Poštovane kolegice i kolege, ja bi vas molio da zauzmete mjesta. Nastavljamo sa radom plenarne sjednice. Imamo nekoliko ruku u zraku. Izvolite gospodin Klisović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Klub zastupnika SDP-a traži kratku stanku, povodom nacionalnog dana borbe protiv nasilja nad ženama, kako bi još jedanput upozorili na ovu važnu temu koja je od interesa za sve građane ove zemlje. Hvala.
Zahvaljujem. Izvolite gospođa Marija Puh.
Tražim stanku u ime Kluba HNS-a da progovorimo o crnoj i zastrašujućoj statistici što se tiče nasilja nad ženama.
Zahvaljujem. Poštovani kolega Željko Glasnović, izvolite.
Tražim stanku po pitanju stanju o pravosuđu u ime Kluba nezavisnih.
Zahvaljujem. Poštovani gospodin Tomislav Panenić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista, tražim stanku vezane uz izmjene, dopune Zakona o HNB.
Zahvaljujem. Poštovana kolegica Irena Petrijevčanin Vuksanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče u ime Kluba HDZ-a tražimo stanku vezano uz nasilje nad ženama i današnji dan. Hvala.
Zahvaljujem. Nema više nitko? U redu, određujem stanku. Nastavljamo sa radom u 9,50. STANKA U 9,40 SATI. NASTAVAK NAKON STANKE U 9,45 SATI [[Početak nije snimljen.]] kolega Joško Klisović. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas je Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama. Dan koji je proglasio Hrvatski sabor u spomen na tri žene koje su ubijene u Zagrebačkom općinskom sudu i to 22. rujna '99. godine. Brojke koje postoje u Hrvatskoj oko nasilja nad ženama su uznemiravajuće i zahtijevaju hitnu akciju, hitnu akciju i Hrvatskog sabora i državnih tijela. Preko 15 tisuća žena godišnje je objektom nasilja njima bliskih osoba nad njima samima. Trend pokazuje da od 2015. u odnosu na 2013. 184% je poraslo nasilje u obitelji i nasilje nad ženama. Broj ubijenih žena od bliskih osoba obitelji također je „stabilan“. Takvo stanje u Hrvatskoj 21. stoljeća ne smijemo i ne možemo tolerirati. I zato želim da svako od vas se upita, jesam li učinio sve što sam mogao da promijenim takvo stanje, kao zastupnik, kao čovjek, jeli svojim ponašanjem obeshrabrujem nasilnike i doprinosim borbi protiv nasilja nad ženama. Sjetit ćete se da je SDP, Klub zastupnika SDP-a na Međunarodni dan žena ove godine 8. ožujka, 8. marta u proceduru saborsku uputio Zakon o ratifikaciji Istambulske konvencije koja se upravo bavi ovom temom, najmodernijeg pravnog okvira kojim bi se osnažili državni organi u Hrvatskoj, državna tijela kako bi maksimalno suzbila nasilje u obitelji i nasilje nad ženama. Do dan danas taj prijedlog zakona nije došao na dnevni red ovog Sabora. Veliku odgovornost za to snosi predsjedništvo Sabora koje utvrđuje dnevni red. Sjećamo se i premijera Plenkovića koji je 2016. godine na Međunarodni dan žena u 11. mjesecu kazao da podržava ratifikaciju Istambulske konvencije, jednako tako u Saboru u nadležnim odborima to je rekla i ministra Murganić. Što se desilo danas? Ništa. Jesmo li pružili nove ovlasti, novi pravni okvir, osnažili državna tijela u borbi protiv nasilja nad ženama? Nismo. To je odgovornost nas ovdje u Saboru i zato želim svaki dan da dođete na posao da vam to padne na pamet. Nisam doprinio borbi za prava žena, kćeri, majki, supruga koje žive u Hrvatskoj. Upravo suprotno, jučer dan prije Nacionalnog dana borbe protiv nasilja nad ženama, mi na našim klupama imamo poruke da smo protiv ratifikacije Istambulske konvencije. Dame i gospodo, to nije ideološko pitanje i nemojte ga takvim tretirati, to je pitanje zaštite ljudskog digniteta više od 50% građana ove zemlje, to je pitanje civilizacijskih postignuća. Nemamo čime opravdati i ne može se opravdati nasilje u obitelji, nasilje nad ženama. Žalosno je gledati i u Europskom parlamentu zastupnika HDZ-a kako se dijele po ovom pitanju, pa ih pola glasa za ratifikaciju konvencije, pola ih glasa protiv ratifikacije konvencije. Pa što je to? U kakvom mi društvu živimo? Hoćemo li svako pitanje pretvoriti u ideološko pitanje? I ono pitanje kada žena dobije šaku u glavu, metak u glavu i to je ideologija za neke. Dosta je bilo više. Ja sam poslao zastupničko pitanje premijeru Plenkoviću zašto nije na dnevnom redu ova konvencija i da li ju Vlada podržava njenu ratifikaciju. Odgovor koji sam dobio je da konvencija ima i financijske reperkusije, što je točno, treba osigurati sredstva državnim tijelima da se bore protiv nasilja nad ženama i da zbog toga ne može podržati prijedlog zakona koji je došao iz SDP-a. Pa zar u našoj demokraciji se počelo oduzimati zastupnicima u Saboru pravo zakonodavne inicijative, pravo da predlaže zakone? To je nešto novo. I to koje zakone? Zakon o ratifikacije konvencije koja bi trebala suzbiti nasilje nad ženama. Sramotno. I zato vas molim da još jedanput dignete svoj glas da imamo onaj konsenzus koji smo ovdje u raspravi imali kada smo razgovarali u našem Zakonu o borbi protiv nasilja u obitelji i da idemo s ratifikacijom te konvencije kako bi smanjili broj žena koje su podvrgnute nasilju i ojačali državna tijela u borbi protiv nasilja nad ženama. Hvala lijepa.
Zahvaljujem poštovanom kolegi Klisoviću. U ime Kluba zastupnika HNS-a poštovana kolegica Marija Puh. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo prije 19 godina na Zagrebačkom općinskom sudu 22. rujna 1999. godine tijekom brakorazvodne parnice policajac je ubio svoju suprugu gospođu Gordanu Orašković, njezinu odvjetnicu Hajru Prohić, sutkinju Ljiljanu Hvalec i ranio je zapisničarku Stanku Cvetković. U spomen na taj iznimno tragičan događaj danas obilježavamo Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama. Nažalost, nasilje u svom sve brutalnijem i sve okrutnijem obliku ne događa se nekom drugom i negdje drugdje, ne događa se u prošlosti, ono je sada i tu oko nas. Samo u posljednjih 10 godina u Hrvatskoj je ubijeno preko 300 žena. Iako bi zapravo obiteljska zajednica trebala biti jedno sigurno okruženje, okruženje puno ljubavi nažalost statistike pokazuju da policija dnevnog zbog obiteljskog nasilja intervenira 45 puta. Zamislite si brojku od 45 intervencija dnevno zbog obiteljskog nasilja. Svaka treća žena u našoj državi je žrtva nasilja u obitelji. Užasna je činjenica je u prvih 8 mjeseci ove godine ubijeno 8 žena. Znači naša statistika je na 30 dana se ubija jedna žena. To se ne smije događati i to su više nego poražavajući zadaci. Nažalost ono što je još više zabrinjavajuće da žrtve zbog nepravovremenih reakcija okoline i zbog minimalnih kazni za počinitelje ne prijavljuju nasilje nego su nažalost prisiljene šutjeti i trpjeti, ne usude se progovoriti, ne usude se izaći u javnost sa svojim problemima. Broj skloništa koje imamo u našoj državi za žrtve manje je od broja županija koje imamo. Dakle kome će se žene obratiti, kuda će žena otići kada je žrtva nasilja u obitelji, kome da se skloni, gdje da se skloni? Šute žrtve, šuti društvo, ja više ne želim šutjeti. Ne želim šutnjom ohrabljivati počinitelje i ne želim odobravati nasilje. Nitko od nas ne smije šutjeti. Moramo javno progovoriti, sve više govoriti o nasilju nad ženama jer nažalost broj koji trpi teror je ogroman, vremena za čekanje više nema. Mi jesmo ove godine donijeli Zakon o sprečavanju nasilja u obitelji, no to smatram da nije dovoljno. Upravo zbog toga apeliram na sve da se što prije ratificira Istambulska konvencija kao jedan konkretan korak prema zaštiti ljudskih prava. Neprihvatljiva mi je činjenica da postoje određene interesne skupine koje javno progovaraju protiv konvencije, da postoje i zastupnici koji ne žele prihvatiti ovaj dokument. HNS nikada nije i neće odustati od borbe za ženska a samim time i za prava svakog čovjeka u društvu te napredak i razvoj samog društva. Vjerujem da u našem društvu unatoč nametanju izvrnutih standarda od strane pojedinaca koji besramno promoviraju poniznost, pokoravanje i drugotnost kao jedan normalan i prihvatljiv obrazac ponašanja žena. Vjerujem da postoji dovoljno razuma i dovoljno političke volje i pozivam vas sve skupa da što prije ratificiramo u ovom Saboru Istambulsku konvenciju i da ona postane obvezujući pravni dokument koji će uvelike unaprijediti razinu zaštite svih onih koji trpe nasilje. Ja nisam drugotna, ne želim da moja kćer jednog dana bude drugotna, ne želim da ijedna djevojčica i ijedna žena u našoj Republici bude drugotna, ne želim da smatra i da pomisli da nije važna. Nemojmo šutjeti jer nasilje nema opravdanja i nasilje se ne događa nikom drugom. Zahvaljujem.
Gospodine Glasnović, izvolite.
Poštovane kolege i kolegice. Kaos u pravosuđu, to je vezano za ovaj subjekt danas, ovaj o čemu razgovaramo, nasiljem nad ženama. Đaba zakon ako nemaš mehanizme koji će njih provoditi, ako imamo čisti amaterizam, kaos u pravosuđu, nedorečeni zakoni i šta se događa ženama. Kako opisati stanje u hrvatskom pravosuđu, ima jedan vic. Nedavno u Zagrebu održana je konferencija poštenih sudaca Hrvatske u Sheratonu, obadvojca su se pojavila. Moramo shvatiti jednu stvar, bez pravnog okvira za investicije nitko neće doći ovdje. Ovoj državi 50 ljudi … [[Govornik se ne razumije.]] tu nema novih, vrijednosti se ne ostvarivaju, nema strateških investicija, kada ljudi vide ovo, ovaj javašluk oko pravosuđa. Meni dolaze ljudi svaki dan. Došao je jedan čovjek jučer, od '91. godine traži povrat svoje imovine koju su neki lokalni baruni, banditi prepisali na sebe, došao je sa pravnicom. Ona mene pita šta napraviti. Pa ja kažem pa ti si pravnica. I tako to ide. Dođe izvana, investira 10 milijuna eura u tvornicu u Lici, 3 godine to stoji, završio je … [[Govornik se ne razumije.]] , četiri godine, četvrtu godinu, ne može dobiti dozvolu od ministarstva. Kakva je to poruka ljudima koji … [[Govornik se ne razumije.]] ovdje? Ovo je još divlji zapad ovdje. Mi samo glumimo tu pluralnu demokraciju. Pod fasadom te demokracije vlada taj pravni kaos. Jučer je o tome govorio i gospodin Mišić, o tim blokadama, o toj birokraciji socijalističkoj. Šta se događa na terenu? Nedavno sam hodao tamo po Pisarovini, područja izvlači se hrastova šuma, pljačka se, imate tamo na terenu nelegalna odlagališta. U Hrvatskoj imate tu u Zagrebu najezdu profesionalnih prosjaka. Kada govorimo o zaštiti žena, tko se od ovih vrlih demokrata ovdje, redizajniranih komunista? Tko govori u ime Romske zajednice tamo gore gdje se žene stavljaju na ulicu da prose i njihova djeca koja se u pelenama tamo smrzavaju na -30? Gdje je tu zakon? Imamo selektivne zakone i selektivni moral od nekih ovih ljudi koji se tamo, tamo su zagovornici ljudskih prava itd. Čista dimna zavjesa. Na kraju, kako riješiti taj pravni javašluk? Evo, prvo morate profesionalizirati administraciju, taj mehanizam, to je vojska, pravosudna policija itd.. Nećeš dobiti policajca za 5 tisuća kuna, profesionalca. Jer on kada dođe u kuću gdje se provodi obiteljsko nasilje njemu je život na kocki. Koliko je vas ovdje zaustavljeno na cesti gdje mu policajac traži mito? To je onaj ostatak Balkana i ovih milicajaca koji su došli ovdje '45. i koji su oduzeli stanove, konfisciranu mirovinu, oduzeli imovinu i odgajali piliće u klaviru. Imamo još taj mentalni sklop balkanski ovdje. To je prvo. Profesionalizacija kadrova. Noćni sudovi. U Kanadi sam radio 10 godina u pravosudnoj policiji, tamo rade noćni sudovi dan i noć za nekriminalne prekršaje, dođeš, to melje. Nisi plaćao alimentaciju, je li to nasilje nad ženama itekako je, imaš ti bandita, ima 10 ljubavnica, ženu, briga njega, desetero djece, to je uvijek skliska banana, to znaju ovi u Saboru neki, skliska banana, dvije kore, seks i lova, a nećeš plaćat za djecu, ja sam tamo radio, tebe uhapse, imaš troje djece, nisi plaćao alimentaciju, kaže gospodin Smith, telefon 4 tisuće dolara i 4 mjeseca dana pritvora, gotovo. A ovdje nikom ništa. Standardne procedure za uspješnosti rada, kako se ocjenjuje rad? Neki suci riješe dva slučaja, ovi drugi stotinu. Meni se hvali jedan crveni kmer iz bivšeg sustava, sudac, da nije riješio nijedno u svojem mandatu u bivšoj državi slučaj. Prijatelju, ja bi njega streljao, ali nažalost ne mogu, nemamo takvu državu još. Šta još? Lustracija mora početi u pravosuđu, ne zato što su oni prijetnja nacionalnoj sigurnosti i što se doselio u Beogradu jer oni ne znaju raditi. Dok se mi ne riješimo ostavštine, pravne ostavštine SFRJ, od toga nema ništa. Kako se … [[Govornik se ne razumije.]] doktrina i NATO pakt, tako se ne miješa oni zakoni, te propalo društvenog eksperimenta, još sjede ove glave ovdje, to su nasljednici tog propalog društvenog eksperimenta i moderni kontinentalni zakon … [[Govornik se ne razumije.]] itd. Na kraju, ustavito u svakom radu uspostavite štakorsku liniju da otkucavaju te baruni ovi naši građani koji su osviješćeni.
Hvala vam lijepa gospodine Glasnović. Gospodin Panenić iz MOST-a je na redu. Hvala.
Poštovani potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo htio sam izvijestiti vas, izvijestiti hrvatsku javnost da MOST nezavisnih lista po drugi put šalje u proceduru izmjene i dopuna Zakona o HNB-u. Prošli put vladajuća većina je snašla za zgodno vrijeme nestabilnosti između Vlada da upravo ovaj zakon kaže da nije baš sva procedura poštivana, nismo još jedanput pitali Europsku centralnu banku za njeno mišljenje. Iako prvo mišljenje je bilo bezuvjetno, nisu imali nijednu primjedbu ali evo, radi dvije, tri sitne izmjene, to je bilo bitno da se njih još jednom pita. Pa nije problem, pošaljimo to u proceduru, još jednom ih pitajmo a onda ćemo ponovno kad dobijemo tu točku na red, nadam se evo da će točka doći na red da ne bi bilo mogu što hoću, da ne bi kako je i naš premijer rekao može kako hoće, da ne bi predsjednik Sabora radio kako hoće, da ovaj zakon, prijedlog izmjena i dopuna zakona, dobijemo u dnevni red jer gledajući na taj način ako se može što se hoće, znači HNB isto tako može što se hoće jer jedino kod njih mi ne možemo otići vidjeti kako oni upravljaju sredstvima koja su im dodijeljena. Ne možemo provjeravati njihove financijske izvještaje, ne možemo znati da li su svi oni navodi po medijima točni ili nisu točni. Ja ne bi želio da mi to ostavljamo na taj način jer koju poruku šaljemo? Šaljemo poruku da je to nasilje. Evo kao što su danas govorili moje kolegice i kolege, upravo da se nasilje ne događa nekom drugom i ovo je nasilje koje se događa svima nama, a nasilje prenosimo i na naše mlade jer kad mladi odlaze, kad odlaze iz Slavonije, Like, iz drugih krajeva Hrvatske, zašto, radi toga što ne vjeruju više sustavu jer vide da sustav ne može sam sebe kontrolirati a kamoli da hrvatski građani imaju uvid u to što se događa. Pozvat ću još jednom, ne samo vas, da se u ovu raspravu uključite, da donesemo zajedničko stajalište, imali smo oko toga pogotovo sa zastupnicima HDZ-a, kad smo sastavljali i prethodnu Vladu, da se uključe i kolege iz HNS-a jer onda je načelno bilo, izgleda su svi jedva dočekali da budu protiv da ne bi se nekome zamjerili. Naravno, nemojmo zaboraviti da ovaj prijedlog neće biti dostatan i ako se usvoji, ako i Ministarstvo financija bude moglo što hoće. Obećali su da će izmjene Zakona o Državnoj reviziji doći na dnevni red, njih nema niti ima u najavi. U planu izmjena normativnih aktivnosti, ja ih nisam vidio. Prema tome, ja samo ukazujem na to da, o ovoj temi smo raspravljali, bilo je burno ne samo u sabornici, nego i u javnosti i svi žele da se ovo dogodi, ne može se dogoditi ako ne usvojimo ovaj prijedlog, ne može se dogoditi ako Ministarstvo financija ne uputi izmjene zakona u Državnu reviziji. Ako treba, evo ja bi molio, ako će Vlada se očitovati da ne žele to raditi, pa napravit ćemo mi ponovno tu izmjenu Zakona o Državnoj reviziji, samo da ubacimo jednu jedinu odredbu, da Državna revizija može vršiti reviziju HNB-a u okvirima onoga što Europska centralna banka smatra da primjereno, mi se s tim slažemo. Ne ulazimo u monetarnu politiku, mi samo želimo riješiti da ono što kontroliramo, i nas ovdje i Vladu i ministarstva i sve ostale, da to izvješće dođe ovdje u Sabor i da javnost može imati uvid u poslovanje a ne više u medijske natpise. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospođa Irena Petrijevčanin-Vuksanović. Izvolite, Irena.
Hvala poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. S obzirom da je danas međunarodni dan i obilježavamo borbu protiv nasilja nad ženama, ja neću ponavljati statistike jer smo to svi već imali prilike čuti i danas su i dnevne novine na tu temu dosta posvećene. Tražili smo stanku u ime kluba HDZ-a ne samo da još jednom naglasimo da smo deklarativno i teorijski protiv nasilja nad ženama i ne samo nasilja nad ženama, nego nasilja općenito, kako se to kaže na najranjivijim skupinama društva, ženama i djeci nego u potpunosti protiv svih oblika nasilja, među vršnjačkog nasilja, nasilja u školama, nasilja u obitelji ali i protiv tzv. navijačkog nasilja. Da bi hrvatsko društvo doživjelo transformaciju u nenasilno, a sad znamo da to nije potrebno je reći i koji su trenutačno problemi koje trebamo riješiti. Ključna je koordinacija svih aktera na ovom području kao što su institucije, povjerenstva, radne skupine, civilno društvo. Zato jer često imamo situaciju koja se opetovano ponavlja, da se kako se to kolokvijalno kaže od šume ne vidi drvo. I mi dobro znamo što je Sabor kao zakonodavno tijelo u ovom sazivu učinio dobroga a ide u prilog protiv borbe nasilja nad ženama. Ali treba reći što još treba učiniti. Rekla sam da se preklapaju često i to sam govorila kad je bila prilika vezano za zakon koji smo izglasavali, da se često preklapaju gotovo identični projekti i programi. Često nedostaje novca. Imamo nacionalni tim, imamo županijski tim, poduzimaju niz aktivnosti. Ali financijsko stanje u resornim ministarstvima često nije omogućavalo realizaciju svih potrebnih programa i projekta i naravno ciljeva. A da je tome tako svjedoče i na žalost ovi poražavajući podaci koje imamo priliku čitati ovih dana u novinama, kretanje kriminaliteta iz područja nasilja nad ženama i općenito u obitelji. Ali da ne bi ispalo da je sve u novcu, jer zaista novac nije presudan, a iako je bitan za realizaciju ciljeva jer to nije poruka ove stanke najviše toga zapravo treba jasno i glasno reći je problem svijesti, problem pojedinačne ali i društvene svijesti. I znamo da se svijest razvija i to sam često naglašavala i to svi dobro znamo i od vrtića i od škole i od radnog mjesta, ali najviše od obitelji. I na žalost danas svjedočimo da društvo je tehnološki sve naprednije, ali istodobno kao da je zavladala neka razina srozavanja, kao da je zavladala „big braderizacija“ društva, pa ako hoćemo reći i srozavanje ljudi na objekte. Pa to se naravno najviše odnosi i na žene. I zato je bitna koordinacija svih aktera u društvu, jer jedno resorno ministarstvo ili dva ne mogu sami riješiti problem. Treba reći jasno nitko ne govori da je nasilje ideološki problem, nitko tko ozbiljno pristupa problemu nasilja. Nasilje nikad nije ni bilo ideološko pitanje, niti će ikad biti. Nasilnik je nasilnik neovisno o ideologiji, neovisno o svom svjetonazoru, a isto tako neovisno o stupnju obrazovanja. I zato u ime kluba HDZ-a želim jasno naglasiti da nećemo prihvatiti verificiranje ove teme nasilja kao ideološke. Možemo reći da je nasilje sramota, a ne ideologija. Hvala lijepo.
Hvala i vama.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,10 SATI]] Poštovane kolegice i kolege prelazimo na glasovanje. Kolega Petrov. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Sabora, tražim stanku u ime Kluba Mosta vezano za temu vanjske Hrvatske politike.
Nisam vas razumio. Samo malo. Ja vas molim za tišinu. Molim vas. Izvolite.
U ime Kluba Mosta tražim stanku od trajanju od 10 minuta vezano za stajalište Hrvatske vanjske politike u odnosu sa … [[Govornik se ne razumije.]] Hvala.
Molim također u ime GLAS-a stanku u vezi sa također vanjskom politikom prema Sloveniji.
Evo ja tražim u ime Kluba HDZ-a stanku vezi Hrvatske vanjske politike, Slovenije, ali nakon glasova.
Kolega Bauk, Bunjac.
Gospodine predsjedniče i Klub SDP-a traži stanku iz istih razloga kao i prethodni klubovi, pri čemu smo spremni prihvatiti da se ona održi nakon glasanja, ako to … [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro. Bunjac.
Poštovani predsjedniče u ime Kluba zastupnika Živog zida i SNAGA-e, tražim stanku od trajanju od 10 minuta, na istu temu kao i kolege.
Dobro. Kolega Beljak.
Poštovani predsjedniče, na istu temu tražimo stanku u ime Kluba HSS-a.
Dobro. Evo imamo znači 6 zahtjeva za stanku. Stanku bi onda ako se slažete dao nakon glasovanja. Dakle, idemo odglasovati pa ćemo onda imati stanku.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 13,05 SATI]] Dobro imamo stanke, 6 stanki. Prvu stanku je tražio MOST, gospodin Božo Petrov. Izvolite.
Poštovani dragi zastupnici, sazvao sam stanku zbog najave slovenskog premijera Cerara da neće doći na dogovoreni sastanak u Zagreb sa premijerom Plenkovićem koji je sazvan za 27 rujna zbog premijerovog govora na Skupštini UN-a gdje je on zapravo samo ponovio službeno hrvatsko stajalište da je arbitraža za nas kontaminirana, da arbitražna odluka za nas ne postoji. Stoga je ovakva reakcija premijera Cerara neuobičajena, osim ako je premijer Plenković prije sastanka sa oporbenim čelnicima dogovarao sa stajališta Hrvatska sa premijerom Cerarom a koja nisu u skladu sa hrvatskom službenom politikom. Moram samo reći da je sastanak sa oporbenim čelnicima, ja ga barem okarakterizirao kao čudan. Ispada da je predsjednik Vlade nas pozvao na sastanak da pita smije li razgovarati sa svojom kolegom u trenutku kada je išao prodati HEP partnera u Vladi za prodaju najveće energetske tvrtke nije pitao a po pitao nas je za dozvolu može li razgovarati sa kolegom. Jer taj utisak mi imamo, ništa drugo mi nismo čuli na tom sastanku. Mi nismo čuli stavove predsjednika Vlade, mi nismo također čuli što je on razgovarao već sa svojim kolegom Cerarom, niti svoju poziciju u tim pregovorima. Zato zahtijevam od predsjednika Vlade da se što žurnije pojavio u Saboru ili na Odboru za vanjsku politiku ili u sabornici gdje se može napraviti tematska sjednica sa ovim pitanjem. Smatram da bi u osjetljivim odnosima sa Slovenijom premijer trebao tražiti podršku sa svih strana za svoje pozicije u trenutku kada kreće u pregovore, ne omekšavati hrvatske stavove da bi pregovori počeli jer u tom trenutku slovenska strana može očekivati samo više. A očito danas kada iskazuje razočaranost a Hrvatska uopće nije promijenila, barem po onome što je izrekao predsjednik Vlade na skupštini UN-a, nije promijenila službeno stajalište, jako čudno je da je slovenska strana zbog toga razočarana. A ja ću vam opet ponoviti, predsjednik hrvatske Vlade i premijer Cerar dogovorili su se za sastanak koji je sada otkazan prije nego su se našli sa oporbenim čelnicima. Andrej Plenković potvrdio je na sastanku da arbitražna odluka ne valjda, da je ne prihvaćamo, potvrdio je to javno na Skupštini UN-a u trenutku kada su mu oporbeni čelnici redom rekli da odluka arbitraže za nas ne vrijedi. Mogao je samo nakon toga potvrditi, premijer Cerar se nakon toga naljutio a vi zaključite sami.
Hvala vam lijepa. Gospođa Vesna Pusić u ime GLAS-a i Hrvatske sranke umirovljenika.
Hvala vam lijepa gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Moram reći da je Klub GLAS-a i HSU-a također razočaran nastupom premijera Plenkovića u općoj skupštini. Ne zbog toga što je rekao nego zbog toga što je o toj temi uopće govorio. Opća skupština UN-a nije mjesto na kojoj se otvara tema koja je u tom trenutku u procesu pregovora. To je tema koja je u ovom trenutku za tihu diplomaciju. Premijer Plenković je na sastanku koji je sazvao u Vladi dobio apsolutno od svih prisutnih placet i podršku da razgovara sa premijerom Slovenije Cerarom. I u toj situaciji ima stotine drugih tema o kojima se može govoriti i koje su za Hrvatsku važne na takvom mjestu kao što je Opća skupština UN-a. Ovo je jedna tema koju 99,9% ljudi koji tamo sjede ne razumiju, za koju mi na takvom nastupu apsolutno ne možemo dobiti podršku i potpuno je jasno da je jedini mogući rezultat da će nakon toga se slovenska strana iz takve vrste pregovora povući. Naročito, obzirom da znamo da unutar Slovenije postoji i postojao je pritisak na premijera Cerara da ne dođe u Hrvatsku i da ne sudjeluje u toj vrsti razgovora a po našem dubokom uvjerenju to je jedini način na koji se na civilizirani način ovaj sukob ili prijepor može razriješiti. I bilo je šanse i mi se nadamo da još uvijek ima šanse da se taj prijepor riješi na civilizirani način, prihvatljiv i jednoj i drugoj strani, dakle na jedan način s kojim i jedna i druga strana može živjeti. Ali otvaranjem te teme na Općoj skupštini UN-a ta se šansa znatno smanjila. U rješavanju svakog konflikta sudionici u konfliktu su ujedno i partneri u rješavanju tog konflikta. I zbog toga moraju voditi računa o tome što je drugoj strani moguće izdržljivo, Ja nisam bio na sastanku ali po onome što smo čitali, što smo informirani ako nas je premijer zvao da nas kao oporbene stranke i sve ostale stranke pita, da li smo za arbitražu onda je promašio temu. Ako nas je zvao da nas pita da li može razgovarati sa slovenskim premijerom, onda je gubio i naše i svoje vrijeme. Ovaj dom je jasno zauzeo stav 2015. godine da se iz arbitraže povlačimo zbog razloga koje mislim ne moramo ovdje ponavljati ponovo. Isto tako premijer nas pita da li treba razgovarati sa svojim kolegom, pa to je njegov posao. Ja sam očekivao da će se na tom sastanku razgovarati o tome odnosno sa ćemo biti informirani koji su koraci poduzeti u tom smjeru i koji su sljedeći koraci koje premijer odnosno Vlada želi povući, od toga nismo čuli ništa. Mi kao SDP ne moramo davati podršku premijeru da razgovara sa svojim kolegama, kao što sam rekao to je njegov posao, ali ako želi našu podršku u rješavanju ovog problema onda moramo imati informaciju. Mi to dobili nismo. Opća skupština UN-a definitivno kao što je kolegica Pusić rekla po nama nije pozornica za iznošenje ovakvog problema. Da li zaista vjerujte da je predstavnicima recimo Republike Južne Afrike, Kraljevine Tonge ili Perua bitna granica između Hrvatske i Slovenije i da li o tom problemu uopće išta znaju. Kolega Kovač ako čujete iz svijeta od kolega da Hrvatska ne poštuje međunarodno pravo, to nije problem Slovenije, to je naš problem odnosno to je problem naše diplomacije i posao naše diplomacije treba biti, konstantno upozoravati i prikazivati hrvatske stavove zašto određene poteze vučemo, zašto smo se iz arbitraže povukli da smo to učinili na legalan i legitiman način, da smo za to imali jako dobre razloge i da je tu odluku u konačnici donijelo najviše zakonodavno tijelo naše države jednoglasno. Ako naši partneri u Europi to ne znaju, tada je to ja mislim naš problem i tada se trebamo ozbiljno zapitati što radimo, da li aktivno pokušavamo biti rješenje ovog problema ili sami sebi problem stvaramo. U diplomatskom rječniku mi mislimo da je premijer napravio diplomatski …, apsolutno nepotrebno provociranje sukoba. Naravno da je to kolega Cerar iskoristio, ja da sam u njegovoj poziciji vjerojatno bih to učinio i ja. Svi smo se složili da treba razgovarati, da treba smiriti tenzije, razgovarati hladne glave. I mislim da nam je dovoljna poruka velikih država koje su jasno rekle, neke od njih da je ovo bilateralno pitanje i da se treba tako riješiti. To je poruka i nama, ali to je poruka i slovenskoj strani. Ovaj nastup, ovaj … nije pridonio rješavanju ovoga problema jer znamo kažemo da je i kolega Cerar imao pritisaka iz same svoje stranke, a i iz slovenske javnosti. I na kraju ja se mogu zapitati samo jedno retoričko pitanje na koje bi ja volio čuti odgovor. Dakle predsjednica Republika sukreira vanjsku politiku SAD-a, naš predsjednik Vlade kreira svjetsku politiku i prijeti ne znam Sjevernoj Koreji i slično, a ja se pitam da li se itko od njih bavi hrvatskom vanjskom politikom jer to je njihov posao to je njihov cor biznis. Hvala.
