Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege zastupnici. Pripremajući Proračuna za 2014. godinu i projekcije za '15. i '16. Vlada se susrela sa novim povećanjem rashoda. Koji su to rashodi koji značajno rastu u 2014. godini? To je puni iznos doprinosa za europski proračun, nešto manje od 2 milijarde kuna dodatnih sredstava koje treba uplatiti u Proračun EU i naravno ako želimo biti efikasni i podvući više od 4 milijarde kuna sredstava iz europskih fondova jer je negdje doprinos za Proračun EU u idućoj godini blizu 3,7 milijardi kuna onda je potrebno osigurati i dodatna sredstva za sufinanciranje projekata iz EU. Sve su to negdje dodatni rashodi u državnom proračunu otprilike 4,6 milijardi kuna. I naravno osnovni problem je gdje namaknuti takva sredstva s obzirom da i projekcije za iduću godinu gospodarskog rasta nisu značajne. U isto vrijeme stalni problem, a taj problem se zove povećanje javnog duga koje povećanje javnog duga znači i povećanje kamatnih rashoda pa negdje preko 1,8 milijardi je i rast kamatnih rashoda u idućoj godini. Sve to znači opterećenje na rashodovnoj strani proračuna pa je uvijek pitanje kako zatvoriti te nove rashode u državnom proračunu koji se pojavljuju sa ja bih rekao članstvom u EU, a i sa problemima kako servisirati javni dug koji eto već ovu godinu će prijeći 60% BDP-a. To je i razlog da je Vlada odlučila osim mjera reformi koje će biti primjenjive i primijenjene u 2014. godini da nešto pokušamo učiniti i na prihodovnoj strani. Kako ocjenjujemo da je 5-postotna stopa vrlo visoka pogotovo na okruženju Vlada se odlučila za povećanje međustope sa 10 na 13%. I u biti ta mjera bi trebala u državni proračun donijeti oko 600 milijuna kuna većih prihoda što znači kad uspoređujemo sa skoro 6 milijardi povećanih rashoda u 2014. godini evidentno da je to svega 10% onoga što nas očekuje na rashodovnoj strani, ali smatramo da je potrebno i taj dio učiniti. Prema tome, u Hrvatskoj bi nakon ovih promjena ostale stope 25, 13 i 5 kao najniža. Kad govorimo što je to bilo dosada na međustopi onda otprilike znamo da se najveći dio te stope odnosi na usluge smještaja i obroka i pića u hotelima, kampovima vezano za nautički turizam, pripremanje hrane i pića u ugostiteljskim objektima, časopisi koji inače izlaze periodično, jestiva ulja, masti biljnog i životinjskog podrijetla, dječju hranu, isporuku vode, bijeli šećer i ulaznice za koncerte te časopise za kulturu i umjetnost. Sve su to područja koja se dosada nalaze u međustopi, oni i nadalje ostaju, a na neki način ta međustopa velim se podiže sa 10 na 13%. Isto tako s obzirom na polemike i ja bih rekao privremene odluke Ustavnog suda definirali smo sada i što je to snižena stopa od 5% na novine i nakladnike koji imaju status medija, a to znači da moraju izlaziti dnevno da se većinom moraju baviti tekstovima, a ne oglasima i oglašavanjima, što znači da dnevne novine sa pretežito pisanim tekstovima sada idu u sniženu stopu od 5% i na neki način smatram da smo i taj dio riješili. Da bude jasnije dnevne novine 5%, 13% su opet oni mediji i nakladnici koji izlaze tjedno ili mjesečno, periodično i ne sadrže većinom oglase kao tekstove, a po 25% ostaju one novine koje u biti se pretežito bave oglašavanjem. Na taj način smo riješili i sve nedoumice oko toga kako ćemo oporezivati časopise, novine i pojedine edicije. Također sa prijedlogom zakona koji je pred vama izmjenama i dopunama definirali smo i vrlo jasno oslobađanje pojedinih roba i usluga, a vezano za djelovanje diplomatskih i konzularnih predstavništava iz razloga što su se uvijek u dosadašnjoj praksi pojavljivali problemi što su mnogi diplomati i djelatnici diplomatsko-konzularnih predstavništava imali problem jer su morali imati potvrdu Ministarstva vanjskih poslova da bi mogli ostvariti na licu mjesta poreznu olakšicu. Pa u ovom trenutku imamo i rješenja ukoliko plate PDV da mogu ostvariti povrat tih sredstava nakon plaćanja ako se već nije na licu mjesta kroz potvrdu Ministarstva vanjskih poslova, tako da smo u tom dijelu također probali razriješiti pojedine dvojbe i nesporazume vezano za rad diplomatskih predstavništava. Također je bilo određenih problema u tome koja su to dobra koja se mogu smještati u porezna skladišta i same isporuče unutar tih poreznih skladišta. Sada smo povećali popis tih roba koje mogu biti na unutarnjim skladištima i u biti njihovo funkcioniranje u izvozu prema trećim zemljama, pojednostavili procedure i bili daleko jasniji u izričajima tako da vjerujemo također neke probleme koje smo imali u provođenju ovih odredbi sada više ne bi trebali biti prisutni. Isto tako dosta problema imamo vezano za određene odredbe koje se tiču prijava koje moraju podnositi porezni obveznici strani, a vezani su za međunarodni cestovni prijevoz putnika iz razloga što je do sada njihova obveza bila svaki mjesec, a većinom se ti poreski obveznici izvan Hrvatske pojavljuju samo u turističkim periodima znači u glavnoj turističkoj sezoni pa ovdje dajemo mogućnost da ministar financija propisuje određene odredbe, a sve kako bimo olakšali djelovanje tih stranih obveznika PDV-a a u dijelu koji se odnosi na cestovni promet. To bi bile otprilike osnovne promjene u djelu dopuna samog Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Hvala.
Hvala i vama poštovani ministre. Imamo replika. Prva replika potpredsjednika Doma Željka Reinera. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa poštovani ministre, mi smo prije 4 mjeseca ovdje raspravljali o nečem što se prikazivalo kao revolucionarno, a to je bilo smanjenje sa 25% na 10% sa nizom objašnjenja kako će to fantastično pomoći raznim segmentima. I ako je to bilo revolucionarno onda je ovo valjda kontrarevolucionarno jer sada se vraća korak natrag pa se sada povećava upravo za te stvari stopa PDV-a. Moram reći da ovo povećanje poreza će naravno najviše osjetiti siromašni s jedne strane kojih je sve više nažalost u Hrvatskoj, a s druge strane srednji sloj koji je opet sve manji, a to su obrtnici, to su učitelji, to su medicinske sestre, to su liječnici, doduše oni su ionako zabušanti i kradu državnu proračun svojim pripravnostima i dežurstvima. Međutim ono što mi se čini čudnovato pa da ne kažem smiješno su objašnjenja zašto se sada ide u to. Jedno je da su se problem rashodi vezani uz članstvo EU. Pa mi smo prije 4 mjeseca znali za te troškove da ćemo mi morati imati svoj doprinos financijski EU prema tome nije mi jasno što se od prije 4 mjeseca do danas dramatično promijenilo. Ništa. Drugo je pitanje kojim se objašnjava da je to financiranje visokog javnog duga uslijed preuzetih dugova i lošeg upravljanja u prošlosti. Prije mjesec dana ste vi tvrdili da neće ove godine više zaduživati se u inozemstvu, sada ste se zadužili za preko 13 milijardi kuna odnosno milijardu 750 milijuna uz visoku kamatu, kamatu koja je veća i od mađarske i od rumunjske i od slovenske kamate, slovenske za koju se kaže da su pred bankrotom pa su se tako stvorila nova zaduženja. Govorili se da smo prezaduženi sada imamo nova zaduženja prema tome i to je bilo poznato i nije mi jasno što je problematično u odnosu na 4.mjesec.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani ministar Slavko Linić. Izvolite poštovani ministre.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Vlada RH se revolucijom i kontrarevolucijom ne bavi, ostaje to vama gospodine zastupniče da se vi time bavite. To je kratak odgovor vezano za revoluciju i kontrarevoluciju. Vlada Republike Hrvatske se bavi krizom u Republici Hrvatskoj i pokušava rješavati krizu u Republici Hrvatskoj. Prema tome, priča o tome, prošli mjesec ovo, prošli mjesec ono, revolucionarno, to su vaše riječ, vaš retorika, vaš način komuniciranja. U Republici Hrvatskoj imamo krizu. Kriza se rješava i na prihodovnoj i na rashodovnoj strani. Prema tome ocjena Vlade da u krizi je potrebno dignuti međustopu sa 10 na 13%. Da, krizu u Republici Hrvatskoj platiti će građani Hrvatske. Platiti će građani Hrvatske, nitko drugi, nitko drugi. I to je vrlo jasno, veći PDV najvećim dijelom i za građane Hrvatske. A krizu će platiti građani Hrvatske. A tko je kriv za krizu? Znate da imamo gospodarski rast ne bi bio problem. A zašto nemamo gospodarski rast? Pa zato što vi kao predstavnik HDZ-a niste 8 godina vodili brigu o privatnom sektoru, niste ga konsolidirali, gurnuli ste ga u potpuno krive investicije. Jednostavno bili ste odsutni 8 godina od odgovornosti za hrvatsko gospodarstvo. I to je razlog da hrvatsko gospodarstvo se nije pripremilo za ulazak u Europsku uniju. To je osnovni problem, nema gospodarskog rasta. I građani Hrvatske plaćaju tu tragediju. A kada govorimo o zaduženju gospodine zastupniče, da Vlada je ocijenila da je stanje na tržištu povoljnije nego što bi bilo u prvom kvartalu i ovo zaduživanje vam je za iduću godinu. Da biste vi dobili vašu plaću, da bi građani dobili mirovine. I da bi narednih 6 mjeseci mogli mirnije spavati.
Hvala lijepa. Nova replika poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Sva sreća pa su brojke egzaktne i može se s njima politički baviti kako god hoće međutim one uvijek govore istinu. Dakle, problem hrvatskog proračuna je počeo u onom trenutku kada je krenula kriza, ono što vi ne želite priznati je proračun 2008. koji je bio skoro uravnotežen. I završetak pregovora za ulazak u Europsku uniju jasno govori da je Vlada poduzimala. Ako vi smatrate da privatnom sektoru treba diktirati što će napraviti svaka čast. Međutim, gospodine ministre da što vi kažete prebacimo ovu raspravu iz političkih u stručnu, lijepo, pošteno, kolegijalno ste upozoravani prilikom smanjivanja stope ne za turizam, za turizam je stopa smanjena 2006. godine nego za ugostiteljstvo sa 25 na 10%. Lijepo ste upozoravani da to nije dobro, da se vrši jedna kriva preraspodjela. I što se sada događa, dakle zbog jedne pogrešne odluke vi kažnjavate onaj turistički sektor koji je Hrvatskoj jako bitan. Nama je valjda bitno i zbog poljoprivrede i zbog prehrambene industrije da oni koji u Hrvatskoj plate puni pansion taj kompletan aranžman plaćaju po 150%. Ali dal nam je to bitno. Oni koji mogu ići u restorane jesti neka plate stopu od 25% i oni će sigurno platiti. Ali nije dobro da mi stalno nešto što su činjenice prebacujemo u političke vode. I vi ćete reći da ni 2008. deficit nije bio 2,5 milijarde nego je bio ne znam kakav. Ali ja kažem, vratiti ćemo se na neke druge godine pa ćemo onda iste stvari za koje se danas kaže da su problematične, 2000. se tvrdilo da nije problematično. Ali takva rasprava, gospodine ministre, vas kao onoga kojemu je u ovom trenutku najteže jer ste najodgovorniji ni sve skupa nas u Hrvatskoj neće odvesti nigdje. Ajmo razgovarati o realnim brojkama, ajmo reći da se naprosto [[Upadica: Hvala.]] Nešto u 7. mjesecu nije trebalo dogoditi što se dogodilo.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani ministar Slavko Linić.
Ako ćete o brojkama onda dajte obrazloženje zašto po Eurostatu ste u tri zadnje godine mandata stvorili 64 milijarde deficita. Dajte odgovor. Tu ćete ga vidjeti, ništa niste rješavali, ni u brodogradnji, ni u željeznici, ni u javnim tvrtkama ni u ekonomiji. Prijema tome, možemo o brojkama, uvijek, dapače, rado ću razgovarati. A s druge strane, vi pokušajte nešto razumjeti, vama je pogrešno za ovu koalicijsku Vladu međustopa od 10% na usluge hrane i pića je pitanje vanpansionske potrošnje i toga da se u Hrvatskoj ostavi što više novaca turista. Osnovni problem u turizmu je niska vanpansionska potrošnja. Radi čega? Radi toga što imamo vrlo skupu, vrlo skupu i nerealnu cijenu vanpansionskih usluga. I to je bila politika ove Vlade. Da, potpora turizmu i kroz to. Kao što vidite ni sada ju ne mijenjamo, mi smo mogli da smo htjeli dignuti na 25%. Ne, ne mislimo da je to potrebno. Jednostavno to je sve, trgovačka društva koja djeluju u Hrvatskoj i imaju međustopu i to je politika ove Vlade. Naša politika je nešto drugo. Vaša politika je, ne treba brinuti o vanpansionskoj potrošnji, bitno je dopeljati gosta koji će platiti hotelsku sobu i neće trošiti u Hrvatskoj. U tome se bitno razlikujemo. Prema tome, to su razlike u ekonomskoj politici. Ova Vlada smatra da nije samo bitan gost koji će spavati u hotelu nego da što više troši. A da bi što više trošio mora imati i prihvatljivu cijenu usluga i uslužnih djelatnosti. Prema tome, razlika je u politici.
Hvala lijepa. Da li izvjestitelji radnih tijela hrvatskog sabora, odbora žele izložiti izvješća svojih radnih tijela? Ne. Otvaram raspravu. U raspravu krećemo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Na redu je Klub Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Branko Vukšić. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi ministre sa suradnicama, uvažene kolegice i kolege. Pripremajući se za ovu raspravu razmišljao sam hoćete li doći sami okajati grijehe ili ćete pustiti vašega zamjenika. I napravili ste jedan fer potez što inače radite kad ste slobodni, dolazite u Sabor, slušate sve kritike, polemizirate s nama i dajete odgovore. Nama se nekad ti odgovori ne sviđaju, nekad se sviđaju, ali ste dosljedni sebi. Postoje dvije izreke koje ste vjerojatno čuli, a vrijedi ih ponoviti, u narodu koji se sada, nema viceva više, kad nema viceva da je loša situacija, jedna glasi dao Bog da ti Andrija Jarak pred kućom izvještavao, poslije toga se zna tko dolazi, a druga znači dao Bog da ti Linić pismo poslao. Ovo što se događa u poreznom sustavu u Hrvatskoj sasvim sigurno nije dobro. Mogli bi ovdje opozicija reći rekli smo vam ali od toga nemamo ništa. Ja ću krenuti od onog najeklatantnijeg primjera, rekli ste da se bavite strukom, a ne politikom. 25000 riječi kao granica za oporezivanje rekli smo da je protupravna i protuustavna, da ne postoji niti jedno stručno tijelo, niti jedna stručna osoba u Hrvatskoj koja će razgraničiti po tom principu što jest, a što nije novina, dnevna novina. Tada ste nam tumačili da ste vi u pravu, da smo mi u krivu. Postoji ustavni sud Republike Hrvatske koji je takav kakav jest, sazdan po političkom dogovoru dvije najveće stranke ali je to jedino što imamo, što je iznad naših odluka i Ustavni sud je upravo rekao ono što je opozicija u Hrvatskome saboru tvrdila. I danas tvrdim da je to bila čista politička poruka nestašnih urednicima i nestašnim novinarima da nek se ne igraju sa velikim vođama jer će dobiti veći porez nego drugi. Druga stvar, kad je u pitanju oporezivanje novina jest u tome da se zapitamo, pitaju se čak i novinari u redakciji koji je razlog snižavanja poreza u dnevnim novinama, ako je onaj plemeniti razlog koji ste vi uvaženi ministre rekli, a to je da se zadrže radna mjesta, da se pomogne izdavačima. Tad je snižavanje prvo s 23% čini mi se ili s 22% kad je bivša ili ona ispred nje Vlada ali mislim da je to ista, smanjila pa sad kad je smanjen s 10 na 5% tada je to pravilna odluka. Međutim, vidimo i dalje da se u hrvatskim tiskanim medijima i u dnevnim novinama otpuštaju novinari i da su novinari i dalje najnezaštićenija branša u Hrvatskoj. Sad ću se vratiti malo, dotaknuti i ostalih tema koje se tiču ovog zakona, izmjena Zakona o PDV-u. Sasvim sigurno da mijenjati porez iz mjeseca u mjesec nije dobra odluka, da je jedna od najvećih zapreka stranim ulagačima upravo to što imamo nesiguran porezni sustav. To ako pogledate sve ankete koje su do sada rađene vidjet ćete da nije ono što vi tvrdite najveći problem u Hrvatskoj skupa radna snaga nego je upravo to što smo pravno i porezno neuređena zemlja, a neuređena smo zemlja zato što mijenjamo porez, kao što reče premijer Milanović, kao gaće. Kada se snižavala stopa za ugostiteljske usluge na 10% od 25% na 1%, mnogi su se stručnjaci pitali jeste li izračunali što to znači za državni proračun smanjivanje stope za velikih čini mi se 60% da je to, 60%. Kada su se smanjivale stope i za neke druge artikle ljudi su se pitali jeste li izračunali što to znači za državni proračun ili ćemo opet za nekoliko mjeseci imati ovakve scene u Saboru kakve danas imamo. Tada čini mi se ste rekli pred kamerama televizija da govore da sam ja budala, da Vlada ne zna što čini zato što smo napravili jedan dobar potez, a to je smanjili smo stopu poreza. Tada ste tvrdili jedno, danas tvrdite drugo. Međutim postoji jedna reklo bi se nelogičnost, jedan raritet. Vi ste zasigurno jedini ministar financija do sada, valjda će me kolege ispraviti, koji je na listi popularnosti među najpopularnijim političarima. To je zapravo jedan nosens, to govori dovoljno o Vladi, ne o vama. Prvo, da građani Republike Hrvatske vole odlučne političare, da vole političare koji znaju tvrdo govoriti, koji vi često i ne birate riječi. Meni osobno se taj stil dopada. I da je narod spreman na odricanja i da je spreman i na više poreze, ali samo ako Vlada i vi kao ministar financija zna što čini i ako postoji neko ograničeno vrijeme, a ne za sva vremena. Republika država Poljska je primjer na koji način bi trebala raditi i Hrvatska država. Poljska je to i sami znate država koja je povukla iz europskih fondova najviše novaca. A kako su to oni učinili? Stranka koja je bila u opoziciji prije ulaska u EU 2 se godine pripremala za dolazak na vlast i za ulazak Poljske u EU. I kada je došla na vlast donijela je programe, donijela je kao što bi to rekao pokojni predsjednik Tuđman patente. Sjetite se onih patenata gospodina Mudrinića i odgovora da koji patent je on donio u Hrvatsku. Međutim, danas čujemo od vas da nas u Republici Hrvatskoj članstvo u EU košta. Mi smo čuli koliko ćemo mi novaca povući iz EU fondova, pa kad podvučemo crtu koliko ćemo biti u plusu. Ako je to 4,6 milijardi kuna kao što ste nam sada vi rekli je trošak koliko će biti benefit od ulaska u EU. Sjetite se kada smo raspravljali o ulasku u EU, lani kad sam rekao nemojte se zavaravati da će 1.7.2013. biti datum kao kada se ljudi pripremaju za proslavu nove godine pa kažu sad će 1.1. sad će meni krenuti, a ništa nisu učinili da im krene. Rekli ste da ste smanjili stopu PDV-a na ugostiteljske usluge zbog toga što ste željeli podići vanpansionsku potrošnju. Vi niste ljetovali na Jadranu, ja ljetujem na Jadranu i ove godine nakon što ste smanjili tu stopu bio sam i u restoranima, pio sam i pića. Ona su bila samo skuplja, nisu bila jeftinija. Kome je taj novac otišao u džep? Jeste li to planirali? Jeste li planirali, jeste li ukalkulirali mentalitet ljudi koji se bave ugostiteljstvom. Ili mentalitet nas Hrvata. Jeste li to isto tako planirali? Kada radite zakone vjerojatno ih prilagođavate narodu za koji ih pišete. Prema tome, nije bilo analize niti kad se smanjivala stopa za dnevne novine, nije bilo analize niti kad se smanjivala stopa za ugostiteljske usluge. Mi smo vjerojatno jedina zemlja u Europi koja čitavo vrijeme govori i kuka nad natalitetom, a čini sve kako bi se što manje djece rodilo, kako bi se destimuliralo mlade ljude da zasnivaju obitelji i da produžuju vijek naciji. Povećava se PDV na dječju hranu. Mi imamo najskuplju dječju hranu. Imamo najskuplju dječju odjeću. Što će se s ovim napraviti? S ovim povećanjem PDV-a na neke osnovne artikle kao što je dječja hrana, kao što su prehrambeni artikli nema više granica. Ljudi će odlaziti kupovati ponovo u Mađarsku, u Italiju, u Sloveniju, u susjedne države i državna blagajna će se puniti znatno sporije nego što se punila do sada. Na žalost ja sam osobno u nedoumici što napraviti. Sasvim sigurno je dobro da ste ispravili pogrešku, a ispravili ste pogrešku zbog toga što vam je dao po prstima Ustavni sud i što niste slušali, da ste slušali opoziciju koja je nekoliko puta prekidala sjednice Sabora da bi upozorila, ne da bi se dodvorila jednim novinama. Ionako ste svi vi u svim medijima, naročito Hrvatskoj radioteleviziji svakoga dana na naslovnim stranicama, nego jednostavno da bi se borila za principe. Te principe ste pogazili. Sad su ispravljeni, ali ispravljeni su zato što je Ustavni sud reagirao. Sve ovo što se čini Zagorci bi rekli ministre Liniću jako ste puno bludili. U Anićevom rječniku bluditi znači skitati, tumarati, lutati. Hvala lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Idemo na set replika. Prva replika poštovanog zastupnika Marijana Jurjevića.
Hvala. Kolega Vukšiću, vi ste u jednom trenutku na početku rekli da u stvari pozdravljate to što je kolega Linić, odnosno ministar Linić došao ovdje kako bi okajao osobno svoje grijehe, a nije poslao nekakvog izaslanika, zamjenika itd. Čini mi se ipak da ste oko grijeha pobrkali neke stvari. Ja ću vam samo citirati naslov jednog teksta koji je izašao danas u dnevnim novinama na dvije stranice. Naslov glasi: "Sanader i HDZ jači od svih lopova u zemlji." Obični lopovi su po optužnicama prošle godine u 43502 kaznena djela uspjeli nabrati tek 670 milijuna kuna, a onda se nabrajaju optužnice po kojima se optužuje Sanader za 600 milijuna kuna, HIPO INA MOL 47 milijun, Fimi-media 70 milijuna, Planinska 26,4 milijuna, HEP Dioki 3,8 milijuna, HAC 30 milijuna. To je 820 milijuna kuna. Dakle, svi hrvatski lopovi prošle godine koja je inače bila plodonosna po porastu kriminala nisu uspjeli uhvatiti toliko novca koliko je to napravila jedna politička stranka i neki slavni optuženici u ovom trenutku u Hrvatskoj. Dakle, kad govorite o okajavanju grijeha mislim da ste jako pogriješili adresu u ovom trenutku, a to što je ministar Linić u ovom trenutku jedan od najpopularnijih političara tj. drugi na toj rang listi uvjeravam vas nije slučajno. Pozivate se na narod, pa se možete i u ovom slučaju pozvati na narod.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Jurjeviću, sasvim sigurno da ovo što ste rekli da je točno. Međutim, mi danas ne raspravljamo o HDZ-u niti gospodinu Sanaderu. Ono što je gospodin Sanader napravio da to nije napravio HDZ što je napravio tad bi HDZ bio i dalje na vlasti. HDZ je izgubio vlast, vlada Kukuriku koalicija gotovo dvije godine i mi danas raspravljamo o tome koje poteze čini aktualna Vlada da bi olakšala život građana RH. Ne da bi im pomogla da bolje žive, nego da bi im u muci olakšala. Jer mi više u Hrvatskoj i ne govorimo o dobrom životu. To da je Sanader jači od svih lopova, to znamo dobro, i da je to jedna velika hobotnica i da ima puno umreženih ljudi i da ima puno aktualnih političara koji su upleteni u sve te makinacije. Ali tim neka se ovog trenutka bavi policija, nek se bave sudovi, a mi ovdje danas trebamo raspravljati o grijesima pod navodnicima "grijesima" da ne bi se bukvalno shvatilo aktualne Vlade. Prije svega kada su se donosile mjere smanjenja PDV-a na dječju hranu tada se tvrdilo da se to čini kako bi se pomoglo roditeljima, kako bi se popravila populacijska politika, kako bi dječja hrana pojeftinila kako bi mladim ljudima bilo lakše. Međutim, danas opet vidimo da je to bilo pogrešno jer djeca su potrošači jer morate dijete nahraniti, kupiti dječju hranu i sad dignimo PDV kako bismo napunili državnu blagajnu. Pitanje je zbog čega se nije u dvije godine uspjelo pomaknuti ono što trebamo pomaknuti, a to je ona prihodovna strana a to je sasvim sigurno početak nekakav začetak proizvodnje uništene. S tim da treba i to reći da ono što se 20 godina uništavalo teško je za 2 godine podići na noge.
Nova replika i poštovani zastupnik Željko Reiner, potpredsjednik Doma. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Pa uvaženi zastupniče ja naravno sam suglasan sa ovim što ste vi sad rekli i mislim da mi moramo raspravljati o ovom prijedlogu, a ne naravno političkim doskočicama probati skrenuti pozornost sa lutanja ove Vlade. I vi ste dobro to detektirali, radi se o lutanjima jer ako prije 4 mjeseca se govori jedna stvar, a sada najedanput se otkriva da smo mi ušli u EU kao mi nismo prije 4 mjeseca znali da smo u EU i da ulazimo u EU, sad najedanput se otkriva da postoje nekakva zaduženja kao da nije se prije znalo da postoje zaduženja onda je naravno to odraz isključivo lutanja i neznanja. Međutim, vi ste postavili jedno važno pitanje, mislim da trebate i dobiti odgovor na njega. Dakle, europskim proračunom koji je netom sad usvojen do 2020. godine za Hrvatsku je predviđeno negdje oko 11,7 milijardi eura. Budući da smo čuli da ćemo oko 4,6 milijarde morati dati ispada da je negdje otprilike milijardu eura godišnje dostupno da povučemo. Hoćemo li mi biti to u stanju povući ili ne, to je druga stvar. A tih milijardu je više nego polovica zadnjeg zaduženja koje je eto sad svježe prije koji dan napravljeno, novih dugova. Dakle, priče o tome kako su veliki problem dugovi od nekoć su isto tako prazne priče jer kao što vidimo ova Vlada se neprestano zadužuje, evo sad svježe se zadužila za preko 11 milijardi kuna. Prema tome, treba to jasno reći jer narodu se stalno serviraju priče o starim dugovima, a svježih dugova ko u priči. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Pa gledajte vi ste u pravu uvaženi kolega Reiner u tome što je premijer u nastupnom govoru ovdje u Hrvatskome saboru rekao da se neće pozivati na bivšu Vladu. To je bila jedna od njegovih ključnih rečenica i ta rečenica je bila u svim medijima, javnost ju je prihvatila, rekla je evo konačno je došla jedna vlast koja neće govoriti vi ste krivi za ovo što danas imamo. Mislim od krivice se ne možete vi opravdati, međutim čini mi se zašto sam ja rekao na početku svoje rasprave da možda i nisam očekivao da gospodin Linić dođe okajati svoje grijehe zato što mislim da gospodin Linić zna što treba napraviti. Međutim, kao što je i porez na nekretnine i kao što su mnogi drugi potezi u Vladi RH vidi se da je gospodin Linić prilično usamljen u Vladi i da ga ne podupiru u njegovim prijedlozima i da ne vjerujem da je njemu palo na pamet sve ovo što je učinjeno u prošloj promjeni stope PDV-a. Međutim, kao lojalan član Vlade treba braniti ono što se zapravo ne može obraniti. Sasvim sigurno da se ova Vlada mora zaduživati i za stare dugove koje treba otplaćivati i treba otplaćivati kamate na stare dugove. Druga stvar koju vidim da ste gospodine Šuker ljubomorni vjerojatno zbog kolege Linića što je popularniji nego što ste vi bili kao ministar financija, lutanje je prisutno, međutim ministar Linić će nam objasniti zbog čega Vlada toliko luta. Vjerojatno ćemo još čuti koji puta njega.
Hvala lijepa. Nova replika, poštovanog zastupnika Darka Milinovića. Izvolite.
Poštovani zastupniče Vukšić dobro ste primijetili dakle izostanak investicije i uvijek je netko drugi kriv, ova Vlada ničemu nije kriva, uvijek se nalaze za izostanak investicija evo čujemo zadnjih mjeseci da su krivi privatni poduzetnici. I sad su se smislili valjda kako će privući poduzetnike, odnosno investicije, mijenjajući poreze gotovo svakodnevno. Pa mi mogli bi reći veliki poziv investitorima dragi investitori dođite u Hrvatsku jer naš je porez kao ptičica na grani, čas na jednoj čas na drugoj strani. To je strašan poziv stranim investitorima da dođu u Hrvatsku. Rekli ste da nisu izračunate reperkusije na državni proračun smanjenje PDV-a sa 25 na 10%. Pa sjećate se, meni se čini da ste baš i vi zajedno s nama naglašavali što će se desiti sa zdravstvom kada se smanji doprinos sa 15 na 13% Slušajte što se desilo,danas zdravstvo u dvije godine je napravilo 4 milijarde i 200 milijuna kuna novoga duga. Podigli su kredit, zadužili se sanirali i neistina ne stare dugove u zdravstvu nego nove koje su napravili u dvije godine preko 4 milijarde kuna. I naravno izlika je vjerojatno je kriv za to HDZ i za te 4 milijarde novog duga. Sjetite se smanjit ćemo doprinos sa 15 na 13% to će doći do povećane zaposlenosti, pa imamo 353 tisuće danas nezaposlenih, stabilizirat ćemo zdravstveni sustav koji je na sramotu ove Vlade evo u takvoj situaciji daje u zdravstvenom sustavu ratno stanje pa evo mora se uvesti i radna obveza.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Milinoviću sasvim sigurno da je za sve poteze koje čini kriva ova Vlada. Ona je u Planu 21 rekla da zna kako će upravljati zemljom, da će to činiti bolje od vas, da to zna najbolje raditi i da je svjesna situacije. Opet vas prisjećam govora gospodina premijera koji je rekao da zna koje je stanje i da neće okrivljavati, prema tome udaljimo se od toga. Da, mi smo upozoravali da smanjenje zdravstvenoga doprinosa za 2 indeksna poena će napraviti kaos u zdravstvu. Kaos je sveprisutan, to što se događa u hrvatskim bolnicama to je nešto prestrašno. Sjetite se tada je govorio osim mene i gospodin Vuljanić koji je sada u Europarlamentu koji je rekao za ovom govornicom, ako se na teret smanjenja za 2 indeksna poena zdravstvenog doprinosa zaposli iti jedan radnik da će se spaliti na Trgu bana Jelačića. Što se dogodilo? sve manje i manje, znamo koja je stopa nezaposlenosti u RH. Prema tome ono što se učinilo treba vratiti stopu doprinosa na 15% i treba srediti situaciju u zdravstvu. Ono što ste govorili o stranim investitorima, sasvim je sigurno da strani investitori neće investirati u zemlju u kojoj se nekoliko puta godišnje mijenjaju porezne stope.
Poštovani zastupnik Josip Borić i njegova replika.
Hvala lijepo. Pa kolega Vukšić vjerujem da se i vi vozite Zagrebom i ja se vozim. Na jednom zidu sam pročitao SDP=samo dižu poreze. To je osnovno obilježje ove vlasti u protekle dvije godine. ovo je isto takav zakon. oni će reći pa ne dižemo pa mi smo smanjili sa 25 na 10% pa sada dižemo malo na 13, ali tu je prevara. Stalno govorim 75% prihoda turizma je onaj dio koji se smanjuje još 1.1.2006.godine, a to su prihodi smještaja. To je bilo 10%, a onda se onih 25% do onih 100 smanjivalo sada sa 25 na 10 što je u turizmu manje važno, to su ugostiteljske usluge i manje je prihoda. Ali sada sve skupa zajedno dižemo sa 10 na 13, shvaćate što hoću reći. Znači mi smo uništili konkurentnost hrvatskog turizma, to je osnovna poruka ovog zakona i jednostavno se čovjek pita zbog čega se to radi? A što se govorilo kada se smanjilo sa 25 na 10? Ministar turizma rekao je to je apsolutno najznačajnija dugoročna mjera ove Vlade. Koliko je trajala? Jednu sezonu. Jel to najdugoročnije? Kakve veze ima ovaj dokument sa Strategijom razvoja turizma do 2020.godine koju smo mi ovdje raspravili i usvojili? Sve što piše ovdje je kontra strategije koju smo usvojili. Radi 280 milijuna kuna koje će se u 2014.ubrati na osnovu ovog povećanja. Uništit ćemo preko milijardu i pol kuna investicija turističkih tvrtki. To je sramota.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Gospodine Boriću vozim se tramvajem, hodam pješke po Zagrebu i isto tako sam na jednom zidu vidio da piše HDZ=SDP a vidjeli ste pokazat ću vam zid na kojem piše, nisam izmislio. Činjenica da je gospodin Linić ovdje u Saboru rekao da je snižavanje PDV-a sa 25% na 10% na ugostiteljske usluge jedna od najznačajnijih dugoročnih mjera ove Vlade RH, govori samo jedno. Vlada RH nam je pojasnila što je za njih dugoročnost. Za njih je dugoročno kada kažu dugoročno ćemo planirati znači na tri mjeseca. To što se smještaj, što se cijene smještaja povećavaju za ne 3% nego 3 indeksna poena vjerojatno će nam ministar Linić pojasniti kojom računicom su došli da je to upravo treba biti 13% i što će tih 13% značiti za turizam ili je ono najiskrenije što je rekao na početku svoje rasprave, rupa u državnom proračunu je velika, treba je negdje zakrpati, dugovi su veliki, mi smo u krizi i radimo ono što znamo, a to je ono što piše rekli ste na zidu SDP samo diže poreze.
Poštovana zastupnica Ingrid Antičević-Marinović i njena replika.
Poštovani gospodine predsjedniče. Evo poštovani kolega kada ste utvrdili da je ministar Linić jedan od najpopularnijih osoba u RH tad ste utvrdili da je to nonsens da bi to bio nonsens da je to nonsens za svaku zemlju. Međutim to nije nonsens. Zbog čega? Jer građani su upravo u njegovom ponašanju i u njegovom radu razotkrili i uvidjeli da je upravo to osoba koja razotkriva lažnu sliku u koju smo svi bili uljuljani, lažnu sliku o financijama i čitavog stanja nacije koja je vrijedila dugo godina, žele da se onemoguće prevaranti svih provenijencija i što u svemu tome i ne kuka i ne nudi beznađe nego jednu novu nadu. A upravo zbog toga što je dugo vremena carevala laž u Hrvatskoj bilo je i moguće činiti sve ove pljačke koje se razotkrivaju pred našim sudovima. Zato vam je i susret sa istinom, susret sa gospodinom Linićem svaki put.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Branko Vukšić.
Uvažena kolegice Antičević-Marinović, pa možda je ovo pokazatelj da je gospodin Linić među najpopularnijim osobama u Republici Hrvatsko i da je on najmanje loš u Vladi, ne da je izuzetno dobar. Međutim, gospodin Linić je sasvim sigurno među najpopularnijim osobama u Republici Hrvatskoj jer se i suprotstavlja našem premijeru gospodinu Milanoviću. I to je sasvim sigurno doprinijelo. Jer vide da netko u Vladi ipak ima svoje ja, svoju riječ i da radi ono što bi trebalo raditi. To da je gospodin Linić čovjek od krvi i mesa i da griješi, to sasvim sigurno ne treba ni tvrditi ni osporavati. Uglavnom su, znate šta se kaže u narodu kada se želi nekoga uvrijediti ili mu … [[Govornik se ne razumije.]] ružan si kao porezna knjiga. Sasvim sigurno da su poreznici, nisu omiljene osobe, ni u jednoj državi, ni u onoj državi u kojoj ide jako dobro. Zato sam rekao da je gospodin Linić raritet vjerojatno i u europskim razmjerima, čovjek koji svake večeri narodu svašta kaže u lice. I ovi kažu, vidi ovaj čovjek vjerojatno zna što radi. Međutim, ovo što sada radi, što smo radili u nekoliko mjeseci nije dobro. Je li to gospodin Linić radio pod pritiskom Vlade i premijera Milanovića da bi se dodvorio ne znam obrtnicima, ugostiteljima ili bilo kome drugom, ne znamo. Vjerojatno kao što sam rekao će nam pojasniti.
I zadnja replika poštovanog zastupnika Branka Hrga. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani kolega vi ste rekli u svom izlaganju da su novinari najnezaštićenija branša u Hrvatskoj imajući vjerojatno u vidu ovo povećanje PDV-a. A ja ću reći da se ne mogu s vama složiti jer mi je vrlo teško razlučiti koja je to skupina građana u ovom trenutku u Hrvatskoj najnezaštićenija. Dakle, nisam rekao da novinari nisu nezaštićeni ali ne mogu nikako, nikako ne mogu razlučiti koji su to zaštićeniji od njih. Da li su to seljaci, da li su obrtnici, da li su učitelji, ne znam, mislim da su svi najnezaštićeniji. U krajnjem slučaju građani su najnezaštićeniji. A nekako kada si ipak sve ovo malo zbrajam i gledam, razmišljajući o toj vašoj konstataciji čini mi su da se ovoga trenutka možda ipak najnezaštićeniji seljaci. Jer novinar ipak u nekom momentu može nešto napisati, može nešto izjaviti, može nešto reći, seljak kao proizvođač hrane kojega se udara duplo i kao proizvođača pa ne može proizvoditi, ne može prodati. I drugom dijelu kao kupca kada kupuje ne može čak ni novine kupiti jer u onom vremenu kada gleda mora kupiti kruh, ne može kupiti novine. Tako da u svakom slučaju ne bih prihvatio tu vašu činjenicu i konstataciju da su novinari najnezaštićeniji nego definitivno građani, svi, a posebno seljaci.
Odgovor na repliku poštovanog zastupnika Branka Vukšića.
Uvaženi kolega Hrg vjerojatno ćete se složiti da su i novinari građani Republike Hrvatske. Rekli ste najnezaštićeniji u odnosu na PDV. Nisam o tome govorio, to je branša u kojoj inače sve je manje novinarstva to vi dobro znate, sve više je u novinama naručenih tekstova. Sve više je onih novinara koji trebaju birati između otkaza i svojega ja, između otkaza i svojega mišljenja. Kada sam govorio o PDV-u, govorio sam o tome da je bivša Vlada smanjila PDV s 22 ili 23% ne sjećam se na 10% i da nije, a smanjila je zbog toga upravo da bi pomogla i novinarskoj branši, izdavačima. Međutim, što se dogodilo poslije toga? Poslije toga su novinari dobivali masovno otkaze. A njihovi poslodavci su se opustili u građevinske rabote. Postali su veliki poduzetnici, grade zgrade, investiraju u neke druge poslove. O tome sam govorio. Slažem se s vama, trebalo bi odvagnuti tko je nezaštićen. Morate znati da je gotovo polovina novinara na burzi rada. Da novinari više nema šanse da dobiju ugovor na neodređeno radno vrijeme, neodređeni ugovor. Sve su ugovori od nekoliko mjeseci, sve su ugovori na djelu, o tome govorim. Sasvim sigurno da su novinari i sami krivi dijelom za to jer se mogu organizirati kao što sam rekao nedavno na okruglom stolu, mogu ugasiti programe, mogu ne izdavati novine i priprijetiti vlasnicima koji ih itekako iskorištavaju. O tome sam govorio jer nije sva nevolja se svalila s PDV-om nego odnosom poslodavaca prema novinarima.
Hvala lijepa. U ime predlagateljice Vlade Republike Hrvatske pet minuta poštovani ministar Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kratko očitovanje na izlaganje kluba. Govoriti da je porezni sustav taj koji odbija poduzetnike, onda se ja pitam da li smo pročitali analizu Svjetske banke Doing business u kojem nemamo baš dobro mjesto ali pogledajte analizu koja se tiče poreznog sustava. 34 mjesto, daleko bolje, O.K., ali govorimo, gospodine Šuker, hoćete uzeti govornicu. Prema tome, evidentno je da porezni sustav nije prepreka ulaska stranih investitora i da su to netočne konstatacije koje eto služe zato da bi klub pokušao reći da u Hrvatskoj nemamo stabilni porezni sustav. Imamo ga kroz duži vremenski period. I dapače, sa svim promjenama koje je uvela koalicijska Vlada imamo i podignutu efikasnost naplate poreza, smanjenu sivu zonu. Da, to su niz promjena koje smo imali u 2012. i proveli u 2013. godini i kroz promjene Zakona o Poreznoj upravi, Zakona o općem poreznom zakonu i Zakona o fiskalizaciji. Jednostavno još povećali …, eliminirali ono što se zove nelojalna utakmica. Dobrim dijelom, ne kompletno. Prema tome, porezni sustav je taj koji privlači investitore. Na dobroj smo poziciji kad promatramo analizu Svjetske banke, na dobrom smo mjestu. Isto tako, kad promatramo konkurentnost poreznog sustava u Europskoj uniji nit smo na početku, nit smo na začelju što znači da porezni sustav nije prepreka za ulaženje u Republiku Hrvatsku. To su činjenice, možete imati i drukčije razmišljanje ali to nisu brojke niti Vlade Republike Hrvatske, to su neutralne analize. Prema tome, bit ćemo mi zadovoljni kad ostali kriteriji koji su na neki način prepreka za kvalitetnije mjesto na rang listi doing bussinessa budu onakvi kakav je porezni sustav. A isto tako moram intervenirat kad govorite o dvije različite stvari jer ako vi govorite o tome da je trošak Hrvatske, a trošak Hrvatske je 3,7 milijardi doprinos za proračun, to je trošak, očekujemo da ćemo povući više od 4 milijarde i planovi i u budžetu su postavili na iznad 4 milijarde što znači da bi bila ipak zemlja koja više povlači sredstava iz Europske unije, ali to nema nikakve veze sa našim deficitima. Trošak Europske unije je preko 4,6 milijardi. Zašto, jer 1,8 milijardi će bit više za proračun u 2014. nego što smo imali ovu godinu i naše sufinanciranje projekata su izdaci koje nismo pokrili porezima pa su uzrok deficita. Prema tome, jedno je priča o deficitu u državnom proračunu jer mi moramo negdje od 15, a negdje i do 50% financirati projekte. Istina, možda će podići stopu gospodarskog rasta ili ublažit pad, kako god želite, analizirati, ali to su deficiti u našem proračunu jer novac za to nismo ostvarili jer nema gospodarske aktivnosti. Prema tome, dva su pojma što znači naš odnos sa Europskom unijom po plati i povratu, a što znači naš deficit i koliko u biti imamo povećanje na rashodovnoj strani u 2014. u odnosu na 2013. godinu. I neprekidno teze što je to ova Vlada učinila u posljednje dvije godine. Vidite, 1,5% smo se odrekli prihoda u našem proračunu u korist gospodarstva, ali kriva teza da zbog toga imamo manje novca u zdravstvu. To je potpuno kriva teza. Zdravstvo se ne financira samo od doprinosa nego i prihodima iz proračuna, kao što i mirovine financiramo iz doprinosa z proračuna, ali je osnovno da smo potrošnju smanjili i da se zdravstvo nije uklopilo u tu potrošnju.
Hvala lijepa poštovani ministre. Imamo prijavljene replike. Poštovani Branko Vukšić, zastupnik, replika.
Uvaženi ministre Liniću, počet ću s kraja. Pa što onda to ne valja u zdravstvu? Zdravstvom upravlja ova Vlada. Treba se voziti tramvajem da bi se znalo kako funkcionira javni prijevoz u gradu Zagrebu, tako treba i znati situaciju u bolnicama, biti u bolnicama, posjetiti bolnice, vidjeti i razgovarati s ljudima koji su tamo i pitajte njih kako se osjećaju u tim bolnicama. Da nema liječnika, osoblja koje je po svim anketama jedno od najboljih liječnika vjerojatno imamo u Europi, a to se vidi po napretku medicine u Hrvatskoj. Prema tome ne vrijedi sustav, a za sustav ne odgovaraju liječnici nego za sustav valjda odgovara Vlada Republike Hrvatske. Ja ću vam fotokopirati barem 10-tak tekstova u kojem strani, znači strani ne naši analitičari, ekonomski analitičari govore o tome da je Hrvatska nesigurna zemlja i zbog poreznog sustava i to ću vam dostavit na adresu. Znači ne ja kao laik nego upravo čitajući njihove analize i tih nekoliko analiza je bilo u zadnjih godinu dana i pojašnjenja zbog čega ne ulažu. I pitanje kada je sve dobro tako, u Hrvatsku se ne ulaže, zbog čega se ne ulaže u Hrvatsku, a čitavo vrijeme vi se ti koji kritizirate način na koji Vlada, znači vaša Vlada, način na koji priprema teren za strana ulaganja, a stranih ulaganja nikad nije bilo manje nego danas.
Odgovor na repliku, poštovani ministar Slavko Linić.
Da, rado ću pogledat vaše tekstove gospodine zastupniče. Vjerujem da će se datumi malo promijeniti, da će to biti iz ranijeg. Osnovne primjedbe na rada Porezne uprave je bilo nesigurnost u odnosu sa Poreznom upravom jer su bili različiti pristupi zbog političkih intervencija. Sve se to otklanja pa čini mi se da ćete danas-sutra raspravljati o novom Zakonu o Poreznoj upravi gdje se jednostavno eliminira mogućnost da politika utječe na Poreznu upravu u tom dijelu koliko će nekog sankcionirat, a koliko nekoga neće sankcionirati. U isto vrijeme zakonima o izmjenama Zakona o općem poreznom zakonu i isto tako o fiskalizaciji eliminirali smo nelojalnu konkurenciju jer problem je upravo to bio, slabe funkcioniranosti Porezne uprave koja je zbog nelojalne utakmice sve one koji su pošteno plaćali porez udaljavale u Hrvatsku. U dvije godine jako puno načinjeno. Možete to pročitati i u izvješću i MMF-a i Europske komisije. Prema tome, rado ću pogledati vaše članke jer on ne govori o radu ove Vlade. Govori o tome kako je nekad bilo zbog nelojalne utakmice koje je sada sve manje i manje i koje će u narednim godinama promjenama u Poreznoj upravi biti sve manje i manje i bit će daleko odgovornijeg rada. A što se tiče bolničkog sustava da, zato je Vlada donijela odluku o tome da sve bolnice idu u sanacije i da se itekako ozbiljno radi na sanacijama i da mnoge, mnoge aktivnosti još nisu ni poduzete. Zašto? Pa iz jednostavnog razloga jer očito najveći problem je broj bolnica, broj neracionalnih odijela, broj liječnika koji eto rade i po 500 sati što je nemoguće jer su u nekakvoj pripravnosti, u nekakvim dežurstvima samo radi loših organizacija bolnica. Master plan bolnica bit će primijenjen u 2014.
Hvala ministre. Nova replika poštovanog zastupnika Ivana Klarin.
Zahvaljujem se gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine Linić, nemojte se vi puno brinuti oko kritika iz redova HDZ-a i replike gospodina Milinovića. Više su oni novaca uzeli iz džepova hrvatskih građana nego što su povukli iz pretpristupnih fondova EU. Da, to je činjenica koju treba tu ovdje jasno reći zbog hrvatskih građana, onih koji nas sad gledaju. Nastavite u ovom smjeru i možemo očekivati samo boljitak ove države nakon 8 godina devastacije ovih meni s lijeva. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani ministar Slavko Linić.
Da, bilo je ovdje u raspravi spomenuto premijer obećao. Premijer da, Slavko Linić pokušava voditi Ministarstvo financija i dio sam Vlade RH koja zna kako rješavati probleme. I nije ih lako rješavati. Ali nema šanse da Slavko Linić neće govorit o tome koliko je odgovornost prethodnika jer nisu sanirali zdravstvo nego su ostavili 6 milijardi kuna duga, nisu sanirali brodogradnju nego su ostavili 9 milijardi i potpuno nesređenu brodogradnju. Jer su iz proračuna davali plaće u Hrvatske željeznice i nisu ih restrukturirali, jer su to radili i za niz drugih javnih poduzeća. Da, nema šanse da ja to neću spominjati jer je to posao koji mora svaka Vlada odraditi. Mi ćemo ga odraditi, ali krivice za dug od 200 milijardi nema šanse da neću spomenut na čiji teret padaju.
Hvala lijepa ministre. Nova replika, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospodine ministre, vi često spominjete doing bussiness report kad vama to paše. Pa pogledajte unatrag 10 godina kao što sam vam dobacio. Porezna uprava je uvijek tu bila dobro rangirana, a to je u suprotnostima što vi govorite. Jer ako vama paše u ovom trenutku da je Porezna uprava tako pozicionirana, pa šta su onda ti ljudi koji isto rade taj posao proteklih 10 godina bili slijepi da nisu. Vrlo interesantno, bez povećanja poreza godišnji prihodi u proračunu rastu 11%. To je nesposobnost. A sa silnim povećanjem poreza prihodi padaju. To je sposobnost. A nema političkih pritisaka. Kolega Linić, sjetite se ovdje u ovoj sabornici što se događalo kad se pokušao naplatiti porez Hrvatskoj televiziji kojeg ste vi utvrdili, vaša Vlada. Kad se pokušao naplatiti onda ste ovdje pričali da je to pritisak, ne vi, nego vaše kolege, da je to pritisak na medije, da HDZ želi prisiliti HTV da govori kako oni hoće. A samo se pokušalo napraviti ono što je posao Porezne uprave, naplatiti ono što treba naplatiti. Dug koji je utvrdila vaša Vlada, dakle ministarstvo dok ste vi bili. I nije dobro govorit kolega Liniću da ljudi koji pošteno rade svoj posao, u žitu ima svakom kukolja, da su radili po političkoj liniji, jer tu se onda priča može otvoriti do besvijesti a to nije dobro zbog institucije na čijem ste čelu. Ako ne možete neke stvari obraditi nemojte kritički napadati, jer rekao sam već jedanputa. Ako pozivate se na Svjetsku banku ima tamo na vašem stolu ako vas ne smeta, ako ga niste bacili jedan pleksi, nutra lijepo uklesane konture Republike Hrvatske i piše top ten reformer za 2008. godinu. To je netko dobio. Pa nije dobio valjda zbog toga što ga netko voli na Wall streetu i u Svjetskoj banci.
Hvala lijepa. Nova replika, poštovani zastupnik Dinko Burić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, spomenuli ste pri kraju vašeg sad izlaganja činjenicu da ćemo za EU morati plaćati 4,6 milijardi kuna i to je nešto što je poznato. Mi smo upozorili evo i kad je bio aktualni sat, ali nema nikakvog odgovora. Postoji, vrlo često se prebacuje krivica dok je HDZ bio na vlasti onda na one 4 godine SDP-ove vlasti, sad kad je SDP na 8 godina HDZ-ove vlasti. Ali ovo nećemo moći pobjeći od odgovornosti da će za činjenicu ako nam se dogodi da članarina koju ćemo plaćati EU bude veća od onoga što ćemo povući neće bit kriva Vlada HDZ-a iz prethodnih godina, nego ova aktualna vlast. A imamo činjenicu da nećemo, da nismo pripremljeni za povlačenje sredstava iz fondova EU jer nemamo ključnu stvar. Nemamo strateške dokumente. I ne trebamo bježati od toga da nemamo Strategiju regionalnog razvoja, da zbog toga nemamo operativne programe, a kad nemamo to ne možemo raspisivat natječaje, a kad ne raspisujemo natječaje onda nam i uzaludni projekti koje ulažemo i na razini općina i na razini gradova i županija. I nije krivica onda na jedinicama lokalne samouprave, nego je jedinica, dakle na centralnoj, na središnjoj državnoj vlasti. I to što ga mi koristimo ove godine i da ćemo koristiti i iduće godine sredstva iz fondova EU, ali ne ona za koja plaćamo članarinu nego ona besplatna koja smo nastavili dok nismo bili članice. To su fondovi iz perioda, dakle pretpristupni fondovi. Oni su nam bili besplatni, a mi sad plaćamo članarinu da bismo trošili, praktički opravdali ono što nam je bilo besplatno. A da nećemo, da ćemo doći u situaciju da postoji opasnost da gotovo povučemo minimalna ili možda ništa od sredstava koja za ...
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče. Odgovor poštovanog ministra Slavka Linića./…
Vidim da mnogi brkaju brojke pa ću biti još jedanput malo jasniji. Naša obveza za iduću godinu prema budžetu EU je 3,7 milijardi kuna. To je ono što ćemo mi platiti u Europi, a očekujemo povrat iz fondova preko 4 milijarde kuna. Znači, projekcije proračuna govore o tome da ćemo imati suficit u razmjeni sa EU. Postoji nešto drugo, a to su deficiti u proračunu i tu se spominje 4,6 milijardi. Zašto? Jer povećavamo za 1,8 milijardi kuna veći doprinos nego u 2013. jer 1,8 je za pola godine pa još 1,8. Znači to je veći rashod. I isto tako za one 4 milijarde koje ćemo povući moramo osigurati vlastito sufinanciranje. Trošak tog vlastitog sufinanciranja je ogroman, nešto manji od 2 milijarde. Pa kad zbrojite jedno i drugo dođete ili nešto više od 2 milijarde, dođete do 4,6 većih rashoda u državnom proračunu. I jedno su rashodi u državnom proračunu koje bi mi morali pokriti prihodima pa je to razlog zašto mijenjamo međustopu jer su veći rashodi državnog proračuna. Ali nije odnos sa EU, to su različite brojke od onog što mi moramo osigurati. Svaku kunu koju povučemo iz europskih fondova Hrvatska država mora dati od 15 pa čak i preko 50% sufinanciranja. Bilo bi lako da imamo prihode u proračunu jer onda ne bi bili deficiti, ovako su nažalost deficiti.
