Hvala vam lijepo gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice, gospodo zastupnici. Zakon o javnim ovršiteljima nastao je kao rezultat reforme ovršnog sustava u Republici Hrvatskoj. Učinkovito pravosuđe temelji moderne i demokratske države, štoviše pravo na pošteno suđenje u razumnom roku temeljno je ljudsko pravo. Bez efikasne i efektivne ovrhe ovi postulati ostaju mrtvo slovo na papiru, odnosno neučinkovita ovrha dovodi u pitanje cijeli ratio i svrhu parničenja i donošenja presuda ili rješenja ako se iste u konačnici ne mogu provesti ili njihova provedba predugo traje. Upravo je ovrha već dugi niz godina glavni razlog neefikasnosti hrvatskog pravosuđa i to usprkos činjenici da se njome konstantno bavilo nastojeći je unaprijediti. Dokaz tome su brojne novele Ovršnog zakona. Vlada Republike Hrvatske se stoga odlučila na radikalnu reformu ovršnog sustava usvojivši 30. srpnja 2009. godine Stratešku studiju za učinkovitiji način ovrhe i uvođenja novog instituta javnih ovršitelja. Institut javnih ovršitelja potpuna je novost našeg pravnog sustava, međutim taj je institut već dugo poznat u mnogim državama Europske unije. Štoviše u nekima poput Francuske ima dugu tradiciju i uživa veliki ugled, te se u praksi pokazao vrlo učinkovitim. Stoga se pri izradi ovog zakona nastojalo primijeniti najbolje standarde Europske unije vezano za taj institut kao i sve glavne točke iz preporuke 17. Vijeća Europe iz 2003. godine koje se odnose na ovrhu. Zakon napušta dosadašnji model sudske ovrhe i provedba iste se daje u nadležnost javnih ovršitelja. U nadležnosti sudova naravno ostavljamo i ostat će samo ovrha radi predaje djeteta roditelju i ovrha radi ostvarivanja susreta i druženja roditelja s djetetom, te određivanje ovrhe na temelju odluke stranog suda, domaćeg ili stranog arbitražnog pravorijeka ili kada je ovršnim ili drugim zakonom propisano da ovrhu određuje sud. Ovo su doista vrlo osjetljiva pitanja. Ovo su pitanja koja nismo u koncepciji nove ovrhe željeli prepustiti, dati ovlasti javnim ovršiteljima nego naprosto radi osjetljivosti, radi sudjelovanja i onih drugih tijela kao centara za socijalnu skrb. To smo ostavili u nadležnosti sudova i tih predmeta i nema toliko puno da to sudovi dalje ne bi mogli raditi. Zakonom je uređeno, dakle Zakonom o javnim ovršiteljima obzirom da je to novi institut. Zakonom je uređeno ustrojstvo, ovlasti i način rada javnog ovršiteljstva kao javne službe, način izbora javnih ovršitelja, uvjeti za imenovanje, kriteriji za određivanje broja javnih ovršitelja, njihova nadležnost, ovlasti i obveze, odgovornost za štetu, obveza stalne edukacije, stegovna odgovornost, sustav kontrole i uspostava čvrstog i stalnog mehanizma praćenja njihovog rada. Dakle, uvodimo potpuno novi institut. Imamo već javne bilježnike, imamo odvjetnike. Ovo će biti jedna potpuno nova služba i potrebno je regulirati na jedan pravi način jer i oni u svom radu naravno mogu sutra počiniti određene pogreške, mogu nastati određene štete. Da bismo stranke osigurali od toga i oni zakonom je propisano morat će biti osigurani kod osiguravajućih društava kako bi eventualno na taj način se sanirale posljedice koje ne bi, koje nisu dobre. Javno ovršiteljska služba ustrojena je kao javna služba koju obavljaju javni ovršitelji kao samostalni i neovisni nositelji službe koji imaju svojstvo osoba javnog povjerenja. Za javnog ovršitelja može biti imenovana osoba koja ima, koja ispunjava uvjete propisane zakonom. Dakle, hrvatsko državljanstvo, završen Pravni fakultet, položen pravosudni ispit, javno-ovršiteljski ispit, potrebno radno iskustvo nakon položenog pravosudnog ispita i koja je dostojna javnog povjerenja za obavljanje javno-ovršiteljskog poziva i druge uvjete koje smo propisali. A javnog ovršitelja imenuje ministar nadležan za poslove pravosuđa na temelju natječaja kojeg provodi Komora. Ja moram reći ovdje je bilo, komparirali smo i gledali smo komparativna rješenja u drugim sustavima i zaista ima raznih rješenja. Primjerice u Mađarskoj su javni ovršitelji mogli postati ljudi i sa srednjom stručnom spremom u početku. Međutim, nakon određenog broja, nakon određenog vremena koliko je taj institut živio ipak se došlo do zaključka da su ti poslovi preosjetljivi, da se obavljanjem tih javno-ovršiteljskih poslova ulazi u brojna pitanja za koja treba imati naravno stručna znanja i zato smo mi ovdje išli sa dosta visokim kriterijima stručnosti koje taj javni ovršitelj mora imati. Broj javnoovršiteljskih mjesta određuje Ministarstvo pravosuđa na temelju pribavljenog mišljenja komore javnih ovršitelja, sudova te nadležnog županijskog tijela vodeći računa da na svakih 80 tisuća stanovnika bude najmanje dva javna ovršitelja, a na području svakog županijskog suda najmanje jedan javni ovršitelj, kao i potrebe za javnoovršiteljskim uslugama te razvijenost gospodarskog i pravnog prometa. Zakonom su propisani naravno načini prestanka javnoovršiteljske službe, kao i način postupanja sa spisima javnog ovršitelja nakon prestanka službe. Također zakonom je propisano i obavezno osiguranje od odgovornosti o čemu sam govorio, pravo regresa prema zaposlenicima, kao i pitanje odgovornosti za štetu koju je on eventualno prouzročio povredom svoje službene dužnosti. Nadalje, zakonom su propisana ovlaštenja javnog ovršitelja, odnosno poslovi koje javni ovršitelj ovlašten poduzimati u obavljanju službe, te vrste isprava koje je javni ovršitelj sastavio u obavljanju službe, obveza je javnog ovršitelja da sve radnje koje poduzima budu dokumentirane, kako bi u svakom trenutku mogao biti podvrgnut kontroli. Isto tako predviđeno je propisivanje standardizirane forme i sadržaja isprava, što će se propisati posebnim pravilnikom kojeg donosi ministar nadležan za poslove pravosuđa. Drugim riječima propisat ćemo obrasce za postupanje javnih ovršitelja, akte koje on bude donosio, oni će biti formalni, mi ćemo propisati sadržaj, način popunjavanja i na taj način ćemo imati i uvida i na taj način ćemo ujednačiti postupanje svih javnih ovršitelja u Republici Hrvatskoj, što vrlo često sa našim pravosudnim tijelima na žalost i nije slučaj, jer znamo da u raznim segmentima postupanja pravosudnih tijela imamo i različite prakse u Republici Hrvatskoj, što ipak dovodi do određene nesigurnosti, ali je to sve manje i manje, i Vrhovni sud itekako radi na ujednačavanju sudske prakse. Javni ovršitelji biti će organizirani kroz javnoovršiteljsku komoru, osim javnih ovršitelja u nju će se upisivati njihovi zamjenici, pomoćnici, službenici i vježbenici, tijela komore biti će skupština komore, upravni odbor i predsjednik komore, to je druga tijela koja će svojim statutom utvrditi sama komora. Komora kao predstavničko tijelo javnih ovršitelja imat će glavnu ulogu za javnoovršiteljsku službu, a jedna od osnovnih zadaća biti će nadzor nad radom javnih ovršitelja. U tom smislu komora će surađivati s ministarstvom. Naime zakonom je propisana stegovna odgovornost javnih ovršitelja i to je jedan od ključnih dijelova zakona. Točno su propisane vrste stegovnih djela, kao i kazne za svako od njih. Nabrojana su stegovna tijela, te njihove ovlasti. Propisan je način postupanja u stegovnim postupcima, pravni lijekovi, zastara gonjenja i ovrha stegovnih odluka. Valja istaći da će drugostupanjsko tijelo u stegovnom postupku biti ministarstvo nadležno za poslove pravosuđa. Time će se postići disperzija kontrole nad radom javnih ovršitelja, odnosno postići veći stupanj djelotvornosti i kontrole, a ja bih rekao i objektivnosti. To znači da oni sami unutar sebe neće odlučivati o svojoj odgovornosti, nego će jedno tijelo zapravo onako sa strane objektivno moći procijeniti da li je došlo do povreda ili ne. Zakon je kao jedan od uvjeta za imenovanje javnog ovršitelja, odnosno zamjenika javnog ovršitelja, propisan i javnoovršiteljski ispit. Propisani su uvjeti za polaganje tog ispita a obveza ministarstva za organiziranje prvih javnoovršiteljskih ispita te posebni tečajevi radi pripreme kandidata za polaganje ispita. Dakle vrlo značajna dva zakona, dva zakona kojima u cijelosti mijenjamo sustav ovrhe. Sustav ovrhe je bio koncentriran isključivo na našim sudovima, i mogu reći da dosta je teretio naše sudove, i zato prelazimo na sustav koji je poznat u zemljama Europske unije, ja bih rekao 19 zemalja članica Europske unije ima razvijen sustav javnih ovršitelja, u svima se pokazao efikasan, u svima se pokazao dobar, mi smo napravili jednu analizu, mi smo izvršili i uvide, zapravo i razgovarali smo, ne znam obišli smo i Francusku koja ima najdužu tradiciju javnih ovršitelja, i u Francuskoj primjerice javni ovršitelji čak imaju i neke druge ovlasti koje prelaze sami ako gledamo onaj dio ovrhe u užem smislu. Oni čak imaju i određene ovlasti koje su u našem sustavu poznate kao privremeno osiguranje dokaza, što je vrlo zanimljivo, ali možda moguće u nekoj kasnijoj fazi da i mi samo kad ovu službu ustrojimo i kad ta služba počne funkcionirati u ovom svom osnovnom segmentu, a to je vezano za ovrhu. Potpuno smo svjesni činjenice da nam je ovrha naravno u Republici Hrvatskoj priličan problem, jer stranke vode dugotrajne postupke, stranke dakle da bi došle do pravomoćne presude kao što vidimo vrlo često tu protekne dugi niz godina i onda nakon svega toga dođu u sustav ovrhe koji je opet jednako dug i iz tog sustava ovrhe izađu a da nisu namirili svoja potraživanja, i to onda bude bolno, potroše sredstva, a zapravo na koncu ne bude ništa. Ja hoću reći ovdje, mi želimo izgraditi pravosudni sustav u kojem će se predmeti rješavati u jednom roku da stranka zna da će u roku od 3 godine u cijelosti zaštititi svoje pravo, i svoj pravni interes na sudu, i upravo u tom duhu smo napravili i sve ove reforme koje su do sada naravno bile pred ovim Saborom, napravili smo, to moram uvijek ponoviti i jednu mrežu sudova koja je puno adekvatnija i primjerenija našim potrebama. Napravili smo značajne izmjene i u procesnim zakonima koji omogućavaju brže postupanje sudova, i sada kada tome pridodamo novi sustav ovrhe za koji duboko vjerujemo da će pružiti puno bolje mogućnosti za stranke one presude koje su dobili u sustavu ovrhe provedu, mislimo da ćemo izgraditi jedan dobar sustav gdje će ljudi imati povjerenje u pravosuđe kada dođu zaštiti svoj pravni interes, da će znati da će se to dogoditi u nekakvom roku do 3 godine, što predstavlja razuman rok, zapravo za suđenje, da neće se taj postupak, da se neće rastegnuti. Naravno potrebno je vrijeme, potrebna je implementacija svih zakona koje smo donijeli, ali radimo i na drugim zakonima i na novim zakonima koje će također biti pred ovim Saborom. Hvala lijepa.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HNS-a, gospođa zastupnica Danica Hursa. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, ministre sa suradnicama, kolegice i kolege. Ovrha je već dugi niz godina jedan od glavnih razloga neefikasnosti Hrvatskog pravosuđa. Sada važeći Ovršni zakon doživio je niz novela u nizu godina pri čemu se situacija popravljala ali kao što znamo nedovoljno. 30. srpnja 2009. usvojena je strateška studija za učinkovitiji način ovrhe i uvođenje javnih ovršitelja. Strateškom studijom utvrđeni su opći i posebni ciljevi reforme ovršnih sudova Republike Hrvatske pri čemu opći predstavlja razvoj učinkovitog i djelotvornog sudstva ovrhe, a posebni pojednostavljenje ovršnog postupka, skraćivanje trajanja ovršnog postupka te rasterećenje sudova. Po ovom Prijedlogu Ovršnog zakona stvara se zakonodavni okvir za novi način ovrhe pri čemu se napušta sudska provedba ovrhe i ista se povjerava potpuno novom institutu javnim ovršiteljima. Novi Ovršni zakon posebnu pozornost posvećuje pravnim lijekovima, odnosno svim institutima koji su do sada ovrhu činili neefikasnom, i omogućavali zloupotrebu procesnih ovlasti. Tako je između ostalog uređen institut odgode ovrhe, na prijedlog ovršenika, stvoreni su uvjeti za punu primjenu osobnog identifikacijskog broja ili OIB-a, omogućeno je pojednostavljeno podnošenje prijedloga za provedbu ovrhe pred javnim ovršiteljem, a posebni provedbeni postupci su pojednostavljeni. Zakon o javnim ovršiteljima nastao je kao rezultat reforme ovršnog sustava u Republici Hrvatskoj. I predstavlja veliku novinu za razliku od brojnih zemalja Europske unije gdje je institut javnih ovršitelja primjenjivao u dugom nizu godina i sa puno uspjeha i sa puno ugleda, evo spomenuo je naš ministar. Zato se pri izradi ovog Prijedloga zakona koristilo najbolje standarde Europske unije vezano za taj institut kao i sve glavne točke iz preporuke 17. Vijeća Europe iz 2003., a koje kažu da ovrha mora biti uređena s jasnim pravnim okvirima, sa jasno i jednostavno naznačenim pravima, obvezama, odgovornošću i mogućnostima svih sudionika ovrhe, njome se dakle mora osigurati poštivanje Zakona i sudskih odluka. Posebno se nastojalo postići da Zakon bude dovoljno iscrpan u onoj mjeri u kojoj će osigurati pravnu sigurnost i transparentnost ovrhe kao što mora omogućiti da provedba ovrhe bude što predvidljivija i u najvećoj mogućoj mjeri što efikasnija. Ovim se Zakonom napušta, kao što smo već rekli, dosadašnji model sudske ovrhe i provedba iste se daje u nadležnost javnih ovršitelja. U nadležnosti sudova, i to je već bilo spomenuto, ostat će samo ovrha radi predaje djeteta roditelju i ovrha radi ostvarivanja susreta i druženja roditelja s djetetom, te određivanje ovrhe na temelju stranog suda, domaćeg ili stranog arbitražnog pravorijeka ili kada je ovršnim ili drugim zakonom propisano da ovrhu određuje sud. Ovim se Prijedlogom zakona uređuje institut javnog ovršitelja, način njihova izbora, uvjeti za imenovanje, kriteriji za određivanje broja javnih ovršitelja, njihova nadležnost, ovlasti i obveze, odgovornost za štetu, obveza stalne edukacije, stegovna odgovornost, sustav kontrole i uspostava čvrstog i stalnog mehanizma praćenja njihovog rada. Podzakonski akti pravilnici, koji će regulirati rad javnih ovršitelja moraju se donijeti u rokovima propisanim ovim zakonom. MI iz Kluba HNS-A HSU-a očekujemo i čvrsto vjerujem da će novi Ovršni zakon kao i Zakon o javnim ovršiteljima, te Zakon o provedbi ovrhe na novčanim sredstvima kojega smo jučer raspravili doprinijeti efikasnoj i efektivnoj ovrsi, brža i učinkovitija ovrha svakako će za posljedicu imati smanjenje zaostataka na sudovima što je nužan i potreban put ka učinkovitijem pravosuđu u cjelini. A to je svima cilj. Pri tome želim izraziti žaljenje što nismo i ranije ušli u cijelu proces, jer čvrsto vjerujemo da će ova nova tri Zakona doprinijeti efikasnosti i učinkovitosti pravosuđa. MI ćemo iz Kluba HNS HSU-a podržati ova dva Prijedloga zakona. Hvala.