Hvala gospodin Hajduković. Gospodin Branimir Bunjac ispred Živog zida i SNAGA-e. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, kolegice i kolege. Dakle mi imamo situaciju da Hrvatska raspravlja o arbitražnoj presudi iz koje se povukla u srpnju 2015. godine. Važno je pri tom naglasiti da kompromitacija arbitraže zbog koje se Hrvatska povukla na međunarodnom sudu nije ocijenjena dovoljnom da bi se proces prekinuo odnosno da sud ne bi mogao donijeti neovisni meritum. Bez obzira na sve, Hrvatski sabor je donio svoju odluku 2015. godine, znači prije dvije godine i dva mjeseca jednoglasno i o tome više ne bi trebalo biti nikakvoga spora. Odluka je tu, mi smo se povukli i po našemu mišljenju bilo je sasvim dovoljno vremena da Hrvatska poduzme neke korake kako bi se ta situacija razriješila. Mi smo sada na kraju ispada da smo čekali presudu iz spora iz kojega smo se povukli, mi smo ju čekali nadajući se čemu? Čemu smo se nadali? Što će se dogoditi kada ta presuda konačno bude donesena? Odgovor od premijera na to pitanje nismo dobili. Koliko je meni poznato, a dao sam si truda čak da idem čitati tu presudu, ima 350 stranica, ne znam jeste li ju vi gledali, ima više zemljovida. Posebno me zanimalo Međimurje iz kojeg ja dolazim ali sada to nije bitno, u toj presudi 82% hrvatskih zahtjeva je prihvaćeno, teritorijalnih. Slovenci su tražili izlaz na otvoreno more, nisu ga dobili, berem ne na onaj način na koji su oni htjeli. Hrvatska je ako je što izgubila, izgubila je jedan dio Savudrijske vale, nešto je malo manje dobila nego što je htjela. I ja bih volio da nam sada premijer Plenković kaže, ne nekakvo fantomsko mišljenje nego da nam kaže što u toj presudi konkretno onda nije dobro kada smo je već čekali, što nije dobro? Što bi Hrvatska još mogla eventualno dobiti nekakvim pregovorima, a da nije? Da li možda 100% zahtjeva da se naših ispuni, da li bi tada bila presuda prihvaćena? U svakom slučaju pozivom oporbi, premijer je pokazao da on rješenje nema, da se samo pokušao zaštititi tim jednim sastankom, to je isto pokazao i ovim govorom jučer u New Yorku i ono što je vrlo bitno za reći da on odgovora nema i to je odgovor gospodinu Kovaču koji kaže da će premijer riješiti probleme sa Slovenijom. Neće ih riješiti. A ne samo zato što imamo problem sa Slovenijom, nego zato što kompletna Hrvatska vanjska politika je politika lutanja. Tu gledamo godinu dana, dakle, jedan diletantizam, gdje smo mi proveli vanjsku politiku samo getoizacije, gdje smo se sa svim susjedima uspjeli posvađati. Da ja danas više ne znam, da li članovi HDZ-a govore o Bosni ili govori Milorad Dodig. Jedna te ista retorika se koristi prema Bosni iz Hrvatske, iz Republike Srpske. Gdje nas blokira Mađarska, zašto, što čekamo sa tim otkupom dionica od prosinca prošle godina koju je najavio premjer. Što je hrvatsko pravosuđe radilo sve ove godine, da je dopustilo da ta cijela stvar eskalira? Kad riješimo probleme sa Slovencima, kako ćemo odblokirati pregovore sa OECD-om kad su tu i Mađari? Kako ćemo odblokirati bilo kakve pregovore kad čitamo u medijima da se predsjednica i premjer svađaju oko politike prema Ukrajini, a iz iste su stranke navodno. Da nije vrijeme da se sad ide u Ukrajinu, kaže predsjednica, a premjer veli da je vrijeme, onda se svađamo sa Rusima, a očekujemo da Putim dođe u Hrvatsku ili da se s njim obavi sastanak ne znam sad točno na kojemu mjestu. Umjesto da se približavamo EU koju premjer toliko želi kao mainstream, kao nekakvu meanstreamu, mi imamo politiku potpunu podređenosti SAD-u u vanjskoj politici. Ispunjavamo slijepo zahtjeve veleposlanstvo u Buzinu, bespotrebno kupujemo američke avione, šaljemo 300 vojnika na Rusku granicu i to je sad vanjska politika. Što si mi zamišljamo? Hvala.
Hvala lijepo gospodin Bunjac. Gospodin Krešo Beljak iz Kluba zastupnika Seljačke stranke … [[Govornik se ne razumije.]] Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Poštovani bivši ministri vanjskih poslova, gospođo Pusić, gospodine Stier, gospodine Kovač. Prije svega htio bih naglasiti da je u diplomaciji i u vanjskoj politici bitan samo nacionalni interes. Svi oni koji se bave vanjskom politikom, a vi to jako dobro znate, trebali bi na prvom mjestu imati hrvatski nacionalni interes. Nema tu ni vječnih savezništva, niti prijateljstva itd. itd. A jedan od osnovnih nacionalnih strateških interesa bilo koje država da ima dobrosusjedske odnose sa prvim susjednima. I to ne sa bilo kakvim susjedima. Naime, sa Slovenijom je Hrvatska gotovo 1000 godina imala samo administrativnu granicu. Ili smo unutar Austro-ugarske monarhije i unutar Jugoslavije, dakle, zadnjih 25 godina je ta granica bila, nazovi tako „prava“ a onda se dogodio ulazak Hrvatske u EU, gdje se granica pretvorila u nešto što nikada u povijesti nije bilo, uključujući onu nesretnu žicu. Kako riješiti te probleme, očito Hrvatska diplomacija danas nema odgovor, odnosno ima odgovor, ali Hrvatsku diplomaciju nažalost danas ne vode diplomati, nego ju vode ljudi sa naslovnica tjednika, sa današnjim datumom, dakle, gospođa ministrica je vrlo ozbiljno optužena na naslovnici tjednika 24 sata da je njezin suprug uključen u aferu tešku milijardu eura. Ja znam, da kolega Kovač, posebno gospodin Stier jako dobro razumiju vanjsku politiku. Znam da su od ove vladajuće garniture unutar HDZ-a maknuti sa strne, bili milom ili silom, znam da se oni ne slažu s time, ali da će kao strojarski vojnici poštivati ono što je dogovoreno na višoj razini. Ali to onda više nije nacionalni interes. Zato pozivam posebno vas da pogledate prije svega hrvatski interes, jer znate, da je naš interes da se sa Slovenijom i sa slovenskim narodom, što prije riješi spor, ako o nekakvom ozbiljnijem sporu uopće možemo govoriti što se tiče granice. Jer ako postoji spor sa Slovenijom, onda je to nuklearna elektrana, onda je to Ljubljanska banka, to su puno ozbiljniji i puno zanimljiviji sporovi. A kada govorim u ime nas i u osobno ime koji živimo blizu granice, reći ću vam da spora, što se tiče granice između nas i susjeda s one strane granice, odnosno, … [[Govornik se ne razumije.]] nikada nije bilo niti ga nema. Dakle, postoje realni sporovi, realna pitanja koja treba otvoriti i ja vas pozivam da se unutar stranke, unutar vaše stranke izborite da se vaši stavovi, a siguran sam da se i gospodin Kovač i gospodin Stier vrlo kvalitetni diplomati i vrlo kvalitetni stručnjaci što se tiče vanjske politike. Da se vi uključite u to rješavanje, a ne da to pustite diletantima koji se bave privatnim biznisom i aferama teškim milijardu eura. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda - Konačni prijedlog zakona o potvrđivanju Protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizilazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja, hitni postupak, P.Z. br. 181. Predlagateljica: Vlada Republike Hrvatske Predlagateljica zakona je Vlada RH na temelju članka 85. Ustava RH i članka 172. i 204. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prilikom utvrđivanja dnevnog reda prihvatili smo prijedloge predlagatelja da se ovaj zakonski prijedlog raspravi, donosi po hitnom postupku. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave po članku 197. Poslovnika. Do sada su raspravu proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za zaštitu okoliša i prirode. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Želi li predstavnik predlagatelja dati obrazloženje? Sa nama je državni tajnik u Ministarstvu zaštite, okoliša i energetike gospodin Mile Horvat. Izvolite gospodine Horvat.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažene zastupnice, uvaženi zastupnici ja ću u ime predlagatelja ovog zakona Ministarstvo zaštite, okoliša i energetike obrazložiti razloge za predlaganje ovog zakona i nastojat ću reći neke bitne elemente koje sadrži ovaj protokol. Zakon o potvrđivanju protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja jedan je od 7 pratećih protokola Konvencije o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja tzv. Barcelonska konvencija. Navedeni protokol RH potpisala je 14. listopada '94. godine u Madridu. Sam protokol razrađuje provedbu članka 7. Barcelonske konvencije kojim je propisano da će ugovorne stranke poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi spriječile, suzbile i u najvećoj mogućoj mjeri uklonile onečišćavanje područja Sredozemnog mora uzrokovano istraživanjem i iskorišavanje epikontinentalnog pojasa morskog dna i morskog podzemlja. I to su glavni postulati ovoga protokola iz Barcelonske konvencije. RH velikim je dijelom orijentirana na pomorsko gospodarstvo i turizam poduzimanjem mjera sprječavanja ublažavanja, suzbijanja i kontrole onečišćavanja mora i svih potencijalnih izvora uključujući i odobalne instalacije preduvjet je postizanje i održavanja dobrog stanja morskog okoliša. U drugoj polovici 20. stoljeća u podmorju sjevernog Jadrana vođena su opsežna istraživanja sa ciljem pronalaženja i utvrđivanja ekonomski vrijednih količina prirodnog plina. Na hrvatskom dijelu Jadranskog mora izrađeno je 128 istražnih i 51 eksploatacijska bušotina. Komercijalna eksploatacija plina počinje '99. godine. Trenutno na sjevernom dijelu Jadrana u okolici Istre Republika Hrvatska ima 18 plinskih eksploatacijskih platformi i jednu kompresorsku platformu na koju je spojena 51 eksploatacijska bušotina unutar tri eksploatacijska polja ugljikovodika i to su polja Izabela, sjeverni Jadran i Marica, a iz kojih se godišnje u prosjeku pridobije oko 1,2 milijarde kubnih metara plina. S obzirom na postojeću eksploataciju ugljikovodika iz Jadrana od iznimne važnosti je pojačati mjere zaštite okoliša. Sigurnost i zaštita okoliša je pitanje od primarnog interesa. Imajući u vidu postojeću eksploataciju ugljikovodika iz podmorja sjevernog Jadrana, smatramo kako je potvrđivanje protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćavanja uslijed istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa morskog dna i morskog podzemlja od izuzetnog interesa za RH. Podsjetit ću u RH pitanje istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa morskog dna i morskog podzemlja i mjere zaštite uređeni su i propisani prvo Zakonom o rudarstvu i Zakonom o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika kojim se reguliraju aktivnosti i istraživanja i eksploataciji ugljikovodika, a koji je usklađen sa svim direktivama EU. Također direktiva EU 20/13 o sigurnosti od obalnih naftnih i plinskih djelatnosti i o izmjeni Direktive 20/04 prenesena je u nacionalno zakonodavstvo donošenjem Zakona o sigurnosti od obalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika NN br. 78/2015. godine. U svrhu naprijed navedenih ciljeva pristupilo se potvrđivanju protokola kako bi njegove odredbe u smislu članka 141. Ustava RH postale i dio unutarnjeg pravnog poretka RH. Ovim protokolom ugovorne stranke se obavezuju da individualno ili putem bilateralne ili multilateralne suradnje poduzimaju potrebne mjere kako bi spriječile, ublažile, suzbile ili kontrolirale onečišćavanje u području Sredozemnog mora. Isto tako protokolom se definiraju zahtjevi u pogledu izdavanja odobrenja za istraživanje, eksploataciju kao i sam sadržaj tih odobrenja. Primjenom ovog protokola osigurava se da se u svrhu zaštite okoliša koristi najbolja raspoloživa tehnologija koja je učinkovita u zaštiti okoliša i ujedno ekonomski prihvatljiva. Protokolom se propisuju obveze stranaka potpisnica vezane uz uporabu i skladištenje kemikalija za predmetne aktivnosti, obveze potpisivanja standarda za zbrinjavanje ulja, uljnih smjesa, otpadnih voda, komunalnog otpada nastalih u samom objektu kao i objekata za prihvat navedenog na kopno. Propisuje se obveza stranaka da od strane operatora osiguraju poduzimanje sigurnih mjera, kao i opreme i uređaja iznenadne intervencije. Propisuje se da operatori imaju planove intervencija za suzbijanje iznenadnog onečišćenja. Potvrđivanjem protokola pored mjera sprečavanja onečišćavanja osigurava se međusobno informiranje ugovornih strana o poduzetim mjerama, postignutim rezultatima i eventualnim teškoćama u primjeni protokola, omogućuje se međusobna pomoć kod iznenadnih događaja, osigurava se suradnja kod utvrđivanja odgovornosti i naknada štete nastale iz aktivnosti eksploataciji ugljikovodika. Utvrđuju se isto tako obveze za uklanjanje postrojenja nakon prestanka njihovog korištenja. I konačno, s obzirom na prirodu postupka potvrđivanja međunarodnih ugovora kojim država i formalno izražava spremnost biti vezana već sklopljenim međunarodnim ugovorom kao i na činjenicu da se u ovoj fazi postupka ne može mijenjati i dopunjavati tekst međunarodnog ugovora ovako normativno rješenje koje smo mi ovdje predložili jeste jedino i moguće. Kako se u RH ova pitanja u nadležnosti tri ministarstva, provedbu zakona obavljat će u okviru svojih nadležnosti tijelo državne uprave nadležno za gospodarstvo kao središnje tijelo državne uprave, nadležno za istraživanje i iskorištavanje mineralnih sirovina, tijelo državne uprave nadležno za zaštitu okoliša i prirode kao središnje tijelo državne uprave nadležno za zaštitu mora i morskog okoliša i tijelo državne uprave nadležno za pomorstvo, promet i infrastrukturu kao središnje tijelo državne uprave nadležno za onečišćenje mora s brodova i od obalnih objekata te koordiniranje postupanja kod iznenadnih onečišćavanja mora. Slijedom navedenoga predlaže se donošenje Zakona o potvrđivanju protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja. Isto tako ću na kraju reći da je Odbor za zakonodavstvo uputio i jedan amandman na ovaj tekst prijedloga zakona, on je normativne prirode i na članak 4. gdje se u članku 4. iza riječi međunarodnih ugovora dodaju riječi NN br. 28/96. dakle radi se o nomotehničkom dorađivanju ovog zakonskog izričaja i predlagatelj prihvaća ovaj amandman. Hvala.
… [[Govornik nije uključen.]] prvo gospodin Žagar.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi državni tajniče. Jučer smo u ovom Saboru govorili o hrvatskoj zemlji i podzemlju, danas govorimo o hrvatskom moru i podmorju pa na neki način opet da kažem slikovito pomalo i o podzemlju. Zašto to kažem? Vi ste jako dobro obrazložili intenciju ovog zakonskog prijedloga i naravno da ga treba podržati, tu uopće nema govora što hitnije i što bolje. Međutim govorimo ovdje ipak samo o formi, pa da malo zavrimo malo ispod haube. Vi spominjete tri ministarstva koja će biti nadležna za provedbu ovoga sporazuma, međutim mi smo imali prije nekoliko dana ovdje u Hrvatskom saboru izvješće Državne revizije vezano za eksploataciju mineralnih sirovina. Državna revizija kaže 10% naknade za pridobivene količine ugljikovodika je malo, Državna revizija kaže treba razmišljati o tome da se uvede i porez na dobit na dobivene količine ugljikovodika, kao što uostalom to rade neke zemlje. I onda pazite Ministarstvo gospodarstva kaže, e mi se tu ne bi šteli mešati to nema veze s nama. Šta sada, mi smo te ugovore neko je u naše ime potpisao ali to više nije kod nas. Čak su kad je kolegica Holy tražila od njih odgovore i da podastru te ugovore, uputili su na Ministarstvo znanosti i obrazovanja. Oni se bave s tim pitanjima istraživanja koje je RH potpisala s Norvežanima, jel', … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, i tu je bilo otklona. I onda šta se događa? Ministarstvo zaštite okoliša kaže u svom objašnjenju, nećemo podići tu naknadu jer bi to odvratilo moguće ulagače. Pazite, Ministarstvo zaštite okoliša kaže da bi odvratilo moguće ulagače, da neće povećavati naknadu od 10% i s obzirom na potpisane ugovore, to je taj ugovor o podjeli ugljikovodika i ugovor sa tvrtkom Spectrum sa Norvežanima. Dakle, to Ministarstvo zaštite okoliša. Mi ovdje imamo, meni se čini, to sam rekao i onda, sistemsku grešku i to je najgore. Kod sistemske greške šta god, ako radimo nešto dobro to će ispasti na kraju loše. I sad kad ja vama repliciram, naravno, ispadne da repliciram na krivu adresu. Ovdje bi trebao nekom iz Ministarstva gospodarstva uputiti ovo pitanje. Dakle, zakon o ovom protokolu je sasvim u redu, međutim hoće li u praksi on stvarno postići onaj učinak koji želimo, u to mogu sumnjati. Hvala.
Hvala lijepa. Želite li odgovoriti na repliku? Gospodin Horvat. Izvolite.
Mislim ja bi odgovorio na ovu zadnju konstataciju, dakle ne ulazeći u prethodnu raspravu. Uvažavam raspravu uvaženog kolege saborskog zastupnika, ali bih odgovorio dakle, ovdje ne treba imati nikakve skepse prema tome kakve će efekte ovaj zakon proizvesti. Ovaj zakon je forma da se protokol koji smo potpisali uvede u domicilno zakonodavstvo. Može samo kroz zakonsku formu taj protokol uvede u domicilno zakonodavstvo a već je EU na osnovu ovog protokola oblikovala svoje direktive koje obavezuje sve ostale članice. Prema tome, mi tu nemamo nekakav veliki manevarski prostor, zato sam i rekao u jednom trenutku da se ovo mora usvojiti. Možda zvuči imperativno ali definitivno je to forma koja se mora prihvatiti jer smo mi članica EU-a, jer je to jedini mogući način da komuniciramo sa drugim državama vezanih za zaštitu Sredozemlja sa svim svojim elementima.
Hvala lijepa. Druga replika. Gospodin Sinčić.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ja bi htio samo podsjetiti i ovaj Sabor i predstavnike Vlade na godinu 2014. i godinu 2015. kada je postojala inicijativa, kolokvijalno nazvana „bušenje Jadrana“ odnosno inicijativa o eksploataciji ugljikovodika ovdje na našem Jadranu. Postoje dvije stvari, jedna je ideja sama ta da Talijani eksploatiraju, idemo i mi eksploatirati, a druga stvar je sam projekt kako je dokumentiran taj proces eksploatacije. Projekt je bio u najmanju ruku diletantski, šarlatanski, sjećam se rasprava, još nisam bio zastupnik, bio sam na Odboru za okoliš ovdje u Saboru, bilo je valjda pedesetak udruga, bili su predstavnici Oceanografskog instituta, niza drugih uglednih institucija, tu je bilo more grešaka u toj dokumentaciji, broj potresa, nisu riješene isplate, više se ni ne sjećam, to je bio jedan dugi, dugi popis znanstveno netočnih informacija koje je ministar Vrdoljak htio podvaliti i hrvatskoj javnosti i hrvatskoj znanosti i hrvatskoj politici. Drago mi je da je taj projekt propao, on je i kao ideja loš jer hrvatska obala nije talijanska obala niti je Hrvatska Norveška. Nama, koliko, 18% direktno gospodarstva je turizam, indirektno čak do pola neke studije u to vrijeme su rekle i ne možete u isto vrijeme imati eksploataciju na hrvatskoj obali i turizam, morate birati. Međutim, ono što još nije predviđeno u tom cijelom procesu je činjenica da jadransko podmorje poput šahovske ploče prešarano zonama u kojima je NATO savez odlagao oružje. Možda vi to ne znate, možda to hrvatska politika ne zna, međutim zna NATO, znaju velike naftne kompanije. Prema tome, da je netko išao dolje bušiti, možda bi nagazio područje gdje su se odlagali eksplozivi, možda bi netko poginuo, tko zna šta bi se moglo dogoditi. Pa prema tome, imate ovdje Prilog 2, gdje se navode štetne tvari, barij i bor, je li uzeto to u obzir kod ove stvari? Hvala.
Hvala gospodin Sinčić. Hoćete odgovoriti? Da. Izvolite.
Ja znam da su to interesantne teme, međutim u proceduri pred Vladom RH je novi Prijedlog Zakona o eksploataciji ugljikovodika i istraživanju, on će doći uskoro ovdje na plenum pred vas, imat ćete prilike tad vidjeti i razgovarati o novom modelu koji se priprema u tom zakonu za eksploataciju ugljikovodika koji će biti u financijski puno povoljnijem smislu kreiran za RH nego što je sad, pa vas molim da onda iskoristite priliku pa te teme kanalizirate prema tom zakonu, a ovo je sad jedan protokol o kom treba razgovarati ali ga moramo prihvatiti kao činjenicu koju smo već na neki način i potpisali.
Hvala lijepa. Treća replika gospodin Bulj.
Hvala lijepa. Gospodine državni tajniče, vi kao stručnjak za ekologiju, pitam vas i podmorje. Pitam vas, da li ste upoznati, evo govorite ovdje da smo mi to čisto protokolarno, da ćemo potpisati, provedba je najmanje bitna kao i do sada ali je činjenica da Hrvatska nije imala suverenističku politiku i da nismo proglasili isključivi gospodarski pojas i činjenica je da baš, spominjali ste ulja, maziva i otpadne vode iz tankera koje vode u rafinerije naftu, da se ispiru u međunarodnim vodama na našem Jadranskom moru i stvara se mrlja. Jeste vi upoznati s time i da li to vi kontrolirate? A ovo šta mi sad u Saboru donosimo, donosimo čisto iz tih protokolarnih obaveza koje su potpisane čisto da se potpišu, i da se naši ti koji su potpisivali prikažu kao ljudi koji skrbe o našem moru i podmorju. Činjenica da eksploatacija i ugljikovodika u Jadranskom moru, ono šta je napravila bivša Vlada, tj. HNS ministar što je potpisao istraživanja, tko zna di su rezultati, čiji su rezultati, bez obzira što je bilo ugroženo Jadransko more, a znamo koliko znači nama more čisto u turizmu i koliki su prihodi od turizma i šta ste poduzeli po pitanju smanjena tih ispiranja, tankera, tih brodova kad odlaze, tj. prazni da si isperu sve te rezervoare, gdje se stvara mrlja, kažu stručnjaci veća površinom nego što je grad Split, ali zbog strujanja, još nije došlo no naše obale. To je jedna velika ugroza našega mora, naših plaža i razvoja našega turizma, a ovo što donosimo protokolarno, a u provedbi neće se ništa odraditi, o tome moremo pričati cijeli dan, od toga nema ništa Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Gospodin Horvat.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče Bulj, ja nisam ni rekao da sam stručnjak, a naročito ne ekspert za ovo što sad predstavljam. Ja sam državni tajnik, politička figura u ovom ministarstvu. Međutim, ovo, ali nisam ni manje stručnjak nego prethodnici, prema tome, u ovom ministarstvu postoje ljudi, profesionalci postoji, jedno ozbiljno ministarstvo koji broji respektabilan broj stručnjaka, koji su svoj život posvetili ovoj struci. Moje je da predstavljam njih, a ne da ovdje budem vrhunski stručnjak, za ovo što vi očekujete da ja budem. I na svako ovo vaše pitanje, možete očekivati kvalitetan i brz pismeni odgovor od strane ministarstva.
Hvala lijepa. I posljednja replika, gospodin Madjer. Izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, jasno da prihvaćamo unos, europskih direktiva u naše zakonodavstvo, ali da li pazimo na naše uvijete života u pojedinim ekološkim, eksploatacijskim poljima? Vi kao državni tajnik u Ministarstvu zaštite okoliša, sigurno možete utjecati na Ministarstvo gospodarstva i Vladu RH, jer uredba koja je donesena za naknadu za eksploatacijska polja u iznosu od 10% je sramotna u odnosu na druge europske zemlje koje plaćaju do 20% jedinicama lokalne samouprave. I mislim da vi kao, ja znam, da vi ne možete donesti odluku, ali mislim da vi možete utjecati na Ministarstva gospodarstva i Vladu Republike Hrvatske da promjene tu uredbu i da se stvarno izjednačimo sa naknadama za eksploatacijska polja, kao što imaju i druge europske zemlje. Zahvaljujem.
Hvala gospodin Horvat.
Zahvaljujem se uvaženi zastupniče. Dakle, kao što sam prethodno rekao u ingerenciji ovog ministarstva je donošenje novog prijedloga zakona o eksploataciji ugljikovodika i on je sad u proceduri i biti će vama na raspravi. I upravo će to biti centralan tema ovih novih izmjena. Dakle, mi smo ti koji ćemo preložiti novi model, uz naravno konzultacija i Ministarstva gospodarstva.
Hvala lijepa. Sada su na redu, kao prvo izvjestitelji odbora, znači Odbor za zakonodavstvo, za zaštitu okoliša i prirode. Želi li uzeti riječ? Ne. Onda imamo, otvaram raspravu, imamo klubove. Prvo je gospodin Slaven Dobrović, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege, saborski zastupnici, državni tajniče i suradnici. Dakle, pred nama je prijedlog zakona o potvrđivanju protokola o zaštiti Sredozemnog mora od nečišćena koje proizlaze iz proizlaze iz istraživanja, iskorištenja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja. O čemu se ovdje radi? Dakle, radi se u stvari o provedbi čl.7. tzv. Barcelonske konvencije, koja je punim nazivom Konvencija o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja, koju kao što ste mogli čuti je Hrvatska potpisala i naravno, da je ovaj zakon, odnosno, potvrđivanje ovog protokola bitan i da tu nema ništa sporno. Dakle, šta se ovdje u principu donosi, ugovorne stranke poduzimaju sve odgovarajuće mjere kako bi spriječile, suzbile i u najvećoj mogućoj mjeri uklonile onečišćenje s područja Sredozemnog mora, uzrokovano istraživanje epikontinentalnog pojasa, dakle, morskog dna i morskog podzemlja. Mi imamo iskustvo, dakle, eksplantacije ugljikovodika i na našem dijelu Jadrana. Dakle, ne tako intenzivno kao na talijanskoj strani. S time iskustva su dobra, dakle, može se reći da je moguće ostvariti koegzistenciju, dakle, jednog takve gospodarske djelatnosti i turizma. Međutim, kvaliteta našeg dijela Jadrana svakako iziskuje ovdje poseban oprez, posebno oprez jer gubitak kvalitete, odnosno, čistoće, ekološke havarije kakve se mogu vidjeti po svijetu i na našem dijelu Jadrana prouzročile ogromnu štetu. Dakle, to bi bila jedna silna promjena kvalitete stanje, perspektive, svega. Tako da, u svakom slučaju, sigurnost Jadrana je od primarnog interesa i poželjan je svaki korak, napor u cilju pojačanja tih mjera. Protokol je jedan od međunarodnih ugovora, čijom se primjenom osigurava poduzimanje dakle, svih preventivnih mjera u cilju sprječavanja. Međutim, planiranje mjere zaštite od onečišćenja, iznenadnih događaja, te suradnja dakle, traži se suradnja, je kao što znate u havarijama onečišćenje ne poznaje granice. Dakle, samo je pitanje morskih struja i vjetra. Dakle, suradnja je presudna. Potvrđivanjem ovog protokola, dakle, se stvaraju dobre mogućnosti, dakle, utvrđivanje i odgovornosti pitanje je naknade štete iz aktivnosti eksploatacije te utvrđuju se i obveze, dakle za uklanjanje postrojenja nakon prestanka njihovog korištenja. Tako da se ne bi desilo da se eto koncesionar naprosto povuče. Naravno jako je važna stvar da se otvara i mogućnost suradnje u području promicanja dostignuća, dakle znanja i razmjene iskustva u zaštiti morskog okoliša što može svakako osim što doprinosi kvaliteti zaštiti doprinosi i po mom mišljenje i gospodarstvu RH jer tu upravo hrvatsko gospodarstvo može dati i kvalitetni doprinos. No za kraj dakle bih rekao da ovo svakako jest jedan mali dio mozaika, ali ovo mora biti dio integralne politike, dakle Vlade jedne suverene zemlje kao što jest RH. Dakle pitanje eksploatacije mora biti odgovoreno sa svih aspekata kako sa ovog okolišnog koji se regulira upravo ovim zakonom. Međutim, naravno da nema smisla da suverena politika dozvoli eksploataciju dakle ugljikovodika uz minimalne naknade ili neke koje otvaraju mogućnosti neke druge dakle koje bi u svakom slučaju htjeli izbjeći. Evo, s time bih završio, dakle protokol je za podržati dakle i mi ćemo kao klub MOST-a Nezavisnih lista podržati. Hvala lijepo.
Imamo 4 replike, prva gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Dobrović, slažem se s vama da je ovaj Protokol potrebno podržati, mi smo stranka Barcelonske konvencije. I u tom smislu, ne samo zbog toga, nego zbog potrebe da se prilikom istraživanja i eksploatacije ugljikovodika itekako vodi računa o sigurnosnom aspektu jer bi onečišćenje mora, bez obzira što se radi prvenstveno o plinu svejedno moglo dovesti do katastrofalnih situacija. A kada govorimo o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika u Jadranu, onda je to problematika na koju i ovaj Sabor i Vlada prilično mora odgovoriti važećim dokumentima, odgovarajućim dokumentima koje će pratiti i kvalitetna provedba. Kada je Vlada Zorana Milanovića krenula sa projektom istraživanja i eksploatacije ugljikovodika, to je bio jedan od najnesuvislijih prijedloga koji se dogodio u toj Vladi i mi smo u klubu HDZ-a tada napisali interpelaciju kojom smo tražili da Vlada odustane od tog nezakonitog projekta zbog toga što mu nije prethodilo niz strateških dokumenata iz zakona koji su mogli omogućiti pristup istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. I vi ste … [[Govornik se ne razumije.]] ministar zaštite okoliša i svakako da je odgovornost Ministarstva zaštite okoliša itekako snažna da se ne bi prišlo istraživanju i eksploataciji bez tih dokumenata koji su u velikom dijelu u nadležnosti Ministarstva zaštite okoliša. Naime istraživanje i eksploatacija, istraživanje i eksploatacija ugljikovodika, jedan od najzahtjevnijih tehnoloških procesa u svijetu. On je čak i prihvatljiv na dubinama do 150, do 200 metara, što se i kod nas u Jadranu događa, sva ova istraživanja o kojima je malo prije državni tajnik govorio, događaju se na sjevernom dijelu Jadrana gdje su dubine za istraživanje plina. I ja mislim da je istraživanje i eksploatacija plina u Hrvatskoj prihvatljiva u hrvatskom dijelu Jadrana. Za naftu smo u svakom slučaju protiv istraživanja i eksploatacije nafte. Naime, bilo kakva havarija koja bi se dogodila na dubinama ispod 700, 800 metara bi definitivno onečistila Jadransko more s obzirom na poziciju, na struje koje su u Jadranskom moru. Tako da kada govorimo o ratifikaciji ovog Protokola, on je dobar, mi njega moramo prihvatiti i mi moramo poštivati sve ove odredbe protokola jer one dižu standard na vrlo visoku razinu. I u tom smislu i za postojeću eksploataciju ugljikovodika u Jadranu on je dobar, ali moramo imati prilično jasnu granicu do kuda mi kao država imamo namjeru ići i to je i na koji se prostor moramo odrediti kada prilazimo istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. U tom smislu Strategija prostornog razvoja koja mora biti na klupama ovog Sabora u idućih mjesec dana mora itekako odgovoriti … [[Govornik se ne razumije.]] i gdje mi mislimo sa istraživanjem i eksploatacijom ugljikovodika.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Bačić, slažem se sa ovim što ste rekli. Isto tako slažem se da je bilo puno nepravilnosti odnosno nelogičnosti u postupku provedbe istraživanja, dakle u prethodnoj Vladi kako ste spomenuli. Međutim, jako je dobro i veseli me ako će tako biti ako interes i žar s kojim toj temi ste prilazili kao opozicijska stranka, sada nastavite kao pozicija. Dakle, naravno da se u opozicijskom pogledu na svaku stvar ističe javni interes i to je, hvala Bogu da je tako. Međutim, naravno i pri obnašanju vlasti treba se isto tako slijedit taj primjer. Ova konvencija, odnosno Protokol sugerira, traži, dakle i međunarodnu suradnju. Tako da bi bilo dobro da u razgovorima sa susjedima, budući da znamo da što se tiče eksploatacije nafte, polja koja imaju određeni potencijal se nalaze u dubljem dijelu Jadrana i da naši susjedi na tome ozbiljno rade, da se hrvatska pozabavi sa tim problemom. Nafta koja se dolje nalazi je zauvijek tamo i trebati će nam jednog dana, nije nužno ići eksploatirati ovoga časa, nego moramo raditi na tome da se smanjuje potreba za konzumom ugljikovodika a našim susjedima koji bi možda htjeli brzo ići u eksploataciju i dobiti nekakve dolare iz toga, svako treba puhati za vratom i tražiti najviše ekološke standarde da ne bi nastala ozbiljna ugroza našeg dijela Jadrana.
