Poštovani izaslanici, poštovane ekselencije, poštovani gosti, predstavnici sredstava javnog informiranja, sve vas nazočne srdačno pozdravljam. Otvaram 3. sjednicu Doma nroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Sjednici je nazočno svih 15 izaslanika. Znači, svi. Budući da imamo kvorum, možemo punovažno raditi i donositi odluke. Prije prelaska na dnevni red, želim vas obavijestiti, da smo od Izbornog povjerenstva dobili pismo i obrazac o stambenom statusu izabranog dužnosnika i molim vas da pročitate pismo i da do kraja sjednice popunite obrazac. Popunjeni obrazac molim da predate Službi Doma naroda. Evo, izgleda da nisu svi dobili, pa sad će stručne službe podijeliti ove obrasce, koji su dosta interesantni. Ali, nisam smatrao da ćemo o njima morati razgovarati. Evo, dok se podijele obrasci onima koji nisu dobili, ja predlažem da za današnju sjednicu razmotrimo sljedeći dnevni red. Vi ste u pozivu dobili prijedlog dnevnog reda. Međutim, od tog dana do danas, odnosno jučer na zajedničkoj sjednici Kolegija oba doma Parlamenta, dogovoreno je da se dnevni red, odnosno predloženo da se današnji dnevni red proširi za dvije nove točke. Točka pod brojem 3. i točka pod brojem 4. su, novopredložene točke. One glase: 3. Izbor članova izaslanstva Prlamentarne skupštine BiH iz Doma naroda u Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope i, 4. Prijedlog odluke o postupku izbora članova Upravnog odbora JRV servisa BiH Budući da su ovo nove točke, ja dajem na raspravu prijedlog za uvrštenje dvije nove točke u dnevni red. Je li se netko javlja komentirati ovo? Ako ne, predlažem da ove dvije točke uvrstimo u dnevni red. Ko je za? Svi za. Zahvaljujem. Konstatiram da smo utvrdili dnevni red sa 22 točke, radi stenograma ne znam je li potrebno pročitati ih. Evo, ja ću, ipak pročitati utvrđeni dnevni red. 2 1. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja, 2. Zapisnik sa 2. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, 3. Izbor članova izaslanstva Parlamentarne skupštine BiH iz Doma naroda u Parlmentarnu skupštinu Vijeća Evrope, 4. Prijedlog odluke o postupku izbora članova Upravnog odbora JRV servisa BiH, 5. Proračun institucija BiH i međunarodnih obveza za 2003. godinu, predlagatelj Predsjedništvo BiH 6. Zakon o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza za 2003. godinu, predlagatelj Predsjedništvo BiH, 7. Prijedlog za formiranje i imenovanje privremene komisije za pripremu prijedloga odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika doma naroda, 8. Izviješće o radu Vijeća ministara BiH za 2002. godinu, 9. Prijedlog odluke o imenovanju Državne regulatorne komisije za električnu energiju DERK, 10. Ugovor o dvojnom državljanstvu između BiH i SRJ, predlagatelj Predsjedništvo BiH, 11. Međunarodna konvencija o suzbjanju finansiranja terorizma, usvojena od Generalne skupštine UN-a 9. prosinca 1999. godine, predlagatelj Predsjedništvo BiH, 12. Ugovor o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Turske, pedlagatelj Predsjedništvo BiH, 13. Ugovor o slobodnoj trgovini između BiH i Republike Makedonije, predlagatelj Predsjedništvo BiH, 14. Sporazum o unapređenju i recipročnoj zaštiti investicija između BiH i Kraljevine Španjolske, predlagatelj Predsjedništvo BiH, 15. Sporazum o unapređenju i zaštititi investicija između BiH i Češke Republike, predlagatelj Predsjedništvo BiH, 16. Sporazum između BiH i Republike Portugal o uzajamnom unapređenju i zaštiti investicija, predlagatelj Predsjedništvo BiH, 17. Protokol o suzbijanju nezakonitih djela, protiv sigurnosti, stalnih platformi, smještenih u epikontinentalnom pojasu Rim 10. ožujka 1988. godine, predlagatelj Predsjedništvo BiH, 18. Konvencija o suzbijanju nezakonitih djela protiv sigurnosti pomorske plovidbe Rim 10. ožujka 1988. godine, predlagatelj Pedsjedništvo BiH, 19. Kreditni sporazum između Kraljevine Španjolske i BiH, predlagatelj Predsjedništvo BiH, 20. Kreditni sporazum između Kraljevine Španjolske i BiH, predlagatelj Predsjedištvo BiH, 21. Kreditni sporazum između Kraljevine Španjolske i BiH, predlagatelj Predsjedništvo BiH, 22. Prijedlog zaključka o nastavljaju parlamentarne procedure, po prijedlozima zakona i drugih materijala iz prethodnog saziva. Evo, ovo je dnevni red usvojeni. Nova točka 3. predložena je iz razloga da se proces izbora prarlamentarnog izaslanstva pri Parlamentarnoj skupštini Vijeća Evrope, sukladno pravilima Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope završi prije sastanka Biroa Parlamenarne skupštine Vijeća Evrope koji će biti najvjerovatnije oko 10. ožujka. U materijalima vam je podijeljen preslik urgencije veleposlanika gospodina Goana. 3 Obrazloženje kratko za točku 4. predložena je buduće Parlamentarna skupština BiH obvezi sukladno zakonu o osnovama JRT sustava i o JRT servisu BiH provesti postupak za izbor članova Upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa BiH. Materijal je, također podijeljen. Prešli bi na prvu točku dnevnog reda. Ad.1. Odgovori na izaslanička pitanja i izaslanička pitanja. Na našoj zadnjoj sjednici, postavljeno je nekoliko izaslaničkih pitanja. Ja pitam izaslanike jesu li dobili odgovore i jesu li odgovorima zadovoljni? Odgovore nisu, odnosno nismo, jer sam ja jedno pitanje postavio nismo dobili i tražimo od Vijeća ministara da čim prije dostavi odgovore na postavljena izaslanička pitanja. Sad bi prešli na drugi dio ove točke. Izaslanička pitanja Je li ima netko od izaslanika da želi postaviti neko pitanje? Ko se javlja za riječ. Gospodin Limov Tomislav. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedatelju i gospodo dopredsjedatelji, uvažene kolege izaslanici, cijenjeni gosti i predstavnici sredstava javnog priopćavanja, Već duže vremena naša javnost je suočena sa nizom ekscesnih događanja u Kaznenom zavodu u Zenici. Ta su događanja medijski i politički na različite načine već eksplatirana. Osobno cijenim da bi bilo korisno, ukoliko bi jedna parlamentarna radna skupina, kao istražno povjerenstvo, utvrdila stvarno činjenično stanje. To bi bio primjeren način uključivanja Doma naroda u utvrđivanje istine i može biti novog iniciranja odgovarajućih mjera, kako se primjerice tuča osuđenika, pojedinačni slučajevi, promjene vjeroispovijesti od strane osuđenika, manje više organizirane vandalističke pobune skupina osuđenika i slično ne bi politički eksploatirali kroz proizvodnju štetnih afera. Ja, naravno, nemam namjeru ovom prigodom insistirati na osnivanju parlamentarnog povjerenstva, ali želim postaviti pitanje Vijeću ministara, odnosno gospodinu Slobodanu Kovaču ministru pravde BiH. Koje su temeljne karakteristike stanja i odnosa u kaznenim zavodimana područijima BiH i šta je stvarna istina o stanju u Kaznenom zavodu Zenica, u svjetlu nedavne pobune i okolnosti navodnog islamiziranja pojedinih osuđenika katoličke vjeroispovijesti? Molim uvaženog ministra Kovača da mi sukladno članku 121. Poslovnika Doma naroda odgovori u pisanoj formi. Hvala.
Zahvaljujem. Je li se još neko želi javiti? Ne vidim da se neko javlja. Ja bih sa ovim zaključio ovu točku dnevnog reda. Naravno, očekujemo od Vijeća ministara da odgovori na ovo, a i na ona ranije postavljena, a ne odgovorena pitanja izaslanika. Time bi prešli na 2. točku dnevnog reda. Ad.2. Usvajanje zapisnika 2. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine 4 Otvaram raspravu. Da li se tko javlja za riječ? Gospodin Zoran Spasojević. Izvolite gospodine Spasojeviću.
Gospodine predsjedniče, kolege delegati, ja imam jednu primjedbu. Prvo, nisam dobio zapisnik sa prethodne sjednice i mislim da to nije u redu da jedan delegat ne dobije i imam prijedlog jedan generalni da, što se tiče samih slanja materijala za sjednice, da materijal sa zapisnikom sa dnevnim redom bude sedam dana najkasnije dostavljen svakom delegatu, da može, onako kako bi to trebalo da se istinski pripremi za svaku sjednicu sa onim materijalom sa kojim ćemo raspravljati na toj budućoj sjednici. Mi sada dobijamo neke kese pune materijala, stvarno to je sve zbrkano, vjerovatno je to razlog zbog toga što smo mi kasnili sa našim izglasavanjem, odnosno sa našim konstituisanjem, ali u narednom periodu smatram da bi stručne službe kojih ima dovoljno u ovom domu mogle i morale da pripreme adekvatan materijal za sjednicu sa dnevnim redom i sa zapisnikom sa prethodne sjednice. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Spasojeviću. Je li se još neko želi javiti za riječ? Neka meni bude dozvoljeno kratko prokomentirati intervenciju gospodina Spasojevića. Ja smatram da je, ipak, propust i veliki propust da izaslanik – delegat ne dobije materijale i stvarno pozivam stručne službe da ovakve propuste izbjegavamo i da više nismo, mislim da nema razloga da se ovi propusti događaju. Nadam se da ćemo to ubuduće riješiti. Je li ima još neko prijavljen da želi raspravljati o ovoj točki? Nema. Predlažem da usvojimo zapisnik sa 2. sjednice. Ko je za? Zahvaljujem. Ko je protiv? Uzdržan? 14 za uz 1 uzdržan, niko protiv. Konstatiram da smo zapisnik sa 2. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojili. Prelazimo na 3. točku dnevnog reda. Ad.3. Izbor članova izaslanstva Parlamentarne skupštine BiH iz Doma naroda u Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope Mi smo na, u našim materijalima dobili dopis od gospodina ambasadora Gaona, u kojem piše da je potrebno požuriti sa izborom ovih delegata za Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope. Mi smo imali Kolegij, zajednički Kolegij oba doma Parlamenta, gdje smo razgovarali o ovoj problematici i gdje smo utvrdili kriterije za izbor delegacija Parlamentarne skupštine BiH u međunarodnim organizacijama. Jedna od njih jeste Parlamentarna skupština Vijeća Evrope. Ja bih zamolio predsjednike klubova da suskladno ovom našem prijedlogu, a i stavu svojih klubova da ovdje predlože kandidate kako je već dogovoreno, a dogovoreno je da u Vijeću Evrope iz Doma naroda bude jedan član, jedan zamjenik hrvatske nacionalnosti. Zatim jedan član srpske nacionalnosti i jedan zamjenik bošnjačke nacionalnosti. Pozivam predstavnike ili predsjednike klubova da iznesu prijedloge. Gospodin Spajić Ante. Izvolite. 5
Gospodine predsjedatelju, štovane dame i gospodo, sve vas nazočne pozdravljam, Ispred Kluba izaslanika hrvatskog naroda za izbor članova izaslanstva Parlmentarne skupštine u BiH i Doma naroda u Parlamentarnu skupštinu Vijeća Evrope, predlaže se gospodin Ilija Filipović. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Spajiću. Za zamjenika, jeste. Gospodin Boško Šiljegović, predsjednik Kluba srpskog naroda.
Gospodine predsjedniče, poštovano Predsjedništvo, dame i gospodo, evo koristim priliku da vas sve pozdravim i poželim uspješan rad Doma naroda, pozdravljam i gospodu ministre, U Parlamentarnu skupštinu Savjeta Evrope, Klub delegata srpskog naroda predlaže gospodina Milojević Gorana. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Pozivam gospodina Halida Genjca, predsjednika Kluba bošnjačkog naroda.
Poštovane kolege delegati, cijenjeni gosti, Klub bošnjaka je odlučio da predloži za zamjenika člana delegacije Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine pri Vijeću Evrope dr Hilmu Neimarliju.
Zahvaljujem. Čuli smo prijedloge. Ja ću prijedloge ponoviti. Znači, za člana Vijeća Evrope u parlamentarnoj delegaciji Parlamentarne skupštine BiH za člana predložen je gospodin Milijević Goran iz reda srpskog naroda, za zamjenika člana iz reda hrvatskog naroda gospodin Ilija Filipović i za zamjenika člana iz reda bošnjačkog naroda gospodin Hilmo Neimarlija. Ovo je prijedlog. Ko je za ovaj prijedlog? Zahvaljujem. Ovo smo izglasali jednoglasno. Konstatiram da smo jednoglasno odlučili, kao što je u prijedlogu rečeno. Time smo završili Vijeće Evrope. Ja izabranim čestitam i mislim da će uspješno raditi u Vijeću Evrope, predstavljati BiH. Prelazimo na 4. točku dnevnog reda. Ad.4. Prijedlog odluke o postupku izbora članova upravnog odbora Javnog radio televizijskog servisa BiH Parlamentarna skupština BiH je, u obvezi, sukladno Zakonu o osnovama Javnog rdio- televizijskog sustava i o Javnom radio-televizijskom servisu BiH prvo provesti postupak za 6 izbor članova upravnog odbora JRT servisa BiH. Nakon što postupak bude proveden, Parlamentarna skupština će imenovati članove upravnog odbora. Isto tako je dogovoreno na zajedničkom kolegiju da Zastupnički dom, također uvrsti ovu točku u dnevni red svoje naredne sjednice, kako bi onda ova zajednička komisija mogla početi što prije sa radom. Ovo je dogovoreno, također na zajedničkom kolegiju. Razgovarano je i sa predstavnicima Radio- televizije BiH. Imamo i njihov dopis, u kojem nas oni obavješćuju o našoj obvezi i mole da čim prije ovaj važan posao završimo. Zakonom je predviđeno da su četiri člana upravnog odbora članovi koje mi kao Parlamentarna skupština BiH imenujemo. Evo, ja neću duljiti. Dobili ste svi ove materijale. Ja otvaram raspravu. Niko se ne javlja za raspravu. Ja ću vam kratko ponoviti šta je Kolegij dogovorio, a to je da se izaberu tri člana iz Doma naroda i tri člana iz Zastupničkog doma i da oni budu zajednička komisija Parlamentarne skupštine BiH. Isto tako je dogovoreno da klubovi predlože po jednog kandidata i ja pozivam predsjednike, odnosno predstavnke klubova da iznesu svoje prijedloge. Gospodin Vinko Radovanović. Izvolite gospodine Radovanoviću.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Klub delegata srpskog naroda u ovu komisiju za utvrđivanje procedure predlaže gospodina Boška Šiljegovića. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodine Neimarlija, izvolite.
Gospodo predsjedavajući, kolege delegati, gosti, Klub bošnjaka u ovu komisiju predlaže kolegu dr Halida Genjca. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Anto Spajić, izvolite.
Poštovana gospodo, Klub hrvata u ovu komisiju, zapravo u upravni odbor predlaže gospodina Tomislava Limova. Hvala.
Znači, komisija Doma naroda predložena je u sljedećem sastavu: 1. gospodin Halid Genjac 2. gospodin Boško Šiljegović 3. gospodin Tomislav Limov Predlažem da glasujemo o ovoj komisiji. Ko je za? Zahvaljujem. Jednoglasno smo izabrali komisiju. Sada prelazimo na drugi tio ove točke. 7 Odluka o postupku izbora članova uprvnog odbora JRT servisa BiH Prijedlog odluke ste dobili u materijalima. Je li se netko želi javiti po ovom prijedlogu? Dakle, u članku 4. stoji da je komisija dužna u roku od 30 dana od stupanja na snagu ove odluke, u skladu sa Zakonom o osnovama JRT servisa u Javnom servisu BiH, pripremiti postupak i raspisati javni natječaj za imenovanje članova upravnog odbora JRT servisa BiH. Dakle, posao komisije je da u roku od 30 dana, sazvati najstariji ili može predsjednik Doma naroda. Može, evo Kolegij ili predsjedatelj Doma. To može biti zaključak. Predsjednici domova, odnosno predsjedatelji domova. Budući da nema niko prijavljen za raspravu, ja predlažem da ovu odluku opostupku izbora članova upravnog odbora JRT servisa BiH usvojimo. Ko je za? Jednoglasno smo glasovali za i time usvojili ovu odluku. Ja se zahvaljujem. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. Ad.5. Proračun institucija BiH i međunarodnih obveza za 2003. godinu, predlagatelj je Predsjedništvo BiH Proračun smo dobili, izviješća komisija nadležnih, također smo dobili. Proračun se razmatra po odredbama koje se odnose na zakonodavni postupak. Istovremeno vas informiram da je Kolegij Doma naroda, suglasno članku 101. Poslovnika Doma naroda, imajući u vidu žurnost za donošenje Proračuna, skratio rokove za njegovo razmatranje i usvajanje. Još jedna informacija, ovaj proračun u tekstu koji je ponuđen usvjio je Zastupnički dom. Ja bih pozvao predlagača da nam kratko obrazloži materijal Proračun institucija BiH i međunarodnih obveza za 2003. godinu.
Poštovano Predsjedništvo, dame i gospodo, evo predsjednik je dao uvodnih par napomena, znači o Proračunu, s tim da bi iza ovog bilo sljedeće, znači da bi bilo potrebno da i ovaj dom usovji ovaj proračun u izvornom ovomo obliku, kako bi mogli pristupiti izradi rebalansa odman, zato što je Proračun dočekao sve nas sa ovim imenovanjima dočekao je i novu vladu, novo vijeće ministara takav kakv jeste, a onda zbog, i novog zakona o ministarstvima i svih ostalih zakona, mi smo dužni, da bi uvažili postojeću situaciju odmah ići na predlaganje rebalansa. Sukladno članku 2. Zakona o trezoru, ovaj proračun priprema Ministarstvo za financije i trezor i zato ja danas to i obrazlažem. Neke osnovne napomene, koje bi bile vrlo važne za ovaj proračun a i za rebalanst koji će uslijediti bi bile sljedeće. Da ovaj proračun za 2003. godinu zasnovan na primjeni koncepta nopolisi.... budžet ne promjenjenih budžetskih politika za postojeće, ranije uspostavljene institucije BiH kao vrlo bitno ograničenje, koje će se morati produžiti dalje u okviru izrade rebalansa. Opredjeljenje za realizaiju programa «Posao i pravda» nameće potrebu da se projekcije Proračuna institucija BiH za 2003. godinu, kao i realizaciju u potpunosti usuglase sa projekcijama proračuna u Federaciji BiH i RS i Brčko Distriktu, uz potpunu koordinaciju sa MMF. Znači, ovo su bile neke postavke, neki uvjeti da bi se ovaj proračun napravio ovakav kakav je, izradio ovakav kakav jeste. 8 Usporednim pregledima, procjena, izvršenja Proračuna institucija za 2002. godinu i u prijedlogu projekcija za 2003. godinu, primjenjen je tzv. diferencirani pristup, po kome se mogu posebno identificirati: - projekcije Proračuna postojećih institucija, - projekcije Proračuna institucija koje su osnovane u 2002. godini, i - projekcije Proračuna institucija koje su u fazi osnivanja. Znači, sad se nadovezujemo i kažemo da je sukladno donesenom novom zakonu o ministarstvima imamo potpuno novoosnovana ministarstva i druge neke agencije, koje ćemo morati uvažiti kao činjenicu u izradi rebalansa. S obzirm na ograničena proračunska sredstva i aktovnosti koje se poduzimaju za definiranje zadataka novoosnovanih institucija BiH institucija BiH u osnivanju a da bi se izbjegli mogući paralelizmi organizacijski funkcionalnih u finansijskom smislu, potrebno je uspostviti mehanizme kojima će se osigurati alokacija planiranih namjenskih sredstava u proračunu entiteta za finansiranje aktivnosti pojedinih proračunskih korisnika. Ovo je jedan vrlo bitan bitan uvjet, jedan vrlo bitan postav za izrdu ovog proračuna a i za iradu budućeg rebalansa. U projekcijama prihoda i rashoda, posebno su iskazani planirani prihodi i rashodi, vezani za realizaciju projekta CIPS. Znači, jedino zašto smo dobili dozvolu od MMF-a za zaduživanje u institucijama BiH jeste zaduživanje, kreditno zaduživanje po osnovu ovog projekta CIPS. Ni za šta drugo niti smo dobili niti ćemo dobiti suglasnost za buduće zduživanje kao institucije BiH. Projekcijama Proračuna isntitucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2003. godinu, planirano je servisiranje ino duga BiH u ukupnom iznosu 324,4 milijuna KM, od čega se na Federaciju odnosi 204,3 miliona a na RS 120,1 milion. Ovo su neke osnovne napomene. Znači, idu u pravcu da se kaže da je ukupan iznos Proračuna za ovu godinu 529 milijuna 870.505 KM, da se taj proračun promatra tako da izvorno institucije BiH imaju vrlo malo izvornih prihoda koji su naglašeni, znači na šta se odnose, na neke takse koje izvorno idu kao prihod institucijama BiH i da u biti ovaj proračun i ove institucije, znači se finansiraju sa entitetske razine, znači njihovim prijenosom sredstava na ovu razinu. Ono što je najbitnije jeste da se ispuni finansiranje vanjskog duga doodređenih datuma, a za administraciju, koja ostaje kao takva je, za ovu godinu planirano 205 milijuna KM. Ako ćemo sad krenuti po ovom našem proračunu vidjet ćemo da on ima svojih pet dijelova. Ja vam ne bih sd ovo čitala. Znači, vi ste to dobili na vrijeme, posebno što je ovaj proračun takav kakav jeste i sad ne bi trebalo biti nikakvih promjena. Naglasit ću samo sljedeće. Da mi imamo samo Zakon o trezoru na ovoj razini i da bi bilo jako potrebno da mi vrlo donesemo i zakon o Proračunu, poračunskom sustavu da takav jedan zakon koji će definirati izradu Proračuna. Zakon o izvršenju prati ovaj akt i on govori o tome kako se to izvršava na koji način u kojim rokovima, koje su obveze proračunskih korisnika i koje su obveze nas kao Ministrstva financija i trezora, znači prema svim ostalim budžetskim proračunskim korisnicima. Ja vam ne bih više ovo širila. Znači, samo vas molim da uvažite ove i osnovne napomene i ove ostale napomene da se ovaj proračun usvoji u ovakvom obliku. Mi smo dobili 9 već preporuku Predsjedništva, mi smo već i počeli raditi rebalans. Imamo kriterije napravljene za izradu rebalansa, u smislu da ćemo sa svim proračunskim korisnicima razgovarati na temu njihovih stavki. Znači, u Proračunu, pa tako najavljujemo razgovor i sa Domom naroda. Evo mi šapću, govore mi da se predstavim.
