Dame i gospodo izaslanici, poštovani gosti, sve vas srdačno pozdravljam i otvaram 32. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti: predsjedatelj i članovi Predsjedništva BiH, predsjedatelj i članovi Vijeća ministara BiH i predstavnici agencija za nadzor nad tržištem BiH, Izvozno-kreditne agencije BiH, te predstavnici međunarodnih organizacija u BiH koji redovno prate rad našega Doma. Sjednici je nazočno 14 izaslanika od kojih 4 iz reda bošnjačkog naroda, 5 iz reda hrvatskog naroda i 5 iz reda srpskog naroda. Iz opravdanih razloga danas nije u mogućnosti biti nazočan, barem evo imam takvu informaciju, na sjednici kolega Radončić. Za današnju sjednicu odsustvo pravdao je i ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa, gospodin Mirko Šarović. Kao što vam je naznačeno u pozivu za današnju sjednicu, a sukladno članku 155. Poslovnika na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, izaslanicima će biti omogućeno postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Podsjećam da su vam zajedno s pozivom za 32. sjednicu Doma naroda upućeni i dopisi u vezi s procedurom postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku. Navedeni dopis, odnosno obavijest o mogućnosti postavljanja izaslaničkih pitanja u usmenom obliku na 32. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH također je upućena predsjedatelju Vijeća ministara BiH i Generalnom tajništvu Vijeća ministara BiH. U skladu s člankom 156. stavka (1) Poslovnika najavu za postavljanje izaslaničkih pitanja u usmenom obliku dostavili su: izaslanik Sredoje Nović za predsjedatelja Vijeća ministara, gospodina Denisa Zvizdića; izaslanik Dragutin Rodić za predsjedatelja Vijeća ministara, gospodina Denisa Zvizdića i izaslanik Mario Karamatić za ministra sigurnosti BiH, gospodina Dragana Mektića. U skladu s člankom 156. stavak (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedatelju Vijeća ministara i onome članu Vijeća ministara na kojega se pitanje odnosi. Želim vas podsjetiti i na to da smo uputili obavijest Javnom radio- televizijskom servisu Bosne i Hercegovine radi osiguranja izravnog televizijskog prijenosa ovog dijela sjednice u skladu s člankom 155. stavak (1), stavak prvi našeg Poslovnika. Sada možemo započeti postavljanje usmenih izaslaničkih pitanja i davanje odgovora. Riječ dajem izaslaniku Sredoju Noviću. Gospodine Noviću izvolite. 2
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, poštovani predsjedavajući Savjeta ministara, ministri, dame i gospodo, moje pitanje se odnosi na sledeće: Da li Savjet ministara BiH planira da do kraja 2017. ili u prvoj polovini 2018. održi zajedničku sjednicu Savjeta ministara sa Vladom Republike Srpske i Vladom Federacije BiH? Razlog zašto ovo pitanje postavljam je jednostavan, cijenim da je veoma značajno da se ovakva sjednica održi imajući u vidu probleme koji se stalno manifestuju u realizaciji pitanja koja su od interesa za građane Bosne i Hercegovine i institucije na nivou Bosne i Hercegovine, a posebno provođenje Reformske agende. Hvala.
Hvala Vama. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavajući. Uvaženi članovi Kolegija, poštovane dame i gospodo zastupnici, uvaženi mediji i gosti, sve vas lijepo pozdravljam u moje ime i u ime Vijeća ministara BiH i zahvaljujem se uvaženom zastupniku na postavljenom pitanju i mogu kazati da aktivnosti u domenu saradnje između Vijeća ministara BiH i vlada entiteta, ali i vlada kantona su sigurno najsadržajnije i najintenzivnije u posljednjih dvadeset godina svih aktivnosti i svih dešavanja u Bosni i Hercegovini. Dakle, mi imamo imenovano skoro 1400 članova radnih grupa u okviru Mehanizma koordinacije, koji dolaze sa svih nivoa vlasti, dakle riječ je o desetinama i stotinama sastanaka na kojima aktivno sudjeluje, ponavljam, skoro 1400 predstavnika institucija sa svih nivoa vlasti, koji vrlo aktivno rade na brojnim pitanjima, u ovom slučaju na pitanjima evropskih integracija, ali paraleleno sa tim imamo jako dobru i sadržajnu i intenzivnu saradnju između ministarstava i agencija sa državnog nivoa, sa nivoa entiteta i sa nivoa entiteta u onoj oblasti u kojoj entiteti imaju svoje ustavne nadležnosti, evo recimo specifično oblast obrazovanja. Osim toga imamo vrlo česte sastanke, odnosno nastavićemo takve aktivnosti na kojima se sastaje, evo da kažem, Kolegij ili uže rukovodstvo Vijeća ministara sa vladama entiteta, što podrazumijeva u slučaju Vijeća ministara predsjedavajućeg i moje uvažene zamjenike, u slučaju entiteta uglavnom premijere i ministre financija i prateće tematske ministre, ako je riječ o tematskim oblastima i zaista veliki broj različitih pitanja je riješeno upravo na takvim sastancima. Naravno, ako procijenimo da je potrebno održati i jedan širi sastanak na kojem bi bili pozvani i ministri koji se dotiču ili za kojeg su vezane teme iz Reformske agende, Mehanizma koordinacije, rješavanje Upitnika ili bilo kog drugog pitanja vezanih za evropske ili ekonomske integracije, ekonomski razvoj Bosne i Hercegovine, naravno da ćemo to učiniti, ali evo ponavljam, dakle skoro 1 400 ljudi radi vrlo aktivno, radi svakodnevno. Do sada je održano više sjednice Kolegija za evropske integracije, a njegov sastav su premijeri kantona, premijeri entiteta, predsjedavajući Vijeća ministara sa našim zamjenicima i to je možda prvi put u istoriji Bosne i Hercegovine da su održani, da je održan čitav niz takvih sastanaka. 3 Dakle, saradnja je vrlo intenzivna, ne slažemo se, naravno, uvijek u svim pitanjima, ali mogu kazati da poslije serije sastanaka, dobre pripreme, prezentacije pravih činjenica, da se u konačnici, bez obzira na složeno političko, ustavno ustrojstvo države Bosne i Hercegovine, dođe do dogovora, dođe čak i do konsenzusa i do rješenja. Podsjećam da ove radne grupe moraju sve svoje odluke praktično donijeti konsenzusom i one su to uspjele i uspijevaju u nekom kapacitetu koji čak prelazi procenat od skoro 95%, 96% ili 97%. Dakle, saradnja postoji, vrlo često se spočitava da ne postoji saradnja, naprotiv ona postoji i mi smo spremni da je dodatno intenziviramo i sadržajno unaprijedimo u momentu, evo, kada se procijeni da će takva saradnja biti potrebna. U idućoj sedmici je sjednica, zajednička sjednica Vlade Federacije i Vlade Republike Srpske, poslije toga ćemo mi imati jedan zajednički sastanak sa predstavnicima Vijeća ministara i naravno napravićemo neke dogovore i neki ritam naših daljih, naše dalje saradnje u cilju unapređenja onih procesa koji su bitni za čitavu Bosnu i Hercegovinu. Hvala.
Hvala gospodine predsjedatelju. Je li izaslanik Nović zadovoljan odgovorom?
Pa mislim da nije sporno da ta saradnja postoji i ona je očigledno nužna, to što ima toliko stotina ili ne znam koliko već radnih grupa, radne su grupe radne grupe i mi jako dobro svi znamo šta znači rad u radnim grupama, kako one funkcionišu itd. Ali moram Vam priznati ili iznijeti svoj stav da, bar u javnosti, bar u javnosti govorim, da ne funkcionišu baš tako stvari odlično, idilično, kakve se čine i kakve sam ja ovdje čuo, iz prostog razloga što nakon svake značajnije odluke, ne svake, ali mnogih značajnijih odluka na Savjetu ministara, koje se tiču cijele Bosne i Hercegovine, stalno imamo iznošenja različitih stavova, te jeste ili nije nešto usaglašeno, jeste ili nije nešto u duhu Ustava, nadležnosti itd. Ja lično mislim da ako je već uvedena praksa da se održavaju sastanci sa vladama Hrvatske, sasujednih dakle zemalja, pa Srbije, a baš ne vidim nešto da je usaglašeno nešto mnogo na tim sastancima, na kraju evo vidimo to i kroz Pelješki most i još neka zbivanja, odnosno pitanja, ne vidim zašto je problem da Savjet ministara ne održi i sastanke sa svojim vladama, odnosno vladama entiteta, jer ako ne rješavamo sva ključna pitanja unutar Bosne i Hercegovine sva naša sjedenja sa susjedima neće nam pomoći, uvijek su opasnosti onda da dođe do unutrašnjeg različitog stava i ja zato sam to pitanje postavio. Jer mora se priznati da, čini mi se, da ima čak ministara koji u neke, u Vladu Republike Srpske nisu nikada kročili, uz sva poštovanja nekih dogovora na sastancima itd. Ja mislim da bi tu praksu trebalo malo promijeniti, bez obzira na lične animozitete, bez obzira na neke terete koje mi svi u političkom smislu pomalo nosimo i ja se zaista, evo, ako smijem uopšte da sugerišem, čini mi se, da bi dobro bilo radi relaksiranja odnosa unutar Bosne i Hercegovine da se održe takvi sastanci sa Vladom Federacije i Vladom Republike Srpske, naravno ne isključujući i kantone kad to zahtjeva neki, neko posebno pitanje. Evo toliko i hvala Vam na odgovoru.
Hvala Vama, gospodine Noviću. Riječ dajem izaslaniku Dragutinu Rodiću. Izvolite gospodine Rodiću. 4
Uvaženi predsjedavajući, kolege i koleginice, uvaženi predsjedavajući Savjeta ministara, gospodo ministri, dame i gospodo. Moje pitanje je upućeno predsjedavajućem Savjeta ministara i glasi – Evropska komisija u Trstu je najavila sedam projekata sa ciljem unapređenja transportnih i energetskih veza na Zapadnom Balkanu i tog regiona sa EU, u tom paketu su četiri projekta koja je dostavila Bosna i Hercegovina za grant od 46 miliona evra. Evropski komesar za proširenje i susjedstvo Johanes Han je tražio od predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH da obezbijedi koordinaciju u Bosni i Hercegovini kako bi bio potpisan Ugovor o pristupanju Transportnoj zajednici jugoistočne Evrope i usvojena izmjena Zakona o akcizama. Specijalni predstavnik EU i šef Delegacije EU u BiH Lars Gunar Vigemark je rekao da je potpisivanje Ugovora o Transportnoj zajednici Jugoistočne Evrope, iako je kasnilo dva mjeseca, važan korak za regionalnu saradnju, ali da bi Bosna i Hercegovina obezbijedila bespovratan novac u gotovini i kredite treba što hitnije da usvoji set zakona o akcizama. Iz ovih izjava može se zaključiti da su ovi uslovi postavljeni kumulativno, što znači da nema novca bez ispunjavanja oba uslova. Obzirom da znamo situaciju u vezi seta zakona o akcizama i njihovu sudbinu u Parlamentarnoj skupštini BiH, iako je Dom naroda usvojio ove zakone po hitnoj proceduri, a Predstavnički dom u nekoliko pokušaja nije, moje pitanje glasi: Da li Vi i Savjet ministara imate plan rješavanja ovog pitanja, jer je očigledno da bez kumulativnog ispunjavanja uslova nema ni realizacije sredstava, a samim tim ni mogućnosti realizacije planiranih projekata, pogotovo ako se uzme u obzir činjenica da ne postoji parlamentarna većina koja podržava rad Savjeta ministara? Hvala.
Hvala Vama. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić, izvolite.