Hvala lijepa. Gospodin Žagar druga replika.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Dobrović, budući da je uvaženi kolega Bačić prije u svojoj replici dosta jasno obrazložio koje su to sve opasnosti koje se mogu dogoditi ako se dobro ne pripreme ugovori kojima se omogućava u ovom slučaju istraživanje i eksploatacija ugljikovodika na Jadranu čemu smo bili svjedoci kroz i medijskih napisa, na kraju i reakcija javnosti, onda i stručne javnosti. Mene zanima sada u ovom drugom dijelu gdje ste vi spomenuli da Hrvatska mora doista kao turistička zemlja, zemlja koja ima ta prirodna bogatstva prije svega čisto more, učiniti sve kako bi bila spremna odgovoriti na moguće havarije koje se mogu dogoditi. Naime, nije neobično da vidimo da mnoge službe za čišćenje snijega iznenadi snijeg kada padne u siječnju, iznenadili su nas požari, nismo bili dobro pripremljeni, vatrogasci nisu bili opremljeni, iznenadile su nas poplave, nismo imali sustav zaštite od poplave, a budući da ste vi bili ministar zaštite okoliša i vidim da ste stručan čovjek, što mislite kolika je stvarna u ovom trenutku spremnost RH, što je to što RH ima na raspolaganju, kakve su to i materijalni i na kraju krajeva ljudski resursi koji mogu spriječiti u ovom slučaju budući da imamo samo eksploataciju plina koliko sam ja shvatio, ali imamo tankerske plovidbe koliko smo zapravo spremni da odgovorimo adekvatno na moguće havarije koje se mogu dogoditi u Jadranskom moru? Hvala.
Hvala lijepa. Gospodin Dobrović, odgovor.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Žagar. Slažem se sa vašom opservacijom. Ono što bi trebalo naglasiti da ovaj protokol primarno promiče mjere prevencije i to je jako dobro jer kada jednom havarija nastane onda se samo radi o lokalizaciji štete i o sanaciji štete. Sanacije nikada nisu kompletne, dakle kada se jednom načini havarija praktički imate određenu trajnu posljedicu. Dobro, prirodna nafta ipak postoje neki procesi degradacije pa se može reći da postepeno se normalizira. No, mjere prevencije su bitne koje jasno definiraju koji su to sve koraci nužni i potrebni da bi se takvim poslovima prišlo od lokalnog istraživanja, dakle preciznijeg pa i do samog postupka eksploatacije. Što se tiče spremnosti RH, naravno dosadašnja eksploatacija tiče se plina. Plin je takav da evaporira u atmosferu, dakle tu osim problema sa onim kapljivitim dijelom nema. sasvim sigurno Hrvatska treba i svoju flotu koja bi imala zadaću poduzimanja mjera zaštite i preveniranja onečišćenja ojačati. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Sinčić.
Hvala vam potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Dobrović govorili ste o suživotu, htio sam vas upitati jeste li čitali ili barem bili upoznati sa onim projektima koje je predlagao gospodin Vrdoljak. Iz vaših odgovora gospodinu Bačiću i Žagaru zaključio sam da ste bili upoznati sa onim projektom suživot jednostavno nije bio moguć. Projekt je predviđao da svega nekoliko nautičkih milja od kopna do otoka ako se dobro sjećam mogu graditi platforme. Projekt je predviđao da usred ruta nautičkog turizma se stavljaju platforme, da se buši, ne znam ide kruzer ili ide nekakva jahta, ljudi plove kao što plove svake godine desetljećima jedanput tu budu eksplozije, grade se platforme, projekcije koje su predviđale štetu za nautički turizam bile su katastrofalne. Prema tome, da ne nabrajam dalje, suživot možda jest moguć ako govorimo o manjem broju bušotina daleko na pučini, to će reći struka koliko i gdje, međutim u obliku u kojem je to predviđala inicijativa gospodina Vrdoljaka tu je bila jedna opasna ludost za koju mi je drago da je propala i da je razum pobijedio. Htio bih vas upitati pošto ste bili ministar zaštite okoliša, možete li prokomentirati opasnost koju ta sama pojava odlaganja strog oružja, neiskorištenog oružja na morsko dno u točno određenim zonama koje bi trebale biti poznate i javnosti šteti samom Jadranu i koliko može štetiti kod samog istraživanja i iskorištavanja oko epikontinentalnog pojasa kako je govorio dokument? Sjećam se kada je trajala rasprava te godine stručnjaci su upozoravali da bi kod eventualnog bušenja u tim zonama moglo doći do stravičnih posljedica. Hvala.
Hvala i vama. Gospodin Dobrović.
Hvala lijepa. Kolega Sinčić, ne znam detalje i ne sjećam se detalja, ali slažem se da je taj pristup koji smo mogli opaziti u toj aktivnosti promicanja eksploatacije ugljikovodika u našem dijelu Jadrana bio prilično agresivan odnosno nije odavao dojam da se radi o dobro promišljenom i održivom sustavu koji bi mogao garantirati da će se moći odvijati paralelno odnosno koegzistirati ove prilično različite djelatnosti. Dakle, slažem se ugljikovodici masovna eksploatacija, sada smo nešto našli imamo, idemo brzo do novaca neka niču te eksploatacijske bušotine odnosno platforme kao gljive, to je nešto sasvim krivo. Hrvatska tome mora pristupiti vrlo promišljeno, mora graditi ponavljam sustav, dakle tranziciju energetskog sektora u obnovljivu time se nužno smanjuje ovisnost i potreba za ugljikovodicima. Ugljikovodici će nam uvijek trebati, ali sve u manjoj i manjoj mjeri, to se poklapa i sa politikama zaštite i sa politikama zaštite atmosfere odnosno prevencije ili smanjenja stakleničkog efekta koje je danas vrlo snažan. Tako da je ono je bilo krivo, nešto drugo mora itekako uvažiti sve specifičnosti našeg dijela Jadrana. A drugi dio pitanja, eksplozivne naprave, municija koje su se odlagale, dakle to je jedan najgori oblik rješavanja problema takvog materijala i kad-tad ćemo se morati suočiti sa time i vidjeti šta i kako napraviti jer to predstavlja trajnu opasnost i to vjerojatno trajno stvara određeno onečišćenje, zagađenje u podmorju.
Hvala. I sada je na redu ispred Stranke rada i solidarnosti, Stranke međugeneracijske solidarnosti Hrvatske, Reformista i nezavisnih zastupnika sve zajedno sve to gospodin Kažimir VArda.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicima. Dopustit ćete mi bit ću vrlo kratak. Ovdje se u protokolu ne radi o unutrašnjim morskim vodama ili teritorijalnom moru, radi se o epikontinentalnom pojasu Sredozemnog mora, a posebno Jadrana odnosno epikontinentalnom pojasu gdje je naš interes RH. Upravo stoga što na unutrašnjim morskim vodama ili teritorijalnom moru imamo isključivo suverenitet, u epikontinentalnom pojasu imamo pravo na morsko dno i podzemlje na iskorištavanje vezano za posebno za ugljikovodike, to je važno istaći. Dakle ovaj Zakon o potvrđivanju protokola o zaštiti Sredozemnog mora koje na neki način pa ja bih rekao čak i zatvoreno mora sa rukavcem Jadranskog mora, o zaštiti od onečišćenja koje proizilazi iz istraživanja, iskorištavanja epikontinentalnog pojasa morskog dna i morskog podzemlja, držim da je u cilju zaštite od onečišćenja važno donijeti ovaj zakon kojim se potvrđuje protokol. Epikontinentalni pojas RH razgraničen je s Republikom Italijom ugovorom bivše države i Italije sklopljen '68. godine i potvrđen ako se ne varam negdje 2002. sukcesijom država bivše države. Dakle moram naglasiti da se protokolom određuje postupak od onečišćavanja epikontinentalnog pojasa koje proizilazi iz iskorištavanja morskog dna i podzemlja. RH je velikim dijelom orijentirana na pomorsko gospodarstvo i turizam, pa je od osobite važnosti poduzimanje mjera sprečavanja, ublažavanja, suzbijanja ili kontrole onečišćenja mora i svih potencijalni izvora jer je to preduvjet za postizanje i održavanje dobrog stanja morskog okoliša koje je osnova za održivo gospodarenje prirodnim resursima. S druge strane, RH je orijentirana i na eksploataciju ugljikovodika iz Jadrana. Stoga je od iznimne važnosti pojačati mjere zaštite okoliša, o tome su govorili kolega Dobrović i kolega pa je usvajanje ovoga zaklona kojim se potvrđuje protokol važno za daljnji razvoj plavog gospodarstva i od interesa je po mom dubokom uvjerenju za RH. Naime, protokol predstavlja jedan od međunarodnih ugovora čijom se primjenom osigurava poduzimanje svih preventivnih mjera u cilju sprečavanja onečišćenja mora, planiraju se mjere zaštite onečišćenja te suradnja mediteranskih država u tim aktivnostima, osigurava se i međusobno informiranje o postignutim rezultatima i eventualnim teškoćama u primjeni protokola, omogućuje se međusobna pomoć kod iznenadnih događaja, osigurava se suradnja kod utvrđivanja odgovornosti i naknada za štete nastale iz aktivnosti eksploatacije ugljikovodika te se utvrđuje obveza za uklanjanje postrojenja nakon prestanka njihovog korištenja. Nemam namjeru ponavljati sadržaj protokola, ali imam pitanje vezano uz glavu 4 obrazloženja u kojoj je navedeno da se za RH ne predviđaju posebni izravni troškovi, pa se navodi da za provedbu protokola nije potrebno osigurati dodatna financijska sredstva. Naime, pitanje je da li smo kao država osigurali sve potrebne instalacije, odnosno objekte i uređaje za rješavanje otpada opasnih ili štetnih stvari i materijala, otpadnih voda, ulja, nafte, sanitarnih otpadnih voda itd.? U svakom slučaju zastupnici iz Kluba Stranke rada i solidarnosti, Stranke međugeneracijske solidarnosti Hrvatske, Reformista i nezavisnih zastupnika glasovat će za ovaj Zakon o potvrđivanju protokola kako bi njegove odredbe postale dio unutarnjeg pravnog poretka RH u skladu sa Ustavom. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama. Imamo jednu repliku gospodin Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Varda, dijelom i vi, ali više tijekom dosadašnje rasprave govorimo o potencijalnom onečišćenju mora, a ne vodeći računa o čemu ovaj protokol uistinu govori. Ovaj protokol govori o mjerama koje pomorska država treba poduzeti u slučaju onečišćenja mora koje nastaje istraživanjem i eksploatacijom epikontinentalnog pojasa, dakle to je kontinentalna ploča koja se nalazi ispod ledenog stupca. Ovo što smo već jutros čuli o potencijalnom onečišćenju mora od brodova, prije svega tankera treba ovdje reći nešto drugo, da se to ne rješava ovom konvencijom, to se rješava drugom konvencijom … koji propisuje kako i na koji način država propisuje mjere koje moraju poštivati brodovi koji uplovljavaju u hrvatske luke ili iz hrvatskih luka isplovljavaju pa bih, nema tu kolege Bulja, htio reći i činjenicu da ne predstavlja toliku opasnost sa aspekta balastnih voda, u stvari nikakvu opasnost sa aspekta izmjene balastnih voda ne predstavljaju brodovi, prije svega tankeri koji uplovljavaju puni u hrvatske luke nego oni koji dolaze prazni u hrvatske luke. To je problem hrvatskog Jadrana, to je čuvena Družba Adria o kojoj je bilo puno puta riječi. Dakle, tankeri koji dolaze prazni ne bi li uzeli naftu iz hrvatskih luka što je trebala poslužiti Družba Adria oni dolazeći u Jadran iskrcavaju svoje balastne vode i tada nastaje onečišćenje Jadrana. Međutim, postoji Međunarodna konvencija o balastnim vodama koja je propisana i koja zabranjuje izmjenu balastnih voda u Jadranu. Tako da kad govorimo o ovom protokolu jasno lučimo ono što on definira, koje mjere mora napraviti država da bi spriječila onečišćenje, istraživanja, eksploatacije epikontinentalnog pojasa od eventualnog onečišćenja koje će brodovi koji uplovljavaju ili isplovljavaju iz hrvatskih luka.
Hvala vam. Gospodin Varda, izvolite.
Poštovani kolega Bačić, zapravo nemam šta odgovoriti na vašu repliku jer i moja rasprava je bila u tom smislu samo načelna. Ja sam zato naglasio da protokol ne rješava suverena prava države Hrvatske na unutrašnje morske vode i teritorijalno more i tu ne vidim problema. Tu smo apsolutno suvereni i donosimo sve propise i preventivne mjere vezano za takva onečišćenja. Ovdje se radi isključivo o protokolu koji rješava zaštitu Sredozemnog mora u epikontinentalnom pojasu, pojasu obalnih država. Ništa više od toga. Hvala.
Hvala i vama. Sada ispred kluba HDZ-a gospodin Ante Sanader.
Hvala gospodine potpredsjedniče, uvaženi državni tajniče sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo i klub Hrvatske demokratske zajednice je proučio, odradio ovaj Zakon o potvrđivanju protokola i evo mogu reći na početku da će ga podržati ovaj zakon kako je predložen. Jer jasno je da svaki ovakav zakon koji potvrđujemo protokole koji se tiču zaštite okoliša su važni za našu državu, za ukupno stanje i svaki bolji standard koji imaju i naši susjedi i oni koji su više uložili u zaštitu okoliša svakako je za pohvalu. I naša želja da se pridružimo svim takvim protokolima. Kako je ovdje rečeno ovo je dio mediteranskog akcijskog plana, programa Ujedinjenih naroda za okoliš iz čeg je proistekla i ova Barcelonska konvencija koja ima 7 pratećih protokola i svakako jedan od tih je važan ovaj protokol koji je Hrvatska potpisala, a EU mu je pristupila 27. veljače 2013. I sad u okviru ovog ispravka protokola od 28. travnja 2017. ga i mi sad potpisujemo. Kako smo mi država koja se bavi turizmom i to držimo kao jedan važan oblik gospodarstva a i bavimo se, imamo u ovom dijelu sjevernog Jadrana i bušotine. Onda je sigurno važno da pristupimo ovom protokolu i da budemo dio zemalja koji su članice ovog protokola, da zajedno sa njima tražimo najbolja rješenja za zaštitu našeg mora od svih potencijalnih opasnosti koje mogu nastati kao i od daljnjih eksploatacija koje se mogu provodit na ovom našem dijelu Jadrana. Jasno je za ovakve velike zahvate i za ekologiju i zaštitu mora je važno zajedništvo, važno je da sudjelujemo i sa jačim državama od nas, odnosno onim koje su bogatije i koje su možda više uložile u zaštitu okoliša, više uložile u opremu o zaštiti okoliša, bit dio tog kluba svakako je interesantno. To nam potvrđuju i inače incidenti i akcidenti koji se događaju i na kopnu i na moru. Vidjeli smo situaciju zaštite od požara kad smo mi kao mala država išli u pomoć Izraelu, jednoj od najbogatijih i tehnički najsofisticiranijih država. Mi smo svojim kanaderima išli u pomoć Izraelu. Znači takva jedna interesantna suradnja je i kroz ovaj protokol, da oni koji su jači od nas, koji možda imaju bolju opremu mogu pomoći. Naše more nije veliko, ali evo u usporedbi sa cijelim Sredozemljem imamo svoj dio važnosti. I u tom smislu svakako je važno, evo ovaj protokol podržati, biti dio njega, biti dio tog zajedništva i zajedno graditi zaštitu na Mediteranu. Svakako je važno ovaj članak 3. koji kaže da su stranke i pojedinačno i dvostrano i višestrano kroz suradnju poduzimali sve mjere za zajedničko sprječavanje, smanjivanje i suzbijanje onečišćenja. I to je nešto što nam je interesantno. Mi svakako moramo vidjeti jesmo li mi i spremni za sve ovo što potpišemo u ovom protokolu, jer ne znam u članku 13., 12. i 13. kad govorimo o zbrinjavanju smeća onda članak 13. kaže da stranke osiguravaju da operateri na zadovoljavajući način zbrinjavaju sav otpad, opasne ili štetne stvari i materijale u za to predviđene prihvatne objekte na kopnu, osim ako nije drugačije predviđeno. Kad znamo da mi još uvijek nemamo centre za zbrinjavanje okoliša, za zbrinjavanje otpada i kad svjesni te činjenice gledamo gdje će se to zbrinuti, na koji će se to način zbrinuti, onda je to sigurno jedna od važnih tema koje je ovo Ministarstvo mora skupa sa partnerima i preuzimanjem odgovornosti i obveza kroz ovaj protokol definirati. Jer bez kvalitetno izrađenih centara za gospodarenje otpada bit će teško ispuniti i ove stavke. Isto tako, mene osobno je interesirao i ovaj članak 18. odnosno sve od članka 16. a to su planirane intervencije, jer evo operativac sam u svom poslu pa onda i kao vatrogasac znam koliko je važno definirati i operativne postupke. Ovdje postoji Regionalni centar za žurne intervencije u slučaju onečišćenja Sredozemnog mora i evo osobno interesira, nisam moga vidjet kroz ovaj protokol koliko smo tu, kakve su naše veze, kako radi ta naša suradnja. A isto tako važno je za ovo naše ministarstvo, da se naprave planovi za jačanje naših potencijala, jer mi nažalost u čišćenju mora imamo samo nekoliko brodica, koje Ministarstvo kupilo prije 10 i više godina, kada je ministrica Dropulić još bila. Kad se kupilo tih nekoliko brodica koje su malog kapaciteta. To su brodice 13 metara, koje mogu nešto ovdje u priobalju i na uskim valama, ali za otvoreno more nisam upoznat koliko imamo potencija. I koliko znam, nemamo neke ni brodove i mislim da je možda evo sazrio momenat da skupa sa Fondom za zaštitu okoliša se traži način da se iznađu sredstva da se i Jadran opremi jednim kvalitetnim brodom koji bi, ja znam, da imamo potpisan ovaj međunarodni ugovor i da u Trstu postoji taj brod koji je za naše more ovdje dežuran. Ali kada sam vidio taj brod i kad vidimo koje je vrijeme potrebno da on dođe, ne znam u slučaju incidenta kod Palagruže il na nekom dijelu Jadrana, po nekim pretpostavkama vidio sam da je to nekih 12, 15 sati, jer on radi neki drugi redovni posao. Pa onda koliko sam informiran, možda nisam dobro informiran, onda dolazi, onda se stavlja u službu i dolazi u čišćenju našeg mora. Tako da mislim da Hrvatska ima snage, a imamo svoja brodogradilišta, imamo potencijale, imamo stručnjake i u okviru jednog europskog projekta Holistik je Istarska županija planski dogovorena na nivou županija pribavlja, kroz projekat dobila sredstva i napravila projekt jednog takvog broda. I mislim da je sazrilo vrijeme da se vidi u okviru snaga ovog ministarstva, kažem i Fonda zaštite okoliša, da se ide u izgradnju jednog broda na Jadranu, da imamo svoj vlastiti brod. Možda i kroz europski projekat novi, tako da mi na Jadranu možemo sami intervjuirati, na otvorenom moru, kad je more veće snage da se onda može intervenirati, da mi ne očekujemo ovu pomoć iz Trsta ili u okviru ovog regionalnog centara žurne intervencije. Jer kažem imajući u vidu i te bušotine koje imamo, ali imajući u vidu inače zagađenja i opasnosti koje se mogu dogoditi na Jadranu. Vidim da postoji i nadležno tijelo, prema potrebi može uspostaviti i nacionalni sustav praćenja, pa ne znam, nisam informiran, možda je dobro radi hrvatske javnosti informirati kako to funkcionira, taj nacionalni sustav praćenja. Je li on spreman za preuzeti ovu odgovornost i može li on zadovoljiti zahtjeve iz ovog protokola koji smo potpisali. Inače ovdje ima i nekih tehnički grešaka ili je ovo slab prijevod. Kaže nadležno tijelo prema potrebi uspostavlja na nacionalni sustav praćenja. Valjda na nadležno tijelo prema potrebi uspostavlja nacionalni sustav praćenja. Možda je greška tehnička, a možda je malo i prevođenja. Čini mi se, inače pitanje je kad se prevode, ne znam tko ovo prevodi, ove protokole, međunarodne, možda ljudi koji nisu tehničari, tehničke struke, pa kad prevodi neki opći stručnjak jezika, neke tehničke pojmove, onda se dogodi da to ne razumite uopće hrvatski prijevod koji dobijemo ovdje. Tako da evo, bilo bi korektno, da se i prema u duhu hrvatskog jezika, imamo prijevode. Ovo je čl.24. je lijepo da imamo u okviru ovog protokola, da dobijemo i znanstvenu i tehničku pomoć i da sigurno oni jače zemlje, odnosno, ovo je prilika i našim fakultetima i sveučilištima da naprave kontakt i suradnju sa sveučilištima iz ovih naših zemalja, partnera, koji će potpisati ovaj protokol. Ali da, i da onda imamo svoje mogućnosti u obrazovanjima i stručnjaka iz ovog područja. Stručnjaka za ekologiju, koji se ovdje mogu dodatno obrazovati. Međutim, zanima me ovaj članak 24. stavak 2 gdje kaže da tehnička pomoć posebno obuhvaća znači znanstveno, pravno i tehničko osoblje i proizvodnju odgovarajuće opreme u tim zemljama pod povoljnim uvjetima. Što bi to značilo, da imao li šansu, možda svoje gospodarstvo naći ovdje priliku, pa kroz ovo otvoriti nekakav pogon, koji bi možda radio ove stvari tehnička pomagala koje su potrebne za ovu djelatnost. Pozdravljam i ovo prekogranično onečišćenje, znači suradnju na prekograničnom nečišćenu. I tu vidim našu šansu da još više ojačamo i da imamo sigurnost. Ugl. ukupno uzevši ovo je jedan dobar protokol, odnosno jedan dobar zakon, koji potvrđuje jedan dobar protokol, koji može Hrvatskoj biti od velike koristi i sigurno mi moramo kroz ovaj protokol i potpis ovog protokola sa zemljama u našem susjedstvu naći svoje šanse i za izgradnje svoje ekološke flote i za tehničko opremanje koje je predviđeno po ovom protokolu. Evo i zato, ovo kako sam rekao u početku, mi apsolutno podržavamo ovaj zakon, vezno za ovaj protokol
Hvala lijepo. Imamo 3 replike. Prva gospodin Vlaović.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega, Sanader i mi iz HSS-a podržavamo naravno uvođenje u hrvatsko zakonodavstvo, potpisane konvencije europskih direktiva i svakako da to nije samo, ne treba shvatiti kao obvezu, nego i priliku da to bude alat RH, da štiti svoje more. Lijepo ste naglasili koliku važnost turizma i za gospodarstvo i za Hrvatsku i da tu moramo biti vrlo oprezni. I spomenuli ste u svom izlaganju i sumnju da li smo mi kroz nacionalno praćenje dovoljno spremni, da spriječimo moguće havarije, a ja bi dodao još koliko smo u mogućnosti vršiti kvalitetnu kontrolu i pritisak na naše susjede, pogotovo na Talijane, jer znamo koliko imamo problema i naši ribari s njima da se teško s njima nosim da su oni kao stara članica EU uvijek određeni korak ispred nas i sigurno da tu sumnju podržavam koju ste izrekli, da tu se Hrvatska mora kvalitetnije postaviti i da moramo biti i diplomatski jači i nastupati uvijek uz zaštitu Hrvatske i hrvatskih interesa. Znam da želimo svi biti energetski neovisni i da nafta, plin, su sigurno jedan od bitnih čimbenika tu. Ali, sigurno da treba promisliti o tome, da se manje eksploatira iz Jadrana a da se više ulaže u ispitivanje, istraživanje, eksplatacije, nafte i plina na kontinentalnom dijelu, pogotovo u Slavoniji i Baranji. I naravno da treba podržati, ovo što je moj kolega rekao, da jedinice lokalne samouprave mogu više imati koristi od te eksploatacije, jer do sadašnjih 10% naknade za eksploatirane količine ugljikovodika nije dostatno i pogotovo što ne mogu utjecati na to da imaju kvalitetne podatke koliko je stvarno eksploatirano, a koliko im je uplaćeno. I vas kao vatrogasca apeliram da podržite inicijativu OPG-a da se žetveni ostaci ne zaoravaju i ne spaljuju nego da se prerade pelete, pokrenut je takav projekat u ministarstvu i u fondu da ga podržite kako bi osigurali dodatni dohodak našim OPG-ima, a i spriječili moguće požare. Hvala.
Hvala i vama. Odgovor gospodin Sanader.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega, prvo ovo na kraju. Jasno apsolutno podržavam da se to ne spaljuje jer to je opasnost za požare, ali svakako sve to što može biti sirovina i sve što može proizvesti novu energiju treba usmjeriti u tom smislu i naći načina kako napraviti neke centre, energane male koje bi to iskoristile. Ali vezano za ovo o čemu sam govorio na što ste vi replicirali u prvom dijelu, apsolutno iz iskustva operativnog svog odnosno vatrogasnog znam da uvijek se mi sjetimo kada dođe neka nesreća, trebali smo nešto napraviti. A u vrijeme mira, kada smo ono mirni onda, to je kao zdravlje, kada te zdravi tko razmišlja o bolesti, imate sto drugih prioriteta. Kada ste bolesni imate samo jedan problem, to je bolest. Tako i ovdje sada u vrijeme mirno o nekom ekološkom zagađenju mora, kada hoćete razgovarati sa nekim jedinicama lokalne samouprave ili regionalne samouprave onda svi to stavljaju u treći prioritet. Jasno, jel treba neku cestu napraviti, treba bolnicu urediti, treba školu urediti i to su prioriteti, ali kada se dogodi jedna velika katastrofa kakva se dogodila u Meksičkom zaljevu, a s obzirom da mi imamo u sjevernom Jadranu bušotine, da Talijani imaju bušotine to je jedna realnost. I zato ova danas tema dnevnog reda i razgovor ovaj treba biti samo da se podiže svijest naših ljudi i odgovornih osoba da moramo razmišljati o tome. Loše je da Hrvatska ima četiri, pet malih brodića od 13 metara ekoloških brodica koje mogu tu u priobalju nešto uz male otočiće, a da nemamo jedan ozbiljan brod koji može na Jadranu intervenirati. Evo zato sam to govorio i zato apeliram i na ministarstvo i na naš Fond zaštite okoliša da se izdvoje sredstva jer imamo projektnu dokumentaciju napravljenu u Istri i to sada treba ići u realizaciju.
Hvala lijepa. Druga replika, gospođa Mrak-Taritaš.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Sanader, vi ste u svom izlaganju spominjali i Barcelonsku konvenciju i zaista je ovo pravi trenutak da imamo i da razmišljamo što znači Jadransko more u okviru uopće cijelog eko sustava Sredozemnog mora. Dakle klimatske promjene su činjenica, ali su činjenice i promjene koje su u eko sustavima i Sredozemnog mora i Jadranskog mora i zbog toga je izuzetno važan ovakav jedan protokol jer kroz taj protokol ukazujemo na važnosti, ukazujemo na činjenicu da štitimo ono što imamo. Ne tako davno, ako se dobro sjećamo je bila tema jedne alge koja je iz jednog laboratorija u Francuskoj uspjela doći, došla je i u Jadran i napravila pustoš na dnu, dakle zaista je promijenila situaciju. Jedna ekološka katastrofa u Jadranu može trajno promijeniti situaciju, ali kada već govorimo onečišćenju, ja bih se možda referirala na kada smo pažljivo slušali što je Arbitražni sud vezano uz Piranski zaljev kada je arbitrirao onda je jedan od razloga bio i rekao je kada je tamo bilo onečišćenje onda su Slovenci bili u tom trenutku, iako smo svi bili u jednoj državi, spremni riješiti onečišćenje, pa je jedan od razloga zašto je ona crta onako povučena kako je, je bio i to razlog. Zaista trebamo koristiti svaki trenutak da shvatimo da je Jadransko more zaista nešto što trebamo štititi, trebamo ga štititi svi zajedno. Dakle imamo hrvatsku stranu, imamo talijansku stranu, imamo tu jednu prednost jer morske struje idu tako da zapravo idu uz hrvatsku stranu, a onda uz talijansku stranu izlaze van. No međutim, kada gledate sva mora, Sredozemno more je u odnosu na sve to površinski nije nešto preveliko, dakle gledajući globalno lokalno je i velika je važnosti ovakvih protokola koji omogućuju da štitimo more jel jedanput kada napravite štetu, napravili ste zauvijek.
Hvala lijepa. Odgovor gospodin Sanader.
Hvala potpredsjedniče. Evo poštovana kolegice, jasno tu se apsolutno slažemo i vjerujem da su inače ovo stvari oko kojih se slažemo svi da tu nema pozicije i opozicije jer briga za more, briga za okoliš je apsolutno prioritet. Ponovno ponavljam, ova točka dnevnog reda je prilika da se razvija svijest, ukupna svijest naših sugrađana o ekološkim opasnostima jer je normalno ljudski je to zaboraviti kada u svakodnevnoj vrevi stotine problema ljudi razmišljaju o drugim prioritetima i onda nas zateknu eventualno ovakvi incidenti koji se mogu dogoditi. Međutim evo ne bi vi ste iznijeli podatak da je to bio jedan argument, ovo Slovenci da su bili spremniji od nas, to je sigurno neistinit podatak jer naši istarski vatrogasci tamo znači vatrogasci na području Istre su dobro opremljeni i imaju dobru obuku, … [[Upadica se ne razumije.]] a to je davno bilo. Danas smo mi ja vjerujem puno spremniji, ja sam bio kod vatrogasaca tamo u slovenskom dijelu Piranskog zaljeva i nisu oni spremniji od nas, nemaju ni bolju opremu ni tehniku znači taj argument ako su ga ovi iznijeli onda sigurno nije točan jer ja sam rekao u svom izlaganju da su upravo Istarski vatrogasci su u okviru Projekta „Holistic“ uzeli taj dio da naprave ekološki brod i stručnjaci u brodogradilištu su napravili projekat za ekološki brod. On je višenamjenski normalno, nema smisla da bude brod samo ekološki, on je višenamjenski pa je onda i za gašenje požara i spašavanje na moru, ali i za ekologiju. Tako da smo mi u ovo novije vrijeme ipak spremniji od Slovenaca pa možemo dobiti pola zaljeva.