Hvala. U ime Kluba HSS-a gospodin zastupnik Boris Klemenić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodine ministre sa suradnicima. S obzirom da je objedinjena rasprava vezano za Ovršni zakon i Prijedlog zakona o javnim ovršiteljima, mi u Klubu HSS-a ćemo se više skoncentrirati vezano na Zakon o javnim ovršiteljima. S obzirom da se ovim Zakonom napušta gotovo u potpunosti dosadašnji model sudske ovrhe i njezina se provedba daje u nadležnost javnim ovršiteljima čime će se zasigurno postići rasterećenje sudova. Ipak u nadležnosti sudova ostaje ovrha na temelju odluke stranog suda i arbitražnog pravorijeka te onda radi predaje djece roditeljima. Također sudovi će nadalje ovršavati odluke o susretima i druženjima roditelja sa djetetom, te sve ovrhe za koje je ovršnim ili drugim zakonom predviđeno da ih ovršava sud. Služba javnog ovršitelja do sada je u potpunosti nepoznata u Hrvatskom pravnom sustavu. Ipak ta služba dobro i učinkovito funkcionira u nekim Europskim državama. Ovrha će se i dalje provoditi temeljem Ovršnih zakona u skladu sa odredbama Ovršnog ili drugog zakona a provodit će je javni ovršitelji. Budući javni ovršitelji moći će biti isključivo diplomirani pravnici sa položenim pravosudnim i javno ovršiteljskim ispitom što bi trebalo jamčiti stručnost u obavljanju javno ovršiteljske službe. Kao i postojeće javne bilježnike, javne ovršitelje će imenovati ministar nadležan za poslove pravosuđa svojim rješenjem a na temelju provedenog natječaja. Također i oni će imati osobe koje će ih moći zamijenjivati u službi kao pandan javnobilježničkim prisjednicima, tj. javnoovršiteljske zamjenike, koji će za postavljenje morati ispunjavati jednake uvjete kao i sami javni ovršitelji. Mjesta javnoovršiteljskih zamjenika popunjavaju se na temelju natječaja što ga raspisuje i provodi komora. Što se tiče predložene odredbe stavka 6. članka 70. između ostalog propisano je citiram "Ako se usprotivi postavljanju određenog javno ovršiteljskog zamjenika javni ovršitelj u narednih godinu dana ne može tražiti otvaranje mjesta javnoovršiteljskog zamjenika u svom sudu" Mi u klubu HSS-a držimo da bi ovakvu restriktivnu odredbu koja apriori odriče mogućnost javnom ovršitelju da popuni mjesto javno ovršiteljskog zamjenika u svome uredu ukoliko se usprotivi postavljanju određenog javno ovršiteljskog zamjenika i dulje od godinu dana od kako je to zatražio trebalo bi po nama ublažiti. Naime, polazeći od pretpostavke da je javni ovršitelj postavljenje javno ovršiteljskog zamjenika radi potrebe za njegovim radom u konkretnom javno ovršiteljskom uredu smatramo da bi javni ovršitelj ipak trebalo pružiti mogućnost da prvi puta odbije određenog javno ovršiteljskog zamjenika bez sankcija za svoj rad i ne ometanje rad svoga ureda. Stoga predlažemo predlagaču da do drugog čitanja razmotri ovu odredbu prijedloga zakona. Diplomirani pravnici koji nemaju položen pravosudni niti javno ovršiteljski ispit ali imaju najmanje 18 mjeseci radnog staža na pravnim poslovima nakon diplomiranja, ukoliko su upisani u imenike javno ovršiteljskih pomoćnika koje vodi komora, smatraju se javno ovršiteljskim pomoćnicima te mogu obavljati poslove za koje ih ovlasti javni ovršitelj. Držimo da će upravo ti javno ovršiteljski pomoćnici biti itekako odnosno naročito bitni za funkcioniranja javno ovršiteljskog ureda, onih javnih ovršitelja koji u svojim uredima neće imati popunjeno mjesto zamjenika. I konačno želim istaknuti da je ovaj prijedlog zakona potreban i dobar, da je uvođenje funkcije javnih ovršitelja u naš pravni sustav značajna novost od koje očekujemo da odtereti sudove, ubrza provođenje ovršnog postupka, a s obzirom na stručne i moralne uvjete koje moraju zadovoljiti osobe budućih javnih ovršitelja držimo da će jamčiti nepristrano i brzo odvijanje budućih ovrha. Zbog svega toga navedenog mi u klubu HSS-a podržat ćemo ovaj prijedlog zakona. Hvala lijepo.
Hvala. Ministre zaključno? Hvala. ... [[Upadica se ne razumije.]] Imamo još. Oprostite. Naknadno se pojavila ovdje jedna prijava koju ja teško mogu dešifrirati. Ali po dugogodišnjem iskustvu mogu pogoditi tko je u pitanju. To je gospođa Ingrid Antičević-Marinović u ime kluba SDP-a. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Svi znamo da sudska presuda ostaje mrtvo slovo na papiru ukoliko se ne izvrši, ukoliko se ne ovrši. U biti efikasnost njezinog sustava ocjenjuje se upravo koliko se izvršuju sudske odluke. Naravno da Hrvatska ima ozbiljnih problema s tim ovrhama i upravo zbog toga već godinama nastojimo taj sustav učiniti što efikasnijim. Podsjetimo se da je 2000., 2002., 2003. godine bio donesene izmjene i dopune Ovršnog zakona kojim je veliki dio poslova prebačen javnim bilježnicima. Međutim trebalo je godinama, najprije 2004. godine zakon je suspendiran da bi 2005. godine na dobrom tragu bio ponovno usvojen sa jednom značajnom novinom koja čini mi se i sada ostaje ovdje u prijedlogu Ovršnog zakona, a koja mi u SDP-u držimo da je duboko nepravedna. Naime, kada će Ovršni zakon i kada će ovrha biti dobra? Ne samo kada je efikasna nego jednako tako kada se na jednak način i jednakom brzinom ostvaruje prema siromašnima i prema bogatima. Osim toga tome trebaju doprinijeti i određeni instituti. Odmah ću reći da mi u SDP-u držimo da je institut fiducija dakle u čijoj moralnosti se raspravljalo kada je taj institut nastao vrlo upitna. Pogotovo u vremenu krize kada ljudi iscrpljeni povećanim ratama kredita posustaju i ne mogu više platiti zadnje rate kredita. Zar je pravedno da financijske institucije prije svega banka oduzimaju ljudima čitavu imovinu bez ikakvog ovršnog postupka. Njima ne treba ni sud, ni javni bilježnici, ni javni ovršitelji. Oni samim tim ugovorom kada je nastala takva obveza čim se ne isplati i najmanji udio čitavu nekretninu oduzimaju. Ja mislim da bi mi u ovim vremenima trebali ozbiljno razmisliti i ja na to upućujem predlagače da do drugog čitanja razmisle o ovome. Inače što se tiče ovih ostalih instituta i ovog jednog način na koji se sada Vlada opredijelila, sigurno da uvodi reda. Međutim mi smo imali dosta praznog hoda i da je zaživio taj Ovršni zakon pa bi mogli vidjeti koje su prepreke da krenemo u sasvim jedan novi institut, institut javnih ovršitelja, koji su na neki način dopuna ili pandan javnim bilježnicima, s tim što javni bilježnici rješavaju samo nesporne stvari. Ali u svakom slučaju radi se odmak od samog pravosuđa, što je dobro radi same efikasnosti. Na kraju krajeva mnogi sustavi nemaju u svom dijelu sudbene vlasti ovrhu koju provode različite agencije. Mi smo se tada još daleke 2002., treće godine bili opredijelili da to rade privatne tvrtke koje su registrirane za to. Očito da tu nije bilo jednog velikog interesa pogotovo za sve ovrhe. Ali mi je također jako dobro poznato da su pojedinci zgrnuli bogatstvo upravo na ovakvim primjerima, dakle fiducijarnog zaloga jednako tako u ovim slučajevima ne otplate ovih klasičnih kredita. Dakle, gdje se pojedinci odnosno njihove tvrtke bave takvim poslom ali isključivo i samo nekretninama. Dakle ne izvađaju oni stvari ovrha na pokretninama nešto što za njih nije unosno što treba posla a mala je za njih zarada. Možda upravo zbog toga ovakav jedan način da se krene u sasvim jedan novi institut, institut javnog ovršitalje čini se u svakom slučaju dobar. Međutim, ono što se sada ne vidi i to nije ni potrebno da u zakonu piše, ali javnost će sigurno htjeti znati koliko će taj ovršni postupak koji će provoditi javni ovršitelji koštati stranku. Dakle, to je jedna informacija koju građani sigurno žele znati. Također i svi zainteresirani a to su prije svega pravnici s položenim pravosudnim ispitom i postavlja se pitanje kako će bito oformljen ispit za javne ovršitelje. Ono što mi se čini da u članku 14. gdje se govori o imenovanju javnih ovršitelja, svakako da to moraju biti osobe od javnog povjerenja i da će o tome nadležni tj. ministar voditi računa. Kako uvijek ima prijepora i kod imenovanja javnih bilježnika, iako su ovdje možemo reći dosta objektivizirani ti uvjeti i kriteriji za imenovanje javnih ovršitelja, možda da se u nešto većoj mjeri ipak ti kriteriji preciziraju, ali jednako tako i koji će biti broj javno ovršiteljskih mjesta u određenoj županiji, odnosno na području djelovanja određenog županijskog suda. Vidi se ovdje da su već nabrojeni oni klasični razlozi kao što su to za imenovanje javnih bilježnika. Međutim, ovdje se radi u članku 18. stavku 2., govori se da će prigodom određivanja broja i sjedišta javnih ovršitelja ministarstvo uzeti u obzir i potrebe za javnobilježničkim uslugama te razvijenost gospodarskog i pravnog prometa. Nažalost, taj uvjet razvijenosti gospodarskog i pravnog prometa ne može ovdje biti primijenjen, on se primjenjuje kod javnih bilježnika. Nažalost, ovrhe nastupaju ondje gdje nije razvijeno gospodarstvo, gdje ljudi siromaše, gdje tvrtke propadaju pa možda da se nađe jedan drugačiji termin, ali u svakom slučaju da ne bi proizvodilo neko različito tumačenje je li nekom treba radno mjesto ovo ili ne, koje će u svakom slučaju, kako već sada stvari stoje, biti dosta unosno. Dakle, od boljih uvjeta odnosno preciziranja uvjeta mislim da možemo svi profitirati. Na kraju krajeva to i doprinosi povjerenje u samog javnog ovršitelja. Međutim, nešto što moram svakako načelno istaknuti, nekada je ovrhu provodio samo sud. To je bilo neefikasno, sud ima drugog posla, primarnog svog da sudi i donosi odluke u spornim stvarima. Odlučili smo se onda da prebacimo glavni dio posla na javne bilježnike, pogotovo na neprijeporne ovrhe. Sada još u procesu ovrhe sudjelovat će i javni ovršitelji. Na prvi pogled sigurno da je to zbunjujuće. Jednaku pravnu težinu ima obraćanje u početku i javnim bilježnicima i javnom ovršitelju. Možda da se te stvari odmah, dakle s obzirom da su one upućene na sve građane, ali prije svega na one koji će primjenjivati te odredbe, budu u startu jasne. Dakle, koja je razlika od početka preuzimanja dakle kad sud delegira određeni postupak, na ovršitelja odnosno na javnog ovršitelja ili na javnog bilježnika. Ili jednako tako, kome će se građani sa svojom vjerodostojnom ovršnom ispravom obratiti. Tako da tu dilema nema. Čini mi se da će i bez obzira koliki će biti vacatio legis da se oformi služba, da se oni koji trebaju to primjenjivati ove odredbe zakona pripreme, prije svega građani. Mislim da u startu tu ne smije biti dileme. Ovako za onog dobrog poznavatelja ovršnog postupka to još uvijek izaziva na prvi pogled određene nedoumice. Evo podržavajući Prijedlog zakona o javnim ovršiteljima i Prijedlog ovršnog zakona, klub SDP-a očekuje da će do drugog čitanja da ćemo dobiti odgovore na ova pitanja koja sam sada istakla. Hvala lijepa.