Ja se ispričavam ja sam vas trebao predstaviti našu ministricu ministar za financije i trezor Ljerka Marić. Zahvaljujem gospođi ministrici i ispričavam se što nisam je predstavio na početku. Bila je to ministrica za financije i trezor BiH gospođa Ljerka Marić. Za raspravu, ali ja bih samo malo zamolio gospodine Čengiću da pozovem predsjednike ili predsjednike naših komisija, da oni reknu svoje stavove o ovom dokumentu. Tko se želi javiti? Gospodin Ilija Filipović, predsjednik Ustavne komisije.
Gospodine predsjedatelju, gospodo zamjenici, uvaženi kolege zastupnici, cijenjeni gosti, Ustavno-pravna komisija je 18. veljače 2003. godine, razmotrila i raspravila Proračun institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2003. godinu. Čuli smo riječi predlagatelja Predsjedništva, čuli smo riječ ministrice, a predlagatelj je Predsjedništvo BiH i jednoglasno je zaključilo da je Proračun kao i Zakon o izvršenju Proračuna koji prati ovaj akt u skladu sa Ustavom BiH, te ih predlaže ovom domu na usvajanje.
Zahvaljujem gospodinu Iliji Filipoviću. Gospodin Zoran Spasojević, predsjednik financijske i administrativne komisije Doma Parlamenta.
Kolege delegati, Komisija za finansije i administrativne poslove Doma naroda, također je na svojoj 2. sjednici 20.02.2003. godine, raspravljala o Prijedlogu Budžeta institucija BiH za 2003. godinu i imala je dosta primjedbi na ovaj budžet ovakav, na način na koji je donesen da se hitno traži njegovo donošenje u neizmijenjenom obliku i, da ne govorim o puno stvari, Komisija je raspravljajući jednoglasno donijela da se ovakav predloženi budžet usvoji, s tim što je donijela i zaključke da prilikom hitne izrade, a sad smo čuli od ministrice da se već krenulo u hitnu izradu rebalansa Budžeta da se konsultuje ova komisija i da učestvuje aktivno u donošenju ovog rebalansa. Moje lično zapažanje, koje želim da kažem, što se tiče samog ovog budžeta je sljedeće. Da je BiH izuzeto prezadužena zemlja, jer vidimo po tome koliko imamo duga, odnosno koliko moramo vratiti ove godine. To je, od prilike, 324 miliona, u odnosu na Budžet koji troše institucije BiH i koji je 205 miliona i mislim da je to ogromna cifra i da ići dalje u zaduženje nije dobro. Zatim što sam uspio da primijetim da je ogroman deficita u spoljnotrgovinskom poslovanju BiH, koji iznosi za prošlu godinu 4,2 milijarde konvertibilnih maraka. To je ogroman deficit. Ako tako nastavimo ubuduće 2-3 ili 4 i 5 godina narednih, mislim da ova zemlja neće imati više sredstava uopšte. Znači, da će se isprazniti totalno. 10 Znači, mora se voditi računa o ravnoteži izvoza i uzvoza da se sve i svašta što se uvozi u našu zemlju ne može više tako raditi, jer mi moramo imati ograničenja koja će stupiti još od sutra. Dalje, što se tiče samog ovog, samih ovih cifara, koje su ovdje postavljene za pojedine stavke, moglo bi se puno toga komentarisati, međutim, pošto smo na komisiji donijeli odluku da usvojimo ovakav budžet i da idemo u brzu izradu rebalansa budžeta, ja neću pojedinačno govoriti, ali smo tražili na komisiji da budemo konsultovani kad bude izrda rebalansa Budžeta aktivno da učestvujemo i onda ćemo tad pružiti, odnosno ispeglati ove stavke koje se nalaze sad u Budžetu. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Zoranu Spasojeviću. Gospodin Hasan Čengić u ime Komisije za vanjsku politiku i trgovinu.
Kao komisija mi nismo razmatrali ovaj materijal, nismo ni dobili to, tako, mada nismo smatrali da mi trebamo raspravljati o ovome. Ja sam iskoristio priliku da se javim prije diskusije, da postavim nekoliko pitanja u vezi sa ovim prijedlogom Budžeta. Dakle, da pozdravim predsjedavajućeg, uvažene kolege delegate i da iskoristim priliku kad je prisutna ministrica ovdje da nam samo kratko objasni neke od pozicija predloženih ovdje u Budžetu. Ja sam pokušao čitati pažljivo materijal i nisam siguran da sam mogao u napisanom dobiti razumijevanje za ono što je ovdje. Možda je bolje raspraviti to nego poslije negdje drugo. Dakle, ako krenemo od člana 2. bilans prihoda i rashoda prvi dio, imamo u poziciji a) prihodi Odjela za civilnu avijaciju 600 hiljada maraka. Dakle, bili su u 2002. a onda su kako ja vidim ukinuti, pa ih u 2003. nema nikako. Interesira me zašto su ukinuti i interesira me kako je moguće da BiH nema svoje izvorne prihode u naplati preleta kroz zračni prostor BiH, što predstavlja značajnu stavku u nizu zemalja, a BiH u tom smislu može imati značajne prihode. Drugo, u članu isto tako 2.2. zbirni balans rashoda pa pod tačkom 7) izdaci za usluge prijevoza i, pardon umjmnjivanje imovine i opreme, predviđeno je 9 miliona 089.000 dakle, na šta se ovo odnosi. U istom tom dijelu ugovorene usluge, predviđeno je 6,000.800, na šta se to odnosi i nabavka građevina. Ovdje se pojavljuje, očito nova stavka od 8.150.000 maraka za ovu godinu, na šta se to odnosi. U stavci Predsjedništva BiH, u trećem odjelu, pardon, četvrti odjel «programi posebne namjene» 1,563.000 i još nešto, ako mogu da razumijem o čemu se tu radi i, dalje, kod Ustavnog suda BiH, Suda BiH, Ureda za reviziju, Stalnog vojnog komiteta itd. pojavljuje se stalno jedna formulacija. Evo, uzmimo Ustavni sud BiH stavka 2. Meni nije jasna formulacija. Ne razumijem «naknada troškova zaposlenik i skupštinskih zast. i sad ovo imate redom, velim, kod poglavlja Ustavni sud, kod poglavlja Sud BiH, Ured za reviziju, Stalni vojni komitet. Dakle, ne znam šta je skraćenica. Imate to u Agenciji za informacije. Dakle, ne znam šta su skupštinski zast. Ako su zastupnici, onda ne znam odakle oni u sudu jednom, drugom itd. Ali, ako nešta drugo da nam samo pojasnite o čemu se radi. 11 Dakle, ja bih zamolio da dobijemo ova obrazloženja prije nego što se ja i druge kolege javimo.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Čuli smo pitanja. Ima li raspoloženja od predlagatelja da na pitanje odgovori ili ćemo dalje ići sa pitanjima pa onda možda kasnije. Ko još se želi javiti? Gospođa ministrica Ljerka Marić.
... odnosilo se na prihode Odjela za civilnu avijaciju. Znači, na to pitanje vam uopće ne mogu odgovoriti. Ostaje kao zastupničko pitanje, jeste zato što je to 2003. godina, nema prihoda. Zašto je bilo prihoda u 2002. godini, znači da je postojao neki pravilnik i morate mi ostaviti vremena da ja to pogledam. Znači, mene zanima 2003. zašto nema i to ćemo razmatrati, ali ja vam sad stvarno nisam spremna odgovoriti. Drugo pitanje je bilo, vezano za ugovorene usluge. Ma nemamo mi isti tekst.
Evo vam moj tekst, evo vam moja pitanja.
Znači, ovdje imamo unajmljivanje imovine i opreme u zbirnom ovom. Znači, opće je poznato da smo mi, da institucije BiH nemaju svoje imovine i ovo se odnosi isključivo na unajmljivanje prostora i opreme. Znači, evo sad imamo problem sa Izbornom komisijom, koji je opće poznat i tako sa svim ostalim proračunskim korisnicima. Znači, plaćamo ogormne novce za iznajmljivanje imovine i aposlutno se ovo računovodstveno zove, što ne znači da imamo iznajmljene automobile i bilo šta drugo. Znači, imovinu zgrade, prostore iznajmljujemo i plaćamo zakup. Kažem da je ova stavka isključivo zakup prostora. Sljedeće. Ugovorene usluge odnose se na usluge, recimo reprezentacije, je, je i do sada su se uvijek odnosile ... reprezentaciju. Sljedeće je bilo nabavka građevina, kapitalni izdaci su posebno prikazani nazad u Proračunu. Odnose se isključivo su vezani za sredstva koja mi trebamo dobiti od Evropske komisije i još od nekih donatora pa su vezani, znači povezani su, građevine su povezane, znači Ustavni sud akodobije pet miliona donacija znači u njih će se investirati kao kapitalni izdatak. Svi su kapitalni izdaci vezani za donacije.
Na koje se objekte to odnosi.
Na objekte zbilja ne mogu. Ustavni sud kao nova institucija, znači za njegovo opremanje itd. ovo su već malo detalji koji su, ali mi smo spremni ovo pogledati i vama 12 objasniti. Ne moram znati napamet gdje je smješten Ustavni sud i koliko košta opremanje te zgrade. Znači, mogu samo reći da je 5 miliona predviđeno kao donacija, da se da za Ustavni sud i, znači, ako se realizira da će se opremiti Ustavni sud na taj način. Sud BiH 5 miliona kapitalni izdatak. Ured za reviziju 40 tisuća, Agencija za statistiku 20 tisuća, Džravna granična služba 3 miliona i 200 kod mene. Znači, kapitalni izdaci su oni izdaci za imovinu, općenito su izdati u ugradnji objekata, u unajmljivanje objekata, dopremanje i u tom smislu to je to, vezani su ovi naši kapitalni izdaci. Nisu vezani direktno izvorno za proračun, nego za ova donatorska sredstva, odnosno po nekim ugovorima koje imamo Ured za reviziju recimo ovo što se finansira je od švedske SID-e koja će biti, ali preko trezora implementirana u ovu stavku. E, šta je bilo još ne znam? Za Predsjedništvo BiH, nabavka stalnih sredstva, je li to? Nije. Programi posebne namjene. Piše Stalni komitet za vojna pitanja. Znači, piše ovako, kao glava zove se «programi posebne namjene» a odnosi se na: Stalni komitet za vojna pitanja; uredi oficira za vezu u Hagu i Komisiju za zaštitu nacionalnih spomenika. Znači, to je to. Ova stavka se kao ekonomski kod zove uvijek «naknada troškova zaposlenih i skupštinskih zastupnika» Znači računovodstvo se zove tako, pa u većini ostalih korisnika se radi o naknadi troškova zaposlenih, to je po knjigovodstvu, računovodstvu tako, a samo zastupnike imamo u Domu nroda, odnosno delegate i u Parlamentu imamo zastupnike i to je to. Stavka u računovodstvu. Znači, ovo je napravljeno računovodstveno prikazano, po ekonomskim kategorijama koje su prikazane kao ekonomski kod, to je kao kontni plan i znači po tom kontnom planu je tako to prikazano. Znači, razradit ćemo drugi put i kontni plan, odnosno čak ćemo ga malo i prepisati. Znači, to je način kako se to radi sistematizirano da bi se u trezoru mogle obaviti operacije pa prepoznaje se po ovom ekonomskom kodu. Znači, ovo kad kaže «plaće zaposlenih» ovaj kod 61100 se unese i sve plaće se na taj način mogu pratiti. To je računovodstveni način pristupa i knjiženjima i poslije kontroli. Mislim na taj način se radi ili se to tako zove. Nema posebno za Skupštinu, posebno za Ustavni sud, posebno za ministarstva. Znači, za sve postoji isti ekonomski kod pa se u to ubacuju stavke na koje se to odnosi, opisno možda baš nekad ne štima, može pisati samo skupštinski zastupnici a drugim naknade i ostali, ali ne bi trebalo biti zabune, to je stara stvar. Ne bi trebalo baš biti nikakve zabune oko toga. Ja ću se truditi, inače maksimalno da vama zbilja sve te detalje objasnim, ako nisam znala na ovo prvo pitanje, ostajem u obavezi da vam odgovorim zašto nemamo od Odjela za civilnu avijaciju prihoda. Hvala.
Zahvaljujem gospođi ministru za finansije gospođi Ljerki Marić na pojašnjenjima, ali, evo ja ću i, ako to gospođa ministar nije rekla, ja ću reći šta ja mislim o ovome. Novi saziv, ovaj novi saziv Vijeća ministara je, stvarno u jednoj nezgodnoj situaciji, poziciji nama zastupnicima objašnjavati Proračun, koji je, koji su oni naslijedili i ja mislim da bi bilo korektnije a i korisnije da mi svoje rasprave usmjerimo u pravcu da damo naše primjedbe i da ne tražimo danas ovdje odgovore, jer ovi saziv Vijeća ministara i ovo predsjedništvo u ovom sazivu nije radilo ovaj proračun. Dakle, nisu ga radili i mislim da nije ni korektno od nas tražiti sve detalje, u smislu koji su to detalji i ne znam ni ja šta je planirano, ne znam ni ja neka stavka za što točno da bude itd. Ja se ispričavam što sam dao sebi pravo da komentiram. Gospodin Pamuk ima riječ. 13
Ja sve pozdravljam i, evo, došlo vrijeme da dogovorimo o Budžetu. Međutim, ja bih ovaj budžet u ovom momentu shvatio više kao odluku o privremenom finansiranju, neka mi bude to dopušteno da kažem, jer ova skupština i institucije države BiH moraju da funkcioniraju i moraju imati neko osnov po kome će funkcionirati. Ovo mi zovemo privremeni Budžet i, hajde da kažemo, da je on ovakav kakav je. Ovaj budžet je napravilo prethodno Vijeće ministara, usvojio Parlament, Predstavnički dom i nama je došlo u ovom momentu da i mi kažemo o ovom budžetu nekoliko riječi i, bez obzira imali mi pohvale ili neke silne primjedbe na to. Ja ću odavde predložiti Skupštini, ovom vijeću da mi ovaj budžet usvojimo, posebno što postoji odluka da ovaj budžet ide u, odnosno da se donosi rebalans budžeta i to ima tamo dat neki rok. Ja mislim da se radilo o roku od 60 dana, koliko se sjećam i mislim da i ovaj dom treba da prihvati odluku Predstavničkog doma da kažemo da Vijeće ministara u tom roku treba da bude da, ipak, podnese rebalans. Ja ovdje mislim da Vijeću ministara, odnosno ljudima koji će raditi Budžet, skrenem pažnju samo na neke stvari. Iz ovog budžeta, iz ovog prijedloga budžeta vidi se da je Skupština, odnosno oba doma Skupštine u dosta nepovoljnoj poziciji. Naime, zašto? Pa zato što se kaže da nema promijenjenih veličina, da nema mijenjanja veličina i da nema mijenjanja politike. Osnov, budžetski osnov za ovu godinu Parlamenta BiH jeste ono što se desilo u ranijem budžetu, raniji osnov jeste šta se desilo u nekom drugom ranijem i sve tako. Dakle, polazimo od osnova, u osnovi polazimo od osnova iz 1996. godine, kada smo napravili Dejtonski sporazum kad je proradio prvi Parlament BiH i kad je ovaj dom počeo da radi, to znači da je to bio osnov. Odnosi su se promijenili. To je bio dom koji nije imao u principu ni administracije koji nije imao ni nekakvih naročitih troškova, jednostavno nije, on je bio, moram priznati u tom momentu, neka mi bude dopušteno da kažem, na silu dom, na silu Parlament. Funkcionisao je tako kako je funkcionisao a onda su počele sve te veličine i sve te odnose graditi s tog osnova. Danas, kad vidimo da Parlament BiH ima niz obveza prema međunarodnoj zajednici, odnosno prema parlamentima, ako hoćete drugih zemalja, mora se povezivati sa svim tim institucijama, jasno je da u ovom momentu to treba isfinansirati. Jasno je da ovaj parlament, ukoliko želi da rdi, mora imati i nove službenike, mora imati i nešto malo povećanju administraciju. Ta administracija mora biti povećanja, pa plaćeni ti troškovi koji je ovaj parlament u međunarodnoj saradnji imati, moraju, također biti plaćeni i ja mislim da to sve mora da nađe svoju poziciju u Budžetu. Ja predlažem Vijeću ministara i gospodi koja će raditi na rebalansu Budžeta da vodi o ovome računa. Također, predlažem da se sa međunarodnim relevantnim faktorima, ljudima iz međunarodnih organizacija sjedne i, ako su oni kočnica, da se budžetska stavka Parlamenta poveća. Ja mislim da treba razgovarati i treba ljudima jasno staviti do znanja da je takav stav, bar što se tiče Parlamenta neodrživ. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Pamuku. Ko se još želi javiti za riječ? Gospodin Čengić. 14
Gospodine predsjedavajući, uvaženi kolege dlegati, poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, članovi Vijeća ministara, ostali prisutni, Jasno je da je ovo jedan rok ili vrijeme u kojem razgovaramo, dakle, kraj drugog mjeseca, već vrijeme koje nam ne dozvoljava bilo kakve ozbiljnije promjene i pritiska nas da dođemo do bilo koje vrste budžeta za institucije BiH za ovu godinu. U tom smislu, ja ću, uvažavajući te činjenice, ja neću diskutirati na način kako bi se to radilo da imamo dovoljno vremena i da ovo razmatramo kao nacrt, nego ću se samo osvrnuti na nekoliko važnih stvari za mene i dati neki dodatak u zaključak koji je gospodin Pamuk već predložio. Prije svega samtram da je danas vrijeme i prilika, bez obzira što se, vjerovatno to neće moći učiniti u ovoj godini i nećemo moći odraziti na Budžet za ovu godinu, ali je danas vrijeme i prilika da potaknemo inicijativom Vijeća ministara da u svom mandatu koji je pred njima, on je četiri godine, osigura nešto što je moguće da, na jednoj strani dovede do izvornih prihoda institucija BiH, a na drugoj strani da reducira rashode tih istih institucija BiH. Ako dozvolite oko rashoda, dakle, pošto smo čuli, a ja sam namjerno postavio pitanje prostora, iznajmljivanje itd. opreme i prostora, smatram da je moguće neophodno da se preduzmu dodatne aktivnosti i radnje, kako bi institucije BiH, u narednom periodu osigurale prostore, koje mogu njima biti na raspolaganju i kako bi izbjegli plaćanje zakupnine pa onda ostalog. Koliko znam već su aktivnosti oko ove zgrade, ovdje pored nas, koja može svakako, u značajnoj mjeri zadovoljiti, možda ne sve potrebe, ali značajne potrebe institucija BiH i mislim da bi u tom smislu dobro bilo, ukoliko Vijeće ministara izađe sa takvim prijedlogom, pa ako je potrebno i podrška od oba doma Parlmentarne skupštine da se dobije za iznalaženje trajnih rješenja, dakle, za objekte koji bi bili u vlasništvu institucija BiH da bi se izbjeglo plaćanje zakupnine. Druga stavka je, pitanje prihoda, koji,normalno pripadaju državama svugdje u svijetu, a to je pitanje prihoda od preleta, dakle, komercijalnih preleta preko BiH. Vjerujem da vi znate, da su preleti preko BiH prije rata iznosili dnevno izmeđui 800 i 1000. Pretpostavljam da onaj ko se bavi tim, zna da se radi o vrlo visokim sumama, da se stotinu kilometara preleta, ovisno o tipu aviona, plaća od 120 pa do 400 dolara američkih svaki put, koliko god puta taj avion prelijetao određenu teritoriju i da smo mi u dosadašnjem periodu propustili priliku da kao država, uključujući i entitete, dakle, ukupno kao BiH, nikoga ne isključujem, jer je to opći interes, osiguramo da ta sredstva dolaze nama, pa ta sredstva, nažalost sada odlaze našim komšijama, či je jedini trošak što malo troše struje i imaju nekoliko zaposlenih u zračnoj kontroli a ono što je osnovna namjena, dakle, plaćanja preleta jeste naknada za ekološke štete koje nastaju, a one definitivno nastaju, dakle, ta sredstva da dolaze u BiH pa da se koriste za potrebne svrhe, one ne dolaze u BiH, dolaze tako reducirano da je to simbolično. U tom smislu biću vrlo jasan. Smatram da BiH na nivou usluga koje trentno pruža, bolje rečeno na nivou preleta, koji se trenutno događaju preko BiH, može osigurati godišnje između 80 i 120 miliona dolara, što se onda dalje može dogovoriti o podjeli na nivou BiH, na nivou entiteta itd. ali, dakle, sredstva koja bi trebala dolaziti i biti prisutna u BiH i definitivno dijelom biti izvorni prihod institucija BiH. Uvjeren sam da će ovo vijeće posvetiti pažnju ovome i naći puta i načina da se pokrenu ova pitanja. Umjesto dalje diskusije, ja ću se pridružiti ocjeni da je rebalans Budžeta neophodan, dakle, iz puno razloga, ako krenemo od ove naše kuće zbog, zaista činjenice koju je gospodin Pamuk vrlo jasno izložio da ovaj parlament treba rditi i još više raditi da treba biti kvalitetno 15 opslužen i biti u stanju da izvršava svoje obaveze. Pred nama je u ove četiri godine obaveza da donesemo niz zakona, da, vjerovatno radimo na izmjeni već postojećih zakona, da usaglašavamo obaveze BiH, prema onome što smo preuzeli u periodu post pridruživanja Vijeću Evrope i nastojanjima prema integracijama evropskih. Dakle, neophodno je da ovaj parlament možekvalitetno funkcionirati i izvršavati svoje obaveze, ali isto tako i Vijeće ministara, koje je ovaj puta, dakle, od ove godine, teba raditi potpuno u jednoj drugoj šemi, sa više ministarstava, sa većim brojem zaposlenim, sa većim brojem ovlaštenja, naravno za sve to su potrebna sredstva. Iz svih tih razloga, smatram da je neophodno da se što je moguće prije pripremi prijedlog rebalansa Budžeta o kome bi razgovarali, kao i o tome da vidimo na koji način možemo to finansirati. Iz tog razloga ja ću se pridružiti već izrečenom prijedlogu i, možda pročitati, ako dopustite jedan mogući tekst zaključka. Dakle, predlažem da uz usvajanje ovog budžeta i zakona o izvršenju budžeta, usvojimo i zaključak, koji bi od prilke mogao glasiti da se pripremi. Dakle, zadužuje se Vijeće ministara da pripremi prijedlog rebalansa Budžeta institucija BiH za 2003. godinu, u roku koji je predviđen zaključkom Predstavničkog doma Parlamentrne skupštine BiH, da tu budemo potpuno u suglasju sa njima, pa da isti rok imamo na obdje strane i, te da se posebno vodi računa o novim institucijama BiH i njihovim potrebama Vijeća ministatra, a naročito o Parlamentarnoj skupštini BiH. Evo, od prilike to bi mogao biti malo bolje. Rok predlažem, s obzriom da je Predstavnički dom već ranije raspravljao o ovom budždetu, ranije ga usvojio i usvojio zaključak, ja predlažem da rok teče od toga dana. Dakle, da ne dajemo dva različita roka, jer Vijeće ministara bi trebalo svakako ispuniti onaj rok, zato sam rekao da bude u saglasnosti sa rokom predviđenim i predloženim u zaključku Predstavničkog doma. Oni svakako, Vijeće ministara tareba svakako pripremiti taj budžet, jer ... ako nema rok, mi ćemo predložiti 60 dana. Ali, mi smo obaviješteni. Dobro, evo, 60 dana. Mi smo mislili da imate takav rok u zaključku Predstavničkog doma i da je to, od prilike, prije 15 dana pa bilo sada možda nekih 45 dana. U svakom slučaju smatram da je potrebno pripremiti rebalans Budžeta, koji bi predvidio pokrivanje ovih svih obaveza i, naravno, obrazložio iz kojih sredstava imamo namjeru finansirati taj budžet, kako nebi došli u situaciju da s druge strane ne izvršavamo druge međunarodne obaveze koje smo preuzeli o smanjenju javne potrošnje, obavezama prema vanjskom zaduženju itd. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Ko se još želi javiti za riječ? Ako ne želi niko, ja ću kratko. Dame i gospodo, čuli smo u uvodu ministrice finansija kojim se principima osnovnim rukovodilo kod izrade ovog proračuna za ovu godinu. Znači, osnovni princip je ne promijenjenih budžetskih politika. Međutim, ja bih ovdje postavio nekoliko pitanja nama svima. Naime, vidimo da u bilansu prihoda,po izvorima i namjenama, značajno je smanjenje ove treće točke tekuće potpore u novčanom obliku. Znači, ovdje se radi o donacijama i pomoći iz svijeta BiH preko Proračuna. Ja ovdje preporučam odmah sada predlagatelju rebalansa koji će biti u roku 60 dana urađen, da ulože dodatne napore i pokušaju u ovoj stavci osigurati, ako je moguće, nešto veća sredstva, jer čuli smo ovdje svi što su ranije govorili, kolege zastupnici da je, jednostavno ovaj proračun, ovaj iznos nedostatan za financiranje svih 16 potreba države BiH. Ja se, apsolutno slažem i mislim da trebamo tražiti načine kako osigurati veći proračun. Nadalje, glavnoj stavci, ovdje u ovoj prihodovnoj strani, jesu prihodi od entiteta. Pitanje je. U kojoj mjeri su entitetski proračuni u mogućnosti povećati svoja izdvajanja za Proračun BiH? Ovdje je planirano povećanje od 13% u odnosu na prošlu godinu. Isto tako značajan prihod, jeste prihod od CIPS-a. Ovih dana čujemo po medijima razno-razne informaicje o CIPS-u o vrijednosti usluge, odnosno koštanja usluge itd. pa ne znam niko to ovdje nije prokomentirao, mislim da je i ovo vrlo interesantno pitanje i da se možda, ne znam ni ja iskoristi prilika da se možda na ovo i odgovori šta je prava istina. Oko rashoda, oni su još, naravno interesantniji. Mislim da ovdje mnoge ove brojke zaslužuju stvarno pojašnjenja, ali ja ne bih ova pojašnjenja tražio od ovog, sad u ovom trenutku od novog saziva Vijeća ministara, mislim da nije korektno, jer, stvarno da bi se znala struktura ovih ovdje svih stavki rashodovnih, onda treba ući u detalje, a ja mislim da ove detalje ne mogu znati ovi ljudi koji su sjeli na ova važna mjesta i odgovorna, prije svega mjesec dana, ali zato tjekom izrade rebalansa Proračuna, svakako ćemo očekivati i tražiti odgovore na sve ove stavke, njihovu strukturu i iznose naravno. Jedna stvar, koju bih ja ovdje posebno malo naglasio jeste, obveza države BiH, u vidu kontribucija za članstvo u raznim međunarodnim organizacijama u godišnjem iznosu, ovdje je planirano 1,893.730 KM i ja bih postavio jedno i pitanje Vijeću minstara, odnosno Ministarstvu vanjskih poslova. Istina da BiH vrlo malo sudjeluje u ukupnom finansiranju međunarodnih organizacija čija je članica. Naše sudjelovanje u tom finansiranju mjeri se u promilima. To vam je svima poznato. Međutim, ja sam isto tako,na osnovu poluprovjernih informacija saznao da je naše sudjelovanje, dakle, naših ljudi, građana BiH, koji borave ili rade u ovim organizacijama, još manje od tih nekoliko promila. Dakle, nema nas skoro pa nikako. Mislim da bi jedna od zadaća naše vlade, odnosno Vijeća ministara i, naročito Ministarstva vanjskih poslova trebao biti da određeni broj građana BiH se nađe i zaposli u ovim institucijama, organizacijama međunarodnim, ne samo radi njihovog zaposlenja, nego puno više iz one koristi koje oni mogu donijeti BiH u njenom uključivanju u sve ove integracije gdje želimo stvarno biti. Ovo su moje neke generalne primjedbe. Naravno, mislim da možemo na kraju predložiti i ovaj zaključak, što je već gospodin Čengić a i drugi su govorili vrlo slično. Znači, da danas uz usvojenje ovog proračuna, teksta Proračuna, bez izmjena, jer ih i ne možemo ni raditi, usvojimo i ovaj zaključak. Znači, da u roku od 60 dana Vijeće minsitara se obvezuje a rok 60 dana teče od dana objave ovog dokumenta, da u roku 60 dana izradi prijedlog rebalansa Budžeta za ovu godinu a o tom ćemo dokumentu, nadam se da ćemo i mi aktivno sudjelovati u smislu naših prijedloga i amandmanski djelovati. Evo, toliko. Samo se vi smjestite gdje vam odgovara. Izvolite vi, premijestite se. Mora nam biti izvršna vlast u dobroj kondiciji. Čeka ih važan posao. Ja se zahvaljujem svima. Je li se još neko javlja za raspravu. Ako ne, predlažem da usvojimo Budžet u tekstu koji smo dobili, kasnije ćemo o zaključku. Ipak je korektno da idemo najprije o zakonu, odnosno o tekstu Proračuna a onda o zaključku. Tko je za ovakav tekst Proračuna? Tko je za? Jednoglasno smo za. Zahvaljujem svima. 17 Sad predlažem da glasujemo o zaključku. Dakle, da se pripremi prijedlog rebalansa Proračuna institucija BiH za 2003. godinu, u roku od 60 dana, od dana objave ovog dokumenta i da se posebno vodi računa o novim institucijama BiH i Vijeća ministara, a naročito o Parlamentarnoj skupštini BiH. Mislim da je ovo zadnje isto tako bitno. Ko je za ovakav tekst zaključka? Jednoglasno smo usvojili ovaj zaključak. Zahvaljujem se. Time smo završili sa Proračunom institucija BiH i međunarodnih obveza za 2003. godinu. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda. Ad.6. Zakon o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza za 2003. godinu, predlagatelja Predsjedništva BiH Dobili smo ovaj materijal, ovaj tekst. Ja pozivam predlagatelja ili nekog u ime predlagatelja ili nekog u ime predlagatelja da obrazloži. To će biti resorna ministrica gospođa Ljerka Marić. Gospođo, izvolite.
Ja predlažem istu proceduru za rebalans. Zakon o izvršenju Proračuna institucija,nećemo mi dugo sa ovim zakonom o izvršenju. On je samo jedan tehnički akt. Hoću li ja govoriti ili će oni pričati.
Izvolite vi.
Znači, u članku 1. ništa vam važno neću reći i brzo ću. Znači, zakon o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunarodnih obveza BiH za 2003. godinu je, ovako sindifikantno da je on za neku godinu, znači za 2003. godinu. Inače se on donosi kao zakon koji može biti sa trajnim rokom. Ali, znači, pošto mi nemamo zakona o proračuna donesenog do sada, onda se svake godine, uz proračun koji je zakon po sebi donosi i ovaj zakon koji kaže kako se izvršava onaj proračun koji je tamo usvojen, pa u prvom članku on kaže, uređuje se način izvršenja Proračuna institucija za 2003. godinu i to, pa sve je nabrojano ovdje o čemu se govori, znači o svakom pojedinačnom članku se objašnjava, vezano za doneseni proračun, kako se ta pojedina stavka izvršava. Ja mislim da nema potrebe da se puno nešto sad obrazlaže. Ako ima neko neko specifično pitanje, ne znam ni ja, vezano za rezerve Proračuna, ili održavanje ravnoteže itd. nešto može pitati, ali mislim da ovo nije ništa posebno. Znači, ovo je tehnika i baš kaže kako se izvršava sve što je u Proračunu.
Zahvaljujem na obrazloženjima. Ko se želi javiti? Otvaram raspravu. Imaju li komjisije nešto reći. Očitovali su se. Dobro. Očito da nemamo zainteresiranih za raspravu. Ja predlažem da pristupimo, ako imamo kvorum, mislim da imamo i ako smo se već malo osuli. Predlažem da pristupimo glasovanju o ovom zakonu. Ko je za? – 11 članova za. Svi prisutni. 18 Zahvaljujem i konstatiram da smo usvojili Zakon o izvršenju Proračuna institucija BiH i međunrodnih obveza za 2003. godinu u tekstu koji je predložen. Tim bi završili sa 6. i prešli na 7. točku dnevnog reda. Ad.7. Prijedlog za formiranje i imenovanje privremene komisije za prirpemu prijedloga odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Doma naroda Kako u Poslovniku Doma naroda ima nekih nedorečenih rješenja i ukazala se potreba za novim komisijama, novi zakon o ministarstvima, Kolegij Doma naroda smatra da bi se trebalo pristupiti izmjenama i dopunama Poslovnika. S toga Kolegij predlaže da se imenuje privremena komisija, koja će pripremiti izmjene i dopune Poslovnika. Želim vas isto tako informirati, da je Zastupnički dom imenovao privremenu komisiju za izmjene njihovog poslovnika. Komsija koju bi Dom naroda imenovao mogla bi raditi sa komisijom Zastupničkog doma, kako bi se našla najadekvatnija rješenja za oba doma Parlmentarne skupštine. Ovo, naravno je preporuka, ali one će raditi odvojeno, s tim da će,naravno, surađivati tjekom svoga rada, da mogu neka rješenja usuglašavati po potrebi. Naime, mi smo na Kolegiju o ovome razgovarali. Imamo potrebu za nekim novim komisijama, imamo i preporuku od određenih krugova iz međunarodne zajednice, da se naše komisije prošire, odnosno da se njihov broj poveća. Ja otvaram raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Ko želi govoriti? Gopsodin doktor izvolite.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Klub delegata srpskog naroda smatra da za sada se nisu stekli uslovi za izmjenu ovog poslovnika. Mi mislimo da Poslovnik treba mijenjati na osnovu određenih iskustava u primjeni. Mi smo trenutno na 3.sjednici, tako da nemamo nekog iskustva u radu sa ovim poslovnikom, tako da mislimo da sad za sad ne bi ga trebalo mijenjati, nego u toku ovog mandata, možda pri kraju mandata ili u toku mandata, ukoliko vidimo neke nedostatke da ih pokušamo otkloniti. Što se tiče formiranja ovih komisija, mi mislimo da, i po ovom poslovniku se onemogu formirati. Član 38. važećeg Poslovnika kaže da oba doma mogu zajednički osnovati stalne ili povremene zajedničke komisije. Tako da to ne bi bila prepreka za formiranje ovih komisija koje trebaju da se formiraju i na osnovu ovog važećeg Poslovnika. Hvala.
Zahvaljujem. Gospodin Čengić.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege delegati, uvažavajući argumente koje iznio dr Radovanović, dakle, da mi, objektivno smo tek na početku našeg rada i da u ovom sazivu, a većina nas, inače, nemamo iskustva sa ovim poslovnikom, dakle, ni negativna ni pozitivna. Mi, možda, imamo uglavnom pozitivna, jer smo uspjeli riješiti sve što se pred nas postavilo. Ja mogu razumjeti potpuno ovaj njegov pristup. 19 Ipak, želim kazati sljedeće. S obzirom na promjenu Zakona o Vijeću ministara i Zakona o ministarstvima i, s obzirom na povećan broj ministarstava i na povećan broj nadležnosti tih ministarstava, ukazuje se potreba da Parlamentrna skupština BiH, uspostvi kontrolu nad aktivnostima, odnosno ima uvid nad tim aktivnostima i, očito je da treba definirati u smislu komisija, koje komisije, da li postojeće ili nove će preuzeti nadležnost i ingerencije praćenja rada tih institucija, ili praćenja rada tih funkcija i iz tog razloga, najmanje što mislim da bi trebalo urditi jeste da naš poslovnik usaglsimo sa tom novonastalom situacijom u Vijeću ministara. Ja, zaista, ne bih uopće ovaj puta ulazio u raspravu oko toga, da li je bolje rješenje na postojećim komisijama dodati nova ovlaštenja, koja su po mom mišljenju i, inače, prilično zaposleni i imaju dosta obaveza ili je možda bolje rješenje formirati još jednu ili dvije nove komisije, pa onda na taj način pokriti ono što nije pokriveno. Ali, u svakom slučaju, najmanje što trebamo uraditi jeste da aktivnosti koje će obvljati Vijeće ministara u ovom sazivu i prema novom zakonu o Vijeću ministara i ministarstvima trebaju naći odraza u Poslovniku i trebaju naći odraza u nadležnostima komisija. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Gospodin Filipović pa gospodin Brka.
Poštovani gospodine predsjedatelju, gospodo zastupnici, Budući je Ustavno-pravna komisija bila predlagatelj i inicirala prijedlog da se uvrsti na Kolegiju u dnevni red današnje sjednice, ja ću reći par riječi. Svi smo mi ovdje novi i nemamo jako puno iskustva u primjeni Poslovnika, čije odredbe predlažemo da se noviraju. Međutim, svi mi koji smo, evo ovo je treća sjednica, čitali Poslovnik, primijetili smo dosta nedovoljno jasno određenih odredbi, koje nam pružaju mogućnost različitog tumačenja, gdje se sastane tri prvnika, četiri su mišljenja o određenim pos... pravilima. To je tako. Da ne govorim o nekakvim jezičkim, tehničkim, morfološkim, ako hoćete i drugim potrebama da se dodirnu određeni članci ovog poslovnika. Mi imamo, kroz cijeli Poslovnik se provlači i izaslanik i delegat i poslanik i član i zastupnik itd. pa, ako ništa trebali bi i to ujednačiti da točno znamo da to hrvatski narod kaže ovako, bošnjački ovako, srpski ovako, da nam se to ne provlači na sve različite načine kroz sve poslovnike, da pokušamo bar na taj način se potpuno jasno i shvatiti. Znači, izjednačiti izraze. Potpuno je jasno šta je jednačica. U hrvatskom narodu je to zastupnik, bez obzira na kojoj je to razini. Mi imamo u Ustavu u članku 4. točno određene parametre, kako bi Poslovnik u biti trebao da ima svoju nit i kako bi trebao regulirati određene stvari. Ima, doista potrebe. Mi smo ocijenili na Ustavno-pravnoj komisiji i to jednoglasno da predložimo Kolegiju i Kolegij je touvrstio u dnevni red i nismo vođeni samo inicijativom Zastupničkog doma, koji je, također utvrdio jednu komisiju, koja će odraditi nešto, jer je potaknuta i nekakvom finansijskom pomoći međunrodne zajednice, a postoji iniciajtiva da se i poveća broj komisija, kako bi se olakšao, ubrzao, da tako kažem rad naših tijela Doma. S toga je Ustavno-pravna komisija željela, zamolila i zadovoljna je što se ovo nalazi na dnevnom redu, uvažavajući ovo što je rekao kolega iz reda srpskog naroda. To točno stoji. Mi nismo još dovoljno radili ovaj poslovnik. Da kažemo, on nama smeta tu i tu. Ali, kad se pažljivo iščita, kad smo već imali konstituirajući i kad smo imali jednu vrlo interesantnu, mi rab radnu sjednicu Ustavno-pravne komisije i došli smo do zaključka da bi trebalo inicirati ovo pitanje, pogotovo na povećan broj ministarstava u Vijeću ministara i na djelokrug pitanja koja će se nama provlačiti kroz radna tijela Doma. Evo, toliko. 20
Zahvaljujem gospodine Filipoviću. Ko se još želi javiti za riječ? Gospodin Brka izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene kolege, ja bih samo htio nekoliko napomena, uvažavajući ono što je rekao gospodin Radovanović, ja ga potpuno shvatam i razumijem zašto je to predložilo. Još se uhodavamo, još smo novi ovdje. Međutim, ima ovdje poneko ko je bio i u ranijem sazivu, evo, gospodin Spasojević je bio u Predstavničkom domu, gospodin Genjac je bio u Domu naroda, ja i Hilmo smo bili u Predstavničkom domu i ja govorim iz iskustva i saznanja. U ranijem sazivu funkcionisanje jednog i drugog doma, upravo zbog nekih nedefinisanih, neusaglašenih stavova Poslovika, jednog i drugog nije išlo kako treba. Po mom ličnom ubjeđenju nije išlo kako treba. Mi znamo šta je uloga Doma naroda, mi znamo šta je uloga Predstavničkog doma, međutim, često su se te sjednice isprepletale i neke stvari nisu mogle da se dogovore, pa su prenešene čak od onog prethodnog saziva. Ja znam, recimo da je zakon o nacionalnim manjinama bio još u onom sazivu prije tri godine, pa nije prošao, nije usaglašen, pa bio u prošlom sazivu, pa nije usaglašen i sad nije završen taj zakon. A, zašto je došlo do toga? Zato što je poslanik iz Doma naroda predložio na svoj način, iz Predstavničkog doma na svoj način i jednostavno se nisu mogli usaglasiti. Znači, nastala je paraliza u donošenju tog jednog zakona, koji je potreban BiH. Upravo zbog toga što poslovnički to nije izregulisano ko vuče korak prvi, ko vuče korak drugi. Ja mislim, da mi, zaista imamo mnogo praktičnih razloga, da sjednemo i da dotjeramo jedan i drugi i Predstavnički dom i mi i, vjerujem, siguran sam u to da svih nas ovdje 15 koji sjedimo želimo da unaprijedimo rad parlamenta. Ako je nešto kočilo ranije a mi smo u to sigurni da je tu bilo kočenja, ne vidim razloga da ne bi pokušali napraviti taj iskorak, ne u četvrtoj godini našeg mandata nego u prvih šest mjeseci našeg mandata da to pokušamo popraviti što je evidentno da je neka kočniza. Zbog toga ja, zaista podržavam ovaj prijedlog, da se formira ova komisija i ja bih zamolio predstavnike iz srpskog naroda da uvaže ovu argumentaciju, koju sam ja ovdje iznio pa da možda iznesu i drugi. Hvala vam.
Zahvaljujem gospdinu Brki. Izvolite gospodine Radovanoviću.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, Ja želim da kažem vrlo kratko. Mi smo protiv suštinskih nekih promjena na početku mandata, što ne znači da nećemo sve prijedloge, koji budu dolazili od klubova, poslanika razmotriti i, eventualno usvojiti. Znači, nema nikakve prepreke da se određene stvari od poslanika iz prethodnog saziva razmotre da se vide jesu li dobr, je li stvarno neodgovaraju radu, koče u radu da to razmotrimo i usvojimo. Ali, smatramo da u suštinske promjene Poslovnika, sistemske promjene, na početku mandata, stvarno ne možemo ući, jer nismo ni spremni. Nemamo iskustva u radu, tako da, što se tiče ovih popravki i dogradnje Poslovnika to može u svakom momentu da se određeni prijedlozi razmatraju. Mislim da ne treba komisija za to. 21
Budimo parlamentarni. Zahvaljujem gospodinu Radovanoviću. Ko se još javlja? Gospodin Genjac. Izvolite.