Hvala lijepa. Treća replika gospodin Dobrović.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče Sanader, slažem se sa dobrim djelom vašeg izlaganja, dakle doista tu nema spora da treba ići u smjeru prihvaćanja ovog protokola. Međutim, mislim da sam čuo kad ste govorili o otpadu koji može nastati u ovim aktivnostima, da ste spomenuli centre za gospodarenje otpadom kao eto, hvala Bogu, bit će i toga, pa ćemo to tamo riješiti. Skrenuo bi vam pažnju da centar gospodarenjem otpadom je namijenjen komunalnom otpadu je nešto sasvim drugo. Možete otići u … [[Govornik se ne razumije.]] ili u Marišćinu pa vidjeti da je tamo jedna ulazni pit, rupetina gdje se sve istovara, pa ne bi valjda trebali tamo istovariti i otpad sa mora, tu imam dobrim djelom i tekućeg otpada, dakle eventualno nafte ili ne znam čega, sve istresti unutra, tamo se onda to šredira, samelje i onda dalje iz toga rade čudesa. Naravno to nije baš u skladu s onim što bismo danas trebali činiti. Dakle, odvojeno prikupljanje, tako da kad nađi brodovi prikupe takav otpad onda se on pojedinačno zbrinjava. Dakle, to je pravi put i drugoga nema sasvim sigurno. Neće biti razumno i nema nikakvog smisla to voziti u centre. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Odgovor gospodin Sanader.
Hvala potpredsjedniče. Evo uvaženi kolega, ja sam samo postavio pitanje jer mi u ovom protokolu preuzimamo obvezu da operateri moraju možda na kopnu zbrinuti potencijalno opasne otpade. Kako sam rekao da, nisam mislio da će se to bacati na odlagalište, nego sam upravo pitao jesmo li spremni za preuzimat to? Tko će to preuzimat, gdje će to skladištiti, hoće li to biti u centrima za gospodarenje otpada koji bi trebali biti mjesta gdje će se svi otpadi rješavati? Ja znam da imaju koncesionari za opasne otpade ali evo, to je bilo pitanje, to sam i pitao nadležna odnosno državnog tajnika da vidim kako je to zamišljeno i kako se planira taj potencijalno preuzeti otpad, gdje bi se on na kopnu odlagao, odnosno kao bi se gospodarilo s njim?
Hvala lijepa. Posljednja replika. Gospodin Glasnović.
Poštovani kolega, po mojem saznanju, završena je ova strateška studija utjecaja na okoliš po pitanju hidrokarbona 2012. godine. Sad ja isto znam da imamo 19 platformi off shore tamo koje funkcioniraju, treba se odobriti, ja mislim ako ja nisam u pravu ovdje, tu su eksperti, trebalo bi još 13 projekta odobriti. Pitanja, kad ćete brifirati javnost po pitanju tih projekata? Kad će oni bit obaviješteni? Drugo, šta je bilo sa onih 6 blokova tamo u unutrašnjosti Hrvatske, onih 6 naftnih polja većinom koja su bila u Slavoniji? To je nestalo sa radara i pošto je energetika najvažnija grana razvoja u Hrvatskoj, to će sve ići. Nama još ni publici, javnosti još nije jasno šta je budućnost onoga na Krku terminala i jadranski naftovod. Sad smo vidjeli da je ušla u NATO i Crna Gora, i sad vidite šta se događa, ići će naftovod prema tom smjeru i mi nemamo tu nikakvog puno utjecaja. Imamo primjer Albanije, pa pitamo za onečišćenje Jadranskog mora, ogromne količine smeća koje svake godine isplivaju na Mljet i na drugim plažama. Šta će se raditi po tom pitanju i da budemo sigurni, ovo, kad će biti dozvole za sve ove projekte predate, da oni idu u realizaciju?
Hvala lijepa. Odgovor. Gospodin Sanader.
Hvala potpredsjedniče. Uvaženi kolega, mislim da ovaj set pitanja koje ste vi postavili u stvari je, ljudima iz ministarstva, a ne meni, ja nisam taj koji može odgovarati na ta pitanja. Međutim, ovdje ste… … [[Upadica Glasnović, ne razumije se.]] pa onda bi i vi trebali znati kao znati kao zastupnik i kao i ja, jel', mi smo ravnopravno i ja i vi, znači da ja vama odgovaram na ta pitanja, to su pitanja za ministarstvo i siguran sam da će vam ministarstvo i odgovoriti. Međutim vaše dileme vezano za to kad će se i kako će se i hoće li se neka naftna polja, neće, što će se dogoditi, svi projekti i svi strateški dokumenti moraju doći i pred ovaj Sabor a i pred građane. Vi znate da po Zakonu o zaštiti okoliša, svi važni dokumenti moraju ići na javni uvid, moraju ići na javne rasprave i moraju doći pred ovaj Sabor i mi smo raspravljali ovdje kad je bilo i o platformama i o bušotinama i o tim važnim stvarima, to su prevažne stvari za jednu državu i sigurno svi takvi dokumenti i kao i svi projekti potencijalni, koji mogu doći tamo će doći i pred ovaj Sabor. A što se tiče naših susjeda koji buše i opasnosti koje nama mogu biti na ovom djelu Jadrana jer morske struje nisu ograničene sa granicama država, za to mi moramo biti spremni. Zato sam apelirao ovdje da vidimo koliko smo pomorski spremni, trebamo li još pojačati svoju flotu pomorsku, ekološku i što mi još trebamo napraviti da nas ne izradi neko potencijalno onečišćenje. Ali svakako je važno da potpisom ovog protokola ulazimo u društvo država koje su bogatije neke od nas, koje imaju možda i bolju opremu i da možemo koristiti ovaj centar za Sredozemlje za zaštitu mora. To su prednosti ovog protokola i zato sam evo, i rekao da će naš klub podržati ovaj protokol i ovaj zakon.
Hvala. Sad ispred Kluba zastupnika SDP-a gospodin Željko Jovanović.
Hvala gospodine predsjedavajući, predstavnici ministarstva, kolegice i kolege. Evo ovih nekoliko dana smo imali nekoliko tema koje se tiču zaštite okoliša i kroz Zakon o poljoprivrednom zemljištu, akvakulturi, Zakon o zaštiti prirode i danas Prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koja proizlaze iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa pokazujemo zapravo da kao saborski zastupnici vodimo računa o nečemu što je najveće bogatstvo a to je čisti okoliš posebno naše Jadransko more koje je naše neprocjenjivo blago sa bilo kojeg aspekta o kojem govorili, turizma, ribolova, zdravstvenog turizma i naravno eksploatacije ugljikovodika. Tako da mi u klubu SDP-a naravno podržavamo donošenje Zakona o potvrđivanju ovog Protokola i na taj način želimo istaknuti da kroz provođenje Barcelonske konvencije o zaštiti Sredozemlja možemo dati i aktivan doprinos u zaštiti Jadranskog mora ali i iskoristiti sve ono što potpisnice ovog protokola i konvencije nude nama da imamo koristi od njega. Treba još jedanput naglasiti da u Hrvatskoj imamo 18 plinskih i jednu kompresorsku platformu, dakle 19 platformi sa 51 bušotinom iz koje eksploatiramo ukupno 1,2 milijarde plina što pokazuje u kojoj mjeri moramo uvijek biti spremni da u slučaju bilo kakve nezgode reagiramo i zaštitimo naše Jadransko more koje sam već i nekoliko puta rekao jedno od naših najvećih bogatstava. To posebno želim naglasiti obzirom da ja dolazim iz Rijeke, tako da ovo govorim ne samo kao predstavnik Kluba zastupnika SDP-a nego kao i Riječanin u kojoj mi zaista imamo dugo iskustvo u potrebi kvalitetne pripreme i prevencije bilo kakvih zagađenja Jadranskog mora obzirom na Bakarski zaljev, na Dinu, na rafineriju, na brodogradilište koji naravno su uvijek potencijalni onečišćivači našeg Riječkog zaljeva. A imamo i kvalitetnu tvrtku za dezinsekciju koja se bavi ovim poslovima, a i Primorsko-goranska županija također ulaže u različite inicijative koje imaju zadatak spriječiti onečišćenje i hitno reagirati u slučaju da se ono dogodi. Dakle Klub zastupnika SDP-a podržava donošenje ovog zakona. Hvala lijepo.
Dobro. Nemam replike. Gospodin Tulio Demetlika, ispred Kluba zastupnika IDS-a, PGS-a.
Evo zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, državni tajniče sa suradnicima. Mi iz kluba IDS-a, PGS-a i Liste za Rijeku sigurno ćemo podržati potpisivanje ovog protokola i to jednostavno iz više razloga. Jadran je premalo i prezatvoreno more da ga dijelimo pa svi moramo za njega snositi jednaku odgovornost. Zato u ovom zakonu gdje potvrđujemo Protokol o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja eko kontinentalnog pojasa morskog dna i morskog podzemlja je neupitan. No, ja želim iskoristiti i ovaj trenutak, želim podsjetiti da mi u Istarskoj županiji već odavno razmišljamo o zaštiti Jadrana, o zaštiti ovog prirodnog bogatstva i ne smijemo ga jednostavno dijeliti. I moram reći da upravo iz Istarske županije je bila pokrenuta inicijativa o osnivanju Jadranske euroregije koja je i osnovana 30.06. dakle 2006. godine. I na čelu te Jadranske euroregije bio je prvi predsjednik Ivan Jakovčić i sjedište te euroregije je u Puli ali imamo i predsjedništvo znači koje je u Briselu. Želim reći da sam tom inicijativom, i cilj je bio ono što i danas često se ovdje govori o zajedništvu i o suradnji, o zajedničkim interesima koje povezuje ovo Jadransko more. I zato ta Jadranska euroregija danas ujedinjuje 6 zemalja sa obje strane Jadranskog mora, 7 talijanskih regija uz Jadran, 3 slovenske primorske općine, 7 hrvatskih jadranskih županija, mostarsko-neretvanski kanton u BiH, Crnu Goru i 6 albanskih Jadranskih pokrajina. Zbog čega je jednostavno ta euroregija podržana? Podržana je iz razloga što se je željelo uspostaviti prije svega ja ću reći jednu, da objedini tu transnacionalnu, trans graničnu i međuregionalnu suradnju u skladu sa suverenim standardima i brojnim primjerima širom Europe. Osnovni ciljevi su bili stvaranje područja mira, stabilnosti i suradnje, zaštita kulturne baštine, održvi gospodarski razvoj posebno na području razvoja turizma, ribarstva, poljoprivrede i rješavanje prometnih i infrastrukturnih primjera kao i potporu ulaska svih jadranskih država i u euroregiju. Ali poseban naglasak je upravo bio u programu zaštita Jadrana kao dio Sredozemnog mora. I ono što je danas neupitno je podržati taj Protokol, ali i sigurno ga proširiti i na neke druge dijelove ne samo veze za iskorištavanje i ispitivanje bušotina plina. Treba još jednom ponoviti a isto prethodnici su spomenuli da danas doživljavamo veliki dio utjecaj klimatskih promjena te da u Jadranu upravo zbog povišenja temperature mora dolaze tzv. termofilne vrste. Većinom su to invazivne vrste alga i riba koje se nastanjuju u Jadranu i mogu štetiti autohtonoj flori i fauni kroz predatorstvo, borbu za hranu i životni prostor. Mi smo svjedoci da ove godine u Istri na obalama se pojavila takva jedna vrsta koja se zovu rebraši. I zašto želim skrenuti upravo pažnju u ovom Domu, ti rebraši, jedna, sliči na meduze, napadaju i hrane se prije svega planktonom i jajašcima plave ribe. A znamo da je plava riba temelj za opstanak ostale ribe. I zato pozivam evo i koristim ovu prigodu da uz ovaj protokol i ovaj zakon koji ćemo potpisati, da sigurno nadležna ministarstva poduzmu odgovarajuće mjere kako bi se uvele i dodatne zaštite upravo, da li su to balastne vode, da li su to istraživanja ili ne znam alge ili takvi predatori koji uništavaju našu autohtonu floru i faunu, da se poduzmu odgovarajuće mjere kako se ne bi doveli u situaciju kao što se već ne znam u Crnom moru ili sličnim morima dešava. Stoga evo, mi kao zastupnici IDS-a, PGS-a i RI ćemo podržati donošenje ovog protokola i potpisivanje. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nemamo replike. Sada bi trebao biti na redu gospodin Goran Maras, nema ga. I posljednji govornik pojedinačni je gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Javio sam se za pojedinačnu raspravu kako bi rekao još jedan aspekt o kojemu treba voditi računa kada je u pitanju zaštite onečišćenja Jadrana koje bi proisteklo iz istraživanja i eksploatacije ugljikovodika u epikontinentalnom pojasu. Ja prije toga moram reći da postoje dvije rekao bih obveze RH kada je u pitanju zaštita mora, podmorja i zaštita od onečišćenja. Jedna je dimenzija koja se provodi na razini Europske komisije, koja svojim direktivama propisuje što države članice moraju raditi kada je u pitanju zaštita mora EU i moram reć da su te direktive u pravilu negdje iznad obveza koje RH mora poštivati kao članica UN-a. Kada govorimo o tim direktivama koje propisuje EU onda moram reći da smo mi čini mi se u ožujku ili u srpnju 2015. godine donijeli Zakon o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika koji u velikom dijelu se poklapa sa obvezama koje proizlazi iz Barcelonske konvencije. Dakle taj dokument smo donijeli u Hrvatskom saboru i tim smo dokumentom propisali koje to službe u pomorskoj administraciji RH moraju provoditi aktivnosti u slučaju onečišćenja mora, a prilikom iskorištavanja i eksploataciji ugljikovodika to je tzv. koordinacija za praćenje onečišćenja mora na Jadranu koje čini nekoliko ministarstava, Ministarstvo pomorstva, okoliša, financija, unutarnjih poslova, obrane itd., itd. i tim smo mi praktično definirali što bi trebali postupati, kako bi trebali postupati u slučaju tog onečišćenja. S druge strane, ovaj protokol se oslanja na jednu globalnu konvenciju, Barcelonsku konvenciju koja je potpisana u Barceloni u okviru UN-a još 1986. iz koje je proisteklo sedam protokola, jedan od protokola je i ovaj i mi kao članica Barcelonske konvencije mi smo čini mi se nju ratificirali u Hrvatskome saboru 1994. godine moramo onda jasno i protokole koji proizlazi iz same konvencije također ovdje ratificirati. No međutim moram reći da smo kroz Zakon o sigurnosti pri odobalnom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika već praktično prevenirali, a i morali smo to napraviti zato što je to bila direktiva koju je bilo obvezno unijeti u nacionalno zakonodavstvo RH. To je jedan aspekt zbog kojeg sam se javio za riječ i drugi onaj važniji. Naime, u sedmom sazivu Sabora odnosno mandatu Zorana Milanovića bio je pokrenut jedan postupak istraživanja i eksploataciju ugljikovodika. Mi smo tada kao klub napisali interpelaciju kojom smo se protivili tom istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, ne zbog toga što mislimo da ne treba vršiti istraživanja ugljikovodika u Jadranu i njegovu eksploataciju jer to i sada imamo, sada u uvodnom dijelu ovoga zakona se govori o tri eksploatacijske bušotine i platforme na Jadranu nego što mislimo da tom postupku s obzirom na posljedice koje bi bilo kakva greška ili akcident napravio bi doprinijelo nesagledivim posljedicama za gospodarstvo Hrvatske. Hrvatsko se gospodarstvo kao što znamo gotovo 20% BDP-a oslanja na turizam, veliki su prihodi od ribarstva, ribolova i sinoć smo raspravljali Zakon o akvakulturi, dakle jednim takvim akcidentom, pogotovo na južnom dijelu Jadrana gdje su dubine velike, mislim da bi posljedice za život u Hrvatskoj bile nesagledive. Zato je vrlo važno pažljivo prići istraživanju eksploataciji ugljikovodika i sukladno svim međunarodnim konvencijama, sukladno europskim direktivama provesti u hrvatskom društvu, Hrvatskoj državi, Hrvatskome saboru i donijeti važne strateške dokumente koji su propisani da iz tih strateških dokumenta kroz njihovu raspravu i ovdje u Saboru pripremimo gdje i na koji način je moguće prići istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Naime, jedan mali akcident 1979. na Braču na bušotini Milna 1 je prijetio evakuaciji cijeloga Brača. To danas gotovo će sigurno nakon tog malog akcidenta nismo ni svjesni kolika je panika nastala bila te godine kada je samo malo curio sumporovodik na Braču iz jedne bušotine MIlna 1 koja je tada napravljena. Prema tome, važno je da budemo svjesni što možemo očekivati, što možemo napraviti kada idemo u istraživanje i u eksploataciju. Naime nije samo opasna eksploatacija, opasna je bušotina. Najveće zagađenje Meksičkog zaljeva se dogodilo na istraživačkoj platformi, ne na eksploatacijskoj platformi. Prema tome, kada se ide u istraživanje mi ne znamo šta nas dolje čeka. Dolje može biti plin, dolje može biti nafta iako danas već istraživanja koja se rade već prilično jasno mogu reći gdje je plin, gdje je nafta. Nafta na Jadranu je većim dijelom na južnom dijelu, zato se tamo do sada i nije iskorištavala i o tome moramo voditi računa. Kada je rađen taj natječaj, odnosno provedeni javni natječaj za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u Jadranu tada je Vlada rekla nešto što je po nama apsolutno neprihvatljivo za nas u klubu Hrvatske demokratske zajednice. To smo tada govorili i danas govorimo. Prema strateškim dokumentima, Strategiji prostornog razvitka odnosno Strategiji prostornog uređenja RH zabranjeno je istraživanje u teritorijalnom moru. Teritorijalno more se proteže 22 km, 12 milja od polaznih crta ili od otoka, vanjskih otoka. A taj natječaj je govorio da ćemo raspisati natječaj od svega 6 km od obale, odnosno 10 km od obale i 6 km od otoka. Dakle, kada govorimo o istraživanju i eksploataciji mi na Jadranu pušemo i na hladno. Moramo biti toga svjesni da bismo … [[Govornik se ne razumije.]] istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, da trebamo zadovoljiti sve one visoke norme koje je potrebno postaviti pred državnu administraciju kad krene u taj jedan projekt. Naime, nije samo problem što ćemo ući u to istraživanje, malo prije je kolega Sanader govorio s pravom jesmo li kao pomorska administracija spremni doista reagirati promptno, brzo kada je u pitanju jedan akcident koji bi dovodio do izlijevanja ne daj Bože nafte iz takve jedne bušotine. Imali smo problema kao državna pomorska administracija koja nije, koja ima određene resurse, kada se na sjevernom dijelu Jadrana upalio jedan turski … [[Govornik se ne razumije.]] brod koji je prevozio kamione prema Trstu. To je bilo 2006. godine. Tada je rekao bih nastala bila panika u tom dijelu Jadrana i nismo imali kvalitetne resurse da bismo mogli izgasiti jedan brod koji se upalio na Jadranu. Prema tome, vrlo je važno da imamo mjeru kada govorimo o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika. Pozdravljamo istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u cilju eksploatacije plina, nafte nikako. Ali i kad govorimo o istraživanju plina ovo što radi Hrvatska država to je da se istražuje i eksploatira plin na sjevernom dijelu Jadrana, to je prihvatljivo jer su tamo male dubine. To sam malo prije nekome u replici rekao nema zahtjevnijeg tehnološkog procesa u svijetu od crpljenja nafte na dubinama ispod 700, 800, 900, 1000 metara vodenog stupca. To je iznimno zahtjevno s jedne strane, a s druge strane gotovo je nemoguće brzo reagirati, zaustaviti curenje nafte iz takvih bušotina koje su na tim dubinama. Pa prema tome pozdravljam da ovaj protokol usvojen, da ga usvajamo, da ga ratificiramo, da provodimo sve one direktive EU koje su ipak na višoj razini kada je zaštita mora u odnosu na ove globalne konvencije među kojima je i Barcelonska konvencija. Ali što je prije svega važno uspostaviti protokole kako bi se u slučaju akcidenta država ponašala. I još prije toga potrebno je imati valjanu opremu, brodove, uspostaviti sustav na koji način reagiramo. Jer previše ovisimo o tom Jadranskom moru da bi mogli olako priči jednim projektima na takvim dubinama. Jadransko more je na jugu itekako duboko da bi mogli upropastiti cjelokupno gospodarstvo Hrvatske, a time jasno onda dovesti u pitanje sve ove mjere, pokazatelje, makro ekonomske pokazatelje koji govore o rastu gospodarstva u Hrvatskoj. Hvala.
Hvala i vama. I sad na kraju kratak osvrt gospodina Horvata i onda isto toliko kratka pauza do 12,00 pa glasanje. Do 12,10 pauza.
Zahvaljujem se potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Zahvaljujem se svim saborskim zastupnicima na vrlo kvalitetnim raspravama i razumijevanju intencije koje smo mi kao predlagatelji imali kad smo predložili ovaj zakon. Ja ću samo osvrnuti se na dvije stvari uvaženom kolegi saborskom zastupniku Sanaderu. Dakle, u slučaju akcidentnih situacija kao što je onečišćenje mora u unutrašnjim vodama. Dakle mi ovog trenutka imamo na raspolaganju kao država 10 brodova i oni su stacionirani u Puli, Rijeci, Zadru, Splitu, Pločama i u Dubrovniku, a Ministarstvo financija izdvaja na godišnjem nivou negdje oko 2,3 milijuna kuna za održavanje tzv. hladnog pogona tih brodova, a ostali dio interventnih sredstava koji su potrebni pokrivaju pripadajuće županije. Ono što znamo jeste da je plan države da osposobi jedan ozbiljan, veliki plovni objekat koji bi intervenirao u slučaju velikih havarija i mislimo da na tome već radi Ministarstvo pomorstva. Dakle, to je nekakva zadnja informacija. I još jednu stvar, dakle otpad iz brodova komentirali ste, luke, postojeće luke već imaju sad ili bi trebale imati sustav prihvaćanja otpada sa brodova i sukladno Zakonu o gospodarenju otpadom ga tretirati na način kao što se tretira svaki drugi otpad koji nastaje na nekom drugom dijelu RH. Zahvaljujem se još jedanput na podršci ovom prijedlogu.
Hvala lijepa. U 12,10 je glasovanje pa bih vas molio da se vratite u sabornicu. Hvala. Zaključujem raspravu. STANKA U 11,40 SATI.
Konačni prijedloga Zakona o potvrđivanju Protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 181. Predlagatelj akta je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je podneseni amandman i isti je postao sastavni dio Konačnog prijedloga Zakona. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 124 glasa za donijet Zaključak kako ga je predložilo nadležno saborsko tijelo, odnosno ispričavam se da je donesen Zakon o Potvrđivanju protokola o zaštiti Sredozemnog mora od onečišćenja koje proizlazi iz istraživanja i iskorištavanja epikontinentalnog pojasa, morskog dna i morskog podzemlja. Prelazimo dakle na glasovanje. Prva točka je izvješće Mandatno imunitetnog povjerenstva, pa bi molio gospodina Žaraka Tušeka da ponese izvješće. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, kolegice i kolege. Mandatno imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 28 sjednici održanoj 22.9.2017. godine pisanu obavijest zastupnika Jasena Mesića kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora, da mu sa danom 18.9.2017. temeljem članka 9. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, mandat miruje zbog obnašanje dužnosti izvanrednog i opunomoćenog veleposlanika u talijanskoj republici koja je nespojiva sa zastupničkom. Jasen Mesić izabran je za zastupnika u 9 saziv Hrvatskog sabora kao kandidat na listi HDZ-a u 6. izbornoj jedinici, te HDZ-a sukladno članku 42. stavku 2 Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, odredila Tomislava Sokola kao zamjenika zastupnika. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata Jasena Mesića, kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegovog zamjenika Tomislava Sokola. Slijedom navedenog Mandatno imunitetno povjerenstvo temeljem čl.9., 11., i 42. Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor i čl.9. stavka 2 i čl.116. Poslovnika Hrvatskog sabora, jednoglasno sa 7 glasova za, predlaže Hrvatskom saboru donošenje odluke o mirovanju zastupničkog manda zastupnika i početku obnašanja zastupničke zamjenika zastupnika dana 18.9.2017. započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Jasena Mesića, zamjenik zastupnik Tomislav Sokol, dana 22.9.2017. počinje obnašati zastupničku dužnost, zamjenika zastupnika. Zahvaljujem.
Zahvaljujem predsjedniku Mandatno imunitetnog povjerenstva i otvaram raspravu. Ako se nitko ne javlja zaključujem raspravu i molim vas da se odlučite kako bi utvrdili kvorum. Nazočno je 118 zastupnika i zastupnica, dakle, imamo kvorum. I dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno imunitetnog povjerenstva. Molim vas glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 115 glasova za, donijeta odluka, kako ju je preložila Mandatno imunitetno povjerenstvo. ukladno čl.7 Poslovnika, utvrđeno je da predsjedatelj pročita tekst prisege, a nakon toga, poimenično proziva zastupnika. Pa nakon toga zastupnik ustajem i izgovora riječ prisežem. Sada bi molio kolegu Sokola, ja ću pročitati tekst prisege, da ju on onda kaže svoju prisegu. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskom saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni predak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak RH.“ Zastupnik Tomislav Sokol.
Prisežem.
Hvala vam lijepa. Čestitam zastupniku Tomislavu Sokolu na položenoj prisezi i želim mu uspjeh u obavljanju ove časne i odgovorne zastupničke dužnosti. Sada idemo na Izvješće mandatno-imunitetnog povjerenstva, pa bih molio kolegu Tušeka, da nam se obrati.
Zahvaljujem predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 27. sjednici održanoj dana 8. kolovoza 2017. godine zahtjev Državnog odvjetništva Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta od 1. kolovoza 2017. godine upućen putem Državnog odvjetništva RH od 3. kolovoza 2017. godine predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Franje Lucića, zastupnika u Hrvatskom saboru zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo davanja mita iz članka 294. stavka 1. Kaznenog zakona. Franjo Lucić zastupnik je 9. saziva Hrvatskog sabora, te je na temelju članka 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitetnog prestanka zastupničkog mandata. Te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istoga ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Međutim, kada Hrvatski sabor nije na okupu, o pravu zastupnika na imunitet odlučuje Mandatno imunitetno povjerenstvo, s time što njegovu odluku naknadno mora potvrditi Hrvatski sabor. Bez rasprave, povjerenstvo na članka 76. stavka 5 Ustava RH, i čl.27. stavka 1 i čl.116. Poslovnika Hrvatskog sabora donijelo sa 6 glasova za jednoglasnu odluku, daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Franje Lucića, po zahtjevu od Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, upućen putem Državnog odvjetništva RH, od 3.8.2017. zbog osnovane sumnje da je počinio kazano djelo davanje mita iz čl.294 stavka1 Kaznenog zakona. Samo obrazloženje nema potrebe da čitam, mislim da smo uvijek imali istu praksu u ovakvim slučajevima.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Oprostite nisam vidio, izvolite kolega Panenić.
Hvala lijepo. Evo ja bi stvarno upozorio na ovakva događanja, s obzirom da gospodin Hedl uživa stvarnu potporu u svom istraživačkom radu kao novinar. Trebamo iskazati poštovanje i zahvaljujem na skidanju imuniteta, da se upravo ovo događanje, koje se dogodilo koje je svima nama neprihvatljivo može do kraja procesuirati i da otkrije se, da vidimo što je iza toga svega bilo i koje su bile namjere. Hvala lijepo.
Kolega Jovanović izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dakle, ovo što trenutačno je tema naše rasprave, je primjer jednog skandaloznog ponašanja u Hrvatskom saboru. A još jedan dokaz koliko smo svi krivi, što nismo uspjeli konstituirati Nacionalno vijeće za praćenju i provedbu strategiju suzbijanja korupcije, na kojem smo mogli raspraviti i ovu temu, gdje saborski zastupnik, podmićuje novinara da napiše o svim štetočinskim dijelima koje je učinio i naštetio i populaciji hrvatskih branitelja i cijelom hrvatskom društvu. Dakle, nešto najsramotnije što se dogodilo u sazivima Sabora od kada ja sjedim u ovom hrvatskoj sabornici. Kolega Lucić se može sramiti.
Dobro. Nemojmo mi ovdje suditi. Mi smo ovdje da skinemo ili ne skinemo imunitet. A o tome će svoju riječ reći nadležna državna tijela. Izvolite kolega Glavaš.
Zastupniku Luciću uopće ne treba skidati imunitet, ne treba mu skidati imunitet, jer je Županijski prvostupanjski sud, istražni odbio od zahtjev za otvaranjem istrage, jer se tu ne radi o nikakvom davanju mita, jer gospodin Hedlug nije nikakva službena osoba. Osim toga gospodin Hedl nije nikakav profesionalni novinar, gospodin Hedl je najobičniji klevetnik koji zloupotrebljava novinarsko pero već više od 30 godina.
Kolegice i kolege ja vas molim da biramo riječi u našoj raspravi replika. Evo kolega Jovanović ima repliku. Izvolite.
Pa morao bi uputiti kolegu Glavaša što je mito. Dakle, ako ovo nije mito, onda ne znam što je. A vi možete, usuđujete se vrijeđati jednog od najnagrađivanijih novinara koji nikada se nije bojao pisati i bojati istinu. I zbog takvih novinara, novinarstvo u Hrvatskoj se treba poštovati i treba ih štiti od onakvih kakvi ste vi i kakav je kolega Lucić.
Ja vas molim da se međusobno ne vrijeđamo. Kolega Glavaš izvolite.
Gospodin Hedl nije nikakav profesionalni novinar. Gospodin Hedl je osoba koja je do '90. godine pisala i optuživala pokojnog kardinala Stepinca da je ustaški radni zločinac.
Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje slijedeći prijedlog oduke Mandatno imunitetnog povjerenstva. Daje na potvrđivanju odluku Mandatno imunitetnog povjerenstva koja glasi, daje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Franje Lucića o zahtjevu Državnog odvjetništva, Ureda za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminaliteta, brojka US 276/17 od 1.8.207. godine, upućen putem Državnog odvjetništva RH, aktom br. KR do 1055/2017. od 3.8.2017. godine zbog osnovane sumnje da je počinio kazneno djelo davanje mita iz čl.294 stavka 1 Kaznenog zakona 11. Molim uključite se i glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 115. glasova za i jedan glas protiv potvrđena odluka Mandatno imunitetnog povjerenstva. Molim sad kolegu Tušeka da predstavi drugi izvješće.