Hvala lijepa. Na redu je klub HDZ-a u Hrvatskom saboru i poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa suradnicama, kolegice i kolege. Pa očigledno i ova rasprava će otići ustvari od svoje biti u neke druge vode pa ću ja za početak reći s obzirom da svih ovih dana čitate prijedlog Proračuna za 2014. godinu i da razbijemo tu famu što je javni dug, što je vraćanje javnog duga, pa odmah na prvoj stranici imate prihode, rashode i imate financiranje. Znači, ono što nije pokriveno sa prihodima to će se financirati iz zaduživanja. I to je iznos koji povećava javni dug. Priča o tome da se vraća, da se zadužuje da bi se vraćao stari dug je naprosto farsa i neistina. Zašto? Pogledajte Zakon o izvršenju državnog proračuna pa u jednom članku, sad ne znam točno kojem, vam piše potreba za zaduživanje koji je daleko, daleko veći od onoga iznosa koji vam je razlika između prihoda i rashoda. S tim sredstvima se refinanciraju stari dugovi. Dakle, ne vraćaju se, oni ostaju. Jedino što nažalost ostaje trajno to su kamate koje se plaćaju na te refinancirane kredite. Toliko o toj priči rasta javnog duga. Isto tako kolegice i kolege ovaj Sabor je usvajao te proračune, nije ga usvajala, mislim naravno politička većina koja je bila na vlasti, i može se svake godine izračunati koliko je koje godine proračun bio u minusu, koliko su bili vanproračunski korisnici, koliko su bile Hrvatske autoceste i jednostavno vidjeti koliko je javni dug narastao za tih godina. Isto tako vidjeti koliko je koje godine koja Vlada uprihodovala sredstava od privatizacije i na takav način financirala deficit. I to vam je jasna matematika. Ne treba raditi od toga veliku nauku, to je vrlo jednostavno i može se iščitati. I onda se ne može reći ovaj je ovoliko, ja nisam onoliko. Jasno se zna ako pogledate fiskalne projekcije i ako pogledate deficit prošle godine ako ne bude privatizacijski prihoda samo s osnova deficita državnog proračuna javni dug će se povećati za preko 60 milijardi u 4 godine ove Vlade. Dakle, to je prema dokumentu koji je napravila ova Vlada. Ali, tu ću završiti i neću više ništa. Samo bih isto tako htio reći da nije dobro se razbacivati o visini kamata jer ova država je imala povijesno niske, povijesno visoke kamate i kamate koje su sad posljedica nekih drugih stvari. Zato kažem, ne bih o tome. I želio bih se vratiti na ovu temu i isključivo raspravljati o njoj. Gospodine ministre, s obzirom na to što ste najavljivali smatram da kad ste predlagali porezne promjene da ste trebali napraviti poreznu reformu u paketu. To niste napravili i dogodio se kaos na prihodovnoj strani proračuna. I taj kaos nažalost se, karikiram kaos, sa stalnim izmjenama poreznih zakona samo još više povećava i u ovom trenutku je naprosto nemoguće napraviti procjenu koliki će biti prihodi od pojedine porezne promjene. Pa ako pogledate Zakon o fiskalnoj odgovornosti jedna od ključnih stvari koja se spominje unutra je da bi onaj tko predlaže porezne zakone između ostaloga trebao napraviti procjenu i ocjenu bez obzira da li se radi o porezima koji će povećati prihode državnog proračuna ili porezima koji daju određene olakšice jer kad vi s određenim porezom dajete nekom olakšicu to je na nekakav ne na direktan ali na nekakav posredan način trošak proračuna. Jer da vi niste napravili tu olakšicu taj prihod bi došao u proračun i bio bi veći prihod. Dakle, da smo radili takve analize i procjene vjerojatno nam se ne bi dogodile ovakve stvari kakve su nam se dogodile. Ali, kažem nažalost događa se ovo što se događa i onda cijela rasprava skrene u političke vode, a danak u konačnici plaćaju hrvatski građani. A ono što je ključno bez obzira što je Porezna uprava i rad kompletnog Ministarstva financija već dugi niz godina ocjenjivan od svih najbolje od svih institucija u RH. I nema nikakve potrebe da doing business report ili Vijeće za konkurentnost kad se govori o konkurentnosti RH vi kad pogledate porezne stope i porezna politika su vam negdje u sredini. Logična stvar bi bila ako poduzetnici nešto rade da onda napadaju upravo poreze. Ali ako se to nalazi u sredini onda je to dokaz da kvaliteta posla je čisto zadovoljavajuća koja uvijek može biti bolja, ali može biti i lošija. No, kolegice i kolege što se predlaže ovim zakonom? Dakle jedna vrlo interesantna stvar, kada je predlagano da se ugostiteljstvo ne turizmu, jel turizmu je stopa smanjena 1.1.2006.sa 22 na 10% i da podsjetim zato što se voli brkati stalno pojam i to je najveći dio prihoda turizma, dakle smještaj i ako je netko platio paket aranžman dakle uz smještaj i hranu se oporezivao sa stopom od 10% i na takav način se definitivno pomoglo turizmu to je nesporno, čak i da prevlada onaj investicijski ciklus koji je bilo nužno napraviti da bi turističke sezone bile danas kakve jesu. Pogledajte kakvo je stanje bilo određenih hotela i hotelskih kuća 2006.pogledajte kakvo je danas, dakle oni su sa 12% smanjenjem stope napravili određenih investicijski ciklus koji je doveo do toga da Hrvatska ima rezultate kakve ime. Ono što ću ovdje otvoreno reći pritisci da se stopa u ugostiteljstvu smanji na međustopu od 10% su bili oduvijek i to vrlo snažni. Osobno nikada nisam htio uopće razgovarati o tome iz miljon i jednog razloga zato što u situaciji kada imate problem sa deficitom državnog proračuna ne možete si dozvoliti luksuz da za nešto što se u principu neće značajnije ni povećati ni smanjiti, smanjiti prihode u državni proračun za preko 2 milijarde kuna. Ali kolegice i kolege što se događa u ovom prijedlogu zakona? slušao sam ja ovdje i priče da treba smanjiti međustopu zapravo na nultu stopu dječju hranu, dječju obuću svašta da treba biti nulta stopa. Objašnjavajući direktive EU da to ne može biti nulta stopa ali da može biti nekakva međustopa da ćemo o nekim stvarima razmišljati u trenutku kada se zbog ulaska u EU bude morala ukinuti nulta stopa i dignuti na 5% … efekat po prilici oko 2 milijarde kuna i da te 2 milijarde kuna treba pretočiti u smanjenje osnovne stope poreza na dodanu vrijednost na ono za što se procijeni u tom trenutku daje najbitnije. Međutim danas vrlo je interesantno više stopa od 10% u ugostiteljstvu nije svetina nije nešto što će biti generator razvoja turizma jer gledajte kolegice i kolege 3% ne zvuči puno ali stvarno povećanje međustope je 30%, 3 postotna poena 30%. Kolegice i kolege, jedno hotelsko poduzeće koje ima promet od 50 milijuna kuna bruto to vam je negdje poprilici oko milijun 300, milijun 400 kuna više platiti poreza na dodanu vrijednost. Pogledajte bilance hotelskih kuća pa ćete vidjeti da tih milijun 300, milijun 400 nisu nikakva značajnija priča. PDV u ugostiteljstvu, ono što se nekad plaćalo za 400 tisuća kuna prometa danas se plaća za milijun kuna prometa. To je rezultat ovog zakona. I kao što smo tada bili protiv, ne želimo biti licemjeri danas i pričati ovako tako i danas kažemo da je to nešto što nije trebalo učiniti. Isto tako pogledajte što je u međustopi jestiva ulja, masti biljnog i životinjskog podrijetla. Budite sigurni da trgovci ova 3 postotna poena ili 30% povećanje stope PDV-a prevaliti na sebe nego će to zaračunati građanima RH. Dječja hrana prerađenu hranu na bazi žitarica za dojenčad i malu djecu. E sada kolegice i kolege, riskirajući da me napadnu oni kojima stopa ide na 5% ako novine mogu ići na 5% onda bi bilo logična stvar da je i dječja hrana i hrana za dojenčad isto oporezovana sa 5%. Mislim da u državi nema vrednije i svetije svari od djece. Pa prema tome ako može jedno može i drugo. Jer gledajte smanjenje sa 22 na 10% je bio iznos negdje oko 300 milijuna kuna, ako idete tom analogijom smanjenje sa 13 na 5% je negdje poprilici oko 200 i još nešto milijuna kuna. od toga ne možete napraviti ovdje izračun i ako bi morali imati takav izračun da možemo raspravljati jer nitko od nas nema pristup poreznom knjigovodstvu. Isporuka vode osim vode koja se stavlja na tržište u bocama i drugoj ambalaži. Sada gledajte, isporuka vode to je ono što mi svaki dan trošimo u domaćinstvu uz one namete koji su stavljeni i koji jesu u cijeni vode sigurno da će komunalna poduzeća koja su manje-više ili u problemima ili blizu problema morati povisiti cijenu ali za to neće biti odgovoran netko ovako nego će biti odgovorni čelnici jedinica lokalne samouprave. Opet po džepu hrvatskih građana. Bijeli šećer od trske i šećerne repe koje na tržištu stavlja u kristalnom obliku. Isto tako opet po džepu hrvatskih građana. Ulaznice za koncerte, časopisi, kulturu i umjetnost. A što se tiče medija, želio bih nešto reći i predložiti bar kolegama iz oporbenih klubova, tu sam razgovarao sa jednim kolegom iz HDSSB-a da mi predstavnici oporbenih klubova damo zajednički amandman ako može ići za ove medije da i HINA koja je državna agencija da to bude zajednički, … razgovarao sam sa kolegom iz HDSSB-a i to je zajednička ideja. Ja se nadam da će se laburisti i manjinci pridružiti tome i da idemo sa takvim amandmanom mislim da je to interes svima jer ne bi htio da sada ispadne da je HDZ ukrao nečiju ideju nego želim reći da je to zajednička ideja, dakle da HINA ima 5% isto kao i ovi ostali mediji i također kolegice i kolege smatram da ovu kategoriju od 5% moraju ući lokalni mediji. Lokalni mediji su za većinu građana Hrvatske jedini izvor informacija što se događa u lokalnim sredinama. I ako govorimo o tome onda gospodine ministre to nisu veliki novci. Zbog par milijuna kuna jer ako se ne varam proračun HINA-e je nekakvih 8, 8,5, 9 milijuna kuna dobiva iz Ministarstva kulture 10. Prema tome, tu se ne radi o nekakvim strahovito velikim novcima ali onome tko ima malo i malo novaca puno znači, znači mu daleko više nego onome tko ima puno. Prema tome, evo to će biti prijedlog amandmana i ja se iskreno nadam da ćete ga usvojiti. I sada gledajte, ne bih htio reći da mi netko kaže da politiziram, ali ja volim gledati uvijek proračun u cjelovitosti i volim gledati njegove efekte. I sada kada gledam ovu stopu u ugostiteljstvu sa 25 na 10% i kada gledam smanjenje državnog proračuna za poljoprivredu. Onda se ne mogu oteti dojma da i Vlada možda nesvjesno uzela novce hrvatskim seljacima a dala ih bogatim austrijskim, talijanskim, slovenskim, njemačkim i ostalim turistima koji su došli u Republiku Hrvatsku. To je nešto što se naprosto nameče. Jer gledajte, Hrvati sa svojim standardom, njih većina, nažalost vrlo malo posjećuje ugostiteljske objekte i vrlo malo jede u njima, ako jede, jede u onima koji su jeftiniji. Dakle, kolegice i kolege to je ono što nas u klubu smeta da nismo politikantski diskutirati to potvrđuje naša rasprava kada je ovaj zakon donošen. Isto tako i danas, ovo su drugo tehničke promjene iako mislim gospodine ministre da ovo sa ovim diplomatskim predstavništvima mislim da bi trebalo koristiti iskustva ostalih zemalja. Mislim da bi naprosto ljudi u diplomatskim predstavništvima koji imaju pravo da kupuju bez poreza trebali dobiti nekakvu karticu da li od vas ili od carine i temeljem toga kada kupuje robu predočiti, riješiti to jer ovako podnošenje računa, tu se može nažalost svašta dogoditi. Jer gledajte, nisu ni svi oni koji nama prodaju finoću i poštenje, nisu ni oni svi baš nepošteniji, među njima ima onih koji žele napraviti poreznu prijevaru. I na kraju da zaključim. Porezne promjene osobito ovako radikalne se ne smiju događati vrlo često. I šalju jednu krivu poruku, šalju poruku porezne nesigurnosti. Gledajte kolegice i kolege prije 10 dana je bio veliki turistički sajam u Londonu. Oni koji su naručivali da to tako kažem ili kako vole neki reći bukirali usluge u Republici Hrvatskoj ne znaju po kojem će PDV-u biti. Ali nije svejedno da li ćete vi prodati sobu recimo, govorim napamet po 100 kuna i na to obračunati 10 ili 13% poreza. Nije svejedno da li ćete po noćenju dati 10 ili 13 kuna, tj. da li ćete dati 3 kune više. I zato ovakve porezne promjene osobito kada se tiče pojedinih djelatnosti naprosto se moraju donijeti prije nego što se donose odluke o cijenama u turizmu. A vi dobro znate da u hrvatskom turizmu se cijene formiraju već praktički u 9 mjesecu i tada svi oni koji imaju nešto ponuditi iz Hrvatske kao iz cijelog svijeta izlaze na svjetsku burzu. Ako ne znaju po kojoj će stopi biti oporezovani onda je to vrlo teško. Jer ponavljam, stopa se ne diže 3% nego 30%. Hvala lijepo.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo cijelu duzinu replika. Da, duzinu, 12. Da. … [[Upadica se ne čuje.]] Tucet je 10. Imamo po redu. Poštovani potpredsjednik Doma Željko Reiner.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, pa uvaženi zastupniče, prvo mislim da je dobro da ste još jedanputa jasno rekli da se novim zaduživanjima ne vraćaju stari dugovi nego se stvaraju novi dugovi koje će plaćati druga, sljedeća Vlada za koju znamo da neće biti Vlada kukuriku koalicije. Ono što je bilo vrlo zanimljivo je prethodno bilo čuti, razne nove očito ekonomske teorije. Recimo ona o tom da je dugoročno planiranje 3 do 4 mjeseca, ona da su veći porezi nova nada Hrvatske itd.. Čuli smo razne, vrlo zanimljive stvari prije vas isto tako. Naime prije nekoliko mjeseci smo ovdje imali prilike slušati da su dugovi zdravstva 4 milijarde. Danas je uvaženi ministar reko da su oni 6 milijardi. Vjerojatno za 2, 3 mjeseca ćemo čuti da su bili 8 milijardi pa tako dalje, je li. Međutim, u svakom slučaju vratio bih se na ono što ste vi rekli a to je ključno da će nedvojbeno povećanje za 30% i to treba još jedanput naglasiti a to je ono što će građani platiti za dječju hranu, kunemo se u to da su djeca budućnost Hrvatske itd., za niz prehrambenih artikala, za vodovodnu vodu, jer o tome govorimo, biti naprosto značajno skuplje i da će taj danak platiti hrvatski građani. Neću uopće spominjati koncerte kulturu i umjetnost jer izgleda i od toga ionako se odustalo u Hrvatskoj. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Reiner, u onom trenutku kada je Hrvatska zbog ulaska u Europsku uniju morala, zapravo ukinuti nultu stopu na ono na što je ukinuta nulta stopa procjena je da je proračunski prihod nakon godinu dana negdje oko 2 milijarde kuna. Logična stvar je bilo razmišljati da se onda oformi da tako kažem skupina proizvoda koja je bitna za hrvatsko stanovništvo i koja će bit prepoznatljiva svakom tko gleda zašto je to oporezivo sa 5%. I po meni je bilo logično ako je tu bio kruh i mlijeko da su tu ušle unutra dječja hrana i hrana za dojenčad. Prioritetno. Isto tako, nitko nema ništa protiv toga ako su mediji u takvoj situaciji u kakvoj jesu a mislim da je građanima Hrvatske prije svega bitno istinito i pravedno informiranje da i oni, da se i njima pomogne da ostanu na tržištu. Ali, da li je ta pomoć zbog nečeg drugog, to ostavljam građanima Republike Hrvatske da procijene. A što se tiče javnog duga, možemo krenuti, ja sam rekao, možemo krenuti od koje godine, svatko može razgovarati o onom što je. Međutim, kolege, tu ne treba prodavati nitko pamet, svake godine prilikom usvajanja proračuna točno vam piše koliko će se država morati zadužiti da bi pokrila minus u proračunu. Isto tako koliko će se morati zadužiti povrh toga da bi refinancirala određene obveze koje dolaze. I jedino ono što raste kao trošak su kamate. A kamate rastu za onaj iznos koliko ste povećali javni dug zbog deficita i koliko ste se povoljnije ili nepovoljnije zadužili u odnosu na onaj kredit koji reprogramirate. I to je sva istina. I pričat od 200 milijardi, pa možemo vidjeti prije 3 godine je i taj javni dug bio 140 i još nešto milijardi. Međutim ako pogledate projekcije proračuna pa sljedeće godine se predviđa da je deficit 18 milijardi pa 15 milijardi, pa to vam je 33 milijarde povećanje javnog duga ako se nešto proda i to su činjenice i ja ne želim naprosto nikoga ovdje ni napadati ni govoriti. Naprosto je situacija u proračunu takva.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Josip Borić i njegova replika.
Hvala lijepa. Pa kolega Šuer, Albert Einstein definirao je glupost kao ponavljanje istih postupaka u očekivanju da ćemo dobiti različiti rezultat. Imam osjećaj da je to sa ovim zakonom. Ponavljamo nekoliko puta mijenjamo ovaj zakon u nadi da ćemo dobiti različite rezultate, međutim oni su uglavnom isti. Pad prihoda, nekonkurentnost, smanjena potrošnja i jednostavno priče koje se izmišljaju da bi se ne reklo što mi želimo nego da bi se upozorilo na neku drugu vlast koja je tobože bila neuspješna. Pa tako i priča o javnom dugu. Javni dug na kraju 2014. iznosit će 215 milijardi kuna, tako su nam rekli na odboru. U odnosu na ono što je naslijeđeno to je 61 milijarda kuna više u tri godine, u prosjeku 20 milijardi kuna godišnje. Tu je SDP nadmašio svoju Vladu iz razdoblja 200.-2004. To su činjenice, brojke koje se opravdavaju opet nekakvim lošim postupcima nekih drugih Vlada. S PDV-om od 13% na ugostiteljstvo i tj. na turizam u ukupnosti SDP na sebe preuzima odgovornost, ali i etiketu da će se slobodno moći reći za njih i njihovu Vladu ove četiri godine da su grobari hrvatskog turizma.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Tako je kolega Boriću. Gledajte, 2003. godina proračun 80 milijardi, deficit 15 milijardi i sad kad to malo usporedite onda vam netko kaže da je deficit bio 4,9. Na kraju se ispostavilo da je 6,2, međutim da smo nastavili o tome raspravljati mi ne bi došli 2008. do deficita 0,8%. Ali ponavljam, možemo mi ovdje pričati jedni o drugima što hoćemo, nemojte zaboravit kolegice i kolege da u različitim vremenima smo u ovom Visokom domu dizali ruke za određene dokumente. U tim dokumentima piše koliko smo za, koliko smo digli odluku da se te godine poveća javni dug Republike Hrvatske. Jer u onom trenutku kad smo izglasali proračun izglasali smo proračun da se Vlada Republike Hrvatske tj. Ministarstvo financija mora zadužit toliko i toliko da bi isfinanciralo sve one rashode koje smo mi izglasali u proračunu. To je istina. I ne trebamo tu ni gospodin Linić niti ja niti kolegica Dalić uvjeravat šta je bilo u koje vrijeme. Metodologija je jedna ovakva, jedna onakva, ali u konačnici mi to moramo platit. I ta brodogradnja, ona može ući u deficit 2011., međutim ona će se vraćati sljedećih nekoliko godina kako budu dolazili krediti, nažalost vjerojatno će se morat reprogramirat jer se ne može vratit dok nemate suficit državnog proračuna i to je jedina istina. S ovakvim optužbama nažalost nećemo naći pravi put ka fiskalnoj konsolidaciji Republike Hrvatske. Međutim, što pokazuje i rebalans proračuna ove godine i prijedlog proračuna za sljedeću godinu, da nažalost nije izvršena fiskalna konsolidacija što nas se uvjeravalo cijelo vrijeme. To su naprosto činjenice. A kažem, 15 milijardi na 80 milijardi proračuna je skoro 20% od izvornih prihoda.
Poštovani zastupnik Frano Matušić i njegova replika.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Šuker, s pravom ste upozorili da je povećanje međustope poreza sa 10 na 13% zapravo vrlo opasno za hotelijerstvo. Naime, to povećanje od 30% značajno će opteretiti poslovanje hotelske industrije i na neki način dovesti u pitanje rezultate pa već sljedeće sezone. Zašto, zato što su ugovori kao što ste rekli potpisani već za sljedeću sezonu. Oni su već potpisani. To znači da će teret od 30% povećanja poreza snositi zapravo vlasnici hotela, oni koji rade u hotelskoj industriji. A nemojmo zaboravit, to je nisko akumulativna grana, nažalost to je jedina zdrava grana u Republici Hrvatskoj koja donosi prihod i u kojoj se realiziraju investicije. Također, nemojmo zaboravit da su najveće investicije bile upravo u tom sektoru, dakle u hotelskom sektoru, ulagalo se u obnovu hotela ili izgradnju novih hotela. Prema tome, doista je nevjerojatno da ova Vlada povećanjem od 30% međustope zapravo ugrožava rad, ugrožava djelatnost koja je najzdravija u Republici Hrvatskoj. Također, ovdje je bilo govora o analizama Svjetske banke, međutim ja ću pročitat analizu Europske banke za razvoj i obnovu koja je stara 15 sati, ne 15 dana nego 15 sati, koja jasno kaže da će hrvatsko gospodarstvo doživjeti pad u ovoj godini od 0,8%, premda ćemo sutra odnosno za par dana dobiti na svoje stolove projekciju da će hrvatsko gospodarstvo rast za 0,2%. Ali EBRD jasno kaže da će gospodarstvo past za 0,8% ali to ne zanima ministra Linića naravno i ne zanima ga prognoza koju prognozira Europska banka za razvoj i obnovu koja kaže da su izgledi za oporavak hrvatskog gospodarstva prilično sumorni. To su njihove riječi. Dakle ova informacija je stara 15 sati, ova informacija je od jučer. Prema tome, sasvim je jasno da očigledno ova Vlada ne sluša…
Hvala. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Gledajte kolega Matušić, dakle cijelo vrijeme slušamo da se gospodarstvo rasteretilo za 2% zdravstvenog doprinosa. Ajmo to sad za turistički sektor povući paralelu. Jedan hotel koji zapošljava 100 ljudi i ostvaruje promet recimo 40-50 milijuna kuna, njemu će se ovom stopom povećanja PDV-a porezna obveza narast negdje za milijun i 200-300 tisuća kuna. A znate koliko će manje platiti zdravstvenog doprinosa? Nekoliko stotina tisuća kuna. I koliko je on na gubitku? A sve se to događa u trenucima kad su oni već formirali cijene i kad su sa tim cijenama izašli i sa svojom ponudom na svjetsko tržište. Dakle, to je nešto što je. Druga stvar, tko je kriv pa u stvari iskreno govoreći meni nije jasan potez ove vlade. Ako šalje sad rebalans proračuna sa gospodarskim rastom 0,2%, ako svi i domaći i strani i ovisni i neovisni, zavisni, podzavisni stručnjaci govore da će to biti 0,8% pa iskoristi to i reci evo oni svi kažu da će biti toliki pad i mi ćemo to staviti. Evo rebalans proračuna je praktički ostao do kraja godine i rješavaš si nekakav teret. Imaš na kraju krajeva jednu realniju, plastičniju podlogu za planiranje prihoda. I druga stvar, daleko ti je lakše planirati sljedeću godinu. Međutim, ovako ako se ovih 0,2 ne ostvari, neka bude -0,1, 0,2 to je opet predmet za političko prepucavanje. Zato kažem, naprosto mi nisu jasne zašto se neke stvari tvrdoglavo inzistira na njima. Prošlu godinu smo završili sa tvrdoglavim inzistiranjem da ćemo imati gospodarski rast 1,7, 1,8 pa smo onda konstatirali na kraju godine da to baš neće biti tako. Na kraju se pokazalo da je to drastično gore i nikom ništa. A gledajte, porezni prihodi porezna politika između ostaloga su u okruženju na kraju krajeva ti koji su ostvarili negativni gospodarski rast ili pozitivno oni plaćaju.
Hvala lijepa. Nova replika, poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Šuker, u svom ste izlaganju govorili dijelom i o proračunu i deficitu za iduću godinu. Pa evo ja vam želim zamoliti da pojasnite na koji način ministar Linić kaže da će se deficit državnog proračuna za iduću godinu u dijelu koji se odnosi na financiranje projekata koji će se financirati iz Europske komisije povećati za preko 2 milijarde. To nije točno. Naime, to bi bilo točno kada bi Vlada u 2012. i 2013. godini održavala nivo rashoda nefinancijske imovine na istoj razini, odnosno kada da nije smanjivala kapitalne investicije koje se financiraju iz državnog proračuna. Ali u 2012. i 2013. godini je smanjeno 35% investicija iz državnog proračuna, pa prema tome u dijelu koji se odnosi na rashode za nefinancijsku imovinu to su značajna sredstva. Da Vlada nije smanjila toliko značajno rashode za nefinancijsku imovinu onda bi rashodi koji će do godine financirati projekte koji će se financirati iz europskog proračuna to bilo točno što govori ministar. Ali kad s jedne strane smanjite rashode za investicije i to na način da svaku treću investiciju u Republici Hrvatskoj koja se financira iz državnog proračuna smanjite u odnosu na 2011. godinu onda ovaj podatak i navod kojeg je rekao ministar Linić nije točan, nije točan. Da smo mi u 2013. godini zadržali nivo ulaganja u investicije državnog proračuna iste onakve kakve su bile 2011. ili dvanaeste godine onda bi ovaj navod bio točan. Ali s jedne strane smanjite rashode za nefinancijsku imovinu za 35% i onda tvrdite da će se povećati deficit iduće godine zbog toga što ćete trebati osigurati sredstva za investicije koje će se financirati iz europskih fondova.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Bačić, ako iščitate proračun 2011., proračun 2012. i rebalans 2013. i prijedlog proračuna za 2014. vidjet ćete da se fiskalna konsolidacija u stvari izvršila na kapitalnim investicijama. Ja ću vam reći primjer. Zato škola kod mene u Gorici u Novom Čiču stoji već dvije godine potpuno ista, a možda za par miliona se mogla završiti i jadna dječica ne bi se morala voziti sa autobusima. To je taj primjer. Za par milijuna zašto? Skresana su sredstva. Nema razloga da se to ne završi. I da je to ostalo tako vjerojatno bi i ovaj 0,2 možda bio realniji u jednom dijelu. Isto tako kad govorimo o poticajima. Gledajte ja sam se ovdje naslušao u 7 godina priče kako premalo izdvajamo novaca za HŽ. Kad smo davali 2 milijarde i 900 nije bilo dovoljno, rušite sustav, trebate izdvojiti 60 lipa iz goriva i na takav način financirati željeznice. I sad gledajte. Sad su željeznice pale na milijardu i 400 i to je divno i krasno. Je, ali su željeznice dobile 2 i pol milijarde državnih jamstava za koje i vrapci na grani znaju da će ih vratit se iz državnog proračuna jer Hrvatske željeznice ih neće moći vratiti. I sad gledajte, to će u jednom trenutku kad se ne bude tri godine moglo vraćati nego će se tri godine protestirati jamstvo prema pravilima EUROSTAT-a će se to uvrstiti u deficit i onda će opet neki drugi ministar galamiti i vikati kako mu je ovaj prethodni ostavio dvije i pol milijarde deficita kao što je ostalo i onoga duga za one nagibne vlakove milijardu i toliko kuna iz 2003. godine. Ali to je takav život valjda ministara financija. Svaki kriči da mu je onaj prethodni ostavio nešto, a na žalost i jedni i drugi su pokušali nešto napraviti ali nisu imali potporu.
Sad se sjećam one drame Josipa Pejakovića "Oj živote". Peta replika i poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Poštovani kolega Šuker, ja ću sada možda na neki način pokušat vas iz HDZ-a i braniti. Mislim da ste dotle došli da čak i to moram činiti. Da hoću, jer razumijem kad ostavite državu u neredu, kad ne znate vladati. To razumijem. Razumijem da niste znali pomoći na primjer građanima koji su bili zaduženi u švicarskim francima. I to razumijem. Niste znali, jer niste htjeli. I to mogu razumiti. Ali ne mogu razumiti kad radite protiv sebe što u svojim raspravama i ovo što činite zadnjih dana ovo što činite. Iako je rasprava o PDV-u vi ste počeli o deficitu i zaduženju. Nemojte to raditi! Pa ne ide vam to u prilog! Prije dva, tri dana ste u Vukovaru htjeli nauditi državnom vrhu, legalno izabranim predstavnicima sudjelujući u scenariju, htjeleći poniziti valjda ili posramiti one koji su legalno izabrani. Ne znam tko je na kraju ispao ponižen ili posramljen. Onaj tko ima obraza sigurno bi se sramio da je na vašem mjestu. Nemojte to činiti! Ja vas moram braniti. Nemojte počinjati raspravu o PDV-u o deficitu i o dugu jer nemojte to raditi jer sebi štetite. Jer vi ste ti koji ste ostavili najveći dug. Vi ste u zadnje tri godine vaše vladavine zadužili ovu državu za 64 milijarde po EUROSTAT-ovoj metodi koju nadam se da prihvaćate. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, laže Europa, zaustavite REUTERS. To ste napravili. I vi sada govorite o tome. Prema tome, mi pokušavamo uvesti red. Napravili smo poreznog reda. Smanjujemo dug, po ovoj metodologiji ili po onoj metodologiji dug 2012. u odnosu na vašu zadnju godinu je 10 milijardi manji zaduženje koje smo napravili. Prema tome, nemojte govoriti ono što ne paše. Evo ja kao politički protivnik moram to reći, ipak nam je stalo da imamo dostojnog protivnika. Nemojte učiniti da postanete potpuno nedostojni.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Pa iskreno govoreći najveća je … [[Govornik se ne razumije.]] kad te Jelušić žali, ali osobito kad ne razumije neke stvari, stalno ga moram učiti. Čovjek ne zna čitati. Pročitajte proračun 2009., 2010. i 2011. i vidjet ćete da vam je deficit tu negdje 45, a ne 64 milijarde, a pogledajte 2012., 2013., 2014. pa ćete vidjeti da je 50 milijardi. Prema tome, o tom potom. A što se tiče Vukovara, u Vukovaru vam je narod okrenuo leđa i naprosto više ne želim to komentirati. Vi možete govoriti što god hoćete ali od brojki nikad nećete pobjeći i nikad se neću sramiti onoga što je bilo. I što je bilo dobro i što je bilo loše. I ono što jedino priznam u političkim raspravama su cifre. I ako je ovaj Visoki dom usvojio nekakav proračun, bez obzira tko je digao ruku za njega, i ako unutra piše koliko se financira u računu financiranja to je povećanje deficita kolega Jelušić. Ali ako prodate Croatia osiguranje, prodajete Poštansku banku pa dobijete pišljivih 200, 300 milijuna eura i onda ćete za tih 200, 300 milijuna eura imati manju potrebu za zaduživanjem, dakle za taj iznos će vam manje narasti javni dug. Ali ono što bi mi ovdje kao ljudi koje je narod izabrao naprosto morali shvatiti dok god imamo deficit državnog proračuna, dok god imamo nesrazmjer iz onoga što možemo ubrojati što trošimo da će nam javni dug rast. Pa mi se možemo prepucavati, kolega Jelušiću deficit 2008. prije krize je bio 2 milijarde i 800 milijuna kuna i ja sam na to iznimno ponosan, dapače zato sam i dobio određenu nagradu. Prema tome, tja.
Hvala lijepa. Nova replika, poštovanog zastupnika Gorana Marića. Izvolite [[Upadica Jelušić: Odgovor.]] Dajte ovo, dva minuta mu dajte.
Hvala lijepa. Kolega Šuker govorili ste o pritiscima koji dolaze iz različitih sektora na smanjenje PDV-a, pa ne postoji segment društva iz kojeg nema pritiska da se smanji PDV i ne postoji netko tko kaže da mu ne treba smanjiti PDV. Ali, bilo koja ekonomska mjera mora biti rezultat temeljite analize zbog čega nešto treba učiniti i mora biti usmjerena jasno postavljenim ciljevima. Ali iracionalan čin kao što je smanjenje PDV-a u turističkom sektoru, odnosno u ugostiteljstvu ne može se opravdati mantrom pomoć gospodarstvu. Jer ako se želi pomagati gospodarstvu onda se mora pomoći i poljoprivredi i prerađivačkoj industriji i građevinskoj industriji i drvnoj industriji jer veći pad nezaposlenosti je u građevini nego u ugostiteljstvu ili nego i u novinama. Zato kad ste kazali nije se trebalo smanjiti PDV, ne slažem se s vama, nije se smjelo to napraviti. To je velika razlika. A kad se govori o omjeru poreznog opterećenja treba vladati i ekonomska opravdanost i ekonomska logika, ali i razum. I razumijem da novine trebaju imati nisku stopu PDV-a ali ne mogu nikako razumjeti da su važnije ovom društvu novine nego dječja hrana. Ne mogu razumjeti da je važnija novina od vode, od energije, da je važnija i od HINA-e. Jer HINA-u otvoriti tržištu znači otvoriti proces likvidacije nad HINA-om. Ali, nije dobra politika ove Vlade da se otvaraju nepotrebne agencije, a zatvaraju agencije od nacionalnog interesa kao što je to HINA. A ovakav postupak prema HINA-i i tretman HINA-e i smanjenje proračunskih sredstava za HINA-u znači likvidacija HINA-e. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Kolega Marić zato i jesam u svom uvodnom dijelu u ime kluba rekao da velike porezne reforme, zapravo porezne promjene treba donositi u paketu. Evo zašto. Nije mi jasno iz kojeg razloga se ukinuo posebni porez na sms poruke. Samo zbog toga što je netko obećao da će u to investirati. To je bilo negdje po prilici 350, 400 milijuna. Dakle, ukinuli smo onima koji godišnje prikazuju dobit oko 3,5 milijarde kuna. A na račun koga? Na račun djece, na račun hrvatskih građana koji plaćaju vodu, na račun industrije za koju smo se svi hvalili kako je bila sjajna i uspješna sezona. Onda se postavlja elementarno pitanje da li je ono osnovno načelo politike, porezne politike pravednost i jednakost u oporezivanju ispunjena? Nije. Jer gledajte, ovi koji prikazuju 3,5, 4 milijarde kuna dobiti oni da li će dobiti platiti 100 ili 150 milijuna ili 200 milijuna više s osnove sms poruka ništa neće osjetiti. To je isto ono kaj veli voli narod kao da mu je komarac slonu sjeo na uho, ovaj to niti ne osjeti. Ne bih želio nikoga uvrijediti da ne bi netko povukao, ali vam to karikirano izgleda tako. Ali ovih 30% povećanja poreza na dodanu vrijednost itekako će osjetiti i hrvatska djeca i njihovi roditelji kroz ova druga davanja vode i svega, a itekako će osjetiti djelatnici i oni koji se bave turističkom djelatnošću.
Hvala lijepa. Poštovani zastupnik Tomislav Žagar i njegova replika.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi kolega Šuker pa evo za ovu repliku me ponukala iako vi često puta to radite to sam primijetio kad razgovaramo o mnogim prijedlozima zakona kažete da treba izbjeći politikantstvo i treba razgovarati argumentima. A na repliku me ponukala riječ kaos koju ste upotrijebili, istina malo ste se korigirali pa ste rekli da karikirano spominjete riječ kaos u strukturi prihoda pa sam u tom smislu jednu logičku ovako repliku vam htio uputiti. Struktura poreznih prihoda prema poreznim oblicima je različita u mnogim zemljama, ali ona se u vremenskom nekakvom slijedu i mijenja. To se često puta radi da bi održali karakteristike dobrog poreznog sustava koje su izdašnost dakle da pokrijemo javne rashode koje je potrebno pokriti, pravednost, porezna incidencija koja čini mi se ima veze sa ovim prijedlogom zakona i neutralnost. Dakle da zaključim u čemu je suština ove moje replike. Čini mi ste da ste vi to htjeli reći u svojoj replici da promjena poreznog sustava i porezne politike uzrokuje nestabilnost čitavog poreznog sustava. Mislim da to nije tako. Stabilnost poreznog sustava se može baš i postići upravo promjenama poreza, poreznog sustava i porezne politike. evo to je suština moje replike. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Kolega Žager ja se u potpunosti slažem s ovom definicijom koju ste pročitali i sada ću vam ovo što sam govorio pokušati smjestiti u vašu definiciju. Ako povisite stopu s 23 na 25% to vam je povećanje od 8,8% ona najteže pada onima koji imaju najmanje. Jer onome tko ima 20, 30 tisuća kuna primanja njemu je svejedno hoće platiti nešto dvije kune više ili manje. Ako mu uz to povisite struju 35%, plin 35%, grijanje 35% i onda na to obračunate tih opet povećanje ovih 8,8% PDV-a opet najviše ispašataju oni koji imaju najmanje. To je ono načelo pravednosti. Zašto sam govorio o paketu i kaosu? Pa iz razloga ministar vjerojatno nije imao lošu namjeru kada je predložio da se zdravstveno smanji sa 15 na 13% ali nije našao adekvatnu kompenzaciju za to. Ja znam da ako mogu reći što je on mislio kako će to kompenzirati ali nije napravljeno to u paketu iz ovih ili onih razloga u to ne želim ulaziti. I dogodilo se to da umjesto nekakvog povećanog prihoda u proračunu uslijed poreznih promjena se dogodio veliki minus u proračunu, a efekat tih 2% se u gospodarstvu nije osjetio iz razloga što je tih 2 milijarde i 600 i 700 otišlo na jako puno korisnika i u principu od toga nažalost nitko nije imao nikakve koristi. I onda se događaju ove sitne promjene koje tangiraju one koji imaju najmanje i koji su najosjetljiviji i to je ono što nije dobro jer jedan vid socijalne politike se mora voditi. I zato mi je drago da u novom Zakonu o fiskalnoj odgovornosti još pojačano to da onaj tko predlaže bilo kakav zakon s kojim se smanjuju porezna davanja to mora prikazati kao procjenu nekakvog rashoda koji nije direktno rashod, a ustvari je jer da se to nije napravilo bilo bi povećana prihodovna strana. I dakle nas dvojica se u ovoj definiciji uopće ne razilazimo samo probajte ovu definiciju koju ste pročitali ugraditi … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa. Poštovana potpredsjednice Sabora Dragica Zgrebec i njena replika.
Hvala. Kolega Šuker vi se stalnog pozivate na istinitost i činjenice. Pa kada se pozivate na istinitost i činjenice onda u nekoliko navrata i kroz osnovno izlaganje pa onda i kroz replike PDV obračunavate na ukupni prihod. Govorite, ugostiteljstvo će imati ukupni prihod toliko pa je 30% veća stopa toliko povećanje. PDV se ne obračunava na ukupni prihod, PDV se obračunava na dodanu vrijednost. Ugostitelji i svi koji imaju međustopu najveći dio pred poreza će imati po stopi od 25% a plaćat će konačni porez po 13 odnosno do sada na 10%, sa sada na 13%. I jedino što je istinito i točno jeste da se stopa podiže za 30% ali to ne znači da će oni i uplatiti na ukupni prihod 30% veću stopu. Pa to kolega Šuker i vi znate. Pa vi ste rekli imat će 10 milijuna kuna prometa pa će to biti toliko puta 30%. A što se tiče tko će što platiti, niste vodili računa kako se osjećaju djeca kada je stopa bila na dječju hranu 22 ili 23% ali sada kada se sa 10% diže na 13% sada ste jako zabrinuti. Toliko o istinitosti i činjenicama.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Ivan Šuker.
Pa kolegice Zgrebe ja sam vama iz dubine zadovoljan na ovoj vašoj raspravi i sada mi je jasno od kuda sve silne zablude iz kluba SDP-a. Dakle vi nažalost ne znate kako se obračunava PDV. Vi kada kupite nešto platite na to PDV dolazi obračunsko razdoblje i sve što ste to platili stavite da ste platili, a sve što ste isporučili obračunavate po stopi od 25%, sve što ste isporučili. I ako ste primijetili ako sam rekao ako netko ima bruto promet 50 milijuna kuna da će mu se povećati porezno opterećenje za milijun 300 i milijun 200 tisuća kuna znači nisam 3% računao na 50 milijuna nego sam 3% računao na osnovicu na koju se obračunava PDV. Prema tome, nažalost vi ste rekli evo sada kod ugostiteljstva oni su platili ono što su nabavili po 25% i samo na dodano će platiti 10%. Ne, kolegice Zgrebec, onu pivu ako je kupio po 4 kune i na to je platio 25% PDV-a to mu je predporez koji mu se prizna kao plaćeni porez a on na pivu koju proda u restoranu 8 kuna obračuna 10% i njegova porezna obveza je manja nego što mu je predporez na pivu i država mora više vratiti nego što mora ubrati. To je istina. A vi sada možete govoriti što god hoćete i tu je najveća zabluda ali zato vi niste ni svjesni što se dogodilo negativno kod smanjenja poreza na PDV u ugostiteljstvu. Kolegice Zgrebec ako neka tvrtka kupi pivu po 3 kune na nju obračuna 25% poreza to je 3,75 kuna, kupi je u trgovini kod sebe u ugostiteljstvu je proda po 10 kuna znači on je na 9,1 kunu obračunao 10% poreza. U konačnici [[Upadica: Vrijeme.]] 25% PDV-a prizna kao plaćeni porez a obveza mu ide 10%. Prema tome u konačnici sada kada to sravnite više vraćate nego što naplatite. To je istina, to je činjenica prema tome zablude su vrlo opasne.
Sada ćemo čuti repliku kolege Darka Milinovića. Izvolite.
Poštovani kolega Šuker, objasnili ste nastanak i što je to javni dug. E sada, kako sam ja razumio. Ako dođe do povećanja javnog duga, ako posljedica toga je gospodarski rast, zaposlenost, porast industrijske proizvodnje, porast izvoza onda je to opravdano povećanje javnog duga. Ali ako to izostane, to je znači onda pokrivanje nesposobnosti ove Vlade i pokrivanje izostanka bilo kakve strukturne reforme. Povijest se jednostavno ponavlja. Sjetite se 2002. isto je uvedena radna obveza liječnicima prije nego što su prodali kontrolni paket dionica Plive za 750 milijuna kuna bez pravovaljane odluke upravnog vijeća Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje da bi Pliva za 3 mjeseca vrijedila 500 milijuna kuna više. Kriminal koji još nitko nije istražio. I sada će prodati Croatia osiguranje, Hrvatsku poštansku banku, Hrvatske autoceste. Jer zamislite, kolega Vukšić i vi ste govorili da Europa i svijet govore i priznaju naše stručnjake kao vrhunske, kao što je nekada Šuker bio najbolji strijelac na svjetskom prvenstvu, najbolji igrač, tako su i naši doktori vrhunski. Ali gledajte, veli ministar zdravlja Linić, nije lapsus, ministar zdravlja Linić jer on je preuzeo sektor zdravstva da su liječnici nesposobni, neradnici, lopovi, mešetari i da im neće platiti ni 8 kuna za pripravnost. Slušajte sada, nedavno je bila jedna transplantacija srca, taj neradnik, taj mešetar, taj lopov, taj kriminalac je transplantirao srce 4 sata i sada čeka hoće li se ministar Linić sažaliti i platiti mu, pazite sramnog kolektivnog ugovora 32 kune.
Na repliku odgovara ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Milinović bilo bi dobro, vidim da se kolege iz SDP-a smiju jer oni ne znaju da je sa tih 7% prodan u principu kontrolni paket, države u Plivi. Jer država dok je imala 25% onda je mogla kontrolirati što će se događati sa tom tvrtkom. Tada se negdje ako se ne varam milijardu i 700 duga prema bolnicama jednim dijelom podmirilo i prodajom dionica Plive. Ali kažem, to je duga priča, neka se netko drugi bavi s time. A što se tiče javnog duga, ja sam nekoliko puta rekao što je to i kako nastaje. Prema tome, to su činjenice bez obzira koliko se nekome sviđale ili ne sviđale. Međutim, ja se sjećam nekada kada je proračun za zdravstvo bio 11 ili 12 milijardi, dug u zdravstvu je bio 7 milijardi. Podmirilo se, nije se kričalo, nije se od toga radio spektakl, smanjivale su se neke stvari i došli smo na deficit državnog proračuna u 2008. na 0,8%. I to je bila prava fiskalna konsolidacija. Ali ako vi kažete da ste napravili fiskalnu konsolidaciju pa onda sa proračuna, deficita državnog proračuna od 11 milijardi u sljedećoj godini skočite na 16, 17 pa sljedeće godine skočite na 22, 22, to je sjajna konsolidacija u bujanje javnog duga.
Nova replika Ante Kulušić.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Kolega Šuker, slažem se u potpunosti sa vašom raspravom, međutim, ne mogu se oteti dojmu koja smo mi sretna država, kod nas sve raste, porezi, nezaposlenost, nažalost najviše količina budalaština. A prvaci svijeta smo u onome što ne valja i uvijek to nastojimo opravdati i svaliti na nekoga drugoga. Porezi na dječju hranu znamo kakva je, podizanje poreza na dječju hranu, znamo kakva je demografska slika Hrvatske umjesto da sve napravimo da imamo što više djece i da smanjimo bar taj porez, neću govoriti o novinama i svemu ostalom mi taj porez dižemo. Kaže moj kolega iz moje županije, samo tako nastavite, kako što je bilo do sada, dižite poreze, rasprodajte sve ono što je ostalo za 5 puta manje vrijednosti pa ćemo do kraja mandata skupiti 400 tisuća nezaposlenih. Drugi kažu, ministar nudi novu nadu. Ne znam nažalost gdje nas ova nada vodi osim u propast. I na kraju bih za nas sve važila ona Thompsonova "E moj narode" šta sve ovo moraš gledati, slušati.
Odgovoriti će vam Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Kulušić, u protekla dva saziva sa naše desne, sa lijeve predsjedavajućega je došlo hrpa zakonskih prijedloga. I tada nas uvjeravalo da je to spasonosno za Hrvatsku, da je to ono što se mora primijeniti, između ostaloga i puno, puno poreznih prijedloga ali ne povećanja poreza nego smanjenja. E sada gledajte ako nešto predlažete tako i tvrdite da se sa time može gospodarski Hrvatska podići onda je logična stvar kada dođete na vlast da jednostavno te desetine zakona stavite na Vladu, formalno usvojite, pošaljete u Sabor i lijepo to usvojite u Saboru i počinje gospodarski procvat Republike Hrvatske. Počne porezno rasterećenje građana Republike Hrvatske. Ali gledajte, umjesto da smanjite PDV na 17% dižete ga na 25%. Umjesto da uvedete nultu stopu na dječju hranu, odjeću i obuću sada najprije 10 pa sada 13%. Pa umjesto da turizmu pomognete da bude još jači i propulzivniji, da bude posredni izvoznik mnogim hrvatskim gospodarstvima, najprije im date, onda im oduzmete. I to je politika koja stvara jednu nesigurnost. Pa onda ako još retroaktivno obračunate porez na dividendu onima koji ne da nisu isplaćivali dividendu nego su naprosto ta sredstva koristili da im to budu obrtna sredstva. A oni koji imaju najveću dividendu ti po sporazumu o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja sa njihovim matičnim zemljama neće platiti ništa ili će platiti eventualno nešto sitno. Ali kažem, ja bih volio da sam bar jedan od onih silnih zakona koji su dolazili sa druge strane sabornice za vrijeme HDZ-ove Vlade, bar da je jedan došao u saborsku proceduru pa da je usvojen, jer vjerujte mi ja bih glasao za … [[Govornik se ne razumije.]]
Iduća replika, kolegica Nadica Jelaš. Izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Kolega Šuker, u svojoj ste raspravi rekli, onako sa finom dozom zluradosti da će proračunski deficit ove Vlade u četiri godine, od 2013.-2016. biti 60 milijardi kuna. To je istina, nažalost ali istina je. Dakle u toj brojci nema ništa skriveno, ona je potpuno realna, ona je potpuno transparentna i posljedica je ogromnih kamata koje se plaćaju na dug koji ste vi stvorili, a taj dug treba konačno početi vraćati dakle glavnicu, ne samo kamate nego glavnicu. Od '90. godine na ovamo ni euro, ni dolar, ni kuna glavnice nije vraćena. Dakle uspijevali smo tek servisirati kamate, naravno od toga smo dobivali veliki deficit, naravno deficit uračunavali u javni dug i javi dug će do kraja godine doseći 195 milijardi kuna. Da se vratim deficit. Što ste vi ostavili 2011., rekli ste da je deficit 15 milijardi kuna, a znate koliko je bio? 26 milijardi kuna. To nismo rekli mi, to je rekao EUROSTAT. Dakle EUROSTAT je detektirao 2009.godine deficit 17,3 milijarde, rekli ste 2008. da je 2,8 milijardi bio deficit i da ste zbog toga bili nagrađeni. Ne znam kako vam je onda 2009. narastao već na 17,3 milijarde. 2010. vam je bio 20,6 milijardi, 2011. 25,7 milijardi, odnosno u te tri godine 66 milijardi kuna. Dakle to je razotkrio EUROSTAT u svojoj analizi, vi ste iskazali puno manje i velika je razlika između vas i ove naše Vlade, upravo u toj poštenosti, u toj transparentnosti u iskazivanju podataka.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Pa kolegice Jelaš, ja ne volim nikoga diskreditirat. Ovo sve što ste rekli … piše u svim proračunima protekle, dakle brodogradnja nije ništa novoga. Sva jamstva koja su izdana u brodogradnji su vam bila evidentirana i točno se znalo u onom trenutku kad je završen proces restrukturiranja brodogradnje da će 9 milijardi jamstava koje je država izdala u brodogradnji će naprosto država preuzet. U kojoj će se godini to računati to je statistički nebitno. Zašto? zato što će se to provlačiti kroz kredite sljedećih nekoliko godina. Prema tome, vama je to poslužilo ovako slikovito dobro da izgleda, to se moglo i 2011. stavit u deficit i 2012., potpuno ista priča jer nije stvaralo nikakav trošak. A što se tiče kamata, gledajte, o povećanju kamata možete govorit eventualno u dijelu 2012., međutim 2013., 2014. povećanje kamate isključivo postoji za vašeg zaduživanja. Jer gledajte, sve kamate su u 2012. obračunate na one kredite koji su bili u prethodnim godinama. Prema tome šta hoćete reći da vi sa takvom sjajnom politikom se možda nepovoljnije zadužujete nego HDZ, jer jedino to može bit razlog povećanja kamata za kredite koji su dignuti do 2011. godine. Sve ovo povećanje kamata je posljedica vašeg zaduživanja i to vam je najzornija slika koliko vam se povećao deficit, najzornija slika kolegice. Jer gledajte, ne možete vi govoriti da su u 2013. godini kamate narasle s osnova HDZ-ovog zaduženja. Te kamate su zabetonirane u 2012. E ako ste se vi u reprogramu kredita koji je digao HDZ zadužili po nepovoljnijoj stopi zbog stanja na tržištu za to nije da se razumijemo kriv ni ovaj ni onaj, onda to može bit eventualno povećanje. Jer kažem 2012. da, ali 2013. ne, prema tome toliko matematike znam.
Posljednja replika, kolega Branko Vukšić.
Uvaženi kolega Šuker, istine radi volite baratati brojkama o porezu na dječju hranu u odnosu na mjere HDZ-a prema dječjoj hrani. Uvijek i sad s ovim povećanjem porez je još manji za 10 indeksnih poena, znači istine radi. Međutim, mi sada danas govorimo o tome da je Vlada Kukuriku koalicije rekla da je odličan potez smanjivanje poreza na dječju hranu s 25 na 10% i to smo rekli da je to odlično. Loše je što ide na 13%. Druga stvar koju ste komentirali, to je namet na SMS poruke. Djeca su puno manje utjecajna nego što je gospodin Mudrinić, ništa se nije investiralo kasnije, reklo se da se namet skida zbog toga što će telekomunikacijske kompanije ulagati veliki novac. Ono što u potpunosti se slažem to je smanjenje 5 milijuna HINA-i, 5 milijuna kuna za iduću godinu, znači zapravo ukidanje HINA-e i koliko se čuju i glasine spajanje HINA-e sa HRT-om to znači da je agencija mrtva, da je država već odlučila ako se to ne ispravi u proračunu za iduću godinu. Pridružujemo se, trebamo podsjetiti da smo mi prošli puta kada smo davali amandmane i za HINA-u, davali smo amandmane za smanjivanje PDV-a na znanstvene časopise, na časopise sa kulturu i umjetnost i za lokalne medije. Isto tako nije bilo uvaženo, ali ćemo i ovaj puta isto tako se pridružiti nekom skupnom davanju amandmana. I upozoravam, HINA se ne smije ukinuti, a smanjivanje proračuna za 5 milijuna to je dokidanje.
Hvala. Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Hvala lijepo. Kolega Vukšić, sjajno je bit odvjetnik po potrebi. Da, dječja hrana, ja sam ovdje rekao. Koncept dakle Vlade HDZ-a je bio u onom trenutku kad se bude morala ukinut nulta stopa za kruh i mlijeko i taj porezni prihod od negdje po prilici 2 milijarde kuna da se pretoči na ono što je najpotrebnije. Da li je to svježe meso i dječja hrana i potreba za djecu, dakle tu se naprosto trebalo u tom paketu kompenzirati. Jer ako s nekom mjerom pogodiš nekoga onda je nalogičnije s onim što dobiješ da na drugi način vratiš natrag i logična stvar je bila da to bude svježe meso i dječja hrana. Nismo bili u poziciji da to napravimo. Ali gledajte kolega Vukšić, zašto sam spomenuo dječju hranu. Zato što je dok nisu bili na vlasti sa druge strane došao prijedlog da za dječju hranu, odjeću i obuku bude nulta stopa PDV-a. Zato sam spomenuo u kontekstu povećanja stope PDV-a sa 10 na 13% a isto tako te SMS poruke su mogle pokriti mnoge da tako kažem sitne, neuralgične točke. Jedna među njima je i HINA bez obzira tko se slagao ili ne slagao, ali HINA je u ovom trenutku ipak možda najobjektivnije jer naprosto plasira informacije bez komentara a neka si onda svaki građanin Republike komentira kako misli i kako treba i zato ta HINA naprosto treba. I ako nekome tko informira na ovaj način hrvatske građane damo to onda mislim da taj sitni novac od možda nekoliko stotina tisuća kuna što će HINA manje platiti poreza neće nikoga puno koštati, a njima će strašno puno značiti jer oni su naučeni na malo i oni će s tih malo puno napraviti. Ali kažem lako je fabricirati zakone i slati ih kad nisi na vlati. Zato sam ja u svojoj raspravi i prilikom prvog čitanja i sad rekao u ime kluba HDZ-a da smatramo da u ovom trenutku smanjenje stope za ugostiteljstvo, ne za turizam sa 20 na pet, na deset posto nije dobar potez i da je preveliki gubitak u proračunu u odnosu na njegovu korist.
Za govornicu sada pozivam ministra financija Slavka Linića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Samo kratki osvrt na izlaganje kluba. Ono što želim demantirati to je temeljnu tvrdnju kluba da imamo kaos na prihodovnoj strani. E sad, ja ću brojke govoriti. 2011. prihodovna strana državnog proračuna 107 milijardi kuna. 2012. 109,8 i 2013. očekujemo 110,5. To govorimo o prihodovnoj strani. Idemo dalje. Porezni prihodi. 61 milijardu poreznih prihoda 2011. 64,3 2012. i nešto manje 63,7 očekujemo ovu godinu. Kaos, bravo! A sada govorimo nešto o poticajima gospodarstvu. Što imamo u 2013.? Po prvi puta primjenu da se ne mora uplaćivati porez na dobit ako se reinvestira. Da, značajno smanjenje. 8 mjesec tehnologija obračuna PDV-a na uvoznu robu izostali prihodi jednog mjeseca. Pa to su promjene na prihodovnoj strani. Smanjenje također PDV-a na među stopu vezano za hranu i piće. Sve je to unutra. A koliko su prihodi manji? Prihodi su manji 600 milijuna. Ali gdje isto imamo promjenu? Imamo promjenu na uplatama doprinosa 38,6 milijardi 2011., pa onda pad na 37,6. To je efekat smanjenje stope zdravstva. Pa imamo ovu godinu 37,4. prema tome, u vrijeme kad nemamo gospodarskog rasta mi imamo rast i prihodovne strane i imamo rast i poreznih prihoda. Imamo pad prihoda po osnovu doprinosa. To je ono što je politika Vlade, rasteretiti gospodarstvo jer bez gospodarstva koje će ulagati, koje će itekako brinuti o broju zaposlenih nema gospodarskog rasta, nema radnih mjesta i zato i jesu rasterećenja tamo. A prijenos tog rasterećenja je bio najvećim dijelom kroz porez na dodanu vrijednost prema građanima. Da, teret krize podnose građani a pokušava se dati privredi. Čiste računice, privreda u ovom trenutku ima 1,4% društvenog bruto proizvoda olakšice u odnosu na 2011. 1,4, pretvorite to, to je nešto manje od 5 milijardi kuna. Imamo manje prihoda u proračunu s obzirom da smo htjeli potaknuti one koji se trebaju brinuti za radno mjesto. Da li imamo efekata? Pa nemamo, nemamo. Jer efekti bi trebali biti u investicijama, u većem broju zaposlenih i trebali bi biti u većem izvozu prema EU. Ušli smo u EU da izvozimo nešto. Ali privreda je zaglibila jer ona je išla graditi stanove, poslovne prostore, raditi projekte i prenamjenu zemljišta jer je očekivala da će Europa i bogati Europljani kupovati u Hrvatskoj a nisu se okrenuli proizvodnji. Da, to su promašaji. Sve to sanirati nema potrebe da govorimo o dodatnim mjerama Vlade gdje kroz predstečajne nagodbe pokušava promašene investicije u privatnom sektoru konsolidirati i srediti. To su sve mjere. Ali ako se to naziva kao, a što onda da rečemo na rashodovnoj strani gdje rashodi rastu u ovoj godini na 126,8 milijardi. U čemu rastu? E tu se vidi politika Vlade. Ne rastu ni na plaćama, ne rastu ni na subvencijama, ni na materijalnim rashodima. Ali istina rastu na kamatama, ulasku u EU, obvezama prema proračunima. Da, to su sve novi rashodi koji su krivi da na rashode, rashodovna strana i da onda deficit koji je značajno smanjen u 2012. padne, raste u 2013.
Prelazimo na replike. Prvo kolega Ivan Šuker.
Kolega Linić, gospodine ministre. Da ste slušali moju raspravu onda nikad ne bi rekli ovo što ste rekli. Ja sam rekao da smatram da ste trebali napraviti poreznu reformu u paketu. Zato što to niste napravili dogodio se u tom kontekstu kaos na prihodovnoj strani. Dakle, ne govoreći o kompletno cijelom dijelu. A najbolje pokazuju i vaša obrazloženja prilikom predlaganja određenih poreznih promjena nakon prvi koji ste predložili. Pa na kraju krajeva gospodine ministre, zar vi smatrate ako prije tri mjeseca predložite i uvjeravate nas tu da smanjenje sa 25 na 10% u ugostiteljstvu je sjajna stvar itd., a i vi ste tada u dubini duše dobro znali što će biti sa proračunom kao i mi, i ako vam mi tada iako smo možda zbog populističkih namjera mogli reći to je super upozoravamo vas da to nije dobro i da nije dobro zbog prihodovne strane proračuna ista priča. Sjetite se što smo ovdje mi u ime kluba HDZ-a govorili kad se mijenjao zakon i ta tzv. odgoda naplate poreza na dodanu vrijednost zbog ulaska Hrvatske u EU. Jesmo vam tada rekli i upozoravali vas da vam procjena gubitka prihoda će biti manja nego što ste vi stavili? Pa prema tome ne možete reći da u trenutku kad je donošen zakon nismo govorili ovo što sad govorimo. Ali kažem vam ovo kaos, i rekao sam da je to karikirano, odnosi se na ovaj dio poreznog dijela. Prema tome, nećete od mene nikad čuti da ću napasti ljude u Poreznoj upravi. Rekao sam, u svakom žitu ima kukolja ali nemojte mi imputirati ono što nisam rekao. I ponavljam, i sad ću vam to reći smatram da ste ovako radikalne porezne promjene trebali napraviti u paketu. Vidjeti nakon godinu dana koji je efekat svega toga skupa i onda ići eventualno u intervencije u plusu ili minusu. A ovakvim parcijalnim promjenama ste nažalost napravili kaos u onom prihodovnom dijelu koji ste htjeli ostvariti, ali onoga koji ste htjeli naknadno ostvariti.
Na repliku odgovara ministar Ivan Šuker, oprostite Slavko Linić.
Opet mogu govoriti da ne prihvaćam da je načinjen kaos u poreznoj politici. Porezna politika je vrlo jasna bila, smanjiti opterećenje troškova rada i omogućiti da hrvatsko gospodarstvo bude konkurentno kad izlazi u Europu. Zbog toga je gospodarstvu dano 5 milijardi kuna. I zato imamo 5 milijardi kuna manje u ovogodišnjem proračunu. Sa vrlo jasnom i transparentnom politikom smanjiti zdravstvene doprinose, parafiskalne namete, smanjiti opterećenje za porez na dobit ako se ide u reinvestiranje. Sve je to načinjeno kao potpora gospodarstvu. I sve je to nađena i nadoknada, nažalost na teret građana. I to ova vlast nikad nije osporavala da se dobar dio krize prebacio na građane jer nam je važno radno mjesto. Prema tome, nije kaos politika nego gdje god smo smanjili našli smo i protutežu. S druge strane uvijek se mi možemo razlikovati. Vaša politika je niste za međustopu na pripreme hrane i pića. To je vaše pravo. Ova koalicija je rekla mi jesmo za međustopu. I to je to što se razlikujemo kao političari. Ali ako to vi nazivate kaosom onda je to jednostavno nešto što nije točno. To je politika i u toj politici pokazujemo da nam zbog toga ne padaju porezni prihodi, ne padaju i da nije problem poreznih prihoda i da nije problem neuravnoteženih prihoda, problem je što nema gospodarskog rasta. Ali ono što je problem ove vlasti je rast rashoda i to novih rashoda koji su posljedica našeg ulaska u EU, a u isto vrijeme pomoć gospodarstvu nije dalo rezultat jer gospodarstvo nije ostvarilo izvoz. To je problem. Ali zato se daju poticaji. A zamislite da nije 5 milijardi bilo poticaja.
Drugu repliku iznosi kolega Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Poštovani gospodine ministre ta istina koju vi neumoljivo iznosite je simpatična, posebno kad govorite vrlo konkretno no meni se ne sviđa iznošenje istine u kojoj govorite da teret prebacujemo isključivo na leđa građana. Pa bih ja vama želio možda ovdje postaviti jedno pitanje, da li baš mora biti sve na leđima građana? Možete mi možda odgovoriti koliko se milijuna kuna trenutačno nalazi na računima APIS-a te sličnih tvrtki u većinskom državnom vlasništvu te zašto ne koristite ta sredstva kako biste namaknuli manjak sredstava u državnom proračunu nego sve više zadirete u džepove građana? Možda, prema nalazima zadnjim državne revizije, znam koliko je tamo pisalo da ima novaca, zašto ne bi recimo iskoristili ta sredstva umjesto da se uvećava stopa PDV-a na dječju hranu? Možda možemo evo tu nešto namaknuti pa ako imate te podatke i saznanja možda bi to bilo dobro znati da i zastupnici znaju i da vidimo da li stvarno imamo još nekih rezervi u tim državnim tvrtkama ili agencijama iz kojih možemo nešto izvući i manje opteretiti građane RH.
Na repliku odgovara ministar Linić.
Da, dvije godine Vlada Republike Hrvatske nije uzela nijednu kunu dividende iz trgovačkih društava koji su u većinskom vlasništvu RH. Pa čak ni u INA-i, osim za 2012. godinu. Zašto? Jer smo zahtijevali da se novci ostvareni od dividendi unose u kapital i da se ide u ulaganja. I da se osiguraju vlastita sredstva jer se više ulagati samo iz kredita ne može. Ekonomski je neopravdano i problem je dobiti tada kredite. Prema tome, to i je bila politika Vlade, znači bitka za radno mjesto. U ovoj godini kod INA-e smo odustali od toga i 50% unijeli dobiti u državni proračun. Zašto? Jer nema ulaganja. Prema tome, isto tako 2013. će biti okrenuta da vidimo što državna poduzeća ulažu jer projekti su sada dovršeni, riješeni i vrlo je jasan odgovor, ukoliko bude ulaganja sav novac će ostati u tim trgovačkim društvima. Ne bude li ulaganja tada je vrlo jasno, jednostavno povući ćemo ih u državni proračun. To su politike gdje je za ovu Vladu bitka za radno mjesto. Jel' to egzistencija? Je nešto što je daleko važnije negoli ono što mi zovemo problem deficita u državnom proračunu. Znači, nema rasta troškova tradicionalnih ali u isto vrijeme bitka za radno mjesto je politika ove Vlade.
Treću repliku iznosi Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Linić uspoređujući 2011. sa 2012. i 2013. jasno je spomenuli ste da su porezni prihodi rasli. Pa to je svakome jasno. Povećali ste PDV sa 23 na 25% jasno da moraju rasti porezni prihodi. Međutim koji su rezultati vaše ukupne politike? ako ste već uspoređivali 2011., 2012.i 2013. A u 2011.smo imali stagnaciju dakle nismo imali pad BDP-a imali smo rast u 2.i 3.tromesječju i to su činjenice koje nitko ne može opovrgnuti. Imali smo gospodarski rast dakle 2011.u 2i 3.tromjesječju. Međutim dolazite vi 2012.najavljujete da ćete imati rast od 2%. I koji je konačni rezultat vaše politike vaše fiskalne i druge politike? jasno rezultat je pad od minus 2%. Sada za par dana ćemo imati rebalans proračuna, vi nas uvjeravate već ste na Vladi usvojili taj rebalans da ćemo imati gospodarski rast od 0,2% do kraja ove godine dakle da ćemo godinu završiti sa rastom od 0,2% premda vas svi uvjeravaju pa evo i jučer EBRD neću spominjati izvješća Svjetske banke. Svjetska banka hvali da je došlo do poboljšanja naplate poreza to hvali Svjetska banka ali sve ostalo je negativno od strane izvješća Svjetske banke. EBRD jučer objavio na jučerašnji dan objavljuje da će hrvatsko gospodarstvo u ovoj godini pasti za 0,8% dakle imat ćemo minus od 0,8% i to znači da će biti razlika od 1% BDP-a u odnosu na vaše planirano. Dakle od 1% de facto vi znate koliko je to milijardi kuna. I kako nas možete uvjeravati da radite dobre poteze kada non-stop imamo pad. Od kada ste došli na vlast samo padamo. Prema tome to što vi radite nisu kvalitetni preduvjeti za razvoj gospodarstva.
Na repliku odgovara ministar Linić.
Da, očito Vladu RH itekako zabrinjava neprekidni gospodarski pad i zato vodi politiku kako tom gospodarstvu pomoći i zato imamo smanjenje zdravstvenog doprinosa, zato imamo smanjene parafiskalnih nameta, zato imamo smanjenje i poreza na dobit ako se dobit reinvestira i zato imamo predstečajne nagodbe i otpise enormnih potraživanja od strane državljana. Sve to zato da napokon to gospodarstvo koje je devastirano u periodu 2008.-2011.devastirano. Upravo to gospodarstvo je ušlo u potpuno pogrešne investicije potrošilo svoje novce, potrošilo tuđe novce, zatvorila radna mjesta sve to treba vratiti da bi to gospodarstvo počelo sa izvozom, da bi to gospodarstvo počelo sa investicijom i zato se odričemo pet milijardi kuna u godišnjem proračunu za 2013.da bi dali tom gospodarstvu da bi se oporavilo. Oni još uvijek vrište nedovoljno. Slažem se. Ali i minusi su u našem proračun su ti koji ne dozvoljavaju više prostora,minus. Prema tome to je politika kako pomoći gospodarstvu i očekivati da će ono napokon početi se i restrukturirati i okrenuti proizvodnji. I to je problem čišćenja. Ali isto tako disciplina za koju svi velite da je porezna presija. Ne, nije nego svi oni koji neće plaćati poreze neće ući u procese i restrukturiranje ostalog moraju se gasiti jer su nelojalna utakmica, zatvaraju radna mjesta kod onih koji pošteno plaćaju porez i koji pošteno djeluju na hrvatskom tržištu. Tu su vrlo jasne poruke, da to su promjene, to je bitka da gospodarstvo napokon profunkcionira. Za vas neprihvatljiva ali budemo iskreni tri godine niste imali nijednu mjeru.
Sada ćemo čuti repliku Branka Vukšića.