Poštovane kolege, mislim da možemo privoditi kraju. Mi ovdje imamo dva koraka. Prvi korak je da donesemo odluku, ili ne donesemo odluku da se formira komisija i drugi korak je, ukoliko donesemo odluku da se formira komisija da predložimo članove te komisije. Dakle, to su dva koraka. Razloga za formiranje komisije, naravno ima više, a ja ću nekih od tih razloga nabrojati. Postoji potreba da se usavrši regulacija rada jednog i drugog doma. Postoji potreba da se mnogi detalji u poslovnicima preciziraju i unutar domova, a posebno i odnosima među domovima. Ne radi se o suštinskim izmjenama. Suštinske izmjene, odnosno suštinski principi rada ovih domova su Ustavom regulisani i tu nije moguće krupne stvari mijenjati, to je jedno pitanje. Drugo pitanje, Predstavnički dom je ušao u ovja proces, formirao je i imenovao komisiju i ja koji sam predlagao na Ustavno-pravnoj komisiji da se nešto slično uradi, upravo samo imao na umu, da bi bilo šteta propustiti ovu priliku da Predstavnički dom uradi jedan posao a da Dom naroda naknado bavi se tim aktivnostima jer bi bili dovedeni u poziciju svršenog čina. Znate, u međuovisnosti jedan i drugi dom jesu. Druga stvar svaka politička opcija u Parlametnarnoj skupštini Bosne i Hercegovine ima pslanike i u jednom i u drugom domu. Poslanike koji imaju iskustva i koji su bili u ranijim sazivima i poslanike koji su novi poslanici. Dakle, postoji taj mehanizam sigurnosti. Drugi mehanizam je, što su to komisije jednog i drugog doma i, treći mezanizam što se ovdje sve komisije formiraju na principu pariteta, zastupljenost i naroda a i entiteta. Prema tome, ima razloga i ima dovoljno sigurnosti i rekao bih racionalnih motiva da se formira. Međutim, naravno pitanje je klubova i njihovih odluka i mislim da se može pristupiti glasanju, da li smo zato da li jesmo, mislim da bi bilo dobro da donesemo tu odluku, ali ako nema dovoljno spremnosti u ovom trenutku, vjerovatno ćemo u najskorije vrijeme vidjeti to u poziciji u kojoj se nalazimo u Domu, da ćemo se sudarati na nekim pitanjima pa će to pitanje sazreti. Prema tome, predlažem da se stavi na glasanje odluka, da li smo da se formira ta komisija ili nismo.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Gospodin Radovanović ponovo.
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo, samo kratko jedno pojašnjenje u vezi formiranja komisije. Član 130. važećeg Poslovnika kaže da Dom može na prijedlog bilo kojeg svog člana u svakom trenutku dopunjavati ovaj poslovnik u skladu sa Ustavom BiH. Znači u svakom trenutku na prijedlog bilo kojeg delgata. Hvala. 22
Zahvaljujem gospodinu Radovanoviću. Gospodin Šiljegović.
Poštovana gospodo, Ja sam dužan jedno pojašnjenje, ja sam na Ustavno-pravnoj komisiji podržao prijedlog. Međutim, za mene odluka kluba veća od toga. Da ne bi došli u situaciju da se danas preglasavamo. Suština je, mi znamo radi se o dva poslovnika. Jedan je poslovnik ovog doma, jedan je poslovnik onog doma. Oni su formirali jednu devetočlanu komisiju i četiri profesionalca iz administracije koji će raditi na popravci tog poslovnika. Mi, uopšte nismo rekli da imamo nekih primjedbi na ovaj poslovnik. Jednostavno u praksi nismo došli do saznanja da on valja ili ne valja da ga treba popravljati. Sigurni smo da će ga trebati popravljati, ali da ne bi došli u situaciju da danas pet delegata iz reda srpskog naroda glasa protiv, ja zamoljavam predlagača da ovaj prijedlog povuče, za neka bolja vremena za mjesec, dva, tri itd. možda ćemo praktično vidjeti da je potrebno da ovo radimo, ali znači pet delegata naših će biti protiv pa zamoljavam da se povuče predlog, da napravimo neki kompromis. Hvala.
Zahvaljujem. Ja imam prijedlog. Mislim da je, zvog ovog sada zanjeg, a inače ovo smo trebali da napravimo jednu stanku, ne znam koliko nam treba a da se u međuvremenu sastane Kolegij jer je on predložio ovakav dnevni red. Znači, prijedlog da se povuče Kolegij, a bilo bi dobro da se nakon našeg kraćeg sastanka Kolegija da se onda pridruže i predsjednici klubova da vidimo jesmo li šta dogovorili. Znači, stanka od, koliko nam je dovoljno, da napravimo dužu pauzu pa da u međuvremenu nešto pojedemo pa neka to bude pola sata. Utvrđujem stanku od pola sata. Znači u 13 i 20 minuta nastavak sjednice. [[PAUZA]] ... smo bili utvrdili stanku od 20 minuta. Znači, prekoračili smo vrijeme samo dvostruko. Predlažem da krenemo sa nastavkom naše sjednice. Stali smo na 7. točki dnevnog reda prijedlog za formiranje i imenovanje privremene komisije za pripremu prijedloga odluke o izmjenama i dopunama Poslovnika Doma naroda. U ovim kratkim konsultacijama, koje su održane u ovoj stanci, ne znam mogu li ja govoriti ili će neko drugi. Konstatiram da je dogovoreno da bi bilo najbolje rješenje povući ovu točku sa dnevnog reda, jer nema dovoljne suglasnosti i, čini mi se ne bi bio ishod povoljan i da ne bi zapadali u te situacije, predlažem da ovu točku dnevnog reda skinemo s dnevnog reda. Jesmo li za? Dobro, skidamo točku dnevnog reda. Time smo riješili. Idemo na sljedeću točku, to je točka broj 8. Ad.8. Izviješće o radu Vijeća ministara BiH za 2002. godinu Dobili smo ovaj materijal za današnju sjednicu. Zastupnički dom, za našu informaciju usvojio je ovo izviješće Vijeća ministara iz prethodnog saziva. Naše komisije su razmatrale ovo izviješće. Kako je došlo do promjene sastava Vijeća ministara, znači nemamo ovdje nikoga ko bi mogao, jer nije sudjelovao u pitanju izviješća o njemu referirati. Ja pozivam 23 predstavnike komisija da se očituju o ovom dokumentu. Gospdin Ilija Filipović, predsjednik Zakonodavno-pravne komisije. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo zamjenici, uvažene kolege zastupnici, Ustavno-pravna komisija je razmotrila izviješće o radu Vijeća ministara za 2002. godinu i u raspravi je samo primila k znanju navedeno izviješće, bez rasprave. Budući da nije bilo na komisiji izvjestitelja predlagača materijala. No, to ne priječi ovaj dom da raspravi ovo izviješće i zauzme o tome svoje stajalište, da se očituje o tome, o ovom izviješću i da ga na kraju i prihvati. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću. Gospodin Spasojević. Izvolite. Administrativna.
Gospodine predsjedavajući, Komisija za administrativne i finansijske poslove, također je imali ovu tačku dnevnog reda, ali, također nije raspravljala o njoj, jer nije bilo izvjestioca, te smo mi našli neko kompromisno rješenje, da se ovaj materijal uputi sadašnjem Vijeću ministara da oni malo pretitraju da nam daju mišljenje da li da usvojimo ili da ga ne usvojimo, tako da meni je čudno bilo kad smo ovu tačku i vidjeli, kad sam ovu tačku i vidio u dnevnom redu, pošto smo imali ovakav zaključak, tako da nemamo ništa protiv, ali evo ja vidim da ovdje nema nikoga i nelogično je, imaju ovi članovi novi Savjeta ministara, ali nelogično je da oni daju odgovore za onaj posao koji nisu radili. Sad smo mi u nekoj poziciji, u kojoj ni sam ne znam kako ćemo izaći, ali tu smo više nas, više pamenti ima, pa ćemo vjerovatno naći nekakvo rješenje, s kojim ćemo moći da zadovoljimo, ili ćemo skinuti ovu tačku dnevnog reda ili ćemo primiti samo znanju ili ćemo usvojiti ovaj izvještaj, na nama je ovdje da raspravimo o tome, a ja sam iznio stav naše komisije. Hvala.
Zahvaljujem gospodine Spasojeviću. Gospodin Čengić, Komisija za vanjsku politiku i trgovinu. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, naša komisija za vanjsku politiku i vanjsku trgovinu je, također, razgovara o ovom izvještaju i imali smo pred sobom dilemu da li uopće da raspravljamo o tome, da li da se izjašnjavamo na koji način da pristupimo ovom pitanju. Uglavnom, mi smo zauzeli stav da je prirodno, bez obzira što je sada Vijeće ministara u drugom sastavu, da je prirodno da Parlament, tj. oba njegova doma se izjašnjavaju o izvještaju rada Vijeća u prethodnom sazivu i to predstavlja dio kontinuiteta i obaveza, naravno Parlamenta i u tom smislu nismo našli nikakvog spora. Što se tiče ove ideje, koja nam je bila, također poznata iz Administrativno-finansijske komisije da čujemo prije svega mišljenje Vijeća ministara o ovom izvještaju, pa onda da dalje diskutiramo, mi smo zauzeli stav da to nije potrebno iz razloga koji smo upravo čuli. Kako Vijeće ministara u ovom sazivu nije pripremalo ovaj izvještaj ono ne može i nema logike da 24 se ono očituje o tome, da li je ovaj izvještaj cjelovit, da li nije, da li odražava stanje da odgovara na pitanja itd. i, na kraju smo donijeli zaključak da, bez zauzimanja stava o ovome, kao komisija, da jednostavno uputimo na Dom pa da se Dom kao Dom izjasni o ovom izvještaju. Inače, smatram, osobno smatram da o izvještaju treba raspravljati i da, kao Dom trebamo zauzeti stav, a tu imamo, upravo sve ove tri opcije, koje je kolega već pomenuo, pa ćemo o tom razgovarati. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Otvaram raspravu o izviješću o radu Vijeća ministara BiH za 20... godinu. Ko želi sudjelovati u raspravi? Gospodin Brka.
Uvaženi predsjedniče, uvažene kolege, ja ću dati jedan prijedlog. Pridružujući se ovome što je rekao gospodin Spasojević i gospodin Čengić, ja ću samo to argumentirati sa još jednom svojom, jednim svojim stavom. Mislim da je beskorisno da mi sad govorimo o ovome dokumentu. Oni su to bili dužni podnijeti u ranijem sazivu, a šta ja osobno mislim o ovome, sad je to manje važno. Ja sam i u prošlom sazivu Parlamentarne skupštine u Predstavničkom domu bio jedan od ljudi koji je kritikovao rad tog ministarskog vijeća i ja se, zaista nisam sa mnogo njihovih stavova slagao i sad se ne slažem. Samo ću vam ovdje pročitati jedan stav i odmah ću vam kazati zašto sam ja pritiv da mi izjašnjavamo se o ovome. Za mene je ovo dovoljno da mi primimo k znanju, jer red vrijednosti, ako se odnosi ovdje kako su oni poredali na 5. stranici, posljednja stavka, pretposljednja u stvari, kaže rješavanje problema povratka izbjeglica i raseljenih lica. Ako im je to u njihovom čitavom radu bila posljednja stavka, čak i u izvještaju, umjesto da to bude prioritet, samo taj jedan jedini podatak meni govori šta su u stvari bili prioriteti tom ministarskom vijeću. Nas sad dovoditi u situaciju da mi o tome govorimo, mislim da to, zaista, nema smisla i ja mislim da je dovoljno da ovaj dom ovo primi k znanju. Toliko i hvala.
Zahvaljujem gospodine Brka. Gospodin Neimarlija se javljao za riječ.
Gospodo predsjedavjaući, kolege delegati, gosti, Mi se, doista nalazimo u situaciji, koja je i u formalnom i sadržajnom smislu da kažem po prilično neadekvatna u ulozi koju imamo u ovom domu i obavezama koje smo dužni ispunjavati. Naravno, podnošenje izvještaja od strane Vijeća ministara je obaveza i promjena Vijeća ministara, koja se u međuvremenu dogodila, nije oslobodila ni prethodno Vijeće ministara da pripremi izvještaj niti nas lišila potrebe i obaveze, također da se o tom izvještaju odredimo. Međutim, mi smo, da kažem, u toj delikatnoj situaciji da određeivanje prema izvještaju, ili rasprava o izvještaju, podrazumijeva prije svega vrednovanje izvještaja, s obzirom na to šta je Vijeće ministara učinilo, što je moglo učiniti, što je trebalo učiniti, što je programski samo sebi zdalo da će učiniti u periodu 2002. godine, a takav pristup ovom izvještaju, očito bi bio, najblaže rečeno deplasiran, jer na sva naša pitanja i sve eventualne primjedbe i na kraju krajeva vrednovanja ovog izvještaja, nemamo s druge strane podnosioce izvještaja, koji bi mogli osporiti ili na valjan način argumentirati odgovor na naše, eventualne 25 primjedbe ili učestvovati u raspravi o njima. A, govoriti o izvještaju u ovom, da kažem ne vrednosnom, činjeničkom smislu, također bi djelovalo po prilično neprikladno i, s toga ću ja iznijeti samo stav našeg kluba, po kojemu mi cijeneći okolnosti u kojima se suočavamo sa ovim izvještajem, a nakon uvida u to što se u izvještaju prezentira, sa svoje strane imamo stav da izvještaj ne možemo prihvatiti da ga primamo k znanju, a ne možemo ga prihvatiti iz više razloga, od kojih ću ja navesti nekoliko. Prije svega, izvještaj koji se prezentira rad Vijeća ministara u 2002. godini, sučeljen sa Programom rada Vijeća ministara, koji je i u Parlametnarnoj skupštini imao svoju odgovarauću verifikaciju a i sa političkim najavama djelovanja Vijeća ministara i 2001. i 2002. godine, u debelom je teškom raskoraku i oni koji nisu bili poslanici u ranijem sazivu Parlamentarne skupštine BiH, sigurno se sjećaju obećanja, koje je Vijeće ministara u prethodnom sazivu dalo oko donošenja zakonskih akata, odnosno zakonskih projekata na razini države BiH, oko povratka izbjeglica, oko projekata, koji su trebali da ubrzaju procese uključivanja BiH u evropsku integraciju, oko procesa oslobađanja posepenog, naravno BiH od ovog jednog siromaštva u koje je bosanskohercegovačko društvo, u kojem se nalazi i koje mu prijeti. Dakle, sjećajući se tih obećanja a nakon čitanja samo ovih uvodnih napomena, otvarajućih napomena za ovaj faktografski, rekao bih, dio izvještaja, čovjek se neminovno nalazi u situaciji da ustanovi taj teški raskorak između obećanja koja su dala i programski, realizacije aktivnosti Vijeća ministara u 2002. godini i, ja bih rekao sada, to je moje osobno mišljenje, neadekvatnog, neprimjerenog uvođenja u ovaj faktografski izvještaj sa ovim uvodnim napomenama, koje su, zapravo, politička i rekao bih vrednosna kvalifikacija samog izvještaja. Primjera radi, to su neki od tih razloga zbog kojih mi ne možemo prihvatiti izvještaj. Govori se o, makar na zadnjem mjestu o divnom napretku u procesu povratka izbjeglica i raseljenih lica, a pokazatelj rada Vijeća, zapravo Ministarstva za raseljena lica i izbjeglice, za ljudska prava i izbjegice, s obzirom na primarnu funkciju Vijeća ministara, pa i tog ministarstva, u činjenici da Parlamentarna skupština BiH nije usvojila niti jedan zakonski projekat Ministrstva za raseljena lica i izbjeglice, niti jedan zakonski akt, zapravo Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice. Važnost akata koja pokrivaju ta područja ne moram isticati. U ovim uvodnim napomenama, kojima se vrednosno određuje izvještaj stoji, recimo Ministarsko vijeće sebi pripisuje u zasluge, to što u BiH 2002. godine nije bilo inflacije, kao da je to zasluga Vijeća ministara, znamo čija je. Pripisuje sebi u zasluge uspješnu realizaciju projekta CIPS-a, odnosno njegovog dovođenja do faze u kojoj se već počele dijeliti prve lične karte, a uspjeh tog projekta koji je bio vrlo značajan za našu zemlju, značajan za procese uključivanja u ove euroatlanske integracije i danas kao što znamo svi trpimo. Nadalje, izvještaj prikazuje faktičko stanje u radu Ministarstva inozemnih poslova, a znamo, bez obzira što je BiH u protekle godine primljena u Vijeće Evrope, da je objektivno naša zemlja, međunarodni položaj BiH u proteklom periodu trpio pogoršanje a ne poboljšanje. U izvještaju, također, u ovim uvodnim napomenama govori se kako su u pripremi strateški akti o borbi protiv siromaštva, od prilike tako i strateški akti, kojima će se ukloniti, između ostalog administrativne prepreke za inozemna ulaganja u BiH. Ti strateški ciljevi bili su, između ostalog i strateška obećanja Vijeća ministara, kada je stupalo, a evo u ovom izvještaju mi to dobijamo kao obećanje koje treba da se realizira 2003. godine. To su neki od razloga, naravno nisu svi, usljed kojih mi ne možemo prihvatiti ovajizvještaj i još samo jedna mala napomena samo, koja može biti od funkcionalnog zanačja, rekao bih, za odnose i našeg doma 26 i Paarlamentarne skupštine i Vijeća ministara u ovm sadašnjem sazivu. Ovdje stoji ocjena kako je Vijeće ministara imalo uspješnu saradnju sa Parlamentarnom skupštinom BiH. Broj ovih predloženih zakonskih akata i njihove realizacije svjedoči na ovom bitnom planu o toj saradnji i, inače je broj zakonskih akata koje je Vijeće ministara 2002. godine uputilo u proceduru i koji su realizirani svjedoči, prije svega o uspješnosti njihovog rada, uglavnom gotovo svi zakoni su doneseni na privremenoj osnovi od strane visokog predstavnika. Ali, pominjem ovu jednu činjenicu. U prethodnom sazivu Parlametnarne skupštine bio sam u Predstavničkom domu i član Ustavno-pravne komisije i, doista, od značaja je primijetiti da smo mi u više navrata na Ustavno-pravnoj komisiji vratili prijedloge pojedinih zakonskih akata Vijeća ministara, zato što Vijeće ministara nije imalo zastupljenog, odnosno zastupnika na sjednicama naše komisije. U više navrata smo to pomjerili za naredni sastanak a više puta se dogodilo da smo pojedine zakonske prijedloge čak potpuno vratili u ponovnu proceduru, što je pokazatelj, zapravo, na oko nevažan, ali značajan odnosa izjmeđu Vijeća ministara i Parlamentarne skupštine u prethodnom sazivu i ovo iznosim samo kao primjes s kojim bih želio da potaknem odgovorne ljude, zapravo, ljude u Vijeću minstara danas da smo mi voljni i željni i da očekujemo od njih da saradnja između sadašnjeg saziva i sadašnjeg sastava Vijeća ministara bude bolja nego što je bila 2002. godine. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Neimarliji. Ko se još želi javiti za raspravu? Gospodin Zrno.