Mandatno imunitetnog povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 28 sjednici održano dana 22.9.2017. zahtjev privatnog tužitelja Radovana Smokvin iz Rijeke upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja, a za pokretanje kaznenog postupka protiv Tomislava Klarića, zastupnika u Hrvatskom saboru, zbog kaznenog dijela uvrede iz čl.147 stavka 2 Kaznenog zakona. Tomislav Klarić zastupnik je 9. saziva Hrvatskog sabora, te na temelju čl.76. Ustava RH, čl. 23 Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka … [[Govornik se ne razumije.]] mandata, te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istoga ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Nakon provedene rasprave, povjerenstvo je na osnovu čl.116. Poslovnika Hrvatskog sabora sa većinom glasova, 6 glasova za, jednim glasom suzdržanim, preloženo Hrvatskom saboru donošenje odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Tomislava Klarića, po zahtjevu privatnog tužitelja Radovana Smokvina iz Rijeke po tužbi koja je podnijeta 10.8.2016. godine Općinskom sudu u Rijeci zbog kaznenog dijela uvrede iz čl.147 stavka 2 Kaznenog zakona. Obrazloženje privatnih službi identično je kao što je bilo to i u svakom slučaju do sada.
Otvaram raspravu. Ako se nitko ne javlja, zaključujem raspravu i dajem na glasovanje prijedlog odluke koja glasi Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupaka protiv zastupnika Tomislava Klarića po zahtjevu prihvatnog tužitelja Radovana Smokvina iz Rijeke po tužbi koja je podnijeta 10. kolovoza 2016. godine Općinskom sudu u Rijeci zbog kaznenog dijela uvrede iz članka 147. stavka 2. Kaznenog zakona.“. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 114 za i 1 suzdržanim donijeta odluka kako ju je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. To je sve što se glasovanje tiče. Samo nekoliko obavijesti, dakle, upućen vam je i elektronskim putem usvojeni dnevni red i isto tako raspored točaka koje ćemo raspravljati idući tjedan. Nastavljamo u srijedu 27. rujna i to kao prva točka ide Prijedlog zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji, prvo čitanje, P.Z. br. 174. Prije dakle nego što dam stanku, samo obavijest da nastavljamo radom nakon stanke i nakon diskusija a ima ih 6., nastavlja se sa Konačnim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, drugo čitanje, P.Z.E., br. 106. Dajem stanku sada do 13,05h. STANKA U 12,45 SATI Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva, molim predsjednika Mandatno-imunitetnog povjerenstva gospodina Žarka Tušeka da podnese izvješće.
Zahvaljujem predsjedniče, kolegice i kolege. Mandatno-imunitetnog povjerenstva Hrvatskog sabora, razmotrilo je na 29 sjednici održanoj 5.10.2017. godine, pisani zahtjev zastupnika Ivana Klarina, kojim je izvijestio predsjednika Hrvatskog sabora, da temeljem čl.14. stavka 1 Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor stavlja svoj zastupničko mirovanje sa danom 1.10.2017. godine. Člankom 14. stavkom 1. Zakonom o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, potpisano je da zastupnik ima pravo jednokratno, tijekom trajanja zastupničkog mandata podnošenjem pisanog zahtjeva predsjedniku Sabora staviti svoj mandat u mirovanje, te je povjerenstvo utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Ivana Klarina. Bez rasprave Mandatno-imunitetnog povjerenstvo temeljem čl.14. stavka 1 Zakona o izboru zastupnika u Hrvatski sabor i čl.116. Poslovnika Hrvatskog sabora, sa 5 glasova za, predlaže Hrvatskom saboru jednoglasno donošenje sljedeće odluke o mirovanju zastupničkog mandata zastupnika dana 1.10.2017. započinje mirovanje zastupničkog mandata zastupnika Ivana Klarina. Hvala.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje prijedlog odluke Mandatno-imunitetnog povjerenstva. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 95 glasova za donijeta odluka kako ju je preložila Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Prelazimo sad na zadnju točku dnevnog reda danas to je: - Izvješće o Mandatno imunitetnog povjerenstva Pa bi molio predsjednika Mandatno imunitetnog povjerenstva, gospodina Tušeka da podnese izvješće. Ujedinio se zahvaljujem predsjedniku Vrhovnog suda.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora. Kolegice i kolege, Mandatno imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora razmotrilo je na 30. sjednici održanoj dana 25.10.2017. zahtjev privatnog tužitelja Slavka Koštića iz Zagreba upućeno predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Vlahe Orepića, zastupnika u Hrvatskog sabora zbog kaznenog dijela klevete iz članka 149. stavka 1 i 2 Kaznenog zakona. Vlaho Orepić zastupnik je 9. saziva Hrvatskog sabora, te na temelju članku 76. Ustava RH i članka 23. Poslovnika Hrvatskog sabora ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata, te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istoga ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak, bez rasprave, povjerenstvo na temelju čl.116. Poslovnika Hrvatskog sabora jednoglasno sa 7 glasova za, predložilo Hrvatskog sabora, tj. predlaže donošenje sljedeće odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Vlahe Orepića po zahtjevu privatnog tužitelja Zlatka Koštića iz Zagreba po tužbi koja je podignuta 16.10.2017. godine Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu zbog kaznenog dijela klevete iz čl.149. stavka 1 i 2 Kaznenog zakona, da ne čitam cijelo obrazloženje, radi se o privatnoj tužbi.
Možete nam onda i drugu oduku, pa ćemo onda … [[Govornik se ne razumije.]]
Može, ok. Mandatno imunitetno povjerenstvo Hrvatskog sabora, razmotrilo je na 30. sjednici održanoj dana 25.10.2017. godine, zahtjev opunomoćenika privatne tužiteljice Maje Sever iz Zagreba upućen predsjedniku Hrvatskog sabora za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Petra Škorića, zastupnika u Hrvatskom saboru zbog kaznenog djela uvrede iz članka 147. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona. Petar Škorić je zastupnik je 9. saziva Hrvatskog sabora te na temelju članka 76 . Ustava RH i članka 23 Poslovnika Hrvatskog sabora, ima imunitet do prestanka zastupničkog mandata te se bez odluke Hrvatskog sabora protiv istog ne može pokrenuti niti voditi kazneni postupak. Također, bez rasprave na osnovu članka 116. Poslovnika Hrvatskog sabora, jednoglasno predlažemo Hrvatskom saboru donošenje odluke. Za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Petra Škorića. Po zahtjevu punomoćnika privatne tužiteljice Maje Sever iz Zagreba po tužbi koja je podnijeta dana 23. listopada 2017. godine Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu zbog kaznenog djela uvrede iz članka 147. stavka 1. i 2. Kaznenog zakona u oba slučaja obrazloženje da se radi o privatnim tužbama i da u tom slučaju se držimo načela da se ne skida imunitet zastupnicima jer je stav povjerenstva da institut imunitetnog prava utvrđen u cilju zaštite digniteta dužnosti zastupnika a ne u cilju zaštite zastupnika osobno kao pojedinca. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Ako se nitko ne javlja, zaključujem raspravu a glasovat ćemo kad ste steknu uvjeti. Ovim smo došli do kraja današnjeg dana, iscrpili smo dnevni red, sutra nastavljamo u 9 sati i 30 minuta Izvješćem o radu Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata za 2016., podnositelj je Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata i nakon toga u 12 sati imat ćemo glasovanje. Zahvaljujem se i vidimo se sutra. SJEDNICA ZAKLJUČENA U 20,17 SATI. Idemo sada na Izvješće Mandatno imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupka protiv Vlahe Orepića, zastupnika u Hrvatskom saboru. Rasprava je zaključena, dajem na glasovanje prijedlog, odluke koji glasi, za vrijeme trajanja zastupničkog mandat, ukraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Vlahe Orepića, po zahtjevu privatnog tužitelja Zlatka Koštića iz Zagreba, po tužbi koja je podnijeta 16. lipnja 2017. Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu, zbog kaznenog dijela klevete iz čl. 149. stavka 1 i 2 Kaznenog zakona. Molim uključite se i glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno 110 glasova za donesena odluka kako je preložilo Mandatno imunitetno povjerenstvo. Sada idemo na drugo izvješće Mandatno imunitetnog povjerenstva o zahtjevu za davanje odobrenja za pokretanje kaznenog postupak, a protiv Petra Škorića, zastupnika u Hrvatskom saboru. Rasprava je zaključena, dajem na glasovanje prijedlog odluke, koja glasi, za vrijeme trajanja zastupničkog mandata uskraćuje se odobrenje za pokretanje kaznenog postupka protiv zastupnika Petra Škorića po zahtjevu opunomoćenika privatne tužiteljice Maje Sever iz Zagreba, po tužbi koja je podnijeta dana 23.10.2017. Općinskom kaznenom sudu u Zagrebu, zbog kaznenog dijela uvrede iz čl. 147. stavka 1 i 2 Kaznenog zakona. Molim glasujmo. Utvrđujem da je većinom glasova 107 za i 3 glasa protiv donesena odluka kako je predložilo Mandatno imunitetno povjerenstvo.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1. i 3., članka 161. Odbor za izbor i imenovanje predlaže Odluku o imenovanju predstojnika Ureda predsjednika Hrvatskoga sabora. Za predstojnika Ureda predsjednika Hrvatskoga sabora predlaže se Daniel Glunčić. Hoćemo sve čitati?
Pa ne idemo napraviti raspravu pa ćemo ići točku po točku jer su različite teme, nisu samo odbori nego imamo i ovo. Dakle otvaram raspravu po ovome. Ako nema zatvaram raspravu. Hoćemo odmah glasovati? [[Upadica: Je, je.]] I odmah prelazimo na glasovanje. Dakle dajem na glasovanje prijedlog koji nam je predstavio predsjednik Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Ante Sanader a radi se o odluci o imenovanju predstojnika Ureda predsjednika Hrvatskoga sabora za koji je predložen Daniel Glunčić. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 117 glasova za navedeni prijedlog izglasan. Molim vas dalje.
Predlaže se razrješenje člana Odbora za ratne veterane Hrvatskoga sabora dr. Željka Jovanovića a za člana Odbora za ratne veterane Hrvatskoga sabora predlaže se Željko Glasnović.
Otvaram raspravu. Ako nema zainteresiranih zatvaram raspravu. I dajem na glasovanje prijedlog koji nam je iznio predsjednik Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 11 glasova za usvojen prijedlog kako ga je iznio predsjednik Odbora. Izvolite dalje.
Za člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskoga sabora predlaže se Željko Glasnović.
Otvaram raspravu. Ako nema zainteresiranih zatvaram raspravu i dajem na glasovanje navedeni prijedlog. Utvrđujem da je sa 102 glasa za i sa 1 glasom protiv navedeni prijedlog prihvaćen. Molim vas dalje.
Predlaže se razrješenje člana Odbora za Europske poslove Hrvatskoga sabora dr. Drage Prgometa a za člana Odbora za Europske poslove Hrvatskoga sabora predlaže se Davor Ivo Stier.
Otvaram raspravu. Odmah je i zatvaram. I dajem na glasovanje navedni prijedlog. Molim pristupimo glasovanju. Utvrđujem da je sa 121 glas za navedeni prijedlog prihvaćen. Molim vas dalje.
Predlaže se razrješenje člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora Antona Klimana, a za člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora predlaže se Davor Ivo Stier.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje navedeni prijedlog. Utvrđujem da je sa 118 glasova za, dakle jednoglasno navedeni prijedlog prihvaćen. Molim vas dalje.
Predlaže se razrješenje predsjednika Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora Jasena Mesića, a za predsjednika Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora predlaže se doktor Andrija Mikulić. Predlaže se razrješenje člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora doktora Andrije Mikulića, a za članicu Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora predlaže se Sanja Putica.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje navedene prijedloge. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 113 glasova za i 1 suzdržanim navedena odluka prihvaćena. Molim vas dalje.
Predlaže se razrješenje člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe Jasena Mesića, a za članove izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe predlaže se Davor Ivo Stier. Razrješuje se zamjenik člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe Davor Ivo Stier, a za zamjenika člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe predlaže se Anton Kliman.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem navedene prijedloge na glasovanje. Molim glasujmo. I ovi prijedlozi dobili su jednoglasnu potporu 117 glasova za. Molim vas dalje.
Predlaže se razrješenje člana Nadzornog odbora Financijske agencije Damira Felaka, a za članicu Nadzornog odbora Financijske agencije predlaže se Dragica Roščić.
Hvala. Otvaram raspravu. Kolega Jovanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče mislim da je ovo zadnje, pa koristim priliku da vas ponovno pitam kada ćemo imenovati vanjske članove radnih tijela Hrvatskog sabora posebno Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije?
Na žalost svih vas nije zadnje, još ima. Na ovome se radi. Ja vas molim da, dakle ne ovisi, ovo sad postavljate meni pitanje kao da sam ja jedini za to odgovoran. Jako dobro znadete da nisam. Ja apeliram na predstavnike klubova da se što prije dogovore i da imenujemo ne samo to, nego i sve otale članove odbora, posebno one vanjske članove. Tako da, sad smo, moramo glasovati. Jel' tako? Nismo glasovali, onda molim vas glasujte za prijedlog predsjednika odbora. Utvrđujem da je jednoglasno sa 116 glasova za navedeni prijedlog prihvaćen.
Odluka o imenovanju članova i prestanku mandata članova Odbora nagrade Ivan Filipović. Za članove Odbora nagrade Ivan Filipović predlažu se: Sanja Putica, dr. Vilmica Kapac, mr. Hrvoje Šlezak, Momir Karin, Jadranka Žarković Pečenković, Mile Živčić, Sunčica Findak, Nikica Mihaljević. Članovi Odbora nagrade Ivan Filipović imenovan je odlukom o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade Ivan Filipović i prestanku mandata predsjednika i članova Odbora nagrade Ivan Filipović s početka mandata 30. siječnja 2015. Mandat je prestao 30. siječnja 2017. protekom zakonskog roka od 2 godine.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem navedeni prijedlog na glasovanje. Utvrđujem da je sa 114 glasova za i 2 glasa suzdržana navedeni prijedlog usvojen. Zahvaljujem se predsjedniku Odbora Anti Sanaderu. Prelazimo sad na izbor, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove kolegu Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluke.
Hvala predsjedniče. Evo poštovane kolegice i kolege predlaže se Odluka o razrješenju i izboru člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Prijedlog je da se razriješi član Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, Davor Miličević, a da se za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, preloži doktor Tomislav Sokol.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje, prijedlog kako ga je formulirao kolega Sanader. Pristupite glasovanju. Utvrđujem da je jednoglasno donesena odluka kako ju je preložio odbor. Izvolite dalje.
Sljedeći je prijedlog odluke o razrješenju i izbor člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora Željka Raguža, a za člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora predlaže se doktor Tomislav Sokol.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje prijedlog odluku Odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 105 glasova za donijeta odluka kako ju je preložio odbor. Molim dalje.
Prijedlog odluke o razriješenu i izbor članova Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora Ivana Šukera a za člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora predlaže se doktor Tomislav Sokol.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem na gladovanje navedeni prijedlog. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, 103 glasa za donijeta odluka kako ju je preložio odbor. I zadnji prijedlog.
Prijedlog odluke o razriješenu člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora Franka Vidovića.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje navedeni prijedlog. Utvrđujem da je jednoglasno sa 106 glasova donijeta odluka kako je predložio odbor. Ovim smo došli do kraja današnjeg glasovanja. Dakle, ostale su nam još 2 točke. Izvolite kolega Panenić. Samo malo, jel to stanka. Ma samo sekundu, evo samo da dam nekoliko informacija pa će onda … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, glasovanje je predviđeno za petak u 12,00 sati kao što smo imali i do sada. Nadam se da ćemo se složiti oko nekih važnih stvari pa će možda biti razloga za zadovoljstvo. Danas ćemo raditi bez stanke, s obzirom da smo danas imali glasovanje, pa smo potrošili jedno sat i 20 minuta, pa ćemo raditi bez stanke. Točke kako smo najavili prošli tjedan. Sada idemo na izbor imenovanje i razrješenja, pa molim predsjednika odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove, Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluke. Izvolite. Oprosti Ante samo, dakle, ovdje je 5 točaka, ustvari su povezane, sve su popunjavanje članova odbora i članice odbora, jeste li suglasni da nam predstavi kolega Sanader sve odjedanput, pa da glasujemo kao i do sada svaki puta. Ako je u redu, onda molim Ante da krenete.
Hvala. Odluka o razrješenju člana i izboru članice Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora, predlaže se razrješenje člana za Odbora europske poslove Hrvatskog sabora dr. Roberta Podoljnjaka, a za članicu Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora predlaže se dr. Ines Strenja-Linić. Predlaže se razrješenje člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora Marka Sladoljeva, a za člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora predlaže se Božo Petrov. Predlaže se razrješenje članice Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora dr. Ines Strenja-Linić, a za člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora predlaže se Vlaho Orepić. Predlaže se razrješenje članice Odbora za znanost i kulturu Hrvatskog sabora dr. Irene Petrijevčanin-Vuksanović, a za člana Odbora za znanost i kulturu Hrvatskog sabora predlaže se dr. Tomislav Sokol. Predlaže se razrješenje člana Odbora za pomorstvo, prometi i infrastrukturu Hrvatskog sabora Darka Parića, a za članicu Odbora za pomorstvo, prometi i infrastrukturu Hrvatskog sabora predlaže se Nada Turina Đurić.
Izvolite kolegice Mrak-TAritaš.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane dame i gospodo. Od 9. lipnja mi imamo drugačiji saziv Sabora odnosno drugačiju saborsku većinu, 9. lipnja na sjednici su tada nezavisni zastupnici, a sada zastupnici GLAS-a razriješeni u odborima. Nas ima u klubu petero i nalazimo se u osam odbora i da nas će kolegicu ako izglasamo Nadu Turinu Đurić to biti deveti odbor u kojem je. To što smo mi pristojni i pristojno čekamo ne znači da smo glupi, pa lijepo molim da se nešto na tom poduzme i da sukladno kao što su i drugi saborski zastupnici i mi budemo u odgovarajućim saborskim odborima. Hvala lijepo.
Ja se slažem, kolega Hasanbegović samo sekundu, dakle držim da se ovdje radi o raspodijeli odbora u dijelu koji pripada saborskoj manjini, pa bih vas molio da onda napravite konzultacije što se tiče nas u HDZ-u, a vjerujem i u koalicijskim partnerima neće biti nikakvih problema da se to izglasa. Kolega Hasanbegović, izvolite.
Poštovani predsjedniče. Nadovezao bi se na izlaganje uvažene zastupnice Mrak-Taritaš, dakle apeliram na savjest pojedinih klubova da povuku članove koji su na neki način u uzurpatorskom položaju u odnosu na svoju političku snagu i raspored u Parlamentu i da se omogući svim klubovima da sukladno svojoj snazi imaju svoje članove u pojedinim saborskim odborima. Dakle te konzultacije koje ste vi spomenuli, mi vršimo već bez ikakvoga uspjeha dva mjeseca, to se ignorira, siguran sam da i parlamentarnoj većini možda to na neki način odgovara. Dakle pozivam i apeliram na savjest i uključujući i na vašu savjest predsjedniče Hrvatskoga sabora da svojim autoritetom ubrzate ovaj postupak. Hvala vam.
Hvala vam na povjerenju. Pa evo tražim onda od zastupnica i zastupnika i klubova koji pripadaju saborskoj manjini oporbi da se između sebe dogovore jer zaista ne želim niti ja, a niti moje kolegice i kolege prihvatiti odgovornost za ono što nije u našem dijelu odgovornosti. Molim vas da se što prije sastanete i u odbore uvrstite proporcionalno i one saborske klubove koji imaju pravo na to. To je ono što ja kao saborski predsjednik Sabora mogu učiniti. Ja bih vas molio sada da izglasujemo ovo što je kolega Sanader predložio, pa dajem na glasovanje prijedlog odbora. Izvolite glasujte. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 99 glasova za donijeli odluku kako ju je predložio odbor. Sada prelazimo na izbor, imenovanja i razrješenja, molim predsjednike Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog oduke. Dakle, radi se o velikom broju prijedlogu, pa bi vas molio da napravimo objedinjenu raspravu, ako netko posebno ima neku odluku, neka ju onda kaže, pa će se o toj točci onda posebno glasovati. Jel to u redu, prihvatljivo? Hvala vam lijepo, može.
Hvala predsjedniče. Kolegice i kolege, na temelju članka 105. stavka 1 podstavka 1. i 2. članka 161. Odbor za imenovanje predlaže, razriješene za člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora Davora Bernardića, a za člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost predlaže se Franko Vidović. Predlaže se razriješene člana Odbora za informiranje i informatizaciju, medije Hrvatskog sabora Davora Bernardića, a za člana Odbora za informiranje i informatizaciju, medije Hrvatskog sabora predlaže se Goran Beus Richembergh. Za članicu Odbora za lokalnu, područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora predlaže se Bruna Esih, je dana 1.10.2017. dužna člana Odbora za lokalnu, područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora prestao obnašati Ivan Klarin zbog mirovanja zastupničkog mandata. Za člana otočnog vijeća i reda zastupnika Hrvatskog sabora predlaže se Arsen Bauk, jer je dana 1.10.2017. dužnost člana otočnog vijeća prestao obnašati Ivan Klarin zbog mirovanja zastupničkog mandata. Za vanjske članove u Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, za članove se predlažu Ivan Čizmic, Branimir Kos, Damir Sesvećan, Mario Vinković, Ivan Milotić, Goran Vojkoić. Imenovanje ide sa 6.11. Prijedlog za Odbor za europske poslove Hrvatskog sabora predlažu se Mladen Dragičević, Natko Vlahović, Marko Babić, Danijel Mondekar, Nika Šimurina i Dominik Puletić. Odbor za vanjske poslove, vanjsku politiku Hrvatskog sabora, predlažu se Branko Caratan, Marin Jurjević, Vanja Ivan Savić, Višnja Starešina, Dora Zgrabljić Rotar i Goran Bandov. Odbor za obranu Hrvatskog sabora, predlažu se Željka Antunović, Ante Kotromanović, Tanja Vrbat Grgić, Miljenko Kolobarić, Ivan Pokaz i Marko Cvitković. U Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora predlažu se, Matija Kroflin, Zdenko Adrović, Marina Rožić, Željko Lovrinčević, David Krmpotić, Danijel Ferić. Odbor za gospodarstvo Hrvatskog sabora, predlažu se Petra Šimunović, Davor Majteić, Ivan Barbarić, Dragutin Ranogajec, Josip Ptica i Anto Bajo. Odbor za turizam Hrvatskog sabora predlaže se Ivan Rambašić, Andreja Tomić, Dora Smolčić Jurdana. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora predlažu se: Zdenko Babić, Željko Mrac, Vesna Škulić, Luka Mađerić. U Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora predlažu se: Loris Rak, Evelin Tonković, Tomislav Mrle, Nikša Valjalo, Snježana Vasiljević, Goran Jarić. Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora predlažu se: Željka Obradović, Bernard Jakelić, Davorko Vidović i Marinko Učur. U Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora predlažu se: Trpimir Goluža, Mario Gazić, Nikica Daraboš, Tibor Santo, Hrvoje Pezo, Višnja Fortuna. U Odbor za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora predlažu se: Tihomir Horvat, Aleksandra Korač Grahovac i Danijel Bolčević. U Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske predlažu se Ivo Jelušić, Ivana Posavec Krivec, Veselko Jovanović i Ivan Bagarić. U Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora predlažu se: Đuro Škvorc, Vedran Černi i Željko Poljak. U Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora predlažu: se Nike Sudarević, Jasminka Pilar Katavić, Jasna Matulić. U Odbor za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora predlažu se: Robert Podrug, Siniša Širac i Boran Ognjenović. U Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora predlažu se: Željko Tanjić, Ljiljana Dobrovšak, Neven Budak, Damir Boras, Valter Boljunčić i Zvonimir Peranić. Odbor za poljoprivredu Hrvatskog sabora predlažu se: Zoran Vasić, Đurđica Sumrak i Nikolina Babić. Odbor za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora predlažu se: Jakša Baloević, Šimun Anđelinović i Sonja Čikotić. U Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora predlažu se Jadranka Fržop, Bojan Hlača, Dino Posavec, Tihomir Barišić i Marko Silađi. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora predlažu se: Davor Pavić, Srećko Prusina, Denis Hrestak, Predrag Haramija i Nedeljko Marković. U Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora predlažu se: Verica Rupčić, Ivan Šimović i Sandra Mitrović Nikšić. U Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora predlažu se: Mirjana Lihtner Kristić, Jadranka Nikolov, Vojko Oberstnel, Zlatko Komadina, Goran Pauk i Ivo Zelić, Smiljan Mustapić, Nives Kopajtić Škrlec. Za članove Nacionalnog vijeća za praćenje i provedbu Strategije suzbijanja korupcije predlažu se: Ivica Kruhoberec, Gordan Žmuk, Krešimir Planinić, Ivana Kalodžera Brkić, Smiljana Škugor Hrnčević i Branko Roglić. Odluka o razrješenju predsjednika i članova odbora i prestanku mandata članova Odbora za dodjelu nagrade Faust Vrančić imenovanje predsjednika i članova Odbora za dodjelu nagrade Faust Vrančić. Razrješuju se dužnosti predsjednik odbora prof. dr. Nedjeljko Perić i članovi odbora prof.dr. Stjepan Car, prof.dr. Božidar Matijević, Tihomir Tomčić, Dubravko Diklić i prof. dr. Ante Markotić. Dana 14. listopada prestankom zastupničkog mandata zastupniku u 8. sazivu Hrvatskog sabora prestaje mandat doktoru Damiru Tomiću član Odbora za dodjelu nagrade Faust Vrančić iz reda zastupnika članova Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. U Odbor za dodjelu nagrade Faust Vrančić predlažu se za predsjednika prof. dr. Zdenko Kovačić, a za članove doc.dr. Ivan Uroda, Vlado Lendvaj, Nikola Dmitrović, prof.dr. Ante Markotić, Dubravko Diklić i akademik Željko Reiner.
Hvala kolegi Sanaderu. Dakle, sada otvaram objedinjenu raspravu. Ima li nekoga da se javlja? Kolega Jovanović, pa kolega Mišić. To je to. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Pa evo ja mogu najprije reći uvijek ima dobra i loša strana svake vijesti. Dobra strana je da smo napokon izabrali članove Nacionalnog vijeća, odnosno da ćemo ih izabrati obzirom da je natječaj otvoren još u prosincu 2016. Naravno ima i loša strana. Ja kao predsjednik tog Vijeća moram reći nekoliko rečenica. Prvo katastrofalna je priprema gospodine Sanader vašega odbora koji je napisao odluku vrlo neprofesionalno. I ja pozivam da pročitate odluku iz 2012. kako treba izgledati Odluka o imenovanju članova Nacionalnog vijeća. Drugo što moram reći da na žalost unatoč vrlo kvalitetnim kandidatima koji su predloženi ne znam kojim ključem je izabran dio kandidata koji uopće ne ispunjava uvjete. Ovo je specifično Vijeće. To Vijeće ima šest vanjskih članova. Ti vanjski članovi se točno biraju po određenom ključu kako je navedeno u javnom pozivu. Dakle, to su predstavnici poslodavaca, predstavnici sindikata, predstavnici nevladinih udruga koje se bave korupcijom. To posebno naglašavam, problemom korupcije. Predstavnici akademske zajednice, stručnjaci i predstavnici medija. Ovdje je predloženo da u ime, da predstavnik nevladinih udruga koje se bave problemom korupcije bude iz Udruge „U ime obitelji“. Ja vas pitam da li se udruga „U ime obitelji do sad na bilo koji način bavila suzbijanjem i problemom korupcije osim što je korumpirana u odnosu sa Bandićem zbog čega je na sudu? Dakle, kako takav predstavnik može u Nacionalnom vijeću za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije predstavljati civilno društvo koje se bavi problemom korupcije a nije recimo bilo mjesta za predstavnika GONG-a koje je dokazano tijelo koje se bavi problemom korupcije. Nije bilo mjesta za Zorislava Antuna Petrovića koji je jedini ispunjavao uvjete iz ovih kriterija da iz reda stručnjaka bude član ovog nacionalnog vijeća. Prema tome, ja neću problematizirati taj izbor jer želim da vijeće počne raditi ali upozoravam gospodina Sanadera da zbog načina rada njegovog tijela, zbog načina kako je sročena ova odluka, ona sigurno može pasti kod žalitelja onih koji su se javili a nisu izabrani u nacionalno vijeće. Obzirom da je 6.11. dan kada ova odluka stupa na snagu, dakle nacionalno vijeće sne može se sastati prije toga, ali stoga pozivam Odbor za izbor i imenovanje da učini još jednu promjenu koja je neophodna. Naime, nacionalno vijeće ima u svom redu 4 zastupnika uz predsjednika, ta 4, dvojica dolaze iz oporbe, dvojica dolaze iz većine. U ovom trenutku gospodin Milorad Batinić koji je izabran kao predstavnik, više nije u oporbi, on je sada u većinskom djelu te se stoga do tog 6., kada stupa ova odluka na snagu mora izabrati novi član nacionalnog vijeća iz redova oporbe. Ja se nadam da će nakon toga nacionalno vijeće moći započeti sa radom. Hvala lijepo.
Ima jedna replika, poštovani kolega Zekanović. Izvolite.
Koliko ja znam, radi se o Nacionalnom vijeću za borbu protiv korupcije. Gospodin Planenić je odvjetnik, zar nije? U čemu je problem? Da je možda iz platforme 112, iz dokumenti iz Centra za mirovne studije, onda bi odgovarao. Kad ga predlaže udruga U ime obitelji, onda ne odgovara, jel' tako gospodine Jovanoviću? Ja ne znam jel' vi ovdje sumnjate da on nije kompetentan za ovo ili vam on svjetonazorski ne odgovara? Hvala.
Odgovor na repliku.
Dakle, iz propozicija koje su jasno navedene u javnom pozivu, jasno je da udruga U ime obitelji nije dio civilnog društva koje se bavi problemom korupcije a iz životopisa gospodina Planenića se vidi da nije stručnjak za borbu protiv korupcije. Dakle, on uopće nije mogao biti u djelu ljudi koji ispunjavaju kriterije za člana nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije a o njegovom svjetonazoru uopće ne govorim, govorim o ispunjavanju kriterija koji su navedeni o odluci o osnivanju Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije.
Dobro, idemo dalje. Druga rasprava, kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Ja kao potpredsjednik Odbora za iseljene Hrvate, ne slažem se sa ekipom koji su vanjski članovi koji su ušli u uži izbor. Zašto? Zato što su bili ljudi koji su inače pravili ustvari Zakon o iseljenim Hrvatima i na kraju ured koji je osnovan kao recimo Bruno Ivkić koji je to sve radio, danas ga nema u popisu kao vanjskog člana u odboru, pa pitam se zašto? Smatram da je on zaslužio da bude u odboru kao vanjski član i da je zaslužan uopće što postoji Ured za iseljene Hrvate, prema tome, ja bi volio da na toj temi raspravljamo i da donesemo malo drugačije taj, da ga se uključi u odboru. Ne znam razlog zašto.
Dobro, je li to znači da se o toj točci posebno glasuje ili ćete glasovati a o ovome ćemo onda raspravljati naknadno?
Pa ne, samo postavljam pitanje kako je to ušlo da to nije napravljeno kako je trebalo.
Kao i sve drugo. Pitanje je međustranačke konzultacije. Dobro, idemo na treću raspravu, poštovani kolega Zlatko Hasanbegović.