Uvaženi ministre Liniću rekli ste ponovili ste jednu konstataciju koju ste isto jutros rekli, da ste prebacili teret krize na leđa građana. Sada je pitam jeli to dobro? Hoće li se tom mjerom sačuvati radna mjesta kada je sve manje novca za osobnu potrošnju? Neće biti više potrebe za proizvodnju i prodaju jer više neće imati tko i s čime kupovati. Recite što će se u konačnici dogoditi ako se ne pokrene proizvodnja, a sve manje se može pokrenuti proizvodnja ako građani više nemaju čime kupovati ako jedva podmiruju račune, režije? Pojasnite nam tu mjeru.
Odgovor na repliku ministar Linić.
Da, to su vam razlike. Ova Vlada RH smatra da gospodarski rast vidimo u investicija u izvozu. Za razliku od onih koji su teorijom dižimo potrošnju nerealno visoke plaće, veće mirovine i potrošnja. Izvinite da li je to pokriveno društvenim proizvodom? Pa nije. Zašto imamo 850 tisuća ili 650 tisuća više ni ne znam blokiranih računa građana? Pa zato što smo stimulirali potrošnju ali ne svojih novaca, iz kredita. I živjeli smo i starali dojam da nešto u Hrvatskoj proizvodimo. Država je trošila više nego što je mogla. Zato imamo deficit u državnom proračunu, zato ne vraćamo dugove zbog kojih smo se zaduživali. Da, to je problem potrošnja, potrošnja. Ova Vlada želi reći ne, izlaz za nas je veće investicije, nova radna mjesta i izvoz. Neka troše negdje drugdje da moramo stvarati jel većim izvozom napokon ćemo imati stabilniju platnu bilancu, imat ćemo pozitivniju platnu bilancu pa će i ona smanjivati javni dug. Sve su to vrlo jasne poruke koje mi pokušavamo poslati u ime Vlade. I nažalost netko krizu mora platiti. Da li gospodarstvenici pa ćemo i u potpuno zaustaviti i neće biti nikakvih ulaganja, ali dozvolit ćete većinom to plaćaju građani. A i vrlo jasne preporuke su i Europi rasteretite privredu i preselite svoje poresko opterećenje na potrošnju. Prema tome pokušavam slijediti nešto što je konkurentno i Europi. Jer mi smo sada dio europskog tržišta.
Slijedi replika kolege Josipa Borića.
Hvala lijepo. Štovani ministre vi ste rekli da dajete gospodarstvu. S ovim zakonom ako je turizam gospodarstvo uzimate. To isto morate reći, to je isto činjenica. Treba priznati kao što ste se hvalili kao i svaka Vlada do sada rast broja noćenja i ove godine. To je činjenica, rast broja noćenja. Nažalost, jedini pozitivan indeks u protekle dvije godine koje je ostvarila ova Vlada. Zarada od turizma nije beznačajna, ona itekako sudjeluje u državnim prihodima. Priča o fiskalizaciji i poreznoj presiji, prije priča o tome kako smanjiti povrat nego povećati prihode. To su potvrdili svi ugostitelji. Kako smanjiti povrat i to smo danas ovdje raščistili. Zbog toga je bilo onih apsurdnih situacija radi 10 kuna, 7 kuna zatvaranje ugostiteljskih objekata. Hotelijeri godišnje uprihode 9 milijardi kuna. I ne taje to, i znaju što im znači ova tri postotna poena više. 280 milijuna kuna manje. Njima. Državi više. I s pravom upozoravaju, smanjujete naše investicijske mogućnosti, 280 milijuna kuna za nas znači manje milijardu kuna investicija. I to je činjenica i to ne možete osporiti. Zbog čega onda žrtvujemo investicije i radna mjesta? Je li tih 300 milijuna kuna vrijedno takvih poteza, … [[Govornik se ne razumije.]] ovo dugoročni potezi. Mi ćemo ove godine vidjeti kako će odvijati turistička sezona. I zbog toga s pravom govorimo da ovo nije potrebno. I sami ste rekli da bi trebalo razmišljati o međustopi od 8% za turizam ako se ja dobro sjećam. Pa zašto onda govorimo o 13%. Što se to promijenilo u proteklih nekoliko mjeseci? Kada znamo koliko je Francuska napravila napredak kada je svoju stopu sa 19 smanjila na 5%.
Na repliku odgovara ministar Linić.
Da, istina je, za smještajne kapacitete to je veće opterećenja. Ali znate kada govorimo o investicijama interesantno da nitko od vas neće da izračuna što znači nula posto poreza na reinvestiranu dobit. Znači sve što ostvare i žele uložiti nula posto poreza. Jeste li to izračunali? Znači 280 milijuna znate da će … [[Govornik se ne razumije.]] više, hoće, da, hoće. Koliko će platiti manje poreza na dobit? … … [[Upadica se ne čuje.]] Koliko će malo, nula, neće investirati, odlično, platiti će još 20% poreza na dobit. Prema tome, probajmo uvijek gledati zbir mjera prema gospodarstvu. Da, tako je, gospodarstvo u turizmu je dobilo međustopu za pripremu hrane i pića. Neka izračunaju koliko je to. I dobili su nultu stopu za sve investiranje. Nultu stopu poreza na dobit. Gospodo, da, daleko više su dobili nego što su to imali 2011. godinu. Daleko više. I ono što je, uvijek ih usmjeravamo u nova radna mjesta i u investicije. Kada bih se sjetio Šukera, šta je malo prije pričao? Uzeli smo seljacima dali smo tamo nekakvim Šveđanima, Norvežanima. Sada vi plaćate drukčije. Draga moja gospodo, politika je vrlo jasna. Dižemo međustopu jer fale prihodi u proračunu. U toj međustopi je i smještajni turizam koji je dobio daleko, daleko više ako uzmemo spuštanje međustope, na međustopu priprema hrane i pića i kada uzmemo nulti porez na dobit koji neće platiti ako ulažu. Prema tome, probajte stvoriti bilancu pa ćete ju vidjeti. Pozitivna je. Hoće li netko raditi ili ne, vidjeti ćemo odgovore. Ali ne treba nam neobjektivne rasprave.
Posljednja replika kolegica Martina Dalić.
Poštovani gospodine ministre, u svom ste obrazloženju a i u odgovoru na niz ovih replika kazali da od brojnih promjena koje ste naveli i za koje ste iznijeli niz svojih argumenata nažalost nema rezultata. A da li vam je ustvari onda gospodine ministre palo na um da rezultata moguće nema iz toga što stalno i kontinuirano, neprekidno, u vrlo kratkim vremenskim razmacima obavljate promjene u poreznom sustavu? Neću uopće ponavljati sve ove koje su navođenje. Dakle prvo smo digli standardnu stopu, smanjili smo doprinos, tako je, pa smo onda nakon toga zaključili da moramo poništiti nule. Pa smo nakon toga smanjivali sniženu stopu za ugostiteljstvo, sada povećamo tu međustopu, drugi dolaze zakoni u porezu na dohodak gdje se ponovno povećavaju neka porezna opterećenja. Da li ste možda ministre razmišljali da je problem u tome što imate preveliku frenkvenciju tih promjena i nikako ne dopuštate ni gospodarstvu ni građanima da jednostavno savladaju te promjene i da ekonomski ciklus krene naprijed. 250 ili 300 milijuna kuna prihoda koje ćete ostvariti povećanjem međustope možda bi gospodarski efekti zadržavanja stopa u, i strukture stopa u porezu na dodanu vrijednost bili veći. Nedvojbeno je da mi sada, vidi predlažete a Sabor će sigurno izglasati povećanje međustope za ovaj famozni smještaj da su oni više-manje dogovorili cijene. I da ste im sada u biti nekoliko mjeseci prije efektivnog početka nove turističke sezone promijenili uvjete poslovanja. Moja je stoga poruka i pitanje gospodine ministre, porezni sustav bi trebao biti stabilniji, to samo po sebi daje neke svoje rezultate. Hvala lijepa.
Na repliku odgovara ministar Slavko Linić.
E da, bili su stabilni od 2008. do 2011. i privreda je kapitulirala. Dubioze, dugovi 45 milijardi neplaćenih računa, to je bila politika ne diranja i neaktivne politike. Interesantno, mi da, aktivni smo, kriza je, želimo biti aktivni u rješavanju problema u gospodarstvu. Da, to je politika koalicijske Vlade. Mijenjamo ih stalno ali interesantno, uzmimo manje 5 milijardi kuna toj privredi. Te promjene nisu dobrodošle. Tu nemam što komentirat jer ja smatram obrnuto, sve te promjene koje je Vlada poduzimala su išle za tim upravo privredi pomogne da se konsolidira, da bude konkurentnija. Da, takve promjene će biti i nadalje, a stabilnost i nepraćenje krize ste vi pokazali kako je to uspješno bilo. To ste vi pokazali. 45 milijardi neplaćenih računa, već polako i taj dio rješavamo. Neplaćeni dugovi od strane države, i to smo polako rješavali. Znate, to su promjene koje se vide i jačanje likvidnosti i oporavak gospodarstva. Kad će doći do promjena, pa vidjet ćemo. Očito da vi smatrate da su trebale biti jučer i ja bih rado da jesu ali nisu što znači da je stanje u toj privredi za koju vi niste ništa promijenili vrlo teško, ali vrlo teško stanje se spavanjem i neaktivnošću ne rješava. Ova Vlada to radi drukčije.
Sada ćemo nastaviti raspravu po klubovima pa će u ime Kluba nezavisnih zastupnika govoriti kolega Damir Kajin.
Poštovani potpredsjedniče, gospodine ministre, uvažena gospodo zastupnici. Da, ovo je jedan od kako da ga nazovem, krucijalnih zakona. Zašto, zato jer je ovo Zakon o PDV-u, o najizdašnijem porezu. Jučer smo razgovarali o mirovinskom sustavu i onda smo shvatili da je Hrvatska 2000. godine imala milijun 380 tisuća 510 osiguranika, 2012. milijun 432 tisuće 740. Znači u tih 12 godina 52 230 osiguranika više koji plaćaju doprinose, ali i 199 188 umirovljenika i to je došlo do tog omjera 1,18:1. I od početka studenog i to je isto istina, svaki dan otkaz u Hrvatskoj dobiva 465 radnika, u Istri 30 njih dnevno radnog dana javlja se dodatno na Zavod ili na burzu rada. 30.09. imali smo 9100 nezaposlenih, do kraja mjeseca to će biti blizu 10 tisuća. Znači svaki dana u ovoj državi ostaje bez posla jedna Rivijera, jedna Anita, jedna Laguna, jedan recimo Istra turist. Pred nama je znači ovaj Zakon o PDV-u. Ja nisam slučajno spomenuo ove turističke tvrtke, zašto, jer netko ovaj zakon koji je pred nama nekako naziva i zakonom o turizmu. I ajde idemo malo redom. Do '90. godine od tamo '60. do '90. u jednoj Istri sagrađeno je 90 hotela, od '90. bio je rat, imali smo onaj napad na SR Jugoslaviju itd., godine sveopće krize, sagrađeno je novih pet hotela. Ok, standard je dignut u postojećima. Ja se usuđujem kazati da se ništa dramatično neće dogoditi, ništa dramatično, još ću ponoviti jedanput, ako se njima PDV sa 10 digne na 13%, za tih 3 postotna poena, slažem se sa Šukerom, to je 33% na današnji dan. Točno je da je gospodin Šuker ili ondašnja Vlada, nije bitno, Sabor je to usvojio 2006., 2007., spustio PDV na usluge smještaja sa 22% na 10% i ja se isto slažem da je to bila prava mjera, znači to je riječ o smještaju, o iznajmljivanju soba, pansiona, paket tih aranžmana itd. Ova Vlada je sa 25% PDV-a na usluge pića, hrane itd. spustila na 10% s ciljem da se poveća konkurentnost hrvatskog turizma, da se spuste usluge hrane i pića i da turizam investira. Koji je pozitivan efekt bio tih mjera? Prije svega da se u poreznom sustavu pojavilo, nije zabilježeno milijardu eura novih prihoda se vrtilo. Znači ugostitelji su počeli realno iskazivati ono što su inače ishodovali ili uprihodovali. I što se sad dešava? Govorim o Istri. Konkurentnost nije povećana, za 9 mjeseci imamo smještaj, imamo brojke kao i lani. Govorim o Istri. Možda će sada biti nakon što je da budem ciničan skupština Županije istarske Laguni iz Poreča, da ne govorim o savjetnicima, dodijelila koncesije na plaže na 20 godina. Možda ćemo sada biti konkurentniji. Kad mi je to rekao gospodin Štifanić, sin pokojnog Štifanić po kojem turistički djelatnici dobivaju nagrade u Hrvatskoj, nisam mogao vjerovati. Zar ćemo postati kolonij, pitao me. Želim vjerovati da ne. Ali što se dešava? Daju koncesije, županije daju podzakup i onda ta ista Laguna to prodaje 3,5,7,9 puta skuplje. E sada, da li je turizam trebao biti konkurentniji? 2013. u Istri uložile su velike hotelske kuće 800 milijuna kuna. Za 2014. najavljuju investicije 600 milijuna kuna, 200 milijuna kuna manje najavljuju već sada. Prihod u turizmu godine 2008. bio je 7,5 milijardi eura, za vrijeme gospodina Bajsa, ove godine ako se ne varam 7,2 milijarde eura, 2012. negdje oko 6,8 milijardi eura i nama će sigurno trebati još dvije godine najmanje da dostignemo prihode u turizmu iz 2008. godine. I točno je ono što govori ministar, oni koji investiraju imaju 0% znači na tu reinvestiranu dobit. E sad, gdje završava ta dobit? To se isto zna u inozemstvu. Pa sve su te velike kuće kako su došle do hotela? Pa kroz formu kuponske privatizacije, odnosno revaloriziranih, a ranije otplaćenih kredita. I tko je vlasnik tih istarskih turističkih kuća koje nose trećinu turističkog prihoda u Hrvatskoj? To su banke koje su u vlasništvu stranaca, to su ovi fondovi od grofa Eltza pa sve tamo do Lukšić grupe iz Čilea i da ne nabrajam dalje. Da se razumijemo, turizam je apsolutno bitna grana. Ne daj bože da i mi nemamo u Istri, bili bi ko Slavonci. Da me ne bi netko krivo možda shvatio. Sad sam možda malo, pardon. Ajde Bubalo, pardon. Mislim govorim gospodarski, financijski, pa valjda smo isto. Šta hajde, valjda smo isti, e ali dobro. Ali što želim reći? U tom turizmu ovakvom kakav je danas radi 50% manje zaposlenih nego devedesetih. Plaće su još uvijek 15 ili 16% manje no što su republički prosjeci i ne plaćaju ništa što me smeta od turističkog zemljišta pa na dalje, a sustavom upravljaju u pravilu stranci. Možda je to dobro, ne znam ja ću šutjet ali dajte gospodo investirajte. A znate što bih ja napravio da mogu između spuštenih tih diferenciranih stopa između turizma recimo i drvo prerađivača, između turizma i trikotaže i metala odabrao bih ovo drugo. Teret oporavka znači 2012., 2013. godine ja se slažem prebačen je apsolutno na građane. Na koga je prebačen? Na sirotinju, znači na one kojih ima najviše. Gospodarstvu je i tu se slažem nikada teže, ali ipak je ostavljeno tih 8 milijardi kuna u 2 godine. Da toga nije bilo ne znam što bi bilo. Ove godine ministar govori 1,4% bruto društvenog proizvoda ili 5 milijardi. One lanjske godine 3 milijarde. Ja mislim da znam kako je prije svega ovome malom gospodarstvu, ali bit je, a i tu se ne moramo složiti sljedeća. Mali uvijek ispaštaju, a o velikom se uvijek brine onaj koji je još veći od njih, a to je jasno država, pa se i u turizmu u ovim velikim sustavima u pravilu brine država, lokalna samouprava kako između toga da ih se privilegira sa ovim koncesijama ili da lijepo koriste milijune hektara turističkog zemljišta i da nikome ništa ne plaćaju. Ja sam možda prvi govorio ili bio protiv otvoreno većeg PDV-a sa onih 23% na 25. Ali ovo sa ovom među stopom, diferenciranom stopom, svejedno kako ćemo je zvati od 13% jednostavno nije neočekivano. U tom jednom proračunskom kontekstu i 2013. i 2019. Znači proračunski rashodi 2013. godine su 119 milijardi kuna. 49% ide znači na prava građana, na penzije, na socijalu, na branitelje. 23% ide na plaće, 16% su glavnica i kamata, 5,7% su subvencije, lokalnoj samoupravi ono što se ostavlja, vraća 4,7 milijardi kuna, investicije mizerne. Ono što međutim mislim da bi dio hrane za neke postojeće robe trebao biti pod navodnicima opterećen ili da bi se to trebalo širiti. Znači, to bi trebalo opteretiti stopom od 13%. Ne znam da li je tu voće, ne znam da li su tu neke kategorije mesa koje se ovdje u Hrvatskoj proizvode kojih imamo dovoljno. Ne znam šta, purani iz Pazina. Ionako je i Puris u stečaju. Ali to mislim da je bit i da bi možda u tom dijelu država trebala riskirat, ne kockat se, ali riskirat. Dio hrane, znači tu treba možda proširiti i sa tom subvencioniranom stopom, ne subvencioniranom stopom, povlaštenom pod navodnicima stopom od 13 stopa. Mi se slažemo da je PDV najizdašniji porez. Znamo i to da država nema puno slobodnih sredstava van ovih parafiskalnih fondova kao što su ceste, kao što su ne znam vode. Mi imamo iduće godine 44 milijarde kuna za koje ćemo se zadužiti da bi servisirali deficit od 17 milijardi kuna i 22 milijarde kuna ili malo više ići će za kamatu i glavnicu. I točno je još jedanput ću reći da gro tereta naprosto plaćaju građani. Ako se ne dogodi rast bruto društvenog proizvoda 2014. godine ja mislim da nam nikakve alkemije neće pomoći, pa neće nam pomoći ni ovaj zakon. Ako ne bude nikakvog rasta, ne znam da li će doći do privremenih izbora ili neće, ali možda će neka nova Vlada ponovo korigirati ovaj PDV. Stoga za turizam, da bolno je, ali nije sporno. Sporno je što ljudi jednostavno nemaju, što su ostali bez svega. Sve se svodi na golo preživljavanje. Otvaranje granice, ja se i tu slažem još će nas dodatno pogoditi. Sporno je što naši ljudi jednostavno ne mogu si priuštiti jedan ručak vani u nekom restoranu, u nekom ugostiteljskom objektu, što nam gradovi nakon što padne noć izgleda kao da je netko uveo policijski sat. Sve u svemu dio hrane sa 25% treba se spustit još možda na 13%, ali bez ovoga PDV-a a riječ je o 600 milijuna kuna. Kasnije ćemo govoriti o nekim drugim zakonima. Jasno da nema proračuna za iduću godinu. Meni je drago da se korigira ovaj PDV oko onih 25000 riječi za dio medija. Dobro bi bilo razmisliti i o HINA-i, slažem se sa time. Zašto apostrofiram HINA-u? U jednoj Istri više nema dopisnika Jutarnjeg, u jednoj Istri više nema dopisnika koji tamo radi Večernjeg, Slobodne Dalmacije, dobro Novi List i Glas Istre to je skupa. To je sve pokrivala HINA. I zato jesam za tu HINA-u. Čuli smo sada da će se vjerojatno neke stvari spajati sa HRT-om kod koje s druge strane imamo neke druge mjere da bi trebalo otpustiti ne znam 600, 700 ili koliko djelatnika. Bilo bi dobro ovo što govori i Šuker da se i lokalnim medijima spusti plaćanje PDV-a, ali onda neka i oni budu korektni, a ne su snošljivi samo prema onima koji ih iz proračuna lokalnih samouprava dodatno financiraju. I dobro je vis-a-vis Hrvatske javnosti da je netko iznio i deficite 2009. do 2011. godine koji su ukupno iznosili brat bratu 66 milijardi kuna. Sve u svemu jednostavno gospodo 600 milijuna kuna treba prikupiti. Ne znam načina kako ćemo doći do tog novca, a jedan možda najbezbolniji način je upravo ovaj koji se predlaže.
Sada prelazimo na replike. Prvi se za repliku prijavio kolega Josip Borić.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Kolega Kajin vi ste rekli da niste digli ruku za PDV od 25%, digli ste ruku. Ja sam vas vidio, digli ste ruku. … [[Upadica se ne razumije.]] Sad ste rekli da niste, jeste digli ste ruku i vi ste ti koji ste izglasali taj zakon. To je činjenica. 25% PDV-a i njegovo smanjenje na 10% od 1.01.2013. nije stvorio konkurentnost, nije povećao potrošnju osim u dijelu onog većeg dijela dolaska turista. Zašto? Jer su cijene ostale jednake, ako ne i više nego što su bile 2012. i 2011. godine. Nema artikla koji je na Jadranu bio jeftiniji sa ovim PDV-om od 10% od onoga što je bio 2011. i 2012. To su činjenice. Ali je zato potez 2006. itekako i smanjenje međustope sa 22% na 10% u smještaju označio početak ajmo reći boljeg funkcioniranja hrvatskog turizma i 2008. godine imali smo rekordnu turističku sezonu. Mi nažalost nismo uspjeli točno utvrditi vrijednost smanjenja ove stope sa 25 na 10% jer je trajala svega 10-ak mjeseci. A što govorite o koncesijama, kažete koncesija na plažu na 20 godina to je kolonizacija. A kako ćete onda objasniti monetizaciju Hrvatskih autocesta na 50 godina? Što će biti to? O čemu ćemo onda pričati? Je li to onda odličan, pametan i najbolji potez ove Vlade koju vi podržavate? I govorite protiv stranaca u vlasništvu. … [[Upadica se ne razumije.]] A niste svjesni da Vlada sprema paket privatizacije svih turističkih tvrtki u RH. Znači, sve što imamo u vlasništvu ide na bubanj, ide na prodaju da ne kažem na rasprodaju. Što ćete tu reći?
Hvala. Sad će na repliku odgovoriti Damir Kajin.
Pazite, kad govorimo o plažama to je nešto čisto, nešto što nam je Bog dao, nešto što se kasnije ovi koji dobivaju onda to preprodaju ta koncesijska prava puta tri, puta pet, puta sedam. Kad govorimo o monetizaciji, možeš se smijati ali to je tako, kad govorimo o monetizaciji u periodu 2014., 2015., 2016. na naplatu Hrvatskim autocestama dolazi preko 18 milijardi kuna ako se ne varam. Ja ne znam da li te Hrvatske autoceste, što bankrot? To mogu podmiriti? Pa ne mogu to podmiriti, ne mogu. Da li to mi možemo iz ovakvoga proračuna jednostavno pronaći tih 18 milijardi kuna? Ne možemo. Pa prije sam rekao da nam je proračun gospodine zastupniče 119 milijardi kuna, 49% to su prava građana, penzija, branitelji. 23% ide za plaće, zdravstvenog osoblja, onima koji rade u školama, nas ovdje zastupnika, ministara, predsjednika države itd., policije i vojske. 16% ide za glavnice i za kamate, 5,7% za subvencije itd. Mi se moramo iduće godine zadužiti za 44 milijarde kuna da servisiramo 17 milijardi kuna deficita i da otplatimo 22 ili više milijardi kuna ovaj dospjelog duga sa kamatom. Ja sam isto maloprije rekao da je ona mjera iz 2006., kad govorimo o smještaju, bila dobra mjera, potentna mjera. Da je 2013. možda smo mogli i bez nje proći i ako ništa drugo nije učinjeno njome znate što se dogodilo? Što se načistac izvuklo sedam milijardi kuna u toj jednostavno branši koje se prije ako ništa drugo skrivalo. Ali sam isto tako govorio o investicijama u Istri i bit će još replika, a vrijeme izmiče, koje su prošle godine iznosile 800 milijuna kuna, a ove godine 600 milijuna kuna. I postavlja se pitanje gdje ide ta dobit?
Kolega Kajin, hvala lijepa. Isteklo je vrijeme. Imali ste dvije minute. Nova replika, Ivan Šuker.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Kajin, govorili ste oko smanjenja PDV-a u turizmu 2006. godine sa 22 na 10% i što znači to povećanje sada. Ako je prosječna cijena sobe spavanja recimo 150 kuna, a ako prema podacima HTZ-a i Ministarstva turizma je bilo 69 milijuna noćenja i ako sad trebate platiti 4,5 kune više PDV-a po noćenju onda vam to ispada 300 i još nešto milijuna kuna više u obavezama turističkog sektora. Ili ako ste kupili pivu za 4 kune u veleprodaji na nju ste platili 80 lipa PDV-a, ako ste je prodali za 8 kuna u birtiji trebate platiti 72 lipe PDV po starome a 92 lipe po novome. Dakle po starome je država morala vratiti više nego što je onaj koji je nabavljao pivu platio. Prema tome o tome smo govorili o štetnosti zakona, a po novome se taj PDV povećava za 20 lipa. Ovo je najplastičnija objašnjenje što to znači u turizmu jer kao što kažemo da smo sa smanjenjem doprinosa za 2% oteretili gospodarstvo za 2 milijarde 600 milijuna to na hrpi izgleda puno, a kada podijelite izgleda malo. ovdje je obrnut proces kada kažete da povećavate stopu PDV-a za 3 postotna poena ili za 30% onda to ne izgleda puno međutim kada to pomnožite sa 69 ili 70 milijuna noćenja onda vam taj iznos skače na preko 300 milijuna kuna.
Odgovor Damir Kajin.
Apsolutno tu se svi mi slažemo da će dobit u hotelskom sektoru biti manji ali isto tako nitko ne spominje tu reinvestiranu dobit i opterećenje od nula kuna. pa bi se valjda ovdje sve ono što je reinvestirano trebalo naneki način kompenzirati. Ali još jedanput gospodine zastupniče u Istri investicije u turizmu ove godine iznosile su 800 milijuna kuna ovih velikih turističkih kuća. Iduće godine biti će 600 milijuna kuna, 200 milijuna kuna manje. To znači direktno tisuću radnih mjesta u građevinarstvu manje iduće godine no što je radilo ove godine. Govorio sam i o načinu privatizacije. Ja apsolutno nemam ništa protiv dolaska stranaca, dapače, dajte dolazite investirajte ali kako se je privatizirao hotelski sektor u RH? prvo, temeljem revaloriziranih ranije otplaćenih kredita što će reći da su banke preuzele kompletan turistički sektor i temeljem kuponske privatizacije. Mi danas imamo 50% manje zaposlenih u turizmu nego smo imali godine '90.-te a plaće su u pravilu 17 ili ne znam koliko 16% manje no što su prosječna hrvatske plaće. Rekoh i za govornicom ne daj Bože da Istra nema turizma, ja ne znam što bi bilo kod nas. Slažem se turizam nam je najdohodovnija grana ali i to je interesantno u istarskom turizmu do '90.-te godine za vrijeme onoga mraka sagrađeno je 90 hotela a u ovih 23 godine sagrađeno je svega 5 novih hotela, 3 su sagradili domaće pravne osobe ili fizičke svejedno, a 2 su sagradili ako se ne varam stranci. Slažem se turizam treba držati pa malo vode na dlanu pa makar i slane ali u ovom trenutku jednostavno ne znam kako i ovu drugu rashodovnu stranu proračuna pokriti.
Kolega Kajin dajte se nastojte uklopiti u 2 minute. Vidite i sami. Nova replika Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Kajin naime kada ste govorili o Istri i turizmu onda ste se onako pošprdno okrenuli prema nama iz Slavonije i Baranje da nemamo turizma, ali kada govorimo o turizmu onda želim reći da Slavonija i Baranja ima itekako potencijala u kontinentalnom turizmu. No činjenica je da nismo osjetili smanjenje PDV-a sa 22 na 10% jel nisu korigirane cijene, one su ostale iste. Osjetili bi itekako da se smanji stopa PDV-a na hranu ali isto tako smo dobro osjetili u Slavoniji i Baranji kada su smanjeni poticaji za poljoprivredu. Ono što je bitno a to ste i vi u vašoj raspravi naglasili da nema ujednačenog regionalnog razvoja a i današnja promjena zakona o PPDS-u itekako će osjetiti Slavonija i Baranja posebice oni krajevi koji su devastirani. Prema tome potrebna je regionalizacija i fiskalna decentralizacija.
Odgovor na repliku Damir Kajin.
Počet ću od ovoga zadnjega regionalizacija, apsolutno da. Treba pogledati grb RH i u tom jednom obliku jednostavno pristupiti ovim procesima. Ne, ni na koji način da me ne bi gospodine zastupniče krivo shvatili ništa kao što ste rekli citiram vas "posprdno" u mom izlaganju nije bilo. Ja sam rekao da ne daj Bože da nema u Istri turizma mislio sam u onom gospodarskom smislu bili bimo tako sam rekao otprilike kao Slavonija. Ja u Slavoniji uvijek sam govorio sa punim razumijevanjem, s punim poštovanjem, s punom zahvalnošću poglavito zbog činjenice što vi to znate jako bolje, ali svi mi znamo i osjećamo što je ta Slavonija značila u ovim ratnim godinama od '91.pa tamo do '95. Prema tome nikakvog posprdnog izričaja u mojim riječima mislim da nije trebao nitko doživjeti. Summa cum laude sa dužnim poštovanjem sa najvećom zahvalnošću prema Slavoncima.
Repliku će sada iznijeti Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Kajin u svom ste izlaganju pravdali povećanje međustope PDV u turizmu jer kako kažete to će ionako pogoditi bogate pa ste rekli da su vlasnici sektora … banke rekli ste Grof Eltz, Lukšići itd. To nije točno. Naime, turistički sektor u vlasništvu i države i u vlasništvu je i malih poduzetnika i obrtnika itd. tako da će ovo povećanje PDV-a osjetiti široki sloj ne samo vlasnika nego i zaposlenika u turističkom sektoru u Hrvatskoj. No i da ste u pravu kada govorite o tome da će to upravo njih najviše pogoditi svejedno bi tu kriva politika jer valjda se porezna politika provodi na način da se potiče najprofitabilnija najjača gospodarska grana koja može najviše doprinijeti razvoju a ne upravo obrnuto da se poreznom presijom stvaraju problemi u toj djelatnosti. Ali i da ste upravu vi očito niste slušali pozorno gospodina ministra Linića koji je rekao da tu neće biti dodatni namet turističkom sektoru jer kaže kroz reinvestiranu dobit gdje je porez nula. I kroz niz drugih mjera koje provodi Vlada. Praktično taj isti sektor, turistički sektor neće imati negativni utjecaj temeljem povećanja međustope PDV-a u turizmu. Dakle, s jedne strane ste kontradiktorni, s druge strane ne slušate pažljivo ministra. Onda biste po toj logici trebali vi biti protiv zakona. Ako vam je kriterij to što će uvođenje međustope sa 10 na 13 upravo štititi oni bogati iz onoga što je ministar rekao vi bi trebali biti protiv zakona.
Odgovor na repliku Damir Kajin.
Ja mislim da sam ministara pažljivo slušao ali možda vi niste mene razumjeli. Ja nisam rekao da će ovaj zakon pogoditi bogate, za bogate ćemo lako. Iako ne bih imao ništa protiv toga da više investiraju, da više ulažu i ne treba se bojati, plašiti, dapače, treba poticati svaku uspješnu tvrtku. Ja sam ako ste me dobro pratili rekao da će i ovaj zakon u konačnici najviše pogoditi sirotinju onih koje ima najviše. To sam rekao. I to je bit. I teret oporavka u ovom trenutku je upravo na onima kojih je najviše a to su oni koji imaju danas najmanje. Što radi Vlada? Pa i ministar je govorio, pa to govorim i sam ne znam koliko vremena. Pa rasterećuje prije svega gospodarstvo. Tih 1,4% bruto društvenog proizvoda u ovoj godini ili sa 5 milijardi kuna u prošloj sa 3 milijarde kuna. Sa druge strane što se radi? Na građane se prebacuje teret kroz formu PDV-a sa 23% na 25%. Fiskalizacija, apsolutno zašto ne? Kontrola jednostavno mora biti. Ja sam isto rekao da sam na neki način suzdržan na PDV za ove usluge ali isto tvrdim da neće se ništa dramatično dogoditi u turističkom sektoru ako se i ta stopa PDV-a sa 10 korigira na 13%. A da bih možda bio osobno daleko sretniji da se PDV korigira sa 25% na 13% npr. drvoprerađivačima, metalnu industriju ne znam tekstilcima i tome slično koji su u ovoj zemlji gotovo na izdisaju i koji isto tako traže jednu poresku intervenciju.
I posljednja replika Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja sam primijetio kolega Kajin ove neke navode koje su moji prethodnici, o kojima su govorili pa neće o onome s čime se ne slažem. Ali moram priznati da mi se u vašoj raspravi jedan momenat dopao i gdje ste rekli da bi trebalo subvencionirati, to su vaše riječi ili smanjiti PDV na hranu, na meso, na meso sam, baš mi je to zapelo za uho. Ali ja vam želim reći jednu tužnu istinu da nažalost, još ste rekli čega ima dovoljno kod nas. A tužno je to da ga ima, da je proizvodnja mesa pala, pala je proizvodnja mlijeka isto tako. Znamo isto da je broj na prisilnom klanju već preko 40 tisuća je završilo, broj stoke završilo je. Znači to su sve, dakle posljedice odnosa prema poljoprivredi i stočarstvu. A znamo isto tako da ciklus takav, on se ne može prije 5, 6 godina se ne može obnoviti. Naravno da smo mi u kontinentalnom dijelu, ruralnim područjima zainteresirani za stratešku granu, turizam da bude uspješan, učinkovit. Da bi naša strateška grana poljoprivreda o kojoj se tako govori, isto tako. Pa nema ljepše ideje od one kada se kaže da povezati morsku i kontinentalnu Hrvatsku i prodati te naše proizvode. Ali nažalost, moram vas razuvjeriti nema proizvodnja pada, naše selo je na koljenima i tu ja vidim veliki problem. Dakle za ovu stratešku granu, poljoprivredu o kojoj ja često govorim. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku. Izvolite.
Apsolutno, ja isto mislim da neke proizvode možda, pogotovo u toj mesnoj branši, ne znam šta je to, ali proizvodi koji se proizvode u dovoljnim količinama ovdje trebali bi biti industrija jasno subvencirama a stopa PDV-a diversificirana ili smanjena. Ja bih isto i evo možda nakon toliko vremena se slažemo gotovo u svemu izgovorenom. Ja bih isto kao što to vi indirektno činite pozvao ove velike hotelijere dajte više prostora zelenoj Hrvatskoj. Zelenoj Hrvatskoj. Zašto nema interesa? Neću reći da nema interesa zbog toga što je strani kapital danas dominantan na Jadranu pa možda potiče neke svoje grane iz nekih, iz zemalja iz kojih one dolaze. Ali još jedanput ću reći, pogotovo danas kada više nema granica, kada je uvoz slobodan, kada više nema carina, dajte gospodo više radite sa ovom zelenom Hrvatskom. Svima će biti bolje.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime Kluba IDS-a prijavio se kolega Valter Boljunčić. Nema ga, Klub gubi pravo na raspravu po ovoj točci dnevnog reda. U ime Kluba SDP-a govoriti će kolega Ivo Jelušić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, kolegice i kolege. Rasprava je o Zakonu o PDV-u doduše ona je danas išla i malo šire ukupnoj ekonomskoj politici pa i politici uopće što je razumljivo na neki način jer govoriti o poreznoj politici teško je a ne govoriti općenito o politici. Naravno ovaj zakon je vrlo, riječ je o vrlo malim izmjenama, ja neću govoriti o onima koja nisu sporna i o kojima je ministar govorio gdje se odnosi na određena poboljšanja ili pojednostavljenja procedure. Ono što je najviše pažnje i rasprave ovdje izazvalo a to je promjene stope, odnosno povećanje međustope sa 10 na 13%. I naravno najviše se pak u tom dijelu razgovaralo o onom dijelu kojem se povećava, o kojem bi možda ponajmanje trebalo govoriti a riječ je o ugostiteljstvu. Jer tom stopom su obuhvaćeni i voda koju pijemo iz pipe i ulje i mast i šećer i dječja hrana, međutim najviše i ovdje, ali u javnosti što je još bitnije bi bilo razgovora oko toga kako će proći turizam, kako će proći ugostiteljstvo. Idući jutros ovamo u Sabor na nekim vijestima na nekom radiju u pola 8 gledam predsjednika ceha ugostitelja koji govori kako će to strašno pogoditi ugostitelje, kako to nije dobra odluka, kako će učiniti da oni budu manje konkurentni. A sad pazite, svi živimo ovdje, netko u Zagrebu, netko u drugom gradu i sad ja nisam nigdje primijetio da je jedan ugostitelj kada smo prije godinu dana snizili stopu PDV-a na te usluge sa 25 na 10% da je snizio cijenu kave, piva ili nečega, a sada su oni najglasniji u tome da će biti pogođeni. Dakle ja bih se usudio reći oni neka šute ugostitelji jer se građanima, a zbog građana sve radimo, ništa neće dogoditi s ovim povećanjem međustope što se njihovih usluga tiče jer kao što onda nisu snizili cijene, a trebali su kada smo im snizili PDV sa 25 na 10%, sada isto neće valjda povećati cijenu kada povećavamo za samo 3 indeksna poena. Ali dobro, svatko se češe tamo gdje ga svrbi pa i ovdje se najviše bune oni koji bi ustvari trebali najmanje. Drugi argument, čitali smo neke intervjue nekih vodećih menadžera u turizmu, kažu ali znate mi smo već ugovorili cijene. Točno, vjerojatno, računajući na drugačiji PDV. Ali su ugovorili prošle godine isto tako cijene kada su računali s PDV-om od 25%, a on se dogodio da je 10%. Prema tome, neka o tome vode računa. Dakle ugostitelji su jako profitirali sa ono o čemu smo maloprije govorili i oni su najmanje pozvani da sada se bune. Naravno da smo mi u poziciji vrlo nezgodnoj da braniš nešto što se povećava. Uvijek kad se nešto povećava, poskupljuje, to je teško braniti. Međutim, treba staviti stvari u odnos prema nekim drugim parametrima. Svjesni smo toga i ne krijemo to i ministar je to rekao i svi to govorimo da ovo povećanje međustope radimo zbog toga što nam naprosto fali na prihodovnoj strani u proračunu. To ne krijemo, nikakva to tajna nije. I očekujemo da će se po toj osnovi u proračun ubrati negdje oko 600 milijuna kuna. Pri tome moramo voditi računa o sljedećem, da ova međustopa koja se sad povećava u Hrvatskoj na 13% nije neuobičajena u Europi i Europskoj uniji, dapače ona je uobičajena. Uobičajena gotovo u dobrom dijelu zemalja ili većem dijelu zemalja da ta međustopa bude polovica od opće stope. Kod nas je opća 25, 13 je negdje polovica toga. Naravno, jesmo li mogli proći bez ovoga? Jesmo, i to ja bih se usudio reći puno lakše i puno bi manje ovdje rasprave u Saboru bilo da nismo išli samo u povećanje međustope, ali da smo negdje jasno ili prikrivenije ta sredstva uskratili u proračunu ili negdje drugdje nametnuli veće namete. Međutim, mi smo odlučili da kroz ovaj zakon, kroz Zakon o PDV-u demonstriramo našu politiku, a politika naša je jasna, je, opteretit ćemo taj dio za 3 postotna poena više, ali ćemo i dalje rasteretiti ono što smatramo da je nužno rasteretiti, a to je cjelokupno gospodarstvo dakle. Mogli smo jednostavno vratiti stopu doprinosa u zdravstvu sa 13 na 15% koliko je bila i ubrati je 2 milijarde, ne 600 milijuna koliko ovdje. Ne, nismo to htjeli jer smatramo da je potrebno, da ćemo sa te 2 milijarde pomoći cjelokupnom gospodarstvu da krene konačno naprijed, da počnu te stope rasta, da krene razvoj, da krene zapošljavanje jer ovako više ne ide. Mi smo svjesni da svim ovim poticajnim mjerama naravno malo više opterećujemo građane, ali smo isto tako svjesni da bez razvoja gospodarstva, bez novih stopa rasta, bez novog zapošljavanja dugoročno neće nam biti dobro, može nam biti samo još gore i naprosto u ovo doba krize i recesije potrebno se malo stisnuti, potrebno je malo više sredstava ostaviti gospodarstvu kako bi krenuo razvoj, kako bi krenulo gospodarstvo i kako bi nam sutra bilo svima puno bolje. Jesmo li mogli nešto drugo napraviti? Pa jesmo, mogli smo reći ne, nećemo, kriza je, nećemo usklađivati mirovine ove koje proizlaze iz rada pa time ušparati 400 milijuna. Ne, nismo to htjeli. Bolje povećati međustopu PDV-a, a mirovine usklađivati i dalje. Iako je kriza, iako novaca nema, smatramo da su te mirovine i tako niske, njih treba i dalje na neki način usklađivati i podržavati. Ili možda jesmo li trebali ukinuti odredbu koju smo uveli prošle godine da se više, kad je riječ o neoporezivanju reinvestirane dobiti, jesmo to trebali vratit možda da ponovno oporezujemo svu dobit pa i ona koja se reinvestira. Tu bi ubrali puno više novaca. Negdje oko milijardu i 600 milijuna kuna je reinvestirane dobiti na kojoj je država ubrala 0 kuna poreza. Da smo ostavili stopu koja je bila prije, kakva je bila i za prethodne Vlade, mogli smo i tu ubrati 300-tinjak ili više milijuna kuna, a ne povećavati međustopu. Ne, ali rekli smo treba poticati gospodarstvo jer tu vidimo šansu za sve nas da konačno stvari profunkcioniraju. Ili možda jesmo li trebali donijeti odluku da ćemo svim trgovačkim društvima u većinskom vlasništvu države uzeti svu dobit u državni proračun pa time nabrati 300 možda ili 500 milijuna ili vidjet ćemo koliko, kao što je to radila HDZ-ova Vlada. Ne, mi smo rekli nećemo to raditi, neka ostane za investicije, za razvoj itd. Dakle sve ove mjere su usmjerene na poticanje gospodarstva, na razvoj gospodarstva. Naravno nismo zadovoljni ni mi što nema pozitivnih stopa rasta, ali podsjećam da nema ovih mjera gospodarske politike i da smo nastavili sa istim ili starim mjerama gospodarske politike koja je radila prethodna Vlada, sada ne bismo govorili o padu od 0,2, 0,7% itd. nego bi govorili o 3, 3,5 ili 4%. E onda bismo svi bili u puno težoj situaciji. Dakle da nema ovih mjera situacija bi bila daleko, daleko teža, a onda bi trebale nam godine i desetljeća i ne znam da li bi vam pomogla i cijela Europa i cijeli MMF da se stabiliziramo. Prema tome, ovo je nužna mjera. Nije popularna uvijek kada se, kako se povećava bilo koja stopa poreza pa i ova među stopa. Ali ona je u odnosu na ovo o čemu sam malo prije govorio je najoptimalnije mjesto gdje bi se uzelo tih 600 milijuna, a ne uskraćivati na ovim nekim drugima stvarima, projektima, poticajima itd. o kojima sam govorio jer će biti ako mogu tako reći na neki način i najbezbolnija. Dakle, bezbolnije je i sigurno nego da idemo mijenjanje opće stope PDV-a ili da ovu najnižu stopu od 5%. Prema tome, nismo ni nju mijenjali, ali bolje da ona ostane najniža da kruh bude sa 5% oporezovan da to ne povećavamo, a da povećavamo ove neke usluge koje su ipak manje, manje osjetljive nego ove. Dakle, ovo je nužna mjera. Mislim da je dobro odmjerena u odnosu na ono što se, a one alate koje imamo i šta smo mogli drugo napraviti jer i dalje, dakle ostaje. Mislimo da opterećenje za građane neće biti toliko veliko koliki bi trebali biti efekti za gospodarstvo ako uzmemo u obzir da ne diramo ono što smo malo prije govorili. Dakle, bolje ostaviti da ne oporezujemo reinvestiranu dobit, bolje ostaviti niži doprinos za zdravstvo. Sve su to mjere koje na neki način daju i veći fiskalni efekt i veći je učinak za proračun. Ali ne, nije ovdje pitanje samo kako napuniti, kako uzeti što više poreza nego kako učiniti najoptimalnije, kako ti porezi da daju najbolji učinak za razvoj gospodarstva bez kojeg ponavljam ako ga, do njega ne dođe nećemo moći, neće nam biti dobro više dakle ni umirovljenicima, ni zaposlenima, ni zdravstvu, ni obrazovanju itd. bez stabilnog razvoja gospodarstva ne može biti dobro nikome ni na razini osobnog, ni društvenog standarda. Dakle, smatramo da je ovo nužna mjera, optimalna mjera koja će dati po nama najoptimalnije rezultate i da sljedećih godina i u budućim godinama će doći do stopa, povećanih stopa rasta i da onda više nećemo morati razgovarati o ovome, nego o drugim elementima porezne politike. Hvala.
Zahvaljujem. Prelazimo na replike. Prvo kolegica Branka Juričev-Martinčev, izvolite.
Hvala poštovani potpredsjedniče. Pa kolega Jelušiću, rekli ste da se ništa neće dogoditi u ugostiteljstvu sa promjenom ove porezne stope. Ako se neće ništa dogoditi u ugostiteljstvu onda se ništa neće dogoditi ni državnom proračunu. Međutim, ipak hoće i s tom namjerom se i podiže stopa od 10 na 13% a brojke kažu da u 2014. godini će se umanjiti dobit samo za hotelijere oko 280 milijuna kuna, a od 2013. do 2020. za milijardu i 600 milijuna kuna. Manje investicija znači i manje zapošljavanja sve u tom iznosu. 280 milijuna kuna je otprilike osobni dohodak za preko 3000 turističkih djelatnika zaposlenih tijekom čitave godine. Ako na to vežemo još i one u građevinskom sektoru za koje se pretpostavlja da bi mogli naći svoje zapošljenje investirajući u turizam onda su to jako velike brojke i sve ovo govori da investiranje u turizam ovakvim čestim promjenom stopa a sad u ovom slučaju povećanjem stvara veliku neizvjesnost i nesigurnost. I za informaciju od 140 zemalja po konkurentnosti Hrvatska je na 35 mjestu, međutim po poreznom opterećenju na 135 mjestu. Hvala.
Odgovor na repliku Ivo Jelušić.
Kolegice Juričev, ja bih se sa jednim dijelom ovih vaših podataka naravno morao složiti jer podatci su podatci. Međutim, vi polazite od toga kao da je ova snižena stopa na ugostiteljske usluge, dakle na hranu i piće bila godinama pa smo sad najednom mi nešto oduzeli na što su ljudi godinama navikli i eto ova Vlada sad to oduzima. Ne, do prije godinu dana smo plaćali 25% na sve usluge, dakle usluge hrane i pića, do prije godinu dana. Možemo tako gledati. A šta će biti 13%? Jel' to povećanje ili smanjenje? Smanjenje da, za 12%, nije za 15 koliko je bilo ove godine, ali ipak smanjenje. Ako ste dobro živjeli sa PDV-om od 25%, onda će još bolje živjeti sa PDV-om od 13%. Prema tome, ja sam rekao ugostitelji su ti koji se najmanje trebaju buniti jer su dobili smanjenje PDV-a sa 25 na 10%, da pri tome cijene nisu snizili, a da li su išli u ulaganja veća itd. o tome je teško govoriti. I ako su išli, išao je ovaj dio turističke privrede, hoteli itd. ugostitelji. Dakle, kad govorimo o kafićima i restoranima mislim da su na žalost, na žalost najveći dio tog PDV-a koji smo prošle godine smanjili zadržali za sebe. Za tim ja ne, i sad ako im to smanjuje malo za tim ja ne bih puno plakao za razliku od vas.
Sada će repliku iznijeti zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Jelušić, pa bilo bi dobro da zastupnik kad govori o nekim podacima zna o čemu govori. Pa biste i vi trebali znati kad govorite o hotelijerstvu da je stopa u hotelijerstvu bila od 2006. godine 10%, dakle ne od prošle godine nego od 2006. I mi govorimo o činjenici da ste hotelijerima koji jesu ugovorili za sljedeću sezonu već prije par mjeseci su potpisali ugovore za sljedeću sezonu, njima ćete uzeti 280 milijuna kuna. Njima ćete u sljedećoj godini neplanirano uzeti 280 milijuna kuna zato što su oni potpisali ugovore. A stopa od 10% u hotelijerstvu je na snazi ne od prošle godine kao što vi govorite. Ona jest u drugim ugostiteljskim djelatnostima kao što ste rekli kafićima i ostalo, ali hotelijerstvo nije. Ona je od 2006. godine na snazi. Prema tome, morate znati o čemu govorite. I kad vas upozoravamo da ste na ovaj način doveli u pitanje poslovanje hotelskih kuća, dakle i hotelske industrije da ste ugrozili zapravo tu industriju, onda morate prihvatiti taj razlog kao činjenicu i to i jest činjenica. To će vam reći svi hotelijeri, svi oni koje budete pitali i razgovarali s njima. Ali morate znati o čemu govorite prvenstveno, a ne na ovaj način govoriti da oni od prošle godine su imali 25 pa su uštedili su 15% su uštedili. Nije istina, oni su imali 10%, 10% su imali. O njima govorim. Prema tome, tih 280 milijuna kuna koje se odnosi na hotelijerstvo ćete im uzeti a da oni nisu planirali i oštetit ćete tu granu.
Odgovor na repliku, Ivo Jelušić.
Slažem se kolega Matušić da bi dobro bilo kad netko govori da zna o čemu govori. Ali isto tako bi dobro bilo kad netko replicira da sluša ono što je prije govorio. Ja nisam spomenuo hotelijere nego sam govorio o ugostiteljstvu. Ja sam govorio o ugostiteljima. Ja sam govorio da su ugostitelji ti dakle koji pružaju usluge hrane i pića, da su oni koji su najglasniji, spominjao sam šefa Ceha ugostitelja, da su oni najglasniji a oni bi trebali biti najmanje glasni. Ja sam o tome govorio. O onom dijelu dakle kad je riječ o uslugama na smještaj o kojem ste vi govorili ja o tome nisam govorio. I da, njima će se zaista povećati to je točno. Ali ja sam govorio o onima koji imaju u ugostiteljstvu, dakle ne o smještajnim uslugama i tom dijelu, a dobar dio njih ima i ugostiteljske usluge, a dobar dio ili najveći dio poslovnih subjekata nemaju smještajne kapacitete, nemaju te usluge nego samo ugostiteljske, a oni su najglasniji. Ja sam o njima govorio.
Nova replika, Branko Hrg.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Jelušić meni se čini kao da ste vi sad na ovoj strani sabornice jer u vrijeme kad je stopa smanjivana onda smo mi upravo to govorili da će faliti u proračunu i da vjerojatno neće biti nekih efekata za korisnike usluga. A vi ste upravo sada rekli da vas čudi da se ugostitelji bune, ti ugostitelji na koje vi mislite i da u principu nisu ništa napravili da bi smanjili cijene kad je stopa smanjena i da ne vidite razloga zašto bi se sada trebali buniti. Isto kao što ste i rekli da se mijenja zakon jer jednostavno fali novaca u proračunu. Pa obzirom da vi ste govorili u ime kluba većinske stranke koja formira Vladu maloprije sam u replici gospodinu ministru isto spomenuo jednu stvar vrlo opipljivu pa ću i vama isto postaviti pitanje. Da li vi znadete da APIS na svojim bankovnim računima drži nenamjenske novčane depozite od 170 milijuna kuna i to na kamatama od 0,9 do 1,9% prema posljednjem nalazu Ureda za državnu reviziju. I da li mislite da bi bilo mudro, da bi bilo pošteno prema hrvatskim građanima upotrijebiti ta sredstva koja tamo stoje pod tim lošim kamatama ako je državna revizija u pravu i ne dizati barem PDV na hranu za dojenčad i djecu pa namiriti iz tih dijelova? Da li ste dovoljno pogledali gdje još ima novaca ili samo udaramo po građanima?
Odgovor, Ivo Jelušić.
Naravno svak uzima ono što mu paše. Dakle, načelno govoreći mi smo za to da naš turizam i to smo oduvijek bili za to da bude konkurentan sa zemljama u našem okruženju koje nam u turističkom smislu konkuriraju. Bilo je dakle povika turističke privrede i ugostitelja da u dijelu pružanja usluge hrane i pića nisu konkurentni i da traže tu međustopu, a ne najvišu, odnosno opću stopu. Da to nije uobičajeno u zemljama naše konkurencije. I mi smo taj apel uvažili. Sada smo dakle ne njima vratili PDV na opću stopu nego povećali samo tu međustopu ali ne samo njima nego svima i dalje imaju sniženu stopu od 13% ne opću stopu. Prema tome, nisu oni sada ovom mjerom zakinutiji u odnosu na drugi dio gospodarstva. Mogli smo isto tako stimulirati drvnu industriju ili neku drugu, ne, rekli smo turizam jer je turizam grana u koju treba ulagati. Ali onoliko koliko se može. Prema tome, ne više od onoga što se može. Na koncu konca i taj dio turističke privrede kao i ostali dio privrede dobio je olakšicu na reinvestiranu dobit. Sve to što su od smanjenog PDV-a prošle godine oprihodovali što će im biti dobit neka je reinvestiraju neće im biti to oporezovano. I na toj strani će dobiti. Dakle, stimuliramo ih na dva načina.
Sad ćemo čuti repliku Ivana Šukera.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Kolega Jelušić samo istine radi 10% PDV-a za hotelijere je uvedeno 1.01.2006. a najavljeno im je u jesen 2005. I spomenuli ste hotelijere, možete pogledati fonogram, a uopće nije bitno, i sve ono što ste vi nabrajali da se to ne bi smanjilo niste trebali samo smanjiti zapravo ukinuti porez na sms poruke i sve … moglo zadovoljiti. Istine radi i ništa više, bez namjere da politiziram.
Na repliku odgovara Ivo Jelušić? Ništa. Onda ćemo čuti repliku Branka Bačića.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Jelušić u svom ste izlaganju nabrajali navodno dobre mjere hrvatske gospodarske politike Hrvatske vlade koje su kako ste rekli pomogle da onda primjerice prošle godine pad nije veći i da ove godine također taj pad neće biti veći od 0,7 ili ne znam već koliko ste rekli posto BDP-a. Vodeći se takvom vašom logikom da bez stručnih pokazatelja, bez neke stručne valorizacije definirate mjere Hrvatske vlade, moglo bi se reći ustvari da ih možda nije ni bilo da bi Vlada bila postigla svoje makroekonomske ciljeve, a to je da će u 2012. rast BDP-a biti 2%, a da će ove godine biti rast 1,8%. Na isti način kad tvrdimo o dobrim mjerama gospodarske politike bez stručnih pokazatelja, bez pravih pokazatelja možemo i ovako zaključiti dakle da Vlada nije donijela nikakve mjere možda bi bila ispunila planirane ciljeve, a nije ih ispunila. To vi dobro znate da je umjesto rasta 2% bio pad 1,8% a da ove godine umjesto 1,8% pad će biti 0,7%. Uz te kako ste vi rekli dobre mjere. Međutim, među tim mjerama niste istaknuli jednu mjeru koju je također ministar financija tijekom jutra spomenuo a to je Zakon o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi. Pa da ne bismo oko te mjere također mistificirali koliko je dobra koliko je loša bilo bi dobro kada bi nas Ministarstvo financija upoznalo s dosezima tog zakona gospodine ministre, da vidimo koliko je poduzetnika kroz taj zakon izišlo iz krize, koliko je država kome od poduzetnika oprostila. Jer ako smo imali snage objaviti stup srama poreznih obveznika bilo bi dobro da objavimo i listu onih poreznih obveznika koji su imali tu mogućnost da im Vlada kroz ovaj zakon oprosti ili koliko je pak malih poduzetnika, vjerovnika tih istih poduzetnika zbog toga ostalo bez značajnih sredstava koja su potraživali od tih poduzeća.
Hvala. Na repliku odgovara Ivo Jelušić.
Kolega Bačić mogli smo ne mijenjati ekonomsku politiku i ostaviti sve zakone koji su vrijedili za vrijeme vaše vlasti, to je točno i uvjeren sam da bismo gospodarski pad i ove i prošle godine imali barem 3%. Vi zaboravljate da od ukupnog pada od kada je kriza krenula od 2008.od nekih 11%, 10 i nešto posto gospodarskog pada koji smo imali da je 9% pada koji je rezultat rada vaše vlade. Prema tome mogli smo nastaviti tako kao što ste vi radili i sada bi imali puno veći pad. Imali bi i dalje građane zarobljene kreditima u švicarskim francima kao što su do sada bili jer je i to vaša politika bila, imali bismo zaduženje možda još svake godine 10 milijardi veće jel i to je vaša politika bila jer vi ste se npr. zadnje godine 2011.zadužili 25milijardi istinabog naš će biti … ali to je ipak razlika 9 milijardi. 9 milijardi … su veliki novci. Dakle mogli smo nastaviti vašu politiku onda bi nam bilo još gore samo onda ne bismo bili SDP nego HDZ.
Posljednja replika Josip Borić.
Hvala lijepo. Kolega Jelušić rekli ste da bi bilo dobro da oni koji govore znaju o čemu govore, ja ću na to dodati i kada govore u ime kluba pogotovo jer ste neosporno rekli da se onih 25% odnosilo i na hotelijere. I ponovno objašnjavamo što to znači i zašto se hotelijeri bune, ne bune se ugostitelji. Ne, oni su prošlu godinu lijepo zaradili, ali je država izgubila. A konkurentnost u tom segmentu jer su cijene ostale iste ili više sa smanjenom stopom PDV-a to je istina. Sjetite se što se govorilo o 8.mjesecu. sam ministar je rekao da smo bacili 3 milijarde u vjetar, e sada mi činimo drugu lošu stvar, da na ono što je bio prihod turizma svake hotelske kuće, a ona čini gotovo 80% njihovih prihoda to je bilo od 2006. 10% i to dižemo za 3 postotna poena, zbog toga se oni bune. Zašto? Jer sve naše konkurentne države na Mediteranu imaju međustopu 10 i manje. Francuska ima 5,5%. Kada su je uveli? 2009.godine. Kakav je bio efekt? U prvoj godini izgubili su 2,5 milijarde eura ali su u 2.i 3.godini provedbe zaradili 5,8 milijardi eura više. I zato smo rekli danas mi nismo još uopće utvrdili efekt ove stope jer je trajala svega 9 ili 10 mjeseci ove međustope na ugostiteljske usluge. svega 10 mjeseci, a najavljena je kao najvažnija dugoročna mjera ove Vlade koja mora potaknuti konkurentnost. To su činjenice.
Odgovor Ivo Jelušić.