Hvala najljepša. Dozvolite mi samo jedan kratki komentar na ovo što je rekao uvaženi zastupnik Nović, bez, naravno, namjere da vodim bilo kakvu polemiku. Naravno, nepotrebno je i ne može se staviti znak jednakosti između zajedničkih sjednica koje održava Vijeće ministara BiH sa vladama Hrvatske i Srbije, jer je riječ o zajedničkim sjednicama neovisnih država i to ne može biti isto kao održavanje zajedničke sjednice sa vladama entiteta, to je suštinska i ogromna razlika. S druge strane puno stvari je na zajedničkim sjednicama sa Vladom Srbije i Vladom Hrvatske riješeno, puno pitanja je i otvoreno, ali naravno nismo mi imali ambiciju da ono što je dvadeset godina stajalo neriješeno riješimo kroz jednu sjednicu, al' nastavićemo održavati te sjednice i fazno ćemo rješavati ta bitna pitanja. U svakom slučaju potpuno smo otvoreni da jačamo unutrašnji dijalog, da jačamo unutrašnju političku volju, kako ja tako i bilo, niko u Vijeću ministara nema problem sa tim. Ja sam možda jedan od predsjedavajućih Vijeća ministara koji je bio u toku svog dosadašnjeg mandata najveći broj puta u posjeti Vladi Republike Srpske, dakle mi s tim nemamo problema i to ćemo nastaviti i Vaša sugestija je korisna i na tome se zahvaljujem. 5 Što se tiče pitanja uvaženog zastupnika Rodića, Vi kao, svi mi znamo da su postojala na neki načina dva uvjeta za aktiviranje projekata koje je Bosna i Hercegovina dobila u Trstu. Ja moram još jednom podvući, ne zbog potrebe da pohvalim Vijeće ministara, sebe osobno ili bilo koga, ali od ukupno praktično šest dodijeljenih projekata četiri je dobila Bosna i Hercegovina na bazi uistinu vrlo kvalitetne pripreme, koju smo prethodno obavili, ali uvjeti za to su bili potpisivanje Ugovora Transportnoj zajednici kao bazni uvjet, dakle .... bez koga se nije moglo ići na bilo koji drugi uvjet. Sada kada smo to riješili ostaju, naravno, akcize. Vijeće ministara je kao i ranije uvijek imalo plan, kada govorimo o Zakonu o akcizama, uvijek smo vrlo jasno isticali benefite koje bi dobila čitava Bosna i Hercegovina ako bi bile povećane akcize, riječ je o investicionom ciklusu o cestogradnji koji bi obuhvatio svaki dio Bosne i Hercegovine. Ali kako to obično bude praksa, to pitanje je sa polja struke prebačeno na polje politike ili da kažem polje politikanstva, tako da naravno u Predstavničkom domu taj zakon nije usvojen, iako je u Domu naroda, naravno, usvojen i vi ste potpuno razumjeli opravdane razloge, bili krajnje ozbiljni da usvojimo takav Zakon o akcizama. Mi ćemo naravno Zakon o akcizama vratiti u samu proceduru, obavićemo razgovore sa svima onima koji su zainteresirani da čuju još jednom argumente Vijeća ministara i evo ja zaista se nadam da će snaga argumenata, dakle argumenata, stručnih argumenata, snaga benefita koje će dobiti Bosna i Hercegovina ovaj put biti jača od bilo kakvih ličnih ili partikularnih političkih interesa i da ćemo konačno u nekom kondenzovanom, brzom vremenskom periodu usvojiti i akcize. Dakle, one su naravno važne zbog ukupne cestogradnje, to nije samo pitanje projekata iz Trsta, pitanje je skoro 16 različitih dionica na autoputu 5C, od koga veći dio se investira sredstvima EBRD-a i EIB-a, dakle pitanje je izgradnje magistralnih cesta na području čitave BiH, trećih traka, mostova, zaobilaznica itd. Dakle, jednog ozbiljnog ciklusa investicija u Bosni i Hercegovini i svakako, naravno, usko je povezano i sa aranžmanom MMF-om, sa MMF-om. Akcize nisu jedini uvjet MMF-a, baza namjerna MMF-a je fiskalna stabilnost i finansijska disciplina unutar Bosne i Hercegovine i tu naravno postoje određene, određena zabrinutost MMF-a, pogotovo zbog neizvjesnosti visine mogućeg deficita unutar Vlade Republike Srpske, dakle ta pitanja će biti pitanja koja će se do kraja morati riješiti, ali u svakom slučaju akciza je jedna od prethodnih mjera i mi idemo na realizaciju te prethodne mjere. Hvala.
Hvala gospodine predsjedatelju. Je li izaslanik zadovoljan ponuđenim odgovorom?
Hvala predsjedavajućem Savjeta ministara, ja sam i postavio pitanje da kroz ova poslanička pitanja, ovaj, dobijem i jednu širu informaciju i da javnost bude upoznata o toku svega ovoga i naravno i ja lično smatram da je ovo prebačeno na teren politike, ali odgovornost ipak u svakoj demokratskoj državi nose one stranke koje podržavaju rad Savjeta ministara. I evo ja moram reći da kada sam govorio o usvajanju zakona po hitnoj proceduri na ovome Domu, tu nije bilo gledanja ni koje pozicija, ni opozicija, nego smo shvatili realan trenutak u kome živimo. A ova sredstva, slažem se apsolutno sa predsjedavajućim Savjeta ministara, mogu riješiti mnoge projekte koji su preduslov za ono čemu svi težimo, privlačenju stranih investicija i svemu onome što je potrebno Bosni i Hercegovini. Hvala. 6
Hvala Vama, gospodine Rodiću. Pozivam izaslanika Maria Karamatića, izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovani članovi Kolegija, kolegice i kolege, uvaženi članovi Vijeća ministara, vidim ima i nekih novih lica, pa evo da ih srdačno pozdravim, dobrodošli u Parlamentarnu skupštinu BiH. Moje pitanje je se, trebalo biti upućeno uvaženom ministru Mektiću, ja ga ovdje ne vidim i ja bih, ja ne znam mislim stvarno šta je ovo, pa može li iko doći kome ja hoću postaviti pitanje, ali ajde. Evo ja bi zamolio da mu se pošalje stenogram moga pitanja i da on poduzme odgovarajuće korake ili da mi odgovori pismeno da neće. Naime o čemu se radi, 24.08., ovoga mjeseca, ove godine sam bio u Sarajevu, naravno bio sam službeno pošto nemam običaja hodati po Sarajevu u slobodno vrijeme, imajući u vidu dva teroristička napada koja su se dogodila u mandatu, evo i ovog Vijeća ministara i ove Parlamentarne skupštine, imajući u vidu nedavna događanja s predsjednikom Federacije, gospodinom Čavarem na autoputu, imajući u vidu, po mom mišljenju, pokušaj atentata na zapovjednika Oružanih snaga i bacanje eksplozivnih naprava ispred njega u tunelu, a imajući u vidu da sam prije određenog vremena dobio vrlo ozbiljne prijetnje smrću od visoko radikalizirane osobe i na tom su radili i SIPA i Federalni MUP, i potvrdili da se radi o visoko radikaliziranoj osobi i da to nije bilo nimalo naivo, kako kažu od ranije poznatoj policiji, vidio sam neka događanja koja su mi se učinila sumnjiva. Stao sam kod policijskih djelatnika Kantona Sarajevo, precizno gospodina Ibrahima Džihanića i Mensura Skenderovića i zatražio sam od njih da me proprate do izlaza iz Kantona Sarajevo, tj. da odem iz ovog tamnog vilajeta, dočepam se naše lijepe Hercegovačko-neretvanske županije i nastavim put prema Hercegovini. Gospoda su mi ... i dao sam im naravno svoju iskaznicu na kojoj piše, citiram – u skladu s Ustavom BiH i zakonom nadležna tijela Bosne i Hercegovine i entiteta dužna su pružiti svu potrebnu pomoć nositelju ove izaslaničke iskaznice. Ja sam svjestan da ja nisam član Predsjedništva, pa da će MUP privoditi strane državljanine zato što je neko pokazao neki prst, međutim ukoliko nositelj ovakve iskaznice zatraži samo da ga isprate nije u najmanju ruku pristojno da mu djelatnici Ministarstva unutarnjih poslova odgovore – znamo mi ko si ti i znamo mi šta ti govoriš. To nije bilo prijeteći, da ne bude zabune, ja jesam bio sam al' njih su bila samo dvojica. Činjenica jeste da su oni mene odbili ispratit i ja ne tražim disciplinski postupak, znači takvih ima djelatnika i biće, ja tražim od ministra sigurnosti da uputi jedan cirkularni mejl svim policijskim agencijama u ovoj zemlji, svim kantonalnim MUP-ovima, gospodin Mektić kao prvi pendrek ove države, znači, da represivni aparat obavijesti, da nositelju iskaznice Doma naroda mora pružiti adekvatnu pomoć. Mislim da je to neprihvatljivo i evo ja očekujem odgovor od uvaženog ministra ili neku barem reakciju, ukoliko mu oni labudovi u glavi dozvole. Hvala lijepa.
Hvala Vama, gospodine Karamatiću. Idemo dalje, izaslanik Mario Karamatić dobio je dva odgovora na izaslanička pitanja od ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine, gospodina Igora Crnadka. Izaslanica Ljilja 7 Zovko dobila je odgovor od Vijeća ministara BiH, izaslanik Darko Babalj dobio je odgovor od Agencije za statistiku BiH. Sad pitam izaslanike, evo po ovom redu kako sam pročitao, jesu li izaslanici zadovoljni dobijenim odgovorima? Gospodine Karamatiću, izvolite.
Sa jednim jesam u cjelosti, sa jednim djelomično al' to ćemo popodne raspraviti ostale tehničke detalje. Hvala.
.... gospodine Karamatiću. Izaslanica Ljilja Zovko, je li zadovoljna odgovorom?
Hvala lijepo. Zadovoljna sam ovim dijelom odgovora, a naglašavam da očekujem odgovore od Tužiteljstva. Hvala.
Hvala. Gospodin Darko Babalj, jeste li Vi zadovoljni odgovorom Agencije za statistiku, gospodine Babalj?
Evo ja ću malo jednu rečenicu..... Dobio sam, znači, odgovor na ova dva postavljena pitanja, koji se odnosi na broj pomoćnika direktora i broj šefova unutrašnjih organizacija jedinica iz Republike Srpske u Agenciji za statistiku BiH. Odgovor je kratak i jasan i na prvo pitanje glasi – od trenutna zaposlena tri pomoćnika u Agenciji za statistiku nijedan nije iz Republike Srpske. Iznenađen sam bio odgovorom, stalno govorimo o potrebi izbalansiranog zapošljavanja Federacije BiH, iz Republike Srpske u institucijama Bosne i Hercegovine, jer to su na kraju zajedničke institucije i trebalo bi da se u njima obezbijedi proporcionalna entitetska zastupljenost zaposlenih. Takođe čujemo vrlo često da nije uvijek moguće u svakoj instituciji to izbalansirati zbog zakonskih ograničenja itd. itd. i dobro i to poštujem. Kad sam pročitao ovaj drugi odgovor, koji sam dobio, onda kaže sledeće, u odgovoru piše – da je ukupno od 20 šefova organizacionih jedinica u Agenciji za statistiku samo jedan iz Republike Srpske, znači od 20 šefova samo 1 iz Republike Srpske. Prvo sam mislio da je greška, pa sam opet postavio pitanje, međutim opet u kratkom odgovoru sam dobio i konstatujemo da nije greška, znači ovo je podatak tačan. Dakle, znači od 23 državna službenika, tri pomoćnika direktora i 20 šefova, koji rukovode u Agenciji za statistiku samo je jedan iz Republike Srpske. Naravno, evo da kažemo, nećemo ovo sve svoditi na politikanstvo 8 nego mislim da treba rješavati ovakve situacije da se one u budućnosti ne ponavljaju. Postaviću još jedno pitanje, ali to neću uraditi ovom prilikom nego drugom, pa ću čekati odgovor i nadam se da ga neću čekati tri mjeseca kao što sam ga čekao prošli put. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Babalj. Za 32. sjednicu predlažem sljedeći Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika 31. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH (drugo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-2610/16 od 24.03.2017.; 3. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (drugo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01-02-1-814/17od 25.04.2017.; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi (drugo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-770/17 od 20.03.2017.; 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1610/17 od 04.07.2017., skraćeni postupak; 6. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-1374/17 od 28.07.2017.; 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-687/17 od 28.07.2017., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 8. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-1378/17 od 28.07.2017., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Paralamentarne skupštine BiH; 9. Izjašnjavanje Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH o obustavi zakonodavnog postupka o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-652/17 od 24.03.2017.; 10. Izvješće o radu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-19-1411/17 od 05.06.2017.; 11. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01,02-50- 19-946/17 od 05.04.2017.; 12. Godišnje izvješće iz područja poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2016. godinu s Informacijom o realizaciji zaključaka s 28. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH održane 04.05.2017., podnositelj: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, broj: 01,02-28-1791/17 od 20.07.2017.; 9 13. Izvješće Ministarstva sigurnosti BiH o trendovima migracija i aktivnostima na zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda migranata i tražitelja azila, broj: 03/6-37- 1226/17 od 12.05.2017.; 14. Informacija o aktivnostima Agencije za nadzor nad tržištem BiH, materijal Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj Parlamentarne skupštine BiH, broj: 03/3-50-14-9-12-3/17 od 16.06.2017.; 15. Program razvoja sustava zaštite i spašavanja na razini institucija i tijela Bosne i Hercegovine, materijal Ministarstva sigurnosti BiH, broj: 02-04-1049/17 od 25.05.2017.; 16. Izvješće o utvrđivanju Prijedloga rang-liste kandidata za izbor tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete, podnositelj: Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova Parlamentarne skupštine BiH za provođenje procedure izbora tri člana Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvalitete, broj: 01,02-50-14-686-6,1/17 od 20.09.2017.; 17. Prijedlog zaključka o izmjeni Zaključka o formiranju Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH, broj: 02-34-1-746/17 od 28.09.2017.; 18. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o zajmu (Projekt podrške zapošljavanju) između Bosne i Hercegovine i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, broj: 01,02-05-2-1546/17 od 22.06.2017.; 19. Davanje suglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Makedonije u procesu pristupanja Europskoj uniji, broj: 01,02-05-2-1902/17 od 31.07.2017. godine. Ovo je usuglašeni dnevni red Kolegija Doma naroda. Javlja li se netko za riječ? Ima li prijedloga za izmjenu i dopunu dnevnog reda današnje sjednice? Izaslanica Ljilja Zovko. Izvolite.