Dakle, ja bih izvijestio hrvatsku javnost i zastupnike u Hrvatskom saboru zapravo o nepoznatim okolnostima načina odabira članova ovih odbora. Dakle, kao i uvijek životopisi su bili potpuno irelevantni, riječ je o političko stranačkoj trgovini HDZ-a i SDP-a iz kojega je klub NEOVISNI ZA HRVATSKU, iz meni nepoznatih razloga, potpuno izostavljen. Dakle, gospodin Bauk i Bačić su podijelili stranačke kvote i nas izostavili. Gospodin Bauk je rekao vi ste u kvoti HDZ-a. čak su i radili stanoviti ždrijeb u tajnosti, gospoda su bili loto djevojke drugim riječima, po toj trgovačkoj kvoti klubu NEOVISNI ZA HRVATSKU idu dva mjesta kao i primjerice klubu IDS-a koji je dobio ta dva mjesta, drugim riječima ovo je najobičnija trgovina. Gospodine Jovanović, vi ste u njoj sudjelovali i nema razloga da selektivno vadite pojedine odabranike. Zahvaljujem.
Dobro, idemo dalje. Četvrta rasprava, poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] Ja se pitam ovdje koji su kriteriji, kako se ocjenjuje uspješnost rada u Saboru, jel' to po statiranju ovdje. Gospodin Mišić je spomenuo neke ljude, neću po imenima, koji duže na vlasi nego Sadam Husein, opet se uključuju u Sabor, kakva je izvedba. Odbor za Hrvate izvan domovine, … [[Govornik se ne razumije.]] milijune Hrvata vani, nema dopisnog glasanja uopće, ja ne vidim tu nikakav ovaj učinak osim statiranja. Htio sam nešto drugo reći, neću, nije za ovu javnu raspravu. Koji su kriteriji za taj odabir? Jel' su ti kriteriji da budeš član partije, da je dosje u Beogradu? Ljude koji su spalili partijske knjižice i sad su preko noći postali demokrati. … [[Govornik se ne razumije.]] ljude u javni život, bivše šefove OZNA-e u politiku koji žive duže od Galapagos kornjače, to je stvarnost hrvatske države.
I zadnja rasprava, poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kad sam ulazio u Hrvatski sabor znao sam što me čeka i ne mogu reći da sam razočaran ali mogu reći da nisam zadovoljan načinom izbora vanjskih kandidata kao što nisam zadovoljan niti radom Hrvatskog sabora. Ovdje se sve ustvari sodi na trgovinu, žalosno je da se vanjski kandidati također biraju na trgovinskom principu. Ja bo sada rekao jednu jako važnu stvar, udruga Franak je imala dva vrlo kvalitetna kandidata i samo zbog tih trgovačkih principa, jedna udruga koja je ja bih rekao postigla značajne rezultate u Republici Hrvatskoj značajnije možda nego svi mi ovdje koji sjedimo u Hrvatskom saboru i ta udruga nije mogla dobiti niti jednog kandidata u niti jedan odbor. To je sramota ovog Sabora, to je sramota ovakvog načina rada i to je dokaz da je sve po trgovačkom principu. Ja nisam čak zadovoljan niti svojim klubom, zbog toga jer je moj klub najprije bio protiv jednog kandidata koji je trgovao sa mojom strankom, sa strankom SNAGA da bi ušao kao vanjski suradnik, kasnije to istrgovao sa Živim zidom. Dakle, svi su spremni na trgovinu. To je žalosno i mi tako nećemo daleko dogurati. Moramo se voditi principima kvalitete, principima rezultata rada, principima vrijednosti humanih, ljudskih i istinskih vrijednosti. Inače nećemo stići nikud. Hvala.
Hvala. Evo time smo došli do kraja rasprave. Nema više nikoga, nitko se ne javlja. Dakle, sada ću dati na glasovanje Prijedlog odluka Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove, pa bih vas molio objedinjeno glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 81 glas za, 4 glasa suzdržana i 4 glasa protiv donijeli odluke kako ih je predložio Odbor za izbor, imenovanja i razrješenja. I time smo došli do kraja pete sjednice. Ja ju zaključujem. Iduća šesta sjednica započet će 8. 11. u 9,30 minuta usvajanjem dnevnog reda i aktualnim prijepodnevom. Samo još jedna informacija. Znači prije toga sjednica proširenog Predsjedništva Hrvatskog sabora održat će se 31.10. u 12,00 sati. Zahvaljujem se svima i vidimo se uskoro! SJEDNICA ZAKLJUČENA U 13,50 SATI. Prelazimo sada na izbor, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog Odluke. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažene kolegice i kolege. Na temelju članka 105. stavka 1. podstavka 1. i 3., članka 161. Odbor za izbor i imenovanje predlaže Odluku o imenovanju predstojnika Ureda predsjednika Hrvatskoga sabora. Za predstojnika Ureda predsjednika Hrvatskoga sabora predlaže se Daniel Glunčić. Hoćemo sve čitati?
Pa ne idemo napraviti raspravu pa ćemo ići točku po točku jer su različite teme, nisu samo odbori nego imamo i ovo. Dakle otvaram raspravu po ovome. Ako nema zatvaram raspravu. Hoćemo odmah glasovati? [[Upadica: Je, je.]] I odmah prelazimo na glasovanje. Dakle dajem na glasovanje prijedlog koji nam je predstavio predsjednik Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Ante Sanader a radi se o odluci o imenovanju predstojnika Ureda predsjednika Hrvatskoga sabora za koji je predložen Daniel Glunčić. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 117 glasova za navedeni prijedlog izglasan. Molim vas dalje.
Predlaže se razrješenje člana Odbora za ratne veterane Hrvatskoga sabora dr. Željka Jovanovića a za člana Odbora za ratne veterane Hrvatskoga sabora predlaže se Željko Glasnović.
Otvaram raspravu. Ako nema zainteresiranih zatvaram raspravu. I dajem na glasovanje prijedlog koji nam je iznio predsjednik Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 11 glasova za usvojen prijedlog kako ga je iznio predsjednik Odbora. Izvolite dalje.
Za člana Odbora za predstavke i pritužbe Hrvatskoga sabora predlaže se Željko Glasnović.
Otvaram raspravu. Ako nema zainteresiranih zatvaram raspravu i dajem na glasovanje navedeni prijedlog. Utvrđujem da je sa 102 glasa za i sa 1 glasom protiv navedeni prijedlog prihvaćen. Molim vas dalje.
Predlaže se razrješenje člana Odbora za Europske poslove Hrvatskoga sabora dr. Drage Prgometa a za člana Odbora za Europske poslove Hrvatskoga sabora predlaže se Davor Ivo Stier.
Otvaram raspravu. Odmah je i zatvaram. I dajem na glasovanje navedni prijedlog. Molim pristupimo glasovanju. Utvrđujem da je sa 121 glas za navedeni prijedlog prihvaćen. Molim vas dalje.
Predlaže se razrješenje člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskoga sabora Antona Klimana, a za člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora predlaže se Davor Ivo Stier.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje navedeni prijedlog. Utvrđujem da je sa 118 glasova za, dakle jednoglasno navedeni prijedlog prihvaćen. Molim vas dalje.
Predlaže se razrješenje predsjednika Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora Jasena Mesića, a za predsjednika Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora predlaže se doktor Andrija Mikulić. Predlaže se razrješenje člana Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora doktora Andrije Mikulića, a za članicu Odbora za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora predlaže se Sanja Putica.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje navedene prijedloge. Molim glasujmo. Utvrđujem da je sa 113 glasova za i 1 suzdržanim navedena odluka prihvaćena. Molim vas dalje.
Predlaže se razrješenje člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe Jasena Mesića, a za članove izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe predlaže se Davor Ivo Stier. Razrješuje se zamjenik člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe Davor Ivo Stier, a za zamjenika člana Izaslanstva Hrvatskog sabora u Parlamentarnoj skupštini Vijeća Europe predlaže se Anton Kliman.
Zahvaljujem. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem navedene prijedloge na glasovanje. Molim glasujmo. I ovi prijedlozi dobili su jednoglasnu potporu 117 glasova za. Molim vas dalje.
Predlaže se razrješenje člana Nadzornog odbora Financijske agencije Damira Felaka, a za članicu Nadzornog odbora Financijske agencije predlaže se Dragica Roščić.
Hvala. Otvaram raspravu. Kolega Jovanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče mislim da je ovo zadnje, pa koristim priliku da vas ponovno pitam kada ćemo imenovati vanjske članove radnih tijela Hrvatskog sabora posebno Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije?
Na žalost svih vas nije zadnje, još ima. Na ovome se radi. Ja vas molim da, dakle ne ovisi, ovo sad postavljate meni pitanje kao da sam ja jedini za to odgovoran. Jako dobro znadete da nisam. Ja apeliram na predstavnike klubova da se što prije dogovore i da imenujemo ne samo to, nego i sve otale članove odbora, posebno one vanjske članove. Tako da, sad smo, moramo glasovati. Jel' tako? Nismo glasovali, onda molim vas glasujte za prijedlog predsjednika odbora. Utvrđujem da je jednoglasno sa 116 glasova za navedeni prijedlog prihvaćen.
Odluka o imenovanju članova i prestanku mandata članova Odbora nagrade Ivan Filipović. Za članove Odbora nagrade Ivan Filipović predlažu se: Sanja Putica, dr. Vilmica Kapac, mr. Hrvoje Šlezak, Momir Karin, Jadranka Žarković Pečenković, Mile Živčić, Sunčica Findak, Nikica Mihaljević. Članovi Odbora nagrade Ivan Filipović imenovan je odlukom o imenovanju predsjednika i članova Odbora nagrade Ivan Filipović i prestanku mandata predsjednika i članova Odbora nagrade Ivan Filipović s početka mandata 30. siječnja 2015. Mandat je prestao 30. siječnja 2017. protekom zakonskog roka od 2 godine.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem navedeni prijedlog na glasovanje. Utvrđujem da je sa 114 glasova za i 2 glasa suzdržana navedeni prijedlog usvojen. Zahvaljujem se predsjedniku Odbora Anti Sanaderu. Prelazimo sad na izbor, imenovanja i razrješenja. Molim predsjednika Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove kolegu Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluke.
Hvala predsjedniče. Evo poštovane kolegice i kolege predlaže se Odluka o razrješenju i izboru člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora. Prijedlog je da se razriješi član Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, Davor Miličević, a da se za člana Odbora za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, preloži doktor Tomislav Sokol.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje, prijedlog kako ga je formulirao kolega Sanader. Pristupite glasovanju. Utvrđujem da je jednoglasno donesena odluka kako ju je preložio odbor. Izvolite dalje.
Sljedeći je prijedlog odluke o razrješenju i izbor člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora Željka Raguža, a za člana Odbora za pravosuđe Hrvatskog sabora predlaže se doktor Tomislav Sokol.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem na glasovanje prijedlog odluku Odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno sa 105 glasova za donijeta odluka kako ju je preložio odbor. Molim dalje.
Prijedlog odluke o razriješenu i izbor članova Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora Ivana Šukera a za člana Odbora za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora predlaže se doktor Tomislav Sokol.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu i dajem na gladovanje navedeni prijedlog. Molim glasujmo. Utvrđujem da je jednoglasno, 103 glasa za donijeta odluka kako ju je preložio odbor. I zadnji prijedlog.
Prijedlog odluke o razriješenu člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora. Predlaže se razrješenje člana Odbora za ratne veterane Hrvatskog sabora Franka Vidovića.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje navedeni prijedlog. Utvrđujem da je jednoglasno sa 106 glasova donijeta odluka kako je predložio odbor. Ovim smo došli do kraja današnjeg glasovanja. Dakle, ostale su nam još 2 točke. Izvolite kolega Panenić. Samo malo, jel to stanka. Ma samo sekundu, evo samo da dam nekoliko informacija pa će onda … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle, glasovanje je predviđeno za petak u 12,00 sati kao što smo imali i do sada. Nadam se da ćemo se složiti oko nekih važnih stvari pa će možda biti razloga za zadovoljstvo. Danas ćemo raditi bez stanke, s obzirom da smo danas imali glasovanje, pa smo potrošili jedno sat i 20 minuta, pa ćemo raditi bez stanke. Točke kako smo najavili prošli tjedan. Sada idemo na izbor imenovanje i razrješenja, pa molim predsjednika odbora za izbor i imenovanje i upravne poslove, Antu Sanadera da obrazloži prijedlog odluke. Izvolite. Oprosti Ante samo, dakle, ovdje je 5 točaka, ustvari su povezane, sve su popunjavanje članova odbora i članice odbora, jeste li suglasni da nam predstavi kolega Sanader sve odjedanput, pa da glasujemo kao i do sada svaki puta. Ako je u redu, onda molim Ante da krenete.
Hvala. Odluka o razrješenju člana i izboru članice Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora, predlaže se razrješenje člana za Odbora europske poslove Hrvatskog sabora dr. Roberta Podoljnjaka, a za članicu Odbora za europske poslove Hrvatskog sabora predlaže se dr. Ines Strenja-Linić. Predlaže se razrješenje člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora Marka Sladoljeva, a za člana Odbora za vanjsku politiku Hrvatskog sabora predlaže se Božo Petrov. Predlaže se razrješenje članice Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora dr. Ines Strenja-Linić, a za člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora predlaže se Vlaho Orepić. Predlaže se razrješenje članice Odbora za znanost i kulturu Hrvatskog sabora dr. Irene Petrijevčanin-Vuksanović, a za člana Odbora za znanost i kulturu Hrvatskog sabora predlaže se dr. Tomislav Sokol. Predlaže se razrješenje člana Odbora za pomorstvo, prometi i infrastrukturu Hrvatskog sabora Darka Parića, a za članicu Odbora za pomorstvo, prometi i infrastrukturu Hrvatskog sabora predlaže se Nada Turina Đurić.
Izvolite kolegice Mrak-TAritaš.
Hvala lijepo predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane dame i gospodo. Od 9. lipnja mi imamo drugačiji saziv Sabora odnosno drugačiju saborsku većinu, 9. lipnja na sjednici su tada nezavisni zastupnici, a sada zastupnici GLAS-a razriješeni u odborima. Nas ima u klubu petero i nalazimo se u osam odbora i da nas će kolegicu ako izglasamo Nadu Turinu Đurić to biti deveti odbor u kojem je. To što smo mi pristojni i pristojno čekamo ne znači da smo glupi, pa lijepo molim da se nešto na tom poduzme i da sukladno kao što su i drugi saborski zastupnici i mi budemo u odgovarajućim saborskim odborima. Hvala lijepo.
Ja se slažem, kolega Hasanbegović samo sekundu, dakle držim da se ovdje radi o raspodijeli odbora u dijelu koji pripada saborskoj manjini, pa bih vas molio da onda napravite konzultacije što se tiče nas u HDZ-u, a vjerujem i u koalicijskim partnerima neće biti nikakvih problema da se to izglasa. Kolega Hasanbegović, izvolite.
Poštovani predsjedniče. Nadovezao bi se na izlaganje uvažene zastupnice Mrak-Taritaš, dakle apeliram na savjest pojedinih klubova da povuku članove koji su na neki način u uzurpatorskom položaju u odnosu na svoju političku snagu i raspored u Parlamentu i da se omogući svim klubovima da sukladno svojoj snazi imaju svoje članove u pojedinim saborskim odborima. Dakle te konzultacije koje ste vi spomenuli, mi vršimo već bez ikakvoga uspjeha dva mjeseca, to se ignorira, siguran sam da i parlamentarnoj većini možda to na neki način odgovara. Dakle pozivam i apeliram na savjest i uključujući i na vašu savjest predsjedniče Hrvatskoga sabora da svojim autoritetom ubrzate ovaj postupak. Hvala vam.
Hvala vam na povjerenju. Pa evo tražim onda od zastupnica i zastupnika i klubova koji pripadaju saborskoj manjini oporbi da se između sebe dogovore jer zaista ne želim niti ja, a niti moje kolegice i kolege prihvatiti odgovornost za ono što nije u našem dijelu odgovornosti. Molim vas da se što prije sastanete i u odbore uvrstite proporcionalno i one saborske klubove koji imaju pravo na to. To je ono što ja kao saborski predsjednik Sabora mogu učiniti. Ja bih vas molio sada da izglasujemo ovo što je kolega Sanader predložio, pa dajem na glasovanje prijedlog odbora. Izvolite glasujte. Utvrđujem da smo jednoglasno sa 99 glasova za donijeli odluku kako ju je predložio odbor. Sada prelazimo na izbor, imenovanja i razrješenja, molim predsjednike Odbora za izbor, imenovanja i upravne poslove Antu Sanadera da obrazloži prijedlog oduke. Dakle, radi se o velikom broju prijedlogu, pa bi vas molio da napravimo objedinjenu raspravu, ako netko posebno ima neku odluku, neka ju onda kaže, pa će se o toj točci onda posebno glasovati. Jel to u redu, prihvatljivo? Hvala vam lijepo, može.
Hvala predsjedniče. Kolegice i kolege, na temelju članka 105. stavka 1 podstavka 1. i 2. članka 161. Odbor za imenovanje predlaže, razriješene za člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Hrvatskog sabora Davora Bernardića, a za člana Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost predlaže se Franko Vidović. Predlaže se razriješene člana Odbora za informiranje i informatizaciju, medije Hrvatskog sabora Davora Bernardića, a za člana Odbora za informiranje i informatizaciju, medije Hrvatskog sabora predlaže se Goran Beus Richembergh. Za članicu Odbora za lokalnu, područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora predlaže se Bruna Esih, je dana 1.10.2017. dužna člana Odbora za lokalnu, područnu, regionalnu samoupravu Hrvatskog sabora prestao obnašati Ivan Klarin zbog mirovanja zastupničkog mandata. Za člana otočnog vijeća i reda zastupnika Hrvatskog sabora predlaže se Arsen Bauk, jer je dana 1.10.2017. dužnost člana otočnog vijeća prestao obnašati Ivan Klarin zbog mirovanja zastupničkog mandata. Za vanjske članove u Odbor za zakonodavstvo Hrvatskog sabora, za članove se predlažu Ivan Čizmic, Branimir Kos, Damir Sesvećan, Mario Vinković, Ivan Milotić, Goran Vojkoić. Imenovanje ide sa 6.11. Prijedlog za Odbor za europske poslove Hrvatskog sabora predlažu se Mladen Dragičević, Natko Vlahović, Marko Babić, Danijel Mondekar, Nika Šimurina i Dominik Puletić. Odbor za vanjske poslove, vanjsku politiku Hrvatskog sabora, predlažu se Branko Caratan, Marin Jurjević, Vanja Ivan Savić, Višnja Starešina, Dora Zgrabljić Rotar i Goran Bandov. Odbor za obranu Hrvatskog sabora, predlažu se Željka Antunović, Ante Kotromanović, Tanja Vrbat Grgić, Miljenko Kolobarić, Ivan Pokaz i Marko Cvitković. U Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora predlažu se, Matija Kroflin, Zdenko Adrović, Marina Rožić, Željko Lovrinčević, David Krmpotić, Danijel Ferić. Odbor za gospodarstvo Hrvatskog sabora, predlažu se Petra Šimunović, Davor Majteić, Ivan Barbarić, Dragutin Ranogajec, Josip Ptica i Anto Bajo. Odbor za turizam Hrvatskog sabora predlaže se Ivan Rambašić, Andreja Tomić, Dora Smolčić Jurdana. Odbor za ljudska prava i prava nacionalnih manjina Hrvatskog sabora predlažu se: Zdenko Babić, Željko Mrac, Vesna Škulić, Luka Mađerić. U Odbor za pravosuđe Hrvatskog sabora predlažu se: Loris Rak, Evelin Tonković, Tomislav Mrle, Nikša Valjalo, Snježana Vasiljević, Goran Jarić. Odbor za rad, mirovinski sustav i socijalno partnerstvo Hrvatskog sabora predlažu se: Željka Obradović, Bernard Jakelić, Davorko Vidović i Marinko Učur. U Odbor za zdravstvo i socijalnu politiku Hrvatskog sabora predlažu se: Trpimir Goluža, Mario Gazić, Nikica Daraboš, Tibor Santo, Hrvoje Pezo, Višnja Fortuna. U Odbor za obitelj, mlade i sport Hrvatskog sabora predlažu se: Tihomir Horvat, Aleksandra Korač Grahovac i Danijel Bolčević. U Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske predlažu se Ivo Jelušić, Ivana Posavec Krivec, Veselko Jovanović i Ivan Bagarić. U Odbor za ratne veterane Hrvatskog sabora predlažu se: Đuro Škvorc, Vedran Černi i Željko Poljak. U Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo Hrvatskog sabora predlažu: se Nike Sudarević, Jasminka Pilar Katavić, Jasna Matulić. U Odbor za zaštitu okoliša i prirode Hrvatskog sabora predlažu se: Robert Podrug, Siniša Širac i Boran Ognjenović. U Odbor za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora predlažu se: Željko Tanjić, Ljiljana Dobrovšak, Neven Budak, Damir Boras, Valter Boljunčić i Zvonimir Peranić. Odbor za poljoprivredu Hrvatskog sabora predlažu se: Zoran Vasić, Đurđica Sumrak i Nikolina Babić. Odbor za regionalni razvoj i fondove EU Hrvatskog sabora predlažu se: Jakša Baloević, Šimun Anđelinović i Sonja Čikotić. U Odbor za pomorstvo, promet i infrastrukturu Hrvatskog sabora predlažu se Jadranka Fržop, Bojan Hlača, Dino Posavec, Tihomir Barišić i Marko Silađi. Odbor za informiranje, informatizaciju i medije Hrvatskog sabora predlažu se: Davor Pavić, Srećko Prusina, Denis Hrestak, Predrag Haramija i Nedeljko Marković. U Odbor za ravnopravnost spolova Hrvatskog sabora predlažu se: Verica Rupčić, Ivan Šimović i Sandra Mitrović Nikšić. U Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu Hrvatskog sabora predlažu se: Mirjana Lihtner Kristić, Jadranka Nikolov, Vojko Oberstnel, Zlatko Komadina, Goran Pauk i Ivo Zelić, Smiljan Mustapić, Nives Kopajtić Škrlec. Za članove Nacionalnog vijeća za praćenje i provedbu Strategije suzbijanja korupcije predlažu se: Ivica Kruhoberec, Gordan Žmuk, Krešimir Planinić, Ivana Kalodžera Brkić, Smiljana Škugor Hrnčević i Branko Roglić. Odluka o razrješenju predsjednika i članova odbora i prestanku mandata članova Odbora za dodjelu nagrade Faust Vrančić imenovanje predsjednika i članova Odbora za dodjelu nagrade Faust Vrančić. Razrješuju se dužnosti predsjednik odbora prof. dr. Nedjeljko Perić i članovi odbora prof.dr. Stjepan Car, prof.dr. Božidar Matijević, Tihomir Tomčić, Dubravko Diklić i prof. dr. Ante Markotić. Dana 14. listopada prestankom zastupničkog mandata zastupniku u 8. sazivu Hrvatskog sabora prestaje mandat doktoru Damiru Tomiću član Odbora za dodjelu nagrade Faust Vrančić iz reda zastupnika članova Odbora za obrazovanje, znanost i kulturu Hrvatskog sabora. U Odbor za dodjelu nagrade Faust Vrančić predlažu se za predsjednika prof. dr. Zdenko Kovačić, a za članove doc.dr. Ivan Uroda, Vlado Lendvaj, Nikola Dmitrović, prof.dr. Ante Markotić, Dubravko Diklić i akademik Željko Reiner.
Hvala kolegi Sanaderu. Dakle, sada otvaram objedinjenu raspravu. Ima li nekoga da se javlja? Kolega Jovanović, pa kolega Mišić. To je to. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Pa evo ja mogu najprije reći uvijek ima dobra i loša strana svake vijesti. Dobra strana je da smo napokon izabrali članove Nacionalnog vijeća, odnosno da ćemo ih izabrati obzirom da je natječaj otvoren još u prosincu 2016. Naravno ima i loša strana. Ja kao predsjednik tog Vijeća moram reći nekoliko rečenica. Prvo katastrofalna je priprema gospodine Sanader vašega odbora koji je napisao odluku vrlo neprofesionalno. I ja pozivam da pročitate odluku iz 2012. kako treba izgledati Odluka o imenovanju članova Nacionalnog vijeća. Drugo što moram reći da na žalost unatoč vrlo kvalitetnim kandidatima koji su predloženi ne znam kojim ključem je izabran dio kandidata koji uopće ne ispunjava uvjete. Ovo je specifično Vijeće. To Vijeće ima šest vanjskih članova. Ti vanjski članovi se točno biraju po određenom ključu kako je navedeno u javnom pozivu. Dakle, to su predstavnici poslodavaca, predstavnici sindikata, predstavnici nevladinih udruga koje se bave korupcijom. To posebno naglašavam, problemom korupcije. Predstavnici akademske zajednice, stručnjaci i predstavnici medija. Ovdje je predloženo da u ime, da predstavnik nevladinih udruga koje se bave problemom korupcije bude iz Udruge „U ime obitelji“. Ja vas pitam da li se udruga „U ime obitelji do sad na bilo koji način bavila suzbijanjem i problemom korupcije osim što je korumpirana u odnosu sa Bandićem zbog čega je na sudu? Dakle, kako takav predstavnik može u Nacionalnom vijeću za praćenje provedbe Strategije suzbijanja korupcije predstavljati civilno društvo koje se bavi problemom korupcije a nije recimo bilo mjesta za predstavnika GONG-a koje je dokazano tijelo koje se bavi problemom korupcije. Nije bilo mjesta za Zorislava Antuna Petrovića koji je jedini ispunjavao uvjete iz ovih kriterija da iz reda stručnjaka bude član ovog nacionalnog vijeća. Prema tome, ja neću problematizirati taj izbor jer želim da vijeće počne raditi ali upozoravam gospodina Sanadera da zbog načina rada njegovog tijela, zbog načina kako je sročena ova odluka, ona sigurno može pasti kod žalitelja onih koji su se javili a nisu izabrani u nacionalno vijeće. Obzirom da je 6.11. dan kada ova odluka stupa na snagu, dakle nacionalno vijeće sne može se sastati prije toga, ali stoga pozivam Odbor za izbor i imenovanje da učini još jednu promjenu koja je neophodna. Naime, nacionalno vijeće ima u svom redu 4 zastupnika uz predsjednika, ta 4, dvojica dolaze iz oporbe, dvojica dolaze iz većine. U ovom trenutku gospodin Milorad Batinić koji je izabran kao predstavnik, više nije u oporbi, on je sada u većinskom djelu te se stoga do tog 6., kada stupa ova odluka na snagu mora izabrati novi član nacionalnog vijeća iz redova oporbe. Ja se nadam da će nakon toga nacionalno vijeće moći započeti sa radom. Hvala lijepo.
Ima jedna replika, poštovani kolega Zekanović. Izvolite.
Koliko ja znam, radi se o Nacionalnom vijeću za borbu protiv korupcije. Gospodin Planenić je odvjetnik, zar nije? U čemu je problem? Da je možda iz platforme 112, iz dokumenti iz Centra za mirovne studije, onda bi odgovarao. Kad ga predlaže udruga U ime obitelji, onda ne odgovara, jel' tako gospodine Jovanoviću? Ja ne znam jel' vi ovdje sumnjate da on nije kompetentan za ovo ili vam on svjetonazorski ne odgovara? Hvala.
Odgovor na repliku.
Dakle, iz propozicija koje su jasno navedene u javnom pozivu, jasno je da udruga U ime obitelji nije dio civilnog društva koje se bavi problemom korupcije a iz životopisa gospodina Planenića se vidi da nije stručnjak za borbu protiv korupcije. Dakle, on uopće nije mogao biti u djelu ljudi koji ispunjavaju kriterije za člana nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije a o njegovom svjetonazoru uopće ne govorim, govorim o ispunjavanju kriterija koji su navedeni o odluci o osnivanju Nacionalnog vijeća za praćenje provedbe strategije suzbijanja korupcije.
Dobro, idemo dalje. Druga rasprava, kolega Ivica Mišić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Sabora. Ja kao potpredsjednik Odbora za iseljene Hrvate, ne slažem se sa ekipom koji su vanjski članovi koji su ušli u uži izbor. Zašto? Zato što su bili ljudi koji su inače pravili ustvari Zakon o iseljenim Hrvatima i na kraju ured koji je osnovan kao recimo Bruno Ivkić koji je to sve radio, danas ga nema u popisu kao vanjskog člana u odboru, pa pitam se zašto? Smatram da je on zaslužio da bude u odboru kao vanjski član i da je zaslužan uopće što postoji Ured za iseljene Hrvate, prema tome, ja bi volio da na toj temi raspravljamo i da donesemo malo drugačije taj, da ga se uključi u odboru. Ne znam razlog zašto.
Dobro, je li to znači da se o toj točci posebno glasuje ili ćete glasovati a o ovome ćemo onda raspravljati naknadno?
Pa ne, samo postavljam pitanje kako je to ušlo da to nije napravljeno kako je trebalo.
Kao i sve drugo. Pitanje je međustranačke konzultacije. Dobro, idemo na treću raspravu, poštovani kolega Zlatko Hasanbegović.
Dakle, ja bih izvijestio hrvatsku javnost i zastupnike u Hrvatskom saboru zapravo o nepoznatim okolnostima načina odabira članova ovih odbora. Dakle, kao i uvijek životopisi su bili potpuno irelevantni, riječ je o političko stranačkoj trgovini HDZ-a i SDP-a iz kojega je klub NEOVISNI ZA HRVATSKU, iz meni nepoznatih razloga, potpuno izostavljen. Dakle, gospodin Bauk i Bačić su podijelili stranačke kvote i nas izostavili. Gospodin Bauk je rekao vi ste u kvoti HDZ-a. čak su i radili stanoviti ždrijeb u tajnosti, gospoda su bili loto djevojke drugim riječima, po toj trgovačkoj kvoti klubu NEOVISNI ZA HRVATSKU idu dva mjesta kao i primjerice klubu IDS-a koji je dobio ta dva mjesta, drugim riječima ovo je najobičnija trgovina. Gospodine Jovanović, vi ste u njoj sudjelovali i nema razloga da selektivno vadite pojedine odabranike. Zahvaljujem.
Dobro, idemo dalje. Četvrta rasprava, poštovani kolega Željko Glasnović. Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] Ja se pitam ovdje koji su kriteriji, kako se ocjenjuje uspješnost rada u Saboru, jel' to po statiranju ovdje. Gospodin Mišić je spomenuo neke ljude, neću po imenima, koji duže na vlasi nego Sadam Husein, opet se uključuju u Sabor, kakva je izvedba. Odbor za Hrvate izvan domovine, … [[Govornik se ne razumije.]] milijune Hrvata vani, nema dopisnog glasanja uopće, ja ne vidim tu nikakav ovaj učinak osim statiranja. Htio sam nešto drugo reći, neću, nije za ovu javnu raspravu. Koji su kriteriji za taj odabir? Jel' su ti kriteriji da budeš član partije, da je dosje u Beogradu? Ljude koji su spalili partijske knjižice i sad su preko noći postali demokrati. … [[Govornik se ne razumije.]] ljude u javni život, bivše šefove OZNA-e u politiku koji žive duže od Galapagos kornjače, to je stvarnost hrvatske države.
I zadnja rasprava, poštovani kolega Goran Aleksić. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Kad sam ulazio u Hrvatski sabor znao sam što me čeka i ne mogu reći da sam razočaran ali mogu reći da nisam zadovoljan načinom izbora vanjskih kandidata kao što nisam zadovoljan niti radom Hrvatskog sabora. Ovdje se sve ustvari sodi na trgovinu, žalosno je da se vanjski kandidati također biraju na trgovinskom principu. Ja bo sada rekao jednu jako važnu stvar, udruga Franak je imala dva vrlo kvalitetna kandidata i samo zbog tih trgovačkih principa, jedna udruga koja je ja bih rekao postigla značajne rezultate u Republici Hrvatskoj značajnije možda nego svi mi ovdje koji sjedimo u Hrvatskom saboru i ta udruga nije mogla dobiti niti jednog kandidata u niti jedan odbor. To je sramota ovog Sabora, to je sramota ovakvog načina rada i to je dokaz da je sve po trgovačkom principu. Ja nisam čak zadovoljan niti svojim klubom, zbog toga jer je moj klub najprije bio protiv jednog kandidata koji je trgovao sa mojom strankom, sa strankom SNAGA da bi ušao kao vanjski suradnik, kasnije to istrgovao sa Živim zidom. Dakle, svi su spremni na trgovinu. To je žalosno i mi tako nećemo daleko dogurati. Moramo se voditi principima kvalitete, principima rezultata rada, principima vrijednosti humanih, ljudskih i istinskih vrijednosti. Inače nećemo stići nikud. Hvala.