Naravno da u onom dijelu u kojem su turistička poduzeća imala i ugostiteljstvo da su u tom dijelu imali prošle godine ako mogu reći izvanredni prihod na ime smanjenja poreza na dobit i to sa 25 na 10% i to nisu svojim planovima prošle godine planirali, nisu znali da će do toga doći. Nije donesen zakon. prema tome ove godine 2013.godina na ime smanjenja međustope u ugostiteljstvu kada je riječ o pripremi hrane i pića su zaista dobro prošli, ove tekuće godine. sljedeće godine će također dobro proći puno bolje nego prethodne ali ne za 13 indeksnih poena nego za 10 indeksnih poena odnosno 12 indeksnih poena prije za 15. Prema tome ovdje se ne radi o tome da vraćamo ugostiteljstvu PDV opću stopu od 25% nego i dalje ostaje međustopa kakvu će imati svi ostali koji imaju međustopu. A propos toga što ste govorili da je ova najviša međustopa, nije ova međustopa je od 13% je negdje na razini prosječne međustope u EU barem 9, 10 zemalja ima tu negdje kao i mi ili veću međustopu. Prema tome i tu smo u prosjeku. Nismo mi tu i sa međustopom među najvišima u EU.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime Kluba HDSSB-a govorit će poštovani kolega Krešimir Bubalo.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče. Poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, s Konačnim prijedlogom zakona. Naime, evo iščitavajući upravo ovaj zakon vidimo politike ali vidimo i rasprave i sa strane HDZ-a i sa strane SDP-a i drugih političkih opcija i gledajući politike koje se iščitavaju iz ovoga a to je samo jedna od stavki u proračunu ili jedna stavka u državnom proračunu. Što će tek biti idući tjedan kada dođe proračun? No ono što je bitno sve politike se vide upravo u državnom proračun pa tako i povećanje PDV-a. jedni će reći da je povećanje PDV-a u iznosi 3% drugi će reći da je to harač nad haračima, ali bitne su uvijek utemeljene rasprave na brojkama i gledajući ovaj materijal koji smo dobili onda postoji samo jedna brojka da će ovdje se uprihodovati novih otprilike piše otprilike 600 milijuna kuna. No gledajući naš porezni sustav koji se mijenja i koji je evo svakih nekoliko mjeseci doživi promjene, sigurno da to nije dobro. I potrebne su uvijek temeljite rasprave, rasprave na temelju brojki, na temelju činjenica ali isto tako i predviđanja. Često nam nedostaju u hrvatskoj politici predviđanja za iduće razdoblje. Imamo mi određene strategije ali isto tako i plan, iduću 2014., '15.-tu i '16.-u. I gledajući taj plan vidimo povećavanje i prihodovne i rashodovne strane proračuna. I sigurno da nas to zabrinjava jer gledajući prihodovnu stranu ne postoji više mogućnosti da naši građani izdrže dodatne namete, dodatne poreze. No ono što treba biti fokus, sigurno da treba biti fokus, sigurno da treba biti fokus smanjivanje rashodovne strane. A postoji puno mjesta u proračunu gdje se ona može smanjivati. Dok gledajući lutanja koja imamo i analize koje imamo ali isto tako i PDV u turizmu koji se diže sa 10 na 13%, gledajući da li je polučen efekat kada se smanjivao PDV, nije, nismo osjetili to na terenu, nismo osjetili da su pojedini ugostitelji smanjivali cijene, dapače one su ostajale iste. Prema tome, nisu osjećali značajnije smanjenje PDV-a. To se, ja očekujem na ovim cijenama neće toliko vidjeti ni sada. No, da li će biti hrvatski turizam konkurentan na europskom i svjetskom tržištu procjenjujem da će biti manje konkurentan upravo zbog tih cijena. No, da se povuče potez i smanji PDV u poljoprivredi, tj. na poljoprivredne proizvode, na hranu, sigurno da bi to osjetili svi naši građani i isto tako i hotelijeri. Prema tome, fokus nam treba biti apriorno socijalnu državu. No, ono što bi naši sugrađani osjetili a to su energenti, to su cijene hrane. I ono što je potrebno da se jedna potrošačka košarica izgura u jednom mjesecu a svakodnevno gledajući predstečajna stanja, stečajna stanja, gledajući potrošačku moć naših sugrađana onda sigurno da su itekako važna pitanja cijena hrane za djecu, kompletne hrane ali isto tako i energenata na čega odlazi najveći dio potrošačke košarice naših sugrađana. Upravo to bi trebao biti fokus naših rasprava kako stvoriti socijalnu državu, kako pružiti mogućnost da naši sugrađani lakše žive. No gledajući planski period 2014., 2016. i predviđanja deficita države a poznato nam je ove godine da je bio plan 10,2 milijarde deficita, biti će ga oko 17 milijardi pa i slušajući malo prije kolegu Vukšića kada je govorio SDP=HDZ, onaj grafit. Pa imam prigodu vidjeti koaliciju SDP-a i HDZ-a u gradu Osijeku, jedini plan za proračun za 2014. godinu je zadužiti grad Osijek do krajnjih granica. Pa gledajući deficit koji ministar Linić spominje da je bio 64 milijarde kuna u onom četverogodišnjem razdoblju ali i procjenjujući da će deficit u ovom razdoblju biti oko 71., 72 milijarde kuna onda čak možemo reći da SDP nije jednako HDZ, dapače, prevagnuti će ono četverogodišnje razdoblje sa deficitom i to je ono što nije dobro. To alarmantno ukazuje da se rashodovna strana proračuna mora smanjivati i da se moraju vući rezovi, da se mora utjecati na troškove u svim segmentima državnog života, isto tako troškove u pojedinim ministarstvima. No isto tako slušajući malo prije ministra Linića očekivao sam da će i vanpansionski PDV uvesti. Gledajući što se događa u našem turizmu, gledajući i brojke, gledajući i predviđanja ali i naše okruženje, onda možemo reći da će ovaj PDV utjecati na smanjivanje konkurentnosti. Hrvatska je lijepa, Hrvatska ima infrastrukturu, no isto tako u konkurentnosti sa cijenama nismo baš konkurentni sa ostalim tržištima. No ono što mene kao čovjeka iz Osijeka, čovjeka iz Slavonije i Baranje zabrinjava da često vidim Osječane ali i Slavonce i Baranjce da idu preko … [[Govornik se ne razumije.]] mosta, da prelaze granicu i kupuju hrvatske proizvode po jeftinijim cijenama nego što ih mogu kupiti u Osijeku i u drugim dijelovima lijepe naše, to je problem naših proizvođača, to je problem naše potrošačke košarice i to je problem života u Republici Hrvatskoj. To je ono što nije dobro. Jer gledajući da naš proizvod može biti jeftiniji u susjednim zemljama to je zabrinjavajuće. I da imamo kolone na granicama naših ljudi da odlaze u Srbiju i druge zemlje to je također zabrinjavajuće. Prema tome, porezne politike se moraju usklađivati posebice kada govorimo o potrošačkoj košarici. Ono što često u razgovorima sa našim proizvođačima možemo osjetiti. Ne govorim sada o hotelijerima, nego s proizvođačima. Cijene energenata su značajno poskupile u prošloj godini. Imamo Zakon o plaćanju koji se ne poštiva. Ne plaća država pa ni svi drugi u roku od 60 dana. To su pitanja uz ovakav deficit da država nije uspjela dovesti valutu, država i državna poduzeća i javni sustavi u pretežitom državnom vlasništvu u valutu 60 dana. Onda bi sigurno bilo i našim proizvođačima lakše, lakše bi servisirali svoje obveze kada govorimo od onih velikih do malih. Dok gledajući i teme koje se spominju a to je parafiskalni nameti nema smanjivanja. I upravo zato gledajući naše proizvođače s čime se sve susreću i kako gube tržišnu utakmicu procjenjujemo da će im biti sve teže ako se ne bude išlo u radikalno smanjivanje, opet govorim rashodovne strane. Isto tako gledajući članak i 38. i 48., pa krenut ću možda od članka 48., plaćanje PDV-a oslobađa se, čitav niz stvari ima, ali isporuke zlata središnjim bankama. Pa to sigurno sa zlatom da će osjetiti naši sugrađani, neće osjetiti. No isto tako nas posebno zabrinjava kada govorimo o dječjoj hrani i tu se treba pronaći mjesto u proračunu na rashodovnoj strani da se smanjuje rashodovna strana a da se ipak pruži mogućnost da imamo na dječju hranu PDV nula ili da ga nema. Jer upravo gledajući demografsku sliku i tko će danas sutra raditi u Hrvatskoj, stvaranje obitelji u Hrvatskoj ali i iseljavanje iz Hrvatske to je onaj problem koji nas očekuje i s kojim se moramo susresti već danas. Ministar Linić sigurno da radi dosta ali ministar Linić naplaćuje ono što ide u državnu blagajnu. No potrebni su i oni kreatori, posebno mislim na ona četiri ministarstva koja su važna da troše svoj dio proračuna jer gledajući iskorištenje 36 slabo im je bilo iskorištenje, a upravo to je taj kreativni dio proračuna koji razvija i potiče gospodarstvo. Taj dio bi trebao biti snažniji, trebao bi jače kreirati upravo taj dio gospodarstva, ali i predviđati ono što će se događati s Hrvatskom u idućem periodu. A dobro smo osjetili ulazak u Europsku uniju pa i današnjim zakonom, kad govorimo o slobodnim zonama koje više nisu konkurentne, kad govorimo i o onome što je doktor Burić maloprije rekao da moramo imati Strategiju i regionalnog razvoja kako bi se mogli pripremati i projekti za razdoblje 2014.-2020. iako jedinica lokalne uprave neće imati snage sudjelovati i izfinancirati one svoje projekte. Evo to ćemo već sad osjetiti u Osijeku na projektu kolektora gdje je projekat težak 72 milijuna eura. Imali smo pismo ministra Jakovine da ćete sudjelovati 9,9 plus Ministarstvo financija 9,9% u projektu, očekujem da to tako i bude jer neće biti dovoljno kapaciteta od jedinica lokalne uprave da povučemo i ta sredstva koja su nam važna i za razvoj Slavonije i Baranje i za razvoj Hrvatske. No isto tako gledajući investicije, maloprije je bilo riječi da se investicije režu, no mi u Slavoniji i Baranji možemo reći da je slabo tih investicija došlo u naše prostore, a ima ih ali dajmo makar kod multipliciranja sredstava kad govorimo o europskim fondovima osigurajmo sredstva da možemo isfinancirati te projekte. Kad govorimo i o prihodovnoj i o rashodovnoj strani, kad govorimo o PDV-u važan je upravo izdašan dio u proračunu, no i danas ćemo razgovarati o PPDS-u i upravo nerazvijenim prostorima, prema tome treba voditi politiku ujednačenog regionalnog razvoja i to je nama prioritet kad govorimo o Slavoniji i Baranji. No gledajući ove promjene koje danas imamo mogućnosti vidjeti u ovom konačnom prijedlogu zakona HDSSB je protiv, tj. ne vidimo ono što je nama važno za Slavoniju i Baranju, ne vidimo posebno kad govorimo o hrani i o onim osnovnim životnim uvjetima i potrošačkoj košarici. Prema tome, ove promjene nećemo podržati. Hvala lijepo.
Imamo prijavljeno 8 replika, ali za njih nemamo vremena sada pa ćemo ih onda čuti u 15 sati. Oglašavam stanku. Dobar tek. STANKA U 13,21 SATI.
[[NASTAVAK NAKON STANKE U 15,00 SATI]] Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom, sa replikama na izlaganje kolege Krešimira Bubala. Replika Igor Rađenović. Izvolite kolega.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Evo mene je zapala nezahvalna uloga da počnem prvi popodne i to na ono što je gospodin Bubalo rekao prije 2 sata. Ali dobro. Ono što mi je generalno zasmetalo u vašoj raspravi kolega Bubalo je što ste više puta spomenuli trebamo smanjiti rashode, trebamo smanjiti rashode. No međutim, ni jednom niste rekli koje to rashode treba smanjiti i koliko ih treba smanjiti. To bih volio, to bih inače volio čuti. Što se tiče inače, dakle stvari najspominjanije u vašoj i raspravama prije. Najčešće spominjanoj, dakle odluci da se određeni proizvodi poskupljuju. Pa istine radi, javnosti radi treba reći da su na početku mandata ove Vlade usluge pripremanja hrane i ugostiteljske usluge dakle bile 25% PDV, sada će biti 13. Jednako se odnosi na jestiva ulja i masti, na dječju hranu i prerađenu hranu, na isporuku vode, osim vode koja ide dakle na tržište, na bijeli šećer i šećernu repu, na ulaznice za koncerte, na časopise za kulturu i umjetnost. Dakle, na sve ove proizvode na početku mandata ove Vlade porez na dodanu vrijednost bio je 25%, u ovih nekoliko mjeseci bio je 10%. Sada će biti 13. Dakle, 12 postotnih poena manje nego na početku. Prema tome, sve te proizvode, kažem najviše ste govorili o dječjoj hrani. Porez će biti niži nego kao što je bio kada je Vlada preuzela. Jedino što se mijenja i što raste, dakle to je ovaj porez na organizirane hotelijerske usluge. No međutim, moramo imati, moramo uzeti u obzir sljedeće. Taj porez raste 3%, no međutim dobar udio prihoda hotelijera je iz ugostiteljskih usluga. Prema tome, to se na neki način poklapa. Ali ono što je najvažnije, na u nizu mjera rasterećenja privrednika najvažnije mjere reinvestirana dobit. Glavni problem našeg turizma je relativno niska kategoriziranost naših objekata. Prema tome, sve što se reinvestira porez na dobit je nula. Izračunajte koliko to znači i svi hotelijeri neka izračunaju i vidi se iz ove godine. Prema tome, ta mjera također nije protiv hotelijera, tj. ukupna politika Vlade nije kontra hotelijera i hotelijerske djelatnosti. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Bubalo izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Rađenović, ja vjerujem da vam smeta moja rasprava i to mi samo znači da smo na dobrom tragu. Ali kad spominjete rashodovnu stranu malo je tih pozicija u proračunu koje se ne bi mogli smanjiti kad krenemo od troškova telefoniranja do automobila, do raznih agencija, gotovo da nema pozicije u proračunu za koju se ne bi moglo zagrepsti i smanjivati troškove. No isto tako spominjete povećanje ovo koje se događa PDV-a. Vi ćete reći samo 3%. Ovi možda s ove strane će reći da je to u odnosu na osnovicu 30%, ali evidentno je povećanje. No, kada govorimo o djeci, kada govorimo o dječjoj hrani onda bi itekako trebalo gledati da upravo to bude nula a na rashodovnoj strani proračuna sigurno da ima puno prostora. No, kada govorite o reinvestiranoj dobiti, pa često u razgovoru sa našim proizvođačima, sa ljudima koji proizvode posebno u Slavoniji i Baranji, pa da ne govorimo o poljoprivrednicima oni vam gotovo i nemaju dobiti a vidljivo je u proračunu, pa i u rebalansu koliko je bila planska projekcija i koliko je manja dobit. Ali upravo tu dobit kad pogledate izvješće Narodne banke dobar dio te dobiti se upravo odnosi na bankarski sustav koji nije dirnut. Znači, kad govorimo o proizvođačima nemaju šta reinvestirati jer gotovo je toga malo. Kad govorimo o poljoprivrednicima to je ništa. Prema tome, upravo držim da je ta rasprava bila na dobrom tragu i hvala lijepo što vas to smeta.
Hvala. Sljedeća replika Nansi Tireli. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem. Pa evo kolega rekli ste da trebamo svakako naći mjesto na rashodovnoj strani da se smanji PDV pogotovo kad pričamo o proizvodima za djecu u onoj našoj natalitetnoj politici. Dala sam si malo truda pa na tragu onoga što ministar uvijek govori nemojte bit kritičari a da ne, pritom nemate rješenje. Mislim da bimo ovih 600 i toliko milijuna koliko nam sad nosi ovo povećanje od 3% našli na recimo stavci Fonda za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša gdje je za sljedeću godinu planirana stavka od 670 milijuna vezano za postupanje sa posebnim kategorijama otpada. I evo, Republika Hrvatska je jedina država u okruženju koja na taj način zbrinjava svoj posebni, kategorije posebnog otpada s time da isplaćujemo tih 670 milijuna kuna poduzetnicima, privatnicima koji onda taj otpad još jedanput uredno oprihoduju na burzama prodajući taj isti otpad i mislim da evo smo na dobrom tragu da kažemo napravit ćemo novu politiku zbrinjavanja opasnog otpada, zašparat 670 milijuna i ovaj porez na koga mislimo dignut 3% eventualno pustit na stopi od 10%. A uostalom u fondu za drugu godinu planirano je i da će iz državnog proračuna biti isplaćeno negdje oko skoro 200 milijuna kuna, pa je vjerojatno i to jedan dobar razlog da o tome razmislimo i da tome ozbiljno posvetimo pažnju.
Hvala. Odgovor kolega Bubalo, izvolite.
Hvala lijepo. Kolegice Nansi, naime kad govorimo o rashodovnoj strani gotovo da nema stavke gdje se ne može rezati. Znači, puno je tih stavki u proračunu koje se mogu rezati. No, ja nisam u svojoj raspravi rekao da ovih 600 milijuna koje se odnosi na turizam treba naći, ali sam govorio o hrani za djecu gdje predlažemo da se nađe ipak na rashodovnoj strani, da se učini taj pomak kad govorimo o demografskoj slici Republike Hrvatske. No, evidentno je da u idućim godinama realno ne možemo očekivati povećavanje i prihoda i rashoda što je planska projekcija. Dapače, rashodovnu stranu moramo kresati ne samo kad govorimo o državnom proračunu, nego do jedinica lokalne uprave jer je do 2008. Hrvatska je bilježila plan rasta prihoda i rashoda,... a u isto vrijeme pad BDP-a za 10%. Znači, to je nedopustivo. Mi u isto vrijeme dok pada sve rastu troškovi. Prema tome, na rashodovnoj strani ima dosta prostora i tu treba rezati.
Hvala. Branko Vukšić, replika. Nema ga. Goran Marić, izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Bubalo kazali ste u svojoj raspravi da će otprilike 600 milijuna kuna biti uprihodovano od povećanja stope PDV-a s 10 na 13%, da to tako piše u obrazloženju. Pa neće ni otprilike, nažalost. Ne može se ostvariti 600 milijuna kuna prihoda jer se neće ostvariti predviđeni gospodarski rast, nažalost. Recimo danas je bilo na matičnom odboru da rebalans Proračuna za ovu godinu je još uvijek predviđen na gospodarskom rastu od 0,2%. Temeljem čega? Ničega. Temeljem površnih analiza i nerealnih pretpostavki. A na temelju pogrešnih i površnih analiza i nerealnih pretpostavki može se doći samo do pogrešnih zaključaka. A u teoriji odlučivanja poznato je da se može odlučivati na temelju istraživanja i analize intuicijom, eksperimentiranjem i iskustvom. Ova Vlada je odabrala, kad je riječ o poreznoj politici, kombinaciju intuicije i eksperimentiranja. Što je najskuplji i najpogubniji model. Intuitivno se ne može dijagnoza uspostaviti problema niti se eksperimentiranjem može pronalaziti rješenje. A samo time se može ono što je i postignuto stvoriti porezni okvir kao labirint iz kojega ne znaju naći izlaza. Stalno mijenjaju smjer i uvijek na pogrešan izlaz. Zato i mjere koje se donose ne donose se u interesu Hrvatske nego u interesu nekih posebnih skupina koji na državu gledaju kao na plijen. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeća replika, Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. … [[Upadica se ne razumije.]]
Oprostite kolega Bačić, izvolite kolega Bubalo. Nisam vidio pločicu.
Hvala lijepo. Je, je na početku sam se odmah javio. Svakako da kolegi Mariću želim odgovoriti. U materijalu piše otprilike. Znači, kad nešto piše otprilike ja smatram da je to neargumentirano, a mi trebamo donositi zaključke na temelju analiza, na temelju brojki, a ne na temelju nečeg otprilike. Evidentno je da rasta nema, a prema tome i ovaj rebalans je neutemeljen. No, vidljiv je deficit koji će biti na razini 17 milijardi. Ja se uvijek pitam, kad govorite o istraživanjima, analizama pa i intuiciji i iskustvu, na temelju čega je HDZ donio odluku o koaliciji s SDP-om u gradu Osijeku? Na temelju intuicije i iskustva, analize ili istraživanja? Kada govorimo o labirintu to ste lijepo rekli, ja bih rekao da iz labirinta uvijek ima jedan izlaz, a ovdje izlaz je jedino rezati rashodovnu stranu, a bojim se da je ova Vlada u tunelu na kojem još nije iskopan izlaz.
Replika, Branko Bačić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Bubalo rekli ste u svom izlaganju da se ministar Linić donekle trudi, ali da nedostaje kreacije u 4 druga ministarstva pa izostanak te kreacije se ogleda i u izostanku investicija u Hrvatskoj. Vi znate da je ovaj Sabor donio Zakon o strateškim investicijskim projektima koji je trebao polako već realizirati čini mi se i stvaranjem one liste strateških investicijskih projekata. Ali od toga još uvijek nema ništa, ne samo od toga nego nema ništa ni od investicija koje je ova Vlada naslijedila. Pa je tako u ovom trenutku već trebalo prionuti realizaciji projekta izgradnje Zračne luke Zagreb, a zbog brojnih nedoumica, zbog brojnih nepoznavanja, zbog neznanja rekao bih potrebnih znanja za izgradnju zračne luke danas smo svjedoci da je u Zračnoj luci Zagreb štrajk zaposlenika, da je blokiran zračni promet i to upravo u jednoj zračnoj luci gdje ova Vlada a i bivša Vlada su uspostavile projekt izgradnje i uređenja koji je već trebao ići u realizaciju. Prema tome, što očekivati, kakvu kreaciju od ministara koji ne mogu niti postojeće projekte koji su dobro osmišljeni za što su ugovori potpisani ne mogu realizirati?
Hvala. Odgovor kolega Bubalo.
Hvala lijepo. Kolega Bačić jesam rekao da se gospodin Linić trudi i trudi se vjerujem kao i svi njegovi u sustavu pri Poreznoj upravi pa i utjeruju dugove, trude se nema šta. Ali kad govorimo o ova četiri druga ministarstva moram reći da se slabo trude, a to se najbolje vidi iz izvršenja proračuna. Prema tome, ne trude se. Ali kad govorimo o investicijama, pa ne samo stranim nego i domaćim, one su od 2008. u padu. Svake godine u sve većem padu. Prema tome, donesen je Zakon o strateškim investicijama, a vjerojatno da se pogoduje nekim tajkunima i kapitalistima koji će ulagati ono preko 20 milijuna eura. Ali vi ste spomenuli Zračnu luku Zagreb u kojoj se štrajka. Ali u godinu dana se ne zna provesti natječaj za Zračnu luku Osijek. To me još više brine. Znači, ne zna se provoditi projekte a još teže se dolazi do stranih investitora. Pa sjećam se i neki dan kad je prozvan ministar Vrdoljak da je otišao u London, da je džaba potrošio dnevnice. Ja sam rekao u tom trenutku čekajmo da se vrati. Vratio se a još nismo vidjeli nijednu investiciju od njegovog odlaska. Hvala lijepo.
Hvala. Replika, Josip Benčić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine Bubalo oprostite što vam okrećem leđa, ali ja bih se osvrnuo na jednu vašu primjedbu, zapravo citirali ste poštovanog kolegu Vukšića da je SDP jednako HDZ. Što sam pogriješio? Da je SDP jednako HDZ. Kad govorimo o poreznoj politici to naprosto nije istina. To je zapravo evo ja mogu reći jedna mantra vas i vaših kolega nije sada bitno možda ni u ovoj točki vi je stalno ponavljate i mislite ako je dovoljno puta ponovite da je to istina. Normalno da u ove dvije minute šta nas sve razlikuje od HDZ-a i gospodin ministar Linić je utrošio puno vremena da kaže zbog čega su ovi proračuni drugačiji od onih prije ali evo recimo nemojmo zaboraviti da je ova Vlada na čelu sa gospodinom Linićem uvela red u poslovanje javnih odnosno državnih poduzeća. Sjetimo se samo koliko je bilo dana neplaćanja u zdravstvu. Vi ste se osvrnuli da se ne ispunjava ova naša obaveza što smo rekli da će biti 60 dana rok za plaćanje. Bit će jer je jasno rečeno da tko se ne bude pridržavao roka od 60 dana da će za to i odgovarati. Također evo možemo se malo ako za promjenu da kažemo i o fiskalizaciji. Iz redova HDZ-a kada je počeo taj projekt čulo se je niz primjedbi onih organizacijski da neće uspjeti pa do nekih tehničkih. Međutim evo fiskalizacija je jedna od najboljih projekata koje uvodi red u javne financije. Prihodi od poreza ne padaju između ostalog i zbog toga. Tako da kažem ne morate stalno ponavljati da je SDP=HDZ jel to jednostavno nije istina. Hvala.
Hvala. Kolega Bubalo izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Benčiću nema veze okrenut sam vam leđima ali ja jesam govorio jel kolega je malo prije bio rekao u svojo raspravi SDP=HDZ. Naime u Osijeku mi je vidljiva koalicija SDP-a i HDZ-a pa čak i HNS-a i ostalih, a politika je da će se u idućoj godini zadužiti do krajnjih granica. A ono što sam ja uspoređivao u svom izlaganju to je govorio sam o deficitu. Ministar Linić je rekao da je HDZ u 4 godine napravio 64 milijarde a na temelju procjena i predviđanja vlade procjenjuje … da će SDP napraviti 71 milijardu deficita. Znači čak se vidi i nejednakost. Ali kada govorimo o politici zaduživanja i deficita tu je SDP=HDZ. No ono što je važno za naše građane to je progovoriti o rezultatima, rezultatima izlaska iz krize. Njih evidentno nema. Malo prije ste spomenuli zdravstvo i rok plaćanja. Rok plaćanja se ne provodi u roku od 60 dana. Nazovite danas farmaceutske kuće pa ćete vidjeti da plaćaju u roku 180 dana iz Ministarstva zdravstva. Ja nisam nikoga prozvao ali sam jasno pitao i ministra i premijera neki dan, tko je to kažnjen u RH pa kada krenemo od ministarstava javnih sustava nadalje što nije plaćao u rok od 60 dana, takvih nema. A fiskalizacija to je nešto normalno.
Hvala. I zadnja replika Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Bubalo vi ste rekli da građani nisu osjetili smanjenje stope PDV za ugostiteljstvo. Pa gledajte isto tako niti poduzetnici nisu osjetili smanjenje 2% doprinosa za zdravstvo, a isto tako niti u investicijskoj klimi ili povećanju investicije se nije osjetilo ukidanje posebnog poreza na SMS poruke, međutim to sve skupa kada zbrojite to je negdje oko 3 milijarde 200 milijuna na prihodovnoj strani proračuna i sada je logična stvar ako to niko nije osjetio da je to jedna pogrešna mjera. Međutim kada malo bolje pogledate i izvršenje proračuna osobito sada rebalans proračuna onda ćete vidjeti da na gospodarskim ministarstvima je skinuto skoro milijardu kuna. između ostalog Ministarstvo poljoprivrede 280 prošle godine 700 i još nešto milijuna kuna. i ja sam pokušao povuć jednu paralelu između onoga što se dogodilo sa smanjenjem PDV-a u ugostiteljstvu ne u turizmu, u turizmu je davno smanjen PDV na 10% nego u ugostiteljstvu i onoga što se događa u Ministarstvu poljoprivrede. I zar vas stvarno to neodoljivo podsjeća da smo mi smanjili PDV u turizmu onim bogatim koji dolaze na Jadran, a istovremeno smo uzeli novce slavonskom seljaku jel to činjenica. Pa mi možemo sada pričati što god hoćemo jer koja logika je smanjivati ugostiteljske usluge na 10%? Nema tu nikakve logike ali smo se na takav način izbili 2 milijarde i još nešto kuna iz džepa. Da je ta mjera bila toliko sjajna i toliko dobra za gospodarstvo ne bi se nakon tri mjeseca mijenjale. Onda zbog jedne pogrešne mjere sada ispašta kompletan turistički sekto i ispaštaju oni koji su najugroženiji a to su najsiromašniji i djeca jer neke osnovne potrepštine se dižem međustopa sa 10 na 13. I kao što sam rekao nije to za 3% to je za 30% ili za 3 postotna poena.
Hvala. Imamo odgovor kolega Bubalo.
Hvala lijepa. Naime građani su osjetili povećanje PDV sa 23 na 25% ali nisu osjetili da kada idu na kavu da im se smanjila cijena kave. No evidentno je da postoje lutanja u poreznoj politici ali isto tako govorili ste o proizvođačima. Pa jedan samo proizvođač u Osijeku je samo na cijeni energenta koji se zove para, koja je poskupila 130%. Njemu je to bilo gotovo milijun eura povećanje cijene pare. E oni su itekako osjetili i naši proizvođači onda nisu konkurentni. No isto tako lije4po ste spomenuli ovo 4 ministarstva kojima se reže u rebalansu. Pa reže zato što nisu potrošili sredstva, ali to znači jedan nerad u tim ministarstvima i to znači onaj dio kreativnog proračuna da nije potrošen. Malo prije kada sam govorio o rashodovnoj strani možemo uprijeti prstom gotovo u svaki segment da se može rezati. Govorili ste o turizmu i o seljacima, ja sam se u svojoj raspravi dotakao hrane i poljoprivrednih proizvođača kojima su smanjeni poticaji u prošlim godinama i na osnovu kojih kalkulacija i biznis planova koji su radili zadužili se i danas ne mogu vraćati kredite. to je naš problem u Slavoniji i Baranji, ali Slavonija i Baranja nije osjetila kada govorimo o smanjenju ovom koji je bilo PDV-a za turizam ništa. Ali kada bi se smanjio PDV na hranu itekako bi osjetili. Ali stav kada govorimo o djeci i kada govorimo o hrani smatramo u HDSSB-u da treba biti PDV nula, a na rashodovnoj strani se može pronaći i ima prostora.
Hvala. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče. Evo kažem nešto o ovom, ja mislim da je ovo najgori zakon kojeg možemo donijeti, da je ovo jedno dugoročno, jedna od najlošijih odluka ove Vlade poslije one od podizanja PDV-a sa 23 na 25%. I što je još gore, nepravedna. Skroz nepravedna, pa ću to pokušati i pokazati, dokazati, argumentirati iako to izvršnoj vlasti možda nije ni važno a nije ni bitno. Radi jednog kratkoročnog cilja a to je punjenje proračuna u 2014. mi dugoročno stvaramo nesagledive posljedice i nesaglediv problem. A on ne da je samo nesaglediv, on ne, ovakvu odluku ne potkrepljuju nikakve analize osim što su hotelijeri jasno i glasno pokazali i dokazali što ta i takva odluka o međustopi od 13% znači za njihovo povećanje. Mi smo po konkurentnosti u turizmu 35 država od 140 u svijetu a po poreznom opterećenju 135 od 140. Pa sada to primijenimo mi u ovakav zakon na ovo što sam rekao, gdje ćemo 2014. biti po konkurentnosti u turizmu a gdje ćemo biti po poreznom opterećenju. Svima je jasno a to normalno uređenje države i rade da stabilni uvjeti poslovanja i razina poreznih davanja kod njih privlače investitore i zadržavaju investitore. Kod nas ovi nestabilni uvjeti poslovanja a pogotovo ova porezna presija te iste investitore odbacuje a i ono što imamo tjeraju da odlaze iz ove države. Bilo je pokušaja tokom dana da se to minorizira pa se pričalo koješta pogotovo sa strane od SDP-a i pokušalo se objasniti ova nepopularna mjera na sasvim jedan krivi način. Ali kada se sjetimo 2006. godine, hrvatski turizam u 2006. je imao problem i primijećen je problem. I donesena je odluka na osnovu pokazatelja iz 2005. kada turizam nikako nije mogao krenuti bez obzira i na infrastrukturu i na sve ostalo što je država radila da je potrebno jača aktivnost u tom segmentu. I tada je doneseno, odluka u 2005. da s 1.1.2006. PDV na usluge u smještaju sa 22% dolaze u međustopu od 10%. To je bio kamenčić koji pokreće turizam. 2007. prvi rezultati, 2008. rekordna godina u turizmu. Kriza, recesija 2009. turizam opstaje sa nešto slabijim rezultatima ali ide dalje, rase i broj noćenja. I 2013. kontinuirano bez obzira na krizu mi imamo u tom segmentu rast noćenja, imamo određene aktivnosti s kojima se i ministri vole pohvaliti kada je sezona. I koji nesumnjivo imaju veliki utjecaj na državni proračun. I bilo je za očekivati da kada smo raspravili strategiju razvoja turizma do 2020. s projekcijama 2025. koju je onako ministar turizma objasnio kao najvažniji strateški dokument ove Vlade, dugoročni koji mora sa svime što tamo piše, sa silnim izmjenama zakona, sa svim aktivnostima i oko privatizacije i oko investicija i svime onime što država mora učiniti da taj sektor zarađuje u 2020. onako što je napisano. A podsjetiti ću vas na brojku 20 milijardi eura. I gdje nigdje nije pisalo da će ta ista Vlada u toj istoj godini u kojoj donosi strategiju podignuti smanjeni PDV za 3%-tna poena. Ali ne samo na one ugostiteljske usluge sada, koje su smanjene sa 25 na 10 nego i za usluge smještaja koje su od 2006. bile 10%. I tu nastane kamen prijepora. Zašto? Jer ćemo pasti na granici konkurentnosti, po konkurentnosti zasigurno u odnosu na ostale zemlje s kojima pokušavamo se takmičiti, možda je to i gruba riječ, ali učiniti sve da budemo što konkurentniji. Što možemo zaključiti? Strategiju staviti van snage. Niti jedan cilj iz nje više nije moguće ostvariti. Zašto? Zato jer ministar turizma o ovom pitanju nije rekao niti jednu rečenicu. Njemu je sasvim svejedno, sakrio se negdje i nije ga briga za sektor kojeg vodi, prepustio je to Ministarstvu financija. To od njega nismo očekivali. Jer ipak je on tamo i vodi taj sektor. I da smo barem dobili u proračunu za 2014. kakvu takvu nadoknadu u tom sektoru, da je Ministarstvo turizma dobilo 50 milijuna više ako ćemo uzeti u kasu 300 milijuna. Smanjili su im razdjel Ministarstva turizma za još 50 milijuna kuna, ta ista Vlada, to isto Ministarstvo financija a ministar turizma opet ništa nije rekao. Njemu je i to dobro a dugoročno padaju u projekcijama za 100 milijuna kuna u tri godine. Treba li nam uopće Ministarstvo turizma? Možda je najbolje da ga ukinemo. On nije u stanju stati na put Ministarstvu financija što god ono radilo. Ministar nema glasa. A kada znamo da nam je u proceduri i drugi zakon gdje se rastaće državni inspektorat, gdje Ministarstvo financija želi uzeti i djelatnike na način da kontrolira i ugostiteljsku djelatnost, ne financije, djelatnost, mi smo u problemu. Tko je ministar turizma u ovoj Vladi? Tko je ministar turizma u ovoj Vladi? A znamo da je i ova godina ostvarila 70 milijuna noćenja, 11,5 milijuna dolazaka turista. Ja dolazim s otoka Raba. Imamo turističku tvrtku Imperijal u vlasništvu države. Jedna pristojna uređena državna tvrtka koja godinama ostvaruje dobit, isplaćuje uredno 300 plaća za svoje djelatnike, u sezoni 500, sva davanja iskazuje dobit na kraju godine, plaća porez na dobit ovoj državi čiji su prihodi u 8 godina narasli sa 70 na 115 milijuna kuna, koja je obnovila svoje objekte, ovakvim potezom ostaju bez negdje projicirano između 2,5 i 3 milijuna kuna. Da bi ostvarili financijski rezultat u 2014. imaju samo dva izbora, podignuti cijene smještaja i postati još nekonkurentniji ili otpustiti jedan dio radnika, njih 30-tak, koliko košta otprilike 3 milijuna kuna. To je dvojba. Oni koji pristaju na ovo neka budu svjesni da turizam nije samo Imperijal, imamo kuća na cijelom Jadranu i da će sve biti u sličnoj ili istoj dvojbi. Pitanje je hoće li državni proračun ostvariti temeljem povećanja ova 3 postotna poena prihode kako je projicirano. Pitanje je. Projicirano je i na 2 postotna poena one opće stope od 25% da će biti više pa vidimo da je manje od onoga što se očekivalo. I kad to usporedimo sa stopom od 5% ona je za novine koje dnevno izlaze. Najvažnija gospodarska djelatnost koju treba snažno poticati u Republike Hrvatskoj je izdavanje dnevnih novina. Zašto to Vlada želi? Želimo da se o nama lijepo piše i u 2014., a posebno u predizbornoj 2015. jer mi smo vam omogućili što kroz otpise, što kroz ovakvu stopu PDV-a da budete kvalitetna novina. Je li to istina? Prodaju li se novine radi stope od 5% ili 10%? Je li njihovi prihodi rastu ili padaju radi tih stopa ili radi toga što u njima piše i načina na koji se u njima piše? Zato mi je nerazumljivo da smo dirnuli u ono što je dobro da bi kratkoročno možda ostvarili određeni prihod, ali ćemo dugoročno stvoriti posljedice o kojima ćemo nadam se raspravljati već sljedeće godine kada pobrojimo što nam se desilo u turističkoj sezoni, kada budemo možda raspravili i drugi rebalans proračuna. Hvala.
Hvala. Imamo replike. Josip Benčić, izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Borić, ovdje i nekoliko puta se čula riječ porezna presija i ne znam jel, da sad vas ne uvrijedim, jel slabo čujete ili hoćete čuti samo što želite čuti. Ministar Linić je cijelo dopodne pričao o tome koji porez osim PDV-a je ova Vlada povisila. O kojoj vi to poreznoj presiji pričate? Jel možda pričate o onoj presiji gdje smo oslobodili 2,5 milijarde na prihodovnoj strani za doprinose? Jel možda pričate o poreznoj presiji o reinvestiranju dobiti? Pa svako to ugostiteljsko poduzeće koje vi, hoteli mogu investirati i bit će oslobođeni 20% poreza. Ministar Linić je jasno i glasno rekao tko hoće podnijeti teret ovaj jer on od toga ne bježi, ne bježi on od toga. Lijepo je rekao tko će podnijeti teret, da će to podnijet građani. Ali ja vas još jedanput pitam, osim PDV-a dal se vi sjećate još kojeg poreza koje su to porezne presije? Hvala.
Hvala i vama. Odgovor, kolega Borić.
Kolega Benčić, pa porez na dohodak, trošarine, pa i to su porezi. Ima li neka koja je smanjena, ja se ne sjećam. Nijednu nismo smanjili, sve su samo veće, hoćete na kavu, na duhan, na alkoholna pića, na energente, benzine, šta ja znam više što sve ne. Porez na kapitalnu dobit… … /Buka u dvorani./… Je li neka pojeftinila, pa ja nisam vidio to. Izvinite, ali sve je skuplje, a država iz tih trošarina valjda opet ih plaćaju građani, a tko će ih platiti. … [[Upadica se ne razumije.]] Šta nisu to porezi? Pa dobro, nisu, onda su trošarine. Opet građani plaćaju. Kaže pa evo neka reinvestiraju. Kako će reinvestirat, ima manje, ima 3 milijuna, evo ova kuća ima 3 milijuna manje, šta bi trebala reinvestirat? Prihoda ima manje. S čime da se zadužuje, s čime da garantira, pa nemojte vi to tako prejednostavno shvaćat. Pa ne bi se ljudi bunili da je ovo njima dobro, da ovo njima ide u korist. Ne ide im u korist. Zato smo mi u oporbi dužni upozoriti na to. Ja znam da kad je SDP bio u opoziciji 2006. godine, kada se uvodi PDV od 10%, znate koliko su predlagali oni? Što je rekla kolegica Antičević, nema je ovdje ali ću reći, 6% bi bilo odlično. 6% međustopa na usluge smještaja. A danas je 13, nitko ništa ne govori, pa onda je i 13 odlično, a ja kažem da nije, da nam dugoročno stvara nekonkurentni turizam i da će sve turističke tvrtke poslovati sa manjom dobiti, imat će manje novaca i otpuštat će radnike. A ovo što vi tumačite da ste im dali u korist vidimo i na Zavodu za zapošljavanje kako se taj silan broj zaposlenih u turizmu desio.
Hvala. Sljedeća replika, Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Borić gledajte, kad je 2005. donesena odluka da se smanji opća stopa sa 22 na 10% onda se napravila jasna procjena koliko će biti manje prihoda u proračunu i bio je jasan cilj što se želi s tim postići, investicije u hotelijerstvu. Pogledajte kakva je situacija onda bila, kakva je situacija danas i kako se svi vole hvaliti sa sjajnim turističkim sezonama. Međutim, onda je netko napravio pod pritiskom jednu grešku koja, da se razumijemo u Ministarstvu financija se stalno tražilo da se isto i u ugostiteljstvu smanji na 10%. Međutim, nije se naprosto pristalo na to iz jednostavnog razloga što za to ne postoje nikakvi razlozi. Međutim, netko je pristao na to i državni proračun je osakatio za negdje po prilici 2 milijarde kuna. I sad nakon tri mjeseca kad se naprosto vidjelo da određeni porezni potezi ne daju rezultate kakve su dali je trebalo samo priznati grešku i stvar pokušati vratiti u normalu. Ali je teško priznati grešku i onda hajmo napraviti opet jednu uranilovku. Idemo sve dignuti za tri postotna poena ili 30%, sa 10 na 13 je povećanje 30%. I sad gledajte, ono što je bio cilj imperativa, taj proces još nije završio obnove i izgradnje hotela i ulaganje u hotelske kapacitete u Republici Hrvatskoj sad se tim, toj industriji da tako kažem uzima negdje oko 280, 300 milijuna na godinu dana. Pa sad uzmite da su to anuiteti kredita koji su dignuti na 10 godina koliko kredita se moglo podići, a to je koliko se smještajnih kapaciteta trebalo napraviti. To je ista priča kao i onim famoznim porezom jednokratnim koji je trajao nekoliko mjeseci, 5% na jahte. Vrlo interesantno da se strancima dalo da po 5% uvedu jahte, a po novom svi smo članovi EU, one su tako i tako tu, po takvim i takvim pravilima. Ako im se ne bude sviđalo ići će u Crnu Goru ili dalje i to je tako.
Hvala. Odgovor kolega Borić.
Kolega Šuker, Ministarstvo financija nije htjelo napraviti tu analizu jer mi i tako raspravljamo ovdje o svim zakonima bez ikakvih analiza, mi vodimo dnevnu politiku. I ako nam fali danas do 31.12. mi ćemo donijeti takvu odluku da nešto napunimo do 31.12. A šta će biti 2015. ili šesnaeste nije nas briga. Ali je napravio netko drugi, hotelijeri pa kažu: "U razdoblju od 2014. do 2020. državni proračun bi mogao prihodovati oko 1,6 milijardi kuna od povećane stope PDV-a." Ali će u istom razdoblju proračun biti osiromašen za minimalno 2,8 milijardi kuna zbog izostalih ulaganja po sljedećim osnovama. 1,2 milijarde kuna poreza i doprinosa na plaće dobavljača za projekte ulaganja. Građevinski sektor koji je glavni dobavljač za ulaganja u objekte i turističke sadržaje troši oko 45% prihoda na plaće zaposlenih. 520 milijuna kuna manje poreza i doprinosa na plaće u hotelijerstvu s osnove izostanka novih prihoda u kojima troškovi rada sudjeluju sa oko 20%. 1,1 milijardu kuna povećanih rashoda proračuna za naknade za nezaposlene u građevinskom i turističkom sektoru uslijed izostalih ulaganja na bazi procijenjenog broja zaposlenih s obzirom na ulaganja od 6 i pol milijardi kuna i nove prihode od preko 6 milijardi kuna. Izostanak navedenih ulaganja znači izravno 4 i pol do 7000 radnih mjesta manje u građevinskom sektoru svake godine, te 5 i pol tisuća radnih mjesta manje u turizmu u 2020. godini, a posljedično i u svim granama koje se turizmom izravno ili neizravno bave. To je analiza ovakvog zakona. Onih kojih se to tiče su to napravili. Nije tu ništa izmišljeno, sve je jako lijepo potkrijepljeno pravim brojkama, njihovim prihodima i njihovim rashodima koje ostvaruju. Pa ako smo spremni gospodo, evo izvolite dignite ruku i učinite ovo što će se desiti.
Hvala. Replika Ivan Klarin. Izvolite kolega.
Zahvaljujem poštovani gospodine potpredsjedniče. Gospodine Borić, vi ste na početku svoje rasprave rekli da je ovo jedan od najgorih zakona koje donosi Hrvatski sabor. Pa to je za rubriku vjerovali ili ne. Istu onu rubriku kao kad je dekan Filozofskog fakulteta u Rijeci iz Laburista prešao u HDZ. To je isto, za mene je to rubrika vjerovali ili ne. Ali dobro, vraćam se na zakon. Za mene je gospodine Borić, najgori zakon koji se mogao donijeti u ovom Hrvatskom saboru prije dvije godine kada je HDZ-ova Vlada donijela Zakon o izmjenama stopa poreza na dohodak. Ja sam više puta o tome govorio. Tada je lokalnoj samoupravi uzeto milijardu kuna i vašem gradu i mojoj općini i drugim gradovima. Dakle, što smo mi iz tog novca radili? Sufinancirali turistički sektor suvenirnice, ugostiteljske objekte na području ruralnog dijela naše općine itd. Prema tome, kad govorite i tu analizu koju ste sad, dakle čitali mislim da je to analiza Udruge poslodavaca u hotelijerstvu. Tko garantira da je to točna analiza? Da li je to analiza onih koje to interesira? To me interesira. Hvala.
Hvala. Odgovor kolega Borić.
Ja i Klarin, pa naravno da je to analiza onih koje to interesira. A čija bi trebala bit? Udruge umirovljenika. Pa da je vlast posložena onda ministar turizma ne bi dozvolio ovakvu agresiju na svoj resor. Ministar financija moderira zdravlje, Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo turizma. I rekao sam žele kontrolirati i to kako se obavlja turistička djelatnost u hotelskim i privatnom smještaju. Pa to je sramotno. Što njih to briga u Ministarstvu financija. Neka kontroliraju financije, ali neka ove koji se bave ugostiteljskom djelatnošću puste Ministarstvu turizma. Ministar turizma ne može se uopće nametnuti ministru financija niti ga ovaj valjda sluša, jer da može ne bi dozvolio ovo i ne bi dozvolio da mu ovakav prijedlog zakona poništi sve ono što piše u Strategiji razvoja turizma. Ali jedan drugi ministar koji se znao nametnuti je smijenjen jer je znao što znači turizam za ovu državu. I puno je znao i morao je otići. I to je na žalost jedina prava istina. I zbog toga ćemo i tako valjda ćemo svi bit, dao Bog živi i sljedeće godine pa da vidimo efekte ovakvih mjera. A žao mi je što je trajala svega 11 mjeseci i nije nitko napravio nitko analizu tih efekata. Ali vrlo gorljivo branite sve što vam se servira jer je to jedini interes valjda izvršne vlasti da sve mora biti onako kako ona zamisli, jer svi drugi ništa ne znaju, a ja mislim da znamo. Znamo puno više i treba nas se ponekad i slušati.
Hvala. Ante Jerolimov, replika. Izvolite kolega.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Kolega Borić govorili ste o analizi koja je učinjena 2004., 2005. i rekli da je upravo ta Vlada tadašnja donijela jednu mjeru u 2006. koja je naprosto spasila turizam i sa 22% PDV-a smanjila ga na 10%. Upravo je ta mjera dala da turizam bude konkurentan, da svake godine postiže sve bolje rezultate. I danas smo svjesni da imamo 70 milijuna noćenja u Hrvatskoj. Nasuprot tome, što se događa s ovom mjerom podizanja PDV-a? Ta konkurentnost je u najmanju ruku kako ste i sami rekli dovedena u pitanje. Direktno se uzima hotelskim kućama 280 milijuna kuna iz džepa, a na koncu ovdje se brkaju nekakvi pojmovi. Turističkim i hotelskim kućama je upravo smještaj 90% prihoda, 10% prihoda je od ugostiteljstva. Naravno da ovih 280 milijuna pojedinci ovdje pravdaju s time da se može reinvestirati pa da će biti oslobođeni poreza, ali tko je normalan u ovoj državi ili u bilo kojoj da će investirati u jednu granu u kojoj se u godini dana tri puta mijenjaju propisi, u kojoj se tri puta u godinu dana mijenjaju porezi? Ja mislim ni na vašem Rabu ni na mom Ugljanu gdje su specijalizirane ustanove da ne bi pronašli takvoga. A isto tako znamo što je za investiciju najopasnije. Najopasnija je neizvjesnost, najopasnije su česte izmjene i nesigurnost, neko lutanje i glavinjanje i to je ono što je najveći neprijatelj investitora i razlog zašto nema ulaganja, a kad nema ulaganja onda nema ni novih radnih mjesta. A kad nema novih radnih mjesta onda nema ni gospodarskog rasta a to je ono što nam je u ovom momentu sigurno najpotrebnije.
Hvala. Odgovor, kolega Borić.
Tako je kolega Jerolimov. Mislim mi dolazimo sa otoka iz turističkih sredina i nama sa otoka ne izgleda to jednako kao ovima iz Zagreba. Oni sjede u uredu i procjene, fali nam 500 milijuna kuna izvoli uzmi tamo u Dalmaciji 500 milijuna kuna i doviđenja. I nema se tu što previše pričati. A kako će oni živjeti? A kažu građani će sve platiti. Moraju platiti, tko će platiti? Nažalost, ja sam objasnio koliko je uzeto tim građanima iz džepa u protekle dvije godine svim povećanjima cijena, energenata, smanjenim plaćama, prosječnoj obitelji tročlanoj, četveročlanoj negdje oko 9 tisuća kuna. Što pomnoženo sa brojem obitelji i četiri godine vam daje iznos negdje oko 35 milijardi kuna. To su činjenice. Ali smo mi još uvijek država koja neće ostvariti nijedan cilj. Nećemo smanjiti deficit, nećemo smanjiti javni dug, sve ono što pričamo, nećemo smanjiti nezaposlenost, potrošit ćemo 500, 600 milijardi kuna u 4 godine i možda budemo na razini 2011. Jer evo dok mi kažemo bit će pad BDP-a, prošle godine 2%, ove godine 1% u odnosu na pad od prošle godine i onih 2%. Znači, da smo u odnosu na 2011. pali za 3%. Da bi došli na '11. u 2015. i 2014. moramo ostvariti minimalno toliki rast da bi bili na istoj razini. Znači, trošimo novce, kao država nazadujemo, ne ostvarujemo postavljene ciljeve i onda snimimo turizam kao uspješnu granu, idemo sada reagirati u tom segmentu jer smo donosili krive odluke. Gdje ćemo završiti? Mislim da neće biti dobro po hrvatski turizam i hrvatski turistički djelatnici moraju se spremiti na jednu tešku turističku sezonu koja nam slijedi.
Hvala. I posljednja replika, Ivica Mandić. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Borić nisam očekivao da ćete vi kao dio opozicije hvaliti ove mjere, ali bih vas zamolio da mi pomognete da dobijem pravi stav na kojim pozicijama je vaša stranka i vi. Jer ispred vašeg kluba gospodin izlagač je govorio da bi bilo bolje da smo u ovo smanjenje išli prema poljoprivredi nego ovdje u turizmu. E sad ne znam, vi zagovarate i jedno i drugo. Mislim da to nije dobro. Ono što bih rekao da ova Vlada je smanjila PDV u turizmu sa 25 na 10%, za turističke usluge i turističke proizvode, ali mogu vam reći i usluge mogu reći da kao potrošač, kao građanin to nisam osjetio. Bio sam i u hotelima, bio sam svuda, nije nijedna cijena bila manja. Pa mi to svakako objasnite koji je pravi stav HDZ-a da li jedno ili drugo? Hvala lijepo.
Hvala. Kolega Borić, odgovor.
Kolega Mandić vi niste dobro slušali. Mi smo rekli da nas PDV od 13% međustopa na ugostiteljske usluge koja je prošle godine smanjena sa 25 na 10% ne smeta. Ona ne smeta ni ugostitelje, nitko od njih nije rekao ni riječ. Ali nas smeta ovo što čini direktno najveći problem, a to je nekonkurentnost hrvatskog smještaja sa 10 na 13%. Znači, smanjili smo jedan mali segment sa 25 na 10, a onda sveukupno podigli na 13%. To je osnovni problem. A zašto nije bilo pomaka u cijenama? Zato jer se donijela mjera bez ikakvih kontrolnih mehanizama. I onda je nastao onaj dio kojeg smo gledali cijelo ljeto, bitka za manji povrat tima koji su bili nagrađeni a ne za manji ili veći rast. To je bio problem. I možemo mi onda govoriti da je fiskalizacija utvrdila 7 milijardi nekakvih sakrivenih prihoda, ali efekti tih 7 milijardi u proračunu se ne vide. I kad netko tako pogriješi onda nam se desi ono što nam se desilo kad smo smanjili 23 za masti i ulja pa nam je skuplje ulje u 2013. nego u 2011. kad je bilo 22. Zašto? Jer nema kontrolnog mehanizma koji će natjerati onoga kome si to omogućio da to prelije u džep građana. Tako ni ovdje. Trebala je kava umjesto 7 kuna biti 5,5 kuna ali nismo stvorili mehanizam da iskontroliramo zašto je ugostitelj uzeo kunu i pol i onda smo shvatili u proračunu i sam ministar financija rekao da je bacio 3 milijarde u vjetar. A sada popravljamo te tri milijarde ali na krivi način opet na krivi način, a lijepo smo ga upozorili ne činite to.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom. Ivan Klarin. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo na kraju posljednja rasprava dakle o ovoj temi je više-manje sve kazano pa ću nastojati biti kratak. Normalno da ću se zadržati na sektoru turizma i povećanju stope na ugostiteljske usluge i na smještaj sa 10 na 13%. I ja dolazim s područja razvijenog turističkog područja, područja otoka Murtera gdje je prošle godine ostvaren ukupan broj noćenja od milijun 200 tisuća noćenja i definitivno da nije dobro kada se diže stopa PDV-a u turizmu pogotovo u bilo kojem sektoru normalno a pogotovo u turizmu. Međutim prije nešto manje od godinu dana kada je Ministarstvo financija smanjilo stopu PDV-a na ugostiteljske usluge sa 25 na 10% to je bila jedna hrabra mjera s kojom se želilo povećati konkurentnost hrvatskog turizma i mogu se usuditi i reći da nijedna zemlja u okruženju dakle mediteranske zemlje Mediteranskog bazena ili EU nisu se odlučili za takvu drastičnu mjeru, normalno da je to uvelike pomoglo hrvatskom turizmu. Međutim sve te udruge poslodavaca, udruge ugostitelja, vi gospodine Boriću se možete smijati koliko god hoćete, vi ste danas 50 puta rekli da se ugostitelji nisu bunili, da, bunili su se kao što se i vi bunite i kao što vi politizirati ovu današnju temu. Niste ovako politizirali i hvalili onda kada je PDV sa 25% spušten, ne, ne, vi ste bili za ja to znam da ste vi podržali tu mjeru ali bili ste puno tiši nego što ste danas kada napadate. Dakle ako je PDV u turizmu ili preciznije za ugostiteljske usluge sa 10% povećan na 13% dakle za tri postotna poena i dalje s obzirom na prošlu godinu ta razlika 12%. Znači 12% je smanjen PDV i vi govorite kao u vašoj raspravi iz kluba HDZ-a i još nekih oporbenih klubova smo mogli čuti da je skoro to ugostiteljstvo, turizam, pansioni, kafići da su skoro zanemarivi za hrvatski turizam i hrvatsko gospodarstvo općenito što nije točno. Evo imate primjer s mog otoka, dakle u posljednjih 30 godina dakle od '80.-tih godina prošlog stoljeća nijedna veća turistička tvrtka hotel nije izgrađen. A znate što se otvaralo? Otvarali su se kafići, otvarali su se restorani uključujući i moju obitelj, znači ako ćemo gledati broj sjedalica npr. na Murterskoj rivi onda ima više sjedalica nego što ima stanovnika. To su brojke o kojima treba razgovarati i koje treba podržavati kada se govori o ovom prijedlogu zakona. Nadalje, mjera je bila i smanjenje PDV-a normalno da se poveća konkurentnost, apsolutno. No međutim svjesni smo svi da se nisu smanjile cijene u turizmu da je kava ostala i dalje ista. Znači tu razliku od 12% ugostitelji su spremili u džep, to je definitivno jel nismo dobili efekt koje je ministarstvo priželjkivalo tj. da se smanje cijene i da se poveća konkurentnost te usluge. Svakako bi rekao da unutar ugostitelja posluje i jedna grupa ljudi koji ne vole normalno ovu svoju državu, koji kradu poreze na svakom mjestu i u svakoj prilici koja im to dozvoljava pa je bilo povika na ministra turizma ovo ljeto kada je zatvarao poznate klubove po Jadranu tipa Hacienda i dalje da ne nabrajam zbog toga što su porezni inspektori na dan njihove kontrole u blagajnama pronašli preko 100 tisuća neprijavljenog prometa. Znači apsolutno da mi tu možemo povući paralelu i reći da je tu za to država odgovorna, dakle da je trebala dodatna porezna kontrola, inspekcija i presija. Međutim da nije takvih vrlo vjerojatno mi ne bi danas razgovarali o ovoj mjeri povećanje od tri postotna poena s obzirom na sve te koji su ne ovu godinu od kada je uvedena fiskalizacija nego i puno prije krali ovu državu. Dakle to nisu ugostitelji to su isključivo lopovi koji ne žele dobro ovoj državi. Da li ova mjera povećanja PDV-a što sam rekao na početku svoje rasprave koja normalno da nije dobra i da nije popularna mislim ne možemo ni zbog hrvatske javnosti govoriti da je nešto popularno kada se diže. Mi smo svjesni da je 2006.godine da je usluga smještaja PDV u smještaju spuštena na 10% nitko ne može biti sretan zbog te mjere. Međutim kamate koje se trebaju vratiti s obzirom na prethodno razdoblje da se povećavaju za 2,5 milijarde kuna da je država apsolutno što se tiče proračuna u teškoj situaciji znači ove mjere su jednostavno takve da ih mi danas ovdje moramo prihvatiti. Mene samo jedna stvar tu zanima, malo prije sam i ponavljao, zašto niste bili korektni i prije godinu dana ili nešto manje kada smo mi spuštali PDV u turizmu sa 25 na 10% zašto niste bili toliko glasni vi u oporbi i zašto nisu bili toliko glasni ugostitelji? Naime njih se ovo najviše tiče. Mene samo to interesira. Nego kada država spušta PDV onda je malo bilo onih koji su hvalili te mjere. Ja smatram osobno a vjerujem i kolege u klubu da se tu radi o jednoj vrlo, vrlo popularnoj i uspješnoj mjeri Ministarstva turizma. Možete vi dizati ruke i čuditi se, dakle u vrijeme gospodarske krize da se PDV na uslugu dakle, jednu značajnu uslugu, jedne glavne gospodarske grane u državi, turizam je to spusti sa 25 na 10%, dakle svi su šutjeli, mislim da čak ministru osim Kluba IDS-a dakle jer je on njihov ministar, dakle resorni ministar turizma da mu je bilo postavljeno to pitanje na jednom aktualnom satu. A danas kada dižemo za 3% e danas se diže galama. Zahvaljujem.
Hvala. Imamo replika nekoliko. Ivan Šuker, izvolite kolega.
Kolega Klarin, kada je donošen zakon mi smo jasno rekli da to nije dobra mjera, da će to državni proračun koštati toliko i toliko novaca. Pogledajte raspravu pa ćete vidjeti. Ono što smo govorili danas, tada, to govorimo i danas. I tu smo jasni i konzistentni. Iz jednostavnog razloga što smo mi smanjili stopu PDV-a u turizmu, u ugostiteljstvu sigurno nije to koje će podići konkurentnost na takav način. Prema tome, to su činjenice. A kada govorite o kamatama, sve kamate koje su bile do 2012. otpadaju jednim dijelom na razdoblje kada je bila koalicijska vlast i HDZ, to vam je negdje po prilici oko 8 milijardi kuna, sve preko toga je posljedica zaduživanja u ovom trenutku. I prema tome mislim da tu nema potrebe da se politički prepucavamo. A kada ste rekli da na Murteru ima milijun i 200 tisuća noćenja, to vam je recimo po nekakvoj gruboj procjeni ti ljudi će sljedeće godine platiti negdje oko 5,4 milijuna kuna više PDV-a zbog ova 3%-tna poena ili 30% dizanja na postojeću stopu. To su činjenice. I gledajte, mi možemo šta je ministar rekao, to je politički stav. Mi smo svoj politički stav jasno iznijeli. Mogli smo kao oporbena stranka ići politikanski e zašto to niste smanjili na 5%. Ali svjesni problema koje ima državni proračun i svjesni činjenice da u ovakvim teškim trenucima kada se predlažu određena rasterećenja pojedinih gospodarskih grupacija da vidite kako treba voditi računa, kakav će biti u konačnici efekat na prihod državnog proračuna jer u nekom dužem periodu nažalost taj efekat na prihodovnu stranu može biti daleko opasniji od onog kratkoročnog efekta koji se postigne za određene gospodarske grupacije što se nakon 4 mjeseca nažalost pokazalo kao takvo. I ja sam ne jedanput rekao ovdje daj Bože da je ministar porezni paket napravio u komadu, onda bi nakon godinu dana vidio gdje mu ne štima i sigurno ne bi vukao ovakve poteze.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Klarin.
Da gospodine Šuker na Murteru se ostvaruje milijun i 200 tisuća noćenja, no oni se prvenstveno ostvaruju u privatnom sektoru. Dakle, po kućama. Ja sam žalostan zbog toga što mi nemamo hotelskih kapaciteta. Što hotelski kapaciteti nisu napravljeni u posljednjih 30 godina. Evo vi ste, gospodin Borić je govorio o strategiji razvoja hrvatskog turizma, HDZ-ova Vlada donijela je 2007. godine, mislim da je bila 2007. godina strategiju razvoja nautičkog turizma. Od tada do danas osim Dubrovnika niti jedna nova marina nije napravljena na Jadranu. Je, a to je istina, mislim ja i vi smo se već raspravljali o tome. I želio sam u svojoj raspravi naglasiti, u vašim raspravama pogotovo gospodina Borića koji se najviše dakle javio kroz replike, zanemarili ste ugostiteljski sektor. Ugostiteljski sektor je jako važan i jako bitan, ima ga jako puno. I to je činjenica. Dakle, njega moramo štititi jednako kao i ovo drugo, dakle šta se tiče smještaja. I to je činjenica koju ja govorim.
Hvala. I Marijan Škvarić replika. Izvolite kolega.
Hvala. Pa evo uvaženi kolega, ja bih tu htio navesti dvije stvari. Prvo slažem se s vama u tom dijelu da turizam je itekako bitan segment razvoja Hrvatske. I ono što je moje mišljenje ne bi trebalo da turizam bude na neki način prije svega rezultati sreće nego … [[Govornik se ne razumije.]] strateškog ulaganja. Ove mjere su itekako doprinijele da to strateško ulaganje bude kvalitetnije a da povećamo kapacitete dalo nam je priliku i potencijal kojeg imamo da iskoristimo. Drugu stvar koju bih htio napomenuti govorim o smanjenju i povećanju, ovo je smanjenje ako govorimo 12 ali ne posto nego 12%-tnih indeksa, a realno, apsolutno smanjenje 48%. I kada je HDZ imao 22% i to je sada smanjenje od 45%. Znači itekako je to smanjenje koje bi sada naši turistički djelatnici i taj dio potencijala kojeg smo evo odlukom ove Vlade dali, trebali iskoristiti na pametan način. Hvala.
Hvala. Ovime zaključujem raspravu. Glasovati ćemo … … [[Upadica se ne čuje.]] Ne, ne, nemam vas kolega Borić zapisano, nije niti. … [[Upadica se ne čuje.]] Imao je? Isprika, isprika. Kolega Borić, izvolite.
Pa ne bi bilo moguće da se ja ne javim na repliku gospodina. Što je bilo? Sve u redu? Dobro. Nemojte biti nervozni i sve je O.K.. Ministarstvo financija sve kontrolira tako da se ne sekirajte. Kolega Klarin kaže jedna izreka bolje je svašta pojesti nego svašta reći. A ovo što ste vi rekli hrvatskim ugostiteljima da su lopovi, da su lopovi koji kradu svoju državu i da je ne vole, to spada u red ovako jedno boljih izreka u ovom Domu, stvarno. Ima li jedna skupina koju vi niste izetiketirali na tako jedan grub način? Je li to moguće da mi danas u Domu kada govorimo o tome da nešto njima ne ide u korist da ih etiketiramo kao lopovima koji ne vole svoju državu pa istu kradu. A onda imam osjećaj da bi vi modelirali što bi mi ovamo s ove strane trebali govoriti kao predsjednik Kluba HDZ-a. Pa ne možete. Imamo pravo reći što mi mislimo. I lijepo vas upozorimo i zadnji put smo vas upozorili, kolega Šuker vam je objasnio naš stav o smanjenju PDV-a na ugostiteljske usluge. I vi nikako ne razumijete da ste spustili jedan mali dio koji ne čini većinu hrvatskog turizma ni prihode u turizmu a sada ste povećali sveukupno. Da li možete shvatiti to? Ni kolega Jelušić to nije tokom cijelog dana mogao shvatiti. Znači smanjili smo jedan mali dio da bi povećali sveukupno. To je negativno za hrvatski turizam. I zbog toga reagiram. Ali što se tiče marina izgrađenih, nije jedna nego 8, to morate, proučite malo pa ćete vidjeti od Istre do Dubrovnika gdje su. To što nije vaša u Tisnome to je vaš problem. Očito da kao načelnik niste u stanju dovesti niti investitora za hotelski smještaj, niti u nautički. To je možda vaš problem. A po ovome ćete još manje.