Hvala. I zaključno, ministar gospodin Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Zahvaljujem svima na raspravi. Hvala na podršci koju vidim da ova dva zakona imaju u prvom čitanju. Zakoni su doista iznimno složeni, iznimno su bitni. Uvodimo veliku novinu, uvodimo potpuno novi sustav ovrhe u odnosu na ovaj koji sad imamo i zato je zakon naravno u dva čitanja. Sve ovo što je u raspravi izneseno ćemo tijekom ljeta i narednih mjeseci analizirati i vidjeti ono što je dobro i ugradit ćemo naravno za drugo čitanje. Ali doista ovaj novi sustav zaista mislim da mora dovesti do efikasnije, do bitno bolje ovrhe jer sudovi su nam pretrpani i zatrpani ovim predmetima u kojima rješavaju o konkretnim stvarima i interesima u parničnim postupcima, kaznenim postupcima i ovi ovršni postupci su zaista ih još dodatno teretili. Ovakva jedna služba koja će biti puno motiviranija, koja će se bavit isključivo ovrhom će dovest do efikasnije, do bolje ovrhe nego što je imamo danas. Ovo pitanje što je kolegica Antičević otvorila jest zanimljivo pitanje i njemu ćemo dati posebnu pozornost kada budemo analizirali jer sad u sustavu ovrhe ćemo imati tri subjekta. Imat ćemo i nadalje sudove u onim najosjetljivijim predmetima ovrhe, znači kod predaje djeteta u ovrhama, znači vezano za obiteljske, roditeljske odnose. Imat ćemo i nadalje javne bilježnike, ali to je ona ovrha na temelju vjerodostojne isprave, to je ona ovrha koja se ne vodi temeljem ovršnih dokumenata nego koja se vodi temeljem i računa, temeljem dakle i izvoda iz poslovnih knjiga. I to je ona ovrha na koju ako ovršenik prigovori ona tada ulazi doista u klasični oblik parničenja i klasični oblik parnice. Javni ovršitelji postupaju tamo gdje je sud završio cijeli posao, tamo gdje imamo ovršne isprave ili imamo one dokumente koji su soleminizirani i koji imaju ovršnu klauzulu i gdje je potrebno provest samo ovrhu. I tu javni ovršitelji postupaju i tu očekujemo od njih efikasnost. Rekao sam da će to biti vrlo formalan postupak. Mi ćemo propisat i obrasce temeljem kojih će oni postupat, koji će omogućit naravno ujednačenost postupka. A što se troškova tiče, znam da je to pitanje koje sve zanima jer potrebno je svatko tko ulazi i u sudske postupke potrebno je da osigura i novac za nekakve troškove pa još i za ovrhu, ali osnovni cilj i osnovno načelo je da onaj tko je izgubio da taj u konačnici snosi sve troškove. To je osnovni cilj. Naravno potrebno će biti neke stvari predujmiti i prije. Ali osnovni cilj je da onaj tko je izgubio i parnični postupak snosi na kraju troškove parničnog postupka i onaj tko je proizveo i doveo do ovršnog postupka da u konačnici snosi i to. Ja vjerujem da će taj sustav funkcionirati upravo zato što ćemo ubrzati, jer smo donijeli takve zakone, ubrzat ćemo i ove parnične postupke, ubrzat ćemo i ovršni postupak, tako da neće moći nitko računati ja neću nekome platiti, ja neću svoje obveze izvršavati zato što su sudovi spori, zato što je ovrha spora, nego će svi ipak gledati, regulirati i ispunjavati svoje obveze zato što će znati da su sudovi i sva pravosudna tijela efikasni i brzi. To će sve pojačati i dovesti i do jedne drugačije poslovne kulture, jer mi danas zaista svi koji ne plaćaju rade jedan nered u sustavu, rade jedan sustav gdje ako netko nekom ne plati ovaj drugi ne može izvršiti obveze i to naravno za nas kao za društvo nije prihvatljivo. I zato ovrha mora biti efikasna. Ona ne može biti niti u korist ovršenika, ne može biti niti u korist vjerovnika. Ona mora biti efikasna da dovede do reda i ja vjerujem da ćemo mi do toga i doći. I sam Ovršni zakon malo smo se možda više koncentrirali na Zakon o javnim ovršiteljima, ali i sam Ovršni zakon nudi bitne promjene, nudi puno poboljšanja u postupanju. Jer sada sud imamo u jednoj potpuno drugačijoj ulozi. Sud ne provodi ovrhu, ali postupa i vrši nadzor nad postupkom ovrhe kroz pravne lijekove. Znači, ovršenik ima cijeli niz instrumenata koji ga štite od nezakonitog postupanja javnog ovršitelja i od nezakonitosti u ovrsi i ukoliko znači ima takve prigovore on putem pravnih lijekova traži zaštitu od suda, a mi smo skratili rokove i obvezali sud da povodom pravnih lijekova puno brže postupa nego što je to do sada. Zato, zakon je još jednom ponavljam oba zakona su u prvom čitanju i još ćemo detaljno analizirati i vidjeti da napravimo poboljšanja za drugo čitanje. Ali sasvim sigurno da je ovo jedan veliki iskorak u gradnji jednog modernijeg pravosudnog sustava. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu o točkama P.Z.E. br. 581. i 584. Ovršnog zakona i Zakona o javnim ovršiteljima. Odlučivat ćemo kada se steknu uvjeti. Hvala. Zaključujem raspravu o točkama P.Z.E. br. 581. i 584. Ovršnog zakona i Zakona o javnim ovršiteljima. Odlučivat ćemo kada se steknu uvjeti.
Gospodine predsjedniče, gospođe i gospodo. Pred vama je Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru. Sudski registar je registar u koji se upisuju trgovačka društva i vrlo je bitan postupak upisivanja, vrlo je bitno sam način postupanja sudova. Također da sudovi budu efikasni, da budu brzi prilikom upisa u sudski registar i danas to tako i je. Jer upisom trgovačkog društva u sudski registar trgovačko društvo stječe pravni subjektivitet, tako da kažemo ono počinje živjeti, može biti nositelj prava i obveza u pravnom prometu. Ono što bismo rekli kao kad se je li čovjek rodi, tako se i trgovačka društva rađaju onda kada su upisana u sudski registar. Mi smo Zakon o sudskom registru mijenjali do sada već evo jedno šest puta i zaista čak bi ove izmjene zaslužile možda da smo napravili i novi Zakon o sudskom registru. Međutim, vrlo vjerojatno je da ćemo sljedeće godine ići i na daljnja usklađenja sa pravnom stečevinom i sa nekim potrebama koje su se pojavile vezano za zadnje izmjene Zakona o trgovačkim društvima. Zato smo ovdje išli tako da kažem na izmjenu, a jedan kompletni dokument ćemo pripremiti najvjerojatnije za sljedeću godinu. Imali smo proteklih godina značajne promjene Zakona o trgovačkim društvima gdje smo naše trgovačko pravo usklađivali sa pravnom stečevinom Europske unije. Uveli smo cijeli niz novih instituta. Primjerice, jedan od njih je i način upravljanja dioničkim društvima. Kao što je poznato mi nakon tih zadnjih izmjena Zakona o trgovačkim društvima zapravo predzadnjim imamo dva modela upravljanja dioničkim društvima monistički i dualistički. Do sad smo imali samo dualistički gdje smo imali sustav nadzornog odbora i upravljanja od strane uprave, a danas je to moguće i na drugačiji način kroz institute koje smo uveli zadnjim izmjenama. Upravo radi toga što smo i zadnjim izmjenama Zakona o trgovačkim društvima uveli i mogućnost povećanja temeljnog kapitala. Dakle, na jedan efikasniji, brži način i čak bez izvješća ovlaštenih revizora. Potrebno je da te izmjene Zakona o trgovačkim društvima budu popraćene sa izmjenama Zakona o sudskom registru kako bi one mogle i zaživjeti. E upravo zato smo Zakonom o izmjenama sudskog registra omogućili da možemo u potpunosti provesti one promjene koje su bile Zakonom o trgovačkim društvima unijete prijašnjih godina. Kao dvije novine, kao dvije novine ja bih rekao bitne uvodimo ili bih rekao vraćamo onu izjavu koju smo nekada imali. To znači da oni osnivači trgovačkih društava moraju prilikom osnivanja trgovačkog društva ili prilikom promjene osnivača trgovačkih društava moraju pridonijeti onu izjavu da nemaju poreznih dugovanja i dugovanja za mirovinske, zdravstvene doprinose. Jer istina je, nije to više sporna činjenica. To vidimo iz podataka. Cijeli niz trgovačkih društava se osniva na principu imam, vlasnik sam trgovačkog društva, vodim poslovanje, upadnem u dubioze, upadnem u dugove i lijepo osnujem novo trgovačko društvo i vodim poslovanje dalje. Tako da ovo je jedna od mjera, naravno da bi se tako nešto spriječilo moraju sve institucije društva funkcionirati, od nadležnih inspekcija, od nadležnih drugih pravosudnih tijela da bi se tako nešto spriječilo, ali to je jedan nered u sustavu koji nije dozvoljen i pripremamo i izmjene Stečajnog zakona kojima ćemo omogućiti također da država bude efikasnija u saniranju takvih subjekata koji su donijeli jedan nered na poslovnom tržištu. Pored ovoga uvodimo kao novinu objava svih u registru osnivača društva sa ograničenom odgovornošću, dakle društva sa ograničenom odgovornošću do sada nisu morala upisivati svoje osnivače u registar nadležnog trgovačkog suda, nego su osnivači bili vođeni u onim knjigama poslovnih udjela, koji su bili unutar uprave ili unutar trgovačkog društva, a sada ćemo dakle imati i u trgovačkom samom registru imat ćemo evidentirano tko su osnivači društva sa ograničenom odgovornošću i uz uvođenje novog sustava, znači OIB-a, osobnog identifikacijskog broja, i to vjerujemo da će biti snažno oružje u borbi protiv organiziranog kriminala i korupcije, jer će se upotrebom OIB-a moći točno vidjeti tko ima koja društva, gdje ima poslovne udjele, kakvi su ti poslovni udjeli i to. Stoga pred vama je zakon i predlažemo ovom Hrvatskom saboru, mi smo ga dali u hitnu proceduru kako bi ispunili sve ove rokove za usklađenje sa njim, pa predlažem Hrvatskom saboru da podrži i donese ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. U ime kluba HDZ-a, gospodin zastupnik Damir Sesvečan. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Dakle pred nama je Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru s konačnim prijedlogom zakona koji se dakle predlaže donijeti po hitnom postupku i odmah ću na početku reći kako će Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice podržati njegovo donošenje. Prije svega podržat ćemo ga iz razloga što je njegovo donošenje potrebno radi usklađivanja sa posljednjom novelom Zakona o trgovačkim društvima, a prvenstveno sa onim izmjenama i dopunama koje su stupile na snagu 1. travnja 2008. godine, odnosno koje su stupile na snagu 1. svibnja 2010. godine. Podsjetit ću da su tim izmjenama Zakona o trgovačkim društvima uvedene promjene koje su se odnosile na usklađivanje sa sekundarnim izvorima pravne stečevine Europske unije u području prava trgovačkih društava, da su u cilju jačanja borbe protiv pranja novca iz zakona uklonjeni vrijednosni papiri na donositelja, omogućen je slobodan izbor između dosada važećeg dualističkog te monističkog modela upravljanja u dioničkim društvima, čime se omogućava veća sloboda organiziranja. Regulirano je prekogranično spajanje i pripajanje društava, isto tako u svrhu stvaranja uvjeta za slobodno prekogranično pružanje usluge stranim je poduzetnicima omogućeno obavljanje jednokratnih i povremenih poslova bez obveze osnivanja podružnice. Dalje je regulirano pitanje vezano uz rezerve društva kapitala koja su do, do tada nisu bila uređena te je propisan način sastavljanja i objave godišnjih izvještaja o stanju i društva. Također rezultat usklađivanja ovog zakona sa Zakonom o trgovačkim društvima biti će i nastavak informatizacije i modernizacije sudskog registra započetog implementacijom pilot projekta e-tvrtka, a kao što znamo e-tvrtka kao usluga HITRO.hr-a omogućava online osnivanje društva s ograničenom odgovornošću, iz bilo kojeg javnobilježničkog ili HITRO.hr ureda u Republici Hrvatskoj, na bilo kojem od trgovačkih sudova. Kada je riječ o sudskom registru, ponovit ću da je i sudski registar javna knjiga u koju se upisuju podaci o pravnim osobama, prvenstveno trgovačkim društvima, ali i ustanovama, zadrugama, gospodarskim interesnim udruženjima, trgovcima pojedincima, te podružnicama inozemnih trgovačkih društava. To su podaci o subjektu upisa, predmetu poslovanja, dakle djelatnosti, članovima društva, zatim članovima uprave, i članovima nadzornih odbora, pravnim odnosima i podaci o podružnicama društva ako ih naravno trgovačko društvo ima. Važno je također reći da je baza podataka sudskog registra definirana kao povijesna, što znači da svaki podatak jednom upisan u glavnu knjigu sudskog registra ostaje trajno upisan što omogućava ispis povijesnog izvatka sa svim podacima koji su o jednom subjektu ikad bili upisani. Također se vodi evidencija o svakom pojedinom upisu, kada je upis nastao, kada je sudac potpisao rješenje, kada je rješenje postalo pravomoćno, te eventualno kada je neki podatak prestao važiti. Ponovit ću i naglasiti što se to konkretno uređuje ovim Zakonom o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru. Dakle prije svega uređuje se zaštita osobnih podataka domaćih i stranih fizičkih i pravnih osoba, ali na način da se omogući potpuna primjena propisa o osobnom identifikacijskom broju. Omogućava se strankama da na poseban zahtjev dobiju povijesni izvadak iz sudskog registra. Također javni bilježnici će moći podnositi prijave za upis u registar elektroničkim putem. Propisuje se točno od kada upis proizvodi pravni učinak prema drugim subjektima upisa i prema trećim osobama. Dalje se precizno propisuju potrebni podaci za svaki subjekt upisa, prvenstveno u odnosu na dionička društva, i društva s ograničenom odgovornošću, s obzirom da je upis za njih različito uređen, kao i podaci koji se upisuju za prokuriste. Propisuje se postupanje registarskog suda u slučaju nepotpunih i neosnovanih prijava, a posebice u slučaju kada je očito da je vrijednost osnivačkih uloga u stvarima precijenjena. Detaljno je dalje uređen postupak brisanja ili promjene pojedinih podatak u registru. Također je važno da će donošenje ovog zakona omogućiti registarskim sudovima dovršetak postupka likvidacije društva koji nemaju imovinu ili ona neznatna, ili se društvo nije uskladilo sa Zakonom o trgovačkim društvima. Propisuje se rok do kojeg se mora podnijeti prijava za upis u sudski registar svih članova društva s ograničenom odgovornošću, a na kraju iznimno je važna reći ću i ono što je i ministar naglasio, dakle odredba novog članka 40. kojim se traži od svih osnivača, ali i osoba koje će postati članovi društva davanje izjave da on osobno kao i subjekt upisa nema nepodmirenih poreznih dugovanja, te dugovanja sa osnove doprinosa za mirovinsko, odnosno zdravstveno osiguranje. I na kraju ću ponoviti dakle da s obzirom da se radi o dodatnim poboljšanjima kojima će se još u većoj mjeri urediti predmetno područje, dakle područje prava trgovačkih društava, te da se ovaj Zakon naslanja na posljednju novelu zakona o trgovačkim društvima, Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice će podržati njegovo donošenje i hitni postupak. Hvala.
Klub zastupnika SDP-a, gospođa zastupnica Ingrid Antičević Marinović, izvolite.