Hvala lijepo predsjedatelju. Sukladno članku 61. Poslovnika Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH predlažem novu točku dnevnog reda ove sjednice, nakon prijedloga zakona pod rednim brojem 9. točka koja glasi – Informacija o usvojenoj Deklaraciji na 51. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Naime, Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH je na svojoj 51. sjednici, održanoj 7. i 13. rujna 2017. godine, usvojio je Deklaraciju, a koja se odnosi na problematiku izgradnje mosta kopno-Pelješac i neka druga pitanja o odnosima Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, kao i o odnosima Bosne i Hercegovine i EU. U Deklaraciji se Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH pozvao na Ustav BiH i odredbe koje se odnose na nadležnosti Parlamentarne skupštine BiH, zanemarujući činjenicu da se Parlamentarna skupština BiH sastoji od dva doma. S tim u svezi smatram da je prekršen Ustav BiH i da Dom naroda Paralmentarne skupštine BiH treba raspraviti ovu tematiku, ovo pitanje i zauzeti stav oko kršenja Ustava BiH i nadležnosti Parlamentarne skupštine BiH. Hvala lijepo. 10
Hvala. Ima li još prijedloga za izmjenu i dopunu dnevnog reda današnje sjednice? Nema. Ja ću sad, dakle, zaključiti raspravu o dnevnom redu, o, pardon, ima. Gospodin Genjac se javio, je li tako? Izvolite gospodine Genjac.
... predsjedavajući. Dakle, još uvijek smo u raspravi o dnevnom redu i oko prijedloga dopune ja moram reagovati na jedan broj navoda koji su vrlo sporni. Dakle, Predstavnički dom je jedan od domova Parlamentarne skupštine i u skladu sa Poslovnikom Predstavničkog doma, Dom može donositi deklaracije, zaključke itd., kao što i Dom naroda može samostalno donositi.... to je u Poslovniku tako. Nema ništa sporno u Ustavu što se toga tiče, jer Dom naroda i Predstavnički dom su ravnopravni domovi Parlamentarne skupštine. I treća stvar, da li to znači da će jedan od domova presuđivati da li drugi dom radi ustavno ili neustavno, mislim da je to prilično rizična operacija. I na kraju, treća stvar, sadržaj rezolicije, odnosno Deklaracije koju je usvojio Predstavnički dom treba sagledavati u kontekstu relevantnosti, tačnosti činjenica, a to treba da sude poslanici koji su usvojili takav akt na Predstavničkom domu. Zato mislim da ovo, ovaj prijedlog koji u sebi sadrži namjeru da se umanji značaj akta koji je usvojen na Predstavničkom domu, ja razumijem namjeru, ali nije primjeren u parlamentarnoj praksi i mislim da ova tačka ne treba da bude na dnevnom redu i, naravno, mi ćemo biti protiv te tačke. Zahvaljujem.
Hvala Vam, gospodine Genjac. Ja ću sada, sukladno Poslovniku, staviti na vaše izjašnjavanje ovaj prijedlog. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ispravak krivog navoda, Lilja Zovko. .... gospođo Zovko. Izvolite.
Pa ja bih samo htjela pojasniti, ovaj, gospodinu Genjcu. Molila bih ga da pročita Prijedlog deklaracije i vidjeće da nema nigdje ovoga o čemu je sad govorio. Hvala.
Hvala Vam. 11 Mi ćemo se sada izjasniti o Vašem prijedlogu. Ja molim službe da pokrenu.... Od nazočnih 14 – za je bilo 8, protiv 4, 2 suzdržana. Iz Federacije BiH – 5 za, 4 protiv, nije bilo suzdržanih. Iz Republike Srpske – 3 za, nije bilo glasova protiv, 2 suzdržana. Konstatiram da postoji opća većina i postoji entitetska većina, prema tome ovo sad – Informacija o usvojenoj Deklaraciji na 51. sjednici zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH postaje 9. točka dnevnog reda današnje sjednice. Ja molim službe da dnevni red pripreme ovako kako je usvojen današnji dnevni red, a mi ćemo početi raditi, ovaj, od, (?) nije uključen mikrofon počećemo raditi, a i molio bih odmah službe da isto tako podjele materijal po ovoj točki dnevnog reda, kako bi se mogli izaslanici, izaslanice upoznat sa tim, da ne moraju čekati do same točke. Hvala vam. Idemo dalje, idemo na prvu točku dnevnog reda. Dakle, ima li, nema potrebe sad izjašnjavati se. Tajniče, molim Vas, ima li potrebe izjašnjavati se sad o ... ?
Nema.
Nema potrebe izjašnjavati se o dnevnom redu jer je ovaj usuglašen i sad smo izglasali još ovu jednu točku dnevnog reda. Pa idemo po redu, na jedan, to je, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika 31. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Ne vidim prijavljenih, dakle nije bilo interesa za raspravu. Možemo odmah preći na izjašnjavanje. Možete glasovati. Od nazočnih 14 – svih 14 je bilo za, dakle nije bilo glasova protiv. Iz Federacije BiH - svih 9 za, bez glasova protiv i suzdržanih. Iz Republike Srpske – sih 5 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih. Konstatiram da postoji opća većina, postoji enitetska većina i konstatiram da je usvojen Zapisnik sa 31. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. 12 Prelazimo na drugu točku dnevnog reda današnje sjednice, to je, Ad. 2. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH (drugo čitanje), predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-2610/16 od 24.03.2017.
nije uključen mikrofon
Kao u Izvješću, nema potrebe, dobro. Hvala Vam. Riječ dajem predlagatelju zakona ukoliko je nazočan i cijeni da ima potrebe. Nema. Sad otvaram raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Izvolite, tko se javio za raspravu? Imamo prijavljenu izaslanicu, gospođu Zdenku Džambas. Dajem Vam riječ, izvolite gospođo Džambas.
Pridružujem se pozdravima na samom početku, pa da ne nabrajam sve kolege i kolegice izaslanike i goste. Kad pričamo o zakonima koji dolaze nama ovdje na Dom naroda iz Zastupničkog doma, onda su to obično zakoni koji vrlo lako prođu na Zastupničkom domu, a ne prođu zakoni koji bi pomogli građanima Bosne i Hercegovine, poput akciza, poput silne gradnje koja bi bila, nevažno je što je upitno 500 miliona, nevažno je što MMF ne može dodjeliti kredit Bosni i Hercegovini, sve je nevažno. A onda nam dođu zakoni koji otprilike idu ka populizmu i ovo što mi danas imamo na dnevnom redu to i općinsko vijeće svako ima, ozbiljnije odluke koje donosi, nego čime ćemo se mi baviti. Što se tiče ovog Zakona, znači, mi smo prije dva mjeseca, i više od dva mjeseca raspravljali ovdje i tražili smo mogućnosti vrlo odgovorno u našem Povjerenstvu za financije kako da se izađe u susret, kako se to sad kaže, jer se više ne zove povećanje plaće, nego se zove usuglašavanje s nečim, a ne bi li to napravili u okviru proračuna koji je nama zadan, dakle, štiteći proračun. Pa smo dali 60 dana Vijeću ministara da se izjasni da li postoje, imam ja taj Zaključak, znači, da li postoje unutarnja sredstva kojim bismo mi mogli pomoći da se ovoj kategoriji od koje smo krenuli, a to znači da policajac imam 616 maraka plaću, od tog smo krenuli, da tu treba reagirati. U međuvremenu odgađali smo, imali smo povjerenstva, nismo dobili ništa iz Vijeća ministara, jer od prije postoji negativno mišljenje. Pa smo svašta predlagali, probali smo na sve moguće načine kako da se udovolji policajcima i danas smo, jutros, imali sjednicu gdje je i 13 predsjednik Sindikata rekao da su i oni pokušavali između pojedinih agencija unutar Ministarstva sigurnosti i preko ministra sigurnosti ne bi li raščešljali tako tu situaciju u policiji i sami su rekli da su, linearno se to sve povećava, linearno se to kaže svima, ne znam toliko. Međutim, oni između sebe se razlikuju, SIPA se razlikuje od onih iz Agencije za koordinaciju itd., to je nešto što oni nisu uspjeli da riješe kao Sindikat unutar Ministarstva sigurnosti. I tako tražeći ta rješenja zaista iskreno, čuvajući proračun, onda je moj uvaženi kolega rekao da, znamo da policije ima preko 3.000 na razini BiH i ja se slažem sa njegovom izjavom, da je on prebrojao i zna da preko 1.000 policajaca je pripadnika njegovog naroda, i da će on to zaštiti narod. E ja, sad kao izaslanica hrvatskog naroda kažem, da ću, ne znam točno koliki je broj Hrvata u policiji na razini Bosne i Hercegovine, također ću glasati za ovaj Zakon, a što ne znam kako će proći proračunu nije bitno, jer i ja želim da zaštitim interese hrvatskog naroda.