Hvala. Odgovor, kolega Klarin.
Kad ste rekli da se vi javljate na repliku, vi se natječete, vi pojedina gospoda koji će biti najaktivniji zastupnik na kraju ovog mandata, prema tome to je vaša misija u Hrvatskom saboru, ali neću vas dalje vrijeđati jer vi ste puno uvrijedili dakle. I znate što mi još smeta u vašoj raspravi? Mi smo svi tu kolege, svaki puta i svaku raspravu i svaku repliku dakle reći ćete sve ono što mi nismo rekli, znači kako se vama sviđa vi to tako rečete. Ja nisam rekao da su svi ugostitelji lopovi, jel vi znate da moja obitelj gospodine Borić 30 godina se bavi ugostiteljstvom na Murteru. … [[Upadica se ne razumije.]] Opet neću reći da lažete, ali ne govorite istinu. Znači ja sam rekao da pojedini ugostitelji, oni koji su po 100 000 kuna neprijavljenih računa, dakle koji su krali kad su im u 2 sata poslijepodne uletili inspektori i zatvorili te njihove lokale elitne. E o takvim sam poduzetnicima govorio. A šta se tiče marina, to smo više puta ja i vi raspravljali o tome. Ja bih samo volio znati, dakle vi iz sjednice u sjednicu govorite da su napravljene 8, kojih su to 8? A kojih su to 8 novih marina? … [[Upadica se ne razumije.]] Vi ste mogli tako reći da je napravljeno i novih 30 marina na Jadranu a nemate argumente koje su to marine. Bili ste nesposobni izmijeniti jednu uredbu koja je koncesionirala dakle luke nautičkog turizma na pomorskom dobru, koja je sve te godine pogodovala špekulantima i zato se nijedna marina nije na Jadranu napravila, ne da li je neki gradonačelnik sposoban ili nije. To su činjenice, samo vi to ne priznate nego vi slušate druge rasprave i onda govorite i okrećete onako kako vama odgovara.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti.
Evo sad sat vremena nakon što smo trebali počet s glasanjem konačno ćemo započeti. Molim da utvrdimo kvorum. Imamo 102 zastupnika u vijećnici, znači možemo pravovaljano odlučivati pa onda prelazimo na glasanje. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 514, rasprava je zaključena. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 78 glasova za i 24 protiv, donesen zakon.
Nastavljamo sa - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje PZ. br. 520 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili. S nama je također zamjenik ministra. Zamjeniče uvodno izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. U sklopu ovih poreznih zakona ja ću kratko reći koje se određene promjene odnose u područjima poreza na dobit. Ja bih rekao da su to tri skupine koje su bitne da ih probamo detektirati unutar ovoga zakona. Prva je što se odnosi na priznavanje poreznih rashoda financijskim institucijama ukoliko sudjeluju u otpisu kredita prema građanima. Pogotovo naglasak je na stambenim kredita. Znači bitno je reći da se utvrđuje kao porezno priznat rashod od kreditne institucije znači otpis potraživanja po osnovi odobrenih stambenih kredita socijalno ugroženim građanima kojima mjesečno rata kredita značajno ugrožava egzistenciju ili kako bi se spriječilo provođenje ovrhe nad jednom stambenom nekretninom. Također je dozvoljena mogućnost da banke ne uzimajući u obzir samo socijalni kriterij kao porezno priznati rashod otpiše korisnicima stambenih kredita dio potraživanja, međutim pod uvjetom da ih se primjenjuje na isti način na sve korisnike stambenih kredita. Također je kao olakšica ovdje dodano da banke mogu otpisati dio kredita i dugova nepovezanim poduzećima, pravnoj osobi ili obrtniku po osnovi plasiranih poduzetničkih kredita ako je poduzetnik u teškoćama, odnosno kada se utvrdi da otplata nema taj potencijal i značajno ugrožava nastavak poslovanja poduzetnika. Ovim prijedlogom zakona banke mogu otpis potraživanja utvrditi kao porezno priznati rashod izvansudskog i ovršnog postupka direktnim sklapanjem nagodbe s dužnikom što je ajmo reći u ovome slučaju to je ta novost u odnosu na postojeći zakon. Znači ukratko kada govorimo o olakšicama, znači banke imaju, one jesu u sustavu da određene rezervacije kada imaju teško naplative kredite ili prema građanima ili kada … prema poduzećima određeni dio poreznih olakšica je tu već prisutan i to je onaj dio rezervacija koji njima priznaje i HNB. Ovdje se radi da još i iznad tih rezervacija koje oni imaju rezervirane, a da ne moraju krenuti u postupak utuženja tužbe prema građaninu ili prema poduzetniku da ukoliko oni sklope nagodbu i kada se vidi da je taj dio problematičan naplate, znači da izbjegnemo i te postupke, brojne postupke i sudske i ovrhe itd., da im budu taj dio porezno priznati rashodi. Ovom mjerom se nadamo da ćemo znatno olakšati i taj postupak otpisa jednog dijela nenaplaćenih potraživanja banaka prema građanima. Da vam kažem jedan primjer. Znači na dan 31.10.2013. godine ukupne blokade građana, znači blokiranih građana su sa iznosom od 22,6 milijardi kuna. Od tih 22,6 milijardi kuna negdje oko 2/3 tih blokada, ovrha nad računima odnose se na financijske institucije. Znači 90% odnosi se na banke i to uglavnom za stambene kredite i za kredite po ajmo reći tekućim računima i nenamjenske kredite. Ostali dio oko 600-700 milijuna kuna vam se odnosi na blokade prema građanima za leasing i za osiguravajuće društvo. Oko 1 milijardu su zapravo dugovi poreza, obrta koji su ostavili određene dugove, 700 milijuna su vam blokirani građani negdje na razini telekomunikacijskih usluga za neplaćene usluge, 600-700 milijuna su također na temelju komunalija. Znači od 22 milijarde kuna najveći dio blokiranih je od strane financijskih institucija, znači 2/3. Šta se s ovim postiže? S ovim se postiže možda da u ovome dijelu oni i očiste taj dio bilanci gdje će pomoći da ne moraju ići na utuženje svakog građanina ili postupak ovrhe da bi se tek tim činom kada su pokrenuli nešto njima priznalo kao porezno priznati rashod. Jer tek činom ovršnog postupka ili sudskog postupka njima se nešto deklarira, dakle oni ga mogu priznati kao da im je to porezno priznati rashod. Ovdje upravo da bi izbjegli brojne, znači procese i ovrhe, znači cjelokupni sustav sudstva, a s druge strane da bi ipak pokazali da moramo rješavati taj dio velikog problema duga građana ovdje moram reći da Vlada sa ovim zakonom, znači ne banke nego Vlada daje mogućnost da banke otpišu taj dio kredita, a ovdje govorimo o stambenim kreditima. Stambenim pogotovo ako mu je to prva nekretnina, jedina nekretnina koji živi u toj nekretnini da se ne bi dogodilo da gledamo svakodnevne tužne situacije gdje deložiraju građane iz tih nekretnina jer mu je to jedina nekretnina, da kažemo ovdje podmećemo leđa i kažemo ne, imate mogućnost otpisa građanu jednog dijela stambenog kredita ako mu je to egzistencijalna nekretnina, a Vlada će vam kroz ovaj porezni zakon i to dopustiti da vam je to porezni priznati rashod, da nemate u tome dijelu nemate trošak. To je jako, jako bitno da se zna da je u ovome kontekstu i dalje s obzirom na ovaj problem duga građana da će se taj dio također sada moći od siječnja 2014. godine provoditi. Također se predlaže mogućnost jednokratnog otpisa potraživanja od nepovezanih osoba fizičkim osobama, ako je dug zastario i iznos do 2000 kuna ako je taj dio otpisan do 31. prosinca 2013. godine. Također, ovdje se ovaj dio se proširuje, znači ne samo za dio bankarskih hajmo reći jednog dijela kredita nego i za sve ostale hajmo reći ovaj što sam spominjao i određene komunalije i telekomi koji su blokirali građane itd. Ako je taj dug zastario, znači do 31.12.2008. znači kada je nastupila u tom dijelu zastara da ne moraju krenuti procesom, tom dijelu utuživanja nego da ga mogu evidentirati, izbaciti svojih bilanci da na taj dio neće im biti obračunat porez i da u tom dijelu olakšamo i tim, a svakako u prvom redu građanima što se tiče tog dijela duga, ali također i dijelu poduzeća da ne moraju kroz brojne sudske procese koje je, teško je, vidimo da je teško naplatiti svaku kunu, a u tom dijelu da im taj dio i bude i porezna, jedna vrsta određene porezne olakšice. Znači, to je ona prva i glavna komponenta ovoga zakona, znači dodatna porezne pogodnosti ali uglavnom usmjerene i ciljane prema građanima i pogotovo građanima koji imaju stambenu nekretninu, kojima je to egzistencijalna nekretnina, koji živi u njoj, da se može zapravo iznad onih propisa što ih dopušta i Narodna banka da taj jedan dio mogu i otpisati. Drugo ono važno područje je odnosi se na porezne olakšice poreza na dobit na potpomognutim područjima. Ovdje bih ja odmah htio se, neću reći ograditi ali da taj dio oko potpomognutih područja koja se uređuju Zakonom o regionalnom razvoju da raspravite kada bude taj, kada bude ovdje i kolega iz regionalnog razvoja. Ali ja ću samo vrlo kratko pokušati objasniti što se sadašnjim zakonima, šta se zapravo ovim Zakonom o porezu na dobit u tom dijelu mijenja. Kao što znate u dva zakona, u Zakonu o PPDS-u, znači članak 24. i Zakon o obnovi i razvoju grada Vukovara članak 30b. su bile definirane određene porezne olakšice vezano, ali isključivo za pored na dobit. Kao što znate u tim zakonima vezano za porez na dobit i da su bile podijeljene u tri skupine u zakonu o tri skupine područja gdje su kao što znate druga i treća skupina, Zakonu o PPDS-u, da poduzeća koja se nalaze na tim područjima njima su od 2014. godine istekao taj rok olakšica. Znači, da ako ne mijenjamo ovaj dio Zakona o porezu na dobit da se samo taj dio zakona, znači koji su istekli su ti kriteriji, te tvrtke na tim područjima bi plaćale tako prema tom zakonu piše u 2014. godini plaćali punu stopu poreza na dobit. Dok se za ovu prvu skupinu, znači u članku 24. Zakona o PPDS-u definira da se od 2014. do 2016. godine plaća 75% toga poreza od 2014. do 2016. što znači da bi tvrtke na tim područjima plaćale u 2014. godini da nismo mijenjali ovaj zakon, plaćali 15% stopu poreza na dobit. Šta se sad u ovom dijelu mijenja? Znači iako su te olakšice porezne jer su ta dva zakona bila lex speciallis što je bilo malo neuobičajeno, ali kako su bile cjelina su te dvije olakšice su bile u tim zakonima znači u Zakonu o obnovi i razvoju grada Vukovara, te Zakon o PPDS-u su olakšice su bile u tim područjima. Sada te porezne olakšice za porez na dobit vraćamo ih njihovom da ne kažem matični, onaj centralni zakon koji je Zakon o porezu na dobit gdje oni trebaju i biti. Ali kažem, u to vrijeme vjerojatno zbog cjeline zakona su te dvije olakšice poreza na dobit bile u ta dva zakona. Znači sad se oni i tehnički vraćaju u ovaj njihov matični zakon. Ali ono što je tu svakako bitno da su ovi kriteriji koji su tamo bili, da su bili vremenski ograničeni, da nisu bili trajni. Šta se sad ovim zakonom mijenja, odnosno gdje se daje još dodatna porezna olakšica pogotovo kada govorimo o gradu Vukovaru. Znači prema onome zakonu zato će se tamo i ukinuti taj dio. Znači sve firme koje su poslovale na tome području, po tom zakonu bilo do 2014. godini sve firme moraju plaćati 15% poreza na dobit. Znači u 2014. godini, a tako je prema zakonu. Mi sada kažemo ovim zakonom da je to sada trajna olakšica i da će poduzeća koja posluju u gradu Vukovaru plaćati porez na dobit 0. Znači, da neće plaćati porez i da je to trajna mjera. Tako da ajmo reći ovo je dodatna pogodnost za područje grada Vukovara i zbog toga i mijenjamo, jedan od glavnih razloga i zašto mijenjamo ovaj zakon, da to postane trajna mjera za poduzeća koja zapravo posluju na području grada Vukovara. Znači, da je ostalo po onome zakonu plaćali bi 15% sad će plaćati 0, odnosno neće plaćati. Također, i za prvu skupinu gdje bi se također u prvoj skupini potpomogli područja da je po onome zakonu također bi se plaćalo 15%, sada neće se plaćati. Znači, također će biti 0. Dok za drugu skupinu tih područja prema onome zakonu također smo rekli oko 15%, sada 20% bi bilo jer su ukinuti za drugu i treću skupinu, sada ćemo to sa 20% za drugu skupinu plaćat će se 10%. Znači, kada gledamo taj dio porezni, znači ne ulazim sad ponovno govorim u područja ta potpomognuta koja su definirana u tome regionalnom razvoju ovo su dodatne pogodnosti i olakšice na tim područjima i gradu Vukovaru i prvu i drugu skupinu koje da su postojeći zakoni plaćali bi veću stopu poreza na dobit. Znači, vrlo jasno veću, sada neće plaćati i to je trajna mjera. Ona je bila vremenski ograničena dok se sjećam čini mi se čak je bilo do 2017. godine. Tako da je to bitna razlika, i tehnički što se miče ovaj zakon, ali da je vrlo jasno kada govorimo o određenim potporama i područjima da je tu vrlo jasna politika Vlade što se tiče tog dijela područja poreznog pitanja da su to dodatne koristi za poduzetnike na tim područjima. Također, vezano za ostale odredbe, znači to je prvo ono što sam rekao, a ovo je druga glavnina vezano za zakon je gdje se ovdje predlaže sada zakonom da se troškovi kamata na zajmove primljene od povezanih osoba imaju isti tretman kao i kamate po osnovi zajmova od dioničara ili člana društva, a u cilju sprječavanja određene porezne evazije od strane povezanih poduzetnika. To je mjera koju smo primijetili da se u zadnjih godina dešavala na jedan način koji bi ovako objasnio. Znači, strane kompanije koje bi dolazile u Hrvatsku osnivati poduzeća nisu ulagale u temeljni kapital koji bi napravile unutar 20 tisuća kuna nego bi dali kredite svome povezanom poduzeću u Hrvatskoj i onda bi na taj kredit svakako obračunali kamatu gdje uvijek i postavlja se pitanje i transfernih cijena i prebacivanja tog određenog dijela novca vani i onda bi im ta kamata bila porezno priznati rashod. Znači, imate i transfer prema vani, a s druge strane imate da zapravo nisu plaćali jer im je to bio taj dio porezno priznati rashod nisu plaćali ni porez na dobit. Kako je cjelokupni skup mjera Vlade RH bila poboljšati i poticati kapitalnu bazu poduzeća jer govorimo zašto nemamo gospodarskog rasta, nemamo gospodarskog rasta jer nemamo dovoljno jaka kapitalna poduzeća. I cijeli cilj je reinvestiranje dobiti ne samo u ovome dijelu što smo rekli da nećemo platiti da se ne isplaćuje, da se koristi za investiranje nego da dižemo … kapitalnu bazu poduzeća da bi ona sutra mogla biti i kreditno sposobna da mogu se zadužiti da bi mogli krenuti u investicijski ciklus. U tome je problem što ono što sam rekao manje od 15% su malo kapitalno, nemaju dovoljnu kapitalnu bazu za daljnji gospodarski rast. Još pogotovo kada su iskoristili sve određene kolaterale, teško dolaze do novih kredita. I to je bila glavna isto mjera reinvestirane dobiti. A ovdje se zapravo, upravo ovaj dio da ne kažem tih financijskih transakcija gdje bi se dopuštao ulazak, znači davanje kredita, vraćanje kamata, transferiranje ovdje umanjuje poreznu osnovicu nema i vrlo jednostavno se zapravo ta kompanija mogla, odnosno da ne kažem i zatvoriti itd., nije bila u tom dijelu razvojna. I smatramo da u tom cilju sprječavanja porezne evazije ovaj dio svakako je dalje značajan ali ponovno gledam u tom kontekstu kad dajemo kapitalnu osnovicu, ne kažemo možete sad reći da je to, taj dio neće biti poticajan za poduzetnike. Pa nek ulože u temeljni kapital i tu smo i rekli ulaganjem u temeljni kapital potaknut ćemo vas i nećete platiti porez. Ali vam nećemo dopuštati da kroz povezana poduzeća taj dio kapitala transferirate vani. Tako da tu nema rasprave da je ovo neka nepoticajna mjera za strane investicije. Uložite u kapital jer u vašim zemljama plaćate porez na dobit, u RH nećete plaćati ali ulaganjem u temeljni kapital se pokazuje ozbiljnost nekog investitora kada dolazi na teritorij RH koliko će on ulagati, koliko će on snositi rizika u poslovanju društva. Ne samo 20 tisuća kuna i onda zatvori kompaniju i onda ga više nema. Kroz temeljni kapital se pokazuje ozbiljnost investitora. A mi kao Vlada kažemo ako ste toliko ozbiljni onda vas u tom dijelu reinvestirane dobiti oslobađamo. I također, ostale izmjene koje su uglavnom usklađivanje određeno sa direktivama i sa određenim područjem. Znači, u kontekstu se može reći da je ova izmjena Zakona o porezu na dobit izuzetno nudi dodatne pogodnosti i za građane, isključivo govorimo o građanima koji imaju stambene kredite da im taj dio banaka može da ne kažem otpisati lakše otpisati te iznose gdje ćemo im porezno te iznose porezno priznati. Također, značajna i snažna poruka područjima i gradu Vukovaru i potpomognutim područjima da Vlada i dalje kroz ovaj dio porezne olakšice poreza na dobit potiče ta područja i treća mjera vezano za ovaj dio nepriznavanja kamata prema strancima, uložite u temeljni kapital i tu ćemo vam dati olakšicu a ne da kroz rashode za kamate kojima umanjuju tu poreznu osnovicu izvlačite taj dio kapitala. Evo zahvaljujem i nadam se da će biti rasprava konstruktivna da vidimo da li šta tu još možemo poboljšati u tom dijelu ali svakako ovaj dio područja potpomognutih područja svakako će vjerojatno biti bolja rasprava kada kolege iz Ministarstva regionalnog razvoja budu definirala koja su to područja. Zahvaljujem.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Imamo jednu repliku Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Gospodine ministre. Pa nije od mene kao oporbenog političara da govorim ali moram to reći mislim da kod područja od posebne državne skrbi grada Vukovara niste rekli ključnu stvar. Ako hoćemo povuć novce iz EU fondova za ravnomjerniji regionalni razvoj RH onda to ne možemo napraviti temelju postojećeg zakona o PPDS-u ni Zakona o brdsko-planinskim područjima iz jednostavnog razloga što direktive EU ne poznaju takav način nego mora biti nekakav dohodovni ili nekakav financijski princip pod temeljem čega netko ostvaruje potporu. To što Ministarstvo regionalnog razvoja kasni sa i strategijom regionalnog razvoja i sa zakonom to je drugi par cipela ali čisto radi javnosti i radi zapisnika i to je možda šteta što nije navedeno ovdje u razlozima kada se govori, a jučer na Odboru za financije je bio predstavnika Ministarstva regionalnog razvoja on to isto nije rekao, dakle mi da smo ostali na starom Zakonu o PPDS-u i na starom Zakonu o brdsko-planinskim područjima prema onim kriterijima ne bi mogli koristiti sredstva fondova EU koji su namijenjeni za ravnomjerniji regionalni razvoj RH. dakle to su činjenice. I samo nešto oko ovih kamata bit će kasnije prilike, mislim da je Hrvatskoj interes da se investira u Hrvatsku i onaj tko je dao kredit svom poduzeću da to poduzeće investira u Hrvatsku 100 milijuna kuna tih 100 milijuna ostaje u Hrvatskoj. On će napraviti nekakvu nekretninu, u principu bi to trebala raditi poduzeća, dakle mi se lomimo na tisuće drugih načina da damo nekakve olakšice, a onda uvodimo nekakvu mjeru koja možda nam fiskalno neće ništa značiti, možda dovedemo način kontrole bi bilo možda efikasnije, pitanje je samo da li s ovim šaljemo jednu negativnu poruku, a u situaciji smo da nismo baš birali što se tiče investitora. Dakle jedan čisto dobronamjeran savjet da li ćemo postići daleko veću štetu fiskalnu nikakvu korist, a percepcijski vrlo loše izgleda.
Hvala. Odgovor izvolite zamjeniče.
Hvala lijepa. Pa vezano ovo što ste rekli za Zakon o PPDS-u. upravo da je ostao taj zakon u ovom dijelu govorim samo o ovom dijelu poreza na dobit i to ponovo ponavljam, poduzeća na tim područjima bi plaćala veća i u gradu Vukovaru i na tim područjima veći udio poreza na dobit nego sada ovim izmjenama. Znači ovim izmjenama se neće plaćati i to je ta in favoren korist vezano za taj dio. A vezano za izmjenu kamata ovo što ste rekli u nekretnine ja bi volio da ste rekli da dođe neko ulagati u proizvodnju u Hrvatskoj ali ako želite ulagati u proizvodnju u Hrvatskoj onda ne možete imati temeljni kapital od 20 tisuća kuna i onda davati određene pozajmice kroz poduzeća nego ulažete cjelokupnu proizvodnu halu ulazite u temeljni kapital. I to je onaj dio što mi želimo. Ako neko želi ulagati u proizvodnju onda će on i u ložiti u temeljni kapital i onda će tu on dobiti olakšicu. A zapravo ovaj dio ako oni samo žele biti baza porezna da … 20 tisuća kuna pa samo raditi transakcije takva vrsta kapitala nam ne treba.
Hvala. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Ne. Otvaram raspravu. Počet ćemo sa raspravom po klubovima i u ime Kluba zastupnika SDP-a Hrvoje Nekić. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče, poštovani ministre i zamjeniče sa suradnicima, poštovani kolegice i kolege. Zbog važnosti i utjecaja na razvoj gospodarstva i na ciljeve utvrđene u smjernicama ekonomske i fiskalne politike te zbog pravovremene primjene ovog prijedloga zakona i kako bi se prihod od poreza na dobit zadržao na planiranoj razini uz istovremeno poticanje kreditnih institucija da u teškim gospodarskim uvjetima olakšaju otplate kredita prezaduženim građanima i poduzetnicima te kako bi se osigurala realnija i ravnomjernija naplata predujma poreza na dobit čime se osigurava mogućnost gospodarskog rasta i stabilnost državnog proračuna što pretpostavlja mogućnost redovite isplate mirovina, plaća, poticaja, socijalnih davanja i slično ovaj zakon je iznimno bitan. Smjernice ekonomske i fiskalne politike sadrže niz mjera od kojih se očekuje pozitivan utjecaj na rast i razvoj ekonomskih i gospodarskih aktivnosti uz zadržavanje fiskalne porezne discipline i osiguranje stabilnosti državnog proračuna RH. Obzirom na važnost oporezivanja dobiti kao jednog od važnijih čimbenika koji može utjecati na razvoj gospodarskih aktivnosti tijekom proteklih razdoblja u sustavu oporezivanja dobiti uvedene su nove porezne olakšice koje predstavljaju izravni poticaj gospodarstvu jer se istima potiče reinvestiranje dobiti odnosno zadržavanje ostvarene dobiti u društvu zbog potrebe investiranja i razvoja dok se posebice potiče razvoj novih investicija i otvaranje novih radnih mjesta koja će zasigurno u bliskoj budućnosti biti otvorena i koja će zasigurno doprinijeti stvaranju nove vrijednosti i rastu BDP-a. Korištenjem određenih poreznih olakšica obveznici poreza na dobit imaju mogućnost ostvariti oslobođenje od plaćanja poreza na dobit koje može biti godišnje ili u razdoblju do 10 godina. Zbog pozitivnih učinaka od određenih poreznih olakšica koje se često ne očituju u prvoj godini primjene budući da su uglavnom vezane za višegodišnje razvojne investicijske projekte od uvedenih poreznih olakšica očekuje se značajan utjecaj na gospodarski razvoj tijekom budućeg razdoblja,a posebno 2015.godine predviđa rast prihoda proračuna s osnove poreza na dobit zbog očekivanog porasta gospodarskih aktivnosti. Stoga se ovim prijedlogom zakona predlažu određene mjere kako bi se ostvarile pretpostavke sadržane u smjernicama ekonomske i fiskalne politike imajući u vidu sveobuhvatni utjecaj sustava oporezivanja i dobiti gospodarskih subjekata na razvoj gospodarstva, porast investicija, očuvanje fiskalne i porezne discipline kao i na stabilnost državnog proračuna Republike Hrvatske. Nadalje, u prijedlogu zakona propisuje se porazna olakšica za jedinice lokalne samouprave koje su razvrstane u prvu i drugu skupinu po stupnju nerazvijenosti, odnosno potiču se najnerazvijenije jedinice lokalne samouprave. Kako je i zamjenik ministar obrazložio pa ih ja sada ne bih ponovo obrazlagao, prva i druga skupina i grad Vukovar. Znači iznos oslobođenja od plaćanja poreza na dobit ograničen je pravilima o potporama male vrijednosti kao i prema važećim propisima. Ali i olakšica se predlaže bez vremenskoga ograničenja. Prema dosadašnjim propisima olakšica je bila vremenski ograničena. Primjena olakšica primjenjuje se od 1.1.2014. a financijski učinak očekuje se u 2015. godini. Radi ublažavanja tereta krize socijalno ugroženim građanima korisnicima stambenih kredita i poduzetnicima u teškoćama propisano je da kreditne institucije mogu takvim građanima i poduzetnicima kao porezni rashod kojim se priznaje izvršiti otpis potraživanja bez pokretanja sudskih sporova i ovrha. Nadalje, predlažu se izmjene u priznavanju troškova kamata između povezanih osoba u cilju sprječavanja porezne evazije od strane poreznih, povezanih poduzetnika, troškova reprezentacije te se predlaže novi popis poreznih utočišta radi plaćanja poreza po odbitku na primjene usluge po stopi od 20%. Predlaže se i mogućnost jednokratnog otpisa potraživanja od nepovezanih fizičkih osoba ako je dug zastario i iznosi do 2000 kuna te ako je otpisan do 31. prosinca 2013. godine. Nadalje, procjenjuje se kako će izmjene u načinu utvrđivanja porezno priznatih rashoda od kamata po osnovi zajmova primljenih od povezanih osoba biti anulirani razmjenom koja se odnosi na povećano priznavanje rashoda temeljem mogućeg otpisa potraživanja od fizičkih osoba dakle građana obzirom da je otpis poduzetnicima za državni proračun Republike Hrvatske neutralna stavka. Te obzirom na činjenicu da su dugoročna potraživanja rezervirana kao porezno priznati rashod. Međutim, očekuje se realnija i ravnomjernija naplata predujma poreza na dobit. Propisivanjem porezne olakšice za obavljanje djelatnosti na potpomognutim područjima jedinica lokalne samouprave i područja grada Vukovara prihod državnog proračuna zadržati će se na sadašnjoj razini iz razloga što će doći do preraspodjele regija odnosno područja na kojima se može ostvariti predmetna porezna olakšica. E sada, još bih budući da sam planirao imati pojedinačnu raspravu ali da ne bi gubili vrijeme, još ću možda istaknuti samo najvažnije po meni stvari iz ovoga zakona. Dakle, u zakon se unose odredbe da se određenim institucijama prije svega naravno bankama kao porezno priznati rashod priznaju određena potraživanja odnosno potraživanja koja imaju od građana koji sa bankom imaju sklopljene ugovore o stambenim kreditima i koji te kredite sada ne mogu otplaćivati. Dakle, ovim prijedlogom zakona omogućuje da se bankama to bude, da to bude bankama porezno priznati rashod. Dakle ovdje je prije svega namjera da se, namjera Vlade da se pomogne građanima koji su došli u teškoće koji više ne mogu otplaćivati kredite da im banka otpiše potraživanja a za banku to znači naravno porezno priznati rashod dok za građane predstavlja veliko olakšanje i izlazak iz dužničkog ropstva. Isto tako banke mogu donijeti odluku da će svim hrvatskim građanima otpisati i do 10% kredita, govorim o stambenim kreditima, o švicarskim francima, naravno prema svima moraju postupati jednako a da bi im se to priznalo kao porezno priznati rashod to moraju i dokumentirati. Osim naravno za građane važno je istaknuti da ta mogućnost postoji za poduzetnike koji su došli u teškoće kojima je ugrožena djelatnost i opstanak. Banke si mogu potraživanja koja imaju prema poduzetnicima otpisati dakle samo onima poduzetnicima sa teškoćama kojima prijeti dakle i zatvaranje i gašenje poduzeća i to po strogim kriterijima i po strogim nadzorom porezne uprave. I još bih na kraju rekao, znači što je možda važno za naglasiti mogućnost jednokratnog otpisa duga do 2000 kuna kako bi se izbjegli sudski sporovi. Evo zbog svega navedenog Klub SDP-a će podržati ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala i vama kolega. Imamo jednu repliku Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Pa sada nakon rasprave i kolege Lalovca i kolege Nekića iz Kluba SDP-a meni nešto nije jasno. Govori se da će potpora oslobođenja poreza na dobit što se tiče Zakona o gradu Vukovaru biti trajna a istovremeno u prijedlogu zakona, Izmjenama Zakona o obnovi razvoja grada Vukovara se kaže, ovim Zakonom o izmjenama Zakona o obnovi i razvoju grada Vukovara navedena se mjera briše iz Zakona o obnovi i razvoja grada Vukovara i prenosi u Zakon o porezu na dobit uz poštivanje mjera, kažem poštivanja mjera i kriterija određenih pravilima o potporama male vrijednosti, dakle maksimalno 200 tisuća eura tijekom bilo kojeg razdoblja od tri fiskalne godine. Prema tome.
Hvala. Odgovor kolega Nekić.
Poštovani kolega Šuker, dakle budući da evo ja nisam ovaj Zakon koji vi imate proučio, dakle a ova mjera se prenosi u ovaj zakon koji je prema dosadašnjim propisima ta olakšica bila ograničena ovim važnim novim zakonom i važećim koji ćemo eto donijeti ta olakšica će se primjenjivati i bit će vremenski neograničena.
Hvala. U ime kluba HNS-a Srđan Gjurković. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Poštovani ministre, zamjeniče, kolegice i kolege iz Ministarstva financija. Dakle u ime kluba HNS-a podržat ćemo ovaj zakon, odnosno Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit i iskoristit ću priliku da naglasim još jednom koje su dobiti iz ovog zakona, prvenstveno i za građane i za poduzetnike. Rijetko koji zakoni nose taj profit da tako kažem, taj bonus i građanima i poduzetnicima. Dakle, ovaj prijedlog zakona sadrži izmjene poreznih propisa koje u svojoj biti sadrže posebne socijalno-ekonomske mjere kojima se u gospodarski nepovoljnim uvjetima namjerava utjecat na smanjivanje dužničke krize građana kako bi se moguće pravednije rasporedio teret krize. Stoga je ovim prijedlogom zakona propisan drukčiji način priznavanja rashoda kod kreditnih institucija, evo stalno kontinuirano ova Vlada se bavi odnosom građana i kreditnih institucija. Onaj nekad vrući ili krumpir ili vruću jabuku je zagrizla i dalje rješava. Dakle u slučaju otpisa potraživanja po osnovi odobrenih stambenih kredita socijalno ugroženih građanima, odnosno osobama kojima mjesečne otplate kredita socijalno ugroženim građanima ugrožavaju osnovne životne potrebe ili kako bi se spriječilo provođenje ovrhe nad jedinom stambenom nekretninom u kojoj korisnik kredita ima prijavljeno prebivalište i u kojoj trajno boravi. Dakle apsolutno zaštita građana, zaštita potrošača o kojoj kontinuirano u zadnje vrijeme stalno razgovaramo, donosimo zakone, raspravljamo. U skladu s ovim prijedlogom zakona utvrđuje se da je porezno priznati rashod i iznos otpisa potraživanja od dužnika korisnika stambenih kredita socijalno ugroženih građana bez pokretanja radnji koje se u smislu zakona smatraju pažnjom dobrog gospodarstvenika, dakle bez pokretanja ovršnog sudskog postupka ili drugog postupka kojeg bi se u ovom trenutku još više produbila dužnička kriza građana, a možemo reći i dijelom rasteretilo pravosuđe, ali sigurno da pravosuđe nije tema zbog koje se ovaj zakon donosi nego građani. Ono što je isto tako značajno za naglasit, dakle prema prijedlogu zakona utvrdit će se kao porezno priznati rashod iznos otpisa potraživanja od poduzetnika po osnovi plasiranih poduzetničkih kredita ako kreditna institucija, uvažavajući propise koje nalaže HNB i druge kriterije i postupke kreditne institucije izvrši otpis poduzetniku kojemu dugovi po osnovu odobrenog poduzetničkog kredita ugrožavaju nastavak poslovanja. Propisivanjem navedenih izmjena očekuje se kako će kreditne institucije, uvažavajuće obavezne i posebne propise izvršit otpis potraživanja čime se poduzetniku oslobađaju sredstva za razvoj investicija i projekata zbog kojih je poduzetnički kredit odobren, kao i sredstva za izvršavanje drugih redovitih obaveza poduzetnika. Mislim da je ovaj zakon i rasprava o porezu na dobit jedna dobra i osnova da napomenem ono šta ova koalicijska Vlada radi po pitanju rješavanja problema i nelikvidnosti i problema u koje su upale tvrtke koje su u biti morale ići u stečaj, a Zakon o predstečajnoj nagodbi u ovom trenutku zahvaljujući ovoj koalicijskoj Vladi rješava se 49 milijardi kuna međusobnih potraživanja, naravno i banaka i države i drugih vjerovnika. Tu je uključeno oko 5500 pravnih subjekata tvrtki koje su u predstečajnim nagodbama, ali za značaj i težinu ovoga trenutka. Raspravljajući i o svim zakonima, ne samo ovome, treba reći da je tu više od 43 000 zaposlenih radnika, a ono što je isto za naglasit da na tih 5545 tvrtki koje su u postupcima predstečajne nagodbe iznimno velik je broj drugih tvrtki koje vezano kao vjerovnici za njih koji očekujući rješavanje ovoga problema ostvaruju ili osiguravaju prostor da sutra kompletno cijelo gospodarstvo normalno funkcionira, normalno plaća u roku od 30 odnosno 60 dana. I onda taj gospodarski rast o kojem često postoji skepse, prihvaćam skepsu opozicije, će pokazat jasno da gospodarski rast mora bit, može bit i da je realan i da sve one ambicije i planovi i čak vanjskih analitičara, odnosno i Svjetske banke i MMF-a, Europska komisije zaista ima realnu osnovu samo po pitanju rješavanja predstečajnih nagodbi i svih ovih odnosa koji postoje. I za kraj, po pitanju ovoga zakona još jedanput ponovit i dopunit da predložene porezne olakšice, posebno koje su vezane za propise u regionalnom razvoju odnosno Zakon o regionalnom razvoju koji ćemo donijet će biti iznimno bitne kod oslobađanja i stimuliranja kad se radi o poduzetnicima koji obavljaju djelatnost na području jedinica lokalne samouprave koje su prema posebnim propisima o regionalnom razvoju Republike Hrvatske iz područja prve skupine ili područja grada Vukovara, kao i plaćanje poreza na dobit po smanjenoj poreznoj stopi od 10% za porezne obveznike koji obavljaju djelatnost na području jedinica lokalne samouprave prema posebnom propisu o regionalnom razvoju Republike Hrvatske. Ono što je isto bitno, da to sve skupa u tim djelatnostima primjenjivat će se odgovarajuća pravila o potporama male vrijednosti, a o djelatnostima poljoprivrede i ribarstva primijenit pravila potporama male vrijednosti za djelatnost poljoprivrede, odnosno pravila o potporama male vrijednosti za djelatnost ribarstva čime u biti zaokružujemo jedan segment i usklađenja sa EU ali i osiguravanju daljnjih potpora. U ime kluba HNS-a još jednom ponavljam podržat ćemo ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala. U ime Kluba zastupnika Hrvatskih laburista Nansi Tireli. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani ministre sa suradnicama, kolegice i kolege. Pa evo mogli bimo reći da ćemo podržati ovaj zakon i da je s obzirom na sve ovo što smo čuli i šta piše u njegovom uvodu dobar, poticajan, da štiti građane, da smo se konačno sa bankama i sa monopolistima da tako kažem počeli obračunavati. Međutim, uvijek postoji onaj ako pa ću ja pokušat evo malo rastumačit zašto je kod mene taj ako, odnosno kod nas u klubu. Kad govorimo o priznavanju poreznih rashoda financijskim institucijama ako ih otpišu da se postavlja pitanje, dakle ministarstvo ima dobru volju i dobru namjeru da se građanima olakša, da se građanima koji su u onom socijalnom razredu otpišu potraživanja po osnovi kredita što ne znači da će banke to i učiniti bez obzira što im ta otpisana potraživanja idu u porezno priznate rashode. Jer ako banke potražuju otplatu kredita i za te kredite imaju garanciju u hipotekama nigdje ne piše da se banke nekretnina, odnosno hipotekarnih garancija moraju odreći da bi se olakšalo bilo kojem građaninu Republike Hrvatske jer se uvijek postavlja pitanje koliko građani Hrvatske uopće znače bilo kojoj banci. Tako da sam tu skeptična da ćemo od toga imat nekakvih velikih pomaka, nekakve velike dobre volje. Ali eto ako bude dobro došlo i pohvale ministarstvu što uopće razmišlja na takav način. Što se tiče ovog drugog dijela mogućnosti jednokratnog otpisa duga do 2000. kuna u nepovezanim društvima opet imamo ako. Dakle, ako je dug zastario, otišao u zastaru do 31.12.2013. godine mogu odnosno dug se može izbaciti iz bilanci ide u porezno priznat rashod. Mi smo sada svjedoci da, mislim da je nedavno bilo na nekom okruglom stolu razgovora o tome da 70% ili više od 70% ovršnih postupaka koji se vode, se vode na dugove koji su otišli u zastaru. Problem je u tome što građani ne prepoznaju zastaru, što ne daju prigovor na ovrhu da je ta ista otišla u zastoru i sad dolazimo do problema. Ako sam ja dužna T-Com-u, moj dug je otišao u zastoru, T-Com angažira odvjetnički ured, odnosno javnog bilježnika koji meni pošalje ovrhu, blokira mi se isti trenutak žiro račun na temelju ovršne isprave, odnosno tekući račun i meni se sa tekućeg računa uzme određena naknada, a dug je već otišao u zastaru. Dakle, pitam se šta ovim zakonom, odnosno ovakvom namjerom želimo dokazati? Što nam garantira da će T-Com ili bilo koje drugo poduzeće račun koji je već otišao u zastaru otpisati i da taj isti račun preko svojih odvjetničkih ureda i javnih bilježnika opet neće kao ovršna isprava blokirati bilo koji tekući račun građana. I opet pričamo ako oni to žele. Postavlja se pitanje što ako oni to ne naprave, nismo napravili ništa. Što se tiče grada Vukovara prve i druge skupine to nam je jasno da s obzirom na ovo što smo do sad imali zakonsku regulativu i gubimo tu 2014. godinu da jeste ovo na tragu toga da određena poduzeća imaju olakšice i da ne plaćaju taj porez. Bilo bi dobro vidjeti da smo recimo u ovom prijedlogu zakona imali nekakvu projekciju koliko će to donijeti, odnosno koliko će poduzetnici dobiti više ili netko izgubit od svega toga pa da onda možemo argumentirano razgovarati o tome. Ovako evo vjerujemo da će to bit dobro. Trošak kamata od povezanih poduzetnika, cijelo vrijeme pričamo o tome kako nam je cilj ovime kapitalna, dakle reinvestiranje dobiti u cilju jačanja kreditne sposobnosti tih poduzeća i da poslovanje bude poticajno za ta poduzeća i da se kamate koje se obračunavaju u kreditima povezanih društava ne priznaju kao rashod odnosno da ostaju u domeni prihoda kao takve. Međutim, čini mi se da je cijelo vrijeme kad baratamo i govorimo o temeljnom kapitalu dajemo mu možda previše važnosti u onom dijelu investicija i poticanja investicija kroz temeljni kapital. Temeljni kapital nije garancija da se dobit realno reinvestirala nego samo trenutačno. Cilj nam mora biti kad razgovaramo o ovakvim stvarima najtransparentniji sustav i najefikasniji sustav, a ne samo najniža stopa nečega. To je izuzetno važno za investitore, to je izuzetno važno za strane kompanije koje žele investirati u Hrvatskoj i na tragu toga mislim da je bila i replika kolege Šukera kada je rekao da investitore određene stvari bune jer na ovakav način, dakle postavlja se pitanje koliko nam je toga ograničeno i što sve kao strani investitori u toj zemlji možemo kada se svaki dan mijenjaju temeljni zakoni a to je porez na dobit, porez na dohodak, PDV i sve ono što u bilo kakvoj projekciji ozbiljnog stranog investitora jeste ozbiljna stavka koja se dugoročno planira. Što se tiče unošenja dobiti u samo poduzeće osim temeljnog kapitala imamo dakako i druge mogućnosti, a to su na primjer statutarne rezerve, zakonske rezerve, rezerve za vlastite dionice tu imamo svakako tu široku mogućnost gdje možemo djelovati, a ne samo da djelujemo na temeljni kapital koji je najfleksibilnija kategorija ali nije nikakvo jamstvo investicijama. Neću duljiti, mi ćemo podržati ovaj zakon stvarno u dobroj vjeri da će banke telekom operatori, komunalna društva, svi oni koji od građana naplaćuju svoja potraživanja ovo pročitati, biti da tako kažem pozitivni prema ovakvoj ideji ali iskreno ne u ime kluba nego u svoje osobno ime voljela bih biti u krivu, ali mislim kad bismo radili za godinu dana nekakvu projekciju koliko su nam ove izmjene poreza na dobit donijele u tom dijelu da ćemo imati vrlo, vrlo mršave rezultate i da građani od toga neće imati puno.
Hvala. U ime kluba HDZ-a raspravu su podijelili Ivan Šuker i Goran Marić. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre, gospodine zamjeniče sa suradnicima. Pa čitajući ovaj zakon čovjek naprosto ustvari dolazi u sukob sam sa sobom što misli. Ja samo osobno protivnik poreznih oslobođenja i smatram da se socijalna politika mora voditi kroz akte socijalne politike i da to mora biti vidljivo u državnom proračunu iz jednostavnog razloga da građani RH vide kakva se to socijalna politika vodi i koliko ide novaca uz to. A da je to tome tako i da to nije i moje mišljenje samo je prijedlog i Zakon o fiskalnoj odgovornosti da se jasno kaže da će Vlada morati ubuduće a mislim da je to trebala napraviti i u ovom zakonu napraviti procjenu što znači određena porezna oslobođenja jer to se tretira kao nekakav posredni rashod u državnom proračunu jer se tretira da nije bilo te porezne olakšice bio bi porez na prihod, a Vlada bi kroz mjere socijalne politike vodila to i to bi bilo na rashodovnoj strani. Zašto to govorim? Pa gledajte kolegice i kolege ja nastojim biti realan i na ovakvim temama ne želim nikad politizirati, ali ja vas moram podsjetiti na naše rasprave oko Zakona o socijalnoj skrbi koji smo imali neki dan u ovom Visokom domu pa se sjetite sa svih, dakle i s lijeve i s desne strane sabornice koliko je bilo gospođi potpredsjednici i ministrici upućeno i rečeno da onaj tko ima bilo kakve nekretnine i koji posjeduje nekretnine ne može država voditi socijalnu politiku prema njemu, a da sutra netko drugi naslijedi te nekretnine. E sad se postavlja jedno elementarno pitanje, prvo ono što meni fali u obrazloženju ovog zakona da li se u članku 3. u ovom stavku 5. gdje se predviđa dakle da otpis potraživanja nepovezane fizičke osobe u skladu s kriterijima i postupcima kreditnih institucija po osnovi odobrenih stambenih kredita te dospjele kamate iskazane u prihodima od trenutka otpisa da li se gleda razlog zašto taj kredit nije plaćen? Jer ako idemo na ovaj otpis onda se postavlja elementarno pitanje u proteklim mjesecima se u Hrvatskoj puno raspravljalo o onim nesretnicima koji su uzeli kredite u švicarcima, puno se raspravljalo o ljudima koji su imali valutnu klauzulu a ostali su bez posla. Međutim, jednu kategoriju ljudi koji su iz dobronamjerne ljudske prijateljske geste bili nekom jamci za kredit nitko nije govorio. Tim ljudima je bez njihovog znanja, bez njihovog pitanja ne pitajući se banke i ne gledajući da li od onoga koji je digao kredit se može naplatiti jednostavno jamcima se sjelo na njihove račune i ovršilo ih se. Ni krivi ni dužni mnogi građani Hrvatske su se na takav način našli na prosjačkom štapu. I nažalost, ne mogu si pomoći. Pa ako govorimo već o pomoći ako je danas Vlada, bar je tako rečeno, donijela amandmane kojim će se riješiti na određen način problem švicaraca, ako na ovaj način rješavamo problem onih koji ne mogu vraćati svoje stambene kredite onda isto tako treba razmišljati i o onima kojima banka vrši ovrhe samo zbog toga što su bili nekome jamci. Da, nekima je u ovoj sabornici to jako smiješno jer se nisu našli u takvoj situaciji. Druga stvar, zanima me s obzirom da otpis poreza i porezna olakšica spada u potpore da li je ova odredba članka dana AZTN-u da AZTN da mišljenje o njoj? Jer ne možemo pobjeći od toga ako je bilo kakva porezna olakšica bez obzira koji je ona karakter, koje namjere ima AZTN mora dati na nju svoje mišljenje. Jer ako nije dalo mišljenje dakle sve ovo skupa pada u vodu. Kolegice i kolege da li mi sa ovim odredbama članka 3. stavka 5. priznajemo da nam sustav ne funkcionira? Ja mislim da da. Jer kažemo zbog sudskih postupaka koji dugo traju itd. daje se bankama mogućnost da naprave ono što im je zakonom već u ovom trenutku odobreno. Svaka banka ima određene rezervacije za eventualne loše plasmane koji im se i prema pravilima HNB-a priznaje kao trošak i u svojoj bilanci na kraju godine kad rade poreznu bilancu oni to knjiže u trošak. Dakle, ovo je samo nekoliko pitanja iz jednostavnog razloga što iz nekakvog životnog iskustva svaka porezna olakšica nažalost gura nas u prostore možebitne porezne evazije i zlouporabe ovoga tih poreznih olakšica. Zato svugdje u svijetu pa i direktive EU nalažu da praktički svaka porezna olakšica se mora napraviti fiskalna procjena što ona znači. Dakle, ona se praktički tretira kao rashod državnog proračuna, ne vodi se u statistikama i ne računa deficit ali se kao takva vodi i evidentira. I vrlo je interesantno recimo da slučajno neki političar je napravio nešto slično što su napravile banke to bi bio kriminal, to bi bilo kazneno djelo, to bi bilo pogodovanje jer su se promijenili uvjeti jer netko tko je dobio nekakav poticaj ili kredit od države nije to mogao vratiti zbog promijenjenih okolnosti jer kada političar to napravi onda je kriminal, a kada to naprave banke onda je to nešto normalno i kriva procjena i sada tu treba pomoć. Dakle potpuno je isto svatko je dao kredit u dobroj vjeri da će se iz toga napraviti nešto i postići nešto. Prema tome mi imamo svoju državnu banku za obnovu i razvoj gdje se isto događaju određen stvari pa kažem samo ovako usput. A što se tiče kamata na kredite povezanih društava ja setu ne mogu složiti oko nekih stvari iz jednostavnog razloga što svaki dan svi i vladajući i oporba govorimo o tome da Hrvatskoj treba svježi kapital, da Hrvatskoj trebaju investicije i da se Hrvatskoj se mora dogoditi to. Znamo iskreno govoreći da u Hrvatskoj možda ima nekoliko tvrtki koje u ovom trenutku mogu investirati više od 50-ak ili 100 milijuna kuna dakle to je činjenica od koje ne smijemo pobjeći. e sada ako je netko uložio došao uložio u svoju tvrtku kćer 100 milijuna kuna s tim je napravljena ili nekakva zgrada ili nekakav pogon pa to je nešto što ostaje u Hrvatskoj, to su u 99% slučajeva radile hrvatske tvrtke. I ne vidim razloga kava razlika je da li je njemu majka zapravo poduzeće sestra brat nije bitno kaj dalo kredit ili je on kredit uzeo od nekakve poslovne banke, ali kažem konačni cilj je napraviti određenu zgradu. I sada da li će on tu zgradu staviti u temeljni kapital to je stvar njegove poslovne politike. Pa jeste vidjeli da velike korporacije u Hrvatskoj inozemne ne žele graditi vlastite zgrade nego idu u najam iz jednostavnog razloga što ne žele iskoristiti svoj kreditni potencijal da bi gradili zgradu i na takav način imati lošu bilancu i loš kreditni bonitet, dakle njima je jednostavnije iznajmiti zgradu, pogledajte to vam rade sve velike korporacije koje su u Hrvatskoj pa čak i neke banke. Iznajme zgradu, najam knjižiti u trošak i njihova bilanca je sjajna. Oni da bi napravili takvu zgradu morali bi se zadužiti za nekoliko stotina ili milijuna eura ili kuna i njihov kreditni bonitet bi bio poprilično loš. Ovako oni to imaju kao trošak poslovanja i njihova bilanca sjajno izgleda. Ponavljam fiskalno uzmimo da je netko dao svojoj tvrtki 100 milijuna kuna takvog kredita i recimo da je kamatna stopa 3% to je kamata na godišnjoj razini 3 milijuna kuna. stopa poreza na dobit je 20% to je 600 tisuća kuna. A koliko u ovom trenutku u Hrvatskoj ima poduzeća kćeri izuzev banaka koje će od svoje majke izvana dobiti kredit od 100 milijuna kuna? ja ne znam baš koliko ih ima. Dakle samo pokušavam postaviti svrsishodnosti i fiskalni efekat nečega što nam u konačnici kada nam netko rangira konkurentnost Hrvatske države, kada nam doing bussiness report od Svjetske banke rade neke uvjete poslovanja u Hrvatskoj budite sigurni da će nam ovo zbog interesa onih koji imaju puno novaca a oni imaju i mogućnost lobiranja i guranja svojih interesa zbog njihovog interesa ovo će nam uzeti kao jedan veliki minus. A mi fiskalno od toga nemamo nikakve koristi. Ja se slažem da se takvi krediti da Porezna uprava nije bitno koja institucija Ministarstva financija to itekako vodi i evidentira i da se prati taj tijek novca da ne bi do zlouporabe. Dakle to je jedno, kada se gradi o izgradnji nekretnina. Drugo je da se takav kredit može postići iz obrtna sredstva. Financijskom kontrolom vrlo lako se može utvrditi ako je taj kredit došao za obrtna sredstva što je ta tvrtka kupovala i plaćala recimo u razdoblju od 6 mjeseci s tim kreditom. Jer ako nije ništa plaćala ako nije na takav način na financijsko tržište i u platni promet RH uštrcala svježeg kapitala to je ono što treba i nemojmo govoriti mi smo u Hrvatskoj nelikvidnost sada administrativno smanjili. No u našem platnom krvotoku nije došlo više novaca. I zato kažem ako je neko spreman dati svojem poduzeću obrtna sredstva pa neka ih da. Ta sredstva će doći u platni krvotok RH i samo će se pojaviti više novaca s kojim će se plaćati određene obveze. Ali da to treba kontrolirati jer postoji mogućnost zloupotrebe treba. ali ako mi kažemo da to nije porezno priznati trošak samo njima onda to nije dobro. Nekada u stara vremena smo imali ako ste vi osobno posudili svom obrtu ili svojoj firmi novce pa je rečeno da kamatna stopa mora biti u visini s kontne stope Narodne banke Hrvatske, danas iz kontne stope nema mora se odrediti nekakva druga referentna veličina i reći da tog iznosa, a to je porezno priznati trošak iznad tog iznosa nema. A to je bilo zbog toga da se izbjegnu manipulacije. Kažem govorim sve zbog toga jer svima su nam puna usta bez obzira kojoj političkoj opciji pripadamo, jesmo na vlasti ili smo oporba da Hrvatskoj treba svježeg kapitala i trebaju investicije. Da li smo s ovakvom odredbom šaljemo poruku da mi želimo i da je za nas taj kapital dobrodošao? Nije. Mi sa ovakvom odredbom šaljemo poruku mi sumnjamo u vas, vi želite prati novac u Hrvatskoj. Pa imamo instrumente kako to možemo kontrolirati. Dakle to je razmišljanje kluba HDZ-a i mislim da bi o tome trebalo razmisliti gospodine ministre bez ikakvih loših namjera. Dapače, ako na ovakav način razmišljaju vladajući i oporba onda mislim da svi zajedno želimo da dođu novci u Hrvatsku koji će potaknuti određene investicije. Ali vi dobro znate isto kao i ja da u ovom trenutku u Hrvatskoj ono što sam već rekao imate nekoliko subjekata koji su u stanju u kešu investirati više od 50 milijuna kuna. prema tome naprosto smo osuđeni na taj novac izvana e sada da li ćemo ga limitirati na ovakav način to se postavlja pitanje. Fiskalni efekat gospodine ministre će biti skoro pa nikakav. Mislim da sa nekim drugim evidencijama možemo to lakše staviti pod kontrolu i da ćemo imati dojmljivi efekat daleko bolji i kvalitetniji od ovoga. Kažem to je vaša stvar ali ja sam naprosto osjećao potrebu da vam to kažem. Što se tiče zakona i poreznih olakšica na PPDS-u i gradu Vukovaru ja mislim da bez obzira što je kolega Lalovac rekao da jednom zakonu ističe rok trajanja i da se mora donesti drugi zakon, mislim da Ministarstvo regionalnog razvoja moralo donijeti. Jer uslijediti će šok za mnoge kada se vide da se ne nalaze ni u prvoj, ni u drugoj ni u trećoj skupini. To je najveći problem. I onda će nastati problem. Jer gledajte svi ovakvu odredbu zakona gledaju poprilično benevolentno. Gospodine ministre i vi ste to doživjeli prilikom predlaganja proračuna a i ja sam to doživio, sjećate se one pozicije u Ministarstvu financija gdje se daje pomoć razno raznim gradovima i županijama pa je panika kada se nekom gradu ili županiji smanji pomoć za nekoliko tisuća kuna. A sada možete misliti koji će biti šok kada pojedini gradovi vide da nisu više u ovom sustavu olakšica koji su imali prema PPDS-u. Isto tako znate dobro da prema Zakonu o izvršenju državnog proračuna, mislim da je to bio članak 36. ili sada nemojte me loviti za riječ, dakle mislim je bilo rečeno da Republika Hrvatska će iz državnog proračuna vratiti povrat poreza na dohodak umjesto jedinica lokalne samouprave. Isto tako je bio i povrat poreza na dobit. Oni su se praktički odrekli kompletnog poreza na dobit u korist jedinica lokalne samouprave i to nije mali iznos, to je nekoliko stotina milijuna kuna. I bez tih sredstava ostaju jedinice lokalne samouprave temeljem ovog zakona. I zato kažem, ja to moram reći, ovakve odredbe zakona se čine poprilično benigne, međutim njihova stvarna primjena će biti za mnoge šok. I ja ne bih htio onda da koplja i strelice idu prema Ministarstvu financija, da koplja i strelice idu prema Ministarstvu regionalnog razvoja koje je ovaj nedostatak sredstava i smanjenih sredstava trebalo nadomjestiti sa sredstvima iz EU fondova za ravnomjerniji razvoj Republike Hrvatske a to Ministarstvo regionalnog razvoja nije napravilo. I zato mi je žao da o ovom Zakonu raspravljam samo kao o nečem tehničkom a on se itekako tiče područja sa posebne državne skrbi. I ovaj zakon je njima život značio bez obzira što znači iako mnogi nisu zasluživali po ničemu da se nalaze unutra. Ali kažem ova odredba je benigna, ako mogu nastaviti još pet minuta … [[Govornik se ne razumije.]]
Prijavljeni ste i pojedinačno [[Upadica Šuker: Pa dobro, mislim ali, dobro ajde može pojedinačno. Dobro.]] Pa možete nastaviti, nastavite pojedinačno. Ali imate prije toga repliku Hrvoje Nekić.
Kolega Šuker, reći da li mi sumnjamo ili ne u neke investitore mislim da ne bi trebali o tome ni razgovarati ovdje. Neka dođu, neka ulažu u temeljni kapital, neka pokažu ozbiljnost, neka pokažu ozbiljne namjere i vrata će im biti širom otvorena.
Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Kolega Nekić, mladi kolega, temeljni kapital je knjigovodstvena kategorija. Vi možete imati zgradu koju ste napravili na koju uredno obračunavate, to je vaše osnovno sredstvo, uredno obračunavate amortizaciju i sve druge stvari i ne morate u trgovačkom sudu zavesti to kao temeljni kapital. To je dakle čisto knjigovodstvena kategorija. I zato jesam rekao da ne trebamo robovati nekim stvarima. Mnoga poduzeća u Republici Hrvatskoj ono što su napravili, koristili i porezne olakšice i koriste kamatu kao trošak što su to napravili, te nekretnine i ta osnovna sredstva nisu unijela u temeljni kapital. Pa nažalost mnoga od tih poduzeća su njima napravila lanac onih koji nisu plaćali pa se nalaze bez ijednog zaposlenog. Na kraju krajeva zato i jesmo uveli OIB da eliminiramo takve. Prema tome, temeljni kapital vam nije nikakav dokaz da je netko nešto napravio ili nije napravio nego da li negdje nešto stvarno postoji i po knjigovodstvenoj dokumentaciji da li je to stvarno plaćeno toliko koliko je plaćeno.
Izvolite sada u pojedinačnu raspravu.