Hvala poštovani gospodine predsjedniče, poštovani ministre sa suradnicama, kolegice i kolege. Naravno da smo očekivali da će predlagatelj podnijeti Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru, zbog izmjena Zakona o trgovačkim društvima iz, odnosno zbog odluke Ustavnog suda. Posebno raduje konačno i naša upornost se isplatila i to ministar ovdje otvoreno govori, što je svakako za pohvaliti, da vraćamo u Zakon o Sudskom registru jednu osnovnu i pravednu odredbu, da onaj tko je ostao dužan bilo kojim vjerovnicima tu ne bi trebalo praviti razlike, mi ne smijemo praviti razlike između vjerovnika bili oni država, jedinica lokalne samouprave, dobavljači, kreditori, radnici. Dakle, svi vjerovnici moramo znati, da građani ili neki obrtnik, vodi mukotrpne sudske parnice, zar bi bilo pravedno dakle, kada su više iscrpljeni svi pravni lijekovi, kada je on uspio u parnici, da njegov dužnik likvidira tvrtku, to se ne smije događati. Sjetimo se samo 2005. i bivšeg premijera koji je ovdje grmio na tu odredbu i koji je govorio da je to samo otezanje, da je to prepreka, što mi tražimo i što je do tada bilo u Zakonu, hitrosti upisa u Sudski registar. Međutim, Hrvatska baš nema tolikih problema sa brzinom upisa, kamo sreće da su svi postupci i svi upisi tako brzi. Ovaj Zakon mi u Klubu SDP-a promatramo sa stajališta borbe protiv korupcije. Poznato je da fizičke osobe, pojedinci koji su zgrnuli ogromno bogatstvo 90-tih godina na tko zna kakve načine, odavno nisu više ne djeluju kao pojedinci. Djeluju na žalost kroz pravne osobe, skrivaju se iza pravnih osoba, zbog toga smo mi sjećate se daleke 2002. godine uveli i kazneno pravnu odgovornost pravnih osoba, jer je pravna osoba nešto drugo od same fizičke osobe odnosno osnivača. Ali ni to nije dovoljno. To nije dovoljno, ja ovdje apeliram na samog predlagača, najviše Ministarstvo pravosuđa koje mora uočiti ovaj problem, jer Državno odvjetništvo detektira takve situacije gdje formalno je sve u redu a ništa nije u redu. Jer se osnivaju pravne osobe samo za obavljanje jednog određenog posla. To je bilo i 90-tih godina da bi se vidilo koja osoba fizička je dobila poslove uređenja ili nekog ministarstva, ili u državi onda bi se formirala samo određena tvrtka. Ti prapočeci nespretni, već te sada osobe koje peru prljavi novac žele ga staviti u legalne tokove, to rade preko pravnih osoba. Ne samo koje su registrirane kod nas nego bilo gdje, ali ajmo mi voditi računa o registraciji takvih osoba ovdje. I zato mi se čini da je potrebno više pažnje skrenuti upravo na osobe na osnivače i na dostupnost javnosti tko stoji iza određene tvrtke. Kako bi i represivna tijela prije svega ona koja nadgledaju poslovanje financijska policija, Porezna uprava mogle identificirati takve pravne osobe. Nisu rijetki slučajevi da na područjima gdje je nekada cvjetala industrija, gdje su sve te tvrtke propale, gdje se provode stečajni postupci a najvažnija i najvrednija njihova imovina su upravo tereni. Gdje pojedinci osnivaju različite tvrtke za kupovinu određenih terena, i svi znaju što je iza toga i ništa se učiniti ne može. Dakle, tome se na neki način može doskočiti upravo i na ovaj način, a sukladno i odredbama izmijenjene 1. direktive, čime se postiže da svatko bez dokazivanja pravnog interesa može izvršiti uvid u isprave i podatke, ne samo neposrednim uvidom u zbirku isprava već i jednostavnim klikom na tipci računala kao što ovdje u obrazloženju piše. I jednostavno nema tu nikakve zaštite, nikakvih osobnih podataka, jer tko god sudjeluje u pravnom prometu javno djeluje ne može se skrivati iza takvih podataka. Prema tome, da ne ponavljam sve ono što je u biti sasvim razvidno i sasvim prihvatljivo da se Zakon mijenja sukladno Izmjenama Zakona o trgovačkim društvima, pozdravljamo naročito vraćanje odredbe koju smo imali nakon 2000. godine kako bi se sve moguće zlouporabe, a zlouporabe koje pojedinci čine prije svega skrivajući se iza pravnih osoba svele na najmanju moguću mjeru. Hvala lijepa.
Hvala. Klub HNS HSU-a gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, poštovani ministre i predstavnici predlagatelja. Na početku svoga izlaganja u ime Kluba Hrvatske narodne stranke, Liberalnih demokrata i Hrvatske stranke umirovljenika želim reći da je ovo Zakon koji zapravo i na žalost dolazi s velikim zakašnjenjem. Usudio bih se reći da smo sada tek sada došli na razinu kada prepoznajemo standarde koji su bitni u funkcioniranju registra sudova, koje da smo prepoznali ranije i da smo ih implementirali vjerojatno bi nam pomogli da izbjegnemo čitav niz problema pa i pljački zlouporaba unutrašnjega duga, gomilanja poduzeća koja nisu u stanju proizvoditi novu vrijednost već samo stvarati dugove i nagrizati supstancu hrvatskoga gospodarstva. Zakon definitivno dolazi sa velikim zakašnjenjem i trebalo nam je gotovo 15 godina monitoringa, postojećeg pravnog okvira u kojemu funkcioniraju trgovačka društva da se vide ali i do kraja osvijeste sve manjkavosti toga pravnog okvira kojega sada dotjerujemo ne samo izmjenama Zakona o trgovačkim društvima, nego posljedično tome i Zakona o sudskome registru. Da smo ranije imali neka od ovih rješenja u našem zakonodavstvu vjerojatno bismo izbjegli mnoge probleme koje smo imali i u procesu privatizacije i u procesu tajkunizacije Hrvatske, ali jednako tako i u procesu kojega možemo nazvati manipulacijom pravnih normi koji je doveo do toga da zahvaljujući jednoj školi mišljenja koja je bila dominantna u oblikovanju prvotnoga Zakona o trgovačkim društvima smo zapravo javni kapitali izravno obezvrijedili, u mnogim slučajevima dali u ruke potpuno nedoraslim skorojevićima koji su se preko noći obogatili domogli se velikoga kapitala tvrtki koje su zauzeli uz političko mentorstvo, a onda naravno bacili na ulicu tisuće i tisuće ljudi, rasprodali imovinu i danas su ugledni građani Republike Hrvatske umjesto da su u kategoriji kriminalaca. Nekoliko je rješenja koje želimo ovdje posebno pozdraviti i podcrtati a to je obveza upisa svih osnivača društava sa ograničenom odgovornošću, jer je time zapravo stvorena jedna situacija u kojoj više nema tajnih ortaka i da smo ovu odredbu imali ranije ne bismo imali onaj čuveni slučaj petoga ortaka. Nadalje, osobito važnim držimo obvezu potpisivanja posebne izjave od strane svih osnivača društava sa ograničenom odgovornošću kojom jamče pod materijalnom i krivičnom odgovornošću da su sve svoje dugove prema državi, ali i prema radnicima u svojim tvrtkama u kojima su do tada djelovali ili koje paralelno vode ili su vlasnici, da su ih uredno podmirili. Tu se dakle radi o poreznim i svim drugim davanjima. Time ćemo doprinijeti da se zaustavi ili barem uspori, jer u nekim stvarima ne može se ni država dovijati nevjerojatnoj domišljatosti određenih ljudi koji sebe nazivaju poslovnim ljudima. Dakle, zaustaviti lančano osnivanje tvrtki kojemu je jedini cilj bio prelijevanje iz šupljega u prazno, odnosno izvlačenja kapitala iz jednog poduzeća u drugo, kreditno opterećenje kapitala u jednom društvu, izvlačenjem dobiti u drugo, preprodaju materijalnih dobara koja su u vlasništvu jedne tvrtke i zapravo uništavanje gotovo čitavih grana gospodarstva kao što smo bili svjedoci osobito '90.-ih godina. Ova odredba bi na neki način trebala spriječiti odnosno suziti onaj prostor kojeg smo do sada prepoznavali kao prostor za pranje novca, stvaranje dugova i guranje nekih tvrtki u stečaj. Mislimo da je zahvaljujući takvom nedostatku takve norme prije, dolazilo do stvaranja onih čuvenih poslovnih hobotnica, grupa kojima je čak i Državno odvjetništvo u nekim slučajevima koji su došli na rub kriminala ili ga prešli, teško ulazilo u trag i teško uopće moglo rekonstruirati kud sve sežu poslovni odnosi tvrtki kćeri, tvrtki sestara i svih ostalih kriminalno rodbinskih veza u poslovnom okruženju. Mislimo također da u kontekstu izmjena koje su raspravljene jučer, oko novih propisa vezanih za ovrhu koji će omogućiti eliminaciju gotovo 18 tisuća tvrtki koje jesu upisane u sudski registar i tamo trunu, koje nemaju nijednog zaposlena i koje su prema podacima Vlade namakle oko 12 milijardi unutrašnjega duga, odnosno stvorili jedan ogroman prostor unutrašnje nelikvidnosti od 12 milijardi kuha. Dakle, u tom kontekstu sve ove mjere zajedno dugoročno omogućiti zdraviji razvoj hrvatskoga gospodarstva ili barem njegov organizacijski okvir u kojemu se razvija. Osobito važnim držimo i mogućnost koja se sada pruža da se uz elektronski potpis upisi, odnosno registracije trgovačkih društva i izmjena kako odluka o osnivanju, tako i ostalih podataka koje se unose u registar, dakle da se izvrše promptno putem javnih bilježnika koji ovim propisom dobivaju jednu dodatnu dimenziju i dodatnu odgovornost, jer će se odgovornost na provjeri ispravnosti i zakonitosti postupka upisa u većemu dijelu sad prenijeti na leđa javnih bilježnika. To jest jedna nova dimenzija odgovornosti i ja sam siguran da je Javno bilježnička komora u tome smislu spremna kao i svi njeni članovi prihvatiti tu vrstu nove obveze. Do sada smo naprosto imali situaciju da nam registri osobito trgovačkih sudova tumače neke druge zakone za koje uopće nisu nadležni. Vrlo friška situacija koja se pojavila u procesu tzv. kohabitacije u nekoliko čini mi se 13 ili 14 jedinica lokalne i područne samouprave, zorno svjedoči kako se može preko registara trgovačkih sudova manipulirati i u političke svrhe. Voditelji registara trgovačkih sudova sebi su uzeli za pravo da tumače Zakon o lokalnoj i područnoj odnosno regionalnoj samoupravi. I to je do te mjere eskaliralo da se mora uključiti čak i Ustavni sud koji je to presjekao, a koji je donošenjem svoje odluke obvezne za sve, pa onda i za trgovačke sudove stvorio konačno jednu situaciju u kojoj se zna tko pije tko plaća. Ali napominjem to još uvijek nije shvaćeno u trgovačkim sudovima kao obveza. Neki trgovački sudova to još uvijek tretiraju kao fakultativno mišljenje Ustavnog suda. Kako je moguće da Trgovački sud u Zagrebu zahtjev za upis izmjena odluke o osnivanju npr. u jednom slučaju drži već više od 30 dana, kad se znade da je prosjek kod najobičnijih privatnih, a ovdje se radi o javnom kapitalu, slučajeva da taj postupak ne traje više od 15 dana. Očito je da postoje mehanizmi kojima je bilo moguće do sada manipulirati. Ja se nadam da to više neće biti tako i da konferencije trgovačkih sudova neće biti političke konferencije, da konzultanti tih konferencija neće imati veća prava od zakonodavca i da njihovo mišljenje neće biti iznad mišljenja Ustavnoga suda. U tome smislu pozdravljamo predložene izmjene zakona i najavljujem da će klub HNS-a i HSU-a podržati ovaj prijedlog. Zahvaljujem.
Hvala. Pojedinačna rasprava. Gospodin zastupnik Boro Grubišić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Evo kako je rekao i naš novi ministar pravosuđa, ujedno čestitka, ovo je šesta ili sedma promjena zakona o sudskom registru i zaista kada se pogledaju promjene koje su do sada učinjene onda se to čini jednom sporom evolucijom zakonodavnih odredbi u ovome području. Zašto je tome tako? Zašto, iako je upozoravano sa mnogih strana da dolazi do zlouporaba upravo zbog odredbi koje su ranije bile u Zakonu o sudskom registru trgovačkih društava, zbog čega tek sad dolazi do da kažem prave izmjene i promjene kojom će se vjerojatno, iako oni spretni uvijek nađu rupu u zakonu, zapriječiti velikim dijelom zlouporaba u smislu skrivanja, kako reče gospođa Ingrid Antičević-Marinovič, iza pravnih osoba, onih koji su u privatizaciji i pretvorbi ostvarili ono što se, netko reče tko jamio jamio, a sada djeluju iza leđa pravnih osoba nekih drugih. Ili kako oni to vole reći, ti skrivači, magarac bio tko se nije skrio. Međutim, s obzirom da je evo prilično zakašnjelo donošenje ovakvog Zakona o sudskom registru i svjedoci smo svakodnevnih afera i pojava koje upravo nastaju gdje dolazi do procvata kriminala, do pljački upravo i stoga što postoje raznorazne firme, firme kćeri, tvrtke kćeri itd. Sada po ovome Zakonu o sudskom registru će očito se moći, kao piše ovdje, jednim klikom u kompjutor vidjeti tko je vlasnik, tko imenom i prezimenom stoji iza određenih trgovačkih društava. Ovdje se spominje izjava koju daju takve osobe da nisu dužne, da nemaju nepodmirenih obveza prema vjerovnicima, bilo da se radi o državi kamo ide porez i ove obveze plaćanja zdravstvenog, mirovinskog itd., zatim bilo prema radnicima ili dobavljačima. Kaže, pod materijalnom i kaznenom odgovornosti izjava. Je li sama izjava, evo pitam gospodina ministra, dovoljna za eventualne sankcije koje mogu uslijediti ukoliko ta izjava nije točna, odnosno podaci u toj izjavi ukoliko nisu točni. Svjedoci smo, kako sam već rekao, mnogobrojnih afera i otkrivanja evo i u svim mogućim medijima kako to se radi kada npr. netko izvrši rekonstrukciju ili popravak nekakve američke platforme u jednoj našoj luci na moru. A onda kada se pogleda tko bi to trebao isplatiti izvođačima radova ili podizvođačima onda se nađe da ima osoba koja je ugovorila posao 5, 6 firmi, podfirmi, tvrtki kćeri itd. i jednostavno nastaje zavrzlama u kojoj se ne zna tko je kome dužan i tko je odgovoran za takav mogu slobodno reći kriminal ili pljačku. Zbog toga ja u dobroj vjeri i u vjeri za vaše dobre namjere, dobre namjere zakonodavca, da će ovim prijedlogom zakona doći do određenog reda u tome, iako je već nanijeta ogromna šteta hrvatskim građanima, gospodarstvu, gospodarstvu posebice ili poglavito. Jasno da nitko, kako i vidim iz rasprave klubova, ne može biti protiv ovakvog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskom registru pa tako i ja. Hvala vam lijepa.