Gospodine predsjedavajući, kolege zastupnici, dame i gospodo, Nisam se mislio javljati za riječ, ali s obzirom da sam član jedne od komisija koja je raspravljala, odnosno pokušala raspravljati o ovom izviješću. Zbog toga sam se javio. Mislim da bi najprije trebali mi zaključiti ... jer meni se čini da nismo koje su odluke donijele komisije Ustavno-pravna je kazala svoju, ova naša isto tako da ovo izviješće primimo, jednostavno kao informaciju da o njemu ne raspravljamo, jer nemamo o čemu raspravljati. Treća komisija za vanjsku politiku smatra da treba raspraviti ovo izviješće. Po meni izviješće svako treba raspraviti. Međutim, što kazati o onomu izviješću, koje je upućeno nekomu, bez komunikacijskog koda. Ovo izviješće nema komunikacijskog koda. Nema onih koji su ga pravili, nema onih koji iza njega stoje, koji ga trebaju braniti, a, zapravo u suštini nema ni onih koji trebaju o njemu rsprvljati, jer ovo izviješće trebalo je doći u proceduru onom parlamentu, odnosno onom domu naroda. Zato bih volio da se najprije odredimo o komisijama o radu komisija da prihvatimo jedno, drugo ili treće stajalište ovih komisija a onda ako treba da raspravljamo o ovom izviješću. Ja sam ga prelistao. Neke stvari malo detaljnije, neke samo površno i, jednostavno zaključujem da nema smisla raspraviti do kraja ovo izviješće. Primimo ga k znanju, prihvatimo ga kao informaciju i neka tu ostane, jer ako za ovo izviješće nije zainteresirano novo Vijeće ministara kao pravni a i radni sljednik svega onoga što je uradilo prethodno Vijeće ministara, ne znam koji je i kakav je interes ovog doma da ga do kraja raspravi. Ako ćemo nešto raspraviti, onda trebamo ili prihvatiti ili odbaciti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem gospodinu zastupniku Zrni. Gospodin Čengić se javlja za riječ. 27
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege, članovi Vijeća ministara, Dopustite mi da počnem, upravo od onoga što je gospodin Zrno završio, a to je čemu raspravljati, ako sadašnje Vijeće ministara nije pokazalo interes, zašto bi raspravljao ovaj dom. Ja ne mogu se složiti sa takvim stavom, jer smatram da je, zapravo, sasvim normalno da sadašnje Vijeće ministara ne može preuzeti odgovornost za ono što se nalazi u ovom izvještaju i za ono što je prošlo Vijeće ministara radilo, jer se radi o novom sazivu. Istovremeno zašto nije prethodni saziv Doma naroda raspravljao ovo pitanje, mi to ne možemo promijeniti. To je činjenica. Da li je trebalo da ide po nekom postupkud a se raspravlja na tom domu, vjerovatno jeste, ali nije. Kako nije raspravljano do sada, smatram da ovaj dom ima obavezu, dakle, ne samo potrebnu nego i obavezu da rasprvja ovaj izvještaj. Za mene ovo pitanje nije uopće sporno. Smatram da ga trebamo raspraviti. Naravno, za jednu aktivnu raspravu su potrebne dvije strane. Mi sada imamo situaciju da govorimo svi sa jedne strane, dakle, kao članovi Doma, a istovremeno nemamo članove Vijeća ministara, koje je radilo ove poslove i koje je pripremilo ovaj izvještaj. To je jedna dosta nelagodna pozicija. Ipak, imamo obavezu da raspravljamo o tome i ja neću bježati od te obaveze i smatram da trebamo u toj raspravi biti vrlo jasni i govoriti o onome što su činjenice, govoriti o onome što su poznate stvari i dati svoju ocjenu o tome šta je urađeno a šta nije urađeno. Zato što smo obavezni i zato što bi trebalo i ovo vijeće da iz naših primjedbi i diskusija uoči šta je pozitivno a šta je negativno bilo u radu prethodnog Vijeća kako bi negativnosti izbjegli a pozitivne stvari nastavilo. U tom smislu ja ću početi od onoga što smatram da je pozitivno. Po mom mišljenju pojedinačno najvažnije dostignuće u kome je učestvovalo i Vijeće ministara, naodređeni način jeste uspostava Zajedničke granične službe. Smatram to najvažnijim pojedinačnim ostvarenjem u prošlom mandatu i ako smatram da je izuzetno važna uloga bila Misije UN i voditelja te misije ili šefa te misije ambasadora Klajna i držim da je to nešto što daje prostor i daje mogućnost da se nastavi taj trend sada, u smislu da se počnu konačno ubirati pozitivni plodovi toga, a tj. prije svega smanjivanje šverca, kontrola ulaska u BiH itd. Ako govorimo o drugim stvarima, ja bih rado govorio samo nekoliko stvari koje su pomenute u ovom uvodnom dijelu izvještaja, u kome se, između ostalog kaže, da je doneseno niz akata u cilju stvaranja povoljnog ambijenta za stvaranje domaće proizvodnje, povećanje direktnih stranih ulaganja te osnova za rast izvoza roba i usluga. Dakle, doneseno je niz akata, koji bi trebali stvoriti povoljniji ambijent za povećanje stranih ulaganja. Nemam nikakvih dilema da su akti jako važna stvar za popravljanje tog ambijenta za strana ulaganja, ali isto tako ovakav stav je mogao da iznese Parlament u svom radu da kaže da je on donio itd. Međutim, Vijeće ministara je odgovorno i za provedbu akata i Vijeće ministara je odgovorno za promociju stranih ulaganja. Smatram da je u tom smislu Vijeće ministara propustilo svoju priliku i nije ni iz bliza uradilo ono što je trebalo.To je žalosna činjenica, pogotovo što je ono vijeće ministara u prošlom sazivu bilo formirano na jedrima i na vjetrovima koji su obećali pomoć samo činjenicom da se takvo vijeće uspostavi i takav odnos snaga, političkih snaga u Parlamentu. Nažalost, to vijeće ministara nije iskoristilo tu povoljnost, tu naklonost, prije svega evropskih zemalja i Amerike i nije je pretvorilo u nešto što bi bilo opipljivo a to su strana ulaganja. Obratno, ukupno posmatrano, uvjeti u kojima se djelovalo prije su bili teži nego u ove prethodne dvije godine, a srazmjer ulaganja stranih ulaganja u zdnje dvije godine i onom prethodnom su, u korist onog prethodnog perioda. 28 Drugo, što je, također zanimljivo, jeste jedna kontradiktornost, suštinska kontradiktornost između ovog stava na stranici 3. i isto sljedećeg stava na stranici 3. koji kaže da u okviru svog globalnog okvira da u okviru usvojenog papira «Strategije i ekonomskog razvoja BiH» usvojen je i «Akcioni plan za uklanjanje administrativnih prepreka za ulaganja u BiH». Eh, sad pazite, usvojen je Akcioni plan i to u narednom stavku se kaže a u prethodnom se kaže da su već riješeni problemi koji su opterećivali strana ulaganja. Ako pogledate dalje, vi ćete vidjeti da taj akcioni plan i neke druge stvari trebaju da se usvoje tek ove godine. One su samo pripremljene i treba da se usvoje ove godine. Dakle, radi se o tome da je Vijeće ministara uglavnom pisalo papire a nije se brinulo za implementaciju i za prezentaciju BiH kad su u pitanju strana ulaganja. S druge strane, bez stranih ulaganja nije moglo biti privatizacije, u velikoj privatizaciji. Bez stranih ulaganja nije moglo biti većeg otvaranja radnih mjesta i bez stranih ulaganja nije moglo biti većeg izvoza. Prema tome, jedan od ključnih pojmova za pokretanje privrede u BiH definitivno jeste ovo troje: privatizacija, prije svega uz strana ulaganja a onda nakon ovog dvoga povećanje izvoza i smanjenje uvoza. Jer, upravo kroz privatizaciju i strana ulaganja doći će do proizvodnji, koje će moći osigurati proizvode na našem tržištu, dakle, domaće proizvode, kojima bi zamijenili proizvode koje sada uvozimo. Od ovoga, nažalost, nije urađeno ono što bi trebalo da zasluži pažnju i poštovanje. Sljedeća stvar, kaže se da je projekat CIPS-a uspješno doveden do faze kada su izdate i prve lične karte. Da. Oko toga kako je uspješno dovedeno vidimo da je sada čak i visoki predstavnik morao intervenirati u cijeni ličnih karata kao dio tog projekta, a drugo što je važnije od toga jeste nikad ne razjašnjeno pitanje na koji način i pod kojim uvjetima i zašto je odabran taj izvođač radova, odnosno te firme koje su dobile posao CIPS-a, a ne neke druge. Ja moram biti jasan ovdje, opozicija koja je postavljala to pitanje nije imala dovoljno prostora a predstavnici vladajućih stranaka u prošlom sazivu Parlamenta nisu imali dovoljno odlučnosti i volje da to pitanje izvedu na čistac. Ja sam uvjeren da će oko toga biti još rasprava i ne smatram nikako velikom zaslugom ovaj početak realizacije ovog projekta. Obratno, smatram da on, zapravo u suštini krije neke jako važne stvari, a to je, između ostalih, vjerovatno i pitanje jedne vrste korupcije za koju se, upravo Vijeće u prošlom sazivu zaklelo da će joj stati u kraj i to ne samo obične nego jedne sofisticirane. Sljedeća stvar spominje se da je koordinacioni tim za ekonomski razvoj i evropske integracije doprinio harmonizaciji aktivnosti od značaja za uspostavljanje jedinstvenog ekonomskog prostora u BiH. Ja bih bio presretan da je ovo urađeno. Zaista bi mi bilo drago. Ja ću reći da, nažalost, ovo nije tačno i dih izbjegao niz nabrajanja i dokaza poslužit ću se samo jednim, a to je razlike u cijenama na obavezna davanja na naftu i naftne derivate u Distriktu Brčko i ostalom dijelu BiH koje su definitivno iscijedili budžete i Federacije i RS, a time direktno utjecali i na Budžet BiH. S druge strane, entiteti nisu imali i nemaju instrumente za nametanje rješenja, dakle, protiv odgovora odlukama Distrikta Brčko i jedina tačka gdje se to moglo rješavati je bilo Vijeće ministara. Vijeće ministara je to radilo nevoljko, neodlučno, nekvalitetno, sa velikim zakašnjenjem i prouzročilo značajne štete i entitetskim budžetima i Budžetu BiH. Sljedeća stvar, Vijeće ministara se u ovom izvještaju fali da je donijelo mjere, evo imate to, da je donijelo mjere za rješavanje ovog uvoza nafte i naftnih derivata, pa kažu kako su uspostavili instituciju domaće kontrole itd. kako će to povećati proizvodnju u domaćim kapacitetima, u domaćim rafinerijama itd. 29 Da to nisu uradili, da to zaista nisu uradili, nažalost, može pokazati analiza koju možete napraviti na jučerašnjem danu, na danu od prije sedam dana ili od prije 15 dana. O tome koliko se proizvodi u domaćim kapacitetima, koliko se uvozi i o tome koliko postoji opasan debalans između faktički uspostavljenog monopola INE na jednoj strani, koristeći postojeće ugovore, međudržavne ugovore BiH i Hrvatske i ostalih uvoznika u BiH ili prerađivača u BiH. Ovo sve skupa govorim, ne samo zbog toga što smatram da su ovo stvari koje nije uradilo Vijeće ministara. Ono jeste počelo ali nije uradilo. Reći ću i zašto mislim da nijeuradilo, zato što je u samom Vijeću ministara postajao značajan otpor važnih centara moći, da se uspostave jedinstvena pravila igre za sve i da se ta pravila potom i provode. To je nanosilo štetu onom budžetu i ako Vijeće ministara ne popravi ovaj propust u implementaciji dogovorenog, onda ćemo i mi plaćati debelu štetu krozmanjkove u Budžetu, kroz nemogućnost da izvršimo određene obaveze itd. Dakle, zadržvajući se samo na nekoliko ovih činjenica da ne idem dalje napitanje zaštite domaće proizvodnje, koja, nažalost ni blizu nije zaštićena, jer nisu pronađene prave mjere, nije pronađen sistem, a postojao je sistem kroz mogućnost povećanja carina npr. na duhan i alkohol, da se iz tih sredstava osiguraju sredstva za poticaj domaće proizvodnje, prije svega prehrambene, dakle, u tom dijelu nije urađeno ništa i ako se moglo urditi. Ponavljam, molim vas ponavlja, prošlo Vijeće ministara se hvalilo da je njegova najvažnija karakteristika i najveća vrijednost u tome što je ono konačno uspjelo uspostaviti kontakte sa entitetima, harmonizirati propise i odluke i funkcionirati jedinstveno na čitavom prostoru BiH. Nažalost, to se nije dogodilo. Iz svih ovih razloga i mnogih drugih, kao što je pitanje prodaje zlatnih rezervi ili zlata koje je BiH dobila kroz sukcesiju, postavlja se, zapravo, pitanje kolko su ljudi koji su radili taj posao urdili dobro taj posao, ako znamo da je zlato prodato negdje, ako me sjećanje služi negdjeu oktobru mjesecu, u vrijeme kada je bilo skoro svakome jasno da će cijene zlata na svjetskom tržištu rasti, zbog situacije i ukupne političke situacije u svijetu ne treba nikome, ko se u to razumije, puno pameti pa da sačeka par mjeseci i da zaradi značajna sredstva. Razlika između onoga pošto je zlato prodano onda i ovoga što je sada je prilično, možda čak oko 15- tak %. Ponavljam, nije to pitanje nikakvih gatki, to je pitanje jednog elemenarnog poznavanja tržišta i kretanja tržišta, a da ne ulazim u to da li je uopće u onom času bilo neophodno baš prodaja zlata ili je možda bilo bolje zadržati ga pa time raditi nešto drugo. Sve u svemu, jako mi je žao, ali zaista, jako mi je žao što ovdje nemamo predstavnike Vijeća ministara, koji su djelovali prošle godine i koji su pisali ovaj izvještaj da čujem njihove odgovore i da,naravno, mogu odgovoriti dalje, ali smatram da ovakav izvještaj pokazuje čak i ono što pisac nije htio da kaže, dakle, niz stvari koje Vijeće nije uradilo, nisu ni spomenute, pa smo mogli diskutirati samo o onome što je Vijeće odabrano da spomene u ovom izvještaju, bez obzira na sve to, smatram da ovaj izvještaj ne može biti prihvaćen od nas ovdje prisutnih i ne možemo ga ocijeniti niti izvještaj niti rad, ne možemo ocijeniti pozitivno. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Izvolite. Zastupnik gospodin Radović.
Gospodine predsjedniče, uvaženi kolege poslanici, dame i gospodo, dragi gosti, Mislim da moramo poštovati Ustav i Zakon i Poslovnik, evo već smo pokušali danas da ga mijenjamo, ali poštujemo dosadašnji doneseni Poslovnik. Dakle,naša je obaveza da 30 razmatramo izvještaj o radu Vijeća ministara, bez obzira što on nije iz ovog saziva i što nemamo onih koji će nam odgovarati na pitanja. Ali, postoji procedura koju mi moramo poštovati vezano za Poslovnik i postoje preuzete obaveze. Dakle, postoji kontinuitet rada državnih organa. Ne možemo mi sada da kažemo da istorija i aktivnosti BiH počinju od ovog saziva. Zaboraviti da se nešto dešavalo prije. Ocjena toga koliko je bilo kvalitetno i da li ima prolaznu ocjenu, to je druga stvar, ali bile su aktivnosti pa između ostalog imamo i dio materijala koji je ispred nas, a koji je rađen u prošlom sazivu, o kome ćemo mi danas odlučivati i zato sam zagovornik da mi, prema Poslovniku i Ustavu i obavezi Doma naroda raspravljamo i damo ocjenu rada ministara. Ona će biti nedovoljna zato što nemamo argumenaciju i obrazloženja za neka moguća naša pitanja i neće nam biti pojašnjeno za neke naše dileme, ali činjenica je da je Savjet ministara radio po Ustavu i Zakonu koji ga i obavezuje. Ono što bih posebno naglasio, a to je da sadašnji saziv i sadašnja struktura Savjeta ministara ima na umu ono što će Dom naroda i Parlamentarna skupština, odnosno Predstavnički dom reći na prethodni izvještaj kao jednu pouku iz koje ćemo izvući da ne bi ponovo pravili greške. A to je da se vratimo u okvire nadležnosti koje imamo. Često se mi ponesemo pa odavde ne razlikujući svoje obaveze Doma naroda ponekad zagrabimo i obaveze Predstavničkog doma, što ne bi trebalo, ili često nam komisija neka poleti pa uzme nadležnosti ovog doma, što bi kao odgovorni ljudi morali da pazimo da svak radi u svom domenu. Ja ne bih ovdje govori o pojedinostima, o izvještaju zbog toga što nema ljudi koji bi mogli dati odgovore ili mi pojasniti pa mi stvoriti realniju sliku, ali bih u načelu diskutovao i rekao da je obaveza i da iz ovog izvještaja izvučemo par pouka za budući izvještaj našeg saziva, tako da kažem. Generalna ocjena je data kroz prošle izbore i to je jasno i ne trebamo tu sad polemisati. Znate da smo mi sada ti koji smo došli i da pravimo ovo što su oni pravili, ali hajmo se učiti na tuđim greškama, nemoj na vlastitim i da iz ovoga izvučemo, još bih jednom apostrofirao, vratio bih se u okvire Ustavom propisane, koje su to nadležnosti Savjeta ministara i o njima diskutovati iz njih izvući pouke i njih dograđivati i usklađivati. Činjenica je da je izvršna harmonizacija između subjekata u strukturi države BiH, to je vlast na nivou Bosne i vlast na nivou entiteta. Ali da je ona nedovoljna to je isto, također činjenica i da je zadaža budućeg Ministarskog savjeta da više učini na tom polju i u skladu sa zakonom, propisima koje imamo i da predloži nove koje nemamo, da uskladimo i učinimo ovo, ovaj prostor ekonomski interesantnim za ekonomski prosperitet, što nam je u načelu zadaća. Toliko i hvala.
Zahvaljujem gospodinu Radoviću. Ko se još želi javiti? Ako neće niko ja ću kratko. Dame i gospodo, ovo što su govorili moji prethodnici, kolege zastupnici i ja se sa velikom većinom, naravno slažem i priključujem se ocjenama da ovo izviješće je dosta manjkavo, manjkavo je u samom pristupu. Dakle, način na koji je izviješće sastavljeno, tako da ne postoji ni izbliza izjednačeni kriteriji za pisanje ovog izviješća po pojedinim njegovim dijelovima. Naime, ovo je zbir izviješća po pojedinim ministarstvima, a pristup u izradi izviješća po pojedinim ministarstvima bio je značajno različit, od toga da su pojedine, pojedini poslovi opisani detaljno i predetaljno do opet onih drugih gdje su vrlo važne informacije sasvim izostavljene iz ovog izvješća. 31 Naročito je interesantan uvodni dio iako ne piše da je uvodni dio, ali na početku je pa ga ja shvaćam kao uvodni dio. Ovdje se u dosta ovako nekim kvalifikacijama govori o nekim poslovima koje su rađene tijekom izvještajnog razdoblja. Tako se kaže da je rad ovog saziva Vijeća ministara protekao sinhronizirano i konstruktivno. A odluke donašane koncezusom. Isto tako imamo jednu drugu konstataciju koja kaže kako su rezultati ostvareni u izvještajnom periodu, rezultati se mogu ocjeniti uspješnim sa aspekta realiziranja utvrđenih programskih ciljeva kao i van programskih djelatnosti iz djelokruga rada Vijeća ministara i ministarstava institucija Bosne i Hercegovine. Dakle sami sebe pomalo pokušavaju hvaliti, ali bez ikakvih argumenata i navođenja onoga dobrog ili pozitivnog što je učinjeno i pozitivnih pomaka u ovoj državi, a koje su rezultat rada ove prethodne vlasti. Ja mislim da se inače rad Vijeća ministara u prošlom sazivu ne može ocjeniti dobro i pozitivno naprosto iz rezultata rada koji se mogu mjeriti kvantitativno, dakle šta je to što je urađeno, koji su to kvalitetni pomaci naprijed. Tako npr. pominje se ovdje i VTO, Svjetska trgovinska organizacija, bilo bi zgodno da stoji što je od obaveza koje je Bosna i Hercegovina prihvatila i ispunila i kada se očekuje i šta bi trebalo možda i raditi, možda i taj dio da je napisan u ovom izvješću narednoj vlasti, dakle narednom ovom sadašnjem aktualnom sazivu Vijeća ministara. O tome nema da kako ni spomena. Zatim, kada imamo na umu da nas je već neko od zastupnika, mislim da je gospodin Spasojević govorio kod kada smo razmatrali točku Proračun za ovu godinu gdje je govorio o nekoliko podataka o najvažnijim makroekonomskim pokazateljima u ovoj državi koji su loši, ja bih rekao čak u jednom dijelu katastrofalni jer imaju trend pogoršanja. To je ono što treba zabrinuti nas ovdje zastupnike, što treba zabrinuti naročito Vijeće ministara i sve one koji su na bilo kojoj razini vlasti u Bosni i Hercegovini. Dakle imamo smanjenje broja zaposlenih u Bosni i Hercegovini u zadnjih godinu dana. Imamo smanjenje prosječne plaće u Bosni i Hercegovini. Imamo najnižu stopu investicija po glavi stanovnika od svih zemalja u tranziciji. Da ne spominjem neke druge pokazatelje koji su vrlo slični ovima nažalost. Ništa se u ove dvije zadnje godine ili evo zadnju godinu sada govorim o njoj, nije dogodilo i nije krenulo na bolje. Istina neke sitne poboljšanja su urađena, neko je ovdje spomenuo DGS i još neka sitna poboljšanja. Međutim opšta ocjena moja jeste takva da se može reći da nije bilo dovoljno pozitivnih pomaka ni u jednom sektoru života i rada. Još ako ovdje spomenemo naš vanjsko trgovinski deficit onda tek možemo donekle zaokružiti sliku. Ja bih sada još nekoliko samo evo par detalja da potkrijepim ovo što sam općenito rekao. Ja sam na našoj zadnjoj sjednici kao zastupnik postavio pitanje o dozvolama u međunarodnom transportu roba, dakle njihovom broju, količini i načinu raspodjele. Odgovora nisam dobio i ovo je kao kritika ovoj novoj vladi, odnosno Vijeću ministara u ovom sazivu. Međutim ovdje se u izvještaju vrlo kratko spominju, istina jednom rečenicom se spominje ovaj problem kao problem pa se kaže - da ostaje i dalje problem osiguranja potrebnog broja bilateralnih dozvola za Italiju i Austriju o čemu će se nastojati postići povoljnije rješenje na narednim sastancima mješovitih komisija sa ove dvije države. Ja sam očekivao ipak u izvještaju barem one osnovne grube podatke o broju ovih dozvola koje se ovdje navode kao sporne da ne spominjem da isto tako mali broj godišnjih dozvola CEM dozvola itd. I sada samo, ovo sam htio kao potkrijepiti, znači da nemamo dovoljno informacija važnih u ovom izvještaju, a imamo puno nekih koje možda i nisu toliko bitne pa se ne znam ni ja navodi u detalje koliko je ne znam ni ja nađeno određenih. Bitno je to naravno, ali čak po vrsti, ne znam ni ja tableta, ekstazija itd. Neću reći da ovo nije nebitno, ali mislim da su neke 32 bitnije stvari propuštene u ovom izvještaju napisati, a da su neki detalji koji možda i nisu zaslužili biti ovdje našli svoje mjesto. Ja se na kraju slažem naravno i zagovaram da mi danas ovo izvješće svakako o njemu razgovaramo, raspravljamo, imamo svoj stav, ali da ga niti usvajamo, niti odbijamo, nego da ga imamo na znanju i da možda naši, naši komentari o ovome izvješću posluže aktualnom Vijeću ministara da ono sve što nije bilo dobro ne ponove, a sve što su propustili prethodni saziv da oni pokušaju uraditi. Još ću samo jednu rečenicu na kraju. Kada je Vijeće ministara koje je pisalo ovo izvješće dolazilo dakle sjedalo uzimalo svoj mandat prije dvije godine tada se riječ koja je bila neizostavna bile su reforme. A ovdje u izvješću vidimo da se ta riječ spominje vrlo rijetko i vjerovatno su tu bili u pravu kada su tako pisali, jer se zapravo od onoga što je bilo rečeno nije uradilo skoro pa ništa ili vrlo, vrlo malo. Ko se dalje želi javiti za raspravu? Ako nema onda predlažem da s ovom točkom završimo na način da smo evo izvješće raspravili, rekli svoj stav da se o njemu nečemu izjašnjavati. Jel prihvaćate ovakvo određenje ili. Izvoli.
/nije izašao za govornicu/
Dobro. Zahvaljujem puno Šiljegoviću. Evo mislim da smo s time završili s ovom točkom dnevnog reda. Znači ne trebamo se izjašnjavati. Primili smo izvješće k znanju, o njemu smo rekli svoje mišljenje i evo mislim da s tim možemo završiti. Jadranko je li ovo u skladu sa Poslovnikom? Znači ne moramo.Konsultirali smo i stručne službe gdje nam je rečeno od tajnika da se ne moramo izjašnjavati. Dobro. Jeste. Najbolje da mi njega ne usvajamo. Pa dobro onda možda je. Ipak je najbolje da mi kažemo da nije dobro izvješće i gotovo. Da se samo dogovorimo kolege hoćemo li se izjašnjavati o izvješću ili nećemo? ___________(?) [[nije izašao za govornicu]] Izjasnili smo se da smo ga primili k znanju. Dobro. Znači da usvojimo onda zaključak da smo izvješće, onda bi ga trebali i ocjeniti ako smo ga primili k znanju. [[zajednička diskusija s mjesta]] 33 Dobro onda, možemo li ovako. Znači da predložimo zaključak da smo izvješće razmatrali, ocjenili smo ga manjkavim, rad o izvješću, lošim, manjkavim, izvješće kao izvješće manjkavim i da izvješće primamo k znanju. Da to bude naš zaključak. Dakle da to bude naš zaključak, dakle da se ne izjašnjavamo o izvješću. ________(?) [[nije izašao za govornicu]] Ali onda ne možemo reći da je bilo loše ako se ne izjašnjavamo. Mi možemo reći da smo ga primili k znanju, ili da se izjasnimo o njemu, pa da kažemo ko je za, ko je protiv.