Hvala lijepa. Ne bih htio kažem biti dosadan ali mislim da ovaj članak 28.a zaslužuje našu pažnju kolegice i kolege. 325 jedinica lokalne samouprave je bilo na području PPDS-a i ja mislim jedno 70-ak i još nešto je bilo na brdsko-planinskim područjima. I rekao sam, ne bih htio da sada ovo ne ide na račun Ministarstva financija, ovo ide na račun Ministarstva regionalnog razvoja. Ali će se u konačnici kada se bude raspravljalo o proračunu usmjeriti priča prema Ministarstvu financija. A mi tu prihvaćamo ovu promjenu kao nešto što je benigno, to uopće nije benigno. I ministarstvo … [[Govornik se ne razumije.]] zato jesam davao primjedbu kada smo usvajali dnevni red da ove točke ne mogu doći na dnevni red prije nego što se donesu neke druge točke. I to je onaj problem i kada govorimo i o strukturnim reformama i nizu drugih stvari što neki nisu napravili neke stvari i onda je to nemoguće ugraditi u proračun. I zato mislim gospodine ministre da je uz ovaj zakon trebalo napraviti onu buduću odredbu u Zakon o fiskalnoj odgovornosti ali to se napravi procjena tih poreznih oslobođenja kao potencijalnog rashoda koji neće biti rashodi. I zato ponavljam i zato jesam čitao onaj citat jednog dijela članka iz Zakona o gradu Vukovaru kada je jasno definirano što su potpore male vrijednosti i kako se one mogu koristiti. Druga stvar, kolegice i kolege, bilo bi dobro da dobijemo podatak iz Ministarstva financija pa da vidite koliko je bilo stvarno takvih ulaganja na PPDS-u, nažalost nije ih bilo puno, nažalost nije bilo puno. Vi dobro znate da i mnogi državni službenici su koristili priliku da se … [[Govornik se ne razumije.]] na PPDS i da koriste osobni odbitak kako su koristili. Dakle, zato kažem da svaka porezna olakšica nas gura u jednu poreznu invaziju. I zato svaki porezni sustav u svijetu želi imati čim manje poreznih olakšica, biti čim jasniji, naplati ono što možeš a kroz mjere socijalne, gospodarske i druge politike daj u proračun ako nekome nešto pripada da se to jasno vidi. I to je ono što, kažem vam, kolegice i kolege, vidjeti ćete reakcije na članak 28. u onom trenutku kada se objave oni koji će moći koristiti odredbe ovoga članka. Dakle, poduzeća i obrtnici sa sjedištem u tim gradovima i općinama. Vidjeti ćete šok i vidjeti ćete onda reakciju. A mi o tome danas raspravljamo kao da se ništa neće dogoditi. I zato jesam rekao kolegi Lalovcu, kažem možda to nije moje kao oporbenog političara, ja naprosto kao zastupnik u Hrvatskom saboru i kao bivši ministar osjećam potrebu reći da je za ovo trebalo napraviti davno pripremu u Ministarstvu regionalnog razvoja. Ovo je prolongirano do 1.1.2014. godine sa jednim razlogom Hrvatska će ući u Europsku uniju, Ministarstvo regionalnog razvoja će napraviti strategiju i politiku regionalnog razvoja. Temeljem toga će se i podataka Ministarstva financija i drugih podataka iz Državnog zavoda za statistiku odredit parametri koje jedinice lokalne samouprave mogu doći u ove kategorije i onda slijedi šok, a to je da nema više povrata poreza na dohodak u ime tih jedinica lokalne samouprave, ali da će im se kroz fondove financirat određeni projekti pa s tog osnova neće imati trošak u svom proračunu i to je razlog zašto kažem niz nekakvih pitanja koja se meni nameću, koja naprosto ne mogu prešutjeti, a ja mislim da se u dubini duše ministar slaže s ovim. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Završna riječ ministra Slavka Linića. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Kolegice i kolege. Hvala na doprinosu u raspravi oko ovog Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit. Možda samo nekoliko komentara. Ja bih počeo od onoga što to znači olakšice u otpisu pojedinih kredita kod banaka i onda se pozivam upravo na vašu raspravu kad je bio Zakon o potrošačkim kreditima. Osnovno je bilo da u tom zakonu Vlada se mogla baviti samo troškovima zaključenja kredita i kamatama na kredit i Vlada se tada bavila samo tim stvarima. Ono što je u našem području djelovanja to znači da vidimo što to znači zaustaviti rast kamatama kod građana koji su prezaduženi, kod građana koji imaju ja bih rekao mali standardi jer su primanja po mirovinskom sustavu i primanja iz rada zaista skromna. I u tom dijelu smo regulirali i najvišu stambenu stopu i najvišu stopu kredita za ostale potrebe i isto tako smo rekli da ćemo kontrolirati troškove zaključenja kredita i definirali smo što je to problem ja bih rekao prevelike tečajne razlike koja pada uvijek na teret korisnika kredita pa smo i tu dali neka rješenja. U vašim raspravama kod tog kredita ste zaključili da to nije prava pomoć. Tražili ste dodatne mjere Vlade Republike Hrvatske jer jednostavno problem je nemogućnost otplate kredita i što Vlada u tom dijelu može načinit. Pa tu sad smo vam dali rješenje, dali smo rješenje da banke koje imaju mogućnost otpisa, banke koje moraju procijeniti koji to građanin nije u stanju platit, banke koje imaju mogućnost da ocijene da je jednostavno životnu stambenu potrebu gdje netko živi i bez stana ne može se nazvat da su normalni uvjeti poslovanja. Ako se odluči otpisat mi sada nudimo mogućnost da taj otpis bude priznat i kao porezno odbitna stavka od osnovice za obračun poreza na dobit i na neki način opet umanjili svoje prihode u državnom proračunu. Znači to je rješenje koje Vlada vidi u dijelu vođenja brige oko građana koji su platežno nesposobni, nesposobni u nemogućnosti da otplaćuju kredite po osnovu stanova i to kao što vidite jednostavno ocijenili smo da ako banka učini taj korak možemo jednostavno prihvatiti da dio onog koji bismo bi oprihodovali kroz porez jednostavno umanjimo. Nema dvojbe, tek kad banka otpiše, definitivno otpiše to može bit odbitna stavka. Prema tome nema rezervacija, nema vanbilančnih pozicija. Mora otpisat, mora oslobodit nekretninu, mora bilo kakvu kolateralno jamstvo banka otpisat zauvijek da bi postala takva stavka. I dali smo još jednostavno mogućnost da banka generalno zaključi da će svima otpisat 10%, svima, da jednostavno i u tom dijelu kad svima otpiše možemo prihvatiti kao odbitnu stavku od utvrđivanja osnovice za porez na dobit. Prema tome, to su mjere koje Vlada može ponuditi u onom dijelu kad želi još pomoći građanima. Nikakva pomoć bankama jer jednostavno banke trebaju otpisat dio svojih potraživanja. Jednostavno pokušavamo reći da ćemo u tom dijelu sudjelovati zajedno i umanjiti svoje prihode. To je ta dodatna briga o građanima gdje ste vi otvorili tu raspravu kad smo razgovarali o Zakonu o potrošačkim kreditima i rekli da tamo ne možemo definirati otpise, ali ih možemo ovdje definirati. Prema tome, sa strane Vlade Republike Hrvatske mi smo ponudili ova dva rješenja. Kao što vidite, gospodin Šuker danas spominje i treće, a to je netko je bio neoprezan pa je dao jamstvo i sada plaća po jamstvu. A čujte, jamac je platežno sposoban, zato banka ide na njega i tu nema otpisa. Jamac ima mogućnost platit, ali nemoguće je da mi otvaramo ovakva pitanja u jednoj ozbiljnoj raspravi oko problema građana. Mi bi sad trebali naći rješenje i za te jadnike koji zaista plaćaju ne svoj dug nego tuđi dug. O čemu mi to pričamo? Kad ćemo jednom shvatiti da svatko odgovara za svoje postupke? Mi samo pokušavamo reći da postoje građani koji su izgubili radno mjesto, koji su jednostavno bili gurani u potrošnju jer je potrošnja bila osnov rasta u Hrvatskoj pa su ih i banke i svi su ih gurali uzmite kredite, uzmite, nema veze što nećete moći otplatit, pa se sad ova Vlada bavi tim problemima. Prema tome to je ono što možemo reći jedno od konačnih rješenje jer sumnjam da više u dijelu izvršavanja obveza prema bankarskom sustavu Vlada može u bilo čemu pomoći. Prema tome, s jedne strane riješili smo troškove kredita, riješili smo visinu kamatnih stopa, riješili smo i problem prevelike devalvacije u odnosu na neku valutu i sada rješavamo još i mogućnost da banka bude ta koja će otpisati dio nemogućih naplata i da u tom dijelu dio problema prevalimo na državni proračun. To je sve što Vlada može učiniti u dijelu građana i naravno ono što smo sami načinili, a to je kad građanin izvršava svoju obvezu prema državi da smo dali mogućnost i refinanciranja, otpisa kamata, mogućnost zatvaranja sa nekretninama. Prema tome i u tom dijelu smo nastojali da na neki način omogućimo građane i brigu oko kreditnih obveza, ali i brigu oko poreznih obveza. Ovdje je dosta rasprava bilo i o tome da ne smatramo porezno priznati rashod kamatu na povezanim poduzećima. Što nas je rukovodilo oko toga? E pa vidite žalosna činjenica da dobar dio ulaganja u republici Hrvatskoj se otišlo u trgovačke centre i djelatnost uslužnu, ne proizvodnu. I što primjećujemo kod toga? Lidl, Mercator, Spar, koga sam još zaboravio Kaufland u zadnjih pet do deset godina njihovo poslovanje nikad nisu imali dobit. Imaju uvijek gubitak. Da li se taj gubitak pokriva? Većinom kreditima. Nije uobičajeno. Krediti znače novi trošak, novu kamatu i opet novi gubitak. Slično je ono što smo primijetili kod LUKOIL-a gubitak za gubitak iz godine u godinu pokriva se kredita. Ne pokriva se i ne saniraju se gubitke. Da, to je djelovanje njihovih majki, povezanih društva ili kako god hoćemo. Izbjegava se platiti porez na dobit. Da, mi smo formirali ured za velike porezne obveznike i neprekidno su upravo kod njih, istražujemo što se to događa zašto se ne posluje pozitivno, zašto se ne posluje, koji su razlozi. Koji su razlozi njihovih velikih gubitaka? I to je ono što mi ocjenjujemo. Nema se dovoljno obrtnih sredstava ni za kapital, zadužuje se kod majke, nabavlja se roba i sve tako dalje. Dio nas smatra da moramo prekinuti tu praksu i da u Hrvatskoj onaj tko djeluje, valjda djeluje zato da ima određenu dobit, da povrati sredstva, a ne zato da na tržištu stvara nelojalnu utakmicu, nelojalnu konkurenciju i da u biti ono što su jednom uložili sad služi samo za to da bi sebi izvlačili sredstva i novce. Da, naplatiš kamatu, šta te onda briga za dobit. Prema tome, sve su to pojave u hrvatskom društvu koje ne traju jednu godinu – deset godina. I zato tih pojava mi ćemo se boriti otvoreno. Prema tome, izvlačenje kapitala iz Hrvatske na ovaj način je nemoguće. Mi smatramo da treba jednostavno završit taj dio i da na neki način moramo naći modele kako ćemo se nositi sa ovakvim pristupima gospodarskoj politici stranih lanaca. Nisu u proizvodnji. A koji su problemi u trgovini, koje probleme imaju naše proizvodne firme sa tim trgovačkim lancima, rokovi plaćanja. Da, Poreska uprava, izvinjavam se, Ministarstvo financija je proračunski nadzor je sad neprekidno upravo takvim kućama, kontroliramo rokove plaćanja, definiramo kazne, borimo se za to da se plaća onako kako piše to u Zakonu o financijskom poslovanju. I ne samo u tim lancima, nego i u našim trgovačkim društvima za koje mi odgovaramo. Da, sve su to postupci koji pokazuju da još uvijek se zloupotrebljavaju pojedini sustavi i nedostatci. I da možda rečem vrlo jasno. Pa čujte a kad je to vladajuća koalicija rekla da pravosudni sustav funkcionira u Republici Hrvatskoj? Nikada. Dapače, kao što vidite sa znanosti se debelo borimo. Znanost želi vratiti stečajne postupke, želi vratiti preustroj u stečaju, želi i nadalje raditi po 15 godina preustroj ili stečaj. I naravno to što će vjerovnici dobiti 3 do 5% njihovih potraživanja to pravosuđe nije bitno, a to su činjenice. Prema tome, da pravosuđe ne funkcionira, imamo problema i zato mijenjamo barem u onom dijelu gospodarstva, rješavanju nelikvidnosti, insolventnosti, na druge načine da bi podigli efikasnost u gospodarstvu, da bi riješili te nagomilane probleme. Šta vam znači imati 45 milijardi registriranih neplaćenih obveza? Šta to znači? Jel' to podatak s kojim se moramo ponositi? Pa ne trebamo. I taj dio moramo riješiti. Ako ne ubacujemo, nije problem svježeg novca nego nemogućnost tog plaćanja kao što građanin ne može platiti, ni pojedine tvrtke to ne mogu platiti. I da li je onda problem ako postoji dogovor između dužnika i vjerovnika, a vjerovnici su i država i banke i drugi dobavljači i da to riješimo daleko brže nego 15 godina stečaja. Da, to znači da to pokušavamo i to je razlog zašto mijenjamo i odredbu koja je govorila da banka ima pravo na porezno priznati odbitak tek nakon provedenih sudskih postupaka. Što ćemo čekati 15 godina pa ćemo nakon 15 godina dozvoliti banci da otpiše nekom građaninu jer je 15 godina trajao sudski postupak. Prema tome, puno toga još treba promijeniti u RH, podići i sustav efikasnosti u pravosuđu. I budimo iskreni, mijenjati se. Ali ovo je jednostavniji i brži način. I zato su ovakve promjene koje dajemo u prijedlogu samoga zakona. Prema tome, uvjeren sam da smo barem sa ovom izmjenom na neki način definirali sve ono što se tiče građana kao obveznika vraćanja kredita, sve ono što pokušavamo definirati korektnije odnose na tržištu u RH a posebno u poslovanju u uslužnim djelatnostima i prihvaćamo da je teško raspravljati o odredbama vezano za PPDS iz razloga što nismo još raspravili stvarno Zakon o regionalnom razvitku koji zakon je vrlo, vrlo važan jer će on definirati koji su to kriteriji po kojima će neki grad ili općina zaista biti u posebnom području državne skrbi ili neće biti. I to je nažalost i kod ovog drugog zakona koji je daleko važniji o porezu na dohodak pa ćemo odgoditi raspravu jer zakon je upućen i eventualno promijeniti raspored u raspravi oko tog dijela da zaista znamo koji su to gradovi. I istina je 50-ak gradova i općina će ispasti, novih 130 će ući u sve to i da će to biti za mnoge iznenađenje, ali su bitni kriteriji. Znači, najvažniji dio Zakona o poticajima vezano za regionalni razvoj su kriteriji po kojima će se utvrđivati ja bih rekao ta neophodnost da se pojedinim gradovima … [[Govornik se ne razumije.]] Pa slažemo se, raspravimo taj dio i idemo dalje. Tako da ako ocjenjujete da ne bi trebalo sutra glasovati oko ovog zakona da odradimo i ovo i nemamo ništa protiv, ali jednostavno htjeli smo paket financijskih zakona odraditi pa da onda idemo na nešto drugo. Prema tome, samo glasovanje što se nas tiče može se odgoditi i u paketu sa proračunom i sa Zakonom o regionalnom razvoju također raspraviti. Pa tu sugestiju možemo prihvatiti. Još jedanput hvala na raspravi.
I kolega Šuker ima repliku.
Ne bih htio ulaziti u polemike ali točno znam što sam gospodinu ministru rekao kad je bila rasprava oko potrošačkog kreditiranja. Onda sam rekao da je to već definiranom MRS-om i da je definirano zakonima koji reguliraju poslovanje banaka koje ustvari radi HNB, a predlaže Ministarstvo financija. Prema tome, mislim da tu nema nikakve kolizije. Međutim, gospodine ministre u ovom drugom dijelu ja ipak mislim da trebamo raspraviti. Ako netko nešto zlorabi imate inspekcije, utvrdite koji je razlog njihovog gubitka. Ako treba idemo donijeti odluku oni koji se bave uslužnim djelatnostima u RH njima nećemo priznati trošak kamata, a oni koji otvaraju proizvodne pogone ili kupuju strojeve za proizvodnju njima ćemo to priznati. Ja mislim da onda postižemo ovo što ste vi govorili. Jer naprosto ako procjenjujemo da netko zlorabi pa nećemo nikoga tko pravi budalu, vi dobro znate gospodine ministre koji je bio problem sa Coca-Colom i koje su intervencije bile. Zbog toga što smo im … 2,5 milijuna dolara nepriznatih troškova jer su nam htjeli prodati foru iza leđa. Prema tome, ljudi u Poreznoj upravi to mogu utvrditi i to treba napraviti i onda to treba staviti na stup srama gospodine ministre. Da pokažemo prema van da je Hrvatska uređena država. Jer kad to stavimo e onda ćete dobiti podršku svih.
Odgovor na repliku? Ne. Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 520, rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim zamjenika ministra financija Borisa Lalovca da se izjasni o amandmanu 1 na članak 4. Odbora za zakonodavstvo. da se izjasni o amandmanu jedan na članak 4. Odbora za zakonodavstvo.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova 78 glasova za, 16 glasova protiv i 6 suzdržanih glasova donesen zakon zajedno sa prihvaćenim amandmanom.
Već je ministar najavio da nećemo večeras raspraviti izmjene i dopune Zakona o porezu na dohodak upravo zbog toga što ćemo sutra raspraviti ova tri zakona pa će još biti nekih usklađenja odnosno konzultacija. Pa ćemo sada raspraviti - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 521; Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Uvodno će prijedlog zakona obrazložiti ministar financija gospodin Slavko Linić. Izvolite ministre. Nema? Hvala lijepa. Izvjestitelji odbora? Ne. Otvaram raspravu. Prvi na redu je klub nezavisnih zastupnika i kolega Damir Kajin. Nije prisutan pa gubi pravo rasprave po ovoj točki. U ime Kluba zastupnika SDP-a kolegica Ivana Posavec Krivec.
Poštovana potpredsjednice Hrvatskog sabora, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Pred nama je prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima čije donošenje klub SDP-a svakako podržava. Zakon o doprinosima uređuje sva pitanja vezana uz doprinose kao što su vrste doprinosa i stope za obračun, obveznici doprinosa, obveznici obračunavanja i plaćanja doprinosa, obveze plaćanja i rokovi za uplatu kao i obveze izvješćivanja te druga pitanja vezana uz poslove prikupljanja doprinosa. O nacrtu prijedloga Ministarstvo financija otvorilo je javnu raspravu u kojoj je zainteresirana javnost mogla sudjelovati davanjem mišljenja, primjedbi i prijedloga u pisanom obliku. Naglašavam da na navedeni prijedlog nisu zaprimljene ni primjedbe ni prijedlozi. Stoga mi u klubu SDP-a smatramo da oko donošenja ovih izmjena i dopuna zakona postignut je visok stupanj usuglašenosti te naravno da to ne čudi obzirom da je riječ o tehničkoj izmjeni i dopuni zakona odnosno o usklađenju sa drugim važećim aktima. Sjetimo se primjerice prošlogodišnjih izmjena kada je planom Vlade RH između ostalih mjera za gospodarski oporavak i razvoj poduzetništva realizirano i smanjenje doprinosa na plaće kao izravna mjera povećanja troškovne konkurentnosti gospodarstva. Kako Porezna uprava između ostalih poslova i zadataka iz svog djelokruga predlaže i promjene porezne politike i poreznih propisa te drugih propisa radi unapređenja poreznog sustava i učinkovitijeg ubiranja poreza i obveznih doprinosa, mi u klubu SDP-a pozitivno ocjenjujemo ta nastojanja ali i mjerljive rezultate u provođenju mjera za gospodarski oporavak i razvoj poduzetništva. Kao izravnu mjeru povećanja troškovne konkurentnosti gospodarstva smanjili smo opću stopu doprinosa za zdravstvo, za zdravstveno osiguranje sa 15 na 13%. Isto tako kao mjeru poboljšanja naplate doprinosa uveli smo obvezu prijeboja dospjelih, a neplaćenih obveza doprinosa s potraživanjima koje obveznik doprinosa dužnik ima temeljem ugovorenog odnosa s HZZO-om. Kao posljedica smanjenja doprinosa za zdravstveno osiguranje s 15 na 13% predviđalo se smanjenje prihoda proračuna po osnovi doprinosa za zdravstveno osiguranje, odnosno Vlada Republike Hrvatske odrekla se sigurnih prihoda kako bi direktno pomogla gospodarstvu. Govorimo naravno o otprilike 2 milijarde kuna na godišnjoj razini. No, vratimo se današnjim izmjenama i dopunama Zakona o doprinosu. Prvenstveno ovim zakonom usklađuje se i implementiraju se direktive EU u nacionalno zakonodavstvo. Naime, svi znamo da smo 1. srpnja 2013. godine kao punopravna članica EU preuzeli i određene uredbe EU pa tako je i Zakon o provedbi Uredbe EU o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti koja uređuje pitanja provedbe propisa koji se odnose na koordinaciju nacionalnih sustava socijalne sigurnosti. Od navedenog datuma odredbe ovih uredbi neposredno se primjenjuju i dio su pravnog sustava RH. Odredbama zakona dodatno se pojašnjavaju obveze doprinosa koje proizlaze iz neposredne primjene ovih uredbi. I to u prvome redu za osiguranike po osnovi rada kod poslodavca s registriranim sjedištem ili mjestom poslovanja u drugim državama članicama prema kojima se primjenjuje zakonodavstvo RH. Nadalje, za osobe koje djelatnost samozaposlenih osoba obavljaju u drugim državama članicama i na koje se primjenjuje zakonodavstvo RH uključujući obveze s osnove druge djelatnosti. Zakon uređuje obveze doprinosa prema primitku od kojeg se utvrđuje drugi dohodak što ga fizička osoba prema kojoj se primjenjuje zakonodavstvo RH ostvari iz inozemstva. Isto tako određuje se i pitanje obveze posebnog doprinosa za korištenje zdravstvene zaštite u inozemstvu, pitanje preuzimanja obveze doprinosa, pitanje razmjene podataka o osiguranicima po osnovi rada kod poslodavca s registriranim sjedištem ili mjestom poslovanja u drugim državama članicama između nositelja osiguranja i Porezne uprave. Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju i Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenoj zaštiti stranaca u RH koji su stupili na snagu istovremeno sa ulaskom RH u EU bilo je potrebno uskladiti sa odredbama Zakona o doprinosima u kojima se navode jedinstveni nazivi obveznih osiguranja u određenim i posebnim okolnostima te je propisana obveza doprinosa za zaštitu zdravlja na radu za osiguranike s osnove poljoprivrednika upisanih u upisnik obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva. Usklađenjem je propisana i obveza posebnog doprinosa za zaštitu zdravlja na radu za osobe koje izvršavaju rad za opće dobro, sukladno Zakonu o probaciji, i obveza doprinosa za zdravstveno osiguranje za osobe s prebivalištem, odnosno odobrenim stalnim boravkom u RH kojima je odluka nadležnog suda oduzeta sloboda. Klub SDP-a podržava zakon o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima jer se njegovim donošenjem osigurava preglednost i nedvosmislenost tumačenja odredbi kojima se uređuju pitanja obveza doprinosa za zaposlene i samozaposlene osobe u zemljama EU. Zakonom se precizno određuje i ovlast ministra financija da privremenim provedbenim propisom uredi pitanja obveze doprinosa u slučaju izmjena i dopuna propisa o obveznim osiguranjima što bi značilo omogućavanje pravovremenog utvrđivanja obveze doprinosa za sve osobe kojima će biti naknadno uvedena obveza osiguranja. I zaključno, mi u klubu SDP-a podržavamo donošenje ovog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima jer je ono tehničke naravi, usklađuje se direktivama EU otklanja nedorečenosti i omogućava ostvarenje prava iz obveza osiguranja na način i u opsegu kako je to određeno posebnim propisima.
Hvala lijepa. U ime Kluba zastupnika HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjednice Hrvatskog sabora, gospodine ministre, zamjeniče, suradnici, kolegice i kolege. Dakle, ovo je u pravom smislu riječi još jedan od zakona koji usklađujemo sa EU na određeni način, odnosno sa pravnom stečevinom, sa zakonima, sa drugim našim zakonima posebno sa zdravstvenim osiguranjem. Kolegica prije mene je već u ime kluba SDP-a dobrim dijelom iznijela one bitne sastavnice ovoga prijedloga zakona pa nema potrebe da u ovim satima ja to ponavljam u ime kluba jer se naravno slažemo sa ovim prijedlogom zakona i glasat ćemo za. Ja sam samo želio par rečenica naglasiti a to je da ovaj zakon je sigurno jedan od značajnijih zakona za sve naše građane koji imaju mogućnost ili već sada rade na način da jedan dio svojih poslova ili dodatne druge djelatnosti drugog dohotka ostvaruju u EU. I da ono što sigurno je bitno u ovome zakonu da vjerujem da će se on donijeti u ovom Visokom domu da se pun tekst zakona iščišćenog s ovim izmjenama i dopunama objavi kako bi svi oni koji u ovom trenutku imaju pravo na drugu djelatnost rade u tvrtkama koje su registrirane i u zemljama EU ili u Hrvatskoj pa rade dodatno u zemljama EU da mogu jasno iščitati. Isto tako za je za očekivati od Ministarstva financija da sve one provedbene akte koji budu potrebni donesu što prije kako bi namjera prijedloga ovoga zakona Vlade RH da pojednostavni, da apsolutno izbjegne se bilo kakva nedoumica a posebno kad govorimo o zdravstvenom osiguranju što je iznimno bitno u svim onim segmentima koji se dotiču i određenih povremenih ili privremenih poslova u zemljama EU osigura da ni jedan građanin RH ne bude ni u kom segmentu uskraćen posebno po pitanju zdravstvenog osiguranja. Zato je bitno nakon donošenja ovoga zakona zaista da se on može iščitati, da svi oni građani koji kontinuirano dnevno pa reklo bi se i danas i rade i komuniciraju i žive na putu Hrvatske i Europske Unije, koriste sve one mogućnosti svojih znanja i vještina da to odrađuju i u EU isto tako i građani EU koji rade u Hrvatskoj, da mogu ostvariti ono primarno to zdravstveno osiguranje, da se po tim propisima mogu zaštiti, da nema potrebe da ovaj zakon koji se baš donosi radi pojednostavljenja eventualno nekome šta bi rekli zakomplicira život. Prema tome podržavajući ovaj zakon i naglašavajući potrebu da se i sve provedbeni akti što prije donesu kako bi zaista zakon koji po svemu ovome pojednostavio sve odnose koji naši građani imaju i imat će radeći kao drugu djelatnost između ostalog u EU plus službena putovanja itd., sve što je navedeno u zakonu budu što prije primjenjivi i jasni. Podržavamo ovaj zakon. Hvala.
U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, kolegice i kolege zastupnici. Pa evo da odmah kažem na početku, Klub HDZ-a će podržati ovaj zakon iz razloga da kad budem sad govorio da ne bi ispale opet ovaj prigovara, dakle podržavamo ovaj zakon. Međutim, naprosto bih htio upozoriti na jednu stvar koja nije dobra kod onih koji pišu ove zakone. Sad ću naprosto čitat što piše ovdje, onda ćete vidjeti jesam li u pravu ili nisam. Dakle, "Za potrebu ovog zakona nije potrebno osigurati dodatna sredstva u državnom proračunu RH." I sad kaže: "sukladno članku 204. itd., naime odredbama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju koji je stupio na snagu 1.srpnja 2013. kao novost u odnosu na prethodni Zakon o obveznom zdravstvenom osiguranju uvedeno je: obveza zdravstvenog osiguranja za slučaj ozljede na radu i profesionalne bolesti, za osiguranike s osnova poljoprivrednika upisanog u obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo, obvezno zdravstveno osiguranje za osobe sa prebivalištem odnosno odobrenim stalim boravkom u RH kojima je odlukom nadležnog suda oduzeta sloboda i nalaze se u ustrojstvenim jedinicama Ministarstva pravosuđa, obvezno zdravstveno osiguranje za slučaj ozljede na radu i profesionalne bolesti osoba koje izvršavaju rad za opće dobro sukladno Zakona o probaciji." A da za iste s osnova osiguranja nije propisano da se prvi prava tih osiguranja ostvaruju na teret državnog proračuna ili na teret sredstva Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. S obzirom na navedeno potrebno je propisati obvezu doprinosa kako bi se ostvarili dodatni prihodi s osnova doprinosa za obavezom osiguranja potrebnih za financiranje obveznih osiguranja itd. Pa ako prepisujemo obvezu da će se morat prikupit dodatna sredstva onda je evidentno da ovaj zakon iziskuje nove rashode u državnom proračunu. To što ćemo mi njih pokrit sa jednim djelom prihoda to je ok, da li će ti prihodi bit dovoljni to je nemoguće reći jer naprosto ne znam koliko će biti te usluge a da je to tako gospodine ministre ja bih vas upozorio samo na jednu stavku koja je nekada bila na teret županija, a mislim da je to 1999., premećemo državni proračun, ona vam je danas teška negdje oko 800, 900 milijuna kuna a to je zdravstvena zaštita za zdravstveno neosigurane osobe, to su većinom bili poljoprivrednici. Vi se dobro sjećate da je 1995. ukinut porez na katastarski prihod i od tada praktički mnogi poljoprivrednici nisu plaćali zdravstveno osiguranje. Kad su došli u dob od 65. God oni su imali status zdravstveno neosigurane osobe i to se plaćalo nekad iz županijskih proračuna. Sad je u državnom proračunu, mislim da je taj iznos sad već negdje blizu 700, 800 milijuna kuna. I zato kažem ovoga drago mi je da je u zakonu fiskalna odgovornost ušla i ona odredba jer se naprosto mora napisati koliko nešto košta. Jer ovaj zakon košta. On je tehnički, sve je to divno i krasno, mi dajemo određena prava koja će se sutra morati platiti iz proračuna. Vi u proračunu imate sve, ja mislim da je prihod onoga što je nekad bilo posebno a sad je u sklopu Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje za slučaj ozljede na radu i mislim da njihov godišnji prihod negdje oko milijardu i 400 milijuna. Nitko od kolega koji se ne bave baš usko sa financijama u ovom Saboru to ne zna. Al to vam je u sklopu onih prihoda od Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje i mislim kad donosim ove zakone bi mi naprosto morali znat koliko nas neke stvari koštaju. Dakle bez cjepidlačenja, bez ičega naprosto da napravimo jednu novu kvalitetu u predlaganju zakona pa na kraju krajeva, zato je nekada bio onaj obrazac procjene fiskalnog učinka koji se nažalost popunjavao al ga mnogi nisu primjenjivali a morali su ga primjenjivati, vjerojatno bi i sada i prije nekoliko godina neke stvari na rashodovnoj strani proračuna drugačije izgledale zato se iskreno nadam da će se u budućnosti koristili odredba Zakona o fiskalnoj odgovornosti da prilikom predlaganja ovakvog zakona će se morat naprosto napravit procjena učinka kako na prihodovnoj strani tako i na rashodovnoj strani. I zato ovo sam namjerno počeo, dakle bez namjere kolegice i kolege da cjepidlačim nego samo da pokažemo koliko zbog tehnikalija sebe dovodimo u kontradiktornost a sutra ćemo jedni druge optuživati da na rashodovni proračun i tako i tako, ovo je jedan rashod koji može biti iznimno veliki u budućnosti. Mi naprosto ne možemo procijeniti koliko će on bit jer naši poljoprivrednici ako žele povuć sredstva iz Europskih fondova, ako se žele ozbiljnije bavit poljoprivredom morat će ući u ovaj sustav obiteljskog gospodarstva, prema tome to neće biti zanemariva jer kolegice i kolege nekada ste u Hrvatskom zavodu za zdravstveno osiguranje osobito Hrvatskom zavodu za mirovinsko osiguranje imali posebni odjel koji je isključivo pokrivao poljoprivrednike. U Poreznoj upravi jedan od najvažnijih poslova vam je bio katastarski prihod od poljoprivrede. Sad će to biti jedna gospodarska djelatnost koja će se isto … [[Govornik se ne razumije.]] Zato ova odredba prva, dakle obvezno zdravstveno osiguranje za slučaj ozljede na radu i profesionalne bolesti za samostalne, za poljoprivrednike koji su upisani u Obiteljski registar je stavka koja bi sutra mogla biti iznimno velika. I zato kažem, mi ćemo podržati ovaj prijedlog zakona. Ovo je jedna opaska, a mislim da ide u korist Ministarstva financija da ni jedan zakon bez obzira tko ga predlagao ne može ići u saborsku proceduru ako se ne napravi procjena, ako je olakšica koliko on košta, koliko bi koštao na rashodovnoj strani ako se prikupljaju prihodi, koliko se procjenjuje da će sa tog osnova prikupit prihoda. Bolje napraviti i krivu procjenu pa na kraju godine reći planirali smo 100, a prikupili smo 120 ili 80, nego ne napravit nikakvu procjenu i onda na kraju godine imamo problem da na rashodovnoj strani imamo 100 koje naprosto nismo mogli isplanirati. Evo hvala lijepa.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 521. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Molim poštovanog Borisa Lalovca, zamjenika ministra financija da se izjasni o podnesenom amandmanu.
Prihvaća se.
Postaje sastavni dio zakona. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 78 glasova za, 15 protiv i 7 suzdržanih donesen zakon.
I još ćemo raspraviti - Konačni prijedlog Zakona o Poreznoj upravi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 519. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Sukladno članku 204. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun, a izvješća ste primili na sjednici. Ministre želite li obrazložiti? Ministar Slavko Linić, izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. 2014. je godina u kojoj će se Vlada baviti mnogim reformama, među njima i upravom. Uvijek je pitanje da li imamo prevelik broj zaposlenih u upravi, da li imamo upravu dobro organiziranu. U posljednja četiri mjeseca pokušali smo vidjeti kojim modelima je moguće postići veću efikasnost uprave i bolju organiziranost. Pred vama je jedan od prvih zakona koji na neki način upućuje na to da ćemo i ostale segmente državne uprave prilagodit ovakvom modelu. A model je zasnovan na tome da su državne uprave previše iscjepkane i to po broju županija i po broju gradova i općina. Čujemo dosta kritike na račun toga da nam je broj jedinica lokalne i regionalne samouprave prevelik i da bi trebali nešto učiniti u tom dijelu. Postoji uvijek dvojba da li čekati da vidimo što to znači rasprava o organizaciji jedinica lokalne i regionalne samouprave, što znači reforma lokalne i regionalne samouprave ili obrnuto, da ono članovi Vlade, odgovorni ministri predlože svoje reorganizacije. To je i rezultiralo time da je naše Ministarstvo regionalnog razvoja išlo na to da pokušamo definirati a koliko bi to zaista upravnih regionalnih organizacija bilo potrebno da bi imali kvalitetniju organizaciju, da bi na neki način mogli izvršiti određene uštede na poziciji troška uprave. Tako da kad govorimo i o izmjenama Zakona o Poreznoj upravi i novom zakonu naš je cilj da pokušamo definirati vrlo jasno koje poslove bi obavljali u središnjici Porezne uprave i s obzirom na naše članstvo u EU sigurno da tu jednu od važnijih segmenta dolazi i poslovi na međunarodnim aktivnostima, praćenje međunarodnih propisa, usklađenje hrvatskih propisa sa međunarodnim propisima. Ali isto tako i ono što je bitno da na nacionalnoj razini imamo poslove koji su vezani za nadzor, ujednačavanje postupanja i s druge strane donošenje zakonodavstva nacionalnog koji se tiče propisa u domeni poreza. Ostaje pitanje što ostaviti poslovima regionalne razine i koliko smatramo da bi tih regionalnih razina moglo biti, pa smo utvrdili da kad govorimo o poslovima regionalne razine itekako je važno da imamo dijelove te uprave koja će se baviti poreskim obveznicima, znači oni koji će se baviti utvrđivanjem poreza i doprinosa da na toj regionalnoj razini imamo i jaku službu naplate tih poreza i doprinosa, da isto tako nadzorna služba bude na područnom uredu i da također utvrdimo i snažnu službu za prekršajne postupke protiv onih koji ne obavljaju poslove, koji ne plaćaju poreze kako treba. Naš prijedlog je da imamo pet područnih ureda, a ne kao do sada 20 plus glavni grad. Zašto? Pa to je nešto što je i procjena Ministarstva regionalnog razvitka da pokušamo dignut efikasnost kroz negdje 5 upravnih regija u kojim bimo mi postigli racionalnost poslovanja državne uprave. U ovom trenutku kod nas išli smo na središnju Hrvatsku, istok, zapad, sjever, jug i probali na taj način definirati pet jasnih regija. Što je karakteristično za te regije, da su sve oko milijun, nešto manje od 1 milijun poreskih obveznika osim Središnjeg ureda koji broji oko milijun i 200 milijuna poreskih obveznika što znači da smo opterećenje po područnom uredu postavili na neki način tako da imamo podjednako opterećenje svakog zaposlenog u Poreznoj upravi. Kad govorimo o područnim uredima tada moramo reći da ih danas imamo negdje 124, ispostava, šta sam rekao? … [[Upadica se ne razumije.]] Izvinjavam se. Ispostava 124. Po novom prijedlogu idemo na 53 ispostave iz razloga opet da ojačamo ispostavu i da ispostava ima određenu kvalitetu i to kad gledamo poslove koje bi obavljali, ispostave, onda moramo reći da je naša želja da se oni bave utvrđivanjem poreza i doprinosa i naplatom. Prema tome, samo ta dva posla bi se bitno organizirali u ispostavama. Kad promatramo sam efekt ovakve organizacije tada vidimo da sada imamo oko 409 rukovodnih kadrova, sa novom organizacijom imali bi 264, odnosno 145 manje. Isto tako onih općih poslova koji su prisutni kod ovakvih reorganizacijskih promjena to znači da bi imali sigurno manje rashode na kadrovima koji su vezani za upravljanje uspostavom ili područnim uredom, da isto tako ćemo imat manje rashode vezano za troškove najma prostora i da ne govorim sve ostalo. To je čisto jedna od mjera kako bi smatramo da bi drukčijom reorganizacijom uprave mogli učiniti određene uštede. Kad govorimo o Ministarstvu financija tada moram napomenuti da u dvije godine rasprave sa gospodarstvenicima najviše primjedbi smo dobili na neujednačenost postupaka Porezne uprave što znači da primjerice u Zagrebu su rigorozniji, da postupaju na jedan način, da u nekoj drugoj ispostavi ili područnom uredu su preblagi, nemaju jednostavno način postupanja uobičajen, ima previše propusta, ima jednostavno ja bih rekao ajde recimo i određenih razumijevanja i tolerancije koje su stvarali potpuno različiti pristup poreskim obveznicima. I tu su bile najveće primjedbe, jednostavno nedovoljnu kvalitetu rada zbog ili malih organizacionih jedinica ili prebliskog odnosa između Porezne uprave i poreznih obveznika. To je za nas u ovom Ministarstvu financija značilo da smatramo da se itekako moramo pozabaviti i funkcionalnom organizacijom koja mora dati odgovore na takva ponašanja, a to znači imati glomazne sustave u kojim glomaznim sustavima ćemo imati ipak vrlo jasne politike kako moramo nastupati prema poreskim obveznicima. Prema tome, neće biti ni prolongacije plaćanja ni odgode plaćanja, neće biti razumijevanje za neplaćeni porez itd., itd. Prema tome, funkcionalni oblik organizacije Porezne uprave je za Ministarstvo financija bilo daleko važnije od ušteda na organizacionom dijelu, a to znači da porezni obveznik u Hrvatskoj se mora osjećat na isti način da li radi u Vukovaru, Karlovcu, Zagrebu, Rijeci ili Splitu, što do sada sa ovakvom organizacijom nije bilo prisutno. To je razlog da ocjenjujemo da pet krupnih organizacijskih ureda će značiti i daleko veću jednakost u postupanju, neovisno da li se radi o utvrđivanju poreza, da li se radi o naplati i disciplini u naplati, da li se radi u tijelu nadzora. Ocjenjujemo da je moguće postići zajedničku politiku u odnosu prema poreskim obveznicima ako imamo manji broj područnih ureda i da u tom dijelu ćemo izjednačit postupanje Porezne uprave, a na što je najviše prigovora u posljednje dvije godine bilo kad govorimo o postupanju Porezne uprave. Znači ne govoreći o onim devijantnim ponašanjima pojedinaca, ali govoreći o tome da 21 do sada područni ured je ipak imao malo više lokalni prizvuk, lokalno ponašanje i da nismo imali ujednačeno ponašanje. S druge strane kad govorimo o ispostavama, jednostavno 123 ispostave sa malim brojem zaposlenika nisu mogli jamčit kvalitetu poslova u utvrđivanju poreza i doprinosa, a niti u dijelu naplate poreza i doprinosa. Tako da upravo radi funkcionalnog organiziranja Porezne uprave smatramo da je ovo model koji je daleko, daleko efikasniji nego model koji je bio prisutan dosada. Naravno, to je nešto što izaziva i političke polemike kad promatramo ovakvu organizaciju. Zašto političke? Pa 21 županija, 5 područnih ureda koji su to uredi, koje ćemo to županije okrupniti? Da, to je sad pitanje što nam je interes. Da li nam je interes biti racionalniji i bolje organiziran a da ne govorimo puno kvalitetniji, funkcionalno organiziran ili se želimo zaista opet vratiti na političke rasprave a to je što će županija ako nema kod sebe i Poreznu upravu itd., itd. Ja mogu samo podsjetiti na raspravu kad smo imali promjene u carinskoj upravi. Isto je bilo ogromnog otpora, nezadovoljstva. Ne mogu zaboraviti Dubrovnik i Ploče i sukoba oko tog ali ono što mogu reći mi imamo u ovom trenutku daleko efikasniju Poreznu upravu, izvinjavam se Carinsku upravu. Prema tome, promjene u Carinskoj upravi nisu donijele neefikasniji sustav, nisu donijele ni neracionalniji, dapače broj ljudi kao što znate nije bitno ni smanjen. Nije problem za zaposlene, uvijek je problem rukovodnog kadra. Rukovodni kadar se bori za svoj status i svoj opstanak. I to su te političke rasprave kojima smo mi svjedoci. Prema tome, ocjenjujem da danas nema puno prigovora na organizaciju Carinske uprave ni promjene koje smo imali u Carinskoj upravi. Ali isto tako sad kad govorimo o poreznoj imat ćemo opet političke rasprave. To je razlog da Ministarstvo financija ovaj puta prvo probija led jer iza ovoga slijede i druge organizacije. I organizacija Ministarstva pravosuđa, organizacija Ministarstva uprave kad promatramo onaj državne uprave i tijela državnih uprava slijedi i promjene u Ministarstvu socijalne skrbi, slijedi i promjene u još nekim ministarstvima. Da, to je reforma državne uprave u 2014. godini koja će značiti kvalitetu organizacije, manju rashodovnu stranu a veću odgovornost i veću kvalitetu posla. Jer jednostavno glomaznije organizacije neće dozvoliti pojedine nelogičnosti ponašanja i primjenu zakona na različiti način. Ne bih imao ništa više dodati. Ocjenjujemo da je ovaj prijedlog u duhu borbe za smanjenje deficita i da je to nešto što politički će biti problematično, ali stručno i profesionalno zakon koji vjerujem da će primijeniti i ostala ministarstva.
Hvala lijepa ministre. Repliku ima Frano Matušić.
Gospodine ministre pa vrlo je hrabro od vas reći da nije stvorilo probleme građanima činjenica da je Carinska uprava organizirana na drugačiji način i da danas ljudi nemaju problema. Imaju itekako problema, svakodnevnih problema vjerujte mi, svakodnevnih. A odsada ćemo ih upućivati na vašu adresu da pišu primjedbe zbog funkcioniranja Carinske uprave na način na koji je organizirana i način na koji funkcionira. Itekako, pogotovo iz Dubrovnika itekako i to biste trebali znati. A naravno ovo je, ne radi se o nikakvoj uštedi ovdje, ovdje je riječ o tome da očigledno jedan od koraka kako ukinuti županije. Ovo je samo jedan od još sljedećih koraka koji se poduzimaju kako bi se u konačnici pokušalo opravdati ukidanje županija. I to radite već kroz mnoga ministarstva i to već radite otkad ste došli na vlast, dakle od kraja 2011. godine. Dakle, to vam je isključivo cilj i nikakve uštede. I ne možete govoriti da su opravdane ove izmjene. Drugo, vidjet ćete reakcije na terenu vrlo brzo.
Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Da, rekao sam politički razlozi su uvijek opravdanje da se dopadnemo svom gradu, svom kraju. Ja nemam ništa protiv dozvoljene rasprave, dolazite iz Dubrovnika ali činjenice su bitne. Nikakvih problema za građane Dubrovnika za goste Dubrovnika nema što je sjedište Carinske uprave u Pločama, nema. Zašto? Tamo je ostao carinski, kako se zove? [[Upadica: Ured, Carinski ured.]] Carinski ured koji obavlja sve funkcije kao i dosada. Ali nema šefa Carine. Je, čujte to je vaš problem i to vi probajte objasniti zašto se zalažete za rukovodna mjesta i zašto mislite da bi trebali čuvati rukovodna mjesta. Prema tome, građani Dubrovnika i gosti Dubrovnika ni najmanju neefikasnost Carinske službe nisu osjetili u vašem gradu, nijednu. Niti imaju veće troškove, niti ja bih rekao duže postupke. Da, to je ono što se zove reforma i promjena Porezne uprave i Carinske uprave ili Državne uprave. U tome se razlikujemo. Kad vi govorite, pokušavate reći ova Vlada nije reformirala upravu, kad krenemo u to e onda ste politički protiv toga. To je vaše pravo ali onda uvijek pazite kad govorite a koje su to metode kako racionalizirati državnu upravu? I s druge strane, vi govorite o ukidanju gradova i općina. Što ja znam u programu koalicijske Vlade nema toga. Mi samo želimo govoriti o racionalnom trošenju sredstava na regionalnoj razini ali kad govorimo o upravi e tu smo odgovorni i tu ćemo provesti reforme, što god to značilo politički za razmišljanje vaše.
Valter Boljunčić, replika.
Da problema ima s odlaskom Carine, ima, zato što svi odlasci iz Istre su počeli sa najprije da je ostao u Istri područni ured kao što je Trgovački sud ostao i koji na prvi pogled nema problema. Ali u zakonu stoji recimo za njega da za 4 godine, tj. za 5 do 2018. i 2019. moraju i fizički otići u Rijeku što znači da će ljudi iz Istre koja broji oko 4 do 5% stanovništva ali ostvaruje 10 do 12% BDP-a morati ići u Rijeku za svoje potrebe. A racionalizacija toga se vidi u tome što u Pazinu djeluje sud u svom vlastitom prostoru sa svojim sredstvima, a odlazak suda u Rijeku će biti oko 40 tisuća kuna na mjesec koji će trebati tim ljudima plaćati i sucima recimo dakle za putne troškove, tunelarinu i ostalo osim ako se ne da otkaz. Slična je stvar sa Carinom. Naravno da nam neće Carina trebati ako nemamo niti željeznički promet teretni, a ne zaboravimo da je Istra jedna od rijetkih koja je imala izvoz veći od uvoza. Imamo jedno brodogradilište i ono mora ići u Rijeku da spasi neko drugo, gdje je potreba za Carinom sve veća. Prema tome, smatramo da se ne može gledati na način da se gleda da li je 800 tisuća stanovnika u jednom dijelu. Vi imate države u Europi sa 50-ak tisuća stanovnika. Nego treba gledati stvari da li je negdje razvijena privreda, gospodarski subjekt i ono što treba biti negdje. Mi ne tražimo da poljoprivreda nekakvo ministarstvo bude u Istri ali za neke druge stvari gdje Istra je predvodnica u Hrvatskoj smatramo da svojim radom, svojim doprinosom u BDP-u zaslužuje da njeni stanovnici na raspolaganju imaju sva ona javna dobra koja im je država dužna pružiti.
Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Krivi ste primjer izabrali Carine. Istra nije više granično područje, nema više carina i nije granična. Okružena je sa europskim teritorijem. A kad govorite o trgovačkim društvima pa čujte u ove dvije godine mi smo napustili sustav da se carini izlaz na granici. Ne, trgovačka društva imaju ovlasti da sami ispune formulare, sami pripreme formulare. Carinjenje je postala jedna uobičajena procedura kod svakog trgovačkog društva koji dobije to povjerenje i nema nikakvih problema za to. Prema tome, drukčija je metodologija. Da ne govorimo o tome da je Europska carina tako kvalitetno organizirana da je sve automatizirano. Znači, ostaje samo to da je malo posla ostalo za carinike kod onih slučajeva kod kojih Istra izvozi u zemlje van EU. Mali broj. I to su činjenice. I tada, moramo shvatiti, ostaje pitanje da li za tako mali broj trebamo imati posebni Carinski ured, Carinsku službu ili će to biti jednostavno carinski službenici koji će biti dislocirani u tom dijelu RH. Jer Istra je ta koja više nije granična naša regija ili županija. Prema tome, ono što je pokazalo se na organizaciji Carinske službe da je jednostavno se apliciraju drugi modeli, drukčiji načini pristupa tim problemima i jednostavno da već trgovačka društva sama obavljaju procese znači da ne želimo prihvatiti nešto što znači novi način poslovanja. Mi u Ministarstvu financija to moramo primijeniti.
Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Otvaram raspravu. U ime Kluba zastupnika Hrvatski laburista Stranke rada kolegica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, poštovani ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Najprije bih vam ministre postavila jedno pitanje pa bih molila poslije da mi odgovorite. Koliko je Ministarstvo financija, odnosno Porezna uprava kriva recimo za HGK, odnosno ono što se dešava u HGK-u? Slažem se s vama kad kažete da treba reorganizirati Poreznu upravu upravo zbog tih i takvih razloga da ne budemo svjedoci smiješnih situacija u kojima nakon što DORH preuzme slučaj vaš zamjenik na najgledanijem Dnevniku kaže vrlo ponosno kako Porezna uprava sad ide u nadzor HGK. Mislim da su to situacije o kojima svi moramo voditi računa i da te situacije upravo vode ovome što ste rekli da se ovaj zakon i ovakav zakon, ovakva reorganizacija donosi u duhu smanjenja deficita. Ja ne mogu pričati o Poreznoj upravi i o Zakonu o Poreznoj upravi a da ponovno ne spomenem slučaj Rijeke. Više od 200 milijuna kuna u kolovozu mjesecu ove godine nenaplaćenih poreznih davanja koja su otišli u zastaru zbog kojih najvjerojatnije nitko nikad neće odgovarati. S obzirom na Zakon o državnim službenicima pokretanja postupka, tko ga smije pokrenuti, kad će ga pokrenuti i tome slično pretpostavljam da se nikad ništa neće dogoditi po tom pitanju i to je ono što svakog građanina RH treba zabrinjavati, pogotovo vas kao ministra kad se ovakve stvari događaju a nemamo rezultata na način da budemo principijelni u provođenju porezne politike i da isto tako budemo principijelni do kraja u naplati svih poreznih davanja bez obzira tko ta davanja mora naplatiti i na koji način oni moraj biti i ostati u državnom proračunu. Kad sam vam na aktualnom satu postavila pitanje vezano za Područni ured Rijeka dali ste mi odgovor za Ispostavu Rijeka pa vas evo sad samo upozoravam da to su dvije različite stvari i da opet jeste i u ovom slučaju politika u igri bez obzira koliko kao ministar govorite da ovaj zakon i ovakve zakone donosimo samo zato da bismo racionalizirali Poreznu upravu a da u tom dijelu politiku maknemo sa strane. Dala sam nekoliko amandmana na ovaj zakon pa ću evo sad pokušati objasniti zbog čega. Prvo i osnovno s čime se porezni obveznici suočavaju na terenu jeste definitivno nejednako postupanje. To je ono još jedan razlog zbog čega investitori oprezno dolaze u Hrvatsku jer ako nemamo pravila ponašanja i kako se trebamo ponašati i svatko tumači zakon na svoj način onda to dovodi i do ogorčenja i do revolta i do dubokih i velikih problema ne samo za porezne obveznike nego isto tako i za Poreznu upravu odnosno Ministarstvo financija. Svjedoci smo toga da je puno poreznih nadzora naručeno, da je puno poreznih nadzora napravljeno tamo gdje ne bi trebali biti napravljeni i da su zapisnici o tim poreznim nadzorima izuzetno čudni. Porezni obveznici u borbi do istine vrlo teško ili gotovo nikako ne uspijevaju doći do voditelja područnih ureda ili ispostava da uopće s njima razgovaraju. A ono što uvijek ponovno zaboravljamo jeste to da porezni službenici i poduzetnici u RH jesu i moraju biti poslovni partneri. Drugu stvar koju moramo riješiti jeste to da mišljenje Porezne uprave bude obvezujuće. Mi sad imamo situaciju da Porezna uprava organizira seminare po pitanju provođenja novog zakona, da porezni obveznici plate uredno 1200 ili 1500 kuna da bi prisustvovali tom seminaru, da snimaju što se na tom seminaru razgovara i na koji način se zakon tumači, da dođu u svoje firme i primjenjuju to što su na tom seminaru za 1500 kuna čuli i da nakon toga dobivaju u porezni nadzor djelatnike Porezne uprave koji sasvim suprotno tumače zakon od onoga što je bilo na poreznom seminaru. To su nedopustive situacije. Porezni obveznici idu slušati nešto zato da bi naučili, vrlo mali broj poduzetnika posluje na način da želi varati i da im je jedini cilj kome je teže to da ne plaćaju porez. I sada zbog tih nekoliko i nekolicine u odnosu na sve one ostale sve svrstavamo u isti koš i tretiramo ih na način na koji ih ne bi smjeli tretirati. Molila bih vas još odgovor na jedno pitanje. Koliko država u našem okruženju se blokiraju računi poreznih obveznika isti dan kada se tom poreznom obvezniku ide u porezni nadzor po Općem poreznom zakonu u nekakvoj pretpostavci da on neće platiti dug koji mu poreznim nadzorom bude utvrđen, odnosno prekršaj. To znači da smo mi već unaprijed prejudicirali da će taj netko biti u prekršaju i da će već unaprijed dobiti takvu kaznu što se tiče poreznog nadzora da mu moramo blokirati žiro račun na kome stoji milijun i nešto kuna povrata PDV-a. I onda pričamo o razvoju poduzetništva i pričamo o obrtnicima i pričamo o poduzetništvu i investicijama. To su izuzetno opasne situacije i smatram da ih moramo konačno riješiti u duhu smanjivanja deficita. Savjetnici u Poreznoj upravi tuže se sami porezni službenici da jednostavno nemaju mogućnosti doći do tog poreznog savjetnika, pitati za savjet da mu on odgovori da on onda kvalitetnu informaciju može dati poreznom obvezniku. I dolazimo do situacije da porezni službenici u neznanju daju krivu informaciju poreznom obvezniku i da taj porezni obveznik plaća kazne zato što porezni službenik nije mogao doći do poreznog savjetnika, dobit od njega savjet kako i na koji način tumačiti zakon u istoj zgradi i u istom hodniku. I još jedanput vas molim mišljenje Porezne uprave bez obzira da li ono jeste objavljeno na stranicama Porezne uprave, da li je poslano pisanim putem, da li je Porezna uprava odgovorila na upit poreznog obveznika mora biti obvezujuće za svakog poreznog službenika koji dođe u porezni nadzor i on nema što tumačiti zakon po tom pitanju na bilo koji drugi način. Hrvatski laburisti su još negdje u siječnju 2012. godine bili dali izmjene dvaju zakona, a to je bio prijedlog zakona o dopunama Općeg poreznog zakona i izmjene Zakona o Poreznoj upravi. Normalno nije prihvaćeno. A na tragu onoga da zadatak Porezne uprave jeste da ispituje porijeklo imovine svakog građanina RH ne samo na temelju dokumenata i poreznog nadzora nego da to mora raditi u svakom trenutku pogotovo onda kada nam se događa da građanin plaća porez na jahtu ili na nekakve luksuzne vile, da obveza Porezne uprave u tom trenutku mora biti utvrditi porijeklo njegove imovine jer sve podatke imate i na taj način jedino možemo spriječiti situacije koje nam se dešavaju od bunkera u vlastitim vilama pa nadalje. Svjedoci smo isto tako, to ste i sami rekli u vašem uvodnom izlaganju, vezano za porezne službenike i vezano za onaj dio da će ih se periodične promjene radnog mjesta dolaženja do situacije da su porezni službenici u bliskom odnosu sa poreznim obveznicima i sve dovoditi do čudnih situacija gdje onda vidimo da se kod određenih poreznih obveznika godinama, desetljećima ne provode nikakvi porezni nadzori, da se njih apsolutno ni na jedan način ne kontrolira i da ti porezni obveznici nisu ni u jednom planu nitijednog poreznog nadzora bilo koje ispostave ili bilo kojeg područnog ureda. Da li ćete vi sad te vaše porezne službenike seliti iz uprave u upravu? Da li ćete ih iz ispostave u ispostavu isto kao što svećenici u biskupijama sele svoje? Ne znam, ali i vi mi svi svjesni smo toga da velik broj poreznih službenika jeste na platnoj listi određenih poreznih obveznika. Na tragu toga predložila bih, a vi razmislite, koliko bi bilo pametno i dobro da uz ove uvjete koje porezni službenik mora ispunjavati prilikom prijema u državnu službu isto tako podnese i svoju imovinsku karticu. Tamo neka bude negdje deponirana, a da onda Porezna uprava ima mogućnost jedanput godišnje ili jedanput u dvije godine provjeriti stanje te imovinske kartice jer bi taj porezni službenik isto tako bio u obvezi svaku promjenu unijet u tu svoju poreznu karticu, imovinsku karticu pardon. Ne govorim da ona mora biti javna, ne, ali da bude u jednom dijelu i tu kontroliran jedan dio onoga što se radi jer ne možemo cijelo vrijeme krivnju za neplaćanje i ne punjenje državnog proračuna cijelo vrijeme prebacivati na građane koji ne plaćaju poreze i doprinose na poduzetnike i na obrtnike i govoriti da su isključivo ljudi lopovi, oni koji su izvan sistema i izvan uprava. Na ovaj način spriječili bismo neke stvari, a u članku 17. stavak 2. piše da je službenik Porezne uprave dužan i izvan službe poduzeti nužne radnje za sprječavanje nezakonitog postupanja koje je u nadležnosti Porezne uprave pa bih molila još jedan vaš odgovor ako mi možete dati koliko je to poreznih službenika jer je ovaj zakon bio i dosada, odnosno ovaj stavak i dosada na snazi, koliko je to poreznih službenika izvan svog radnog vremena prijavilo neke nepravilnosti ili možda odreagiralo na neki članak nekog novinara u nekom dnevnom listu pa si je onda dao malo truda da provjeri koliko taj novinar piše istine i koliko je istine u onome što građani čitaju. U članku 23. ovlašteni službenik Porezne uprave neće se predstaviti na način dakle značkom i službenom iskaznicom ako okolnosti primjene porezne obveze ukazuju na to da bi moglo ugroziti postizanje određenog cilja. Ali ja bih tu htjela i vama navesti, nije niti tako dobro da porezni ovlašteni službenik Porezne uprave u tom trenutku i sam radi prekršaje koji su zakonom zabranjeni. Vi znate o čemu govorim. U članku 49. ravnatelj Porezne uprave bira se putem javnog natječaja na vrijeme od 5 godina. Zašto 5 kada je ravnatelj Porezne uprave politički postavljen i imenuje ga Vlada na prijedlog resornog ministra? U ovom dijelu što se tiče prava i obveza službenika od članka 60. do čini mi se članka negdje 67. puno bi se dalo govoriti ali nažalost nemam vremena pa ću samo se osvrnuti još na jedan članak. Članak 71. zahtjev za pokretanje postupka zbog teške povrede službene i radne dužnosti nadležnom službeničkom sudu podnosi ravnatelj Porezne uprave. Ja sam tu dodala jedan amandman da to možete učiniti i vi kao ministar financija jer ja si postavljam u ovom trenutku pitanje što ako treba pokrenuti postupak protiv samog ravnatelja Porezne uprave tko onda to čini ako ne vi kao ministar ili netko drugi tko bude došao iza vas. U članku 72. piše da službenik i namještenik Porezne uprave može biti rješenjem udaljen iz službe pa svakako mislim da bi tu bilo dobro da napišemo da će biti udaljen iz službe ako je protiv njega pokrenut kazneni postupak ili postupak zbog teške povrede službene i radne dužnosti. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Replika, Frano Matušić.
Kolegice, slažem se s vama da se uopće ne radi o racionalizaciji. Naime, rečeno je da neće se otpuštati djelatnici, zaposlenici, nego samo će se kao poboljšati funkcioniranje Porezne uprave. To je jednostavno nemoguće. Ako je predviđeno ukidanje 70-ak ispostava ti ljudi će negdje morati ići raditi. A što znači kad se ukine ispostava recimo na Korčuli? Kad se ukine ispostava na Korčuli moraš ići gdje raditi? U Dubrovnik. Tko će mu plaćati putne troškove, tko će mu plaćati spavanje? Znači, povećat će se troškovi. Jasno da će se povećati troškovi. Prema tome, o tome govorimo. Govorimo o činjenici da će se povećati troškovi jer će se otpuštati djelatnici. Nešto će se dogoditi. U svakom slučaju trošak racionalizacije neće biti ali će biti zato ili povećanje troška ili će biti otpuštanje djelatnika. Jednostavno nemoguće je i jedno i drugo u isto vrijeme. Jer ako nema ispostava gdje će ti ljudi raditi? Onda je jasna stvar da će država morati snositi troškove i organizirati se na način da oni mogu i negdje prespavati i ostali drugi troškovi koji dolaze u obzir. Ja mislim da je jasan cilj, ovo je grubo političko zadiranje, tim više što mi danas nemamo ispred nas uopće plan ispostava niti imamo plan područnih ureda niti znamo gdje i u kojim gradovima će. Naravno to će odlučiti Vlada u svom političkom krugu. Kaže ministar mi danas možemo politički, kako ćemo nego politički raspravljati? Kakve imamo druge mogućnosti nego politički raspravljati o grubom političkom zadiranju u sustav koji će oslabiti ovaj sustav, a ne ga ojačati.
Odgovor na repliku, Nansi Tireli.
Kolega Matušić piše kako će se ti radnici zbrinjavati, pod uvjetom da svi ostanu i dalje u radnom odnosu, članak 60., 61. pa evo vidite si što tu piše. Ja bih bila najsretnija žena na svijetu kada bi svi ti radnici ostali u poreznim upravama ali kada bi naplaćivali porezne obveze i doprinose od svih jednako na isti način, kada ne bi bilo povlaštenih, kada ne bi bilo poštenih i poštenijih i kad ne bi bilo malo manjih lopova i malo većih lopova. Dakle, ono što moramo i što bismo voljeli da se spriječi jeste selektivan porezni nadzor, jeste da se prema svima postupi na isti način i ono što je izuzetno važno a možda i najvažnije da se zakon svugdje u svakom poreznom nadzoru tumači jednako u istim okolnostima i po istim zakonima da li po istim mišljenjima, da li po istim priručnicima kojih imamo objavljene na stranicama Ministarstva financija a ne da porezni obveznik dođe u situaciju od prvog stupnja do drugog stupnja, do Upravnog suda prolaze dvije, tri ili četiri godine da mora otvoriti stečaj za svoje poduzeće zato što su mu blokirani svi žiro računi a da se porezni nadzor na takav način napravio samo kod njega u cijeloj Hrvatskoj. Jer u toj borbi za pravdu, takvu pravdu, ja vam kažem da je vrlo, vrlo dug i trnovit put, a to bi upravo bilo ono na tragu što je rekao ministar u duhu smanjenja deficita jer bismo na takav transparentan i jednak način upravo dolazili do toga da deficit punimo, a ne da ga punimo samo od nekih.
Ingrid Antičević-Marinović, replika.