Hvala Vam, gospođo Džambas. Izaslanik, gospodin Dragutin Rodić. Izvolite gospodine Rodiću.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo. Evo obzirom da je ovo drugo čitanje ovog Zakona i da smo mi vodili skoro nekoliko mjeseci raspravu na komisijama vezano za to, a i na prošloj sjednici Doma naroda kada smo usvajali ovaj Zakon u prvom čitanju i tad smo digli ruke i odnosno podržali Zakon zato što smo, bar u tom trenutku, imali određene naznake da je moguće da finansijski efekti prate ono što ćemo mi danas usvojiti u ovom Zakonu. Ja odmah moram da kažem da je sasvim opravdano usklađivanje i izjednačavanje, kako god hoćete, koeficijenata državnih službenika sa policajcima, jel je takođe vidljivo da su tu bitne razlike kada je to u pitanju. I evo, ja ću samo reći da državni službenik, recimo, stručni saradnik ima koeficijent 2,10 a policijski službenici, mlađi inspektor 1,95 itd. da bi što idu ti koeficijenti više, te razlike bile sasvim uočljive. Tako da je prijedlog u Zakonu da se koeficijent izjednači i to ne bi bilo ništa sporno da su finansijski efekti tog izjednačavanja potrebna i neophodna sredstava od 11 miliona KM. Takođe, radeći u Komisiji, potpuno je bilo jasno da smo mi pokušali da iznađemo moguća rješenja, međutim od samog početka i kada smo dobijali informacije, izvještaje od Ministarstva finansija i od Ministarstva bezbjednosti, potpuno je bilo jasno da u okviru postojećeg budžetskog okvira nije moguće naći rješenje za ovo pitanje. Doduše, na prethodnoj sjednici koja je bila u julu mjesecu ove godine, kada smo raspravljali o ovome pitanju, predsjedavajući Savjeta ministara je rekao, evo citiraću – da prihvata obavezu iznalaženja rješenja povećanja sredstava i ovih koeficijenata. Slijedom toga, mi smo i danas imali tu Komisiju i članovi Komisije niko nije imao generalni stav da ne treba prihvatiti ovaj Zakon, nego imao je jednu vrstu odgovornosti da li mi ulazimo u nešto što je neprovodivo, da li je to u skaldu sa Reformskom agendom, sa Međunarodnim monetarnim fondom itd. Prevladalo je mišljenje da treba podržati ovaj Zakon i da treba danas vjerovatno na Domu naroda i usvojiti Zakon. Ja ću podsjetiti samo još na nešto. Čitavo vrijeme našeg djelovanja i kroz Administrativnu komisiju, i kroz Komisiju za finansije i budžet, i kroz zaključke ovoga Doma, stalno je traženo da dođemo do jednog jedinstvenog rješenja, jednog integralnog zakona koji će ova pitanja riješiti na unificiran način i da nećemo imati poplavu određenih prijedloga. Naravno, svaki delegat, poslanik i drugi u skladu sa poslovnicima imaju pravo da 14 predlažu zakone, ali ja se bojim da kroz ta predlaganja ne vidimo suštinu i tu uvijek može doći do određenih disproporcija. Međutim, obzirom da je situacija ovakva kakva je, ja samo želim da ukažem da danas kad usvojimo ovaj Zakon, sutra možemo očekivati i druge izmjene i dopune Zakona i o vojsci, što je mnogo više, da jednostavno, ako ne priđemo ovome sistemski, dobićemo ad hoc rješenja koja ćemo uvijek tragati za određenim rješenjima koji je, može biti, populizam u određenoj oblasti. Možemo reći, evo, mi smo se založili da određene kategorije dobiju određena prava, ja smatram da trebaju, ali moramo jednom da povedemo računa da to mora biti rješenje gdje mi nećemo u toku godine imati pet, šest zakona koji predlažu rješenja za pojedine kategorije institucija Bosne i Hercegovine. Toliko.
Hvala Vam, gospodine Rodiću. Gospodin Nović se prijavio. Izvolite.
Pa vidite, akceptirajući ovo što su kolegica i kolega iznjeli u vezi sa ovim Zakonom, a posebno, posebno stav Ministarstva finansija da para nema, postavlja se objaktivno pitanje – šta mi radimo, da li smo mi Parlamentarna skupština, Parlament koji zbilja treba da donosi provodive zakone? Sve i jedan pripadnik policijskih struktura s pravom sutra, ako se ne bude ovaj Zakon počeo primjenjivati danom objavljivanja kako ovdje stoji, će imati pravo da tuži Bosnu i Hercegovinu, što je sasvim razumljivo i ja im u tom pravcu dajem apsolutnu podršku. Nevjerovatno je, prvo da kažem da sam apsolutno za rješavanje pitanja ove populacije, jer mi je to jako, što bi rekli, i blisko i poznato, i znam čemu su sve ovi ljudi izloženi, ali izbjegavati sistemsko rješenje i drugih nekih kategorija koje bi trebale, a garantujem vam da će se pojaviti, ne sada, već za 15 ili mjesec dana – šta ćete uraditi gospodo tada? Šta ćemo uraditi tada? Hoćemo li isto tako snisishodljivo mi svi reći, pa dobro treba to uraditi? Ovo me podsjeća na Zakon o demobilisanim borcima neke godine kad je, istina, tad bilo već predizborna godina, pa je bilo lakše manipulisati, kad je trebalo donijeti zakon sa nekoliko miliona da se obezbjede demobilisani borci, i tada se suočila sa nesagledivim problemima i Federacija i Republika Srpska, a i tadašnji Savjet ministara. Šta mi to onda zaista činimo? I drugo pitanje, malo me iznenađuje kod Sindikata policijskih struktura, nemojte gospodo u Sindikatu se zalagati za, ovaj, rukovodne strukure samo. Policajac ovdje najmanje dobiva, on je nosilac posla, nisu inspektori, nisu generali, nije niko tamo nosilac posla osim policijskih struktura. A policija kao policija, pogledajte samo šta ovdje dobija, pogledajte samo iznos koliko je broj policajaca, i koliko policajac svaki dobiva, a koliko dobiva inspektor i glavni inspektor, pa ćete da vidite razmak koliki je to, i po 500.000 maraka. Dakle, ja to upućujem potpunu primjedbu prije svega Sindikatu, koji nije imao snage da se suprotstavi rukovodnim strukturama unutar policijskih struktura i da kaže – ne možete vi dobiti toliko, već toliko dobiva, dobivaju prije svega policijske strukture. Mi, odnosno ja ću sigurno glasati za ovo, ja nisam vladajuća ovdje garnitura i mogao bi da kažem i ovako i onako, preuzmite slobodno odgovornost na sebe, ovdje je 10, 11, evo kolega je rekao da je to 11 miliona, ali budite spremni za mjesec dana kad bude mnogo više hiljada iz odbrane ljudi koje će trebati povećati. Ne znam šta će onda uraditi Ministarstvo finansija, odnosno Savjet ministara, odnosno svi mi kad znamo jasan stav da nema povećanja 15 plata i nema, nema s druge strane, rješavanja na ovaj način. Dakle, imajući u vidu status policijskih struktura, imajući u vidu da su zaista kojim čudom i kako je to dogodilo se da su te policijske strukture u to vrijeme, i niko nije reagovao, ostale ispod nivoa državnih zaposlenika, to je sad neko drugo vrijeme i nekoliko godina unazad, da se ne vraćamo sve na to. Naravno, ja lično ću sigurno podržati ovaj Zakon zbog toga što znam šta ova struktura znači u Bosni i Hercegovini i koliko oni trebaju da rade za, evo pod ovim uslovima 600 i, neko je izračunao, jel 50 maraka, ovaj, mjesečno. Hvala lijepo.
Hvala Vama, gospodine Noviću. Za riječ se javio prvi zamjenik predsjedatelja, gospodin Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Uvažene kolege, dame i gospodo, članovi Savjet ministara, dragi gosti. Dakle, od jedne naizgled potpuno formalne teme koja treba da ispravi jednu očiglednu grešku, stvorila se situacija u kojoj valjda sad svako od nas koji učestvuje u ovome za sebe traži neku ulogu da ga policija u buduće doživljava kao anđela zaštitnika, nekog plavog anđela koji sad, eto, brine itd. itd. Dakle, prehiperbolisali smo, evo tako da kažem, nego hajte da ovo vratimo u jedan normalan tok događaja. Jasno je da su postojala neka rješenja koja su na štetu poslanika i delegata i drugih ljudi koja su kratila neka njihova prava, potpuno je jasno da je narod listom protiv tih prava, a mi smo ovdje narodni predstavnici. Što je to neko drugi imao ranije, mi smo sami sebi oduzeli to pravo, ja to lično tretiram kao situaciju u kojoj kažem, evo u periodu kad me se pitalo, ja nisam bio taj koji je namicao nekakve stvari, nego na prijedlog jednog od kolega koji je, ovaj, našao način da to u Predstavničkom domu prođe, došlo je do nas, do Doma naroda, i mi smo to potvrdili. Dakle, nema potrebe da ovdje pred licem javnosti, ovaj, bilo kako djelujemo kao neko ko čini nešto epohalno, kolosalno, pa nekakvu pretjeranu zabrinutost za budžet pokazujemo itd. Ja sam siguran da će Savjet ministara i Ministarstvo finansija naći način da ova sredstva isplati, nije moje da kažem gdje postoje mogući izvori svega toga, ali siguran sam da nijedna od ovih plata neće kasniti i da će biti, ovaj, data na vrijeme upravo u ovom iznosu koji ćemo mi to danas da usvojimo. Svim policajcima i inspektorima poručujem da nam nikakvu zahvalnost nisu dužni za ovo, da je ovo ispravljanje greške iz nekog ranije perioda, da smo mi sasvim obični ljudi koje je zapalo da tu grešku riješe i da zbog toga ne zaslužujemo nikakvu specijalnu niti pohvalu, niti nagradu, samo smo uradili svoj posao. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Tadiću. Nema više interesa za raspravu, pa zaključujem raspravu po ovoj točki dnevnog reda i sad ćemo se izjašnjavati. 16 Dakle, glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH u drugom čitanju. Od nazočnih 14 – svih 14 je bilo za, nije bilo glasova protiv, nije bilo glasova suzdržan. Iz Federacije BiH – 9 za, bez glasova protiv i suzdržanih. Iz Republike Srpske – 5 za, bez glasova protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Zakon o izmjeni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama BiH je usvojen u drugom čitanju. Prelazimo na točku tri današnjeg dnevnog reda, to je, Ad. 3. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja (drugo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 01-02-1-814/17 od 25.04.2017. Dakle, rekao sam ovo je drugo čitanje, a u drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasuje se o Prijedlogu zakona. Vi ste dobili Izvješće Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH o Prijedlogu zakona, a dobili ste i Izvješće o javnoj raspravi o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja održanoj 05.09.2017. godine. Ustavnopravno povjerenstvo prihvatilo je tekst Prijedloga zakona zajedno s jednim amandmanom i predlaže Domu njegovo usvajanje. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda, ukoliko cijeni da ima potrebe. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ja ću iskoristiti mogućnost u ime Ustavnopravne komisije, obzirom da se radi o donekle specifičnoj situaciji, jer je vođena javna rasprava o ovom Zakonu, što nije baš česta praksa u Parlamentarnoj skupštini BiH. Zakon je nakon prijedloga izazvao veliku pažnju javnosti, u Predstavničkom domu je usvojen u prvom i drugom čitanju, i bilo je dosta podijeljenih mišjenja u javnosti. S jedne strane nevladinih organizacija koje brinu o zaštiti i dobrobiti životinja i s druge strane od subjekata, privrednih subjekata koja se bave ovom vrstom djelatnosti i čija egzistencija jednog značajnog broja članova ili njihovih porodica zajedno sa njima ovisi od ove djelatnosti. Svodi se pitanje na to da li će se produžiti ili neće produžiti mogućnost uzgoja krznašica radi krzna, jer poznato je da smo mi bili ustanovili da od '18. godine zabranjuje se to, a onda je uslijedila intervencija ovim Prijedlogom zakona u smislu da se taj rok produži i uslijedilo je sagledavanje te situacije sa, primjereno situaciji u regionu, zemljama Evrope, itd. Kao što rekoh bila je značajna pažnja javnosti i interes javnosti usmjeren, a osim toga Bosna i Hercegovina je potpisnik tzv. Arhuske konvencije koja među svojim odredbama, između ostalog, navodi da je država dužna po pitanjima koja imaju značajan, vrlo jasno propisan, kvantitativno uticaj na ekologiju takve zakone staviti na javnu raspravu i omogućiti da se iznesu stanovišta. Moglo bi se diskutirati o tome da li ovaj Zakon, obzirom na obim 17 proizvodnje krzana u Bosni i Hercegovini, je u toj mjeri uticajan na ekologiju u kojoj to predviđa Arhuska konvencija za uslove gdje se traži obavezna i rasprava, nismo se time bavili nešto temeljito, opredijelili smo se ipak pelazeći preko toga, da obavimo javnu raspravu. Javna rasprava je održana po najvećim demokratskim standardima, bilo je preko stotinu učenika, predstavnici nevladinih organizacija, subjekata koji se bave ovom vrstom djelatnosti i svi su imali mogućnost da u jednoj vrlo korektnoj, smirenoj atmosferi iznesu svoja stanovišta što su i učinili. Mi smo sačinili taj Izvještaj o javnoj raspravi, stenogram cjelokupni svih diskusija, svih priloženih tekstova, interesantnih, relevantnih zapisa, to smo objavili na web portalu Parlamentarne skupštine, dostavili svim zainteresiranim subjektima. Dakle, Ustavnopravna komisija je organizirala javnu raspravu, omogućila svim zainteresiranim da iznesu svoj stav, te stavove je objedinila u Izvještaju i taj Izvještaj učinila dostupnim svim donosiocima odluka. Naravno, donosioci odluka, imajući sve to u vidu, dakle delegati, će donijeti svoju odluku, i članovi Ustavnopravne komisije i delegati u Domu naroda će donijeti svoju odluku na osnovu svega toga. Konačno imaju ustavno pravo i nadležnost da odlučuju na osnovu svih raspoloživih činjenica i naravno svog razumijevanja te problematike. Dakle, svi danas prisutni delagati dobili su i stenogram javne rasprave, Izvještaj o javnoj raspravi, imaju sve relevantne elemente i donijeće tu odluku. Ovo je, ovo sam naglasio iz razloga što su i nakon javne rasprave jedan broj nevladinih organizacija se javio sa zahtjevom da se informišu o razlozima zbog kojih su članovi Komisije, delegati, prihvatili ili nisu prihvatili Zakon. Mislim da to nema, ne postoji ni u kakvim konvencijama. Mi smo dostavili delegatima sve ono što je bitno, a niti ja, niti bilo ko može, ovaj, ići od jednog do drugog delegata i pitati ga zašto si glasao za ili zašto si glasao protiv, pa da onda obavijestimo nevladine organizacije. Dakle, molim vas da imamo u vidu, omogućili smo najbolje standarde, omogućili smo principe, dostavili svima ono što je bitno, ali ipak delegati i poslanici na kraju odlučuju, jer su oni donosioci odluka kada su zakoni u pitanju. Zahvaljujem.