Hvala. Evo time smo došli do kraja rasprave. Nema više nikoga, nitko se ne javlja. Dakle, sada ću dati na glasovanje Prijedlog odluka Odbora za izbor, imenovanje i upravne poslove, pa bih vas molio objedinjeno glasujmo. Utvrđujem da smo većinom glasova 81 glas za, 4 glasa suzdržana i 4 glasa protiv donijeli odluke kako ih je predložio Odbor za izbor, imenovanja i razrješenja. I time smo došli do kraja pete sjednice. Ja ju zaključujem. Iduća šesta sjednica započet će 8. 11. u 9,30 minuta usvajanjem dnevnog reda i aktualnim prijepodnevom. Samo još jedna informacija. Znači prije toga sjednica proširenog Predsjedništva Hrvatskog sabora održat će se 31.10. u 12,00 sati. Zahvaljujem se svima i vidimo se uskoro! SJEDNICA ZAKLJUČENA U 13,50 SATI.
Sada prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. br. 106. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. Poslovnika u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci primjenjuju se odredbe poslovnika koji se odnosi na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti, podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi predstavnik predlagatelja, odnosno, gospodin Jure Martinović, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa dati dodatno obrazloženje? Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Čast mi je iznijeti vam ovaj Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona RH. Kao što znate to je drugo čitanje. On je prošao u prvom čitanju i sve je u ovaj konačni prijedlog inkorporiran, ono što smo smatrali stručno relevantnim. Ovdje se radi o jednom malom zahvatu u Kazneni zakon RH. Primarno je bio cilj implementirati Direktivu EU, koja se odnosi na sferu kaznenog prava, a onda kad smo već radili zahvat napravili smo i nekoliko malih kozmetičkih izmjena u nekoliko članaka i ja ću vam sad to prezentirati. Dakle, ovaj zadnji Kazneni zakon kojeg mijenjamo donijet je 2011. godine stupio je na snagu 2013. Tijekom izrade Kaznenog zakona velika pozornost posvećivana je analizi međunarodnih standarda i njihovoj implementaciji u kazneno i materijalno zakonodavstvo slijedom čega je Republika Hrvatska dobila suvremeni i europski zakon usklađen s brojnim međunarodnim dokumentima, direktivama, okvirnim odlukama, konvencijama i preporukama. Međutim, primjena svakog zakona u praksi svojevrsno testiranje njegovih odredbi kroz praktičnu primjenu kao i kontinuirani razvoj međunarodnih i kazneno-pravnih instrumenata. Rezultirali su činjenicom da su pred vama sada treće izmjene Kaznenog zakona kao i da svim dosadašnjim izmjenama i dopunama do sada tako su i na izradi ovog zakona radili eminentni teoretičari i praktičari kaznenog prava u RH, tj. predstavnici akademske zajednice, Državnog odvjetništva, sudova, a zbog specifičnosti ovih izmjena i stručnjaci Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga. Naravno zakon je prošao i propisanu proceduru, savjetovanje sa zainteresiranom javnošću što znači da se ovim prijedlogom imale prilike upoznati i dati svoj obol izradi i šira javnost. Hrvatski sabor je nakon rasprave na trećoj sjednici 29. ožujka 2017. prihvatio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, a ovaj konačni prijedlog zakona izrađen je sukladno tim primjedbama i mišljenjima. Dakle pod broj jedan je implementirana Direktiva broj 57. iz 2014. Europskog parlamenta i Vijeća. Dakle, tu se radi o proširenju kaznene zone kod kaznenih djela zlouporabe tržišta kapitala. Izvršen je mali zahvat u dva kaznena djela, gdje smo naše zakonodavstvo, dakle prilagodili standardima EU. Zatim smo nakon toga radili jedan zahvat u poznati, ja bih rekao i široj javnosti ne samo stručnoj institut rada za opće dobro. On je često problematiziran i u stručnoj i u općoj javnosti i tu smo sada napravili jedan zahvat na način da se malo pooštri, dakle suzi mogućnost izricanja rada za opće dobro kao supstituta, dakle kao zamjene za kaznu zatvora i novčanu kaznu. Dakle, pretpostavljam da većina to smatra opravdanim, no tako je zakonodavac, u stvari tako vama predlažemo da se usvoji u ovim izmjenama, da se malo smanji ta mogućnost s obzirom da je primarno bi se reklo reakcija opće javnosti, ali i stručne da se suzi ta mogućnost izricanja rada za opće dobro osobito kada se radi kod ozbiljnijih kaznenih djela. Tako smo i postavili ovu izmjenu da se neće moći rad za opće dobro kao supstitut zatvorske kazne koja se izriče i novčane kazne izricati tamo gdje je izrečena kazna zatvorska ili novčana preko jedne granice. Dakle, taj smo cenzus spustili i suzili mogućnost sudovima da izriču, da koriste taj institut. Nadalje predložene su izmjene visine kazneno-pravnih sankcija kod kaznenih djela nedozvoljene proizvodnje članak 263. stavak 1. Kaznenog zakona i nedozvoljene trgovine članak 264. stavak 1. Kaznenog zakona propisivanjem posebnih maksimuma do tri godine zatvora. U važećem Kaznenom zakonu za oba djela propisana je kazna zatvora do jedne godine. Radi se o kaznenim djelima zloupotrebe opojnih droga i tu se je stalo na stajalište da se mora podići taj zapriječeni maksimum. To su isto tehničke izmjene kako bi se kod posebnih izvida to moglo zahvatiti, jer je dosta teško utvrđivati tu startnu, tu polaznu osnovu za ta kaznena djela, pa se ovim dizanjem ovog maksimuma, dakle nešto malo šire ovlasti tijela gonjenja kod procesuiranja tih kaznenih djela. Dopunili smo, dakle predlagatelj ovim prijedlogom zakona predlaže i dopunu definicije zločina iz mržnje kao i dopunu kaznenog djela javnog poticanja na nasilje i mržnju propisivanjem jezika kao dodatnog diskriminatornog motiva, proširenje kruga postojećih diskriminatornih motiva doprinijet će snažnijoj borbi protiv diskriminacije, te omogućiti sankcioniranje i onih slučajeva koji do sada nisu bili podvedivi pod obilježje predmetnih kaznenih djela. Uz navedeno, nova diskriminatorna osnova dovest će i do daljnjeg usklađenja Kaznenog zakona sa diskriminatornim osnovama sadržanim u članku 14. stavak 1. Ustava RH i članka 1. Zakona o suzbijanju diskriminacije. Novu stvar i još jednu smo stvar regulirali, ona je isto tehničke naravi. Dakle, ističem kako predlagatelj ovim prijedlogom zakona predlaže ukidanje dualizma prilikom odlučivanja o uvjetnom otpustu. Naime, sukladno važećem rješenju, uvjetnom otpustu odlučuje sud kada je kazna izrečena po novom Kaznenom zakonu, odnosno Povjerenstvo za uvjetni otpust kada je kazna izrečena po starom Kaznenom zakonu. Ova izmjena će za posljedicu imati isključivo sudsku nadležnost u donošenju odluka o uvjetnom otpustu. Povjerenstvo će još odlučiti o nekoliko molbi za uvjetni otpust koje su u tijeku. Dakle, za one koji su molbu podnijeli do trenutka stupanja na snagu ovih izmjena, cirka ih ima 30, a o svim ostalim u buduće će odlučivati sud što je inače intencija zadnjih nekoliko izmjena koje smo radili kada smo mijenjali Kazneni zakon. Dakle, da o uvjetnom otpustu odlučuju sudovi, a ne državna uprava, odnosno ne upravna, odnosno izvršna vlast kojoj pripada ministarstvo. Ono je imalo ranije neku snažniju ingerenciju. To sad predaje sucima izvršenja koji će tu stvar uvjereni smo raditi na društveno prihvatljiviji način. Hvala vam na pozornosti.
Hvala i vama gospodine Martinoviću. Znači Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe su proveli raspravu. Želi li tko uzeti riječ u ime tih odbora? Ne. Otvaram raspravu. Ispred kluba zastupnika SDP-a gospodin Orsat Miljenić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, pomoćnice, sve vas lijepo pozdravljam. Dakle ja ću govoriti ajmo reći na dvije razine. Prva je ove zakonske izmjene su dobre, dobrodošle i mi ćemo ih podržati. Dakle to je nešto što treba i svakako korisno i ovo što se tiče probacije, ovo je način da se ojača probacijski sustav. Ovo što se tiče usklađenja sa europskom direktivom, apsolutno, dakle pomoć će da neke stvari koje su možda se sada događaju da ne ostanu nekažnjene i ovo što ste rekli oko povjerenstva za uvjetni otpust, odlučili smo se prema sudskom odlučivanju i dobro je da ne bude dualizma da on s vremenom nestane. Međutim ja ću ovdje možda ne ortodoksno apelirati da zakon ide u tri čitanja. Naravno to je na vama da odlučite, a reći ću vam razloge za to. Jedan to se tiče, a zapravo jedan i drugi se tiču pojma službene osobe i koga mi doživljavamo i štitimo kao službene osobe. Jedno su liječnici, medicinske sestre, a drugo su novinari i to je nešto ja ću reći u moje doba bilo je tražilo se da se to mijenja, ja nisam bio sklon mijenjanju, ali nažalost ovo što se događalo od zadnje promjene u zadnjih 3,4 godine ukazuje da bi možda stvarno trebalo razmisliti o mijenjanju. Mi imamo sve više napada na liječnike i opće na medicinsko osoblje, sada smo otvorili Kazneni zakon i ja bih predložio da napravite jednu stanku i da razmotrite koliko i što bi donijela kazneno pravna zaštita liječnika medicinskog osoblja. Napadaju ih pacijenti, izloženi su svemu, apeliraju dugo na to, ajmo možda to je vrijedno da se raspravi, da se stavi na stol i da se odlučimo hoćemo li ići u tom smjeru ili ne. Druga stvar je vrlo slična, se tiče novinara. U zadnje vrijeme bilježimo i tu ću govoriti o dva segmenta, jedan su napadi na novinare koji prema sadašnjem režimo zapravo opet nisu u statusu službene osobe, blaže će se kažnjavat, a za određene stvari neće ni ići po službenoj dužnosti progon i to je loše. Drugi segment koji me moram reći posebno brine, čak više od ova dva, to je ovo što se događa sa našim kolegom Lucićem, ne s njim i neću ni govoriti o konkretnom predmetu, ali činjenica je i ja mislim da nitko od nas ovdje u Saboru neće dvojiti i ne dvoji da je pokušaj podmićivanja novinara, ja ovdje ne ulazim da li je on to radio ili ne, to me se uopće ne tiče bilo tko da je radio, da je to pokušaj mita i da tu treba biti kažnjeno. Međutim mi u ovom trenutku imamo stav jednog od županijskih sudaca, jel tako, da to nije kazneno djelo jer novinari nisu službene osobe. Ja očekujem da će se kroz drugostupanjsko odlučivanje to korigirat, ali ako se ne korigira mi smo u velimo problemu kod društva. To znači da nam zakon nije jasan i da ono što mi ovdje kao saborski zastupnici, ja sam uvjeren i vi u ministarstvu podrazumijevate da je i da bi trebalo postupat. Pa mi smo ovdje skinuli imunitet zbog toga, ne ulazeći što je ko napravio, ali mi smo rekli da kada neko pokuša podmititi novinara da, to je kazneno djelo. Dakle to je naš stav saborskih zastupnika. Mi smo sada u situaciji da prvostupanjski sud tumači nije. Sud na to ima pravo, sud tumači zakon, to možda govori da nam zakon nije jasan jer ako drugostupanjski sud to potvrdi, kao što sam rekao u problemu smo. I ja bih tu apelirao možda čak na jedan mali koračić, to neće utjecati na konkretni predmet, to nema s tim veze jer promjena zakona se odnosi samo pro futuro, dakle što je ovdje je, ali zbilja sudska praksa zauzme stav, da oni ne mogu biti podmićeni novinari u ovom smislu onda treba promijeniti zakon. Ja ne znam što će se odlučiti, ali zato bih predložio i znam da je neuobičajeno dakle sa svim ovim što je dobro i što zakon donosi, ali ovo je jedna neizvjesnost koju ćemo vidjet. Novinari pa oni su zadnji kontrolor javne vlasti koga god bili. Nikom od nas, meni prvom nije ugodno kada nešto ne pišu o vama što je dobro, ali ako mi ne postavimo standard da je pokušaj mićenja novinara kazneno djelo tko god ga radio onda smo kao društvu u velikom problemu, a ovdje nam taj standard visi jer kao što rekoh sudska praksa krenula u jednom smjeru. I ja bih zato apelirao da se pričeka, ta će odluka biti vrlo brzo, ali ako se ustali da je zakon nejasan na način da ga sudovi tumače da novinari nisu službene osobe, da ne može biti počinjeno ovo kazneno djelo u odnosu na njih, ajmo i to unijeti u izmjene zakona sada imamo priliku. To će se odnositi na buduće, kažem još jednom ponavljam, neće se odnositi na trenutni predmet, nema veze s tim, odnosit će se na budućnost. Ali to su dvije stvari zašto sam rekao da ću biti ne ortodoksan i da ću predložiti jedan mali zastoj, naravno to je na vama da procijenite, vi možete ići s ovim, ali kazneni zakon nije nešto što treba otvarati, što trebamo rješavati sada pa opet za tri mjeseca itd., ali imamo ovaj problem. Imamo problem liječnika koji već dugo apeliraju da ih se zaštiti i kroz Kazneni zakon. Ja sam rekao moj teret nisam napravio, ali od tada ima dovoljno napada da bi ukazivalo da treba, imamo problem s novinarima ista stvar i imamo ovaj problem s podmićivanjem. Razmislite ako s ovim mi ćemo podržati, kao što sam rekao ovo što ste stavili jer je dobro napravljeno, ali ajmo razmišljati strateški. Ako nam se ove stvari dvije stvarno ostvaraju, ajmo ne provest sada do kraja, idemo i to promijeniti, imati jedna Kazneni zakon koji onda i u pravilu zapakiran i može dugo vrijeme biti bez diranja na snazi i rješavati nekakve stvari. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Marko Šimić, nije ovdje, a je, nisam vas vidio. Izvolite, ispred HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je danas Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, ovaj zakon donesen je 2011. godine, stupio je na snagu dakle, 1. siječnja 2013. godine. Od tada je doživio dvije izmjene i jednu ispravku. Prva izmjena zakona dogodila se 2012. godine prije samog stupanja zakona na snagu, tako da su prve izmjene zapravo stupile zajedno na snagu sa kaznenim zakonom dok su druge izmjene bile 2015. godine zbog uočenih problema u praksi te potrebe dodatnog usklađenja hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim dokumentima te potrebe da se zakon novo tehnički doradi i da se učini dakle, razumljivijim i boljim. Važno je naglasiti da je ovo drugo čitanje ovog zakonskog prijedloga i da je Vlada odnosno Ministarstvo pravosuđa nakon provedene rasprave u prvom čitanju uvažilo sve ili veliku većinu primjedbi i prijedloga danih u cilju unapređenja ovog prijedloga zakona. Potrebno je istaknuti da je prilikom izrade ovoga zakona velika pozornost posvećena analizi međunarodnih standarda i njihovoj implementaciji u kazneno-materijalno zakonodavstvo u drugim državama sa sličnim pravnim sustavima kao što je i sustav RH. Rezultat toga vidljiv je u činjenici da RH ima suvremen, moderan europski zakon usklađen s brojnim međunarodnim dokumentima, direktivama, okvirnim odlukama, konvencijama, preporukama i na kraju pravnom stečevinom EU-a. Ovim konačnim prijedlogom zakona, predlažu se treće izmjene i dopune Kaznenog zakona a razlog za to prvenstveno je usklađenje domaćeg zakonodavstva s pravnom stečevinom EU-a kao što je bila i druga izmjena 2015. godine. Usklađenje domaćeg zakonodavstva potrebno je izvršiti na području zlouporabe tržišta kapitala kroz transponiranje i implementaciju Direktive 57/2014, Europskog parlamenta i Vijeća o kazneno-pravnim sankcijama za zlouporabu tržišta. Nadalje, radi provedivosti Kaznenog zakona potrebno je implementirati i niz uredbi i direktiva koje se ovim zakonskim prijedlogom unose u kazneni zakon ili se možda češće Kazneni zakona zapravo poziva na odredbe ovih uredbi i direktiva. Preostale izmjene rezultat su potrebe na koje je ukazala praksa, potreba uklanjanje uočenih nejasnoća, usklađivanja s mjerodavnim nacionalnim pravom, dakle sa Ustavom RH što ćemo vidjeti i kad krenemo na ostale izmjene. U prvom redu valja istaknuti kako se s obzirom na uočenu praksu sudova predlaže izmjena rada za opće dobro, ona ide u smjeru ograničenja postojećih pretpostavki za njegovo izricanje, tako se određuje novčani iznos dakle, odnosno iznos novčane kazne od 360 dnevnih dohodaka ispod kojega se zapravo može izreći i dakle, rad za opće dobro kao i kazna zatvora u trajanju manjem od jedne godine za koje može doći do pojave ovog supstituta rada na opće dobro. Do izmjena dolazi u području izmjene visine kazneno-pravnih sankcija kod kaznenih djela nedozvoljene trgovine i nedozvoljene proizvodnje, propisivanje posebnih maksimuma do tri godine zatvora. Predložene izmjene omogućavaju sankcioniranje navedenih kaznenih djela u sastavu zločinačkog udruženja kao i provođenje posebnih dokaznih radnji u sastavu istih kaznenih odnosno području istih kaznenih djela. Nadalje, mi u klubu HDZ-a smatramo zaista važnim činjenicu da je ministarstvo prepoznalo potencijalnu mogućnost novih oblika ugroze te ovim zakonom predlaže i pooštrenje postojećeg kazneno-pravne politike u odnosu na kazneno djelo protupravnog ulaženja, kretanja i boravka u RH, drugoj državi članici EU-a ili potpisnici Schengenskog sporazuma. Predlagatelj ovim konačnim prijedlogom zakona predlaže i dopunu definicije zločina iz mržnje kao i dopunu kaznenog djela javno poticanja na nasilje i mržnju, propisivanjem jezika kao jednog od dodatnog dakle, diskriminatornog motiva. Smatramo da je ovo proširenje dobro, no i do sada je suđeno za kaznena djela, dakle diskriminacije po diskriminatornom obliku etničke pripadnosti pod koju se do sada podvodio, najčešće podvodio diskriminacija po osnovi jezika. Na kraju valja istaknuti kako predlagatelj je ovim konačnim prijedlogom zakona predlaže ukidanje dualizma prilikom odlučivanja u uvjetnom otpustu što će za posljedicu imati isključivo sudsku nadležnost u donošenju odluka u predmetnim postupcima. Smatramo da dobrim rješenjem kojim će se regulirati postupanje u odnosu na zahtjeve za uvjetni otpust koji su već odneseni do trenutka stupanja na snagu ovog zakona, a tiču se kazni koje se izvršavaju sukladno odredbama Kaznenog zakona jer broj predmeta u kojima će odlučivati povjerenstvo do svoga gašenja odnosno prestanka rada je zaista mali, čuli smo i upoznati smo s činjenicom da se radi o svega možda tridesetak predmeta. Treba svakako napomenuti da su u ovom konačnom prijedlogu zakona, saborski odbori, Odbor za pravosuđe i Odbor za zakonodavstvo jednoglasnim odlukama zapravo podržali ovakav prijedlog zakona, stoga ne vidim za spornim otvaranje nekakve rasprave u nekim drugim dijelovima Kaznenog zakona. Isto tako treba naglasiti i kako je Ministarstvo pravosuđa na čelu sa ministrom zaista odradilo dobar posao jer je između dvije rasprave sve dobre prijedloge i primjedbe koji bi poboljšali ovaj zakon i unijelo u konačni prijedlog ovoga zakona. Na samom kraju naglasiti ću da će klub vijećnika, Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru podržati ovakav prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Gospodin Gordan Maras nije ovdje. Recite mu da dolazi kada se već upisuje, mislim to. I gospodin Juro Martinović u ime predlagatelja završna riječ.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Evo ja imam potrebu nekoliko rečenica samo zbog diskusije koju je uvaženi zastupnik kolega Miljenić i moj kolega po struci kao odvjetnik iznio na ovaj naš prijedlog gdje on u tri točke u biti problematizira ili zagovara treće čitanje što, protiv čega sam principijelno, s obzirom da je ta inicijativa došla na samom kraju i da je u suprotnom bi je smatrao dobronamjernom, ovako je doista doživljavam kao nekakav politički parlamentarni trik što je legitimno i dopušteno. No, imam potrebu reći nešto što se odnosi na liječnike koje u ovom svom zagovaranju i prijedlogu kao nešto više od Vlade i nas u ministarstvu bih želio štititi kolega Miljenić. Dakle, ta inicijativa je dosta dugo u procedurama od raznih udruga, liječničkih i ona ima svoj legitimitet i ja bih rekao jednu razinu opravdanja. Međutim, o čemu se tu radi? Svi su u ovoj državi zaštićeni dakle od napada na integritet u bilo kojem smislu pa i liječnici. Ovdje se zagovara jedno pooštreno, reklo bi se možda privilegirano štićenje da ih se smjesti u službene osobe uvijek onda kada odrađuju svoje poslove i kada se dogodi napad nekog pacijenta na njih, što bi njih, dakle ta zona, taj napad na njih on nije dekriminaliziran, on kao takav je kriminaliziran no nemaju tu blagu privilegiju da se taj napad tretira kao napad na službenu osobu i da ga onda država progoni, nego u takvoj situaciji ako to ne završi sa ozbiljnim posljedicama, kada bi opet država progonila onda bi oni morali se služiti alatom privatne tužbe u procesnom smislu i tu stvar raditi. No, ovo ministarstvo ima senzibiliteta spram liječničke struke, mi smo to ozbiljno razmatrali no ta inicijativa u ovaj saziv ministarstva je ja bih rekao došla zakašnjelo, ona se razmatra no ona ima i svojih više dimenzija. Prihvatiti to nekritički zagovaraju se liječnici, pa onda novinari onda ćemo ići i svi će biti u toj istoj, postati će nam cijela Hrvatska država službene osobe a to nije cilj zakonodavstva. Dakle svi se štite ali kao nekakva druga društvena dobra. Primarno društveno dobro je integritet svake osobe fizički, moralni i svaki drugi, ovdje se, ovim institutom, dakle trpanjem nekih ljudi u status službene osobe štiti se primarno njihova služba, funkcioniranje sustava. U ovom trenutku je to negdje na granici polemizira se, ako se to radi, raditi će se samo zbog činjenice da se liječnicima želi dati nešto snažnija zaštita što oni zagovaraju ali je uvijek opasnost da se otvori Pandorina kutija i da onda svi traže da imaju taj privilegirani status. No, budući je zaista osjetljiva populacija, osjetljive su strukture ljudi koji rade to. Možda je ovaj društveni trenutak takav čemu ja inače nisam sklon da mijenjamo zakone zbog nekih društvenih trenutaka kakav je danas, ti su redovi za čekanje, pa su možda pacijenti nervozniji nego inače i da samo iz tog razloga idemo. Što se tiče novinara, ja smatram da je to u ovom trenutku nema ozbiljnog opravdanja u stručnom smislu, unatoč činjenici da će i njihova struka dobiti nešto od potpore te tzv. opće javnosti, ali mislim da stručna javnost ne smatra da bi iz onih istih razloga o kojima sam govorio o liječnicima da bi trebali dobiti status službene osobe za slučaj da dožive napad na svom radnom mjestu a njihovo radno mjesto je na ulici u Saboru, svugdje gdje se nađu. Treća točka koju je nametnuo kao temu za raspravu, ovom prigodom kolega Miljenić je slučaj gospodina Lucića kome je danas ovaj Sabor oduzeo dakle imunitet, dopustio tijelima progona da rade svoj posao i ja sam protiv toga kao pravnik da se i kao donekle političar da se na bilo koji način ovaj parlament ali i izvršna vlast kojoj ja u ovom trenutku pripadam miješa bilo kakvim svojim stavom u ingerenciju sudbene vlasti kojoj ja želim vjerovati. Bilo bi preuranjeno čak i bilo kakva diskusija s obzirom da je ovo zaista prva faza, ako je to istina, ja to ne znam službeno da je sudac zauzeo stav, dakle kontra stava državnog odvjetništva koje progoni, to je zaista prva istanca. Kao odvjetnik sam imao slučajeva da sam imao jedan stav do Ustavnog suda pa se taj stav pravno promijenio samo zbog toga što su dvije osobe zauzele različiti pravni stav ja smatram da nema razloga da mi na bilo koji način se u stručnom smislu opredjeljujemo u tu a osobito ne da ovaj zakon, Izmjenama i dopunama Kaznenog zakona guramo u nekakvo 3. čitanje i da. Evo, dakle to je ono što sam želio poručiti.
Da, državni tajniče samo da vas, da iskoristim priliku što sjedim ovdje vas pitati. Znači za novinara ste rekli i da ne vidite razloga i to ni ja ne vidim razloga u tom trenutku, službena osoba ima i određene dužnosti koje bi ograničili prava novinara onda na neka, na kompletnu slobodu, je li na svoje, njihove profesije. To je, to je taj razlog.
I povećalo odgovornost u nekim stvarima makar to nije tema ovoga ali evo.
Ja mislim da je u tome stvar, je li da?
Tako je i kod liječnika, dakle oni bi dobili, dobili bi blagu privilegiju da se na neki način progoni ali s druge strane bi se nametnule obveze i svaka, odgovarali bi kao službene osobe što sada ne odgovaraju.
Dobro. Imamo jednu repliku, možete ostati ovdje, ja mislim izvolite [[Upadica: Gotov sam. Jesam, jesam, hvala.]] Da, izvolite, tu.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa državni tajnik gospodin Martinović, ja bih samo podsjetila na brojku da se govori da je oko 540 liječnika napustilo Hrvatsku, da nam fali 4000 liječnika specijalista i zaista bi bilo dobro bar ovako dati svoj doprinos u zaštiti liječnika i te struke kako bi bar ponekog zadržali više ili nekog mladog liječnika usmjerili da ide na specijalizaciju kako zaista Hrvatska ne bi za koju godinu imala velikih problema na tu temu.
Hvala lijepa na ovom doprinosu priči. Što se mene tiče ja smatram da je to primarno političko i ekonomsko pitanje, najmanje pravno ali evo tu smo u sferi prava pa govorimo i o tome. Ako bi to bio nekakav univerzalni zaključak stručne i opće javnosti, da bi mi time zaustavili odtok naših liječnika ja bih prvi dakle ne digao ruku jer je nemam u Saboru ali bih sugerirao da se to promakne. No, mislim da su tu korijeni u jednom drugom segmentu, ali ne u pravnom. No, možemo i tako razmišljati. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu. U srijedu u 9,30 nastavljamo sa ono što vam je rekao prije predsjednik Jandroković sa Prijedlogom zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji. Imajte lijepi vikend i vidimo se u srijedu. SJEDNICA PREKINUTA U 13,55 SATI.
Idemo dalje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. broj 106. Rasprava je zaključena. Amandman je podnijela zastupnica Ines Strenja-Linić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. S nama je državni tajnik Juro Martinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažene zastupnice, zastupnici. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz sljedećih razloga, dakle smatramo da su liječnici u kaznenom zakonodavstvu zaštićeni na dva načina, dakle prvo su zaštićeni kao i sve druge osobe život i tijelo njihovo i dodatno su zaštićeni kvalifikatorno, dakle naglašeno kao odgovorne osobe. Ovdje stoje izmjene i ove inicijative koja je plemenita i dobra da se kvalitetnije kroz kazneno zakonodavstvo zaštite liječnici i uopće zdravstveno osoblje. Ja bih rekao ima dugo trajanje, liječnici su njihove udruge lutali oni su predlagali da to ide da se štite kao službene osobe pa su sami od toga odustali. Objašnjeno im je da su liječnici dodatno štićeni kao odgovorne osobe i to stoji i ovo je sada jedan pokušaj da se unese jedna posebna norma gdje se štite samo liječnici i ona je ja bih rekao dodatno dakle netko je imao potrebu da se dodatno štite što po nama nije ispravno i dovelo bi do jedne konfuzije i narušilo bi jedno važno načelo kaznenog prava, a to je načelo jasnoće normi. S druge strane i iz pravno tehničkih razloga ovaj prijedlog je stavljen u jednu posebnu glavu gdje se štiti društvena vrednota, zdravlje ljudi i ona je tamo potpuno pogrešna s obzirom da je u prijedlogu ovog člana zakona ustvari je jedna mješavina, štiti se život i tijelo, štiti se pokušaj da se štiti služba, ali smješteno je u glavu gdje se štiti isključivo zdravlje ljudi. Dakle to su razlozi zbog kojih Vlada nije mogla prihvatiti ovaj amandman.
Molim kolegicu Ines Strenju-Linić da se očituje.
Ja bih htjela upoznati još jednom saborske zastupnike o čemu se ovdje radi, dakle mi smo tražili da se uvede novi članak prisila prema zdravstvenom radniku, ne samo prema liječnicima nego tko od doktora medicine, doktora dentalne medicine ili svakog drugog zdravstvenog radnika silom, prijetnjom ili kakvim zlom i napadom spriječi ili onemogući u obavljanju njegove djelatnosti kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina. Sami smo svjesni da nasilje prema zdravstvenim djelatnicima raste, da ga nikako ovaj zakon nije uspio zaštiti, da svi napadi ukoliko nisu teža tjelesna ozljeda završavaju da liječnik privatno mora tužiti, a zapravo u našem Kaznenom zakonu samo smo došli u situaciju da je liječnik moguće da se kazni zbog nesavjesnog liječenja, ali nije moguće kazniti onoga tko ga onemogući da pruža zdravstvenu zaštitu koja je svakom našu građaninu Ustavom zagarantirana. I onda zamislite kolegicu koja je nedavno napadnuta u Sisku kojoj je prijetio da će ju ubiti, napao ju je suprug žene koji je čekao nalaz dok je ona morala očitavati hitne nalaze dvije saobraćajke sa više ozlijeđenih. Kako ona može nakon toga biti skoncentrirana i nastaviti dalje raditi svoj posao, a taj čovjek koju ju je onemogućio nikako ne može biti kažnjen osim da ona njega posebno privatnom tužbom kazni. Ja bih molila da se glasa o ovom amandmanu i posebno apeliram na sve liječnike u Hrvatskom saboru da razmisle jer ovo je način na koji moramo zaštiti zdravstvene djelatnike da mogu savjesno obavljati svoj posao a to je prvenstveno Ustavom zagarantirano pravo, zaštita i pružanje zdravstvene zaštite svim našim građanima. Hvala.