Dobro svako ima pravo inicijativu. 34
Ne, ne apsolutno. Ja ću samo ovdje reći dvije rečenice, ali mislim da ste vi zastupnici ovo sve proučili, ali ipak dvije stvari, ja čini mi se proučavajući ovaj zakon, ja moram ovo istaknuti ovdje i radi javnosti. Naime u zakonu koji je stupio na snagu 21.3. 2002. godine piše da će se proces predlaganja i odobravanja ili odbijanja uraditi po hitnom postupku. Nadalje se u zakonu spominje rok od 30 dana. Međutim, aktivnosti oko ovog nominiranja, dakle procesa kandidiranja, odnosno imenovanja ovih ljudi započeti su značajno kasnije nego što bi to propisivao ovaj rok od 30 dana, odnosno u Republici Srpskoj negdje u 6 mjesecu, a u Federaciji Bosne i Hercegovine negdje u 7 mjesecu. I meni nije jasno što se to evo razvlačilo 8 mjeseci, odnosno 7 mjeseci. A znači ovaj zakon koji je ovu oblast regulirao jeste Zakon o prenosu, regulatoru i operateru sistema električne energije u Bosni i Hercegovini. Dakle ovlasti ove komisije su izuzetno velike, ovo je vrlo važna komisija, vrlo važna komisija i ima vrlo važnu zadaću u transformaciji i pripremi elektroenergetskog sistema za privatizaciju i njeno restruktuiranje. Kasnije isto tako njene ovlasti su vrlo velike. Nabrojane su čak u 18 točaka u ovom zakonu. Evo ja sam uvodno rekao najvažnije i jedna možda od primjedbi koje su bitne i koja bi se mogla, bar ja je uvažiti jeste činjenica da nije bilo instituta, konkursa javnog ni internog niti bilo kakvih uvjeta koji bi se propisali za ljude koji se kandidiraju za ova važna mjesta. Ovdje navode ovi ljudi koji su napisali ovo pismo dakle gospodin magistar Hilmo Šehović i njegove kolege da je recimo u susjednoj Republici Hrvatskoj bilo prijavljeno na natječaj za izbor dakle ovakve slične komisije koja ima ova prava 10-ak kandidata. Mislim da je to ipak jedan kvalitet koga uvijek trebamo uzeti u obzir, a naročito kada znademo da je donešen i Zakon o državnoj agenciji, tako i o službenicima. Znači uvijek po natječaju itd. itd. Evo ja sam uvodno samo htio ponešto reći što vjerujem da ste vi svi i znate, ali evo ipak nisam mogao ne reći ono najbitnije i najvažnije da možda otvorimo ovu temu na jedan kvalitetan način i da sa svih aspekata zbilja razmotrimo ovo što je došlo i ovjde u Zakonu kaže – Vijeće ministara dostaviće prijedloge Parlamentu BiH koji može prihvatiti ili odbiti predloženog kandidata. Ako Parlament BiH odbije predloženog člana komisije od jednog ili oba entiteta Parlamenta, entiteti koji predlaže, predložit će drugog člana komisije i dostaviti prijedlog VIjeću ministara. Dakle ovo napominjem. Jeste, piše tako u Zakonu. _________(?) [[nije izašao za govornicu]] Savjet ministara određuje prijedlog. Da ne kaže kako. Jeste, jeste, ali kandidiranje ide od entiteskih vlada, počinje. Jeste, jeste. Još ću ja jednu ovdje samo rečenicu. Ispričavam se, evo prije nego što se drugi uključe. Parlament BiH jedini može smijeniti člana DERK-a.Prije isteka određenog mandata ovakve smjene mogu se desiti isključivo u ograničenom broju okolnosti i to a) bolest koja člana komisije onesposobljava znači za vršenje ovoga posla b) proglašenjem krivim za krivično djelo kažnjivo zatvorom i c) postojanje sukoba interesa itd. 35 d) davanje ostavke, e) neispunjavanje radnih obveza odraženog u neučešću u radu i kršenje etičkog kodeksa, kojeg još i nemamo. Gospodin Anto Spajić.
Gospodine predsjedatelju, štovana gospodo, evo vi predsjedatelji ste rekli već koliko je bitna ova komisija, međutim Klub izaslanika iz hrvatskog naroda misli da je prošlo duže vrijeme znači par mjeseci, 10-ak mjeseci od ovoga predloga i nama je prilično nepoznata ta osoba i mi predlažemo 10 minuta stanku kako bi se konsultirali i onda dali konkretan prijedlog za ovu točku dnevnog reda. Hvala.
Dobro zahvaljujem. Jel ima neko još nešto prije ove stanke, ako se ima još nešto reći? Dobro ja zahvaljujem. Određujem stanku od 10 minuta. /PAUZA 1O MINUTA/ Nastavljamo sa radom. Gospodin Spajić je tražio stanku od 10 minuta pa se to uvijek produlji pa gospodine Spajiću izvolite reći razloge.
Gospodine predsjedatelju, štovana gospodo ova je stanka sigurno vrijedila i došli smo do zaključka da nije ispoštovana procedura u prijedlogu ovih kandidata za ovu vrlo važnu i bitnu komisiju. Klub izaslanika hrvatskog naroda predlaže da se ovo vrati na početak i da se ispoštuje procedura prema važećim zakonskim propisima i da jednostavno ovaj dom tako kada dođe ovdje da tako prihvatimo i usvojimo. Hvala.
U redu. Gospodin Radovanović
Gospodo predsjedavajući, dame i gospodo s obzirom da ova inicijativa federalna, entitetska i odnosi se na dva kandidata koji dolaze iz Federacije BiH, na gospodina Aliju Muharemovića i Vinka Bošnjaka, ja predlažem da razdvojimo glasanje o kandidatima. S obzirom da oni i dolaze entitetski znači iz entiteta Republika Srpska dolazi jedan kandidat, a ova dva dolaze iz entiteta Federacije, pa da razdvojimo to glasanje i da glasamo pojedinačno o kandidatima.
Gospodin Čengić se javlja za riječ. Gospodine Čengiću izvolite. 36
Gospodine predsjedavajući, uvažene kolege dakle na tragu ovoga što je gospodin Spajić predložio, imajući na umu činjenicu da procedura nije ispoštovana u vezi sa prijedlogom kandidata, barem što se tiče kandidata koji su predloženi u Federaciji ja podržavam njegov prijedlog i smatram da je ispravno da proceduru vratimo nazad i htio bih samo, vjerovatno će se i gospodin Spajić složiti samnom da kažem sljedeće, da zaista tražimo od nadležnih institucija Federacije, odnosno Parlamenta Federacije da čim prije dadne prijedlog u skladu sa procedurama, dakle da poštujući proceduru dadne prijedlog kandidata i da Vijeće ministara po tome čim dobije taj prijedlog reagira prema parlamentu. S jedne strane. S druge strane visoko cijeneći značaj ove instutucije i važnost njezinu u ukupnoj aktivnosti ja želim da kažem da mi imamo namjeru i kao Klub bošnjaka i pojedinačno u ovom klubu da podržimo rad i aktivnosti ove institucije i Vijeće ministara u vezi sa ovim ovom regulatornom komisijom i ni na koji način ovaj naš zahtjev nema nikakvoga interesa za odugovlačenjem. Obratno, mi smatramo da treba ispoštovati proceduru, čim prije po novoj proceduri dobiti nove kandidate kako bismo onda dobili kandidate koji bi bili prihvaćeni i zatim maksimalno se uključili u rad zajedno sa Vijećem ministara u svemu onom zašto su nadležni i zašto će trebati izvršavati svoje zadatke. Iz tog razloga pridružujem se ovom prijedlogu i predlažem da dobijemo nove kandidature u prihvaćenoj proceduri. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Je li se još netko javlja za raspravu? Evo onda da kratko znači rezimiramo i dogovorimo kako ćemo završiti ovaj posao. Ja sam ovo shvatio da trebamo uraditi na sljedeći način. Znači da razdvojimo izjašnjavanje o kandidatima, znači posebno kandidati iz Federacije BiH, gospodin Vinko Bošnjak i Alija Muharemović. A u drugom dijelu o kandidatima, kandidatu iz Republike Srspke magistar Vladimir Dokić. Gospodin Genjac izvolite.
Poštovane kolege, predsjedavajući je maloprije citirao odredbe zakona koje reguliraju regulišu pitanje komisije, a ne izjašnjava se Parlamentarna skupština o kandidatima iz entiteta. Parlamentarna skupština se izjašnjava o prijedlogu Vijeća ministara o sastavu komisije, a Vijeće ministara pribavlja prijedloge po proceduri koja sa obavlja u entitetima. Ja vas molim da imate to u vidu. Dakle suštinski se može desiti sljedeće da kandidat iz jednog entiteta bude ponovno dostavljen ili ne mora biti ni dostavljen ako nije osporen, ali iz jednog entiteta mogu biti osporeni kandidati kao što se desilo ovaj put. I sada Vijeće ministara budući da se prijedlog Vijeća ministara o komisiji odbija, ako se odbije, onda Vijeće ministara je to dužno koje da ustanovi novi prijedlog. Prema tome nemoguće sa aspekta procedure situacija da se izabere iz jednog entiteta član, a iz drugih ne izabere. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu. Gospodin Filipović. 37
Gospodine predsjedatelju, gospodo zamjenici, uvažene kolege zastupnici, za duboko cijenim napore dr. Genjca da pravno obrazloži ovo što stojiu Zakonu o prijenosu, regulatoru i operatoru sustava električne energiju u Bosni i Hercegovini, ali sam mišljenja da čitajući članak 4.4 stavak koji govori o tome kada ovaj uvaženi Dom raspravlja o prijedlogu VIjeća ministara mi možemo postupiti na način kako je to predložio gospodin oprostite mi, gospodin Spasojević, ispričavam se gospodin iz reda Sspskog naroda Radovanović. Vidite, ovaj dom će ili prihvatiti ili odbiti predložene kandidate koji su predloženi od strane VIjeća ministara koje je provelo prethodno proceduru da bi došlo do tog prijedloga za članove ove državne komisije. Entitet koji predlaže ukoliko ovaj dom odbije predložene kandidate, predložiće drugog člana komisije i dostaviti prijedlog VIjeću ministara. Prema tome to je sasvim jasno da se mi možemo izjasniti ovdje o predloženim kandidatima, budući smo čuli mišljenje predstavnika bošnjačkog naroda i predstavnika hrvatskog naroda da se mi možemo izjasniti o tome da odbijemo prijedlog tih kandidata u ovom tijelu. I istodobno možemo podržati predloženog kandidata kojeg je VIjeće ministara na prijedlog Narodne skupštine Republike Srpske utvrdilo. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću. Izvolite. Gospodin Radović.
Gospodo predsjedavajući, uvažene kolege, vrlo vađna funkcija DERK-a i u posebno sadašnjem trenutku kada se vode vrlo žučne aktivnosti po pitanju energetskog sistema u Republici Srpskoj i u Federaciji Bosne i Hercegovine. Znači mi bi kao Dom naroda znajući potrebu za brzim rješavanjem i uspostavljanjem Državne elektroenergetske regulatorne komisije zahtjevali od predlagača da se što prije dostavi novi prijedlog iz entiteta Federacije BiH, jer su osporena dva kandidata. Naš kandidat iz Republike Srpske nije osporen i on ostaje da čeka novi prijedlog iz entiteta Federacije BiH, jer komisija radi tročlana. Dakle ne može biti, ona je krnja i ne može funkcionisati ako imamo jednoga člana. I ja mislim da bi to naš zahtjev i apel da ubrzaju prijedlog i da što prije imamo, jer ova komisija ima izuzetno veliki značaj u narednom periodu po pitanju tarifnog i drugih nekih pravila koje su pred elektroprivredom da se završe.
Dobro, zahvaljujem gospodinu Radoviću. Gospodin Neimralija izvolite.
Obavljena rasprava, samo da ne bilo nedoumica dakle ovaj zaključak je da vraćamo, odbijamo prijedlog kandidata iz Federacije, ne osporavamo kandidate nego proceduru koja nije ispoštovana. Vraćamo zapravo stvar u normalnu proceduru, što ne znači, mi ne isključujemo mogućnost čak da isti budu jel. Da tu ne bude samo dilema s ozbirom na onaj zaključak, mada vjerovatno neće biti. Dakle tražimo da se i iz Federacije u Federaciji provede odgovarajuća procedura po zakonu. 38
Po zakonu, samo po zakonu, sve u zakonu piše. Dobro. Možemo li sada rezimirati znači kratko. Mislim da smo postigli dovoljan stupanj usuglašenosti da možemo se o ovome izjasniti. Znači da smo osporili proceduralnu ispravnost kandidiranja iz Federacije i predlažemo da se vrati na početak i da se postupi sve kako piše u zakonu u članku 4.4, jeste, odnosno za kanidate. [[zajednička diskusija]] Ne spominjemo ga nikako, on ostaje u prijedlogu. Ali nema koristi jer ne može. Aha, dobro.
Možete se predomisliti. Dajemo vam šansu da se predomislite.
Izvolite gospodine Milojeviću.
Gospodine predsjedavajući, kolege delegati, dragi gosti, ne vidim razloga ovdje da iko ikom išta nameće. Naš korektan stav je bio, razgovarali smo sa predstavnicima i hrvatskog kluba i bošnjačkog kluba, vi osporavate kandidate iz vašeg naroda i mi nemamo ništa protiv toga i mi ćemo glasati za njih onako kako se vi opredjelite. A zato isto očekujemo od vas da vi glasate onako kako se mi opredjelimo za kandidata iz srpskog naroda.
Ali Gorane samo još pozovite da se o njemu izjašnjavamo danas i onda je sve u redu.
Da. Danas sam mislio.
Okej. Evo. ___________? [[nije izašao za govornicu]] I da se o njemu izjasnimo. Ovdje piše o kandidatu se izjašnjava Dom, odnosno Parlamentarna skupština BiH. Ne o listi, nego o kandidatu. Dobro. 39 Jesmo li dogovorili onda. Znači da se izjašnjavamo o kandidatu najprije, neka, neka. O kandidatima iz Federacije BiH da osporimo njihovu kandidaturu i vratimo to na početak i da Vlada Federacije, odnosno kasnije Parlament pa onda jeste, postupe svi u skladu sa Zakonom točka 4.4. Tu je sve definirano. Ko je za ovakav prijedlog? Ko je za? Ko je protiv? – 1 Uzdržan? Nitko Zahvaljujem, konstatiram da smo sa 14 glasova za, 1 protiv, bez uzdržanih donjeli odluku da se ospori imenovanje gospode Vinka Bošnjaka i Alije Muharemovića iz Federacije i da se vrati postupak na početak i da se postupi u potpunosti sa člankom 4.4 ovog zakona koji je regulirao da se to radi hitno, žurno u roku 30 dana. Sada se izjašnjavamo o ovom drugom dijelu prijedloga odluke, a to je da se iz Republike Srpske gospodin mr. Vladimir Dokić imenuje za člana Državne regulatorne agencije, komisije za električnu energiju. Ko je za? Jednoglasno. Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno izabrali gospodina mr. Vladimira Dokića za člana Državne regulatorne komisije za električnu energiju, skraćeno DERK. E, rekli smo da ćemo nakon ove točke odrediti stanku od pola sata da možemo nešto pojesti i odmoriti se malo. Znači nastavak u 16. ali budimo točni stvarno. Svaki put kasnimo, barem dvostruko pa.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelje, gospodo zamjenici predsjedatelja, uvaženi izaslanici. Točka dnevnog reda koja je sada predmetom rasprave kao i nekoliko sljedećih tiču se međunarodnih ugovora i sporazuma. Po proceduri kako je propisano zakonom o postupku sklapanja i izvršavanja međunarodnih sporazuma nakon što stručni obrađivač konačnu varijantu potpisanu ugovora, odnosno sporazuma proslijedi Predsjedništvu iz Predsjedništva se takav akt prosljeđuje Parlamentarnoj skupštini radi davanja prethodne suglasnosti. Takva situacija je i u ovom konkretnom slučaju, odnosno u drugim slučajevima kada su u pitanju sljedeći ugovori, odnosno sporazumi koji su na raspravi pred ovim visokim Domom. Ono što je pred izaslanicima jeste dakle izvršavanje onoga što je s jedne strane u zakonu predviđeno, a što predstavlja samo razradu ustavnih odredbi koje predviđaju zajedničku nadležnost ovih dvaju tijela vlasti Parlamentarne skupštine i Predsjedništva BiH kada se radi o ratifikaciji međunarodnih sporazuma. Hvala vam lijepo. 40
Zahvaljujem gospodinu Grbiću. Pozivam predstavnike ili predsjednike komisija da se očituju o ovom dokumentu. Gospodin Ilija FIlipović, Ustavno-pravna.
Poštovani gospodine predsjedatelju, gospodo zamjenici, uvažene kolege zastupnici, cijenjeni gosti, Ustavno-pravna komisija je razmatrala Ugovor o dvojnom državljanstvu između BiH i Savezne Republike Jugoslavije, predlagatelj je Predsjedništvo BiH i prihvatila je tekst Ugovora kakav je i stigao u ovu ovlaštenu komisiju. Ustavno-pravna komisija preporučuje ovom domu budući je jednoglasno prihvatila tekst ugovora da ovaj dom da suglasnost na za ratificiranje ovog ugovora čime će i ovaj pravni akt kao i svi drugi akti koje je predložilo Predsjedništvo BiH postati sastavnim dijelom pravnog poretka Bosne i Hercegovine. Ja osobno gajim nadu da ćemo vrlo brzo imati na razmatranju identičan ugovor između, o dvojnom državljanstvu između BiH i Republike Hrvatske jer će to sigurno biti kao i ovaj ugovor i ovaj koji očekujemo, bar mi iz Kluba hrvatskog naroda, ugovor koji će obradovati brojne građane državljane Bosne i Hercegovine iz sva tri naroda Bosne i Hercegovine. Hvala lijepa.
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću. Ko se još želi javiti? Gospodin Čengić. Čengić izvolite.
Gospodine predsjedavajući i uvažene kolege, ovdje prema našem dnevnom redu tačka 10. je Ugovor o dvojnom državljanstvu između BiH i SFRJ. Pretpostavljam da je trebalo da stoji – ratificiranje, usvajanje i ne znam već kako, a to ne stoji ovdje i u nizu drugih ovih tačaka je isto stanje stvari. Pa ja bih zamolio tehničke službe, a i vas u Kolegiju jer ako redom ovo sada zapisnik, pa onda. Zapisnik sa 2. sjednice, šta to znači, usvajanje, odbijanje, razmatranje itd. Naporosto su popisani, popisan je spisak ovih materijala, a nije zapravo tačka dnevnog reda. Ako je ratificiranje ili ratifikacija, onda je ratifikacija ugovora, pa da zamo da je to, to. To je broj 1. Broj 2. Mi smo na Komisiji za vanjsku politiku i vanjsku trgovinu raspravljali o sljedećoj činjenici gospodine predsjedavajući da nismo dobili informaciju o ovom sporazumu, da nam materijal nije dostavljen i da nije niko tražio od nas da ovo razmatramo. Raspravljajući o tome pitanju mi smo zauzeli stav da bi trebalo i zauzeli smo stav da će predsjedavajući Komisije i dva zamjenika zatražiti sastanak sa Kolegijom Doma da razgovaramo o ovom pitanju i sličnim pitanjima oko toga na koji način ćemo ćete dalje vi kao Kolegij raspoređivati materijale prema komisijama, a mišljenje je bilo da, imajući na umu član 25. tačku g. Poslovnika u kojoj se kaže – razmatra pitanja, dakle Komisija za vanjsku politiku i vanjsku trgovinu, član 25. strana 45. tačka g. – razmatra pitanja saglasnosti za ratificiranje međunarodnih ugovora. Mi smatramo da je trebalo da ova naša komisija dobije ovaj materijal i da se o njemu izjasni. 41 Za današnju situaciju imamo otprilike po našem razumjevanju dvije mogućnosti. Jedna je da napravimo pauzu i zatražimo da Komisija izjasni ili druga, da Dom donese da u ovom današnjem slučaju se Komisija neće izjašnjavati o ovome, ali da će ubuduće ovakvi materijali ići na Komisiju pa onda na Dom, a da Dom direktno danas odlučuje o ovom slučaju. Dakle šta god od ovoga dvoga uradite to je na kolegama da donesemo odluku, ali smatramo da bi ubuduće bilo korisno da službe Doma i vi iz Kolegija dostavite ovakve materijale i našoj komisiji. Ništa više od toga kako bismo bili na vrijeme obavijeđteni i mogli zauzeti svoj stav. Ja bih nakon izjašnjavanja Doma o ovom pod navodnicima prethodnom pitanju onda i zadržao pravo da se javim da diskutiram o samom sporazumu. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Gospodin Čengić je u pravu, dobro je citirao Poslovnik. Upravo tako piše. Napravljen je propust. Evo predlažem da to popravimo na način da danas ipak ovo ne osporavamo, ali da u budućnosti stvarno pokušamo uraditi sve da ovakve propuste više ne pravimo. Evo, možemo li ovo prihvatiti i krenuti dalje u raspravu? Zahvaljujem svima na razumjevanju, evo i kooperativnosti.
(nije izašao za govornicu)
Apsolutno. Izvolite gospodine Brka.
Samo gospodine predsjedniće i uvažene kolege, da ispravim čini mi se tehničku grešku. Ugovor kaže o dvojnom državljanstvu između Bosne i Hercegovine i SFRJ. Nje nema više. Nemojte da pravimo ugovor sa nekim koga nema. Ovdje treba da piše Srbije i Crne Gore. ________(?) [[nije izašao za govornicu]] Poptisan je taj ugovor. Ali pazi nema države. Ali ja mislim da bi bilo korisno ispraviti.