Kolegice ne bih se složila s vama da se ne radi o racionalizaciji. Svi ćemo reći i svi građani će reći da imamo skupu državu, da to više ne možemo plaćati, međutim kada se racionaliziraju sustavi a postaju još efikasniji onda izazivamo ponovno sumnje i plačemo nad ukidanjem pojedinih uprava u bilo čemu. Naime, kako je nastao ADR, dakle mirno rješavanje sporova i u Americi? Jedna američka država nije mogla, američka država u to doba još i blagostanja i napretka, nije mogla financirati izgradnju novog suda. I krenula je u mirno rješenje. Tako vam je to, to je početak mirnog rješavanja sporova. To je jedna stvar. Druga stvar što bih se složila s vama, a to je što ste dali vrijedan prijedlog i molim da ga gospodine ministre u reformi državne uprave treba pozorno razmotriti to što ste rekli, a to je uvela Amerika '70-ih godina. Svi službenici i namještenici koji rade za državu ili na lokalnoj razini dužni su prijavljivati svoje porezne kartice, dužni su. A mi možemo početi sa ovima koji barataju novcem i odlučuju o velikoj sumi novaca. Evo vam primjer, također iz Amerike, 1972. godine ne baš tako davno oni su krenuli time. Što se dogodilo ispočetka? Imali su veliki bijeg, to bi mogli još nazvati i zbjeg, ljudi su bježali iz državne administracije jer im to nije odgovaralo, a znamo i zašto. Međutim, vrlo brzo se stabilizirao sustav i imaju čiste račune. Brzu, efikasnu upravu, upravu koja je u službi građana. Mislim da je to jedan od najboljih početaka za reformu državne uprave. Pa da vidimo koliko će njih sami otići.
Odgovor na repliku, Nansi Tireli.
… [[Govornica isključena, ne razumije se.]]
Uključite mikrofon.
Drago mi je da smo na istom tragu razmišljanja jer ja isto stvarno mislim da bismo u racionalizaciji državne uprave puno postigli upravo na taj način kada bismo krenuli od osobne odgovornosti i mislim da koliko god raspravljali i razmišljali o tome na koji način taj problem riješiti da je ovo možda jedan od najboljih početaka a onda se tu vrlo, vrlo brzo napravi izuzetno dobra i kvalitetna inventura. Ja nisam govorila u smislu racionalizacije u tom dijelu da sumnjam da će se dogoditi ta racionalizacija. Neka ostanu svi ti ljudi i u tih pet jedinica koje planiramo i u tom smanjenom broju područnih ureda ali mislim da ćemo racionalizaciju napraviti sa jednim spletom raznoraznih modela. Jedan od modela su imovinske kartice, drugi od modela jeste zasigurno odgovornost za neizvršavanje radnih zadataka i obveza jer ako netko ne naplati ili zaboravi naplatiti ili ostavi da u zastaru ode preko 200 milijuna kuna koji su već bili tamo knjiženi onda mi to ne možemo raskrcati u rashod kao nekakvu olakšicu zbog zastare. To je problem. Ali kad bismo sve to zajedno sklopili i kad bi svaki državni i javni službenik znao koje sankcije će on zbog neizvršenja imati mislim da bismo onda bili na tragu tome da bismo stvarno postigli racionalizaciju ali racionalizaciju u državnom proračunu što bi onda svakome trebao biti cilj i mislim da i jest.
Ministar Slavko Linić je zatražio riječ. Izvolite.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Ja bih odijelio pitanje organizacije od pitanja profesionalnog rada u Poreznoj upravi. Rekli smo da je pitanje organizacije postavljeno s dva osnova. Jedan osnov je kvalitetna organizacija koja će donijeti uštede, a druga je funkcionalna koja nas u Ministarstvu financija i u Vladi RH daleko više zanima. Što znači funkcionalna? Da jednostavno Porezna uprava ima efekte u svom djelovanju. A to znači 5 područnih ureda imat će iste kriterije za utvrđivanje poreza i doprinosa, iste kriterije u disciplini naplate tog poreza i doprinosa i iste kriterije u provođenju nadzora. Zašto? Jer tih 5 područnih ureda će biti nadzirano od strane središnjeg ureda, pisani kriteriji i jednostavno moći će se itekako pratiti kvalitetnije rad. To je to funkcionalno koje su nam dosada i mnogi privrednici zamjerali jer smo sa premalim uredima, premalim područnim uredima razasutih na 20 županija plus Grad Zagreb imali neujednačeno postupanje. Dobar dio toga smo otklonili kod velikih poreznih obveznika. Zašto? Neovisno gdje su sad sa sjedištem u RH za njih brine jedan jedinstveni ured pri Središnjem uredu Porezne uprave. Prema tome, barem za velike Porezne uprave imamo vrlo jasno definirane kriterije u dijelu utvrđivanja poreza ja bih rekao naplati i u dijelu nadzora. I da, tu imamo daleko, daleko ozbiljniji pristup, daleko više rezultata. Ne ide se više na čisto površno praćenje utvrđenog poreza, plaćenog poreza i ostalo, ulazimo dubinski a to pokušavamo vidjeti da li netko zloupotrebljava pojedine računovodstvene tehnologije, a samo zato da bi platio manje obveze. To već središnji ured vrlo, vrlo kvalitetno radi i na neki način jedinstveno za cijelu Hrvatsku. Zato smatramo da je ovo organizacija koja će dati puno veće funkcionalne efekte. Kad govorimo o kadrovima i propustima u kadrovima sigurno nitko od nas ne bježi da ih je bilo. Bilo ih je jako puno. 50 milijardi nenaplaćenih potraživanja u jednom životu države kao što je Hrvatska sa 23 godine života je enormni nenaplaćeni iznos. Da, to je jednostavno bilo na taj način gdje uvijek moramo utvrditi, nije samo Porezna uprava u tome jer nekad su doprinosi bili van Porezne uprave pa su se unijeli u državni proračun a tamo se nije vodilo veliku brigu o naplati. Prema tome, imamo niz razloga. Imamo i nemar i neodgovornost. Znate da nam 5 milijardi potraživanja po osnovu poreza na promet nekretnina uđe u zastaru to nije slučajno, to je namjerno. Ali isto tako nije bilo nikakve prepreke da 9 vrhunskih, prvih ljudi u Poreznoj upravi se preko noći razriješi upravo radi takvih propusta. Da, preko noći je razriješeno. Da li ovu godinu? Ovu godinu ja mislim. 9 ljudi koji su bili na čelnim pozicijama zato što su imali propuste u svojoj organizaciji ili bi imali ja bih rekao neujednačen odnos prema poreznim obveznicima. Mijenjani su i jednostavno se neprekidno mijenjaju. Radi propusta u Rijeci promijenjen je rukovodioc riječke ispostave u uredu područnom, promijenjen je. Prema tome, mijenjaju se ljudi. Da, nije problem. Kad govorimo o fiskalizaciji, znate trebali smo iz Zagreba slati inspektore u Dubrovnik da bi bili efikasniji. Jer oni nisu htjeli zatvarati lokale. Da, to je ponašanje koje smo bili svjesni da se događa, to je razlog da smo promijenili rukovodioca u Dubrovniku, u Splitu itd. Živimo sa tim problemima, pokušavamo ujednačiti. Sada nastojimo i promjenama u organizaciji postići veću funkcionalnost, a ne da se ad hoc rješavaju problemi. Jer jednostavno u tom trenutku kad imate 5 jakih organizacija imat ćete upravu koja će itekako voditi brigu da se ovakve pojedinačne stvari ne događaju. Ja mogu prihvatiti da neki službenik u Poreznoj upravi ima devijantno nezakonito ponašanje itd., ali znate nema opravdanja da netko nije platio 50 milijardi obaveza.
Hvala lijepa. Kolegica Nansi Tireli, replika.
Ministre rekli ste da bilo je u kadrovima devijacija, ja vam samo kažem da ih ima još i da ne smijete vjerovati da ste sve riješili, treba i dalje rješavati te probleme. Pričate o devet ljudi koji su preko noći smijenjeni i koji su bili na čelnim pozicijama. Točno. Međutim čime ti ljudi odgovaraju? Zašto su oni radili to što su radili? Zašto oni nisu naplaćivali ta porezna dugovanja? Zbog čega netko neće zatvoriti objekat za koga je kao inspektor utvrdio da je prekršio sve moguće zakone? Postoji razlog taj zašto. Upravo zbog toga inzistiram toliko na tim imovinskim karticama tih ljudi. Jer preko tih imovinskih kartica vi možete doći do zaključka zbog čega ja kao porezni službenik neću nekome blokirati žiro račun i neću naplatiti 500, 600 ili ne znam 100 tisuća kuna. I zbog čega ću dozvoliti da porezi po osnovi nekretnina odu u zastaru, zbog čega neću urgirati na tome da se naplati porez za jahtu ili za luksuzni automobil. Sve to ima odgovor u onom pitanju zašto. Zato kažem da najprije treba kontrolirati one koji upravljaju državnim novcem, a porezi i doprinosi jesu državni novac i to jeste novac svakog građanina RH. I zbog toga bi trebalo biti izuzetno, izuzetno važno da upravo ti ljudi koji su odgovorni da se to naplati jer bez obzira koliko vi slali naredbi, uputa ili ne znam čega dole na teren i bez obzira koliko pokušavali to sve staviti na pet razina opet će nam se događati iste stvari dok god ne budemo detektirali i odredili osobnu odgovornost svakoga tko naplaćuje poreze.
Odgovor na repliku, ministar Slavko Linić.
Za mene kao ministra bitno je da nađemo rješenje da otklonimo svakog onog tko se bavi nezakonitim radnjama. Što se tiče kaznene odgovornosti to je posao drugih tijela, ne Ministarstva financija. Prema tome, Ministarstvo financija o svim devijantnim, nezakonitim potezima bilo kojeg djelatnika podnosi potrebne prijave i policiji i ostalim nadležnim tijelima. Njihov posao je da sankcioniraju te pojave. Naš posao je da ih udaljimo sa radnog mjesta. Moram reći da i pored Zakona o državnim službenicima kojih treba što prije ukinuti gdje službenici štite jedan drugoga. Pa i kad podnesete zahtjev da ga maknete imate problem sa njegovim kolegama koji ga štite. Jer takav smo zakon u Hrvatskoj stvorili i to je ono što se u ovom trenutku u Vladi ozbiljno i razgovara da maknemo Zakon o državnim službenicima jer se on pretvorio u ja bih rekao zakon koji proizvodi niz, niz poteškoća jer jednostavno nema sankcioniranja ljudi koji rade i kriminalne radnje. A što se tiče kartica, nemamo mi ništa protiv ali znate nemojte zaboraviti u Hrvatskoj je dosta kvalitetna primjena OIB-ovih sustava, a to znači da imamo sve podatke o imovini svakog službenika. Na naš dio posla, a to je kako utvrditi po članku 63. da li je imovina pokrivena sa prihodima to je dugoročan posao. Time se nismo bavili, ali sad ćemo se baviti. Samo nam nije cilj da izađemo van sa onima koji su na malo varali nego najprije sa onima koji su na veliko varali. Prema tome, u narednih 5 godina budite uvjereni svačija imovina će doći pod kontrolu jer imamo OIB.
U ime kluba nezavisnih zastupnika trebali su govoriti kolege Grubišić i Kajin, nisu prisutni i gube pravo rasprave po ovoj točci. U ime Kluba zastupnika HDZ-a kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice, gospodine ministre, zamjeniče sa suradnikom. Pa ja ne odričem pravo da svatko ima organizirati pravo sustav kako misli da će najbolje funkcionirati ali isto tako i svu odgovornost. Dakle, to je činjenica koju vam nitko ne može oduzeti niti mi to pada na pamet ali dozvolite mi da u ime kluba iznesem određene opservacije, razmišljanja što se tiče ovog zakona. Međutim, iskreno da vam kažem gospodine ministre mi u HDZ-u smo ostali pomalo iznenađeni i šokirani sa vašom izjavom da ide 5 područnih ureda i ako se ne varam 54 ili 55 ispostava. Ako je to tako onda smatramo da je to moralo biti u zakonu. Kojih to 5 područnih ureda i koje su to 54 ili 55 ispostava. Zašto? Zato što imate tamo od članka 60. pa nadalje imate silne mogućnosti da se službenici premještaju, šalju itd. što će se sigurno dogoditi s obzirom na novi ustroj. Kažem to je nešto što naprosto ne želim sporiti ili nešto, ali onda gospodine ministre opet mi nažalost fali za provođenje ovog zakon nije potrebno osigurati dodatna sredstva u Državnom proračunu RH. Pa gledajte samo članak 60. i nemoguće je ako se bar dogodi nekoliko slučajeva iz članka 60. nemoguće je da nije potrebno osigurati nova sredstva. Ali kažem, poštujem da želite to napraviti, međutim smatram da nijednim pravilnikom, nijednom uredbom se ne može dati nekome pravo da određuje ustroj. Zašto? Zato što nije broj ispostava nabujao od raspada bivše države, tada je bilo 114 uprava društvenih prihoda i Gradski sekretarijat za financije Grada Zagreba, znači bilo ih je 115. Sad ih ima 123 ispostave. Praktički naraslo je za 9 ispostava i osnovan je 21 područni ured. Znači, ta organizacija nekadašnje Uprave društvenih prihoda koja se izmjenom zakona zapravo poreznom reformom uvođenjem Zakona o porezu na dohodak i porezu na dobit kad je nestala služba društvenog knjigovodstva praktički je tada i osnovana Porezna uprava. Prema tome, nije tu bilo nekakve velike organizacijske ekspanzije. Logična stvar da je rat promijenio gospodarsku sliku RH i da praktički preko 80% gospodarske aktivnosti više u Hrvatskoj se odvija praktički u sadašnja tri područna ureda. To je Područni ured Zagreb, Područni ured Rijeka i Područni ured Split. Svi ovi ostali područni uredi pokrivaju praktički samo 20%. I mogu prihvatiti štošta i neujednačenost i ovako i onako, međutim Porezna uprava je nekada imala svoj studij, Porezni studij na kojem su se ljudi obrazovali i ako išta Poreznoj upravi fali a i Hrvatskoj fali ekonomista koji su diplomirani ekonomisti kojima fali jedno dodatno obrazovanje iz prava i fali pravnika koji imaju dodatno obrazovanje iz ekonomije. To je naprosto što fali. Zašto? Razgovarajte sa pravnicima, oni na određene ekonomske procese gledaju na drugi način ili razgovarajte s ekonomistima oni određene pravne procese gledaju na svoj način. A za pravilno vođenje porezne politike je potrebno jedno i drugo znanje. I ukidanje Poreznog studija je jedna od najvećih grešaka koja se dogodila ovoj državi, najveći. I ono što, a to sam govorio i kad sam govorio o Carinskoj upravi, ako, zašto sam rekao gospodine ministre da je trebalo navesti u ovaj zakon pet područnih ureda i 54 ispostave, naprosto se morala navesti kvalifikaciona struktura zaposlenih u Poreznoj upravi. I onda kad vidimo koliko tu imamo srednje stručne spreme, koliko imamo više, koliko imamo visoke onda ćemo vidjeti da nažalost u jednom momentu po nekakvim naputcima od nekuda većina ispostava je bila zaposlena sa ljudima od srednje stručne spreme. Recimo jedna ispostava veličine grada Velike Gorice koja je 6. u Hrvatskoj voditelj ispostave je bio sa visokom stručnom spremom i njegov zamjenik, a sve ostalo su bili 30 ljudi sa srednjom stručnom spremom. Po naputku koji je došao negdje. I tako vam je formirana Porezna uprava i struktura u Poreznoj upravi tada. Kasnije se to mijenjalo. Ali kažem, to su sve stvari na koje jer da bi raspravljali o ovom zakonu mi moramo znati kakav će biti teritorijalni ustroj Porezne uprave. Kako će se određene odredbe zakona primjenjivati. I nije dovoljno reći bit će jednoobrazna primjena zakona. I dosada su išla tumačenja zakona iz Središnjeg ureda Porezne uprave koja su bila obvezujuća. To što je netko radio, ja ću vam sad reći jedan slučaj gospodine ministre. Kako se može dogoditi da inspekcijski nadzor prije nekoliko mjeseci čovjeku koji je dobio kapitalnu pomoć iz Ministarstva poljoprivrede ima potvrdu, tu kapitalnu pomoć proknjiži kao dohodak i na to mu obračuna 540 tisuća poreza na dohodak. Kapitalnu pomoć koju je dobio iz Ministarstva poljoprivrede. To nije sigurno naputak došao iz Središnjeg ureda nego naprosto je to netko napravio na terenu. Mogu vam poslati papire pa ćete vidjeti. Bez namjere da vama bilo što predbacujem nego vam samo hoću reći da gdje imate nekoliko tisuća ljudi uvijek se može dogoditi određene stvari. Međutim, ono što na što mene ovaj zakon neodoljivo podsjeća da se Porezna uprava pretvara u odjel Krim-policije. Jer nadzor, nadzor, nadzor, nadzor. Porezna uprava ima sasvim drugačiju funkciju, a krajnji je rezultat tog rada Porezne uprave nadzor koji kontrolira na terenu određene postupke jer se to naprosto ne može napraviti u kancelariji i sankcionira određena kaznena djela. Međutim, Porezna uprava prije svega ima i edukacijski i evidencijski karakter. A da bi se to radilo ljudi moraju itekako poznavati tematiku. Pogledajte koliko se zakona promijenilo u zadnjih 7, 8 mjeseci. Da li oni svi referenti u Poreznoj upravi mogu to shvatiti i prihvatiti? Da li je s njima netko napravio edukaciju? Nije. I onda ako se dogodi greška onda nemojmo reći da je netko baš to zlonamjerno napravio, možda je nešto krivo protumačio. Ali kažem, ja kad usporedim, zašto ovo govorim da me podsjeća neodoljivo na organizaciju u MUP-u? Ima jedan projekt Svjetske banke koji je rađen prije 4 ili 5 godina i to je Svjetska banka i financirala sa milijunima dolara oko reorganizacije Porezne uprave u RH upravo zbog toga da bude efikasnija i što je najbitnije da se makne od politike, da bude profesionalizirana. Ne znam da li znate kolegice i kolege ali Porezna uprava ima svoju poziciju u proračunu. I ravnatelj Porezne uprave praktički odlučuje o kompletnom trošenju. I sad me zanima ako je Svjetska banka na koju se volimo pozivati napravila projekat zašto ovaj prijedlog novog ustroja nije počivao na tome ako se nešto radilo, zašto se odustalo od toga? Jer ponavljam, da imam u zakonu kojih je to pet područnih ureda i koje su to 54 ispostave vjerojatno bih mogao govoriti na drugačiji način. Jer mene zanima recimo kako će biti organiziran Grad Zagreb, po tom projektu Svjetske banke bilo je predviđeno da budu 4 praktički ispostave, sjever, istok, zapad da bude praktički na ulazu u grad i da bude dostupan građanima koji moraju dolaziti u Poreznu upravu. No, kad pogledam također strukturu svi se volimo hvaliti, pa i ministar je danas rekao da preko OIB-a se već mnoge stvari mogu provesti, onda mi nije jasno da taj OIB u zakonu nema nitijednom riječju spomenut središnji registar. Bez središnjeg registra OIB je invalid. Središnji registar je trebao biti u Poreznoj upravi i to je trebao biti glavni instrument za borbu protiv korupcije. To je trebao biti krvotok imovinski i financijski RH. I vi ako nemate čelnog čovjeka, ako nemate taj središnji registar onda ne možemo govoriti o njegovoj primjeni. Naprosto se ne može govoriti. Zašto to govorim? Pa zato što sam na tom projektu radio 5 godina. I najveći problemi su bili gdje će se staviti taj središnji registar i zašto baš oni moraju biti ti koji će povlačiti sve podatke. Pa zato što i ono što ste vi govorili zato što Porezna uprava kontrolira i gleda koliko tko treba platiti poreza državi i koliko je tko zaradio i što tko ima i da li je to zaradio na legalan ili ilegalan način. I zato ovdje naprosto mora biti mjesto za središnji registar i OIB jer gospodine ministre to vam je najjači instrument, jači instrument od bilo čega. Eh sad ovako, imenovanje ravnatelja članak 49. preslikana priča iz Carinske uprave. Gledajte, ako kažemo da je ravnatelj Porezne uprave dužnosnik onda mi nikako nije jasno da se imenuje na 5 godina no mogu i to prihvatiti ali vrlo interesantno kaže da ravnateljem Porezne uprave može se imenovati osoba koja uz ispunjenje općih zakonskih uvjeta ispunjava i poseban uvjet, a to je najmanje 10 godina na poslovima rukovođenja. Gledajte, vi možete rukovoditi sa gradilištem, možete rukovoditi sa veterinarskom stanicom, u Poreznoj upravi može isključivo raditi čovjek koji je radio na ekonomskim ili pravnim poslovima koji su vezani na financije i nitko drugi. Kao što na čelu banke, na čelu osiguravajućeg društva ne može biti netko tko nije iz tog sustava tako ni na čelu Porezne uprave ne može doći netko tko ne zna kako taj sustav diše i kako taj sustav funkcionira. Naprosto mora imati ekonomsko ili pravno znanje. Naprosto ga mora imati jer tu ne može doći bilo tko. Dakle, čelni čovjek Porezne uprave mora biti čovjek koji je, dapače po obrazovanju bi trebao biti financijaš ili pravnik koji je imao smjer ekonomski na Pravnom fakultetu. Ali je vrlo interesantno članak 50. ravnatelj Porezne uprave može se razriješiti isteka roka na koji je imenovan na osobni zahtjev, radi trajne nesposobnosti obnašanja funkcije, ako mu je izvršnim rješenjem utvrđena odgovornost za tešku povredu službene dužnosti i prestanka dužnosti po sili zakona. Dakle, možete ga smijeniti jedino ako ne daj Bože umre. Jedino tako, nikako drugačije. Ne vidim čemu tolika zaštita ako već Porezna uprava ima samostalnost? No, tu je gdje je. Već sam rekao da su vrlo interesantni članci od 60. pa nadalje. Dakle, kolegice i kolege tu se radi o tome da službenik Porezne uprave koji je privremeno premješten na drugo radno mjesto i udaljen više od 100 km od mjesta stanovanja ima pravo i sad tu se govori na plaćeni smještaj, mjesečnu naknadu itd. I zato kažem, ne možemo govoriti da ćemo ovaj zakon primijeniti, a da nam ne trebaju dodatna financijska sredstva. Naprosto će trebati. Isto tako službenik Porezne uprave koji je trajno premješten na drugo radno mjesto više od 100 km njemu prestaju pravo plaćanja na odvojeni život, pravo prijevoza jedanput tjedno kući, plaćeni dopust u trajanju od 5 radnih dana za svaka 3 mjeseca, međutim gledajte kolegice i kolege ako mi nekoga premjestimo iz mjesta stanovanja gdje on ima riješeno stambeno pitanje da je vlasnik kuće ili stana negdje drugdje na 100 km i on tamo nema riješeno stambeno pitanje da li je to pravično? Da li smo mi prema tom čovjeku izvršili pravedno nešto? Njegova nekretnina tamo gdje živi i radi je ostala praktički prazna i sutra ćemo mu porezom na nekretninu to oporezovati. Dakle, moramo razmišljati o nekim momentima. U redu je da zbog potrebe službe se netko premjesti i dobro je da se ljudi rotiraju. Nije dobro da u ispostavi budu isti ljudi iz milijun i jednog razloga ali kolegice i kolege malo razmislimo, stavite sebe u poziciju da sad ste u Zagrebu i netko vas prebaci u Gospić. I nakon godinu dana vi ostanete u Gospiću raditi, u Zagrebu plaćate stan na koji plaćate kredit, a u Gospiću nemate ništa. I vi morate drugačije organizirati život i sebe i svoje obitelji. Da ne govorim o tome nije svejedno otići iz velikog centra u neki mali centar i što se tiče školovanja djece i svega, a nemate riješeno niti stambeno pitanje niti ništa. Nije samo platiti odvojeni život itd., tu je puno, puno stvari. Ali kažem, netko je tako napisao i misli da može biti. Jučer smo raspravljali o REGOS-u i ja bih stvarno molio gospodine ministre da vi i vaši suradnici pogledate taj Zakon o REGOS-u. Mislim to je naprosto smiješno što su oni napisali unutra. Sami ste rekli da je Porezna uprava preuzela neke poslove i HZMO-a i HZZO-a 2002. godine i koji je to užasan nered bio i koliko je Poreznoj upravi to trebalo da sredi. Pa pogledajte što su oni predvidjeli što u REGOS-u mogu raditi pa praktički da iz REGOS-a ljudi koji uopće nisu educirani za to mogu ići u kontrolu naplate doprinosa i svega sličnog. Zato kažem, pogledajte ovaj zakon što vam ovdje piše i ako pogledate Zakon o REGOS-u , a taj zakon je morao doći na mišljenje u Ministarstvo financija i tamo Ministarstvo financija naprosto po defaultu je moralo dati određene primjedbe. Ali, tako je kako je. Za OIB sam već rekao. I smatram da ovo što je na početku napisano je previše floskula i da ovaj zakon nažalost zbog svog nedostatka oko buduće organizacije i svega gospodine ministre bojim se da neće poduprijeti ono što vi želite i ustvari što svi želimo, da se zavede reda još više jer u Poreznoj upravi se nikad ne može zavesti dovoljno reda nego se to kontinuirano radi iz godine u godinu. Hvala lijepa.
Replika, Ingrid Antičević-Marinović.
Hvala lijepa poštovana gospođo potpredsjednice. Rekli ste kolega da vam se čini da se Porezna uprava pretvara u Krim-policiju. Pa slažem se s vama da u jedno normalno vrijeme da treba postojati povjerenje i da se porezi onda i dobro plaćaju, možda najbolje kad postoji povjerenje države u porezne obveznike, u građane, kad država ne misli da je svaki porezni obveznik želi prevariti jednako tako da i porezni obveznik građanin ne misli o državi da ga kad želi naplatiti porez da ga želi oguliti i očerupati. Međutim, morate se složiti da se mi ipak nalazimo u jednom izvanrednom stanju, jednom čišćenju … štala i da se puno toga nataložilo. I nužno je i potrebno učiniti ovo što je rekao to je jedan pojam iz antičke Grčke, poslije ću vam objasniti jer nemam sada vremena, i dobro je što je rekao ministar Linić da će krenuti sa takvom jednom provjerom koja sigurno traži određeno vrijeme. I koristim ovu priliku da kažem da je to jako važno gdje je imovina. Nije imovina najveća kod ovih poznatih i razvikanih, najinteresantnije su one osobe koje su nepoznate javnosti, koje ništa ne rade ili rade neki sitni posao i imaju ogromnu imovinu. Zašto? Jer tu imovinu drže za drugoga. I ti su najinteresantniji. Jer tako se može doći do onih koji su skrili imovinu ne više na bližu ili dalju rodbinu jer je to razotkriveno, poznati su slučajevi dakle odakle ti imovina, još iz davnih vremena još iz socijalizma pa do današnjih dana. Pa dao mi punac, tast kako se već to kaže. Sud ili policija pita punca odakle ti imovina, odnosno kako vi živite a on kaže ja jedva spajam kraj s krajem. Dakle, dosjetili su se i sada prebacuju imovinu već duže vrijeme na sasvim nepoznata imena. I ti su najinteresantniji [[Upadica Batinić: Hvala, vrijeme.]] I još ću vam reći borba protiv korupcije započinje upravo u Ministarstvu financija.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Šuker.
… [[Govornik nije uključen.]]
Mikrofon kolega Šuker.
Rekao sam organizacijski oblik Krim-policije, a ovo sve što ste vi govorili je definirano OIB-om. Taj OIB nije uveden zbog toga da bi se netko šminkao s njim. I nije istina ovo što govorite, a to jasno pokazuje da ne znate kako sustav funkcionira. Jer po OIB-u ne može netko za nekoga kupiti, naprosto svak onaj tko je kupio mora predočiti otkud mu to što je kupio. Prema tome, ne možete vi dati nekome novce e daj ti meni kupi kuću jer će njega netko pitati otkud tebi novci? Zato je uveden OIB i zato jesam ministru rekao da taj središnji registar naprosto se mora konačno … [[Upadica se ne razumije.]] Zato i je uvedeno da ljudi u Poreznoj upravi mogu povući sve informacije pa čak i od toga kad je nekome izdana građevinska dozvola za nekakav objekat. I točno po potpisanom protokolu ti podaci se mogu koristiti da se ne bi zlorabili. To je bila namjera. Zašto netko koči tri godine središnji registar? Ja to ne znam. Ali moja nakana kad sam uvodio i ljudima iz Porezne uprave radio na OIB-u je upravo bilo u tome da se konačno u Hrvatskoj zna otkud kome što i ako je netko za nekoga kupio da vidimo otkud si ti te novce dobio ako si za nekoga kupio. Prema tome, to je bila namjera. I ta priča je počela još 2005., 2008. se sjećam da smo ovdje zakon jednoglasno donijeli. Ali ponavljam, s obzirom kad nešto radite i kad nešto stvarate onda u konačnici imate i viziju kako treba funkcionirati. Onaj tko to primjenjuje a nije sudjelovao u tome vjerojatno tako ne gleda. Zato sam i dobronamjerno rekao ministru da središnji registar u Poreznoj upravi je ključ ove cijele priče. Pa na kraju krajeva i sam ministar je rekao da primjena OIB-a u pojedinim segmentima mu je puno pomogla oko nekakvih poslova. Dakle, tu nema nikakvih problema. Ali kad sam rekao da Porezna uprava me podsjeća na Krim-policiju govorio sam organizacijski. Porezna uprava ima sasvim drugačiji karakter nada i preventivnog djelovanja a nadzor i represija dolazi na kraju.
Hvala. Frano Matušić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Šuker slažem se s vama i dobro ste primijetili ja sam već u svojoj replici kolegici Tireli rekao da jednostavno nemoguće je ovim zakonom doći do racionalizacije i do ušteda, a istovremeno tim zakonom predvidjeti da će se svima onima čije ispostave će prestati raditi nadoknaditi troškove i prijevoza i boravka i smještaja itd. O tome se radi. Jednostavno nemoguće je istovremeno uštedjeti novac i s druge strane platiti sve troškove koji će nastati jednostavno ukidanjem tih ispostava, o tome se radi, tu je ključ problema. I zato je nevjerojatno da u ovom zakonu stoji u prijelaznim odredbama da za ovo ne treba osigurati nikakva financijska sredstva. To je jednostavno neprihvatljivo i netočno. I drugo, apsolutno se slažem s vama da je riječ očito o pokušaju zaštićivanja političkih kadrova kad su u pitanju ravnatelji. Dakle, kad je u pitanju ravnatelj Porezne uprave koji po ovim odredbama očito ispada da ga se ne može smijeniti čiji mandat traje 5 godina premda znamo da je to politička osoba. Pa danas na čelu Porezne uprave je politička osoba iz SDP-a. Prema tome to nije ništa sporno. Isto kao što nije sporno da je u Dubrovniku također politička osoba na čelu područnog ureda. Ne borim se ja za šefovsko mjesto nego bojim se za činjenicu da taj ured ostane i dalje u funkciji. O tome se radi. Borim se za to da u županiji ostane područni ured jer je on potreban toj županiji, pogotovo kad imate činjenicu da imate dvije granice, da jednostavno morate prijeći dvije granice da biste došli u Hrvatsku. Dakle, iz jednog dijela Hrvatske idete u drugi preko dvije granice. I sad će ljudi zbog poslova sa područnim uredom morati putovati ne znam par stotina km preko dvije granice kao što sad rade kad je u pitanju Carinska uprava, ista stvar.
Hvala. Odgovor, kolega Šuker.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Kolega Matušić zato i jesam rekao ministru, dapače zamolio ga, da bih htio vidjeti te nove ispostave. Zašto? Pa s obzirom da nisu sporne ove ispostave oko Zagreba, nisu sporne ispostave oko Splita ili oko Rijeke koje su velike ali će se zato dogoditi da u Slavoniji, žao mi je da nema kolega iz HDSSB-a, i na Banovini i u Lici praktički pet ili šest ispostava zgura tu jednu jer ako ide po kriteriju snage poreznih obveznika oni naprosto ne mogu funkcionirati. I logična stvar je da će se onda vidjeti koji je tu nesrazmjer. I što će vam se dogoditi? Vjerojatno će se otvarati uredi koji će raditi jedan ili dva dana u tjednu a ako netko putuje svaki dan 20 ili 30 ili 40 km na posao to košta. Trošak prijevoza košta, a ako ga sad imate negdje u mjestu stanovanja gdje je ispostava onda on praktički nema pravo na prijevoz. Prema tome, isto tako ne želim unaprijed reći da nešto nije dobro dok ne vidim. Jer naprosto se ne želim spuštati na takvu razinu rasprave. Ali, zašto se to taji? Ja to ne znam. Da li je to politički problem? Možda će kolege iz IDS-a imati silnih problema kako obrazložiti da područnog ureda u Istri neće biti. Ili recimo kako će kolege iz SDP-a iz Slavonije pretrpiti da praktički bude jedan područni ured i da ih bere šestar jedno 150 km od kruga. Ali isto tako treba poštivati ono što ministar govori da se želi uspostaviti načelo da se jednako postupa, da se kvalitetno naplaćuje porez međutim to se ne radi na takav način. Samo kvalitetnom edukacijom, dobro obrazovani i stručni ljudi i dobro plaćeni jer gledajte poreznici su jedini koji su nezaštićeni. Jedna visokopozicionirana djelatnica Porezne uprave je bila godinu dana preko plakata, jumbo plakata prozivana i oni i drugi kolege iz Porezne uprave nitko ih nije zaštitio kao ljude. Ja govorim tu o zaštiti osnovnih ljudskih prava, nitko ih tada nije zaštitio a da ne govorim kako i s koje pozicije je to išlo. Prema tome, svaki poreznik koji … nekome 10, 15, 20 ili 100 milijuna obveze je izložen mogućim fizičkim prijetnjama.
Hvala. I posljednja replika, kolega Marić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolega Šuker govorili ste o uvjetima ravnatelja Porezne uprave. To je iznimno stručan uvjet za ravnatelja koji je potreban. Tu je kompetencija osnovni kriterij i mora se jasnije propisati ta kompetencija. Međutim, kompetencija je u Hrvatskoj zaboravljena kategorija. Ako se prisjetimo samo kako se kadrira po Hrvatskoj onda ćemo biti svjedoci ovakve teze. Nedavno smo imali imenovanje viceguvernera HNB-a pripravnika odvjetnika koji nikakva doticaja sa ekonomijom i sa ekonomskom politikom nema. Imali smo imenovanja u PLINACRO direktora najvećeg dobavljača upravo PLINACRO-a. A kako se kadrira po HEP-u, po FINA-i, po LUTRIJI, za Komisiju javne nabave kako se priprema. Bitno je da su mladi i poslušni. A što se tiče pet godina mandata neprirodno je da je mandat ministra 4 godine a ministar koji imenuje ravnatelja Porezne uprave da je mandat 5 godina. Hrvatskoj stvara veliki problem uzastopni mandati i duljina mandata. Nitijedna osoba u Hrvatskoj ne bi smjela obnašati više od dva mandata nitijednu funkciju. I ovaj zakon bi trebalo ograničiti da Porezna uprava ravnatelja može imati samo dva mandata maksimalno. To bi trebalo uvesti i za predsjednika Vrhovnog suda i za viceguvernera i za guvernera 2 mandata, 20 godina ili 25 godina jedne osobe na istom mjestu može biti samo štetno. A pogotovo u Poreznoj upravi. Pa kad ćemo napraviti inventuru ako će tamo uvijek sjediti godinama jedni te isti ljudi. A što se tiče straha, trebalo bi biti straha od porezne utaje, a ne straha od Porezne uprave. A upravo obrnuto se događa.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Šuker.
Da kolega Mariću, ako vama u zakonu stoji 10 godina na poslovima rukovođenja onda je to jasno sve što piše. Nekad je bar pisalo 10 godina na rukovodećim poslovima ili u struci. Prema tome, ponavljam na čelu Porezne uprave može biti isključivo ekonomista i pravnik, pravnik koji ima doticaj sa financijskim obrazovanjem i ekonomista koji je isključivo financijskog smjera. Nitko drugi ne može biti na čelu Porezne uprave. A isto tako kolega Marić jeste vi primijetili da mi danas raspravljamo o Zakonu o Poreznoj upravi a da nema ravnateljice Porezne uprave? Dakle, raspravljamo o nečemu a čelnog čovjeka te uprave nema. To je vrlo interesantno, ali ponavljam građani RH koji rade pošteno ne trebaju se bojati Porezne uprave. Porezna uprava treba biti strah i trepet za one koji rade nepošteno. To je smisao cijele priče. A da bi to tako radili onda Porezna uprava mora imati i adekvatan karakter. Jer danas svaki knjigovođa, svaki knjigovodstveni servis si može platiti raznorazne edukacije dok recimo djelatnici Porezne uprave ja ne znam kad su zadnji put seminar imali. I ako vi ljude ne educirate oni su u neravnopravnom položaju s onima koji vode financijsko poslovanje nekih tvrtki, oni daleko manje znaju od tih ljudi. I kako vi možete kontrolirati nekoga od koga manje znate? I ponavljam kvalifikaciona struktura gospodine ministre to je nešto što je problem Porezne uprave. Tim ljudima naprosto treba pomoći neke stvari i mi si možemo predbacivati. Vi dobro znate od tih 50 milijardi koja je to priča i kako je to nastalo, ali imate službeni podatak Porezne uprave da je naplata ne računajući krizu u 2009. bila godišnje 98, 99%. Ako je tolika naplata onda kako se mogao stvoriti toliki dug, a ako je netko falsificirao podatak o naplati onda nek odgovara za to.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom. … [[Upadica se ne razumije.]] Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Najprije da nešto o kadrovima rečemo, očito da niste pročitali zakon do kraja jer biste vidjeli da će se po novim pravilima ravnatelj Porezne uprave birati nakon novih parlamentarnih izbora. To vam lijepo piše u prijelaznim odredbama zakona što znači da ova Vlada ne misli postavljati ravnatelja 5 godina, ne misli. Ostaje pitanje da li želimo ili ne želimo nešto više profesionalizacije kod Carine i kod Porezne uprave. I zato smo smatrali da odvajanje mandata 4-godišnje Vlade i Carine znači jednostavno mogućnost da imamo nešto veću profesionalizaciju. Isto tako javni natječaj je javni natječaj. Prema tome, nakon javnog natječaja će Vlada imenovati. Prema tome, nemojte vi meni o politikantstvu i kadrovima, nemojte ljudi. Nemojte, jer onda ću ja vaditi podatke o politikantstvu i kadrovima. Kamo nas vodi ta rasprava? Prema tome, ovdje imate nešto drukčije rješenje. Ne morate se s njim slagati ali mi samo nemojte o kadrovima govoriti. Puno bih mogao govoriti zaista o kadrovima u mandatu 8 godina Vlade HDZ-a. Ali ne želim se vraćati na taj primitivni način rasprave o kadrovskoj politici. Isto tako gospodine Šuker što vam znači da nema ravnateljice? Ona nema pravo na intervenciju, nema pravo. Poslovnikom Sabora je jasno rečeno da Vladu mogu zastupati samo ministar i zamjenik ministra. Oba sjedimo ovdje. Sjedi i zamjenik ravnateljice. Da, bavi se naplatom poreza itekako i bavi se poslovima jer jednostavno apsurd bi bio da baš svi sjedimo a plus toga nema pravo nijednu riječ reći. Niti joj se nešto radi iza leđa, niti ne znam što ste htjeli s tim. Zamislite razgovaramo o Poreznoj upravi a nema ravnateljice, a nema pravo jednu riječ progovoriti u ovom Saboru po Poslovniku Hrvatskog sabora. Tako da odmah se razumijemo. Oni koji mogu u ime Vlade govoriti obojica sjedimo ovdje, obojica. I kompetentno smo u stanju reći sve što mislimo o ovom zakonu. Isto tako smo osobe koje smo kreirali ovaj zakon, kreirali. Nije ga kreirala Porezna uprava. Ovo je politika Vlade koja govori kako od Porezne uprave dobiti funkcionalniji i bolje organizirani sustav da barem u tom dijelu ujednačimo praksu ponašanja. Barem u tom dijelu ujednačimo praksu ponašanja. I ono što želim navesti organizacijske oblike koji možda vas zanimaju koja ispostava, koji ured pa to se u nijedan zakon nije stavljalo, nikad. Ovdje govorimo o organizacijskim oblicima, Vlada je ta koja svojom uredbom utvrđuje koji su to uredi, koje su to ispostave. Prema tome, tako je dosad uvijek uobičajeno bilo i kad se tiče Porezne uprave i kad se tiče Carine i kad se tiče nekih drugih oblika državne uprave. U same zakone se to nije unosilo. Ali naravno, ostaje pitanje političkih rasprava gdje netko smatra da mora u svom kraju imati porezni ured. Ok, to je pravo svakoga da kaže. Posao Vlade je da veli to nije racionalna ni kvalitetna organizacija. Ovdje govorimo o tome da imamo lošu kadrovsku strukturu. Neće se to vidjeti kad ukrupnimo Poreznu upravu, neće se. Neće na Korčuli nestati porezne ali će biti pokrivene sa visokom kvalifikacionom strukturom jer će biti dio nekakvog područnog ureda, dio. Gdje će biti dovoljno stručnih kadrova. Da, to su promjene. Jednostavno sa ovakvim načinom organiziranja nastojimo riješiti i problem zapuštenosti Porezne uprave po ispostavama i područnim uredima. Jer okrupnjavanje znači da jednostavno možemo imati dio tima i ekipe koja zna tumačiti svaki propis.
Hvala. Imamo dvije replike. Ivan Šuker, izvolite kolega.
Gospodine ministre ja sam itekako pročitao i ovaj zakon i Zakon o Carini i dobro znam kad stupa na snagu, ali sam načelno protiv ovakve odredbe. To sam rekao onda, to kažem i sada. Pa bez obzira koja politička opcija bila i koja politička opcija ga birala smatram da na čelu Porezne uprave treba biti takav i takav čovjek. Druga stvar, gospodine ministre, nemojte se ljutiti ali pogledajte što piše ovdje za svoje predstavnike koji će u njezino ime sudjelovati u radu Hrvatskog sabora i njegovih radnih tijela Vlada je odredila Slavka Linića ministra financija, mr. Borisa Lalovca zamjenika ministra financija, Nadu Čavlović-Smiljanec pomoćnicu ministra i ravnateljicu Porezne uprave i dr. Marija Langa pomoćnika ministra. Dakle, oni su od Vlade određeni da mogu doći u ovaj Visoki dom i govoriti u ime predlagatelja. To piše u aktu koji smo dobili. Ako vi znate nešto drugo ja to poštujem. I kad ste rekli gospodine ministre da ne trebate navesti ispostave ja sam vam spomenuo zašto sam rekao na početku da je nekad bilo 114 uprava društvenih prihoda i gradski sekretarijat za financije. I tada je u zakonu rečeno da uprave prihoda postaju ispostave a da u središtima županija će se osnovati područni uredi. To je rečeno tada u zakonu, to je tada stajalo u zakonu. Onih 6, 7 ispostava koje su naknadno osnovane, osnovane su temeljem prijedloga Ministarstva financija, odnosno Vlade. Ali s obzirom da vi sad idete u jedan potpuno novi ustroj ja ne vidim razloga i niti mi je bilo kakva namjera bila tu politizirati, ne vidim razloga da ne vidimo koje su to ispostave i koji su to područni uredi. Iz jednostavnog razloga, i lijepo sam vam u svojoj raspravi rekao bez namjere da budem i maliciozan i zločest, i spomenuo sam da to govorim zbog odredbi članaka od 60. pa na gore gdje se govori o troškovima koji će naprosto morati nastati. Dakle, zbog toga sam rekao. I nemate pravo jer ja vam nisam uopće politikantski bio u raspravi i ne možete mi naći nijednu riječ koja vuče na politikantstvo. Ali dozvolite s obzirom na nekakvo iskustvo i dobro i loše sam naprosto htio pomoći da ta naša ajde da tako kažem zajednička kuća bude efikasna. Ništa drugo.
Hvala. Kolega Šuker kao predsjedatelj i na neki način provoditelj Poslovnika nije bila praksa da svi koji su u ime Vlade ovdje budu nazočni. Prema tome, ponovit ću ono što je ministar kazao, nema potrebe nazočnosti u tome dijelu. Ministar brani zakon i zamjenik ministra a pomoćnica može biti nazočna i nije nužno i ne mora. Ministre izvolite, odgovor na repliku.
Da ne bi stvarali nepotrebnu polemiku kad Vlada napiše imena i pomoćnika onda morate znati Vlada govori o tome tko zastupa i brani ovaj zakon ne pred ovom plenarnom sjednicom nego i pred odborima. Prema tome, Vlada navodi sva ova imena jer pred odborima većinom nisam prisutan. Vlada šalje zakon u postupak prihvaćanja u Sabor, sastavni dio rada Sabora su i sjednice odbora. Na tim odborima većinom zakone brane pomoćnici, većinom. I gospodin Lang i gospođa ravnateljica iz razloga što dobar dio posla na Saboru odrađujemo zamjenik i ja. Prema tome, to piše u dokumentu Vlade. Ali, dobro da ne ulazimo u taj dio. Osnovno je da rasprava u ime kluba što se tiče samih nas kao predlagača mi nemamo puno velikih rasprava. Govorimo o pitanju dovođenja u sumnju zlouporaba ovog zakona za nekakvo kadriranje političko i vrlo jasno govorimo, prvo govorimo o replikama. Sve je to dio rasprave u ime kluba. Prema tome, želim vrlo jasno reći da smo se itekako ograničili da Vlada nije ta koja će provoditi ovaj zakon već će to biti nešto što će se provoditi nakon parlamentarnih izbora. Prihvaćam i vaše razmišljanje 10 godina rukovodnog staža na poslovima financijske ekonomske i pravne struke. Da, dodat ćemo to, dobra sugestija. Prema tome, itekako pojedine stvari koje ste rekli možemo uključiti u ovaj prijedlog. Hvala.
Hvala i vama ministre, Goran Marić replika.
Hvala lijepa. Pa nastavno na ovo što ste zadnje kazali gospodine ministre, kazali ste da nije bitno kad će biti biran i da će biti biran tek nakon izbora. Ma nacionalno govorim, meni to uopće nije bitno kad će biti biran, nego načelo nije dobro i to je moje mišljenje, da se bira na 5 godina, načelo je to tako, bez obzira hoće li ga SDP ili HDZ birati ili netko drugi. Načelno mislim da nije dobro da nisu jasno definirani uvjeti. Drago mi je sad čuti da će biti definirano i sa deset godina rukovodećeg iskustva na ekonomsko-financijskim poslovima i ekonomsko-financijske struke. Ja cijenim vatrogasce, ali po ovome i rukovoditelj sam sa visokom stručnom spreme vatrogasne službe, može biti ravnatelj porezne uprave. Ne bi bilo dobro da to slučajno tako bude. Nacionalno govorim, čak misliti na javni natječaj nije dobro rješenje. To je alibi. Pa ministar odgovara za stanje, ministar neka imenuje i neka odgovara za rad ravnatelja porezne uprave. Zašto da ima limit? Pa izabrali smo ga na javnom natječaju. Ja mislim da javni natječaj nije dobro rješenje za tako nešto. Ali dopuštam drukčije, samo iznosim svoj stav. Nije definirano kako ga razriješiti. Zašto ne definirati pod kojim uvjetima, ako ne poštuje, ako je recimo zastara, smijenili ste 8 rukovoditelja zbog toga ka je otišli porezni dugovi u zastaru, pa i ovdje neka piše ako je nešto učinjeno suprotno da će biti razriješeno, pod kojim uvjetima. O kadrovima je potrebno govoriti, a ne mislim, nije dobra teza, nećemo o kadrovima, potrebno je, kadrovi su i doveli Hrvatsku u ovakvo stanje u kakvo jesmo. Nije dobro da neodgovarajući kadar na tako iznimno dobrom mjestu. Nekad foliramo niti politiziramo, niti špekulira, jednostavno potrebno je jasnije vidjeti recimo i u poreznoj upravi koji su to porezni priznati rashodi a ne bi smjeli biti i tu zakazuje i ravnatelj porezne uprave i šefovi ispostava jer se porezno priznati rashodi uvelike priznaju iako nisu troškovi poslovanja ako se malo temeljite razmjeri i to u velikim iznosima. Hvala.
Hvala. Vrijeme. Izvolite ministre odgovor.
Kad govorimo o političkom kadriranju upravo smo ovdje pokušali izbjeći političko da Vlada ne odlučuje, rekli smo ide natječaj, pa će Vlada temeljem natječaja donijet odluke, znači pokušat da izbjegnemo da Vlada direktno nekog imenuje. Kako drukčije ako ne natječajem, da probamo vidjeti na koji će se to 6, 7, 8 ili 2 kandidata javit i da onda probamo ocijeniti da li je politička odluka ili je ipak struka. Mi ne znamo drugo rješenje ako ne natječaj, a vi predlažete obrnuto, Vlada da imenuje, prema tome, opet političko kadriranje, a mi velimo idemo na izbore, 5 godina. Zašto? u Europi sve imate više sustava koji pokazuju da su ovo funkcije koje bi trebale biti neovisno o političkoj strukturi na vlasti. 8 godina je kod revizora, ovdje imamo na 5 godina , nismo se usudili razmišljat o 8 godina ljudi koji će raditi na profesionalnim dužnostima. Prema tome to je sve pokušaj da upravu poreznu malo odmaknemo od politike. Mislim vi se s time ne slažete. To su različiti koncepti, to su različiti koncepti. Prema tome mi pokušavamo pokazat da nam je stalo do nešto moedernije, neovisnije i stručnije porezne uprave od prvih rukovodnih kadrova. Dali smo ova rješenja, ne vi želite sve vratiti natrag, političke odluke Vlade i nek budu politički kadrovi, 4 godine mandata, 4 godine mandata. Gdje je tu promjena, mi pokušamo nešto upravo u toj promjeni načiniti upravo kad je u pitanju ovaj dio. Zato nemamo boljih rješenja ali vratit se na političke odluke i donošenje odluke Vlade sa političkim mandatom Vlade ne mislimo da je napredak u poreznoj upravi. Mislimo da je završavanje postojećeg stanja.
Hvala. Nastavljamo sa raspravama po klubovima. U ime Kluba SDP-a Zdravko Ronko. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre, zamjeniče, suradniče, kolegice i kolege. Evo, pred nama je novi zakon, prijedlog zakona o poreznoj upravi. Nešto sam se dugo sam bio u tom sustavu, pa sam nešto više pratim ovu materiju, doista znam da je porezna uprava osjećam to usko grlo i da je ovaj prijedlog zakona dobrodošao. Dakako da je to jedna ne kako je negdje sam pročitao najznačajnija upravna organizacija u sustavu Ministarstva financija nego najznačajnija organizaciju u sustavu Ministarstva financija jer ona odgovora za naplatu državnih prihoda a isto tako i za primjenu i nadzor propisa kojima je ta materija regulirana, dakle poreze i doprinose. Sad kad smo se našli u uvjetima ekonomske krize, gospodarske krize, istina bog, koja traje već predugo. Kad smo se našli u situaciji kad je svaka kuna postala itekako važna, sada vidimo da je porezna uprava opterećena sa nizom utega i da se nešto mora poduzeti. Netko je spominjao zastaru, ja ću spominjat komunikaciju, spominjat ću utjecaj, pritiske svih onih struktura na onim političkih struktura na onim nižim razinama očito od gradova pa do županija itd. ali da u to sad ne ulazim. Dakle potrebno je da ovakav jedan zakon ili jedno promjene izađu na svjetlo dana. Osim toga ne treba zaboraviti, mi smo ušili u EU, prilagođavamo se, udovoljavamo svim kriterijima, smjernicama, strategijama europskim itd. a postoji jedna preporuka koju smo dužni ispoštovati, to je preporuka fiskalnih nacrta EU. Dakako da i ta preporuka traži i mobilnu i učinkovitu organizaciju i ono što je posebno važno, jednoobraznost postupanja i dakako uz snažne antikorupcijske mjere na koje se još ove razine i nisu baš previše navikle jer su se toliko godina i opustile. Dakle, bilo je potrebno provesti te značajne promjene u organizaciji ali evo kako su imali prilike vidjeti i u modelu upravljanja, dakle da se donesu ovi novi propisi koji bi osigurali i tu učinkovitost porezne uprave, bolju organiziranost, funkcionalnost, racionalnost, fala Bogu i elastičnost. A s druge strane da poreznim obveznicima osiguramo fiskalnu stabilnost, posebno pravednost, ponavljam još jednom ujednačenost i međunarodnu konkurentnost. I zato evo imali smo prilike i pročitati, i danas evo dopunjenu od ministra čuti u organizacijskom smislu dakle, napušta se evo ovaj dosadašnji neodrživ oblik velikog broja područnih ureda rekli smo 20 + 1 i ispostava koje su bile podijeljene po teritoriju i po broju stanovnika i koje su sobom 120 mislim da rečeno i koje su sobom nosile mnogo i režijskih i drugih troškova. Ali ono što je možda važnije, nedostatnu stručnost u onim specijaliziranim područjima oporezivanja, sve težu gotovo nemoguću komunikaciju jer sad kad s svi počeli radit i sad kad su svi morali radit na svim razinama, onda svi traže recimo nekakvu vrstu upita prema središnjem uredu a onda komunikacije pucaju. Ne možete ih dobiti ili nema veze ili se jednostavno ne javi, jednostavno ne može stići itd. I bilo je zato upravo i potrebno da se i ta komunikacija razriješi ali i učinkovitost dakle, prvo i edukaciju, učinkovitost zaposlenika. Ovaj zakon kako ga ja vidim, on ima jednu novu shemu, pretpostavlja dakle, središnji ured porezne uprave u sklopu kojeg bi se ustrojio ured za velike porezne obveznike. Ne samo da bi se time rasteretili uredi i ispostave nego to je izuzetno važno zato što ponekad ma nisu znali ni šta bi radili sa velikim poreznim obveznicima. Nije jednostavno imati neku tvrtku, veliku sa ne znam tisuće ili dvije zaposlene u jednoj maloj sredini i sad vi trebate imati petlju, nemate nikog ni iza, ni ispred ni sa strane, ni bočno, trebate nešto odraditi a nad vama visi pritisak, svi političkih struktura koje itekako su zainteresirane za tog subjekta. Ponavljam hvala bogu po meni da je otišao u ured za velike porezne obveznike. Ovo ste rekli da će se provest nova teritorijalna mreža, dakle negdi pet ovih područnih ureda, oni bi pokrivali dakle 502-tak ste rekli i ispostava. U svakom slučaju usluga će biti bolja. Imat ćemo pouzdanost, bit će tu i transparentnost, odgovornost ali i daleko bolja, čvršća, snažnija vertikala kontrole. Osim toga, cjelovitim i ovim jedinstvenim propisivanjem ovlasti službenika porezne uprave, postiglo bi se jedinstveno postupanje, ujednačena kvaliteta rada svih dakle službenika a to na kraju krajeva znači veću učinkovitost i ono što je posebno važno, pravednost u Vukovaru i Pazinu da to bude jednak pristup. Posebno se to dakako odnosi na ovlasti inspektora, poreznog inspektora koji će imati itekako važno izuzetno značajnu i odgovornu zadaću. Imamo prilike vidjeti da će se osnažiti funkcija i ovlasti nadzora, ne samo da bi se uvažile europske smjernice već da bi se uvažilo snižavanje tolerancije našeg društva na sve one nepodopštine od sive ekonomije, od složenih nečasnih nečistih radnji pa sve do zaštite države od porezno kažnjivih djela ili bolje rečeno zaštite državnog proračuna. Također imali smo u ovom prijedlogu što pozdravljamo i uvođenje novih poreznih ovlasti, dakle prikupljanje, procjena, evidentiranje, obrada i korištenje podataka i obavijesti, pozivanje službene prostorije, prikupljanje obavijesti od poreznih obveznika ali i od trećih osoba, provjera poslovnih knjiga, evidencija, provjera vjerodostojnosti, istinitost ispravka isprava, ulazak i pregled prostorija, provjera statusa i svojstva robe, oduzimanje predmeta novca, vrijednosnica što bi dakako bilo podzakonskim aktima odrađeno ili dorađeno. Naravno da se pregled prometnih sredstva itd. uvodi se dakle jedna mogućnost sigurnijeg, točnijeg, preciznijeg utvrđivanja i poreznih obveza. Propisana je i odgovornost službenika, namještenika i ono što je ovako posebno interesantno ja imam reći jednom porezni obveznik, jednom porezni uvijek porezni, on je u svakom slučaju uvijek i za vrijeme radnog vremena i poslije radnog vremena poreznik, treba djelovati ali isto tako nije ili jako je dobar prijedlog kada je u pitanju mobilnost rada, dakle privremena promjena njegovoga radnog mjesta ili periodična promjene mjesta rada zaposlenika odnosno službenika jer je to jedan snažni antikorupcijski momenat. Drugi da ne zaboravim snažni antikorupcijski momenat po meni je i da poreznik bude dobro plaćen. Dakle i samo ova periodična promjena, malo šetnje nije loše, em ćemo ujednačiti postupak i rad i djelovanje, a sa druge strane malo ćemo ga i maknuti iz te sredine da se ne bi previše opustio i previše navikao. A sa druge strane mislim da poreznike treba dobro nagraditi i da je to jedna od najboljih antikorupcijskih mjera. Isto tako iz ovog materijala možemo vidjeti i upravljački model koji je donio jedna nova rješenja koja počivaju što na dobroj dosadašnjoj praksi što na međunarodnoj dobroj praksi i imamo po meni imam osjećaj da će ovo biti jedna čvrsta, jasna i precizna da kažem i sigurna vertikala upravljanja. Dakle ovo što smo imali prilike čuti za ravnatelja kao državnog dužnosnika koji je na čelu Porezne uprave, njegovi zamjenici, dobro njegov zamjenik i njegovi pomoćnici upravljaju sektorima. To je izuzetno važno jel nemamo više svaštarenja kada imate liniju od ispostave do središnjeg ureda, dakle imamo te sektore po kojima će se na neki način upravljati ali i preuzeti odgovornost. I pored toga pročelnike područnih ureda koji opet imaju svoje zamjenika i koji upravljaju sektorima na nižoj razini i do kraja imamo voditelje. U ovom zakonu je uređena suradnja s drugim tijelima, dakle od Carinske uprave, policije, Državno odvjetništva itd. da ovo sada ne širim, prekršajni postupak i na kraju mnogo se je govorilo o racionalizaciji i uštedama. Naravno da ovaj model donosi i uštede ali evo ja bi apelirao iz nekog iskustva koliko sam ga imao u 24 godine koliko sam proveo u upravi prihoda ondašnjoj da štedjeti treba ali ne treba pretjerivati sa štednjom. Ovaj zakon mora biti operativan, učinkovit, antikoruptivan, mora biti pravedan pa koliko košta da košta jer tada će biti zadovoljna i država i državni proračun i što je najvažnije bit će zadovoljan porezni obveznik kada bude znao da se na njega primjenjuje jednak način postupak rada, djelovanja, pristupa itd. bio on u Vukovaru, Dubrovniku ili Pazinu. Obzirom da smo mi uvjereni da će primjena ovog zakona takva i biti klub SDP-a će podržati ovaj zakon. Hvala lijepa.
Hvala i vama. U ime kluba HNS-a Srđan Gjurković.
Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Evo još jednom gospodine ministre, zamjeniče, zamjeniče ravnateljice Porezne uprave. Dakle u ime kluba HNS-a kako je već rečeno od većine mojih prethodnika iz drugih klubova sasvim je jasno da se podržava jedan novi ustroj za koji i Vlada RH i Ministarstvo financija predlažu za ustrojavanje, za efikasnost, za učinkovitost, za nova prava, obaveze, odgovornosti državnih službenika u okviru Porezne uprave i namještenika. Dakle uvođenje Ureda za velike prozne obveznike, pojednostavljivanje ono što se kaže ujednačenost odluka koja se očekuje apsolutno od Porezne uprave ne samo za velike porezne obveznike nego apsolutno za sve za koje se donose odluke jer time ćemo naravno postići onaj glavni cilj, a to je da se zakoni, propisi tumače na istovjetan način ili određeni provedbeni akti. Ono što bi želio u ime kluba HNS-a dati određeni naglasak odnosno ukazati neću reći otvorena pitanja, možda neke dvojbe, izazove ovoga zakona, to je vezano za u biti porezne ovlasti. Počet ću od članka 19.kaže da ovim zakonima i drugim propisima službenik Porezne uprave dužan je poštivati dostojanstvo, ugled i čast svake osobe itd. i zakonom zajamčena ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštivati odredbe etičkog kodeksa, posebno obzirno se odnositi prema maloljetnim osobama, starijima, nemoćnima uzimajući u obzir njihove specifične karakteristike koje se mogu opaziti. E sada, naravno ponekad očito se i ne mogu opaziti na način na koji je ovim zakonom predviđeno ili će se to možda određenim pravilnicima detaljnije ukazati. Dalje, članak 30. Porezna uprava prikuplja osobne te druge podatke i od drugih osoba za koje je vjerojatno da imaju saznanja o tim podacima. To su neke nove aktivnosti Porezne uprave. Pa onda kaže članak 20.stavak 2.prikupljanje osobnih te drugih podataka i obavijesti od djeteta, poduzima se u nazočnosti roditelja, skrbnika, udomitelja, osobe kojoj je dijete povjereno na čuvanje i odgoji ili stručne osobe centra za socijalnu skrb. Članak 30.stavak 3.kaže da službenik Porezne uprave koji prikuplja podatke i obavijesti znači ne samo činjenice i dokumente postojećih izvora podataka nije o tome dužan obavijestiti poreznog obveznika ili drugu osobu na koje se ti podaci odnose ako bi to onemogućilo ili otežalo obavljanje poslova. To je opet znači procjena službenika i iznimna je odgovornost službenika kod odlučivanja. Dalje, članak samo nešto članaka u ime kluba smo izdvojili, kaže pozivanje u službene prostorije članak 36. ovlašteni službenik Porezne uprave na razgovoru radi prikupljanja obavijesti može pozvati osobu za koju je vjerojatno da raspolaže s obavijestima korisnim za provođenje poreznog nadzora i ovrhe. Službenik Porezne uprave poreznog obveznika ili drugu osobu poziva pisano, usmeno ili uporabom odgovarajućeg komunikacijskog uređaja pri čemu joj je dužan priopćiti razlog pozivanja. E sad, vraćajući se na dostojanstvo, ugled i čast, zajamčena ljudska prava i temeljnih sloboda, poštivanje odredbe etičkog kodeksa ovdje očigledno postoji određena sigurno dvojba, a vjerujem da će se razriješiti provedbenim zakonima da ipak osoba za koju se želi saznati određena informacija … [[Govornik se ne razumije.]] više se ne radi o nadzoru u kojem se dokumentacija vrši pregled i nadzor nego dolazimo u situaciju da možda će se pozvati dijete na razgovor komunikacijskim uređajem ili njegovog skrbnika ili roditelja. Dakle, ovdje to nije jasno. Mislim da takve stvari zakonodavac ne bi trebao o tom pitanju dopustiti. Prema tome, određene dvojbe zaista postoje, način komuniciranja koliko mi je poznato niti od strane policije niti od sudstva nije da se nekog zove na telefon i da mu se kaže o nekome se nešto razmišlja, raspravlja i analizira, a da taj o kome se treba govoriti ne zna da se to radi. Putem sredstava javnog priopćavanja, kad je to prijeko potrebno zbog opasnosti zbog odgode, sigurnosti i postupanja ili kad su pozivi upućeni većem broju osoba, isto je otvoreno pitanje kakav je onda to efekt. Ali kažem, naglašavam upitna su tu apsolutno djeca i maloljetnici u tom načinu komuniciranja. I naravno ima još na primjer provjera istovjetnosti osoba. Provjera istovjetnosti osoba provodi se uvidom u njezinu osobnu iskaznicu, putnu ispravu ili drugu javnu ispravu sa fotografijom pa kad govorimo o djeci i na koji način se to može evidentirati, odnosno znamo da je u biti osobna iskaznica ona iskaznica prema kojoj se osobe identificiraju i zato se zove osobna iskaznica. I jedna malo lakša tema, a to je privremeno oduzimanje predmeta domaćih ili stranih sredstava plaćanja vrijednosti i dokumentacije, članak 45. Dakle, ovlašteni su privremeno službenici Porezne uprave privremeno … predmete itd. S tim u članku 46. kaže da se kad to okolnosti slučaja zahtijevaju radi onemogućavanja danog nezakonitog postupanja … privremeno ograničiti, privremeno zabraniti obavljanje djelatnosti pečaćenja poslovnih prostorija itd.,itd. ili drugih prostorija. Dakle, ovdje se otvara jedno pitanje, a to je, a znamo da jedan dio tvrtki su registrirane u stanu u kojem žive osobe koje imaju i tvrtku vjerojatno bi došlo do onemogućavanja života i egzistencije. A sad imali smo zakon koji ovo popodne koji ukazuje da ne mogu banke raditi ovrhe, odnosno da mogu otpisivati kad se ugrožava egzistencija ljudi. Dakle, zakon sam uređuje dobro, ne zato što ima više članaka nego što je imao prethodni zakon. Ulazi u dosta detalja, posebno i izričito vodi računa o odgovornosti službenika i namještenika Porezne uprave, međutim otvara određena pitanja koja vjerujem da odgovornošću i načinom rada se mogu izbjeći a to je pitanje zaštite ljudskih prava, a posebno djece. Hvala lijepo.