Hvala Vama, gospodine Genjac. Sad dajem riječ predlagatelju Zakona ukoliko je nazočan i cijeni da ima potrebe. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe. Hvala vam. Otvaram raspravu o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. Sad ćemo se izjasniti, dakle glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja u drugom čitanju. Od nazočnih 14 – 8 je bilo za, 3 su bila protiv, 3 su bila suzdržana. Iz Federacije BiH – 8 za, 1 protiv i nije bio nitko suzdržan. Iz Republike Srpske – nije bilo za, imamo 2 protiv i imamo 3 suzdržana. Dakle, postoji opća većina, ne postoji entitetska većina. 18 [[usaglašavanje Kolegija]]
nije uključen mikrofon
Kao u Izvješću. Hvala Vam. Sad dajem riječ predlagatelju Zakona, ako je nazočan i ako cijeni da ima potrebe. Nema. Hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ po ovoj točki dnevnog reda? Ne vidim prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi u drugom čitanju. Možete se izjašnjavati. Od nazočnih 14 –11 je bilo za, protiv nitko, 3 suzdržana. Iz Federacije BiH – 8 za, nitko protiv, 1 suzdržan. Iz Republike Srpske – 3 za, nitko protiv i 2 suzdržana. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o upravi u drugom čitanju je usvojen. 19 Prelazimo na točku pet, to je, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1610/17 od 04.07.2017., skraćeni postupak Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona, dakle članak 103. Poslovnika, prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora i Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da je Prijedloga zakona usklađen sa odredbama članka 95. Poslovnika Doma naroda i da svojom strukturom, oblikom i stilom prati tekst Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine koji je objavljen prije stupanja na snagu Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda utvrdio je da je Prijedlog zakona usuglašen s Ustavom i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine i podržalo je načela Prijedloga zakona. Zastupnički dom je na 52. sjednici, održanoj 20.09.2017., usvojio Prijedlog zakona u drugom čitanju. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva. Gospodine Genjac, ima li potrebe o ovoj točki dnevnog reda?
nije uključen mikrofon
Molim?
nije uključen mikrofon
Kao u Izvješću. Dobro, hvala Vam. Riječ dajem predlagatelju Zakona ukoliko cijeni da ima potrebe i ukoliko je nazočan. Ne vidim javljanje. Dakle, otvaram sad raspravu. Javlja li se netko za riječ? Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine u prvom čitanju. Od nazočnih 14 – 13 je bilo za, bez glasova protiv i sa jednim suzdržanim glasom. Iz Federacije BiH – 8 za, nitko protiv, 1 suzdržan. Iz Republike Srpske – 5 za, bez glasova protiv i bez glasova suzdržanih. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o ministarstvima i drugim tijelima uprave Bosne i Hercegovine je usvojen u prvom čitanju. 20 Prelazimo na točku šest, to je, Ad. 6. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-1374/17 od 28.07.2017. Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste mišljenja Zakonodavno-pravnog sektora, Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda i Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Zakonodavno- pravni sektor utvrdio je da Prijedlog zakona nije usklađen sa odredbama članka 95. Poslovnika Doma, a svojom je strukturom, oblikom i stilom usklađen s Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda utvrdilo je da je Prijedlog zakona usuglašen sa Ustavom i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine. Povjerenstvo za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda podržalo je načela Prijedloga zakona. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedatelju Povjerenstvo za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda.
nije uključen mikrofon
Nema potrebe. Hvala Vam. Riječ dajem predlagatelju Zakona, ukoliko je nazočan i cijeni da ima potrebe. Nema. Hvala. Otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Zatvaram raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini u prvom čitanju. Od nazočnih 14 – svih 14 je bilo za, bez glasova protiv i suzdržanih. Iz Federacije BiH – 9 za, dakle bez glasova protiv i suzdržanih. Iz Republike Srpske – 5 glasova za, bez glasova protiv i suzdržanih. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Konstatiram Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini je usvojen u prvom čitanju. 21 Prelazimo na točku sedam današnjeg dnevnog reda, to je, Ad. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama sigurnosti prometa na cestama u Bosni i Hercegovini (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-687/17 od 28.07.2017., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Dakle, ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste mišljenja Zakonodavno-pravnog sektora, Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda i Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da Prijedloga zakona nije usklađen sa odredbama članka 95. Poslovnika Doma naroda, a svojom je strukturom, oblikom i stilom usklađen s Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda utvrdilo je da je Prijedlog zakona usuglašen s Ustavom, a nije usuglašen s pravnim sustavom Bosne i Hercegovine. Povjerenstvo za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda podržalo je načela Prijedloga zakona. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda.
nije uključen mikrofon
Kao u Izvješću. Hvala. Riječ dajem gospodinu Nebojši Radmanoviću, predsjedatelju Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze.
nije uključen mikrofon
Molim?
nije uključen mikrofon
A je li. Ja se onda ispričavam, jer sam u ovom podsjetniku dobio Vaše ime. Gospodine Kadiću, imate li?
nije uključen mikrofon 22
Kao u Izvješću. Hvala. Riječ dajem predlagatelju Zakona, ukoliko je nazočan i cijeni da ima potrebu. Izvolite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A, da, ja se ispričavam, gospodin Rodić prije. Izvolite.
nije uključen mikrofon Ja imam jednu intervenciju
Mikrofon gospodine Rodiću.
Samo se Vi uključite i može.
intervenciju prije nego što se obrati predlagač. Obzirom da smo mi na posljednjoj Ustavnopravnoj komisiji imali dva Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o bezbjednosti saobraćaja, upravo se Dom izjasnio o jednom, a u drugom zakonu ja kada sam glasao, i odnosno odvojeno oko ustavnog osnova i principa, bio sam u određenoj vrsti zablude koju sam kasnije analizom kompletnog teksta Zakona došao do određenih spoznaja. Obzirom da je tamo bilo riječi o određenom tumačenju da su usvojen prečišćeni tekst Zakona i da na takav tekst nije moglo doći do ovakve intervencije glasao sam zato da nije, ne postoji usaglašenost sa pravnim principima. Ali, evo, samo kratko da kažem o čemu se radi. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini čiji je predlagač bio Savjet ministara BiH usvojen je u Parlamentarnoj skupštini BiH početkom 2017. godine i objavljen je u „Službenom glasniku BiH“, broj 817. Jednom od odredbi tog Zakona, konkretnije članom 72. predviđena je obaveza da Ustavnopravna komisija oba doma pripremi prečišćeni tekst Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini. Kako u tom trenutku, obzirom da su bila određena tumačenja da je taj prečišćeni tekst usvojen, međutim naknadnom analizom ustanovio sam da nije došlo do toga, tako da ja ću promijeniti svoje mišljenje sad na ovoj sjednici Doma, obzirom da sam utvrdio ove činjenice i glasaću protiv Izvještaja Ustavnopravne komisije. Hvala.
Hvala Vam, gosodine Rodiću. Sad dajem riječ predlagatelju Zakona. Izvolite gospodine Arnaut. 23
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvaženi delegati, članovi Vijeća ministara. Vrlo kratko, i zahvaljujem se, prije svega, gospodinu Rodiću na ovom pojašnjenju. Ja sam bio siguran i na sjednici Komisije da je jednostavno došlo do zabune zbog ovih nekih činovničkih pitanja, koje je gospodin Rodić sada manje-više pojasnio, tako da nema potrebe da uopšte onda u njih ulazim. Dakle, ovdje se postavlja, ovaj Zakon samo ide tragom da se ispravi jedna anomalija koja se nikad nije ni trebala naći u našem zakonu, a to je da trenutna verzija Zakona o sigurnosti saobraćaja propisuje da vozila pod pratnjom, dakle pod rotacijama, imaju prednost nad vozilima hitne pomoći i vatrogasnih vozila, a trebalo bi biti upravo obrnuto. I, evo, u prilog tome Mišljenje Direkcije za evropske integracije kaže da ovaj moj Prijedlog zakona, citiram – sukladno praksama država članica Evropske unije definiše pravilo prioriteta, odnosno prvenstva za vozila hitne pomoći i vatrogasna vozila u odnosu na sva druga vozila u saobraćaju. Dakle, to je ta suština Zakona. I kažem, samo ću se osvrnuti, bilo je nekih primjedbi javno da se nikad nije desilo, ovaj, da vozilo pod pratnjom oduzme pravo prvenstva vozilu hitne pomoći ili vatrogasnom vozilu, međutim ja sam takođe vidio izjave vozača hitne pomoći koji kažu da im se to stalno, odnosno redovno dešava. Stoga vas pozivam, i na osnovu ovoga što je uvaženi delegat Rodić istakao, da glasate protiv negativnog Izvještaja Ustavnopravne komisije, tako da ponovo možemo dobiti ovo pred Ustavnopravnom komisijom i ja se nadam taj put dobiti pozitivno mišljenje. Dakle, molim vas da glasate protiv negativnog Izvještaja Ustavnopravne komisije. Zahvaljujem se.