Neka to vide pravnici šta je moguće. [[zajednička diskusija]] 42
Dobro. Jasno, jasno. Dovoljno je ovo reći. Jasno tako je. Mislim da je. Jeste, jeste. To se na ovim prostorima često mjenja, imena i oblici uređenja tako da. Pardon. Živimo na takvom prostoru u takvim vremenima. Dobro. Evo mislim da ovo možemo uvažiti, znači činjenicu da je pravni sljednik SFRJ Srbija i Crna Gora, država Srbija i Crna Gora, sada se tako zove. Ali evo to je stvar da oni tako uređuju. Dobro. Otvaram raspravu. Ko se javlja? Dobro, ja ne vidim prijavljenih, predlažem da glasujemo za Odluku o ratificiranju, znači davanju suglasnosti za ratificiranje ovog ugovora o dvojnom državljanstvu između BiH i SFRJ. Predlagatelj Predsjedništvo BiH. Hasane ispričavam se.
Ja se zaista izvinjavam očekivao sam da će neko od kolega se javiti. Ja bih izbjegao diskusiju o ovom sporazumu iako se sjećam, a vjerujem da se i vi sjećate da je ovaj sporazum u vrijeme kada je pregovarano, posebno kada je potpisan izazvao značajne polemike. Potpisan je u Beogradu. Ministar vanjskih poslova je izrazio suzdržanost ili protivljenje tom potpisivanju. Ministar vanjskih poslova BiH u to doba, što je moram priznati jedan nonsez, vjerovatno to se tako ne može dogoditi u nekoj drugoj državi, ali eto nama se dogodilo da jedan ministar potpiše ugovor, a da ministar vanjskih poslova za ovakav ugovor kaže da ga nije trebao potpisivati da protestira itd. Bez obzira na to držim da je ovdje još jedna stvar važna. Mi u Bosni ili bolje rečeno mi bošnjaci smo smatrali da je ravnomjernost pozicija sva tri naroda jedina garancija za normalan razvoj Bosne i Hercegovine. Kada govorimo o tome onda mi znamo da na toj bosanskoj vagi uvijek imaju i one dve, ona dva pojma koja mi eto kolokvijalno zovemo Beograd i Zagreb i sada imamo ovaj sporazum o dvojnom državljanstvu sa Jugoslavijom, odnosno Srbijom i Crnom Gorom. Mi smatramo da je potrebno i bilo bi dobro da ovdje usvojimo zaključak da je potrebno da se ovakav sporazum što je moguće prije pripremi i potpiše i sa Republikom Hrvatskom. Mi ne pregovaramo, mi ne učestvujemo u tim pregovorima kao Parlament, ali smatramo da je ovo prilika i vrijeme da se takav jedan prijedlog lansira s naše strane i smatramo da nema niti jednog razloga koji bi bio protivan, pogotovo što imamo sada ovaj ugovor koji možda u nekim varijantama može biti i popravljen, ali u svakom slučaju kao jedna osnova koja može biti upotrebljena za dalje pregovore. Da ne bismo imali špekulacija, ja ću biti vrlo jasan, dakle postoji mogućnost u javnosti u dijelu javnosti postoje špekulacije ako se danas usvoji ovaj sporazum sa Jugoslavijom izvinite, nemojte se ljutiti govorim samo o špekulacijama, ne slažem se s njima, ministar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine koji je Srbin možda i neće ni imati baš toliko interesa da požuruje taj sporazum sa Republikom Hrvatskom. Ja tako ne mislim, ali bi bilo dobro da ne bismo došli u bilo kakvu situaciju, bilo kakvih daljih špekulacija i otezanja da se ubrza i ovaj sporazum sa Republikom Hrvatskom, pa u tom smislu nekim najjednostavniji zaključak 43 u jednoj rečenici da se traži od Vijeća ministara i Ministarstva vanjskih poslova da ubrza pregovore o i pripremi ugovor o dvojnom državljanstvu između BiH i Republike Hrvatske. Dakle povodom ovoga sporazuma za koji vjerujem da ćemo podržati. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Gospodin Milojević.
Pa evo, gospodine predsjedavajući, kolege delegati iako je gospodin Čengić rekao da on ne vjeruje u špekulacije, ja ne vidim razloga zašto da se iznose ovdje špekulacije i ne vjerujem da će biti opstrukcije bilo kakve u tom smislu u kome ste vi govorili i evo sam sam sspreman da podržim također potpisivanje sličnog ili istog sporazuma sa Republikom Hrvatskom. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Milojeviću. Evo onda da se iizjasnimo pa čemo onda i o zaključku. Dakle već sam rekao, samo nisam rekao da dajem na glasovanje. Evo sada dajem na glasovanje znači Prijedlog odluke za davanje suglasnosti za ratificiranje Ugovorao dvojnom državljanstvu BiH i SFRJ. Predlagatelj Predsjedništvo BiH. Ko je za? Jednoglasno. Zahvaljujem svima i konstatiram da smo jednoglasno usvojili, odnosno dali suglasnost i time ratificirali Ugovor o dvojnom državljanstvu između BiH i SFRJ koje je došlo od Predsjedništva BiH. Prelazimo na 11 točku dnevnog reda. Pardon, pardon, zaključak je bio vrlo kratak i meni se svidio da se isto tako znači,da se traži od Vijeća ministara da ubrza aktivnosti na izradi istog dakle ili sličnog je li ugovora o dvojnom državljanstvu sa R. Hrvatskom. Jeste, jeste BiH sa RH. Ko je za ovakav zaključak? Jednoglasno. Zahvaljujem svima i konstatiram da smo jednoglasno usvojili zaključak kojim tražimo od Vijeća ministara i Predsjedništva da ubrzaju aktivnosti na izradi ugovora o dvojnom državljanstvu između BiH i Republike Hrvatske. Time zakjučujem ovu točku dnevnog reda i prelazimo na sljedeću jedanaestu Ad. 11. Međunarodna konvencija o suzbijanju finansiranja terorizma usvojena od Generalne skupštine UN 9.prosinca 1999. godine Predlagatelj Predsjedništvo BiH. Ja pozivam predlagatelja ili izvjestioca u ime predlagatelja da obrazloži ovu konvenciju. Gospodin Grbić. 44
Gospodine predsjedatelju, dame i gospodo kada je riječ o spomenutoj konvenciji u ovoj točki dnevnog reda obrazloženje je dakle isto, procedura je propisana zakona o postupku sklapanja je takva da prije nego što Predsjedništvo ratificira određeni međunarodni akt Parlamentarna skupština daje suglasnost na to. Dakle do Doma naroda je razmotriti davanje suglasnosti i postupiti po zakonom propisanoj proceduri. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Grbiću. Ko želi javiti se za riječ? Gospodin Genjac.
Samo jedna sugestija. Ne treba nama od predlagača da nas podsjeti na proceduru. Znamo mi da mi trebamo dati saglasnost na ratifikaciju međunarodnih sporazuma i to je to. Obično smo mi od strane predlagača imali predstavnika koji ukratko upoznaju sa osnovnim naznakama određenog dokumenta. Sporazum o dvojnom državljanstvu sa Jugoslavijom, kakav je sadržaj, u par crta šta je to. Ovaj sporazum o suzbijanju, šta je on, koja je to konvencija, šta ona u sebi sadrži? Tako da bi predlagači, odnosno predstavnici predlagača koji su ovdje prisutni da nam te konvencije predstave u onim najbitnijim, mi smo to naravno proučili detaljno, temeljito pregledali, ali eto korisno nam je da nam i ovi predstavnici institucija koja predlažu one osnovne naznake u kontekstu Bosne i Hercegovine kažu o tim dokumentima da bi mi imali u vidu. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Genjcu i mislim da je sasvim u pravu, ali evo za ubuduće ćemo tako tražiti. Pozivam radna tijela odnosno komisije da daju svoje izjašnjenje. Gospodin Filipović.
Gospodine predsjedavajući, dopredsjednici i uvažene kolege, i ovaj i ovu međunarodnu konvenciju kao i protokol pod točkom 17. i Konvenciju o suzbijanju nezakonitih dijela pod točkom 18. razmotrila je Ustavno-pravna komisija. Uz dopuštenje i kolega zastupnika i predsjedavajućeg i njihovih zamjenika ja bih dao za sve ove akte, budući je predlagatelj Predsjedništvo, budući da mi samo dajemo suglasnost za ratificiranje ovaj u ime Ustavno-pravne komisije znači za akte pod ovom točkom, točkom 17. i točkom 18. Ustavno-pravna komisija predlaže Domu da da suglasnost da se ovi akti ratificiraju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću. Čuli smo Ustavno-pravnu komisiju. Ima li netko za raspravu? Pardon. Izvoli gospodine Čengiću. 45
Ја se izvinjavam gospodine predsjedavajući, ali ovaj put za danas ste već zaslužili moju intervencije. Ja neću propustiti priliku da vas malo kritiziram. Ako kritiziram druge, imam dobru priliku danas i vas. Pod tačkom 11. je Međunarodna konvencija ova o kojoj je riječ koju je usvojila Generalna skupština UN-a. Pozivam se ponovo na Poslovnik član 25. i na onu odredbu pod g. ali ovaj put i na odredbu pod b. koja kaže - razmatra dakle ovaj komisija razmatra pitanja saradnje Bosne i Hercegovine sa UN. Mi ni ovaj materijal kao komisija nismo dobili, pa pošto se tiče UN ja bih vas zamolio, predlažem da postupimo isto kao prošli put u prošloj tačci. Dakle da ne zaustavljamo rad Doma, da nemamo posebnu sjednicu za danas, ali da ubuduće o tome imate to na umu, pa da ubuduće dobijamo ove materijale da bi se mogli kao Komisija na vrijeme izjasniti. Hvala. Toliko.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. U pravu ste i pod točkom b. i g.,ali ono isto vrijedi obrazloženje. Znači ubuduće ćemo stvarno na ovo paziti zbilja. Dobro. Zahvaljujem. Ima li prijavljenih da li neko želi za raspravu? Nema. Ako nema ja predlažem da pristupimo izjašnjavanju i predlažem da donesemo odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje Međunarodne konvencije o suzbijanju financiranja terorizma usvojene od Generalne skupštine 9.prosinca 1999. godine. Predlagatelj Predsjedništvo BiH. Tko je za? Jednoglasno. Zahvaljujem i konstatiram da smo jednoglasno usvojili, donjeli odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje rečene konvencije. Idemo na dvanaestu točku dnevnog reda Ad. 12. Ugovor o slobodnoj trgovini između Bosne i Hercegovine i Republike Turske, predlagatelj Predsjedništvo BiH Materijale smo dobili. Ja pozivam predlagatelja da obrazloži Ugovor. Gospodin Ante Grbić.
Gospodo izaslanici, procedura ratificiranja međunarodnih akata je veoma kompleksna i složena. Ovo karakteriziranje Predsjedništva kao predlagatelja je više u kontekstu toga što je materijal došao iz samoga Predsjedništva, a uloga Predsjedništva je zapravo specifična budući da su stručni obrađivači druge institucije. Ukoliko u svojoj tehnologiji rada Dom to bude ocjenio onda bi eventualno bilo poželjno da mi zaključkom tražiti da se prilagodi, odnosno da se zadovolji ovo što je traženo s tim što je dakle, to sam namjerno bio kazao u obrazloženju prethodnom da međunarodnog akta. Dakle uloga Predsjedništva je u najmanju ruku ako nije istovrsna ono skoro stovrsna s ulogom Parlamenta kada su u pitanju postupci sklapanja, dakle ono ratificira uz prethodnu suglasnost. Dakle radi se o donošenju odluka od dvaju tijela vlasti. 46 Dakle sve ono što je ranije kazano kod drugih međunarodnih akata o kojima je ovaj dom raspravljao važi i u ovome slučaju. Hvala lijepo.
Zahvaljujem gospodinu Grbiću. Pozivam radna tijela komisije da daju svoje očitovanje. Gospodin Čengić izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolege Komisija za vanjsku politiku i vanjsku trgovinu je razmatrala ovaj ugovor i moram kazati da nam je bilo veliko zadovoljstvo da smo imali priliku da radu Komsije prisustvuje i predsjednik Ministarstva vanjske trgovine što je za nas bilo jako korisno jer smo imali priliku da u jednom vrlo iscrpnom predstavljanju, čak izlaganju, gospođa Cerić nas obavijesti o ukupnom stanju stvari kada je u pitanju pozicija Bosne i Hercegovine prema Svjetskoj trgovačkoj organizaciji, kada je u pitanju potpisivanje bilateralnih trgovinskih sporazuma itd. Iz svega toga ja ću reći sledeće. Komisija je jednoglasno prihvatila da se dadne podrška ratificiranju ovoga sporazuma i da se ne bih ponovo javljao iskoristiću priliku samo u najkraćem da kažem šta je to što je eventulno specifičnost ovog ugovora. Dakle Bosna i Hercegovina 50% svojeg izvoza izvozi na evropsko, zajedničko evropsko tržište, ali je i bez, faktički bez ograničenja i uvjeta, bez kvota, bez limita na količine itd. s tim da je ipak ta Evropa ujedinjena evropa, evropska zajednica zatražila od Bosne i Hercegovine, ili indirektno uvjetovala njezin dalji izvoz saradjom u regionu na principu saradnje sa zemljama Pakta stabilnosti u koje ulaze i ove naše susjedne zemlje, pa je u tom smislu već potpisan identičan sporazum o ovome sa Jugoslavijom, sa Repulikom Hrvatskom i Slovenijom, a evo danas imamo dva takva ugovora. Jedan je sa Turskom, jedan sa Makedonijom. Dakle ti bilateralni sporazumi su zanimljivi jer nas rješavaju carina, otvaraju ta tržišta, a za specifičnost ovoga ugovora su dvije stvari. Prvo, do sada potpisani ugovori ove vrste su davali povlastice Bosni i Hercegovini, dakle oslobađanje od carina tri godine od dana potpisivanja, a što se tiče ovog sporazuma sa Turskom mi imamo povlasticu pet godina, ali dakle ne od danas, nego od dana kada je ovaj sporazum potpisan što znači da faktički imamo još uvijek od četiri godine tu povlasticu što je vrlo povoljno. I drugo, što je još važnije od toga sve zemlje u ovom ovdje dijelu Evrope s kojima smo potpisali imamo namjeru potpisati ugovor mogu imati negdje oko 6o miliona stanovnika, a sama Turska ima 65 miliona stanovnika. To znači da je to jedno zaista veliko tržište, tržište koje dosta roba upotrebljava i na kome Bosna i Hercegovina ima do sada, tradicionalno nije bila prisutna. Dakle ne samo u zadnjih 5 ili 10 godina, nego u zadnjih 50 godina. Pošto je to tržište koje je po nivou razvijenosti itd. vrlo slično našem, dakle naše robe mogu konkurirati, pošto je nacionalni dohodak veći od našega možda za 2,5 puta, onda je to svakako jedno tržište koje nam može biti zanimljivo i to su dodatni razlozi zašto je Komisija smatrala da treba podržati ovaj sporazum. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Ima li? Izvolite. Hoćete izići? 47
Nemojte se plašiti moje šefice. Ona radi. Samo sam željela dodati na da Sporazum o slobodnoj trgovini sa Republikom Turskom ne stupa od dana potpisa na snagu, od dana potpisa Sporazuma, nego od dana, dan stupanja na snagu se smatra dan ratifikacije, odnosno kako je ...(stipulisano) u nekom članu ovog sporazuma od dana dodjele nota diplomatskih nota putem korespodencije, opet zvanične diplomatske korespodencije. Dakle ukoliko se brže ratificira Sporazum prije će stupiti na snagu. Sve ostalo stoji.
/nije izašao za govornicu/
Svi idu na ''0'' da sve ide na ''0'' carine. Da 2007. To vas nisam ni ispravila.
Za stenogram recite samo ime i prezime.
Zada Muminović predstavnik Ministarstva vanjske trgovine.
Odlično. Hvala. Zahvaljujem. Mislim ima li netko da se javlja za raspravu? Izvolite gospodine Brka.
Uvaženi predsjedniće, uvažene kolege, ja hoću principijelno da kažem neke stvari, jer imamo još dole nekoliko ovih ugovora i da se više ne javljam sve ću kazati ovom prilikom. Naime, meni nije jasno ko je to u ovoj državi ko treba da pokrene inicijativu da ova država jednom ne budi u podređenom položaju u međunarodnim odnosima kako je do sada. Evo mi sklapamo ugovore, ratificiramo ih , usvajamo ih, a niko se čini mi se, čini mi se, možda se varam, niko u ovoj državi od odgovornih ljudi do sada, od Ministarskog vijeća, od Predsjedništva nisu na adekvatan način zastupali interese Bosne i Hercegovine kada je vizni režim u pitanju. Ja sam to postavljao i Predstavničkom domu u prošlom sazivu. Meni je to potpuno nejasno. Niko mi u međuvremenu objasnio nije od tada do danas. Ja ću to ponoviti ovdje. Prošle godine smo mi u Predstavničkom domu imali ovakvu ratifikaciju ugovora sa Slovenijom. To je prihvaćeno u Parlamentu. Ja sam tada govorio i glasao sam protiv ratifikacije. A evo zašto. Svjedoci smo mi da Slovenija ulaže u Bosnu i Hercegovinu 100-tine miliona maraka. Kako i na koji način. Mi znamo da nije zato što nas suviše voli, nego zato što ima svoj interes. Neka ima svoj interes. Meni je jasno da se Bosna i ne treba zatvoriti i ne može se danas niko zatvoriti da živi sam. Ali u toj utakmici naši privrednici ostaju uskraćeni za ravnopravnost. Ja bih rekao uskraćeni za ljudska prava na evropskom i svjetskom nivou. 48 Zašto privrednici Slovenije ili Evrope ovdje nesmetano mogu dolaziti, a naši privrednici da sklope posao u Sloveniji moraju čekati vizu danima? Ja zaista mislim da je to vitalni nacionalni interes svakog naroda i svakog građanina u ovoj državi da se o tom viznom režimu porazgovara preko Visokog predstavnika gospodina Eždauna i u Vijeću Evrope i bilo gdje na Svijetu, da se građanin ove države Bosne i Hercegovine jednom dovede bar prividno u ravnopravan položaj. Mi znamo da naša ekonomija nije toliko jaka da smo ravnopravni s njima na zapadu, ali nemojte nam još onemogućavati i otežavati da naši privrednici jednostavno, jednostavno ne mogu slobodno putovati i slobodno sklapati ugovore. Ja znam recimo ljude koji imaju prave promet milion, dva ili pet miliona maraka, proizvode ljudi. Ne mogu u Sloveniju, gube dane i dane dok da mogu da odu u Sloveniju. Ja zbog toga ovdje iniciram sa ovog mjesta da u ovoj državi damo zadaću, ovaj dom da da zadaću našim najodgovornijim strukturama u državi od Predsjedništva, od Ministarskog vijeća da jednostavno to pitanje pokrene s mrtve tačke. Saće mi neko kazati e mi tu, ne određujemo mi, određuju drugi. Ima li išta na Svijetu gdje mi možemo kazati nekom u međunarodnoj zajednici – stanite ljudi, pa hajmo sa argumentima kazati jel to u Bosni i Hercegovini ima jedna klasa ljudi koja ne može vani nikada, a neko ipak na nekakav način ide vani. Ja tražim, molim, apelujem da se građani Bosne i Hercegovine svi dovedu u ravnopravan položaj i da i mi imamo izlaz ka Evropi, a ne samo Evropa ulaz u Bosnu i Hercegovinu. Hvala vam.