Hvala. Završni osvrt, ministar pravosuđa Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo svima na raspravi. Hvala na podršci ovom zakonu. I mi vjerujemo da će on dovest do više reda na gospodarskoj sceni našeg društva i doista snažan je alat u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala, jer omogućit će i potpuno zaživljavanje sustava OIB-a, dakle i ono što imamo društvo sa ograničeno odgovornošću sada će u Sudskom registru biti evidentirani i svi članovi, svi osnivači tih društava sa ograničenom odgovornošću. Ovdje samo želim reći da ako je i bilo od strane trgovačkih sudova određenih lutanja u praksi, duboko vjerujem da to nije bilo iz nekakvih posebnih motiva nego da je bilo zapravo iz različitih tumačenja i pogleda na zakone i zato postoji naravno Ustavni sud da ukoliko do takvih stvari da Ustavni sud svojim odlukama, svojim mišljenja da nekakav prilog da dođe do ujednačene prakse. Odmah prihvaćam amandman koji je podnio Odbor za zakonodavstvo ovog Sabora. Hvala odboru, na ovaj način popravlja naš zakon. Hvala lijepo.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskom registru, hitni postupak, P.Z. br. 583, predlagatelj: Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom rasprave predstavnik predlagatelja prihvatio je amandmane te se o njima ne glasuje jer oni postaju sastavni dio konačnog prijedloga zakona sukladno članku 169. Poslovnika. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Sudskom registru. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 103 glasa, zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
Prelazimo na sljedeću točku - Prijedlog zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 585 Raspravu su proveli odbori za zakonodavstvo, europske integracije, Odbor za pravosuđe. Izvješća ste primili na sjednici. Državna tajnica u Ministarstvu pravosuđa Tatijana Vučetić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Cijenjeni zastupnice i zastupnici. Donošenje Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije jedno je od mjerila za zatvaranje pristupnih pregovora s Europskom unijom u poglavlju 24. - Pravda, slobode i sigurnost. Ovim zakonom domaće zakonodavstvo u cijelosti se usklađuje s pravnom stečevinom Europske unije u pogledu pravosudne suradnje u kaznenim stvarima. Predloženi zakon stupio bi na snagu danom pristupanja Republike Hrvatske u Europsku uniju, a također je predloženo donošenje zakona po hitnom postupku jer za to postoje osobito opravdani državni razlozi. Prvenstveno ovim zakonom su implementirane odredbe okvirne odluke Vijeća Europe 584 iz 2002. godine od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupku predaje između država članica radi čega je kao još jedno od mjerila za zatvaranje pristupnih pregovora sa Europskom unijom u poglavlju 24. izmijenjen i članak 9. stavak 2. Ustava Republike Hrvatske. Zakonom su implementirane i ostale okvirne odluke kojima između država članica Europske unije uređena pravosudna suradnja u kaznenim stvarima i to: Ookvirna odluka o izvršenju naloga za osiguranje imovine i dokaza u Europskoj uniji, Okvirna odluka Vijeća o primjeni načela uzajamnog priznanja novčanih kazni, Okvirna odluka Vijeća o primjeni načela međusobnog priznavanja naloga za oduzimanje, Okvirna odluka Vijeća o primjeni načela uzajamnog priznavanja presude u kaznenim stvarima kojima se izriče kazna zatvora ili mjere koje uključuje oduzimanje slobode s ciljem njihova izvršenja u Europskoj uniji, Okvirna odluka Vijeća o primjeni načela uzajamnog priznavanja presuda i Odluka s ciljem nadzora probacijskih mjera i alternativnih sankcija, Okvirna odluka Vijeća o Europskom nalogu za pribavljanje predmeta, dokumenata i podataka za korištenje u kaznenom postupku, Okvirna odluka Vijeća o izmjenama i dopuna okvirnih odluka radi jačanja postupovnih prava osoba i promicanja primjene načela uzajamnog priznanja odluka donesenih povodom suđenja u odsutnosti. Budući da se u sustavu kazneno-pravne suradnje između država članica Europske unije koncepcijski temelji na pretpostavkama koje značajno odudaraju od tradicionalnog sistema međunarodne pravne pomoći u odnosu na navedene okvirne odluke usklađivanje hrvatskog zakonodavstva provedeno je posebice s obzirom na uređenje sljedećih instituta upravni sustav. Zakonska osnova predaje hrvatskih državljana sukladno uvjetima propisanim okvirnom odlukom 584. od 13. lipnja 2002. godine Europski uhidbeni nalog. Načelo uzajamnog priznanja, te pojednostavljeni postupci priznanja i izvršenja instrumenata pravosudne suradnje strogo definirani rokovi za postupanju, ograničavanju razloga za odbijanje priznanja strane sudske odluke, potpuna afirmacija pravosudnih tijela u postupku priznanja stranih sudskih odluka dok je uloga tijela izvršne vlasti svedena na minimum i vezana je kod većine instrumenata uz pružanje administrativne podrške i olakšanja pravosudne suradnje. Neposredna komunikacija pravosudnih tijela i katalog kaznenih djela u odnosu na koji ne dolazi do primjene načela obostrane kažnjivosti. Radi se o popisu od 32 kaznena djela u pogledu kojih se nadležno pravosudno tijelo države izvršenja ne može pozivati na činjenicu da ona nisu propisana kao kaznena djela u domaćem zakonodavstvu. Hvala vam lijepo.
Hvala. Odbor za zakonodavstvo, Odbor za pravosuđe, Odbor za Europske integracije? Otvaram raspravu. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, gospodin Josip Salapić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, državna tajnice sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnice i zastupnici u Hrvatskom saboru. Pred nama je Prijedlog zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije. Predloženi zakon rezultat je ustavnih promjena koje smo nedavno izglasali ovdje u Hrvatskom saboru, posebice članak 9. stavak 2. novoga Ustava Republike Hrvatske, te je i posljedica otvaranja i zaključenja poglavlja 24. koji se tiče završetka postupka pregovaranja u području pravosuđa. Navedeni prijedlog zakona koji je pred nama isključuje onu do sada uvriježenu tradicionalnu međunarodnu pravnu pomoć u Republici Hrvatskoj, tzv. malu međunarodnu pravnu pomoć kada se Republika Hrvatska udovoljavala zahtjevima država moliteljica na način da se tražio reciprocitet. Dakle, kada bi Republika Hrvatska tražila isto izručenje državljanina ili međunarodnu pravnu pomoć gledalo se da li država moliteljica bi isti zahtjev ispunila Republici hrvatskoj. Prijedlog zakona koji je pred nama prije svega usklađuje zakonodavstvo Republike Hrvatske sa zakonodavstvom Europske unije u pogledu Europskog uhidbenog naloga i u postupcima predaje između država članicama Europske unije. U odnosu na navedene okvirne odluke u pravni sustav Republike Hrvatske uvodi se zakonska osnova predaje hrvatskih državljana sukladno uvjetima propisanima okvirnom odlukom iz 2002. godine od 13. lipnja 2002., te uvodi se načelo uzajamnog priznanja, te pojednostavljeni postupci priznanja i izvršenja instrumenata pravosudne suradnje između država članica Europske unije. Uvodi se neposredna komunikacija pravosudnih tijela, te se uvodi lista kaznenih djela u odnosu na koje ne dolaze do primjene načela obostrane kažnjivosti. Ta lista kaznenih djela ima predviđena 32 kaznena djela za koje se ne vrši postupak provjere da li je isto djelo kažnjivo u državi članici Europske unije. Posebice je važno naglasiti da će ovaj prijedlog zakona stupiti na snagu onoga dana kada Republika Hrvatska postane punopravna članica Europske unije. Pored Europskog uhidbenoga naloga u pravni sustav Republike Hrvatske potrebno je implementirati i sljedeće okvirne odluke Vijeća, a to su: Okvirna odluka Vijeća od 22. srpnja 2003. godine o izvršenju naloga za osiguranje imovine i dokaza u Europskoj uniji, Okvirna odluka Vijeća od 24. veljače 2004. godine o primjeni načela uzajamnog priznavanja novčanih kazni, Okvirna odluka Vijeća od 6. listopada 2006. godine o primjeni načela međusobnog priznavanja naloga za oduzimanje, Okvirna odluka Vijeća od 27. studenoga 2008. o primjeni načela uzajamnog priznavanja presuda u kaznenim predmetima kojima se izriču kazne zatvora ili mjere koje uključuju oduzimanje slobode sa ciljem njihova izvršenja u Europskoj uniji, Okvirna odluka Vijeća od 27. studenoga 2008. o primjeni načela uzajamnog priznavanja presuda i uvjetnih odluka sa ciljem nadzora uvjetnih mjera i alternativnih sankcija, Okvirna odluka Vijeća o europskim nalozima za pribavljanje predmeta, dokumentacije podataka za izvršenje u kaznenim postupcima, te Okvirna odluka Vijeća od 26. veljače 2009. godine o izmjenama i dopunama radi jačanja postupovnih prava osoba i promicanje primjene načela uzajamnoga priznavanja odluka donesenih povodom suđenja u odsutnosti. Navedeni prijedlog zakona određuje primjenu načela uzajamnog priznavanja kao temeljna pravosudna suradnja u kaznenim stvarima između država članica Europske unije, a predmetno načelo polazi od visoke razine povjerenja između pravosudnih tijela Republike Hrvatske i članica Europske unije, na način da pravosudna tijela po ovom prijedlogu zakona sada neposredno komuniciraju, da je uloga izvršnih vlasti, tj. uloga Ministarstva pravosuđa Republici Hrvatskoj samo u obliku koordinatora između pravosudnih tijela Republike Hrvatske i Europske unije. Time će se postići brže i učinkovitije provođenje kažnjavanja onih kaznenih djela koji su predviđeni ovim europskim uhidbenim nalogom, izbjeći će se dugotrajan postupak izručenja državljana Republike Hrvatske, odnosno državljana Europske unije koje su počinile kaznena djela bilo na području Republike Hrvatske, bilo na području bilo koje od članica Europske unije. Navedeni zakon je osiguran dakle ustavnim promjenama Republike Hrvatske, kada Republika Hrvatska vjerujemo vrlo skoro postane članica Europske unije ispunit će se svi uvjeti za ispunjenje europskoga uhidbenoga naloga i svih okvirnih odluka vijeća Europske unije, koje su predložene po ovome prijedlogu zakona. Klub Hrvatske demokratske zajednice pozdravlja ovaj zakon, ovaj zakon je nužan kada naša zemlja postane članica Europske unije, izbjeći će se nepovjerenje u hrvatsko pravosuđe, izbjeći će se ona mala međunarodna pravna pomoć koja je odugovlačila izručenje i kažnjavanje osoba koje su počinile kaznena djela, i vrlo je važno da se u ovome katalogu kaznenih djela su nabrojana sva ona kaznena djela koja su predviđena europskim uhidbenim nalogom i predloženom konvencijom, gdje se izbjegava taj postupak provjere, a to su recimo pripadanje zločinačkoj organizaciji, terorizam, trgovanje ljudima, korupcija, nedopuštena trgovina oružjem, pranje novca, krivotvorenje valuta, računalni kriminalitet, prijevare, reketarenje, iznuda, krivotvorenje i piratstvo proizvoda, itd., da sada ne čitam sva ova 32 djela čime će se ubrzati kažnjavanje, izručenje, i skratiti taj pravni postupak izručenja osoba koje su počinile kaznena djela. Klub HDZ-a u Hrvatskom saboru podržava ovaj prijedlog zakona za kojeg ćemo glasati. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HNS-a, HSU-a, gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospođo državna tajnice, kolegice i kolege. Pred nama je jedan od onih zakona koje smo očekivali odmah nakon usvajanja izmjena i dopuna hrvatskoga Ustava. Naime na našemu putu prema punopravnome članstvu u Europskoj uniji susrećemo čitav niz novih standarda, kako u formuliranju pranoga sustava, sustava koji je temelj za funkcioniranje pravne države, tako i ustanovljenju novih standarda u čitavom nizu elemenata naše pravosudne prakse. Jedan od vrlo važnih instituta koji spada u okvir koji nazivamo pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima svakako je europski uhidbeni nalog koji je jedan od glavnih elemenata koji se ovim zakonom uređuje, i moramo biti svjesni da ovaj zakon nije izravno povezan sa interesima drugih zemalja koliko sa vlastitim interesima Republike Hrvatske. Naime moramo biti svjesni da u suvremenome svijetu ni jedna država, pa tako ni Republika Hrvatska nije i ne može biti otok kojega je moguće izolirati od izvršenja kaznenih djela koja svoje tragove, puteve i repove neće imati i u drugim zemljama. Mi smo naprosto i na takvome prostoru gdje je zbog čitavoga niza razloga, od rizika kojima smo izloženi zbog prometne pozicije, ali jednako tako i svih onih izazova tranzicijske ekonomije, svih izazova političkoga okruženja također i recidiva Domovinskoga rata, dakle tu smo definitivno jedna od država koja je dobar cilj ili meta za mnoge počinitelje međunarodno profiliranih oblika kaznenih djela. S druge strane, opće načelo reciprociteta u državama Europske unije jedno je od temeljnih načina funkcioniranja kako bi se Europska unija stvorila kao prostor sigurnosti, a ne kao rascjepkani prostor pojedinačnoga utočišta za one koji misle da prekograničnim kriminalom mogu zapravo postići nekakvu korist za sebe, štetu za svoju zemlju, a onda pronaći utočište negdje drugdje. Naše iskustvo, osobito proteklih godina kada smo se našli na putu i na, kao meta međunarodnog organiziranoga kriminala, govori u prilog našoj potrebi da harmoniziramo svoj pravni sustav i u ovome smislu, ali jednako tako moramo biti svjesni da mnogi počinitelji kaznenih djela koji su zapravo na čudan način, možda uz političko mentorstvo, a možda i isključivo uz korupcijske alate došli do hrvatskih putovnica, operiraju na način koji zapravo predstavlja teško počinjenje kaznenih djela u drugim zemljama i na taj način dovode Republiku Hrvatsku nerijetko na naslovnice ili na stup srama, u crnim kronikama medija, u drugim državama, a kad se to već dogodi tek onda doznajemo da ti ljudi uopće imaju ikakve veze sa hrvatskim državljanstvom. Jednako tako i mi smo zainteresirani da Republika Hrvatska baš zbog svog tranzicijskog profila, iskustva, i u mnogim stvarima nedorečenim elementima pravne države ne bude prostor za divljanje ili operiranje kriminalaca iz drugih zemalja, a da se onda pronalaženjem utočišta u nekoj trećoj zemlji onemogući njihovo sankcioniranje. U svakome slučaju svaka naša iskustva, naš ranjivi položaj geostrateški, naša prometna pozicija, sve to ide u prilog podizanju standarda međunarodne suradnje u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, ali i s drugim članicama s kojima to reguliramo, osobito u zadnje vrijeme i bilateralnim sporazumima. Ovo jest zakon iz tzv. europskoga paketa, i jedan je od bitnih uvjeta, toliko bitnih da ga je valjalo i trebalo unijeti i u Ustav Republike Hrvatske i u tome smislu mislimo da je ova materija zasad dobro uređena, da certifikat kojega su potpisala dva državna tajnika iz Ministarstva pravosuđa, sadašnji ministar, donedavni državni tajnik, isto tako iz Ministarstva vanjskih poslova, pruža određenu garanciju i za nadati nam se je da se ovaj zakon neće vraćati na doradu, odnosno da su timovi u obadva ministarstva svoj posao odradili kako treba, za razliku od nekih iskustava koje smo imali sa nekim prijašnjim propisima, gdje su nam se vraćali i po tri ili četiri puta zbog toga što je netko nekim sitnim marifetlukom pokušao a conto nezarumijućeg prijevoda ili neke formulacije koja nije bila zapravo Europska pravna stečevina izmuljati neku posebnu pravnu rupu u našem vlastitom zakonodavstvu. Iskreno nadajući se da ovaj obiman Zakonski tekst ne boluje od ni jednoga od ovih problema Klub HSN-a i HSU-a u tome smislu daje podršku i poduprijet će donošenje ovog Zakona. Zahvaljujem.