Hvala Vama, gospodine Arnaut. E, sad otvaram raspravu. Ima li interesa za raspravu povodom ove točke dnevnog reda? Ne vidim. Zatvaram raspravu. Sad se moramo izjasniti o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Od nazočnih 14 – za je bilo 2, protiv 12, suzdržan nije bio nitko. Iz Federacije BiH – 2 za, 7 protiv, bez suzdržanih. Iz Republike Srpske – nitko nije bio za, 5 je bilo protiv, nije bilo suzdržanih glasova. Postoji, dakle, opća većina, samo malo, nema opće većine. Dakle, pošto nema opće većine, sukladno članku 104. stavak (3) – ako Dom ne prihvati mišljenje povjerenstva iz stavka (1) ovog članka Dom traži da povjerenstva izrade novo mišljenje, imajući u vidu raspravu koja je vođena na sjednici Doma naroda i u roku koji Dom odredi. E, sad, mislim da je najprimjerenije do sljedeće sjednice, ako se slažete sa takvom konstatacijom. Mislim da se o tome ne treba ni izjašnjavati jer to je jednostavno poslovnička odredba. Hvala vam. 24 Sad ćemo preći na točku 8., ali ja bih molio službe, odnosno kod točke 9. koju smo uvrstili, mislim da je treba dopuniti, ovaj, još sa određenim materijalima, pa mislim da bi se to trebalo također podijeliti da se izaslanici mogu upoznati do kraja, ovaj, sa točkom 9. Ali, sad idemo na točku osam, to je, Ad. 8. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine (prvo čitanje) – predlagatelj: Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH, zakon broj: 02-02-1-1378/17 od 28.07.2017., s Mišljenjem Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Paralamentarne skupštine BiH Ovo je prvo čitanje Prijedloga zakona. Prvo se vodi rasprava o potrebi donošenja i načelima na kojima je Prijedlog zakona utemeljen. Dobili ste mišljenja Zakonodavno-pravnog sektora i Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Zakonodavno-pravni sektor utvrdio je da je Prijedloga zakona usklađen s odredbama članka 95. Poslovnika Doma naroda i Jedinstvenim pravilima za izradu pravnih propisa u institucijama Bosne i Hercegovine. Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda utvrdilo je da je Prijedlog zakona usuglašen s Ustavom i pravnim sustavom Bosne i Hercegovine, ali nije prihvatilo načela Prijedloga zakona. Riječ dajem gospodinu Halidu Genjcu, predsjedatelju Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda. Nema potrebe, kao u Izvješću. Hvala. Riječ dajem predlagatelju Zakona ukoliko ima potrebu. Izvolite. Gospođa Maja Gasal-Vražalica. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Kolegija, delegati i delegatkinje, dragi gosti. Dakle, Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine koji je dobio podršku u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH imao je jedan svoj tok procedure koji bih ja rado da podijelim s vama. Naime, ja sam prije, kao predlagateljica, prije no što sam uputila Prijedlog za izmjenu i dopunu Zakona u Parlamentarnu skupštinu BiH, dakle, u proceduru, se obratila i Instituciji ombudsmena za ljudska prava koji su dali svoje mišljenje na ovaj Zakon. Dakle, u skladu sa ljudskim pravima i principom pravičnosti ombudsmeni za ljudska prava su ocijenili da Odluku koju je Vijeće ministara BiH donijelo, a to je da rukovodeći kadar, odnosno oni koji su na rukovodećim pozicijama imaju viši, veći broj dana godišnjeg odmora nego službenici u institucijama Bosne i Hercegovine. I u skladu sa ljudskim pravima, budući da svi radimo 8 radnih sati, Institucija ombudsmena za ljudska prava je ocijenila da bi se trebalo pristupiti izmjenama i dopunama ovog Zakona, kako bismo svi bili izjednačeni kada govorimo o broju radnih dana, odnosno godišnjem odsustvu. I u skladu s tim ja sam pristupila ovim izmjenama i dobila također od Istraživačkog sektora Parlamentarne skupštine BiH, kojima se ovim putem zahvaljujem, dobila analizu, komplementarnu analizu kako je to regulisano u zemljama regiona i u Evropskoj uniji, odnosno koji su to standardi. Dakle, u zemljama regiona, ako uzmemo Republiku Srbiju, Hrvatsku, ali i EU standarde, najmanji broj dana godišnjeg odmora je 20. Stoga je i ovaj 25 Prijedlog izmjene i dopune Zakona usklađen sa tim principima i on u svojim člancima predlaže da najmanji broj godišnjeg odmora bude jednaka polazna osnova, a to je 20 dana, a maksimalno 30. Budući da sam bila spriječena prisustvovati sjednici Ustavnopravne komisije i dati ovakvo obrazloženje, ja se nadam da će delegati i delegatkinje danas podržati ovu izmjenu i dopunu Zakona, dati svoju potporu i da će Zakon ugledati svjetslost dana, jer osobe koje rade u institucijama u Bosni i Hercegovini su se također meni, kao predlagateljici, obratili smatrajući da su u neravnopravnom položaju ako govorimo o rukovodećem kadru i osobama koje su na niže rangiranim pozicijama. I smatram da bi ovo u skladu sa ljudskim pravima, Ustavom BiH i svim konvencijama koje smo potpisali trebalo biti podržano. Hvala.
Hvala Vama. Sad otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ povodom ove točke dnevnog reda? Ne vidim interesa za raspravu, pa zatvaram raspravu. Sad ćemo se izjasniti o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Od nazočnih 14 – 6 je bilo za, protiv je bilo 7, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH – 6 za, 2 protiv, 1 suzdržan. Iz Republike Srpske – nije bio glasova za, 5 protiv i 1 suzdržan. Dakle, nemamo opće većine. Konstatiram da Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda nije usvojeno. To je opet ova situacija koju smo imali kod prethodne točke dnevnog reda. Dakle, sad konzumiramo članak 104. stavak (3) – ako Dom ne prihvati mišljenje povjerenstva iz stavka (1) ovog članka Dom traži da povjerenstvo izradi novo mišljenje, imajući u vidu raspravu koja je vođena na sjednici Doma i u roku koji Dom odredi. Pa, ja predlažem da to također bude do naredne sjednice. O ovome se ne treba izjašnjavati i sad možemo, dakle, preći na narednu točku dnevnog reda. Prelazimo na točku devet, to je, Ad. 9. Informacija o usvojenoj Deklaraciji na 51. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine – predlagatelj: izaslanica Ljilja Zovko Informaciju o usvojenoj Deklaraciji na 51. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ste dobili u ovim materijalima. Evo, riječ dajem gospođi Zovko. Izvolite.
Hvala lijepo. 26 Želim samo da ispravim predsjedatelja, u ime Kluba Hrvata Doma naroda, sve kolege su potpisale navedenu Deklaraciju, eto podijelili smo, ovaj, svim izaslanicima i molim da podržite ovu Deklaraciju. Ni u čemu nigdje, samo potvrđuje činjenice iz Ustava. Hvala lijepo.
Hvala Vam, hvala Vam, ja sam rekao predložena točka dnevnog reda od Vas, a u pravu ste
Da, da.
što se tiče Deklaracije, to je tako, jeste. Ja otvaram raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Želi li neko diskutirati? Gospodin Halid Genjac. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Mi smo danas u obrazloženju tačke dnevnog reda, prijedloga tačke dnevnog reda dobili navode da je Predstavnički dom postupio protivno Ustavu, protivno Poslovniku itd. itd. Kad se pogleda tekst Deklaracije i njegova verzija objavljena u „Službenom glasniku BiH“ Predstavnički dom se pozvao na član IV, dakle tačka 4. stav (e) Ustava BiH i član 165. stavak (2) tačka a) Poslovnika Zastupničkog doma. Dakle, vrlo je neprimjereno, i rekao bih, neuobičajeno da mi sad govorimo o Poslovniku drugog doma, govoreći o onome što je Poslovnikom uspostavljeno da taj drugi dom radi i da govorimo o ustavnim ovlaštenjima drugog doma. Član IV tačka 4. stav (e) zaista govori o Parlamentarnoj skupštini i nadležnostima Parlamentarne skupštine i govori se u tom stavu o ovlaštenjima koja su potrebna da Parlamentarna skupština i ostalim ovlaštenjima koja ima Parlamentarna skupština da ispuni svoje, svoju ulogu i svoju obavezu. A onda se poslovnicima, dakle poslovnicima koji su, koji smo mi usvojili i u Predstavničkom domu i u Domu naroda, upravo mi usvojili, u poslovnicima i jednog i drugog doma i ta mogućnost da, da domovi samostalno izvrše tu ulogu koju, koju imaju potrebu da izvrše. Dakle, ne isključivo Parlamentarna skupština kao jedina mogućnost, nego u ovlaštenjima u Ustavu gdje se govori, spominje se Parlamentarna skupština, a onda se u poslovnicima razrađuje mogućnost da određena pitanja i domovi mogu riješiti. Pa se u članu 165. stav (2) tačka a) Poslovnika Predstavničkog doma, a u članu 153. Doma naroda, Poslovnika govori – Dom može donositi deklaracije, odluke, preporuke, zaključke i druge akte. Dom može donosit deklaracije, odluke, preporuke, dakle dom, Predstavnički dom, dom – Dom naroda. I akti se definišu na način kako je to propisano i naravno ono što se tiče glasanja o tim aktima, među kojima je i deklaracija, odlučuje se na način kako je to propisano, što je Dom i uradio u skladu sa Poslovnikom, Predstavnički dom je izglasao u skladu sa Poslovnikom predloženu Deklaraciju itd. Naravno, akti koji se usvoje na jednom domu, koji su ostavljeni kao mogućnost da se usvajaju na jednom domu su akti tog doma i oni se objavljuju u „Službenom glasniku“ i tu ja ne vidim zaista nigdje proceduralno 27 pitanje koje bi se otvorilo kao problem i ustavna nadležnost i poslovnička odredba, sve je jasno i rekao bih precizno određeno. Obzirom da smo u međuvremenu, ovaj, dobili, dobili prijedlog rezolucije, ja se izvinjavam, pošto je sad to stiglo naknadno, trebaće se osvrnuti na rezoluciju. Dakle, tekst rezolucije, kao što rekoh u najavi tačku, navodi se da je prekršen Ustav BiH itd. itd. Dakle, Predstavnički dom je prekršio Ustav, prekršio svoj Poslovnik, e sad Dom naroda treba o tome da razmatra. Pazite, imajte u vidu da je to vrlo, vrlo, vrlo nezgodan presedan za neka buduća dešavanja i neke buduće situacije, da li time dajemo pravo Predstavničkom domu da sudi i presuđuje o postupcima i aktima Doma naroda, to je jedna stvar. I druga stvar, kad je to uopće primjereno. Ja ću se osvrnuti na pojedine navode u predloženom tekstu, Dom naroda Parlamentarne skupštine podsjeća da akti jednog od domova Parlamentarne skupštine predstavljaju akte Parlamentarne skupštine BiH i kao takvi ne mogu proizvoditi nikakav pravni učinak u međunarodnim odnosima ili bilateralnim odnosima. U Deklaraciji nigdje nije rečeno da je ovo akt Parlamentarne skupštine, nego se kaže u objavi u „Službenom glasniku“ u zaglavlju Predstavnički dom i ono što je Poslovnikom propisano. Dakle, dalje se kaže da, poziva se dakle, poziva se, ovaj, Dom naroda, poziva Zastupnički dom, dakle Dom naroda, jedan dom poziva drugi dom, da prilikom donošenja deklaracije i drugih akata mora poštovati Ustav. Dakle, mi sad kao Dom kažemo drugom Domu gdje je izglasana Deklaracija većinom glasova, oprostite vi ste svi pogriješili, većina, vi ste prekršili, vi ne poštujete Ustav. Molim vas imajte to u vidu. Tačka dalje, kaže – Dom naroda obavještava Predsjedništvo, Vijeće ministara, nadležna tijela Republike Hrvatske, EU da Deklaracija usvojena na 51. sjednici Zastupničkog doma ne predstavlja službeni akt Parlamentarne skupštine BiH. Ova Deklaracija predstavlja službeni akt Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH kako je to propisano u Poslovniku i kako je objavljeno u „Službenom glasniku“. I kao što rekoh, sama Deklaracija bi trebala biti razmatrana i gledana prije svega u kontekstu sadržaja Deklaracije i zaštite interesa Bosne i Hercegovine u smislu zaštite suvereniteta ili povrede suvereniteta Bosne i Hercegovine. Predstavnički dom je procijenio, ocijenio i u tekst Deklaracije unio što smatra da je bitno i to je podržala većina u Predstavničkom domu. Ja vas molim da imate u vidu ove momente i tu situaciju da jedan dom se u smislu ocjene ustavnosti, ocjene poštovanja Poslovnika stavlja iznad drugog doma i da imate u vidu da navodi izneseni u prijedlogu ove Deklaracije uopće ne odgovaraju ni proceduralnom stanju, ni poslovničkom stanju, ni ustavnom stanju i dovešćemo se u vrlo neugodnu poziciju. Zahvaljujem.
Hvala Vam, gospodine Genjac. Gospodin Karamatić se prijavio da nešto intervenira, pa izvolite.
