar, pa donekle i gospodin Leko? Pa ovdje piše ako.
Ako date dovoljno vremena da ga napišem, dat ću ga.
Hvala. Zaključujem raspravu. Molim uključimo se. Prelazimo na Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Vladi Republike Hrvatske. Bio je hitni postupak, P.Z.E. br. 397. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Za donošenje ovog zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika, dakle najmanje 77. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o Vladi Republike Hrvatske. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Ovaj zakon je prihvaćen većinom glasova, 84 glasa za, ništa suzdržani i 37 protiv.