Hvala. Završni osvrt? Nema potrebe. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije, hitni postupak, P.Z.E. br. 585, predlagatelj: Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima s državama članicama Europske unije. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 101 glasom.
Idemo na sljedeću točku - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku primopredaje vlasti, drugo čitanje, P.Z. br. 500 Predlagatelj je Vlada. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Ustav, Poslovnik i politički sustav, izvješća ste primili na sjednici. Državni tajnik u Ministarstvu uprave Pavle Matičić će dodatno obrazložiti prijedlog. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici Hrvatskoga sabora. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku primopredaje vlasti je vezan uz Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa o obnašanju javnih dužnosti tako da je možda bilo bolje da smo najprije raspravili ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sprečavanju sukoba interesa pa onda Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o postupku primopredaje vlasti. Međutim, vezano uz ovaj Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku primopredaje vlasti, bih htio kazati da je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o postupku primopredaje vlasti bio raspravljen u prvom čitanju na sjednici Hrvatskoga sabora u veljače ove godine. Ovaj Konačni prijedlog zakona predlaže se izmjena u članku 7. Zakona na način da se briše dio odredbe članka 7. stavka 1. Zakona o postupku primopredaje vlasti kojom je propisano da državni dužnosnici koji su predsjednici i članovi nadzornih odbora trgovačkih društava, za koje je Hrvatski sabor utvrdio da su od posebnog državnog interesa stavljaju članstvo u tim tijelima na raspolaganje tijelu koje ih je imenovalo. Budući da se zakon, da se Konačnim prijedlogom zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti predlaže da državni dužnosnici više neće moći biti članovi nadzornih odbora trgovačkih društava. Ujedno se predlaže utvrditi da državni dužnosnici koji su članovi upravnih vijeća ustanova i nadzornih odbora izvanproračunskih fondova stavljaju mandat na raspolaganje tijelu koje ih je imenovalo. Također, obzirom da se predloženim Izmjenama zakona o sprečavanju sukoba interesa u obnašanju javnih dužnosti predlaže da članove nadzornih odbora, odnosno upravnih odbora trgovačkih društva u kojima Republika Hrvatska ima većinski paket dionica, odnosno većinski udio imenuje glavna skupština odnosno skupština društva na prijedlog Vlade po prethodno provedenom javnom natječaju, ovim se Prijedlogom zakona predlaže da navedeni članovi nadzornih odnosno upravnih odbora stavljaju članstvo na raspolaganje također Vladi. Hvala lijepa.
Hvala. Odbori? Zakonodavstvo, Ustav, Poslovnik, politički sustav? Ne. Otvaram raspravu. Klub zastupnika SDP-a gospodin zastupnik Ivo Jelušić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, uvaženi kolegice i kolege. Javljam se za raspravu u ime Kluba SDP-a iz razloga što je Klub SDP-a u prvom čitanju imao i primjedbe na ovaj Zakon i ja moram reći da mi je drago da je predlagatelj uvažio primjedbe Kluba SDP-a i da su one ugrađene u Konačni prijedlog ovog zakona. A prijedlog, odnosno primjedbe Kluba SDP-a odnosile su se na to da s obzirom na to da po novom prijedlogu će se članovi nadzornih odbora biti birani na način da će biti proveden javni natječaj onda će na prijedlog Vlade biti birani, zahtjev Kluba SDP-a da tako birani članovi nadzornih odbora su nakon isteka mandata Vlade koja ih je predložila daju svoj mandat na raspolaganje novoj Vladi. Drago nam je da je to uvaženo, kao što nam je drago da su ostale stvari u ovom Zakonu poboljšane tj., da je primopredaja vlasti i na članove upravnih vijeća i članove nadzornih odbora izvanproračunskih fondova. Mislim da je bitno da upravo par mjeseci se vodi rasprava o ovome Zakonu, procedura se vodi oko ovih izmjena i dopuna, dobro je da to imamo sada na dnevnom redu jer očito se približavaju izbori i očekivano primopredaja vlasti. Nama u SDP-u je to bitno jer prije svega jer ovim zakonom i ovim izmjenama i dopunama Zakona na jedan demokratskiji i civiliziraniji način još dorađuje buduća primopredaja vlasti, a onako kako mi to gledamo danas u SDP-u a mislimo i većina građana Republike Hrvatske ovu problematiku je bitno detaljno urediti jer na sljedećim izborima zaista će doći do istinske i prave primopredaje vlasti kada ona neće biti samo iz ruku jedne Vlade u ruku druge Vlade, nego će to biti primopredaja vlasti iz Vlade jednog političkog bloka u Vladi drugog političkog bloka i zato je to bitno sada detaljno urediti kako bi ta primopredaja prošla na jedan zaista demokratski i civiliziran način i ja se nadam se će ovaj Zakon pripomoći da će sljedeće godine a možda i ranije i pomoću ovog Zakona ta primopredaja vlasti od HDZ-a i njegovih partnera SDP-u biti bolje i lakše provediva. Hvala lijepo.
Hvala. Klub zastupnika HDZ-a gospođa zastupnica Ana Lovrin. Klub zastupnika HNS-A HSU-a gospodin zastupnik Goran BEus Richembergh.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Pred nama je vrlo kratak tekst zakonskog prijedloga kojim se zapravo omogućuje da se postupak primopredaje vlasti obavi na jedan uljudan i uređen način i kada je riječ o ljudima koji u ime vlasnika, u ime Republike Hrvatske, po odluci Vlade Republike Hrvatske obnašaju dužnosti članova nadzornih odbora, odnosno upravnih odbora trgovačkih društava u kojima Republike Hrvatska ima većinski paket dionica ili većinski udio i posve je uredu da Vlada koja osvoji većinu glasova odnosno povjerenje Hrvatskoga sabora ima mogućnost utjecanja na provedbu vlastite politike i unutar toga sustava, ali pod uvjetom da se konačno dokine kriterij političke podobnosti, a sve više i više zapravo stimulira kriterij stručnosti odnosno da se kriterij stručnosti kombinira s kriterijem odgovornosti prema javnim sredstvima. Jer katkad niti politička podobnost niti stručnost ne mogu garantirati da se radi o ljudima koji shvaćaju koja je odgovornost u upravljanju javnim sredstvima, javnim kapitalom. Katkad neki od njih ni ne shvaćaju da im je država dala u ruke upravljanje nad kapitalom koje je vlasništvo svih građana Republike Hrvatske. Ono što svakako ne možemo biti zadovoljni je sam ritam ili vrijeme koje je obećano od strane Vlada Republike Hrvatske da će se ući u postupak depolitizacije nadzornih odbora, pa se taj rok odgađa iz mjeseca u mjesec. A evo najnovije obećanje da će se na tome poraditi na jesen. Radi se naime o obećanju Vlada Republike Hrvatske da će u postupak imenovanja članova nadzornih i upravnih odbora ići preko instituta javnih natječaja. Valjalo bi doznati nešto i o tome što je Vlada napravila na definiranju jasnih kriterija, na osnovu kojih može uopće raspisivati i provoditi javne natječaje, jer će oni biti ključni. Jer formalno gledano netko može imati sjajne formalne podatke koji referiraju na mogućnost ponašanja važnih dužnosti u upravljanju javnim kapitalom ali ti podaci ne moraju govoriti ono što je meritum, a to je kolika je stvarna sposobnost dotične osobe u kvalitetnom upravljanju i gospodarenju javnim kapitalom. Neće to biti jednostavno i imam osjećaj da će prve mačiće valjati bacati u more, kao što bi narod rekao, jer tek će valjati izgraditi sustav u kojemu će kriterij s jedne, praksa i postupci s druge strane omogućiti izbor kvalitetnih ljudi. Moramo biti svjesni da postoji čitav niz ograničavajućih faktora, jer dobiti kvalitetne, uspješne ljude koji se bave upravljanjem javnoga kapitala pod ovim uvjetima, a njih danas još i postrožujemo time što im ograničavamo praktički mogućnost djelovanja, pa čak i kada su izabrani na javnim natječajima na način da ih ovim prijedlogom zakona tretiramo kao politički izabrane osobe odnosno osobe izabrane političkom voljom, moramo biti svjesni da će to izravno utjecati i na broj i na kvalitetu onih koji će nam se nuditi kao moguća rješenja u članstvu u nadzornim i upravnim odborima. Valja pokušati, ali ono što ne želimo da se zaboravi, da nijedan institut pa ni institut javnog natječaja ne može i ne smije umanjiti odgovornost Vlada Republike Hrvatske za funkcioniranje javnih poduzeća koji su u vlasništvu Republike Hrvatske. Javni natječaj ne smije biti alibi za nikakve slučajeve budućih POdravki, Hrvatskih autocesta, Hrvatske elektroprivrede. Država mora izgraditi mehanizam odnosno Vlada mora biti svjesna svoje pune odgovornosti, da kada bira javnim natječajem mora pružiti jamstva da se radi o ljudima koji će upravljati kapitalom na način dobroga gospodara i neće sutra moći unatoč svim ovim promjenama, prati ruke od odgovornosti. Dakle, podsjećamo odgovornost je uvijek na Vladi jer je ona ta koja donosi konačne odluke. Zahvaljujem.
Hvala. Završni osvrt, državni tajnik Ministarstva uprave Pavao Matičić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo. Vlada se zahvaljuje na raspravi koja je bila relativno kratka o ovom Zakonu o primopredaji vlasti i na podršci ovome zakonu, pa se nadamo da će Sabor i usvojiti Konačni prijedloga Zakona o ... primopredaje vlasti. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku primopredaje vlasti, drugo čitanje, P.Z. br. 500, predlagatelj: Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o postupku primopredaje vlasti. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovaj konačni prijedlog zakona je prihvaćen jednoglasno sa 97 glasova.
Idemo na sljedeću točku - Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2009. godinu Podnositelj Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Podnositelj akta je Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji na temelju članak 8. Zakona o hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Prijedlog akta primili ste u pretince. Vlada je dostavila mišljenje. Raspravu je proveo Odbor za ratne veterane. Izvješća ste primili na sjednici. Predstavnik predlagatelja ministarstva tajnih fonda Zoran Komar. Izvolite, dodatno obrazloženje prijedloga.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Štovane dame i gospodo saborski zastupnici. Pred vama je redovito godišnje poslovno izvješće o radu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2009. godinu. Kao što se može iz izvješća vidjeti u 2009. godini Fond hrvatskih branitelja nastavio je vrlo uspješno poslovati i konačni ishod tog uspješnog poslovanje jeste ostvarena dobiti u 2009. godini od ukupno 247,6 milijuna kuna. Fond je poslovao s posebnim naglaskom na sigurnost i likvidnost imovine, te primjerenost prinosa u odnosu na preuzete rizike ulaganja, a sve sukladno odredbama Zakona o Fondu hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Ukupna neto vrijednost Fonda hrvatskih branitelja u 2009. odnosno na koncu 2009. godine iznosila je 2,2 milijarde kuna, dok je vrijednost pojedinog udjela iznosila 723,31 kunu što je značajan porast u odnosu na godinu ranije. Koncem 2008. godine ukupna vrijednost udjela iznosila je 569,79 kuna. Zahvaljujući uspješnom poslovanju u 2008. godini tijekom 2009. godine sukladno Zakonu o Fondu hrvatskih branitelja isplaćena je iz trećine neto dobiti dividenda članovima fonda u ukupnom iznosu od 66,9 milijuna kuna, a sukladno istome zakonu u istom iznosu financirano je stipendiranje djece hrvatskih branitelja, dakle u 2009. godini utrošeno je zahvaljujući pozitivnom poslovanju fonda ukupno 66,9 milijuna kuna za ukupno 10 tisuća 222 stipendije srednjoškolcima i studentima djeci hrvatskih branitelja. Na osnovu svih izrečenih podataka Vlada Republike Hrvatske predlaže Hrvatskom saboru da usvoji ovo izvješće, Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji za 2009. godinu. Hvala vam lijepo.
Hvala. Odbor za ratne veterane? Otvaram raspravu. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice, gospodin zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče. Državni tajniče. Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice pozdravlja ovo izvješće koje je hvalevrijedno kao i rad fonda koji zapravo doprinosi boljem statusu i dionicama koje hrvatski branitelji imaju. Naime, jasno je vidljivo da vrijednost fonda u ovim momentima iznosi 2 milijarde 297 tisuća 789 kuna i da svaki udjel danas sa 500 i nešto kuna u 2008. godini porastao je na 723,31 kune i zasigurno je vrijednost koja čini zadovoljne hrvatske branitelje. Dividenda koja se dijeli iz 1/3 neto dobiti kao i ona koja pripada hrvatskim braniteljima koji su slabijeg imovnog statusa, koji ispunjavaju mogućnost korištenja stipendije tj. njihova djeca ili oni sami koji se školuju, doškoluju, zasigurno je hvalevrijedna i prešla je davno 30 tisuća stipendija koje su iz ovoga fonda bile omogućene djeci da se školuju i da završavaju fakultet. Sve ovo u svemu je izvješće koje jasno pokazuje o kvalitetnom radu uprave fonda, kao i društva za upravljanje fondom. Isto tako da se striktna briga povela kako bi hrvatski branitelji iz ovoga imali sigurnost za školovanje, kako bi imali sigurnost u vlasničkim udjelima, omogućeno je da se za one razlike upotrijebe i nađu druge dionice, da se podmiri sve što je potrebno. Ulaganje, kao što vidite iz izvješća, su u repo poslove, u zapise, … [[Govornik se ne razumije.]] zapise i da se na kamatama također zaradilo preko 70 milijuna kuna. Zasigurno je pohvalo reći da to sve ide u korist fonda i njihovih korisnika. Sve u svemu, klub Hrvatske demokratske zajednice pozdravlja ovo izvješće. Možemo reći da smo zadovoljni kako fond funkcionira besprijekorno, bez ikakvih zamjerki koje bi došle od strane nezavisne revizije koju provodi Deloitte. Zasigurno sve one natruhe koje su bile upućene o malverzacijama u tom fondu, u nekakvom ispumpavanju novaca su pucanj u prazno jer jasno se vidi da je on pozitivan, stabilan i da je napredan, da nije moguće ga urušiti i da će biti trajan u korist hrvatskih branitelja. Stoga klub Hrvatske demokratske zajednice pozdravlja i podržava ovo Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Ivan Šantek.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani državni tajniče. Pred nama je Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2009. godinu. Dakle, ovdje je riječ o najjačem fondu u državi koji od osnutka uspješno posluje. Iz ovog poslovnog izvješća vidljivo je da vrijednost imovine fonda u ovom trenutku iznosi 2 milijarde i 297 milijuna kuna, da je fond u protekloj 2009. godini ostvario dobit od 25% veću nego 2008. godine, da je vrijednost udjela pojedinačnog u Fondu hrvatskih branitelja 723 kune i da je porasla gotovo 30% u odnosu na 2008. godinu. Dakle, to su financijski pokazatelji koji potvrđuju da fond više nego uspješno posluje i zahvaljujući toj uspješnosti poslovanja fonda osigurana su sredstva za fond za stipendiranje hrvatskih branitelja i djece hrvatskih branitelja i Zakladu hrvatskih branitelja. Ono što će nas posebno razveseliti je da će u ovoj školskoj akademskoj godini 2009./2010. biti isplaćeno sredstava za 10 tisuća i 257 učeničkih i srednjoškolskih stipendija za djecu hrvatskih branitelja. Inače u protekle tri godine iz Fonda za stipendiranje osigurano je više od 20 tisuća stipendija, isplaćeno gotovo 120 milijuna kuna za tu namjenu. Isti je slučaj i sa Zakladom hrvatskih branitelja koja je u protekle tri godine isplatila pomoći humanitarnog i socijalnog karaktera za hrvatske branitelje od preko 50 milijuna kuna. Dakle, iz ova dva fonda iz zaklade se vidi kolika je korist za branitelje od postojanja Fonda hrvatskih branitelja. Isto tako smatram da je ovo poslovno izvješće pregledno i cjelovito i zbog toga ću ga prihvatiti. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Na redu je za raspravu zastupnik Petar Mlinarić.