Kako neću intervenirati ako neko mora zaštititi Ustav ove napaćene zemlje, ja ću nema ko drug. Znači, uvaženi kolega Genjac tog svašta nešto napriča, Zastupnički dom Parlamenta BiH je izvršio atak na državnost Bosne i Hercegovine i pokušao srušiti Ustav. Znači, Ustav jedne zemlje, pa bila to i Bosna i Hercegovina nije bombonjera da uzmete ono što vam se 28 sviđa, a ne uzmete ono što vam se ne sviđa. Uvaženi kolega Genjac tu napriča nekih članaka. Ja ću samo na sami početak se vratiti, znači Predstavnički dom se poziva na temelju članka IV/4/e Ustava BiH, članak IV/4 počinje, ovlasti – Parlamentarna skupština nadležna je za točka e) ostale stvari itd. E sad da se mi vratimo na početak, znači na to IV, znači ne IV/4/e, morate sve pročitati. Znači, članak IV Parlamentarna skupština – Parlamentarna skupština ima dva doma, Dom naroda i Zastupnički dom. Gdje nestade Dom naroda u Zastupničkom domu? Znači, ako se pozivate na to koje su ovlasti Parlamentarne skupštine u tom slučaju se radi o oba doma Parlamentarne skupštine, a ako se pozivate na Zastupnički dom to je ok. Međutim, Vi ste se ovdje pozvali na ovlasti Parlamentarne skupštine, to je direktan atak na konstitutivnost ovih naroda, ponovo kršenje Ustava, atak na Dejtonski sporazum, atak na sve živo i ovo je pokušaj rušenja zemlje Bosne i Hercegovine i ja ću svim silama se potruditi da očuvamo našu jednu nam jedinu. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Karamatiću. Gospodin Ognjen Tadić, prvi zamjenik. Izvolite gospodine Tadiću.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo ja sam mislio da će gospodin Karamatić reći u onom inspirativnom izdanju da je u ovoj zemlji lakše dobiti većinu u Parlamentu nego vozačku dozvolu, jer za vozačku dozvolu svašta ti nešto treba, većina se kako tako sastavi. Pa znate kako, Predstavnički dom jeste ovdje zaista uradio nešto što nije uradio u konsultaciji sa bilo kim iz Doma naroda. Može se ovo tumačiti kao izraz potrebe da se nekakva, kakva takva većina stavi u funkciju jedne ili dvije politike. Ne vidim da je rješenje u tome da se isto desi u Domu naroda i sad da oni nekakvu prijateljsku većinu koriste na način koji nije po ukusu Doma naroda, da bi onda Dom naroda koristio neku prijateljsku većinu na način koji nije po ukusu Predstavničkog doma, iz toga koristi pa mogu imati samo oni koji uporno u našoj susjednoj zemlji zagovaraju situaciju nerješenih granica i unilateralnih rješenja kad je u pitanju odnos prema Bosni i Hercegovini. Dakle, ako postoji namjera da se brani Bosna i Hercegovina, onda je treba braniti od onih koji je eventualno ugrožavaju, govorim o ovom kontekstu u kome smo otvorili ovu temu. Ovaj, e sad šta je ugrožavanje? Za dio stanovništva u Bosni i Hercegovini ugrožavanje Bosne i Hercegovine je to što će Republika Hrvatska napraviti most koji onemogućava slobodnu plovidbu ili kako se sve to vrlo stručnim jezikom koji se tiče pomorskog prava može objasniti. Za dio Bosna i Hercegovina je, ugrožavanje je to što i pored sasvim logičnih razloga koji se tiču razgraničenja na Uni, izgradnje nekih graničnih prelaza itd. što je interes velikog dijela Bosne i Hercegovine koji se zove Republika Srpska i jednog od konstitutivnih naroda u najmanju ruku koji se zove srpski, dakle što se to ne rješava. E sad vidite ako zastupamo interese ove naše strane, ako smo jedna strana, onda treba prvo mi između sebe da vidimo šta to mogu biti naši zajednički interesi. I ovdje se otvoreno postavlja pitanje za pisce Deklaracije u Predstavničkom domu da li su oni pitali predstavnike hrvatskog naroda imaju li i oni neki interes u vezi sa svim ovim i da li je taj interes mogao stajati u ovoj Deklaraciji, kao što su stajali interesi iz Republike Srpske od tačke 8. do tačke 11. Dakle, nemojte očekivati da valjda iko zdravorazuman, ko dolazi ovdje iz Republike Srpske, podrži ukidanje ili osporavanje Deklaracije koju je donio Predstavnički dom, a u kojoj se poziva na gradnju mosta radi međunarodnog prelaza kod Save na Gradišci, na priznanje Unske pruge kao međudržavnog željezničkog projekta, na izgradnji Jadransko-jonskog puta koji otvara 29 prostor za ogromne projekte u Trebinju, ovaj, i tom jugoistočnom dijelu Republike Srpske i za rješenje razgraničenja na Uni, ovaj, kad je u pitanju jedanaest, ovaj, ovih mjesta gdje granica presjeca Unu kako ne treba umjesto da bude prirodnim putem kako bi bilo logično, pa ko bi iz Republike Srpske jel' stvarno očekujete da neko iz Republike Srpske da će glasati, ovaj, protiv ovoga. Ali mi nemamo problem s tim da ako postoji interes kod konstitutivnog hrvatskog naroda i njegovih relevantnih političkih predstavnika, da još nešto sačinjava ovu Deklaraciju, da to uđe u tu Deklaraciju, mi smo za to i jeste grjeh bio onih koji su sastavljali Deklaraciju u Predstavničkom domu što nisu pitali predstavnike konstitutivnog hrvatskog naroda imate li vi nešto da uđe u ovo Deklaraciju, pa da to bude zajednički stav u pregovorima sa Hrvatskom kad se bude rješavalo ovo vitalno pitanje oko mosta. Dakle, ja ne razumijem kako niko ovdje nije prepoznao ideju, ne da se možda, kako bi rekao, do kraja osporava ova priča oko mosta, već da se ona stavi u funkciju rješenja ovih pitanja koja svima mogu biti zajednička. Ima li išta što hrvatski narod interesuje ovdje što bi trebala Republika Hrvatska da učini u korist njegovu u Bosni i Hercegovini, a da se ovom prilikom to može ispuniti? Ja pretpostavljam da ima puno stvari, nisam legitiman da kažem koje su, ali mislim da ima dosta pitanja koja bi Republika Hrvatska mogla učiniti konstitutivnom hrvatskom narodu u korist, njegovim teritorijama itd. itd. na šta bi mi vrlo rado kao predstavnici srpskog naroda pristali i poželjeli to, a mislim da ne bi, ovaj, ni predstavnici bošnjačkog naroda, ako su razumni, a jesu većinom su razumni, ovaj, uradili nešto protiv toga. Dakle, ja to vidim kao tu situaciju, ja ne vidim ovo kao situaciju dva jarca na deblu ili ako to neko želi tako da napravi, odma da zna da nema moju podršku za to. Dakle, to je jedna, jedna, ovaj, jedan segment vezan za ovu temu. Drugi segment koji je vezan za ovu temu, to je ovaj u kome su, kroz koji mi zapravo dolazi ova Deklaracija. Ako ćemo pošteno i po pismu što kažu, ova Deklaracija danas nije mogla ići uz ovu tačku dnevnog reda zato što se ova tačka dnevnog reda zove – Informacija o usvojenoj Deklaraciji na 51. sjednici Zastupničkog doma PSBiH. Otkud sad Deklaracija? Pa onda bi trebalo pisati – Prijedlog deklaracije, ona se samo zove ovdje Deklaracija, ali pretpostavljam da je trebala imati neki određeniji naziv. Dakle, evo ako ćemo mak na konac može ga svako tjerati, to je najmanji problem. Kako izaći iz svega ovoga? Ja mislim da u situaciji u kojoj se nalazimo najbolje je sad donijeti, je to predlažem, zaključak i da time prekinemo današnju raspravu, ako se slažete naravno sa tim, niko, ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Dobro sad, to je stvar glasanja a ne dobacivanja, je li tako, glasanja a ne dobacivanja, dakle to je stvar izjašnjenja, ja sam rekao predlažem ako se slažete. Dakle, da se zaduži Kolegij Doma naroda da se odmah organizuje sastanak sa Kolegijumom Predstavničkog doma kako bi se našlo zajedničko rješenje za izlaz iz ove situacije u kojoj očigledno je došlo do pozivanja na određeni član Ustava BiH, došlo, pretpostavljam da mnogi, a mogu i ja tome da se pridružim to mogu da doživljavaju kao pokušaj da se ovo predstavi kao zvanični državni stav, a stav je zapravo Predstavničkog doma. Dakle, ovo, čitavu ovu priču održava u konstruktivnoj fazi, ne useljava nam se kriza u Parlamentarnu skupštinu BiH nova, jer imamo ih svakako puno, znači previše ih imamo, nećemo riješiti za ovaj mandat ni ove koje imamo sada, a kamo li još jedna nova. Dakle, a pri tom daje se prostor da se koriguje ponašanje Predstavničkog doma u ovom smislu u kome je to učinjeno. Dakle, to je moj prijedlog, da li je 30 on konstruktivan, da li nekog uskraćuje za diskusiju, da li bilo šta drugo, ja ne ulazim u to, može se on tako transformisati i kad se završi sva diskusija da se onda donese zaključak prije nego što se izjasnimo i mi o nečemu o čemu nemamo pravo da se izjasnimo. Nemomo mi pravo htjeli ne htjeli da stavljamo van snage akt Predstavničkog doma, nemamo pravo, mislim kako, sutra bi se našli u situaciji da oni stavljaju van snage neke naše akte, zašto da se i ne slažu. U situaciji u kojoj imate dvije različite većine, to najbolje zna predsjedavajući Savjeta ministara, jednu imate većinu u Predstavničkom domu, drugu u Savjetu ministara, ovome Domu naroda, valjda tako se kaže da je druga, evo vidjećemo, ovaj, pa praktično je onda najbolje da se ne sastajemo, onda mi kao Kolegij nemamo više uopšte obavezu niti potrebu da sazivamo ove sjednice, jer samo radi razgovora sjednice, ovaj, nisu dobro došle. Dakle, to je moj prijedlog, ja molim da se, evo odustajem, dakle ne da se prekine rasprava, oprostite možda sam nekom na taj način uskratio pravo da danas kaže šta je imao namjeru, nego kad se završi ovo da donesemo zaključak – Da Kolegij Doma naroda, dakle, odmah pozove Kolegij Predstavničkog doma na sjednicu da se nađe zajednički izlaz iz ove situacije koja očigledno, koju očigledno treba razjasniti i da se u tom smislu predlože odluke koje idu na oba doma u vidu zaključaka koji razjašnjavaju ovo pitanje na ustavan način koji ne vrijeđa dostojanstvo, niti nadležnosti bilo koga od dva doma. E, hvala.
Hvala gospodine Tadiću. Gospodin Martin Raguž, pardon je li Karamatić se javio, gospodin Karamatić se javio. Izvolite, replika.
Evo vrlo kratko, znači ja se apsolutno slažem sa svime što je gospodin Tadić rekao u prvih 6 minuta i 48 sekundi svog obraćanja, međutim šteta je što to obraćanje nije bilo na zasjedanju ZAVNOBiH-a ili eventualno u Parlamentarnoj skupštini u Zastupničkom domu kada su donosili ovu Deklaraciju, to je način kako treba funkcionirati ova zemlja. Ovdje je stvar da jedan dom ružno pokušava zloupotrijebiti naziv Parlamentarne skupštine i time grubo krši Ustav. Znači, ovdje je pokušaj zloupotrebe institucija u interesu jedne politike, da ne kažem jednog naroda, znači jedne politike koju je uz određene ustupke podržala još jedna politika. Al' ovo stvar je da krši Ustav BiH i u konačnici da je usmjereno protiv najmanje jednog konstitutivnog naroda, o tom ne može odlučivati Koligij, uz dužno poštovanje, nego treba Dom. Hvala.