Pretpostavljam da tražite glasovanje? [[Upadica Linić: Da.]] Onda pristupimo glasovanju o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Zahvaljujem se državnom tajniku. I prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona. Molim vas glasujte. Utvrđujem da je sa 95 glasova za i 1 suzdržanim i 11 glasova protiv donesen Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona.
Sada prelazimo na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. br. 106. Predlagatelj akta je Vlada Republike Hrvatske na temelju članka 85. Ustava Republike Hrvatske i članka 172. Poslovnika u vezi s člankom 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točci primjenjuju se odredbe poslovnika koji se odnosi na drugo čitanje zakona. Amandmani se mogu podnijeti, podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe. Želi predstavnik predlagatelja, odnosno, gospodin Jure Martinović, državni tajnik u Ministarstvu pravosuđa dati dodatno obrazloženje? Izvolite.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Sabora. Uvažene zastupnice i zastupnici. Čast mi je iznijeti vam ovaj Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona RH. Kao što znate to je drugo čitanje. On je prošao u prvom čitanju i sve je u ovaj konačni prijedlog inkorporiran, ono što smo smatrali stručno relevantnim. Ovdje se radi o jednom malom zahvatu u Kazneni zakon RH. Primarno je bio cilj implementirati Direktivu EU, koja se odnosi na sferu kaznenog prava, a onda kad smo već radili zahvat napravili smo i nekoliko malih kozmetičkih izmjena u nekoliko članaka i ja ću vam sad to prezentirati. Dakle, ovaj zadnji Kazneni zakon kojeg mijenjamo donijet je 2011. godine stupio je na snagu 2013. Tijekom izrade Kaznenog zakona velika pozornost posvećivana je analizi međunarodnih standarda i njihovoj implementaciji u kazneno i materijalno zakonodavstvo slijedom čega je Republika Hrvatska dobila suvremeni i europski zakon usklađen s brojnim međunarodnim dokumentima, direktivama, okvirnim odlukama, konvencijama i preporukama. Međutim, primjena svakog zakona u praksi svojevrsno testiranje njegovih odredbi kroz praktičnu primjenu kao i kontinuirani razvoj međunarodnih i kazneno-pravnih instrumenata. Rezultirali su činjenicom da su pred vama sada treće izmjene Kaznenog zakona kao i da svim dosadašnjim izmjenama i dopunama do sada tako su i na izradi ovog zakona radili eminentni teoretičari i praktičari kaznenog prava u RH, tj. predstavnici akademske zajednice, Državnog odvjetništva, sudova, a zbog specifičnosti ovih izmjena i stručnjaci Hrvatske agencije za nadzor financijskih usluga. Naravno zakon je prošao i propisanu proceduru, savjetovanje sa zainteresiranom javnošću što znači da se ovim prijedlogom imale prilike upoznati i dati svoj obol izradi i šira javnost. Hrvatski sabor je nakon rasprave na trećoj sjednici 29. ožujka 2017. prihvatio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, a ovaj konačni prijedlog zakona izrađen je sukladno tim primjedbama i mišljenjima. Dakle pod broj jedan je implementirana Direktiva broj 57. iz 2014. Europskog parlamenta i Vijeća. Dakle, tu se radi o proširenju kaznene zone kod kaznenih djela zlouporabe tržišta kapitala. Izvršen je mali zahvat u dva kaznena djela, gdje smo naše zakonodavstvo, dakle prilagodili standardima EU. Zatim smo nakon toga radili jedan zahvat u poznati, ja bih rekao i široj javnosti ne samo stručnoj institut rada za opće dobro. On je često problematiziran i u stručnoj i u općoj javnosti i tu smo sada napravili jedan zahvat na način da se malo pooštri, dakle suzi mogućnost izricanja rada za opće dobro kao supstituta, dakle kao zamjene za kaznu zatvora i novčanu kaznu. Dakle, pretpostavljam da većina to smatra opravdanim, no tako je zakonodavac, u stvari tako vama predlažemo da se usvoji u ovim izmjenama, da se malo smanji ta mogućnost s obzirom da je primarno bi se reklo reakcija opće javnosti, ali i stručne da se suzi ta mogućnost izricanja rada za opće dobro osobito kada se radi kod ozbiljnijih kaznenih djela. Tako smo i postavili ovu izmjenu da se neće moći rad za opće dobro kao supstitut zatvorske kazne koja se izriče i novčane kazne izricati tamo gdje je izrečena kazna zatvorska ili novčana preko jedne granice. Dakle, taj smo cenzus spustili i suzili mogućnost sudovima da izriču, da koriste taj institut. Nadalje predložene su izmjene visine kazneno-pravnih sankcija kod kaznenih djela nedozvoljene proizvodnje članak 263. stavak 1. Kaznenog zakona i nedozvoljene trgovine članak 264. stavak 1. Kaznenog zakona propisivanjem posebnih maksimuma do tri godine zatvora. U važećem Kaznenom zakonu za oba djela propisana je kazna zatvora do jedne godine. Radi se o kaznenim djelima zloupotrebe opojnih droga i tu se je stalo na stajalište da se mora podići taj zapriječeni maksimum. To su isto tehničke izmjene kako bi se kod posebnih izvida to moglo zahvatiti, jer je dosta teško utvrđivati tu startnu, tu polaznu osnovu za ta kaznena djela, pa se ovim dizanjem ovog maksimuma, dakle nešto malo šire ovlasti tijela gonjenja kod procesuiranja tih kaznenih djela. Dopunili smo, dakle predlagatelj ovim prijedlogom zakona predlaže i dopunu definicije zločina iz mržnje kao i dopunu kaznenog djela javnog poticanja na nasilje i mržnju propisivanjem jezika kao dodatnog diskriminatornog motiva, proširenje kruga postojećih diskriminatornih motiva doprinijet će snažnijoj borbi protiv diskriminacije, te omogućiti sankcioniranje i onih slučajeva koji do sada nisu bili podvedivi pod obilježje predmetnih kaznenih djela. Uz navedeno, nova diskriminatorna osnova dovest će i do daljnjeg usklađenja Kaznenog zakona sa diskriminatornim osnovama sadržanim u članku 14. stavak 1. Ustava RH i članka 1. Zakona o suzbijanju diskriminacije. Novu stvar i još jednu smo stvar regulirali, ona je isto tehničke naravi. Dakle, ističem kako predlagatelj ovim prijedlogom zakona predlaže ukidanje dualizma prilikom odlučivanja o uvjetnom otpustu. Naime, sukladno važećem rješenju, uvjetnom otpustu odlučuje sud kada je kazna izrečena po novom Kaznenom zakonu, odnosno Povjerenstvo za uvjetni otpust kada je kazna izrečena po starom Kaznenom zakonu. Ova izmjena će za posljedicu imati isključivo sudsku nadležnost u donošenju odluka o uvjetnom otpustu. Povjerenstvo će još odlučiti o nekoliko molbi za uvjetni otpust koje su u tijeku. Dakle, za one koji su molbu podnijeli do trenutka stupanja na snagu ovih izmjena, cirka ih ima 30, a o svim ostalim u buduće će odlučivati sud što je inače intencija zadnjih nekoliko izmjena koje smo radili kada smo mijenjali Kazneni zakon. Dakle, da o uvjetnom otpustu odlučuju sudovi, a ne državna uprava, odnosno ne upravna, odnosno izvršna vlast kojoj pripada ministarstvo. Ono je imalo ranije neku snažniju ingerenciju. To sad predaje sucima izvršenja koji će tu stvar uvjereni smo raditi na društveno prihvatljiviji način. Hvala vam na pozornosti.
Hvala i vama gospodine Martinoviću. Znači Odbor za zakonodavstvo i Odbor za pravosuđe su proveli raspravu. Želi li tko uzeti riječ u ime tih odbora? Ne. Otvaram raspravu. Ispred kluba zastupnika SDP-a gospodin Orsat Miljenić.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče, pomoćnice, sve vas lijepo pozdravljam. Dakle ja ću govoriti ajmo reći na dvije razine. Prva je ove zakonske izmjene su dobre, dobrodošle i mi ćemo ih podržati. Dakle to je nešto što treba i svakako korisno i ovo što se tiče probacije, ovo je način da se ojača probacijski sustav. Ovo što se tiče usklađenja sa europskom direktivom, apsolutno, dakle pomoć će da neke stvari koje su možda se sada događaju da ne ostanu nekažnjene i ovo što ste rekli oko povjerenstva za uvjetni otpust, odlučili smo se prema sudskom odlučivanju i dobro je da ne bude dualizma da on s vremenom nestane. Međutim ja ću ovdje možda ne ortodoksno apelirati da zakon ide u tri čitanja. Naravno to je na vama da odlučite, a reći ću vam razloge za to. Jedan to se tiče, a zapravo jedan i drugi se tiču pojma službene osobe i koga mi doživljavamo i štitimo kao službene osobe. Jedno su liječnici, medicinske sestre, a drugo su novinari i to je nešto ja ću reći u moje doba bilo je tražilo se da se to mijenja, ja nisam bio sklon mijenjanju, ali nažalost ovo što se događalo od zadnje promjene u zadnjih 3,4 godine ukazuje da bi možda stvarno trebalo razmisliti o mijenjanju. Mi imamo sve više napada na liječnike i opće na medicinsko osoblje, sada smo otvorili Kazneni zakon i ja bih predložio da napravite jednu stanku i da razmotrite koliko i što bi donijela kazneno pravna zaštita liječnika medicinskog osoblja. Napadaju ih pacijenti, izloženi su svemu, apeliraju dugo na to, ajmo možda to je vrijedno da se raspravi, da se stavi na stol i da se odlučimo hoćemo li ići u tom smjeru ili ne. Druga stvar je vrlo slična, se tiče novinara. U zadnje vrijeme bilježimo i tu ću govoriti o dva segmenta, jedan su napadi na novinare koji prema sadašnjem režimo zapravo opet nisu u statusu službene osobe, blaže će se kažnjavat, a za određene stvari neće ni ići po službenoj dužnosti progon i to je loše. Drugi segment koji me moram reći posebno brine, čak više od ova dva, to je ovo što se događa sa našim kolegom Lucićem, ne s njim i neću ni govoriti o konkretnom predmetu, ali činjenica je i ja mislim da nitko od nas ovdje u Saboru neće dvojiti i ne dvoji da je pokušaj podmićivanja novinara, ja ovdje ne ulazim da li je on to radio ili ne, to me se uopće ne tiče bilo tko da je radio, da je to pokušaj mita i da tu treba biti kažnjeno. Međutim mi u ovom trenutku imamo stav jednog od županijskih sudaca, jel tako, da to nije kazneno djelo jer novinari nisu službene osobe. Ja očekujem da će se kroz drugostupanjsko odlučivanje to korigirat, ali ako se ne korigira mi smo u velimo problemu kod društva. To znači da nam zakon nije jasan i da ono što mi ovdje kao saborski zastupnici, ja sam uvjeren i vi u ministarstvu podrazumijevate da je i da bi trebalo postupat. Pa mi smo ovdje skinuli imunitet zbog toga, ne ulazeći što je ko napravio, ali mi smo rekli da kada neko pokuša podmititi novinara da, to je kazneno djelo. Dakle to je naš stav saborskih zastupnika. Mi smo sada u situaciji da prvostupanjski sud tumači nije. Sud na to ima pravo, sud tumači zakon, to možda govori da nam zakon nije jasan jer ako drugostupanjski sud to potvrdi, kao što sam rekao u problemu smo. I ja bih tu apelirao možda čak na jedan mali koračić, to neće utjecati na konkretni predmet, to nema s tim veze jer promjena zakona se odnosi samo pro futuro, dakle što je ovdje je, ali zbilja sudska praksa zauzme stav, da oni ne mogu biti podmićeni novinari u ovom smislu onda treba promijeniti zakon. Ja ne znam što će se odlučiti, ali zato bih predložio i znam da je neuobičajeno dakle sa svim ovim što je dobro i što zakon donosi, ali ovo je jedna neizvjesnost koju ćemo vidjet. Novinari pa oni su zadnji kontrolor javne vlasti koga god bili. Nikom od nas, meni prvom nije ugodno kada nešto ne pišu o vama što je dobro, ali ako mi ne postavimo standard da je pokušaj mićenja novinara kazneno djelo tko god ga radio onda smo kao društvu u velikom problemu, a ovdje nam taj standard visi jer kao što rekoh sudska praksa krenula u jednom smjeru. I ja bih zato apelirao da se pričeka, ta će odluka biti vrlo brzo, ali ako se ustali da je zakon nejasan na način da ga sudovi tumače da novinari nisu službene osobe, da ne može biti počinjeno ovo kazneno djelo u odnosu na njih, ajmo i to unijeti u izmjene zakona sada imamo priliku. To će se odnositi na buduće, kažem još jednom ponavljam, neće se odnositi na trenutni predmet, nema veze s tim, odnosit će se na budućnost. Ali to su dvije stvari zašto sam rekao da ću biti ne ortodoksan i da ću predložiti jedan mali zastoj, naravno to je na vama da procijenite, vi možete ići s ovim, ali kazneni zakon nije nešto što treba otvarati, što trebamo rješavati sada pa opet za tri mjeseca itd., ali imamo ovaj problem. Imamo problem liječnika koji već dugo apeliraju da ih se zaštiti i kroz Kazneni zakon. Ja sam rekao moj teret nisam napravio, ali od tada ima dovoljno napada da bi ukazivalo da treba, imamo problem s novinarima ista stvar i imamo ovaj problem s podmićivanjem. Razmislite ako s ovim mi ćemo podržati, kao što sam rekao ovo što ste stavili jer je dobro napravljeno, ali ajmo razmišljati strateški. Ako nam se ove stvari dvije stvarno ostvaraju, ajmo ne provest sada do kraja, idemo i to promijeniti, imati jedna Kazneni zakon koji onda i u pravilu zapakiran i može dugo vrijeme biti bez diranja na snazi i rješavati nekakve stvari. Evo hvala lijepo.
Hvala i vama. Gospodin Marko Šimić, nije ovdje, a je, nisam vas vidio. Izvolite, ispred HDZ-a.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani državni tajniče sa suradnicom, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je danas Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, ovaj zakon donesen je 2011. godine, stupio je na snagu dakle, 1. siječnja 2013. godine. Od tada je doživio dvije izmjene i jednu ispravku. Prva izmjena zakona dogodila se 2012. godine prije samog stupanja zakona na snagu, tako da su prve izmjene zapravo stupile zajedno na snagu sa kaznenim zakonom dok su druge izmjene bile 2015. godine zbog uočenih problema u praksi te potrebe dodatnog usklađenja hrvatskog zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim dokumentima te potrebe da se zakon novo tehnički doradi i da se učini dakle, razumljivijim i boljim. Važno je naglasiti da je ovo drugo čitanje ovog zakonskog prijedloga i da je Vlada odnosno Ministarstvo pravosuđa nakon provedene rasprave u prvom čitanju uvažilo sve ili veliku većinu primjedbi i prijedloga danih u cilju unapređenja ovog prijedloga zakona. Potrebno je istaknuti da je prilikom izrade ovoga zakona velika pozornost posvećena analizi međunarodnih standarda i njihovoj implementaciji u kazneno-materijalno zakonodavstvo u drugim državama sa sličnim pravnim sustavima kao što je i sustav RH. Rezultat toga vidljiv je u činjenici da RH ima suvremen, moderan europski zakon usklađen s brojnim međunarodnim dokumentima, direktivama, okvirnim odlukama, konvencijama, preporukama i na kraju pravnom stečevinom EU-a. Ovim konačnim prijedlogom zakona, predlažu se treće izmjene i dopune Kaznenog zakona a razlog za to prvenstveno je usklađenje domaćeg zakonodavstva s pravnom stečevinom EU-a kao što je bila i druga izmjena 2015. godine. Usklađenje domaćeg zakonodavstva potrebno je izvršiti na području zlouporabe tržišta kapitala kroz transponiranje i implementaciju Direktive 57/2014, Europskog parlamenta i Vijeća o kazneno-pravnim sankcijama za zlouporabu tržišta. Nadalje, radi provedivosti Kaznenog zakona potrebno je implementirati i niz uredbi i direktiva koje se ovim zakonskim prijedlogom unose u kazneni zakon ili se možda češće Kazneni zakona zapravo poziva na odredbe ovih uredbi i direktiva. Preostale izmjene rezultat su potrebe na koje je ukazala praksa, potreba uklanjanje uočenih nejasnoća, usklađivanja s mjerodavnim nacionalnim pravom, dakle sa Ustavom RH što ćemo vidjeti i kad krenemo na ostale izmjene. U prvom redu valja istaknuti kako se s obzirom na uočenu praksu sudova predlaže izmjena rada za opće dobro, ona ide u smjeru ograničenja postojećih pretpostavki za njegovo izricanje, tako se određuje novčani iznos dakle, odnosno iznos novčane kazne od 360 dnevnih dohodaka ispod kojega se zapravo može izreći i dakle, rad za opće dobro kao i kazna zatvora u trajanju manjem od jedne godine za koje može doći do pojave ovog supstituta rada na opće dobro. Do izmjena dolazi u području izmjene visine kazneno-pravnih sankcija kod kaznenih djela nedozvoljene trgovine i nedozvoljene proizvodnje, propisivanje posebnih maksimuma do tri godine zatvora. Predložene izmjene omogućavaju sankcioniranje navedenih kaznenih djela u sastavu zločinačkog udruženja kao i provođenje posebnih dokaznih radnji u sastavu istih kaznenih odnosno području istih kaznenih djela. Nadalje, mi u klubu HDZ-a smatramo zaista važnim činjenicu da je ministarstvo prepoznalo potencijalnu mogućnost novih oblika ugroze te ovim zakonom predlaže i pooštrenje postojećeg kazneno-pravne politike u odnosu na kazneno djelo protupravnog ulaženja, kretanja i boravka u RH, drugoj državi članici EU-a ili potpisnici Schengenskog sporazuma. Predlagatelj ovim konačnim prijedlogom zakona predlaže i dopunu definicije zločina iz mržnje kao i dopunu kaznenog djela javno poticanja na nasilje i mržnju, propisivanjem jezika kao jednog od dodatnog dakle, diskriminatornog motiva. Smatramo da je ovo proširenje dobro, no i do sada je suđeno za kaznena djela, dakle diskriminacije po diskriminatornom obliku etničke pripadnosti pod koju se do sada podvodio, najčešće podvodio diskriminacija po osnovi jezika. Na kraju valja istaknuti kako predlagatelj je ovim konačnim prijedlogom zakona predlaže ukidanje dualizma prilikom odlučivanja u uvjetnom otpustu što će za posljedicu imati isključivo sudsku nadležnost u donošenju odluka u predmetnim postupcima. Smatramo da dobrim rješenjem kojim će se regulirati postupanje u odnosu na zahtjeve za uvjetni otpust koji su već odneseni do trenutka stupanja na snagu ovog zakona, a tiču se kazni koje se izvršavaju sukladno odredbama Kaznenog zakona jer broj predmeta u kojima će odlučivati povjerenstvo do svoga gašenja odnosno prestanka rada je zaista mali, čuli smo i upoznati smo s činjenicom da se radi o svega možda tridesetak predmeta. Treba svakako napomenuti da su u ovom konačnom prijedlogu zakona, saborski odbori, Odbor za pravosuđe i Odbor za zakonodavstvo jednoglasnim odlukama zapravo podržali ovakav prijedlog zakona, stoga ne vidim za spornim otvaranje nekakve rasprave u nekim drugim dijelovima Kaznenog zakona. Isto tako treba naglasiti i kako je Ministarstvo pravosuđa na čelu sa ministrom zaista odradilo dobar posao jer je između dvije rasprave sve dobre prijedloge i primjedbe koji bi poboljšali ovaj zakon i unijelo u konačni prijedlog ovoga zakona. Na samom kraju naglasiti ću da će klub vijećnika, Klub zastupnika HDZ-a u Hrvatskom saboru podržati ovakav prijedlog zakona. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Gospodin Gordan Maras nije ovdje. Recite mu da dolazi kada se već upisuje, mislim to. I gospodin Juro Martinović u ime predlagatelja završna riječ.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovane zastupnice i zastupnici. Evo ja imam potrebu nekoliko rečenica samo zbog diskusije koju je uvaženi zastupnik kolega Miljenić i moj kolega po struci kao odvjetnik iznio na ovaj naš prijedlog gdje on u tri točke u biti problematizira ili zagovara treće čitanje što, protiv čega sam principijelno, s obzirom da je ta inicijativa došla na samom kraju i da je u suprotnom bi je smatrao dobronamjernom, ovako je doista doživljavam kao nekakav politički parlamentarni trik što je legitimno i dopušteno. No, imam potrebu reći nešto što se odnosi na liječnike koje u ovom svom zagovaranju i prijedlogu kao nešto više od Vlade i nas u ministarstvu bih želio štititi kolega Miljenić. Dakle, ta inicijativa je dosta dugo u procedurama od raznih udruga, liječničkih i ona ima svoj legitimitet i ja bih rekao jednu razinu opravdanja. Međutim, o čemu se tu radi? Svi su u ovoj državi zaštićeni dakle od napada na integritet u bilo kojem smislu pa i liječnici. Ovdje se zagovara jedno pooštreno, reklo bi se možda privilegirano štićenje da ih se smjesti u službene osobe uvijek onda kada odrađuju svoje poslove i kada se dogodi napad nekog pacijenta na njih, što bi njih, dakle ta zona, taj napad na njih on nije dekriminaliziran, on kao takav je kriminaliziran no nemaju tu blagu privilegiju da se taj napad tretira kao napad na službenu osobu i da ga onda država progoni, nego u takvoj situaciji ako to ne završi sa ozbiljnim posljedicama, kada bi opet država progonila onda bi oni morali se služiti alatom privatne tužbe u procesnom smislu i tu stvar raditi. No, ovo ministarstvo ima senzibiliteta spram liječničke struke, mi smo to ozbiljno razmatrali no ta inicijativa u ovaj saziv ministarstva je ja bih rekao došla zakašnjelo, ona se razmatra no ona ima i svojih više dimenzija. Prihvatiti to nekritički zagovaraju se liječnici, pa onda novinari onda ćemo ići i svi će biti u toj istoj, postati će nam cijela Hrvatska država službene osobe a to nije cilj zakonodavstva. Dakle svi se štite ali kao nekakva druga društvena dobra. Primarno društveno dobro je integritet svake osobe fizički, moralni i svaki drugi, ovdje se, ovim institutom, dakle trpanjem nekih ljudi u status službene osobe štiti se primarno njihova služba, funkcioniranje sustava. U ovom trenutku je to negdje na granici polemizira se, ako se to radi, raditi će se samo zbog činjenice da se liječnicima želi dati nešto snažnija zaštita što oni zagovaraju ali je uvijek opasnost da se otvori Pandorina kutija i da onda svi traže da imaju taj privilegirani status. No, budući je zaista osjetljiva populacija, osjetljive su strukture ljudi koji rade to. Možda je ovaj društveni trenutak takav čemu ja inače nisam sklon da mijenjamo zakone zbog nekih društvenih trenutaka kakav je danas, ti su redovi za čekanje, pa su možda pacijenti nervozniji nego inače i da samo iz tog razloga idemo. Što se tiče novinara, ja smatram da je to u ovom trenutku nema ozbiljnog opravdanja u stručnom smislu, unatoč činjenici da će i njihova struka dobiti nešto od potpore te tzv. opće javnosti, ali mislim da stručna javnost ne smatra da bi iz onih istih razloga o kojima sam govorio o liječnicima da bi trebali dobiti status službene osobe za slučaj da dožive napad na svom radnom mjestu a njihovo radno mjesto je na ulici u Saboru, svugdje gdje se nađu. Treća točka koju je nametnuo kao temu za raspravu, ovom prigodom kolega Miljenić je slučaj gospodina Lucića kome je danas ovaj Sabor oduzeo dakle imunitet, dopustio tijelima progona da rade svoj posao i ja sam protiv toga kao pravnik da se i kao donekle političar da se na bilo koji način ovaj parlament ali i izvršna vlast kojoj ja u ovom trenutku pripadam miješa bilo kakvim svojim stavom u ingerenciju sudbene vlasti kojoj ja želim vjerovati. Bilo bi preuranjeno čak i bilo kakva diskusija s obzirom da je ovo zaista prva faza, ako je to istina, ja to ne znam službeno da je sudac zauzeo stav, dakle kontra stava državnog odvjetništva koje progoni, to je zaista prva istanca. Kao odvjetnik sam imao slučajeva da sam imao jedan stav do Ustavnog suda pa se taj stav pravno promijenio samo zbog toga što su dvije osobe zauzele različiti pravni stav ja smatram da nema razloga da mi na bilo koji način se u stručnom smislu opredjeljujemo u tu a osobito ne da ovaj zakon, Izmjenama i dopunama Kaznenog zakona guramo u nekakvo 3. čitanje i da. Evo, dakle to je ono što sam želio poručiti.
Da, državni tajniče samo da vas, da iskoristim priliku što sjedim ovdje vas pitati. Znači za novinara ste rekli i da ne vidite razloga i to ni ja ne vidim razloga u tom trenutku, službena osoba ima i određene dužnosti koje bi ograničili prava novinara onda na neka, na kompletnu slobodu, je li na svoje, njihove profesije. To je, to je taj razlog.
I povećalo odgovornost u nekim stvarima makar to nije tema ovoga ali evo.
Ja mislim da je u tome stvar, je li da?
Tako je i kod liječnika, dakle oni bi dobili, dobili bi blagu privilegiju da se na neki način progoni ali s druge strane bi se nametnule obveze i svaka, odgovarali bi kao službene osobe što sada ne odgovaraju.
Dobro. Imamo jednu repliku, možete ostati ovdje, ja mislim izvolite [[Upadica: Gotov sam. Jesam, jesam, hvala.]] Da, izvolite, tu.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Pa državni tajnik gospodin Martinović, ja bih samo podsjetila na brojku da se govori da je oko 540 liječnika napustilo Hrvatsku, da nam fali 4000 liječnika specijalista i zaista bi bilo dobro bar ovako dati svoj doprinos u zaštiti liječnika i te struke kako bi bar ponekog zadržali više ili nekog mladog liječnika usmjerili da ide na specijalizaciju kako zaista Hrvatska ne bi za koju godinu imala velikih problema na tu temu.
Hvala lijepa na ovom doprinosu priči. Što se mene tiče ja smatram da je to primarno političko i ekonomsko pitanje, najmanje pravno ali evo tu smo u sferi prava pa govorimo i o tome. Ako bi to bio nekakav univerzalni zaključak stručne i opće javnosti, da bi mi time zaustavili odtok naših liječnika ja bih prvi dakle ne digao ruku jer je nemam u Saboru ali bih sugerirao da se to promakne. No, mislim da su tu korijeni u jednom drugom segmentu, ali ne u pravnom. No, možemo i tako razmišljati. Hvala vam.
Hvala vam lijepa. Zaključujem raspravu. U srijedu u 9,30 nastavljamo sa ono što vam je rekao prije predsjednik Jandroković sa Prijedlogom zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji. Imajte lijepi vikend i vidimo se u srijedu. SJEDNICA PREKINUTA U 13,55 SATI.
Idemo dalje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. broj 106. Rasprava je zaključena. Amandman je podnijela zastupnica Ines Strenja-Linić. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. S nama je državni tajnik Juro Martinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvažene zastupnice, zastupnici. Vlada ne prihvaća ovaj amandman iz sljedećih razloga, dakle smatramo da su liječnici u kaznenom zakonodavstvu zaštićeni na dva načina, dakle prvo su zaštićeni kao i sve druge osobe život i tijelo njihovo i dodatno su zaštićeni kvalifikatorno, dakle naglašeno kao odgovorne osobe. Ovdje stoje izmjene i ove inicijative koja je plemenita i dobra da se kvalitetnije kroz kazneno zakonodavstvo zaštite liječnici i uopće zdravstveno osoblje. Ja bih rekao ima dugo trajanje, liječnici su njihove udruge lutali oni su predlagali da to ide da se štite kao službene osobe pa su sami od toga odustali. Objašnjeno im je da su liječnici dodatno štićeni kao odgovorne osobe i to stoji i ovo je sada jedan pokušaj da se unese jedna posebna norma gdje se štite samo liječnici i ona je ja bih rekao dodatno dakle netko je imao potrebu da se dodatno štite što po nama nije ispravno i dovelo bi do jedne konfuzije i narušilo bi jedno važno načelo kaznenog prava, a to je načelo jasnoće normi. S druge strane i iz pravno tehničkih razloga ovaj prijedlog je stavljen u jednu posebnu glavu gdje se štiti društvena vrednota, zdravlje ljudi i ona je tamo potpuno pogrešna s obzirom da je u prijedlogu ovog člana zakona ustvari je jedna mješavina, štiti se život i tijelo, štiti se pokušaj da se štiti služba, ali smješteno je u glavu gdje se štiti isključivo zdravlje ljudi. Dakle to su razlozi zbog kojih Vlada nije mogla prihvatiti ovaj amandman.
Molim kolegicu Ines Strenju-Linić da se očituje.
Ja bih htjela upoznati još jednom saborske zastupnike o čemu se ovdje radi, dakle mi smo tražili da se uvede novi članak prisila prema zdravstvenom radniku, ne samo prema liječnicima nego tko od doktora medicine, doktora dentalne medicine ili svakog drugog zdravstvenog radnika silom, prijetnjom ili kakvim zlom i napadom spriječi ili onemogući u obavljanju njegove djelatnosti kaznit će se kaznom zatvora od šest mjeseci do pet godina. Sami smo svjesni da nasilje prema zdravstvenim djelatnicima raste, da ga nikako ovaj zakon nije uspio zaštiti, da svi napadi ukoliko nisu teža tjelesna ozljeda završavaju da liječnik privatno mora tužiti, a zapravo u našem Kaznenom zakonu samo smo došli u situaciju da je liječnik moguće da se kazni zbog nesavjesnog liječenja, ali nije moguće kazniti onoga tko ga onemogući da pruža zdravstvenu zaštitu koja je svakom našu građaninu Ustavom zagarantirana. I onda zamislite kolegicu koja je nedavno napadnuta u Sisku kojoj je prijetio da će ju ubiti, napao ju je suprug žene koji je čekao nalaz dok je ona morala očitavati hitne nalaze dvije saobraćajke sa više ozlijeđenih. Kako ona može nakon toga biti skoncentrirana i nastaviti dalje raditi svoj posao, a taj čovjek koju ju je onemogućio nikako ne može biti kažnjen osim da ona njega posebno privatnom tužbom kazni. Ja bih molila da se glasa o ovom amandmanu i posebno apeliram na sve liječnike u Hrvatskom saboru da razmisle jer ovo je način na koji moramo zaštiti zdravstvene djelatnike da mogu savjesno obavljati svoj posao a to je prvenstveno Ustavom zagarantirano pravo, zaštita i pružanje zdravstvene zaštite svim našim građanima. Hvala.
Pretpostavljam da tražite glasovanje? [[Upadica Linić: Da.]] Onda pristupimo glasovanju o amandmanu koji Vlada ne prihvaća. Amandman nije dobio potreban broj glasova. Zahvaljujem se državnom tajniku. I prelazimo na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona. Molim vas glasujte. Utvrđujem da je sa 95 glasova za i 1 suzdržanim i 11 glasova protiv donesen Zakona o izmjenama i dopunama Kaznenog zakona. Dobro jutro poštovane kolegice i kolege. Nastavljamo sa radom. Evo, samo sekundu, samo sekundu. Prva točka danas je Prijedlog zakona o hrvatskim braniteljima iz Domovinskog rata i članovima njihovih obitelji no prije toga imamo javljanje vezano uz pretpostavljam uz stanku.