Hvala, gospođo potpredsjednice. Gospodine državni tajniče, kolegice i kolege. Moram kod ovog, kod osnivanja fonda bilo je zlogukih prognoza da neće biti sredstava, da je to samo forma, da je to projekt koji nema perspektivu, međutim to je bilo Vladin projekt i taj Vladin projekt je potpuno uspio. Fond hrvatskih branitelja putem Društva za upravljanje Fondom hrvatskih branitelja i pod nadzorom upravnog odbora poslovao je pozitivno, uz ostvarenu dobit iz poslovanja prije oporezivanja u iznosu od 247,6 milijuna kuna. Fond hrvatskih branitelja je u 2009. godini poslovao s posebnim naglaskom na sigurnost i likvidnost imovine te primjerenost prinosa u odnosu na preuzeti rizik ulaganja, a sve u skladu s odredbama Zakona o Fondu hrvatskih branitelja i članova njihovih obitelji. Pokazatelji poslovanja Fonda hrvatskih branitelja u 2009. godini ukazuju na porast ukupnog prihoda u odnosu na prethodnu godinu, a isti je dostigao iznos od 253,2 milijuna kuna. U istom izvještajnom razdoblju ukupni rashodi su smanjeni u odnosu na 2008. godinu i iznose 5,6 milijuna kuna. Neto vrijednost imovine Fonda hrvatskih branitelja na kraju 2009. godine iznosila je 2,2 milijarde kuna, a vrijednost jednog udjela bila je 723,31 kuna što je povećanje vrijednosti udjela u odnosu na kraj 2008. godine kada je vrijednost udjela iznosila 569,79 kn. Tijekom 2009. godine Fond hrvatskih branitelja je izvršio isplatu udjela vlasnicima u iznosu od 793 milijuna 603,98 kuna te isplatu dividende vlasnicima udjela iz dobiti ostvarene u 2008. godini u iznosu od 66,9 milijuna kuna. Fond za stipendiranje hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i djece hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata u tijeku 2000. godine iz jedne trećine dividende je isplaćen iznos od 66,9 milijuna kuna. Pa evo, mislim da nema razloga da se ovaj prijedlog ne prihvati. Hvala lijepo.
Hvala lijepa svima koji su raspravljali. Predstavnik predlagatelja nema potrebe ništa za izložiti. Ja zaključujem raspravu.
Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2009. godinu, podnositelj akta je Fond hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskog matičnog radnog tijela i Vlade Republike Hrvatske dajem na glasovanje zaključak koji glasi: "Prihvaća se Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji za 2009. godinu." Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat. Ovo Poslovno izvješće o radu Fonda hrvatskih branitelja je prihvaćeno većinom glasova, 97 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv.
I idemo na sljedeću točku dnevnog reda. Malo preskačemo više nego što je to uobičajeno zbog uvjeta koji se moraju ostvariti da bi se provela rasprava na plenarnoj sjednici. Idemo na točku koja ima te uvjete, a to je - Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2009. godini Podnositelj je Vlada Republike Hrvatske. Vlada je podnijela ovo izvješće na temelju članka 38. Zakona o otocima. Prijedlog akta primili ste u pretince. Raspravu su proveli Odbor za pomorstvo, promet i veze, Odbor za razvoj i obnovu, Odbor za prostorno uređenje i graditeljstvo i Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li netko od predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Evo imamo gospodin Mario Babić, državni tajnik u Ministarstvu mora, prometa i infrastrukture.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice Sabora, dame i gospodo zastupnici. Ovo izvješće podnosimo temeljem Zakona o otocima, a predstavlja koordinirane i sustavne mjere koje Ministarstvo mora, prometa i infrastrukture i druga hrvatska ministarstva, tijela državne uprave i javni sektor provode u cilju održivog razvoja hrvatskih otoka. Poslove koordinacije svih tih aktivnosti i samo izvješće obavila je Uprava za otočni i priobalni razvoj Ministarstva mora, prometa i infrastrukture. Dame i gospodo, što kazati istekom 2009. godine u kojoj je u hr5vatske otoke uloženo milijardu i 400 milijuna kuna. U razgovoru sa otočanima uvijek je neizbježna i prva tema povezanost otoka s kopnom. Ja mislim da je tu najviše učinjeno. Možda malo samouvjereno ali nakon 20 godina rada u upravi u području pomorstva onda mogu zaista kazati da smo u razdoblju 2004. godine, a posebno tijekom 2008. i devete godine najviše učinili u kvalitetnom i sigurnom povezivanju hrvatskih otoka s kopnom. Nije prošla ni jedna godina u kojoj Jadrolinija i ostali brodari nisu dobili barem jedan novi brod i to mnogo veći i udobniji nego prethodni brodovi, tako da možemo slobodno kazati da otočani plove mnogo udobnije. Nema više onih starih karampana kako to otočani kažu zbog kojih smo često primali protestna pisma. Gledajući sami obujam plovidbe u 2009. godini brodovi u javnom obalnom linijskom prijevozu prevalili su milijun i 400 tisuća milja. Pokušat ću vam to slikovito prikazati od Splita do New Yorka je udaljenost 4500 milja što znači da su brodovi u javnom obalnom prijevozu povezujući otoke obavili oko 320 putovanja od Splita do New Yorka. Moram naglasiti da sve popuste koje smo izborili za otočane su i dalje ostali pored poteškoća i recesijskih vremena i ti popusti uopće ne dolaze u pitanje. Drugi važan segment za život na otoke i povezivanje otoka s kopnom jest lučki sustav i općenito infrastruktura na otocima u koju je uloženo oko 2 milijarde kuna. Naši otočani često kažu da je najviše luka napravljeno u vrijeme Austro-ugarske. Međutim, u ovom razdoblju od 2004. do 2009. koje je puno kraće nego razdoblje Austro-ugarske monarhije napravljeno je daleko više luka. 63 luke na otocima su ili napravljene ili rekonstruirane, tako da su glavni problemi povezivanja i lučkog sustava možemo kazati praktično riješeni. Što je još učinjeno na hrvatskim otocima, ono što je možda i najvažnije, a to je poticanje gospodarstva, građeni su gospodarski objekti i na što smo posebno ponosni, na mjere koje smo proveli u poticanju poslodavaca na otocima za zapošljavanje novih djelatnika. Vodilo se računa o djeci. Izgrađeno je preko 40 škola na hrvatskim otocima, brojni objekti zdravstvene i socijalnog značaja. I na koncu, dame i gospodo nešto o demografskim odnosima, odnosno kretanjima na otocima zbog kojih se uglavnom i sve te mjere i provode. Kad čujemo onu emisiju o otocima tisuću bisera popraćeno sa sjetnim zvukom brodske sirene mislim se ti otoci zaista će biti biseri i ostat će biseri ako na njima bude otočana, ako na njima bude živih ljudi. Od 1857. godine do 2001. godine značajno je pao broj stanovništva na otocima. Najveći pad bilježi se od 1948. godine do 1981. godine. Čak nekih godina i 30 tisuća stanovnika je bio pad u odnosu na 1921. godinu kad je zabilježen najveći pad stanovništva na hrvatskim otocima. Bogu hvala ovih zadnjih godina taj demografski pad, ta bijela kuga je zaustavljena. U prvom redu na velikim otocima, na otocima koji su premošteni da tako kažem, na otocima do kojih je izgrađeni mostovi, i negativne trendove jedino bilježimo na dalekim pučinskim otocima. Ja vjerujem da ove mjere koje provodimo, posebice u povezivanju kvalitetno otoka i kopna, da će sigurno poboljšati stanje, da će se taj negativni trend sigurno zaustaviti i onda ćemo moći slobodno kazati da ove mjere nisu bile uzaludne. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepo. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Nitko. Hvala. Otvaram raspravu. Prvi je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, na redu zastupnik Branko Bačić.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine državni tajnike, kolega Borić, poštovane gospođe i gospodo zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice podržat će izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2009. godini, jer je kroz ovo izvješće prikazana sustavna briga Vlade Republike Hrvatske ili bolje rečeno Republike Hrvatske o životu na, za život na hrvatskim otocima za poticanje gospodarstva na hrvatskim otocima, i za demografsku obnovu na hrvatskim otocima. Zakon o hrvatskim otocima čiji učinak kroz ovo izvješće možemo utvrditi temelji se na nacionalnom programu održivog razvitka otoka, koji je donesen 1997. godine, a koji je opet bio utemeljen na članku 52. Ustava Republike Hrvatske, koji kaže da je briga za hrvatske otoke briga za te prostore, od posebnog interesa za Republiku Hrvatsku. Ono što je iz ovog očitovanja i ovog izvješća možemo utvrditi, to je da je dakle u protekloj godini u hrvatske otoke sa svih pozicija ministarstava i javnih poduzeća i ustanova u vlasništvu Republike Hrvatske uloženo milijardu i 480 milijuna kuna, od toga je negdje oko milijardu i 200 milijuna bespovratnih sredstava, a negdje oko gotovo 300 milijuna kuna su transferirani odobreni krediti po povoljnim uvjetima od strane Hrvatske banke za obnovu i razvoj. Taj iznos od milijardu i 200 milijuna kuna doduše jest nešto niži u odnosu na proteklu 2008. godinu, ali nam je jasno da onaj visoki nivo ulaganja koji je bio u 2007., 2008. godini s obzirom na gospodarsku krizu, na recesiju jest imao određeno zaustavljanje u 2009. godini, ali kada se iščita dakle da u proteklih 6 godina otkada se dostavljaju u Sabor ova izvješća na hrvatske otoke jest uloženo u izgradnju infrastrukture, bilo komunalne, bilo društvene, bilo u subvencije gospodarstva i razne druge, subvencioniranje raznih drugih oblasti onda doista možemo reći da je u proteklih 6 godina napravljen vrlo veliki iskorak kad je u pitanju briga za razvoj hrvatskih otoka. Najveći dio sredstava koji je izdvojen u prošloj godini za hrvatske otoke usmjeren je ka subvencioniranju pomorskog prometa s jedne strane, a koji je pomorski promet u funkciji povezivanja hrvatskih otoka, ali isto tako u izgradnji drugih nepotrebnih, odnosno potrebnih uvjeta da bi taj prometni pomorski prijevoz bio što je moguće kvalitetniji i što bolje povezivao hrvatske otoke. To bolje prometno povezivanje očituje se u prvom redu u većoj frekvenciji i učestalosti linija za pojedine otoke. Maloprije je državni tajnik iznio podatak da je prošle godine, da su brodari koji povezuju hrvatske otoke prevalili preko milijun i 400 tisuća nautičkih milja i da je to u proteklih 6 godina povećanje negdje oko 45% u odnosu na stanje koje je tada bilo 2004. zatečeno, dakle značajno je povećan broj linija, njihova učestalost i na taj način je svakako su hrvatski otoci bolje povezani, a pri tome posebno želim istaknuti uvođenje noćnih linija za veće hrvatske otoke, tako da 90% otočana, ako tako mogu reći gotovo neprekidno bez one noćne stanke povezano sa kopnom, a što je jedan od bitnih i važnih razloga za bolji život otočana. Također su uvedene i vinjete za otočane, odnosno vinjete za vozila koja su na otoku registrirana i čiji vlasnik ima prebivalište na otoku. Važno je za istaknuti da je u tom razdoblju izgrađeno 68 luka i to većina tih luka prvenstveno u funkciji prometnog povezivanja hrvatskog otoka i kada spominjem luke nije bitno da li je ona izgrađena na hrvatskim otocima ili je izgrađena na kopnu ako je u funkciji prometnog povezivanja hrvatskih otoka. Ono što je također bitno za naglasiti, kada govorim o boljem prometnom povezivanju otoka to je svakako obnova flote, svih brodara koji sudjeluju u pomorskom prometu, ali prvenstveno nacionalnog brodara Jadrolinije koja je u proteklih nekoliko godina značajno obnovila, pomladila flotu, uvela nove, veće brodove tako da je sa 12 novih nabavka zaista učinjen veliki iskorak prema prometnom povezivanju hrvatskih otoka. Ako znamo da na hrvatskim otocima živi negdje oko 125 tisuća stanovnika, ako znamo da tijekom godine hrvatske otoke posjeti oko 2 milijuna turista, onda svakako da je pretpostavka povratu stanovnika na hrvatske otoke ili je dolaskom što većeg broja turista prvenstveno ta bolja prometna povezanost. Drugi dio sredstava koji po svom iznosu participira u ovom izvješću, svakako je ulaganje u komunalnu infrastrukturu, i mi smo prije par dana u Saboru raspravili o Zakonu o potvrđivanju zajma za izgradnju komunalne i društvene infrastrukture na Hrvatskim otocima koji su osigurani sredstvima i državnog proračuna isto tako i Razvojne banke Vijeća Europe, gdje smo rekli da je u tom istom razdoblju na Hrvatske otoke izgrađeno 105 objekata bilo komunalne bilo društvene infrastrukture, što je svakako doprinijelo boljim životnim uvjetima na Hrvatskim otocima, jer ono što bi trebali izdvojiti to je da je među tih 105 objekata svakako u najvećoj mjeri participiraju objekti komunalne infrastrukture i to u prvom redu dakle vodoopskrbe i odvodnje otpadnih voda. Veliki broj objekata društvene infrastrukture na Hrvatskim otocima je građen bilo kroz taj projekt kojega sam malo prije spomenuo ili bilo na posebnim transferima iz državnog proračuna prema jedinicama lokalne samouprave. Ono što svakako želim posebno istaknuti to je da upravo zahvaljujući ovim projektima upravo zahvaljujući velikom broju sredstava koja se transferiraju iz državnog proračuna u cilju izgradnje bilo komunalne bilo društvene infrastrukture na Hrvatskim otocima itekako doprinosi razvoju lokalne ili općinske ili gradske uprave na pojedinim otocima, jer su mnoge od tih jedinica lokalne samouprave na Hrvatskim otocima koje su nastale nakon donošenja Zakona o područjima županija, gradova i općina 1993. godine prvi put se pojavile i ustrojile kao jedinice lokalne samouprave i prvi njihov izazov i susret sa značajnim investicijama upravo je bio kroz ove projekte o kojima sam do sada govorio. Da bi se ti projekti uopće mogli realizirati i da bi se mogla postići ta sustavna briga prema Hrvatskim otocima jedan od najvažnijih koraka u državnoj upravi bilo je osnivanje nadležne uprave za razvoj otoka pri Ministarstvu koja stalno, dnevno, neprestano prati realizaciju tih projekata s jedne strane, a s druge strane na jedan način bdije i nad svom ostalom zakonskom regulativom koju donosi ovaj visoki dom, neovisno o tome da li su ti zakoni koji se donose samo iz nadležnosti Ministarstva mora, prometa i infrastrukture ili ih predlažu ostala ministarstva. Naime, bilo kakav zakon koji dotiče problematiku života na Hrvatskim otocima nužno prolazi kroz verifikaciju ove uprave, značajno doprinosi sustavnijoj brizi za Hrvatske otoke i harmonizaciji propisa koji moraju biti usklađeni sa nacionalnim programom održivog razvitka Hrvatskih otoka. Ono što je svakako još bitno za istaknuti to su projekti i subvencije koje potiču razvoj Hrvatskih otoka. Maloprije gospodin državni tajnik je govorio o poticanju zapošljavanja na Hrvatskim otocima i ja ovdje želim istaknuti da je kroz uredbu o davanju potpora male vrijednosti poduzetnicima na Hrvatskim otocima uistinu potpomognuto, odnosno otočnim poslodavcima da krenu u jedan novi ciklus zapošljavanja jer za otoke prve skupine, a to su oni otoci koje možemo svrstati u kategoriju manje razvijenih otoka, za svakog zaposlenika koji je zaposlen u privatnom i ruralnom sektoru iz državnog proračuna se transferira jedna mjesečna bruto plaća godišnje koju zaposlenik ostvari kod svog poslodavca, a za one razvijenije otoke, za veće hrvatske otoke taj iznos je na razini pola prosječne bruto plaće koju zaposlenik ostvari kod poslodavca. Važno je također za istaknuti kao značajan gospodarski projekt to je uvođenje projekta Hrvatski otočni proizvod koji već evo tri godina provodi se unutar Ministarstva mora, prometa i infrastrukture i koji značajno doprinosi brendiranju Hrvatskih otočnih proizvoda a svjedoci smo da upravo sa Hrvatskih otoka dolaze uistinu iznimno kvalitetni proizvodi bilo u dijelu poljoprivrede, bilo u dijelu prehrambene tehnologije itd. Dakle, nizom subvencija upućenih prema gospodarstvu prema svim vidovima života na Hrvatskim otocima nastoji se opravdati, ispuniti ona ustavna kategorija koju sam spomenuo na početku. Dakle, da zaključim, kroz ovo Izvješće koje prvi puta u sebi sadržava i tekstualni opis učinka, dakle ne samo sa šturim podacima i brojkama nego u svom završnom dijelu pokazuje jedan tekstualni dio što je pojedina mjera učinila za razvoj Hrvatskih otoka. Možemo reći da je kroz ovo Izvješće itekako vidljivo da je Zakon o Hrvatskim otocima napravio značajan iskorak u poboljšanju života na Hrvatskim otocima. Zbog toga će Klub Hrvatske demokratske zajednice i podržati ovo Izvješće. Hvala.