Zahvaljujem gospodinu Brki. Jel se još netko javlja? Evo ja bih rekao dvije tri rečenice vezano za ovo što je gospodin Brka govori. Ja mislim da bi bila ovo prilika, evo da bude povod izlaganja gospodina Brke koji je sasvim u pravu po mom sudu, ja mislim da je Bosna i Hercegovina ustvari u jednom vrlo nezavidnom položaju inače, a evo zbog ovog viznog režima isto tako dodatno otežano komuniciranje ljudi i građana Bosne i Hercegovine sa Svijetom. Ja mislim da bi rješenje bilo i ja evo predlažem da to bude naša inicijativa da pokrenemo inicijativu da se otvori rasprava u Parlamentu Bosne i Hercegovine na temu viznog režima. Naravno da bi bili tu pozvani Predsjedništvo, Vijeće ministara, misleći naravno najviše na predsjedatelja i resornog ministra vanjskih poslova, predstavnika međunarodne zajednice, preko Ureda OHR-a, dakle sami Visoki predstavnik gospodin Eždaun i svi drugi predstavnici međunarodne zajednice koji su akreditirani u Bosni i Hercegovini misleći tu i na veleposlanike, ambasadore evropskih zemalja, a i drugih zemalja iz Svijeta. Mislim da bi stvarno bilo to vrlo interesantno i da bi bilo za javnost vrlo interesantno, jer nema građanina Bosne i Hercegovine koji nije zainteresiran za ovo pitanje. Jer mi doslovno, osim par susjednih zemalja nigdje ne možemo otići bez vize. Mislim da je to veliko ograničenje i velika restrikcija od strane tih država prema Bosni i Hercegovini i njezinim građanima. I evo ako se slažete ja bih predložio da mi pokrenemo inicijativu za otvaranje paralamentarne rasprave na ovu temu, a kada će to biti moguće, treba izvršiti određene 49 pripreme, znači upoznati sa ovom inicijativom drugi Dom našeg parlamenta, upoznati sve ove koje sam maloprije spomenuo i vidjeti kada je to pogodno vrijeme da se organizira jedna ovakva dakle sjednica, odnosno rasprava na ovu temu. Gospodin Čengić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, pridružujem se ovoj vašoj inicijativi i podržavajući je, ja bih samo iskoristio priliku da kažem da možemo već učiniti prvi korak na predviđenom sastanku za 5-ti, između 5. i 10. idućega mjeseca marta između predstavnika oba doma Parlamentarne skupštine, dakle kolegija oba doma i komisija za vanjsku politiku oba doma, VIjeća ministara, Ministarstva vanjskih poslova i Kancelarije Ureda Vijeća Evrope u Sarajevu. Dakle taj će sastanak trebati da se održi negdje između 5. i 10. marta i mogli bi iskoristiti tu priliku odmah da napravimo prve konsultacije i da ipak još jednu stvar tu vidimo, a to je očito je da postoji određene obaveze Bosne i Hercegovine koje ona može izvršiti. Dakle ako postoji dovoljno volje, a ja sam uvjeren da u ovom domu i u drugom domu Parlamenta Bosne i Hercegovine postoji. Da vidimo koje su to naše obaveze koje mi trebamo uraditi, da naš program rada za ovu godinu prilagodimo tim obavezama, pa da te obaveze naše uvrstimo u naš progam rada i da na taj način ubrzamo naš dio posla. Dakle Vijeće ministara i oba doma Parlamentarne skupštine kako bismo onda mogli osnažili i argumentirano izaći pred one faktore međunarodne zajednice ili bilateralno da tražimo promjenu ovoga odnosa koji apsolutno opterećujući za sve građane Bosne i Hercegovine. A ja posebno želim kazati da je on zaista opterećujući za ljude koji se bave biznisom, jer je stvarno nedopustivo da iz Slovenij biznismen može bez problema doći u Bosnu i Hercegovinu svaki dan kada god hoće, bez vize i problema, a da istovremeno neko ko hoće da ode u Sloveniju da razgovara o poslu treba čekati vizu. Bez obzira je li ona duga, kratka procedura, ovo, ono ipak treba proći jednu proceduru. Ako pravimo biznis na obje strane, onda da se barem u tom dijelu probamo izjednačiti. U tom smislu dakle podržavamo ovu inicijativu i dodajem da bi trebali program našeg rada za ovu godinu uskladiti sa ovom idejom. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. je li se još netko javlja ili možemo privoditi kraju. Predlađem da se izjasnimo da damo suglasnost za ratificiranje Ugovora o slobodnoj trgovini između Bosne i Hercegovine i Republike Turske. Tko je za? - Jednoglasno. Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno donjeli odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje Ugovora o slobodnoj trgovini između Bosne i Hercegovine i Republike Turske. Da se izjasnimo o zaključku. Znači da pokrenemo, znači pokrećemo inicijativu za otvaranje parlamentarne rasprave o viznom režimu Bosne i Hercegovini, prema Bosni i Hercegovini. Tko je za? – Jednoglasno. Zahvaljujem. 50 Konstatiram da smo jednoglasno usvojili, zapravo donjeli odluku o pokretanju inicijative za pokretanje parlamentarne rasprave o viznom režimu prema Bosni i Hercegovini. Zahvaljujem. Prelazimo na 13 točku dnevnog reda. Ona glasi Ad. 13. Ugovor o slobodnoj trgovini između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije, predlagatelj Predsjedništvo Bosne i Hercegovine Ponovo je ista stvar. Ne znam ima li potrebe uopće više ovo sve skupa obrazlagati, pojašnjavati.
Sve je isto.
Gospodine Čeniguću izvolite u ime nadležne komisije.
Komisija za vanjsku politiku i vanjsku trgovinu je razmatrala ovaj sporazum i dala podršku ovom sporazumu iz razloga kojeg smo već ranije naveli. Smatramo da treba podržati ovaj sporazum i treba dalje razvijati odnose, ali ne samo političke nego i ekonomske sa Republikom Makedonijom. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Ima li još netko za raspravu? Ako nema predlažem da donesemo odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje Ugovora o slobodnoj trgovini između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije. Tko je za? – Jednoglasno. Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno donjeli odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje Ugovora o slobodnoj trgovini između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije. Prelazimo na 14. točku Ad. 14. Sporazum o unapređenju i recipročnoj zaštiti investicija između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španjolske, predlagatelj Predsjedništvo Bosne i Hercegovine Evo ja predlažem, pozivam predlagatelja, ako ga ima da obrazloži. Gospodine Grbiću ima li potrebe, imate li? Dobro, imaju li nadležne komisije nešto za reći? Ne. Dobro. Ja predlažem da donesemo odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje Sporazuma o unapređenju i recipročnoj zaštiti investicija između Bosne i Hercegovine i Kraljevine Španjolske. Tko je za? Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno donjeli ovu odluku. 51 Ad. 15. Sporazum o unapređenju i zaštiti investicija između Bosne i Hercegovine i Češke Republike Ponovo bi bilo isto i obrazloženje i. Ima li netko potrebe raspravljati? Nema. Predlažem da donesemo odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje ovoga sporazuma, pardon
/nije izašao za govornicu/
Vidjećemo šta piše u dokumentu.
Hajde Zado šta kažeš. Hajde Zado. Hajde ti Zado objasni.
Moram li se ponovo predstaviti? E, ovako ovi sporazumi inače, dolazi vam još jedan sporazum u nisu poslije ovih sa Republikom Portugal i imaju zaista malo različiti naslov, ali uključuju iste stipulacije unutar i nisu isti sa kao i ovi sporazumi odnosno ugovori o slobodnoj trgovini prethodni. Dakle ugovor o slobodnoj trgovini je između Bosne i Hercegovine i Republike Turske i drugi je o slobodnoj trgovini između Bosne i Hercegovine i Republike Makedonije. Nisu ni blizu slični. Da. Obrazloženje je malo drugačije, nije ni materija ista. A sporazumi o unapređenju, pardon ja sam htjela samo da dodatno obrazložim. Što se tiče recipročne zaštite investicija, ona je uključena u svaki od ova tri sporazuma, samo u naslovu nije. Ponekada je ugovorna strana druga tražila naslov bez te riječi recipročna zaštita, ali recipročna zaštita investicija u materijalima možete vidjeti u prilogu sve ugovore i u svih je uključena ta recipročna zaštita investicija, a to znači. U pravu ste vi gospodine, zato što je druga ugovorna strana recimo insistira da se on samo tako zove. Uglavnom jednako su zaštićene investicije i jedne i druge ugovorne strane kako je to u ugovorima u prilogu navedeno koje ste vi dobili u materijalu. Ako ima još nekih pitanja mogu dodatno obrazloženje za ove ugovore. Inače su to. Hvala lijepo.
Zahvaljujem na pojašnjenjima i predlažem. Je li ima netko za raspravu? Nema. Predlažem da donesemo odluku o davanju suglasnosti na sporazum, za ratifikaciju Sporazuma o unapređenju i zaštiti investicija između BiH i Češćke Republike. Tko je za? – Jednoglasno. Zahvaljujem. Prelazimo na 16.točku 52
[[nije izašao za govornicu]] Samo predsjedavajući ako može da dodamo jedan zaključak, da predložimo ili da damo sugestiju Predsjedništvu da kada zaključuje sljedeće ugovore da vodi računa da to i u naslovu bude recipročna, jer je to vrlo bitno
Dobro.Gospodin Spasojeviću, ako hoćete, za govornicu pa da uđe u stenogram da imamo to pa ćemo glasovati o zaključku. Zašto ne.
Pa ne znam da li ćemo imati kakve koristi od ovoga što ću predložiti, ali ja mislim da je ova riječ vrlo bitna i zato sam maloprije ovu koleginicu pitao da li ovo znači da su ova dva sporazuma različita, međutm ona nam je objasnila da je suština ista, samo što u naslovu nema. Ali ja predlažem da mi damo kao sugestiju Predsjedništvu i odnosno ovim drugim pregovaračima koji potpisuju ovakve ugovore da obavezno u naslovu stoji da to bude recipročna zaštita, znači da se mi na neki način obezbjeđujemo i kroz naslov i kroz sve ostalo, jer u slučaju da dođe do nekog spora tu bi se pravnici prelamali da li je to taj recipročno ili nije, nije u naslovu stavljen, nije ovako itd. pa ako ima smisla ovo što sam predložio, izvolite.
Zahvaljujem. Izvolite gospođo Muminović.
Ja se izvinjavam. Za ovo sam ja kriva. Trebala sam da dodam još jednu važnu informaciju. Inače se ugovori o unapređenju i zaštiti investicija sklapaju., uobičajena je praksa, međunarodna praksa da sklapaju između dviju ugovornih strana na bazi drafta koji je prošao proceduru, pravnu proceduru u svakoj od država. U našoj državi Bosni i Hercegovini naš standardni draf sporazuma prošao je proceduru Vijeća ministara i proceduru Predsjedništva koja je propisana Zakonom o sklapanju i zaključivanju i međunarodnih sporazuma. Draft koji je prošao tu proceduru nema u naslovu recipročnu zaštitu investicija, ali ima skroz u sadržaju. Dakle onaj u kojim nema, to je na bazi našeg drafta pregovarano u naslovu. Češka Republika je pregovarana na bazi našeg drafta i to je naš naslov, a u sadržaju je uključena ponovo moram ponoviti je recipročna zaštita investicija, jer nema, nema ne recipročne zaštite investicija. U našem draftu, to ne znači da nisu u redu, to je samo u naslovu.
Dobro. Zahvaljujem. Gospodin Grbić. Ovamo Ante.
Samo je nedostajao zaključak kod kolegice, u pravu postoji i jedno načelo da nije bitno kako se nešto naziva, bitan je sadržaj. Dakle uopće ne mijenja na stvari i da ima i da nema ako ima u ugovornim klauzulama, recipročnost postoji s tim što se ako već se ide za 53 time da se zaključak poseban donosi da se onda inzistira da se u obvezno uključuje u sadržaja ugovora, odnosno međuugovorne klauzule ta recipročna klauzula dakle. Hvala.
Zahvaljujem gospodinu Grbiću. Mislim da ovo možemo riješiti i na način da izglasujemo najprije suglasnost, pa ćemo onda i ovaj zaključak. Obično tako idemo. Znači uvijek idemo prije dokument, pa onda. Ja predlažem da donesemo odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje Sporazuma između Bosne i Hercegovine i Republike Portugala o uzajamnom unapređenju i zaštiti investicija, predlagatelj Predsjedništvo. Završili smo Češku, ne, ne idemo na 16. točku
Bila je Češka, sada je Portugal.
Bila je Češka. ..o uzjamnom unapređenju i zaštiti investicija. Tko je za? Za Portugal? – Jednoglasno. Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno usvojili odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje ovog dokumenta. E sada zaključak od gospodina Spasojević. Mislim da možemo. Izvolite gospodine Filipoviću. Nemojte protiv Zorana.
Ja bih zamolio ako bismo se mogli uzdržati od ovog prijedloga da sugeriramo Predsjedništvu kako će u teškom, napornom, proceduralnom pitanju zaključiti nekakav ugovor i kako će mu dati naslov. Vidite ugovori su kao randes i ako je dobar onda on dugo traje, ako ima ljubavi onda dugo traje. Ugovor je volja dvije strane. I ako se dvije strane ugovornice suglase da je naslov takav što je forma u ugovoru, a sadržaj je jako bitna stvar i u sadržaju postoji ono što je kolega zastupnik spomenuo, onda nije spor no. Ali bi vrlo nezgodno bilo da mi Predsjedništvu predlažemo kako će pregovarati i kako će akt nositi naslov. Mislim, ja neću glasati za tako nešto, a molio bih kolegu da takav naš zaključak ne ode prema Predsjedništvu.
Zahvaljujem gospodinu Filipoviću i ja ću biti. Vidite, ja ću biti ovako, pazite. Svaka ideja, inicijativa i prijedlog daje se na izjašnjenje. Jedino možemo pozvati gospodina Spasojevića da odustane. Ako ne inzistira mi ćemo se izjašnjavati. Dobro, onda. 54
/nije izašao za govornicu/
Ja mislim da smo razumjeli sve. Ja ipak držim ovdje da je gospodin Spasojević u pravu. Dakle on predlaže, mi ćemo se o tome izjasniti. Znači da ja dajem na izjašnjenje prijedlog, znači zaključak gospodina Spasojevića da sugeriramo Predsjedništvu ili ako je Vijeće ministara, Ministarstvo vanjskih poslova ili trgovine, da kod izrade međunarodnih ugovora da budu naslovi tih ugovora unificirani, ako tretiraju jednu materiju. Dakle da ne bude različitih naslova, a da imaju istu sadržinu, odnosno istu materiju da tretiraju. [[zajednička diskusija]] Dobro da napišemo.
Blagojeviću, de bolan Blagojeviću odustani od toga.
Dobro. Ja se zahvaljujem gospodinu Spasojeviću, međutim ja sam bio spreman podržati njegov prijedlog, bez obzira što onaj, jer zastupnik je zastupnik, on je uvijek u pravu. Mislim tako trebamo postaviti stvari. Ne, ne. Dobro zahvaljujem. Idemo dalje. Točka broj 17. Ad. 17. Protokol o suzbijanju nezakonitih dijela protiv sigurnosti stalnih platformi smještenih u epikontinentalnom pojasu Rim, 10. ožujka 1998. godine, predlagatelj Predsjedništvo BiH Mislim da nemamo ovdje, jednostavno je ono što nas obvezuje da potpišemo da budemo potpisnici. Ima li potrebe za raspravu? Nema. Izvolite gospodine Čengiću.
Gospodo, ja vas molim da se ne ljutite na mene. Iz teksta ovog sporazuma vidljivo je da je veći broj zemalja potpisao ovaj sporazum. Čak se tamo na jednom mjestu spominje i 6-7 jezika nakojima se ovaj sporazum nalazi i govori se o tzv. zemljama članicama sporazuma. Ipak, predlagač nije osigurao, a sami tekst sporazuma ne spominje te zemlje potpisnice. Bio bi red, zaista bi bio red kao informacija da ubuduće, dakle, da Parlament dobije barem informaciju o tome koje su zemlje potpisnice jednog dokumenta kojeg mi postajemo potpisnici. Ja se izvinjavam, možda je to malo izgleda cjepidlačenje, ali ne mislim da jeste, jer da ne ulazimo sada šta je sadržaj svega toga. Meni se čini da važi i za prvi i za drugi, dakle i tačku 17. i tačku 18. Eto, toliko od mene. Hvala. 55
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Mislim da je ovo dobra ideja, jer jednostavno to bi mogao biti kao dio obrazloženja koliko je već država potpisalo takav dokumenat. Uz ovu sugestiju od gospodina Čengića, možemo li pristupiti izjašnjenju o odluci za davanje suglasnosti za ratificiranje ovog protokola. Tko je za? Jednoglasno. Zahvaljujem i konstatiram da smo jednoglasno donijeli odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje Protokola o suzbijanju nezakonitih djela protiv sigurnosti stalnih platformi smještenih u eti-kontinentalnom pojasu, potpisanog .. ožujka '88. godine. Ad.18. Konvencija o suzbijanju nezakonitih djela protiv sigurnosti pomorske plovidbe Rim 10.ožujka '88. godine Dakle, kao što je potpisana, jeste. Ustavno-pravna. Rekli ste prije odgovora. Znači, ništa posebno nema. Okej. Ne vezano za komisije, nego inače. Kao obrazloženje ili informacija uz tekst. Predlažem da donesemo odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje konvencije o suzbijanju nezakonitih djela protiv sigurnosti pomorske plovidbe, potpisane u Rimu 10. ožujka 1998. godine. Ko je za? Jednoglasno. Zahvaljujem i konstatiram da smo jedoglasno donijeli odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje Konvencije o suzbijanju nezakonitih djela protiv sigurnosti plovidbe,pomorske plovidbe Rim 10. ožujka '88. godine. Ad.19. Kreditni sporazum između Kraljevine Španjolske i BiH, finansiranje i rekonstrukcije sistema bodoopskrbe za općinju Prnjavor, predlagatelj Predsjedništvo BiH Imamo ovdje, ipak ćemo psebno. Dokument je svaki za sebe. Mislim da su ndležne komisije su ovo razmatrale. Ima li potrebe obrazložiti. Ovo je vrlo dobro, da bog da ovakvih više bude. Ko je za? Jednoglasno svih 14 je za. Zavhaljujem i konstatiram da smo jednoglasno donijeli odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje kreditnog sporazuma kao što je rečeno. Idemo na sljedeći. Ad.20. Kreditni sporazum između Kraljevine Španjolske i BiH finansiranje rekonstrukcije sustva vodoopskrbe za općinu Olovo, predlagatelj Predsjedništvo BiH Ko je za? Svih 15 jednoglasno za. Zahvaljujem i konstatiram da smo jednoglasno za. Konstatiram da smo jednoglasno donijeli odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje rečenog kreditnog sporazuma. 56 Ad. 21. Kreditni sporazum između Kraljevine Španjolske i BiH finansiranje i rekonstrukcije sustava vodoopskrbe za općinu Žepče, predlagatelj Pedsjedništvo BiH Ponovo ista stvar. Tko je za? Jednoglasno. Zahvaljujem. Konstatiram da smo jednoglasno donijeli odluku o davanju suglasnosti za ratificiranje kretidnog sporazuma između Kraljevine Španjolske i BiH finansiranje i rekonstrukcija sustava vodoopskrbe za općinu Žepče, predlagatelj Predsjedništvo BiH. Ad.22. Prijedlog zaključka o nastvljanju parlamentarne procedure po prijedlozima zakona i drugih materijala iz prethodnog saziva Dobili smo ovaj dokument. Otvaram raspravu. Pozivam predstavnike ili predsjednike komisija, ako imaju očitovanje. Evo na sugestiju kolege gospodina Čengića, ja ću dvije-tri rečenice o našem zaključku. Zapravo, ovdje piše sve, ali mi smo u obvezi donijeti ovakav zaključak, znači, o našem odnosu, odnosno radu, odnosno prihvaćanju određenih materijala, koji su u određenom stupnju u proceduri za donošenje. Mi smo se opredijelili za rješenje kao što ovdje piše i ja ću ga vrlo kratko prokomentirati. Mi smo se rukovodili jednom idejom da poštujemo dosadašnji kontinuitet i prihvaćamo to. Međutim, da, ipak, uzimamo sebi za pravo kao Domu da možemo sudjelovati aktivno u svim materijalima koji pred nas dođu i da ih vraćamo u vazu u koje je moguće na njih djelovati amandmanski. Ovo je bit. Drugo sve piše ovdje i ovdje smo išli jedan korak, hajmo reći naprijed u smislu svojih ovlasti, znači vraćanja za jedan korak nekih dokumenata, da možemo na njih djelovati amandmanski u odnosu na isti zaključak koji tretira istu oblast, istu problematiku iz Zastupničkog doma. Mislim da je ovo rješenje dobro i da trebamo donijeti ovakav zaključak. Mislim da je ovo ispravno. Dakle, ništa ne kočimo, idemo raspravljati, ali sve dovodimo u fazu da možemo amandmanski djelovati. Gospodine Čengiću izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući podražvajući u cjelosti ovaj vaš prijedlog, ja bih samo zamolio, ako je moguće da nam u nakraćem mogućem roku dostavite spisak svega onoga o čemu vi govorite. Šta to sada konkretno znači? Nemamo sada predstavu, kao prvo i drugo, da ono što je sada ostalo od onoga što treba raditi uključite u plan rada za ovu godinu, po nekom prioritetu i ja mislim da je jedan od elemenata za prioritet stepen ili stupanj spremnosti, ... da se što prije dobije zakon. Naravno, nije jedini, ali jedano d.
Zahvaljujem gospodinu Čengiću. Gospodin tajnik Tomić želi govoriti.
Htio bih samo da vam kažem da u materijalima koje ste dobili kad je bila konstituirajuća sjednica, bilo jedno veće pismo u kojem je pisalo zakoni koji su prošli 57 određenu parlamentarnu proceduru. Među tim zakonima su dva zakona koji su prošli samo komisijsku fazu, prvu komisijsku fazu, gdje su na Ustavno-prvnoj komisiji sa aspekta ustavnosti i ta dva zakona da se ne bi ponovo vraćali na Ustavno-pravnu komisiju idu dalje u postupak kao nadležnu komisiju a to je opet Ustavno-pravna komisija i imamo pet samo zakona, od toga su četiri zakona na koje nije bilo amandmana koji su prošli prvo čitanje i peti zakon, koji su vam dostavljeni sa ugrađenim amandmanima. I, na tih pet zakona da bi se samo izaslanici mogli amandmanski djelovati. Tako da nije veći broj materijala uopće u pitanju a to imate u tom pismu koje smo vam dostavili sa svim materijalima. Postoje još tri materijala, pardon, četiri kojima su predlagači izaslanici iz prethodnog saziva,oni ne mogu ići jedino ako ih neko ne preuzme. Znate. Toliko.
Zahvaljujem gospodinu Tomiću. Dajem na izjašnjenje Prijedlog zaključka o nastavljanju parlamentarne procedure po prijedlizima zakona i drugih materijala iz prethodnog saziva. Tko je za? Jednoglasno. Zahvaljujem svima. Konstatiram da smo jednoglasno. Izvolite gospodine. Evo gospodin Milojević se javlja upravo o tome govoriti pa sam ja.
Dakle, gospodine predsjedavajući, kolege delegati, svi smo vidjeli kako izgleda,kakav je dizajn ovog obrasca o statusu poslanika ili delegata, evo mi smo dobili informaciju da su naše kolege u Predstavničkom domu usvojile jedan zaključak. Ja bih, u vezi s tim, dakle, vezano za pojednostavljenje tog obrasca, ja bih ako nemate ništa protiv pročitao te tri njihove rečenice koji je sadržaj zaključka, a to su oni usvojili 13. januara o.g. na svojoj 7. sjednici. Dakle, ovdje piše, poslanici Predstavničkog doma Parlmentarne skupštine BiH u potpunosti su privženi poštivanju zakona o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH. To je prvi zaključak. Drugi, Predstavnički dom upućuje najoštriji protest Izbornoj komisiji BiH zbog širine sadržaja obrasca. Treći, zadužuje se Savjet ministara BiH da u saradnji sa Izbornom komisijom BiH osigura sačinjavanje takvog obrasca koji će sadržavati ono što je potrebno da bi se implementirao zakon o sukobu interesa u institucijama vlasti BiH. Ja predlažem da i naši zaključci budu istovjetni s tim da samo umjesto Predstavnički dom da se pominje Dom naroda.
Slažemo se svi. Ko je za? Jednoglasno. Zahvaljujem svima. S ovim bi iscrpili dnevni red. Ja zahvaljujem svima na suradnji. Radili smo 6 – 7 sati, ali bili smo, evo i učinkoviti. Sjednica je završila sa radom u 17:30 sati.