Hvala. U ime kluba nacionalnih manjina Deneš Šoja. Izvolite kolega. A joj, pardon. Kriva prijavnica. U ime kluba IDS-a Valter Boljunčić. Krivo su prijavnice bile posložene.
Hvala. Dobro večer svima. Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani ministre sa suradnicima. Ja bih samo prije nego što počnem rekao možda dvije stvari. Istra je granična regija i ima aerodrom međunarodni a što se tiče izvoza brodovi sve u većini izvoze izvan EU, a brod je veoma značajan proizvod za izvoz koji značajno utječe. I drugo, nastavak možda na jednu prijašnju raspravu, to bi bio ispravak krivog navoda, naime u starom, odnosno još uvijek važećem Zakonu o Poreznoj upravi stoji popis područnih ureda da se navodi u članku 9. da su područni uredi druge kategorije Područni ured u Splitu, Rijeci, Pazinu i Osijeku, a treće kategorije nisu navedeni. U skladu sa time mi iz kluba IDS-a dali smo i amandman s kojim mi tražimo da se u prijedlogu novoga zakona u članku 4. doda novi stavak pardon stavak 2. koji bi glasio da ostaje dakle naziv ovih ovdje područnih ureda. Dakle, mi tražimo da i u novom prijedlogu zakona u popisu područnih ureda druge kategorije ostanu ova ovdje četiri područna ureda. Dakle, Pazin, Rijeka, Osijek i Split. Zašto mi to tražimo? Naime, kao što sam rekao ranije jedna je činjenica, ja ću inače ovu raspravu budući da se dosta o funkcionalnom djelovanju govorilo Porezne uprave možda više se osvrnuti na organizacijski aspekt Porezne uprave i što to što ona znači za nas. Dakle, na temelju određenoga iskustva koje smo imali dosada, a to je bilo da je 2010. Trgovački sud iz Pazina otišao u Rijeku i da je ostala kažem služba, stalna služba u Pazinu koja do 2019. se i fizički mora ukinuti, dakle za potrebe Trgovačkoga suda ići će se u Rijeku. Ono što nas smeta je činjenica da se to ukinulo bez jasnog razloga. Naime, viši Trgovački sud je bio rekao da Trgovački sud bi trebao biti tamo gdje su najpotrebniji i gdje je djelovanje gospodarsko najjače. Županija Istarska sa svojih 4 do 5% stanovništva sudjeluje sa 10 do 12% u BDP-u i izvozu, isto tako je ona jedna od rijetkih županija čiji je izvoz bio veći od uvoza, a u turizmu koji nam još uvijek drži glavu iznad vode preko ljeta ona sudjeluje sa 30%. Po svim mjerilima koja su bila dana, po broju subjekata, po broju predmeta riješenih pazinski Trgovački sud je bio na 4. eventualno na 5. mjestu od 13 sudova, 7 su ostali a on nije bio među njima. Zato smatramo da donošenje pravilnika gdje će se na način bez jasnih kriterija odrediti što će biti gdje centar je nama neprihvatljivo. Mi želimo da su jasni kriteriji i da Istra kao regija koja može svojom i kulturnom poviješću ali prije svega gospodarskim statusom ima pravo na količinu novca koji daje u državni proračun, da njezini građani mogu doći i da oni imaju pravo na upravljanje. Dakle, uprava javna mora ostati u Istri. Ono što je isto tako bitno u ovome zakonu gdje smo u vašem objašnjenju čuli je da se govori o Zakonu o regionalnom razvoju Hrvatske. To je jedan nacrt zakona koji tek je na javnoj raspravi. U tom nacrtu zakona koji je inače nama potpuno neprihvatljiv predviđa se 5 planskih područja. Istra je stavljena u jedno od planskih područja, to je sjeverni Jadran i Lika, čak se gubi njezino ime u nazivu toga planskoga područja. Ta je podjela za nas neprihvatljiva u jednu širu regiju zato što se takvom podjelom koči odnosno ne samo da se koči nego se vraća unazad razvoj Istre u gospodarskom smjeru. Što ljudi u Istri, građani Istre misle o takvom prijedlogu vidljivo je iz toga što je nedavno Skupština Istarske županije usvojila Deklaraciju o regionalnom razvoju i jedinstvenosti Istre. Ta deklaracija je donesena jednoglasno svih zastupnika gdje su određeni broj zastupnika SDP-a koji su svojim primjedbama i dali doprinos deklaraciji, a u toj se deklaraciji ističe nekoliko činjenica. Prva i osnovna činjenica je da u bilo kojoj podjeli Hrvatske na regije, što podrazumijeva i ustroj državne uprave na nivou regije, Istra mora biti samostalna regija, jedan nivo ispod državne. Dakle, ono što mi zovemo država minus jedan. Ne želimo nikakve međuregije između Zagreba i Istre. Drugo, isto se navodi u deklaraciji, napominjem i članovi SDP-a koji su bili tamo su to usvojili, mi tražimo da se pristupi povratku institucija koje su u zadnje vrijeme otišle iz Istre u Rijeku, a to su zasada tri, Trgovački sud, Mirovinski zavod i Carina i da se spriječi odlazak drugih institucija, to bi bile kao što vjerojatno se ovdje nagoviješta Porezna i čak se govori i Policijska uprava i još bitnije državna uprava bi se trebala preseliti u Rijeku. Razlog zašto mi tražimo da to ostane u Istri se ne može okvalificirati na način da se ovdje netko boji za rukovodeća mjesta. Obzirom na gospodarsku situaciju i na doprinos koji Istra daje u Hrvatski proračun smatramo da građani Istre imaju potpuno pravo da upravljaju svojom regijom. Dakle, mi smatramo da sve institucije koje sam prije naveo bi trebale biti u Istri na način da građani Istre mogu zadovoljiti javne potrebe što bliže svom domu. Ako vi mislite da tako ne treba biti a ima tih 6, 7 institucija onda uspostavimo jasne kriterije pa ćemo odlučiti da će tri možda institucije biti u Rijeci, ali će 3 ostati i u Istri pa će iz Primorsko-goranske ili iz Rijeke ljudi doći u Istru gdje će biti ako bude trebalo ili ako ne trebaju putovati gdje će biti centar. Jednostavno rukovodeća mjesta, odnosno upravljanje jednim dijelom je veoma bitno za jednu regiju gdje ona može brinuti o svojim potrebama naročito jedna regija kao što je Istra koja ima snage, ima vlastito gospodarstvo, ima i potreba jer po svim takvim kriterijima ona je ako izuzmemo Grad Zagreb na prvom mjestu u Hrvatskoj i smatra da zaslužuje takav jedan odnos prema sebi. Primjer ovog jednog zakona fantomskog koji je u javnoj raspravi, a koji nije usvojen je recimo uspostavljanje tih planskih područja gdje se uspostavljaju i partnerska vijeća za plansko i partnerska vijeća na nivou županije. Partnersko vijeće na nivou županije određuje sastav Vlada, a to partnersko vijeće treba dati svoju suglasnost na razvojnu strategiju županije. Dakle, županija vođena od demokratski izabranih ljudi, uspješno vođena donekle koliko može u ovim uvjetima mora sada čekati da joj nekoj partnersko vijeće da dozvolu kako će se strateški razvijati a to partnersko vijeće njegov način bira Vlada. Ovaj zakon i uopće ovaj postupak centralizacije bez obzira što netko mislio da je to efikasno i racionalizacija to je daleko od toga da bude točno. Naime, na krilima lošeg gospodarskoga stanja izgleda da je za loše stanje krivo samo broj gradova, općina, županija i lokalna samouprava. Kako ona može biti kriva kada jedino 5% iz državnog proračuna imaju oni na raspolaganju, a 90% je država, 5% je Grad Zagreb. Kako centralizacija funkcionira najbolje se vidi na primjeru dodjele poljoprivrednog zemljišta. Mi smo ima skoro godinu dana donijeli Zakon o poljoprivrednom zemljištu gdje je država preuzela na sebe. Od onda jedan milimetar nije dan u dakle najam a ne zaboravimo da je u međuvremenu Hrvatska ušla u EU i da je sada problematika možda koja količina vinove loze masline ili drugoga će se raditi. Da prije toga u Istri je dijeljena zemlja na način da je novac koji je dobiven od davanja u najam jer je pretežno davana na dugoročni zakup otišao u fond gdje se skupilo preko 100 milijuna kuna za razvoj maslina, vinove loze i svega onoga po čemu je ona danas poznata i u svijetu čini jednu od najcjenjenijih destinacija [[Upadica Batinić: Kolega Boljunčić, ja vas molim vratimo se na temu. O regionalnom razvoju bit će prilike.]] Pa mislim da je to tema zato što je ministar u svom objašnjavanju rekao da se ovaj zakon bazira na Zakon o regionalnom razvoju koji podrazumijeva pet područja. Kako je dosada bilo više priče o financiranju ja bi se osvrnuo na taj dio, dakle to je ministar rekao da se bazira na regionalnom zakonu koji ima … [[Govornici govore u isto vrijeme, ne razumije se.]]
Ovo je temeljna rasprava. Ja razumijem, ja isto suosjećam jer sam isto iz lokalne samouprave i regionalne ali evo ja vas molim da pričamo o Poreznoj upravi a ovo će biti prilike. Apeliram na vas.
Što se priča mislim da je to bitno zato što podvlačim jednu analogiju sa drugim stvarima koje su krenulo kao ništa se neće mijenjati vidimo do kuda su dovele. Znači osnovna činjenica koju mi želimo navesti ovdje da se ne može u jednom zakonu dosta viseći u zraku postaviti jedna regionalna podjela, naročito ne zato što su prije bila navedena bazirajući to na jednom drugom zakonu koji je u proceduri donošenja tek u javnoj raspravi, a o čemu su veoma negativno mišljenje rekli građani Istre. Druga stvar ako se radi o racionalizaciji funkcionalnosti koji je interes zakona, ja mislim da mi moramo vidjeti jedno, da interes zakona nije da nešto bude mali trošak, interes društva je da ljudi dobro žive. A između ostalog racionalna uprava je javna takva koja mora uz adekvatnu količinu utrošenog novca ljudima biti na raspolaganju na najbolji mogući način. Ako netko treba otići 100km i više od kuće da bi ostvario neko osnovno pravo to nije racionalna uprava, makar koštala malo. po tom načinu mi smo onda mogli ostaviti samo jednu Poreznu upravu u Zagrebu i sve druge bi onda koštale puno manje. Smatram da je naglasak na tom da ako se u nekim mjestima ukinu područni uredi da će sve funkcionirati bolje, da će sve koštati manje da to jednostavno nije točno. Decentralizacija je ono što je pokazalo se u većini zemalja između ostalog najcentraliziranije države Europe su Grčka i Španjolska što isto govori samo po sebi i smatram da u ovom zakonu jedan od naših amandmana znači naš amandman je da se navedu porezni uredi druge kategorije i mi tražimo da među tim područnim uredima bude Pazin kao do sada. Decentralizacija i centralizacija jesu dva pojma koja jedan vodi u pozitivnom jedan u negativnom smjeru, decentralizacija je između ostalog u Istri vi nemate sve na jednom mjestu. Ured župana je u Puli, skupština je u Pazinu jedan ured je u Novigradu, jedan ured je u Poreču, dva su u Rovinju, neki je u Puli, Labinu itd. mislimo da to funkcionira na dobar način. Prema tome smatramo da je na mala vrata ono što bi se reklo mic po mic sa različitim zakonima viseći u zraku ili donoseći regionalni ustroj gdje je stavljeno pet regija gdje Istra nije samostalna regija neprihvatljivo za nas jer je ona povijesno i gospodarski to bila, ona se '43.pridružila Matici Hrvatskoj voljom svog naroda i mi želimo da ustanove dakle Porezna uprava, carina, mirovinsko, državna uprava isto tako budu one ustanove koje će ostati sa svojim centrima u Istri. Da li će to biti Pula, Pazin svejedno, mi ovdje konkretno tražimo da Pazin ostane i dalje ne tražimo da to bude u Puli. S te strana to bi bio naš zahtjev i ja se nadam da će Vlada uvidjeti da Istra svojim gospodarskim potencijalnom i potrebom za poreznom upravom zaslužuje područni ured druge kategorije i da će usvojiti ovaj predloženi amandman i da će ostaviti područni ured u Pazinu. A još jednom napominjem, pogledajte zakone koji su se donijeli gdje je država nešto preuzela ili oni koji su prije toga bili na lokalnom nivou barem što se tiče kod nas u Istri vidjet ćete koja je ogromna razlika u djelovanju funkciju i koliko korist su imali stanovnici. Evo još jednom ja molim ministra da razmotri ovo i da ta jedna priča o tome da iz Istre se mora otići ipak stane i da ostane područne ured druge kategorije u Pazinu. Hvala.
Hvala i vama. U ime Kluba nacionalnih manjina Dene Šoja. Izvolite kolega.
Hvala lijepo potpredsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Želim se uključiti u ovu raspravu nekoliko riječi vezano za ovaj zakon. U samom tekstu mislim da se predlaže uređenje gotovo do u detalja određenih prava, obaveza, odgovornosti svih uposlenih od ravnatelja do službenika i namještenika, vođenje postupka itd. čak bi se usudio konstatirati da kod ovih predloženih članaka vezano za vođenje postupka možda neke stvari se i dupliraju u odnosu na sadržaj Zakona o opće upravnom postupku jer određene stvari se i taj zakon se može primijeniti u ovome postupku. U ovom obrazloženju dana je ovdje jedna komparacija spominju se Slovenija, Bugarska, Portugal itd. i naglašava se da će nova teritorijalna organizacija ustrojavanjem područnih ureda u nekoliko regija od kojih se svaka regija sastoji itd., itd. to je namjera i intencija dalje da će to doprinijeti ako se po tom zakonu služba dobro organizira efikasnoj borbi protiv sive ekonomije što je samo za pozdraviti. Ja apsolutno sve to skupa pozdravlja, međutim morao bih samo u jednoj rečenici upozoriti na sljedeće, ove komparacije sa drugim zemljama, vjerojatno se to bazira na broju stanovnika i broju službenika itd. ja mislim da je to baš neprihvatljivo do kraja. Ja imam sada pred sobom malo mi je poznata situacija u mojoj matičnoj zemlji jel tu smo susjedi u Mađarskoj gdje je s njima nemoguće to komparirati. Tamo i malo veće selo ima svog plaćenog predsjednika i jedan dio čak i poreza naplaćuje jedan službenik u tom selu. I onda je to sasvim drugačije organizirano kada bi to sada komparirali onda dobili stvarno neke netočne podatke. Ovdje u članku 4. točka 6. kaže se da porezna uprava može obavljati poslove evidentiranja, utvrđivanja nadzora itd za lokalnu samoupravu. Prema tome broj potrebnih službenika u poreznoj upravi vjerojatno će jednim djelom i o tome ovisiti koliko će od lokalnih samouprava. Da li će uopće i koliko će njih angažirati i sklopiti određeni ugovor za obavljanje određenih tih poslova. O tome odluku donosi predstavničko tijelo uz suglasnost ministra. No međutim tu bih imao jednu sugestiju samo u tom smislu ako se ocijeni i postoji mogućnost da taj odnos između lokalne samouprave i porezne službe moguće bude na neki način stimulativan za postizanje boljih rezultata u naplati da se ti ljudi u toj poreznoj upravi na određen način stimuliranju. U članku 5. to meni nije baš jasno, nije dovoljno možda i dorečeno. U točki 6., članak 6., točka 6. piše ovako: ispostava područnog ureda može se na području za koje je osnovano organizirati obavljanjem pojedinih poslova izvan sjedišta ispostave. Malo mi je to ovako apstraktno. Ne znam o čemu se to radi, koje bi to bile akcije inspekcijske itd. vezano za rad na terenu. Dozvolite mi još samo dvije, tri sugestije na ovaj članak 37. Ovdje u točci 5 piše, o usmenoj obavijesti sastavit će se zabilješka koja mora sadržavati imena, prezimena, naziv, mjesto, datum bitan za sadržaj obavijesti itd. Onda je to zapisnik jer zapisnik sve te elemente mora sadržavati, mislim čisto ovako ta zabilješka je zapisnik ima sigurno malo bolju veću težinu i malo mi je i ova formulacija u članku 40. nejasna. Kaže: "ulazak i pregled prostora u kojima se obavlja djelatnost, to je ovo poglavlje, kaže: poslovnim prostorom u smislu ovog stavka, ovoga članka smatra se stambeni prostor naznačen kao sjedište pravne ili fizičke osobe koja obavlja djelatnost ako se koristi itd. da to može pregledati." A u točki 5. pregled ostalih prostorija i prostora moguće je obaviti samo na temelju odobrenja tijela sudbene vlasti. Sad nije jasno koja su to tijela. Ovdje spominje sve službene, poslovne prostorije i stambene tamo gdje mu je sjedište a ovdje za one ostale prostorije treba onda suglasnost suda, odnosno sudbene vlasti. Malo mi je to formulacija čudna. Dozvolite mi, sada bih i na tu temu kao što je ministar naglasio, osnovni moto je racionalizacija i centralizacija, naravno da se dobije u svakom pogledu na kvaliteti. Ja ću to pokušat malo sad ilustrirat na primjeru gdje ja živim iako mi nije poznato to je već pomalo u javnosti kolaju takve vijesti da će se vjerojatno ta i porezna ispostava u Belom Manastiru ukinuti, ako je to rješenje u ukupnosti kako je to predviđeno. Mi se tu ne možemo ni suprotstavljat se, organizirat će se život i dalje na određen način. Međutim moram upozorit na određene stvari, konkretno za područje Baranje dosada je Državno odvjetništvo jednim dobrim dijelom ili ukupnosti preseljeno u Osijek, to je negdje pet, šest zaposlenih, dio općinskog suda također. Ostatak od 15-tak uposlenih također se spominje da će to biti spojeno znamo iz kojih razloga, subjektivizam, sve, ovo, sve je to objašnjeno kvalitet rada i sve to uvažavam. Prekršajni sud također, sedam do osam uposlenih, ured za katastar isto je već najavljeno, 17 do 18 uposlenih, ured za gospodarstvo je već u Osijeku. Prema tome poljoprivrednici, OPG itd sav posao mora ići obavljat u Osijeku i nekako čini mi se da čak funkcionira, malo su bili nezadovoljni ali u posljednje vrijeme nisam čuo većih primjedbi. Zatim Hrvatski zavod za zapošljavanje isto ima ispostavu u Belom Manastiru, Hrvatski zavod za mirovinsko invalidsko osiguranje negdje 25 i porezna uprava mislim da je otprilike desetak službenika. Ako se to sve skupa zbroji, to znači da u Belom Manastiru odnosno u Baranji između 80 i 100 relativno solidno plaćenih radnih mjesta. E sad koju dimenziju taj problem ima. Prvo ako mi to izgubimo, gotovo je sigurno da veliku većinu tih radnih mjesta će popunit da tako kažem Osječani, oni su naši građani ali mala je šansa da će baš iz Baranje netko uspjeti tamo, bit će ali to je jako mali broj, dok je sada to ipak gotovo 70,60% su Baranjci. Al nije to problem i Beli Manastir kao grad gubi tu potrošačku snagu i te obitelji itd. Ali za mene je drugi veći problem što u ove institucije svakodnevno iz 30-tak sela Baranje dolazi po nekoliko stotina Baranjaca da tako kažem rješavati svoje razno razne probleme. Ti ljudi u tijeku rješavanja koriste i druge određene institucije da ne kažem da će popiti 200,300 gemišta u Belom Manastiru, da će otići dame kod frizera, da će ne znam ja sve ostalo se zavrtite u tom gradu, a bez toga ja ne znam šta će se tamo desiti. Ja to tako gledam jer očito situacija nastaje. Prema tome, mi ćemo morati imati jedan period da u tom Belom Manastiru, u toj Baranji ili u Valpovu ili ne znam ja još i u Miholjcu da nešto drugo, novo pokrenemo. Jer mi smo se sveli sa 54000 stanovnika sada na 36, 37 za narednih 10 godina. Ako se tako nastavi vjerojatno će se još smanjiti. Prema tome, to ima za svakodnevni život u tom gradiću ili u gradu isto kao i u svakom selu konačno određene ovakve gospodarske reperkusije. A ako se radi o određenim uštedama što je i kvalitet i posla što ja pozdravljam i apsolutno podržavam, ali moram iskreno reći nije to ni … [[Govornik se ne razumije.]] To je naprosto konstatiranje činjenica. Onda dozvolite mi da pogledamo malo i drugu stranu medalje, jer sad je upravo aktualno ovih dana ja sam državni proračun za 2014. prelistao. Ima 425 stranica čini mi se ako sam dobro zapamtio. I samo jedan primjer ću reći, a kad to strpljivo pogledate jest da treba jedno cijeli dan ili možda i više od toga, onda toliko bezbroj institucija, agencija da naprosto kad to pročitate to je čak nemoguće i zamisliti šta mogu ti svi ljudi raditi a samo jedan primjer da to sad to nabrojim. Mislim da ima još vremena. Imate u poljoprivredi što je meni najbliža problematika jednu Agenciju za hranu četiri i pol milijuna. Agenciju za plaćanje u poljoprivredi 141 milijun, Centar za poljoprivredu, hranu i selo 37 milijuna, Agencija za poljoprivredno zemljište 17 milijuna, Hrvatska poljoprivredna agencija 57 milijuna. To je ukupno ni manje ni više nego 296. Ne sumnjam, svi imaju svoj neki sadržaj rada da oni rade, ali imate posebno Ministarstvo poljoprivrede koji je 215 milijuna. Ne znam od tih silnih institucija svi se oni zalažu za poljoprivredu, daju svoj doprinos iako na žalost neki pokazatelji govore da nam određene proizvodnje i padaju. Tu još nisam ni spomenuo Gospodarsku komoru i poljoprivrednu komoru za koju se sad bore da i to se nekako instalira. Moram naglasiti i reći, vjerojatno i na čelu i tih institucija kao i tih poreskih ispostava itd. postoji rukovoditelj koji je sigurno na određen način stimuliran i plaćen. Prema tome, ako bi to bilo sve obuhvaćeno unutar ministarstva vjerojatno bi i tu se moglo naći, nemam ništa protiv niti jedne institucije, naći određena rezerva a da ne govorim o to sam samo ovako čisto znatiželje radi povadio. Imamo i Centar za praćenje suše u jugoistočnoj Europi, nemam pojma šta radi takva jedna institucija, vjerojatno ima neki sadržaj praćenje suše u jugoistočnoj Europi. Imamo Agenciju za ugljikovodike. Hajde to bi mi moglo biti jasno o čemu se radi. Program međunarodne mobilnosti za istraživanje. To je u Ministarstvu obrazovanja. I onda imamo interesantnih stvari to ne znam sadržaj tog rada. Kaže Lučka uprava Ploče ima projekat integracije trgovine i transporta. To bi bilo dobro vidjet, saznat o čemu se tu radi. Pa čak imamo i Centar za poplave u Veneciji. I to mi financiramo. Ne znam šta taj centar radi. On vjerojatno prate poplavu [[Upadica Batinić: Kolega Šoja ja vas molim vratimo se na poreznu, a proračun kad će doći na red.]] Nemojte me krivo shvatiti, evo ja sam to uglavnom želio malo i ovu stranu prikazati, da sigurno u tom proračunu ima rezerve za uštedu, tako da bi možda kod reorganizacije ovih ispostava nemojmo gledat samo isključivo taj financijski i taj efekat nego i određene momente ove o kojima sam ja govorio. I na kraju, još samo dvije, tri riječi da kažem i s tim ću i završiti zato to govorim malo i ovako i emotivno jer sam bio i petnaestak godina na čelu te poreske službe u Belom Manastiru i moram i to naglasiti da nikad nije bilo niti ispisano, niti je bilo zahtjeva da na ulaz u tu instituciju postavi bilo kakva ploča osim na Hrvatskom jeziku iako je izuzetno heterogeno stanovništvo u Baranji. To je uvijek bilo o.k. i nikad nitko to nije tražio. Međutim, uvijek, uvijek pa i sad još, doduše samo jedan službenik, je bilo službenika obavezno koji su govorili i mađarski jezik [[Upadica Batinić: Hvala kolega Šoja.]] A sada jako preti opasnost da uskoro neće biti, jer već tri godine nema ministra Šukera ovdje, s njim sam počeo [[Upadica Batinić: Vrijeme vam je isteklo.]] Sad nastavljamo. Tri godine se loptamo između Ministarstva uprave i financija, odnosno poreske uprave ne bi li spasili da i dalje ostane, da ljudi mogu se [[Upadica Batinić: Kolega Šoja vrijeme evo. Ima jedna replika.]] obratiti na svom jeziku. Hvala vam lijepo.
Ima jedna replika na vaše izlaganje pa ćete moći onda i dopuniti. Evo kolegica Marija Lugarić, izvolite.
Poštovani kolega, važno je, popularno je pričati o agencijama no međutim i o njihovom ukidanju i nepotrebnosti. No međutim, treba znati da se neki poslovi moraju obavljati posve irelevantno obavljalo li nešto 5 osoba … [[Govornica se ne razumije.]] onaj, bitno da se obavljaju, vrijedi i za ovaj zakon. Spomenuli ste Agenciju za program mobilnosti istraživača. Uvjet je da se program provodi, obzirom da se radi o europskom programu da bude u posebnoj agenciji. Centar za poplavu u Veneciji osnovan je posebnim međudržavnim ugovorom i mora kao takav biti. Dakle, nije dobro politizirati na neke stvari o kojima se ne zna.
Hvala. Odgovor kolega Šoja, izvolite.
Kolegice žao mi je, ali imam osjećaj da vi mene niste razumjeli. Ja nisam to rekao radi toga da se bilo koja od ovih agencija ukine. Naprotiv, uopće nisam na to ciljao. Onda ste me pogrešno shvatili. Samo sam nabrojao između ostalih jer poljoprivreda mi je bliska, a ovo po nazivu nisam znao o čemu se radi.
Hvala. I završnu riječ, ministar Slavko Linić. Izvolite ministre.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, zahvaljujem svima na doprinosu u raspravi. Možda zaista još jedanput naznačiti svrha novog Zakona o Poreznoj upravi je i funkcionalno i organizacijski postaviti Poreznu upravu na taj način da bude racionalna ali najviše da bude odgovorna u izvršavanju svojih poslova. Kad govorimo o odgovornosti onda vrlo jasno želim reći da moraju biti transparentne, ujednačeni načini postupanja i da Porezna uprava mora biti što bliže poreznim obveznicima u komunikacijama sa poreznim obveznicima. S druge strane u onom postupanju kroz nadzor mora biti ujednačen nastup Porezne uprave. To je razlog zašto idemo na manji broj uprava iz jednostavnog razloga jer to nam jamči više struke, više znanja i mogućnosti nadzora i ujednačavanja svega toga. Prema tome, ono s čime smo se rukovodili to je broj ljudi koji mogu raditi u tih 5, 4 područna ureda i s druge strane da možemo imati otprilike jednaki broj poreznih obveznika. Jedino se time rukovodimo. Ovo je pitanje organizacije državne uprave i ako ćemo mi govoriti o lokalnoj samoupravi ili područnoj samoupravi koju imamo kroz županije i ocijeniti da ostajemo na sustavu da državna uprava mora ostati organizirana tada je odgovor nema promjena. A izvinite svi zahtijevaju od Vlade promjene. Zašto promjene? Iz razloga što je ocjena da je uprava u RH nedovoljno efikasna, da je uprava u RH ta koja je kriva da nema dovoljno investicija, da nismo ti koji jednostavno smo okrenuti investicijama. Prema tome, budimo iskreni želimo li reforme, želimo promjene onda moramo promijeniti i kriterije. Prema tome, nije pitanje kriterija organiziranja državne uprave u onom dijelu gdje netko smatra da to nije bitno nego se moramo prilagoditi županijskom ustrojstvu. I tu je razlog zašto je nemoguće prihvatiti neke amandmane. Gospodin Šoja je govorio o još nekim lošim organizacijskim ustrojstvima u državnoj upravi. Da, prevelik broj agencija, prevelik broj instituta i svega ostaloga. Vladin program reformi i racionalizacije poslovanja u 2014. godini išao je najprije smjerom da sve moraju doći u državni proračun, sve, da možemo kontrolirati način potrošnje svakog od njih. To je bio prvi. Pa imamo sukobe oko toga da su mnogi neovisni. Pa oni vole vidjeti tu neovisnost ne u načinu njihovog djelovanja na regulacije tržišta nego u trošenju novaca. Nema samostalnosti u trošenju novaca. I sada je konačni rezultat dogovora Vladinog tijela koji se bavi reformama da sva ministarstva moraju okrupniti i regulatorna tijela i agencije i institucije. Baš u ovom smislu u kojem ste rekli. Zašto? Kad ih okrupnimo tog trenutka ćemo imati i manji broj rukovodnih mjesta, manji broj onih općih poslova koje prate te institucije a više novca usmjereno na djelatnosti i instituta i institucija i agencija i regulatornih tijela. Prema tome, kompletno promjene u tom dijelu vrlo brzo ćete i svjedočiti jer ćemo ih mijenjati i jednostavno sumirati, smanjiti i dobrim dijelom nastojati pratiti kroz državni proračun. Prema tome, jedan od vjerojatno razloga i za rebalans bit će kompletna promjena koju trebamo obaviti u dijelu tijela neovisnih koja su ogromni broj i neracionalno troše novce, neracionalno. I to je jedna od mjera koju ćete vidjeti jer će to biti sastavni dio mjera Vlade kako pokušati smanjiti deficite u prošloj godini, kako ubrzati procese reforme. Svaki ministar u biti radi sada prijedlog smanjenja broja ovih tijela. Prema tome, da, slažemo se nije problem samo ja bih rekao ministarstva i organizacije ministarstva po RH nego i svih tih agencija koje smo namnožili i sada moramo štedjeti i organizirati se drukčije da novac ide funkcionalno negdje, a ne da novac ide na neracionalnu organizaciju. Kad govorimo o sustavu OIB-a to je centralni registar, nalazi se u Ministarstvu financija i na njemu imamo sve što se tiče imovine, osim što je nečista imovina vezana za imovinu po zemljišnim knjigama i podacima. Zašto? Nismo do kraja ušli u izradu katastra vrijednosti imovine jer to nam je bitno, jer jedna kuća ne znači ništa. Uvijek se pitamo koliko ona košta, koja je ta vrijednost. I to je problem nedostatka ali je taj sustav kompletno centraliziran u Ministarstvu financija i imamo sve podatke, još nas zanimaju podaci iz zemljišnih knjiga koji će vjerojatno biti postavljen sa uvođenjem. I nadam se da ćemo ga uspjeti i prihvatiti i poreza na nekretninama i neophodne izrade katastra imovine koji mora govoriti o vrijednosti te imovine. Tog trenutka podaci će biti svi. I ono što je važno taj podatak o centralnom registru OIB-a sad je dostupan svima tako da to možemo kontrolirati i u dijelu socijalnih davanja, u dijelu zdravstvene zaštite i svih onih koji koriste te podatke. Kada govorimo o važnosti drukčije organizacije Porezne uprave ja bih se ipak dotaknuo članka 63.to je vrlo osjetljivo pitanje, nešto što nismo pridavali veliku važnost kod članka 63.kada govorimo o Općem poreznom zakonu, a to je ispitivanje da li je prijavljen kompletan prihod, oporezovan, plaćen porez i imovina da li odgovara tom registriranom prihodu. To je nešto s čime se ozbiljno moramo baviti, to je razlog zašto nam trebaju zaista kvalitetne organizacije. Moramo imati ujednačene pristupe. Ne želimo progon ni malih ni velikih ni ovakvih ni onakvih. To je zaista što zaista nam treba ujednačeni sustav po cijeloj Hrvatskoj jel tu će biti najviše otpora, najviše problema. A to je nešto što je radi kvalitete rada Porezne uprave zaista moramo imati, moramo krenuti u taj posao jel jednostavno vidimo da imamo previše imovine koja nema svoje porijeklo u prijavljenim prihodima i očito je da u tom dijelu moramo daleko, daleko se ozbiljnije pozabaviti, zato je organizacija po područnim uredima jako važna. Isto tako ugradili smo u članak 12.čini mi se obvezujuće naputke i tumačenja koja daje Porezna uprava i koja će biti javno objavljena. Ostaje uvijek upit da li moja pojedinačna pitanja Poreznoj upravi trebaju imati pisana i obvezujuće … to nije uobičajeno. Prema tome opća pravila, opći podaci koji se mogu iz mog pitanja izvuć su nešto što možemo. Ako treba još ćemo popraviti taj članak pa ćemo vidjeti. Prihvaćamo i sugestije znači ono oko izbora ravnatelja da to vezujemo uz određenu školsku spremu, prihvaćamo sugestije da idemo na imovinske kartice koja će biti obveza ne javnog objavljivanja ali podnošenja da bi mogli pratiti ozbiljnost i rad poreskih službenika i da imamo što manje sumnje na njihov rad. I ono što želim reći znate kada netko veli da definiramo previše članaka vezano za nadzor. Nadzor je bio taj koji je bio dosta neujednačen u RH i zaista se propuštalo u nadzoru mnogima pa su ostali poreski dužnici. Čak smo sa lošim nadzorom došli do toga da su mnoge stvari ušle u zastaru, napisano loše, loše rješenje izdano, vođenja prvostupanjske, drugostupanjske pa ponovo vraćanje pa opet na drugostupanjski pa Upravni sud pa Viši upravni sud i ode sve u zastaru nema ni prihoda. Prema tome nadzor je bitan da imamo zaista kvalitetu u rješenjima Porezne uprave. Ono što smo zamijetili to je da je taj nadzor bio potpuno, potpuno odvojen od centrale, da nismo imali ujednačenih stavova, da su to bili pojedinačni inspektori, znači unutar jedne ispostave mi nismo imali zvanična tumačenja, zvanične dogovore. Ne, to je bilo mišljenje pojedinog poreskog inspektora. Sve to mijenjamo. Mi smatramo nema više pojedinačnih mišljenja, nema. To moraju biti stavovi Poreske uprave koji se iz centrale spuštaju na urede, a onda uredi su ti koji imaju pod sobom nadzor i oni moraju djelovati ujednačeno svugdje u cijeloj RH ali sa jasnim stavovima iz centrale. Prema tome, bitno mijenjamo upravo ono što je bio najveći nedostatak do sada, a to je da su ljudi koji su bili inspektori tumačili pojedine stvari potpuno različito i zato imamo pojedinih rješenja s kojima se i mi u Ministarstvu financija već 2 godine borimo. Zašto? Jedno rješenje, drugo rješenje, Upravni sud a vidimo da nije baš uobičajeno, da nije baš prihvatljivo, da je drukčije bilo u drugoj Poreznoj upravi ali ne znamo više kako nakon tih silnih rješenja naći tu ujednačenost i to je razlog zašto sve bitno mijenjamo i zašto toliko naglaska na nadzor. Što se tiče sugestija vezano za pojedine članke koje se odnose na slobodu građana, tog trenutka moram reći već sada imamo već dobar dio toga riješeno u ostalim zakonima koji se tiču poreza i imamo u pravilnicima. Ali eto nakon rasprave gospodina Gjurkovića još ćemo preispitati sve ove članke i paziti da ne povrijedimo pravo privatnosti građana RH. Kolega Šuker je često govorio o tome da je ovo zakon koji će imati troškove, mi polazimo da će imati i uštede i da će biti i nešto troškova. Zašto? Ako idemo na objedinjavanje ureda i ako idemo na objedinjavanje poreznih ispostava bit će možda nešto više troškova za prijevoz, ali to ne znači da će ovaj zakon donijeti veće troškove. Mi smatramo da će biti i ušteda. Ali isto tako je vrlo jasna poruka neće biti otpuštanja postojećih ljudi, imat će određene troškove za prijevoz jel će ići u mjesto možda 20, 30km udaljenu u odnosu na ovaj dio i to je nešto što će biti veći trošak ali će uštede koje planiramo biti veće. Ali isto tako imamo vrlo jasno riješeno, čak je kolega Šoja rekao da mu nije jasno što je to izvan mjesta ispostave. Pa u ovim prijelaznim razdobljima mi ćemo zadržati mnoga radna mjesta i mnogi će nastavit raditi u onim mjestima gdje jesu iako neće biti poreske ispostave, ali oni će bit članovi neke poreske ispostave, ostat će u mjestima gdje su i sada i to je to izvan mjesta poreske ispostave. Ali je ono najvažnije funkcionalno, oni neće biti više sami, neće bit izgubljeni, neće bit u nedoumici kako nešto …, tada će imati ipak daleko jaču poresku ispostavu u kojoj će imati jasna pravila kako definirati i utvrditi poreske obveze i doprinose, kako nadzirati naplatu i u tom dijelu oni će biti funkcionalno više povezani ali će ostat u istom mjestu, bez eto svog šefa jer će to biti sad jedinstvena poreska uprava. Prema tome, vjerojatno u 2014. vrlo malo će bit i kad govorimo o tom dijelu pomaka u ured poreske uprave ili u ispostavu. U tom dijelu neće bit velikih promjena, ali će bit promjena o tome da će zajednički djelovati i imati daleko kvalitetniji rad. Evo toliko. Nastojat ćemo razmotriti vaše amandmane pa bih vas molio sve što smatrate da bi bilo korisno da nam predložite da eto dostavite, a probat ćemo iz ove rasprave i sami formirat nekakve prijedloge. Hvala vam lijepo.
Hvala i vama ministre. Imamo dvije replike. Goran Marić, replika. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani ministre. Slažem se s vama da Porezna uprava treba ujednačiti postupanje i da treba biti odgovorna. Govorili ste i o uvidu u imovinu poreznih obveznika i da samo nema imovine vezano za katastar i zemljište koje nije sređeno. Međutim, skrećem pozornost na imovinu koju ipak Porezna uprava nema, nešto i zbog zakonskih ograničenja. Što je sa imovinom štednih uloga? Ogromna imovina. Što je sa imovinom vlasništva u dioničkim društvima i društvima s ograničenom odgovornošću? Što je sa skrivenim vlasništvom u skrbničkim računima? Ima imovine u inozemnoj štednji, ima imovine u inozemnim nekretninama, ima imovine u inozemnim tvrtkama jer su vlasnici. Valjalo bi razmisliti da se i to tretira kao imovina jer je to zapravo 90% imovine, a samo bojim se da 10% mi evidentiramo, a najveći to imaju u ovom obliku u kojem sam sad govorio. Vlasnici su i mirovinskih fondova, vlasnici su nekih drugih fondova, ogromnu imaju. I to treba vidjeti od čega su kupili i poduzeća u inozemstvu. A kad govorimo o odgovornosti, maloprije ste vjerojatno propustili, niste reagirali, velika neodgovornost moram reći je Porezne uprave da detaljno ne gleda porezno priznate rashode. Mnoge tvrtke u stotinama milijuna eura plaćaju izmišljene konzultantske usluge, posebice to odlazi u inozemstvo, iako imaju i u domaćem prometu, u inozemstvo gdje se time umanjuje ovdje porezna osnovica, a porez ili se ne plaća u inozemstvu ili se plaća u drugoj državi, a ne u Hrvatskoj.
Hvala. Izvolite ministre, odgovor.
Da, izbjegavanje plaćanja poreza je djelatnost koja je raširena u Hrvatskoj i u cijeloj Europi. Ono što možemo reći, da se Europsko vijeće i ECOFIN posebno bave sada problemima kako organizirano nastupat u sprečavanju ovakvih aktivnosti pojedinih poslovnih ljudi i naših građana. Ono što za Hrvatsku mogu reći, podržavamo svaku mjeru da polako dođemo do podataka o isplaćenim kamatama, o štednji, neovisno da li se radi o zemljama Europske unije ili u zemljama koje sa Europskom unijom potpisuju podatke o razmjeni. Prema tome, tu je i 20-tak zemalja koje nisu članice, ali potpisuju ugovore. Čak je i Amerika pristala da potpiše ugovor o razmjeni podataka. Prema tome, sve više podataka imamo gdje se sprečava porezna evazija i gdje se zaista ulazi u trag ovakvih skrivenih transakcija gdje naši pojedinci imaju ili imovinu ili dionice ili ja bih rekao štednju i izbjegavaju plaćanje poreza. Što se tiče stranih konzultantskih usluga gdje se na neki način izbjegava plaćanje poreza ili obrnuto, izvoz po podcijenjenim vrijednostima ili precijenjenim vrijednostima, samo da se ovdje nema dohotka, a vani prikaže jednostavno novac koji se onda kroz zaradu povuče i transakcijama prenosi. Tu mogu reći vrlo jasno da je to razlog zašto sve više i više porezna uprava za velike poreske obveznike ulazi do detalja upravo u rashode, priznate rashode za poreze.
Hvala. I replika, Valter Boljunčić. Izvolite kolega.
Pa država od poreza, naravno da je svima stalo, naročito za ove velike koji … način da izbjegnu porez da plate. Međutim, ja bih se još jednom osvrnuo na reorganizaciju uprave. Kod reorganizacije bitno je da se kriterij uspostavi po kojima se ona radi jer ako ih nema onda ispadne da je to samovolja. Kriterij koliko mi se čini gdje se ovdje priča samo o broju stanovnika, negdje 800 000 do 1 milijun, pitanje da li je upravo za nešto kao što je porez jedan od dobar ali ne i najbolji. Naime, količina dakle BDP-a dakle poreza koji se mora skupiti, količina postojećih subjekata bi trebala biti puno značajna. Ako ćemo gledati na taj način još jednom napominjem Istra je u samom vrhu. Drugo ako gledamo dosta natpisa ovog ljeta kod fiskalizacije mislim da najmanje poreznih evazija je bilo upravo u Istri. Dakle to govori o tome da porezna uprava relativno dobro radi i mislim da bi u takvom slučaju ta porezna ustanova trebala biti možda primjer kako bi se trebalo raditi a ne da bude kažnjena da eventualno uđe u neki drugi nivo. Nadalje, svi tražimo promjene ali probajmo razmisliti da promjene mogu ići u smjeru decentralizacije. Mi radimo promjene koje idu u smislu centralizacije. Ja sam i kroz u rad u Brodogradilištu Uljanik prošao da je bilo jedan our, pa ono sa dva o pa sa tri, gdje sad radi na fakultetu nekad smo bili dio riječkog gdje su u fakultetu bili dakle na neki način pravne osobe, sad smo integrirano. Ako sav taj rad mogu reć jednu stvar. Centralizacija će donijet do toga da će sve trajati duplo dulje, da će biti duplo skuplje i da će duplo više nezadovoljstva biti kod ljudi. A problemi se neće riješiti. Znači racionalna uprava svakako da, ali pogledajmo sve faktore koji to daju i nemojmo cijenit samo po brojčanoj veličini stanovnika ili po području zemljišno što treba raditi i manji dijelovi kao što je Istra mogu značajno pridonijeti svojim besprafkis kako bi se reklo stavovima i mislim da bi to trebalo uzeti. Recimo samo kod trgovačkog suda gdje jedan prijedlog zakona 2010.ukinut sam sadašnji ministar rekao da jednostavno bilo nepošteno prema Istri što on koji je bio četvrti ukinut i pošto ispostava sedam ih je ostalo, dakle tri koja su bila slabija. Nemojmo raditi istu stvar.
Imamo odgovor, izvolite ministre.
Vrlo jasno. Ima malo drukčija razmišljanja šta je to centralizacija i decentralizacija. Nove organizacije o državnoj upravi nema veze sa centralizacijom i decentralizacijom. Ako mene pitate, nemam ništa, 100% poreza na dohodak nek ide vama, nemam ništa protiv, porez na dobit nek ide vama. Izvinite to je centralizacija i decentralizacija. Ali da onda znamo da ćemo se baviti zdravstvom i da ćete plaćati i doktore i činovnike koje ste postavili u bolnice i lokalnu i primarnu zdravstvenu zaštitu, da ćete se baviti plaćanjem profesora i nastavnika u osnovnim i srednjim školama. To se zove centralizacija, porezna uprava nikad nije u svijetu nije decentralizirana. Porez kao uprava je prikupljanja prihoda pa čak i za lokalnu samoupravu, većina njih obavlja državna uprava, a kako će ona biti organizirana kad će bit racionalna, to nema veze sa decentralizacijom i to je nešto sasvim drugo. Da li ćemo mi govoriti o tome da u državi se idemo drukčije organizirati pa ćemo dislocirati neke službe i drukčije ih locirati, lokacija je ipak nešto drugo. Da porezna uprava može biti ako govorimo o Zapadu, o Puli, pa to nije problem. Moram osamo ocijeniti ima li kadrova i ništa drugo. Pa samo su kadrovi u pitanju i to je jedino rješenje o kojemu moramo govoriti ali nemojmo brkati pojmove, imati dislociranu je jedno a decentralizirana porez kao uprave neće biti jer nikad nigdje u svijetu nije.
Zahvaljujem. Ovime zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kad se steknu uvjeti. Zahvaljujem ministru, zamjeniku i pomoćniku. Sutra nastavljamo sa objedinjenom raspravom o tri zakonska prijedloga, to je konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o području posebne državne skrbi, izmjena Zakona o brdsko-planinskim područjima, izmjeni Zakona o obnovi i razvoju grada Vukovara. Dogovoreno je da će rasprava u ime kluba trajati 20 minuta. Želim vam laku noć! SJEDNICA PREKINUTA U 20,42 SATI.
Prelazimo na Konačni prijedlog Zakona o poreznoj upravi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 519. Rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada je podnijela amandman nakon roka utvrđenog Poslovnikom. Sukladno članku 199. Poslovnika dajem na glasanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanu Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da smo, ali nije to tako, bilo je protiv tu glasova. Ponoviti ćemo, ponoviti ćemo glasanje, ja sam vidio da je bilo protiv. Ponoviti ćemo glasanje. Pitam tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim sada rezultat. Utvrđujem da smo sa 86 glasova za i 15 protiv prihvatili da raspravimo amandman Vlade Republike Hrvatske pa molim ministra Slavka Linića da ga obrazloži.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Temeljeno na raspravama koje su se održale vezane za Konačni prijedlog Zakona o poreznoj upravi Vlada je predložila amandman. I to na stavak 3. članka 19. na način da glasi: "Porezna ovlast prema djetetu primjenjuje se u nazočnosti roditelja, skrbnika, udomitelja ili osobe kojoj je dijete povjereno na čuvanje i odgoj ako to zbog okolnosti nije moguće u nazočnosti stručne osobe, Centra za socijalni rad.". I u stavku 2. članka 19. briše se riječ: "maloljetnim" a u stavku 3. članka 19. riječi: "maloljetne osobe" i zamjenjuju riječi: "djeteta". Na ovaj način sa ovim amandmanom vrlo jasno smo odredili pojam djeteta a sve u sukladnosti sa Konvencijom o pravima djeteta gdje je pojam djeteta oznaka da je to osoba mlađa od 18 godina.
Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na usvajanje amandman Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Tko je protiv? Ima li suzdržanih? Molim rezultat. Utvrđujem da smo ovaj amandman prihvatili sa 80 glasova za, 11 protiv i 21 suzdržanim glasom. Amandmane su podnijeli i Odbor za zakonodavstvo, Klub IDS-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina i zastupnica Nansi Tireli. Molim ministra da se očituje o podnesenim amandmanima. Najprije Odbor za zakonodavstvo. Amandman 1. na članak 84.
Vlada prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman 1. Kluba zastupnika IDS-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina.
Vlada ne prihvaća amandman iz razloga što nismo teritorijalni ustroj poreske uprave utvrdili zakonom već će to Vlada utvrditi uredbom o unutarnjem ustrojstvu Ministarstva financija.
Ima li nekog od predlagatelja da obrazloži amandman? Nema. Nema, Furia Radina nema. Klub zastupnika IDS-a, može … [[Govornik se ne razumije.]]
Pa dakle budući da je u starom zakonu bilo navedeno koje su to porezne ispostave drugog reda. Kao što sam naveo u raspravi bih se samo još jednom osvrnuo na Deklaraciju o regionalnom razvoju i jedinstvenosti Istre koja je jednoglasno sa svim strankama donesena u Skupštini Istarske županije gdje se kaže, posebno tražimo hitno zaustavljanje procesa preseljenja regionalnih sjedišta državnih institucija iz Istre u Rijeku i povratak preseljenih institucija iz Rijeke natrag u Istru. Za sada su to trgovački sud, carina i Hrvatski zavod za mirovinsko. Temeljem i drugih natpisa imam dojam da se nastoji porezna uprava iz Pazina prebaciti u Rijeku. Ja mislim da to nije dobro. U krajnjem slučaju vidjeli smo tokom uvođenja fiskalnih blagajni da je Istra bila područje sa najmanje prekršaja. I mi smatramo da Istra svojim razvojem kao regija zaslužuje da zadrži institucije jer decentralizacija znači decentralizacija ovlasti. A najbolji primjer je za to kada su izdavanje građevinskih dozvola prebačene na županije kako je Istra uspjela to jako brzo smanjiti. Ja mislim da bi taj amandman trebao ući. I da mi želimo da porezna ispostava, znači drugog reda, uredi ostane u Istri. Prema tome, molim vas glasanje o amandmanu. Ja se nadam da ćete uvidjeti činjenicu da Istra ostaje bez svih državnih institucija što ona kao regija definitivno ne zaslužuje niti u kojem smislu. A kažem i Skupština županije gdje su članovi svih stranaka, tako i SDP-a bili unutra je prihvatila jednoglasno ovaj zaključak.
Zahvaljujem zastupniku Valteru Boljunčiću. I dajem na izglasavanje amandman 1 Kluba zastupnika IDS-a i nezavisnog zastupnika Furia Radina. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Izjasnite se molim vas ministre o amandmanu zastupnice Nansi Tireli na članak 4. Amandman 1 na članak 4.
Vlada ne prihvaća predloženi amandman iz razloga što se prijedlozi koji su sadržani u amandmanu nalaze u ostalim člancima zakona. Tako u članku 12. stavku 2. propisano je da mišljenje, upute i metodologije rada koje donosi Središnji ured Porezne uprave moraju se primijeniti na djelokrug rada i obvezan je za sve ustrojbene jedinice Porezne uprave. A isto tako člankom 8. istog zakona Porezna uprava obavlja i ostale poslove pa među njima i utvrđivanje nesrazmjera imovine u odnosu na prijavljene prihode propisane člankom 63. Znači ostalim člancima je definirano ono što je predloženo u amandmanu članka 4. pa smatramo da nije potrebno ponavljati.
Zastupnica Nansi Tireli, izvolite.
Zahvaljujem ministre na objašnjenju. Ovo je bio način da se ono što piše u članku 12. i članku 8. još malo točnije razjasni. Naime, mi dolazimo sad u situaciju da mišljenje Porezne uprave jeste obvezujuće unutar same Porezne uprave, ali nije obvezujuće za porezne obveznike što dovodi do toga da porezni obveznici jednostavno ne znaju što i kako raditi i onda dolazimo u konačnici do toga da svaka Porezna uprava odrađeno tumači na drugačiji način. Dakle ovo je bila namjera u tom pravcu da ono što mišljenje Porezne uprave bude javno objavljeno i da bude obvezujuće kao naputak i kao mišljenje za sve koji sudjeluju u samom procesu naplate poreza i obračunavanja poreza. A vezano za članak 8. da Porezna uprava obavlja i ostale poslove isto tako s ovim amandmanom sam htjela doprinijet tome da na temelju plaćenog poreza bilo koga Porezna uprava ima obvezu u istom trenutku utvrdit porijeklo imovine koja se kupila, a za koju je taj porez plaćen što smatram da bi doprinijelo tome da imamo manje ovakvih situacija da trčimo za time tko je i na koji način stekao imovinu. Molim glasanje po ovom amandmanu.
Dajem na glasovanje amandman 1 zastupnice Nansi Tireli kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman 2 na članak 49 iste zastupnice. Izvolite ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća predloženi amandman iz razloga što je cilj Vlade Republike Hrvatske pojačati profesionalizaciju u Poreznoj upravi pa je to razlog da smatra da bi trebalo odvojiti mandat Vlade od mandata ili od izbora čelnika Porezne uprave.
Zastupnica Nansi Tireli, izvolite.
Ministre, meni nije jasno kako vi izdvajat mandat Vlade od mandata čelnika kada tog čelnika bira upravo Vlada. Tako piše u ovom zakon. Dakle imamo situaciju u kojoj Vlada bira čelnika Porezne uprave na rok od 5 godina, a Vlada je u mandatu 4 godine što smatramo da jeste politička funkcija, na prijedlog dakle Vlada bira čelnika na prijedlog ministra financija. I ja tu stvarno ne vidim da na ovaj način mi odvajamo Vladu od čelnika Porezne uprave i da radimo bilo kakvu profesionalizaciju u tom dijelu čelnika Porezne uprave jer predlaže ga ministar, bira ga Vlada i šta sad nakon one godinu dana kad on dođe, koja je profesionalizacija kad će ga druga Vlada itekako u istom trenutku opet smijeniti što smatramo da je ovo politička funkcija i da treba biti vezana uz mandat. Molim glasanje.
Tko je za amandman 2 zastupnice Nansi Tireli kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 3 iste zastupnice. Izvolite ministre.
Vlada Republike Hrvatske prihvaća.
Postaje sastavni dio zakona. Amandman broj 4 iste zastupnice na članak …
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća iz razloga što smatramo da Zakon o Poreznoj upravi posebno propisujemo naknadu u slučaju privremene nesposobnosti za rad službenika Porezne uprave i to je isključivo u slučajevima ozljede na radu ili profesionalne bolesti a sve kako bi dodatno osigurali službenicima normalni rad.
Zastupnica Nansi Tireli, izvolite.
Ministre, ja sam u vašem objašnjenju očekivala da ćete mi pokušat objasnit zbog čega su i čime to djelatnici Porezne uprave zaslužili da budu posebna kategorija građana koji su na poseban način zaštićeni temeljem Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju. Dakle mi sada dolazimo u situaciju ukoliko djelatnik Porezne uprave doživi ozljedu na radu da bi mogao kvalitetno funkcionirat njemu moraju bit plaćeno 100% u slučaju profesionalne bolesti, znači mora mu bit plaćeno 18 mjeseci u punom iznosu, a nakon toga isplaćuje se u iznosu od 50% bilo kom građaninu Republike Hrvatske, ali to se ne odnosi na djelatnika Porezne uprave kome je plaćeno cijelo vrijeme 100% profesionalna bolest ili ozljeda na radu. Ja vas samo molim bilo bi korektno i dobro za sve nas da nam objasnite što je to što djelatnika Porezne uprave u ovom slučaju čini drugačijim, boljim i vrjednijim od bilo kog drugog radnika koji doživi ozljedu na radu ili profesionalnu bolest na bilo kom drugom radnom mjestu. Molim glasanje.
Pitam tko je za amandman broj 4 zastupnice Nansi Tireli kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Amandman broj 5. na članak 71.
Vlada Republike ne prihvaća iz razloga što ocjenjujemo da je ravnatelj Poreske uprave državni dužnosnik, te stoga Službenički sud nije nadležan za vođenje postupka protiv državnih dužnosnika nego isključivo protiv državnih službenika.
Zastupnica Nansi Tireli.
Dakle, ministre ovim stavkom propisuje se postupanje kad je protiv službenika pokrenut kazneni postupak ili postupak zbog teške povrede službene i radne dužnosti kada je povreda takve prirode da bi ostanak u službi tog službenika dok traje sam postupak mogao štetiti interesima građana. Do sad u vašem zakonu je bilo da to može biti, a mi tražimo da to bude da hoće obavezno biti. Zato što smatramo da u ovakvim okolnostima udaljenje iz službe takvog službenika koji je počinio takvo djelo ne treba propisati kao mogućnost nego da stvarno treba propisati kao obavezu.
Kolegice Tireli vi ste sada dali obrazloženje za vaš šesti amandman, a ne za peti amandman.
Ispričavam se.
Ali ja ću sada dati na izjašnjavanje vaš peti amandman. Tko je za amandman broj 5. zastupnice Nansi Tireli kojeg Vlada ne prihvaća? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Prelazimo na amandman broj 6. Izvolite ministre.
Vlada Republike Hrvatske ne prihvaća predloženi amandman. Pokretanje kaznenog postupka i postupka zbog teške povrede službene dužnosti može biti razlog za udaljenje iz službe i sukladno članku 112. Zakona o državnim službenicima. Međutim, člankom 72. stavkom 2. Zakona o Poreznoj upravi propisuje se dužnost ravnatelja Porezne uprave da u slučajevima kaznenog djela sa obilježjem korupcije udalji iz službe službenike namještenika a što predstavlja dodatnu mjeru u borbi protiv korupcije u redovima službenika i namještenika.
Iako smo obrazloženje predlagateljice čuli ja riječ dajem podnositeljici Nansi Tireli. Izvolite.
Sad ću ja objasniti 5. amandman jer …
Ne možete sad objašnjavati peti amandman smo. Oprostite, peti amandman smo odbili.
Ne, ne šesti amandman. Dakle, ovaj šesti amandman. Još jedanput. Dakle, ukoliko netko napravi kazneno djelo ili prekršaj ovdje piše da se ga može smijeniti ali ne treba, odnosno da se protiv njega može pokrenut prijava ili ne treba. Mi imamo sada trenutno vrlo ozbiljan slučaj u kome se nije pokrenula nikakva prijava od nadležnih u Poreznoj upravi gdje ljudi koji pronevjere i koji grade krivične radnje i dalje ostaju raditi u Poreznoj upravi. Dakle, s ovim amandmanom htjeli smo doprinijeti tome da vi kao ministar u svakom trenutku imate ovlasti i nad ravnateljicom odnosno ravnateljem Porezne uprave jer sad u ovom zakonu vi to nemate. Ukoliko ravnateljica ili ravnatelj Porezne uprave napravi krivično djelo mi u ovom zakonu nemamo mehanizam nekoga u Ministarstvu financija koji će protiv njega pokrenuti bilo kakav postupak, da se otvori bilo kakva istražna radnja da bi se utvrdilo činjenično stanje. I to je vrlo, vrlo ozbiljna situacija koja dovodi do ove situacije koju trenutno imamo i koje jesmo svjedoci u Ministarstvu financija i u Poreznoj upravi da ne ponavljam uvijek kao papagaj isto o kojoj se to Poreznoj upravi radi. Svi to jako dobro znamo, a neprihvaćanjem ovakvog amandmana sam sebi kao ministar dozvoljavate da nemate ovlasti nad ravnateljem Porezne uprave. Molim glasanje.
Dajem na izglasavanje amandman broj 6. zastupnice Nansi Tireli kojeg Vlada ne prihvaća. Tko je za? Amandman nije dobio potrebnu većinu. Time smo završili izjašnjavanje o amandmanima. Dajem na glasanje konačni prijedlog zakona. Za donošenje zakona potrebna je većina glasova svih zastupnika, dakle 76. Tko je za? Tko je protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat? Utvrđujem da smo Zakon o poreznoj upravi donijeli sa 78 glasova za, 32 protiv i jednim suzdržanim glasom.