Hvala. U ime Kluba SDP-a gospodin zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. I ove godine Klub SDP-a će podržati Izvješće o učincima provede Zakona o otocima, mislimo dakle da je Izvješće dobro, sveobuhvatno, učinci kako tako, imamo neke sitne primjedbe na Izvješće ali one nisu u tolikoj mjeri da bi sada determinirali nekako drugačije glasanje o ovom izvješću. Dakle, iako se točka zove Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima nesumnjivo je da jednom godišnje povodom ove točke dnevnog reda raspravljamo ustvari dosta širu temu, to je uostalom i gospodin Bačić prije rekao. Dakle, raspravljamo ne samo o učincima Zakona o otocima nego raspravljamo o jednoj godišnjoj inventuri svega onoga što država radi ne bi li poboljšala život na otocima. Uostalom nacionalni program razvitka otoka donesen još u prošlom stoljeću 1997. godine, dao je neke ciljeve koje treba ostvariti, prema tome, nije ih loše ponekad pročitati da se podsjetimo. Dakle, ciljevi su održati život, potaknuti demografski preporod i gospodarski napredak, a uz to očuvati sklad nenadmašnih prirodnih vrijednosti. Koliko smo u tome uspjeli u prošloj godini i prošlim godinama vjerojatno će biti neke razlike u mišljenjima. Činjenica je dakle život na otocima je održan, on se u jednom dijelu razvija dobro, u jednom dijelu manje dobro, uostalom kao i u cijelome društvu. Rezultati popisa stanovništva 2011. mislim da je to jedna od sljedećih točaka dnevnog reda će uostalom pokazati koliko je u tom demografskom dijelu je politika bila uspješna, a o kvaliteti života na otocima također može svatko gledati iz svoje perspektive, neki vole da je mirno pa su zbog toga na otocima, a neki na žalost ne vole da je mirno pa zbog toga bježe sa otoka ili su nezadovoljni životom. Što se tiče demografskog preporoda dakle drugog cilja za nacionalnog programa razvitka otoka, ne možemo govoriti o preporodu, mislim da ne postoji ni jedan baby boom koji se može uočiti na Hrvatskim otocima. Mislim dakle da je to jedan stagnacija i sa nekakvim blagim porastom ili blagim padom kažem da će to pokazati sljedeći popis stanovništva. Popis birača raste, ali raste u cijelo državi pa onda nema nekog pokazatelja. Što se tiče gospodarskog napretka to je jedna od najtežih zadaća za ostvariti. To je teško ostvariti u državi barem ovoj Vladi, a kamoli na otocima koji imaju svoje specifičnosti i posebne uvjete u kojima se može gospodarstvo razvijati. Počevši od uvjeta koji se tiču prostornog planiranja, posebnog uvjeta rada u sezoni itd. ali onih poteškoća u prijevozu u dostavi proizvoda, što poskupljuje onda i konačnu cijenu tih proizvoda na otocima. Sklad nenadmašnih prirodnih vrijednosti kao jedna zadaća koja je također iz nacionalnog programa razvitka otoka je tek ono što ne ovisi previše o nama, dakle tu možemo pokvariti to nam je priroda dala ili Bog kako već tko vjeruje. Prema tome, to jedno blago koje imamo, naša je zadaća da ga sačuvamo za buduće generacije na najbolji mogući način. A gospodine predsjedniče kako se zastupnici već pripremaju na otoke, hoćete li ih malo utišati molim vas. Primijetio sam u uvodnom izlaganju i predstavnika Vlade i predstavnika kluba HDZ-a da se češće nego prije spominje razdoblje samo od 2004. do 2009. godine. No činjenica je da je dosta toga napravljeno i uostalom izmjena Zakona o otocima su donesene i od 2000. do 2003., a također je dosta toga napravljeno od 1999. do 2000., a može se onda vratiti i 10 godina unazad, jer je to dekada kada je od 1981. do '91. jer je to dekada kada je porastao broj stanovništva na otocima za oko 12 tisuća to je negdje cca 11%. Prema tome, ta vremenska odrednica kada se govori o otocima nije uvijek u potpunosti ne bi trebala biti omeđena nekim mandatima ili političkim ili drugim kretanjima. Pa evo da malo pokažemo jednu širinu u toj politici. Sjetit ću se da je ravnatelj Uprave za otoke u koalicijskoj radi koji je činio mahom SDP bio član HSS-a, a danas je član HNS-a koja je u koaliciji sa HDZ-om. Prema tome, sveobuhvatna jedna, jel tako gospodine Bačiću. Dakle, jedna sveobuhvatna široka lepeza političkih orijentacija što se tiče politike prema otocima, imala je za cilj boljitak hrvatskih otoka. Ja duboko vjerujem da je to cilj ove Vlade, a o njezinoj sposobnosti ili nesposobnosti ovisi da li će taj boljitak biti dobar, bolji ili nešto lošiji. Dakle, ukupan iznos ulaganja za otoke u prošloj godini je pao. Pao je i u odnosu na pretprošlu godinu. Dakle najveći izvoz do sada zabilježen je u predizbornoj godini 2007. To je jedan cilj kojega će biti izazov bilo kojoj Vladi ostvariti u ovoj i u sljedećoj godini, da se ta ulaganja po ovoj metodologiji kako se sada obračunavaju vrate na razinu iz 2007. Vrlo često u raspravama o proračunu gledanja nekih stavki koje se direktno tiču otoka uspoređenih sa stavkama iz 2007. i one su značajno smanjene u odnosu na neke druge stavke. Možemo ustvari reći da su otočani i njihovi gosti podnijeli, podnose u tom kontekstu ušteda i krize nego što to podnose drugi građani. Ali recimo da smo se na to navikli pa ćemo to pokušati promijeniti. Jedna posebna proračunska stavka i o tome su govorili državni tajnik i sadašnji i bivši je proračunska stavka Agencije za obalni i linijski prijevoz. Dakle, one agencije koja sa čije se stavke subvencioniraju trajektne linije koje provode Jadrolinija kao državni brodar ili neki drugi brodari koji dobiju na natječaju koncesiju. Moje mišljenje da je stanje povezanosti hrvatskih otoka i u sezoni i izvan sezone na zadovoljavajućoj razini, da ono može biti nešto malo popravljeno, da ne taj standard ne bi trebao biti smanjen neovisno o događajima koji se događaju oko nas, odnosno kada se treba štediti neka se štedi na nekim drugim stavkama. Pa ako treba gradnju neke škole ili neke luke produžiti za godinu dana, to je manja šteta nego ukinuti jednu trajektnu liniju, jer se time i sada smanjuje kvaliteta života građana na otocima. U tom kontekstu mi je razumljiv prosvjed predstavnika lokalnih samouprava otoka Hvara zbog toga što je jedini otok koji je pretrpio značajniju redukciju trajektnih linija bio otok Hvar. I ukidanjem jednog trajektnog polaska zimskog iz Splita za Stari Grad, značajno je smanjena povezanost toga otoka sa kopnom. Nekada se moglo razmišljati o uvođenju noćne linije Split Stari Grad ali tijekom cijele godine ona samo funkcionira samo ljeti. No, međutim obzirom na događanja i troškove koje bi ta linija imala, taj zahtjev u ovom trenutku nije aktualan. Što se tiče kvalitete prijevoza, brzine prijevoza, kvalitete brodova, također treba pohvaliti i Jadroliniju a i druge brodare koji imaju utjecaja na tu kvalitetu da su napravljeni značajni iskoraci. Nekoliko stvari koje muče otočane a ne tiču se direktno Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, već nekoliko put kazano, nekoliko puta ispravljano u netočnom navodu i ponovno kazano, dakle to je funkcioniranje zdravstvene zaštite na otocima, odnosno odluke Vlade iz 2003. godine o ukidanju domova zdravlja, a onda i odlukom Sabora iz 2004. o njihovom vraćanju, a i ne provođenjem te odluke, dakle još jednom apeli lokalne samouprave na otocima ne ovisno o tome iz koje se godine i o kojoj se županiji radi, da se razmisli o tome da se domovi zdravlja vrate na otoke u tom organizacijskom razdoblju. Druga stvar je formiranje lučkih uprava, otočnih lučkih uprava. Dakle, u nekim županijama obzirom da je to nadležnost županija, a to je.
Molim vas, ako možemo malo ipak strpljenja. Brzo ćemo završiti ovu točku dnevnog reda pa ćemo prijeći na glasovanje. Ujedno molim zastupnice i zastupnike da uđu u sabornicu. Izvolite.
Dakle, druga stvar je formiranje lučkih uprava na otocima, dakle županije to u pravilu ne vole raditi. Mislim da bi bilo dobro da iako je to nadležnost županije, da se drugačije unutar županije organiziraju i da lučke uprave budu za svaki otok posebno na koji bi se način mogli bolje skrbiti o lučkoj infrastrukturi na otocima. Jedna što je također značajno to je teritorijalni ustroj. Dosta često se priča o smanjenju broja općina, no činjenica je dakle da su mnoge otočne sredine dobivanjem svoje općine dobile i priliku za ubrzani razvoj nego šta bi to bilo da je samo jedna općina na pojedinom otoku, primjerice Krk i Brač imaju 7, 8 općina, Hvar ima 4. Mislim da kada se govori dakle o racionalizaciji i smanjenju broja općina da to ne bi trebalo se primjenjivati definitivno na otoke, naime jer bi onda od jedne općine koja ima velike šanse za razvoj i jedne koja možda ima manje šanse za razvoj dobili jednu koja nema nikakve šanse za razvoj jer prvo se između sebe ne bi mogli dogovoriti na koji način bi se raspodijelila nekakva sredstva, a s druge strane ne bi se onda ni imale priliku u većoj mjeri boriti za svoje interese. Prema tome, mislim da je ovakav teritorijalni ustroj na otocima unutar samih otoka dobar, međutim nedostaje ona poveznica na otocima koje imaju više općina da se neke stvari zajedno rade i u tom kontekstu možda bi trebalo razmisliti što se može u zakonu promijeniti da se takve stvari formaliziraju. I na kraju, za proračun 2009. godine otoci su nažalost, otočani su postali kolateralna žrtva javnog mnijenja u tome da su se neki odnosi u HDZ-u promijenili i onda se smanjenje, značajno smanjenje proračuna Ministarstva mora, prometa i infrastrukture, a samim time još značajnije smanjenje na stavkama za otoke tumačilo u kontekstu neki unutarnjih događanja u HDZ-u. Pa bilo bi dobro dakle da se apelira i na javno mnijenje, a i na aktere da se takve stvari više ne prelamaju preko leđa otočana. I na kraju, evo kad je već jedna opuštenija tema i u Sabornici, dakle kad se zastupnici pripremaju na skori odlazak na otoke koristim priliku čestitati jednoj otočnoj klapi koja je s pjesmom o otocima pobijedila na Melodijama Istre i Kvarnera, klapa sol sa Paga plus te čestitke. U nadi da će biti bolje za hrvatske otoke u sljedećoj godini, u sljedećim godinama klub SDP-a prihvatit će ovo izvješće. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Dame i gospodo zastupnici, prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvo je gospođa Romana Jerković. Nema je. Drugo je Tatjana Šimac-Bopnačić. Također je nema. Onda smo s time iscrpili govornike na ovoj točki dnevnog reda pa zaključujem raspravu. Glasovat ćemo naknadno. Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2009. godini, podnositelj: Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu saborskih radnih tijela dajem na glasovanje zaključak koji glasi. "Prihvaća se Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2009. godini." Molim uključimo se i glasujmo o izvješću. Rezultat. Ovo Izvješće o učincima provedbe Zakona o otocima u 2009. godini je prihvaćeno većinom glasova, 100 glasova za, 1 suzdržan i ništa protiv.