Hvala lijepo. Gospodin Martin Raguž, izvolite Martine.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Znači, ovo je, teško je koristiti termine, teško, ovo je jedno od povjesnih zasjedanja ovog Doma naroda, to je moj stav sad ja govorim svoj stav, iz razloga što ne pravi Dom 31 naroda presedan, napravljen je presedan u Zastupničkom domu, a bez odgovarajuće reakcije nadležnih institucija. Znači, to je presedan da je jedan dom uzeo nadležnosti Ustavom određene od strane Ustava, znači, kroz točku 4. – ovlasti, da je Parlamentarna skupština nadležna za, a ne Zastupnički dom i odatle dame i gospodo sve počinje. Ako bi izostala reakcija Doma naroda na ovaj presedan, ja pažljivo biram riječi neću govoriti nikakve teške riječi danas, nije vrijeme od toga, znači mi bi automatski derogirali svoju ustavom propisanu ulogu da smo ravnopravni dom unutar Parlamentarne skupštine BiH i pretvorili ovaj Parlament od dvodomnog u jednodomni, u političkom smislu govorim. Znači, zašto postoje dva doma i zašto su oni uspostavljeni u Dejtonu? Zastupnički dom, znamo, bira se po načelu jedan čovjek jedan glas i to je u redu, tamo se artikulira građanski princip i propisane su odluke kako se donose unutar Zastupničkog doma. A kao ravnopravan dom uspostavljen je Dom naroda, obzirom na karakter ove države, gdje se na drugi način biraju njegovi izaslanici i na drugi način odlučuje nego u Zastupničkom. Kad se taj balans naruši, dame i gospodo, ruši se ustavni poredak, šta god to ko mislio. Znači, ja ovdje ne želim uopće govoriti, Ognjene, o Pelješkom mostu i ne radi se o tome uopće, ja sam očekivao od tebe da ne govoriš o dva jarca i da ne pozivaš na prekid rasprave, nego da baš raspravimo tu dimenziju kapaciteta domova, njihovih nadležnosti i mogućnosti da se ona s bilo čije strane, moje ili bilo čije druge, dovodi u pitanje dok je ovakva kakva je na snazi. Znači, minimum što trebamo uraditi jeste, dakle, da kažemo svoj stav o tom presedanu, ja ovdje ne prozivam ni jednu političku, sve je legitimno i da Zastupnički dom artikulira određene pozicije i sve, ali šta se dešava u zadnje vrijeme, znači govori se u ime institucija i od predstavnika izvršne vlasti i zakonodavne vlasti, dupliraju se ... pisma najvažnijim institucijama. Znači, defakto od onih koji bi trebali štititi integritet i graditi kredibilitet institucija Bosne i Hercegovine na način da ako zastupaju te institucije onda trebaju ispoštovati njihov unutarnji karakter i način odlučivanja i onda kroz njih zastupati interese Bosne i Hercegovine i da onda svi to branimo, branimo interese Bosne i Hercegovine. Dakle, ja mislim da je ovo u funkciji zaštite od budućih presedana, ako smo odgovorni, ovdje se ne govori o sadržaju Deklaracije nego o njenom ustavnom kapacitetu, odnosno nepostojanju ustavnog kapaciteta, da ona bude doživljena kao akt Parlamentarne skupštine s pozivanjem na članak IV gdje Ustav daje te ovlasti iksljučivo Parlamentarnoj skupštini, a Parlamentarna skupština nije niti Dom naroda sam, nije niti Zastupnički dom, samo u balansu i zajedno i u istovjetnom tekstu kako je propisano. I znate, evo i time ću završiti, da nas sve pozovem, dakle, da ne upadnemo ovdje u dnevnopolitičke rasprave, ne radi se ovdje o tome jel' ova stranka ili ona, ili ova opcija, ovdje se radi isključivo može li se pozivati bilo ko ... na ono što je integrativno i Ustavom propisano. Znači, radi se o tome, dakle, da dok je ovakav Ustav, a mnogi od nas nismo zadovoljni s ovim Ustavom i to smo javno izražavali i borimo se svak na svoj način, ovaj, trebamo ga poštovati, a Dom naroda, evo i time ću završiti, je uspostavljen u Mirovnom sporazumu i kroz ovaj Ustav baš da bi bio korektiv takvih pokušaja dok se stvari ne dovedu u jedan funkcionalan i pravedan odnos na način koji će to biti prihvatljiv za sve u ovoj zemlji. Dakle, mislim da se ne bi trebali prepucavati ovdje na dnevnopolitičkoj osnovi, niti dopunjavati sadržaj bilo koje deklaracije, nego štititi institucije, njihov kredibilitet i način komunikacije u ime tih institucija sa Evropskom komisijom, našim susjedima i na taj način jačati integritet Bosne i Hercegovine. Samo tako ako budemo radili imaćemo šansu, ako ne nastaviće se ova, rekao bih, partikularna priča u ime Bosne i Hercegovine i dokazivaće se ko je veći, ko je manji, ko je ekskluzivan ko nije, ko je temeljni, ko nije, svi ovdje narodi i građani imaju pravo na ovu zemlju i o naravno da se odluke u ime te zemlje i u ime njih donose sukladno Ustavu koji je, koji je važeći. I evo ja mislim da o tome trebamo raspraviti, 32 ja ne bježim raspravu o zaključcima, Ognjene, da se ... a stvarno mislim da je fer da svi imaju mogućnost da kažu svoj stav oko ovoga. Hvala lijepo.
Hvala gospodine Raguž. Izaslanica Zdenka Džambas, izvolite gospođo Džambas.
Ja imam osjećaj da neke kolege nisu uopće pročitali Deklaraciju, kao što sam imala osjećaj da se nije ni onaj Zakon, kojeg smo donosili, izborni isto pročitao pa se priča. Znači, u ovom što smo mi ovdje napisali i potpisali, prvo da krenemo uopće šta znači deklaracija, ta sama riječ. Ono nešta šta je nas naljutilo je da je donesena Deklaracija na Zastupničkom domu koja je ispala naredbodavna Predsjedništvu, naredbodavna i Vijeću ministara, da se mora nešto napraviti. Deklaracijama se upozorava, rezolucije su nešto drugo, a mi smo ovdje u Bosni i Hercegovini baš u ovom Zastupničkom domu spremni, kad na primjer Parlament EU donese rezoluciju, donese deklaraciju, mi odmah ovdje sjednemo, mislim na Zastupnički dom, i čak počnemo pisati deklaracije protiv deklaracija EU. Mislim, stalno pišemo, taj Zastupnički dom piše te deklaracije. Ja samo pitam, kolega Tadić je rekao što je rekao, međutim on je zaštićen kao narod i u Zastupničkom domu, Srbi su zaštićeni u Zastupničkom domu, Srbi iz Republike Srpske, jer opet ima ono glasanje i zaista su zaštićeni da se neće moći protiv srpskog naroda iz Republike Srpske donijeti ni neka obična deklaracija. Ali ja sad pitam gdje sam ja, na koji način je zaštićen Hrvat u Zastupničkom domu? Ni na kakav, nema, ne postoji način, jer će uvijek biti većina iz Federacije za jedno, a srpski narod iz Republike Srpske je zaštićen. Ono što meni smeta kao izaslanici su ona pisma, znači prije održavanja i prije donošenja Deklaracije već je otišlo pismo potpisano, ode mi moj uvaženi kolega Softić, potpisano od gospodina Džaferovića i gospodina Softića, znači prije donošenja Deklaracije već je otišlo prema vani. Hajde i da razumijem da je otišlo ispred, od predsjedavajućeg, odnosno člana Kolegija Zastupničkog doma, ali otkud onda memorandum, pečat, šta već ima, Doma naroda kad mi nemamo tu točku nikako na dnevnom redu, ne postoji. Da se ja kao narod ne mogu ni na kakav način izraziti, jer je otišao ..., otišao ispred Doma naroda, otišlo pismo. Ako je iz Kolegija kolega Softić poslao takvo pismo, ja sad pitam – kaću ja imati priliku nešto reći? Znači, nemam je ni u Domu naroda, ja neću nikad imati priliku kao narod, morate razumjeti iz reda Bošnjaka, znači sigurno imaju većinu u Zastupničkom domu, jer je glasanje jedan čovjek jedan glas, iz reda Srba zaštićeni sigurno ljudi iz Republike Srpske, neće se moći desiti jer imamo takvo glasanje, gdje smo mi. Na Zastupničkom domu je došao materijal pod nazivom, ja pratim taj Zastupnički dom i često se pretvara u nešto što ja baš ne znam, ali ne bi da procjenjujem, Informacija o tom Pelješkom mostu i o mostu na Svilaju, međutim mi nemamo to. Znači, oni su to tamo oborili, obore akcize, obore sve što je za neku dobrobit običnog čovjeka za kojeg se kao bore tamo, a nama propuste ovdje, evo maloprije, hoće li biti, pazite u Domu naroda jedne države, ja danas trebam da raspravljam o, da li će osnovica za obračun godišnjeg odmora biti 18 ili 20 dana, to nama stigne i da li će hitna propustiti ili neće propustiti, to ovdje dođe, a sva prava pitanja obore se na Zastupničkom pa ga mi nemamo. Ja nemam to Izvješće vezano za Pelješki most i most na Svilaju, nemam jer tamo je očigledno propalo, jer niko o njemu nije ni govorio na toj 33 sjednici Zastupničkog doma, samo je tema bila Deklaracija. Šta će se dogoditi sutra, mi opet ne možemo ništa. Znači, ako neće doći ovdje na Dom naroda, šta će se dogoditi, ne mogu se sad Srbi i Bošnjaci udružit, mogu uvijek - al' s kim se ja mogu udružiti? Ni sa kim. Znači, ne dozvoljavamo da, zbog toga je ova Deklaracija, ona samo piše kao deklaracija, kao pojam upozorava da se ne može reći da je to Parlamentarna skupština, al' da je bez Doma naroda, ne može to, to piše u Deklaraciji, ovoj našoj danas, opet može biti ime ili pojam različit. Deklaracija samo upozorava, znači ne postoji ništa vezano za neki narod, ali nemojte izbjegavati Dom naroda, nećemo to moći, jer ovo je jedini zaštitni mehanizam koji Hrvati imaju, svi drugi imaju zaštitni mehanizam, samo Hrvati nemaju ako se isključi Dom naroda. Prema tom, biće opasno bude li se tako pečat nosao i bez znanja ovog Doma bude li se to potpisivalo neka pisma, ko zna šta se pošalje a da mi to ni ne znamo prema međunarodnoj zajednici.
Hvala Vam, gospođo Džambas. Sad očekujem da mi date riječ.
Ako insistirate, uvaženi kolega, gospodin Čolak. Izvolite.
Hvala. Poštovane izaslanice, izaslanici, cijenjeni gosti ja ću probati biti vrlo kratak i sažet. Dakle, zašto Deklaracija? Mi jednostavno kao Dom naroda, po mom dubokom uvjerenju, moramo o ovoj tematici nešto reći, ne o sadržaju, dakle, ni jednom rječju ne želimo se osvrnuti na sadržaj u Deklaraciji koja je, evo – Infomacija o usvojenoj Deklaraciji na 51. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Ali zaista, ne može ni Dom naroda, ne može ni Zastupnički dom crpiti ustavne odredbe koje podrazumijevaju oba doma, a upravo je to učinio Zastupnički dom, pozvao se na ustavnu odredbu koja izrekom propisuje nadležnost Parlamentarne skupštine BiH. Da je ta Deklaracija dostavljena Domu naroda, ok, to bi bilo u redu, ali mi smo svjedoci i zaista, bez namjere da politiziram, da se zapravo stavovi pojedinaca vrlo često u javnom promoviranju žele prikazati kao stavovi institucije. Ja mislim da mi svi moramo biti odgovorni i da se moramo, da moramo poštovati Ustav BiH. Ja kad bih govorio o Ustavu BiH vjerujte, more nedostataka, ali jednostavno kao legalista, ne pada mi na um da pomišljam na kršenje odredbi Ustava i to ne smijemo raditi. Dakle, zašto Deklaracija i zašto ne može biti na dnevnom redu? Može itekako, jer upravo naš Poslovnik kaže da se Daklaracijom izražava mišljenje o nekim bitnim pitanjima o kome je Dom raspravljao. Dakle, mi raspravljamo o drugoj Deklaraciji, to smo ponudili na početku da bismo se izjasnili o tome. O čemu se zapravo radi? Kad je riječ o Poslovniku, naravno, svaki dom ima pravo koristiti svoj Poslovnik i istina je da Zastupnički dom, što smo rekli u prvoj rečenici, ima pravo donositi deklaracije, i to mu niko ne može osporiti, ali i jedan i drugi dom u svojim poslovnicima podrazumjevaju šta je deklaracija po svojoj suštini. Dakle, ako pročitate sadržaj Dekaracije usvojene 7. odnosno 13. 09. ove godine, na Zastupničkom domu, vi ćete vidjeti da to sigurno ne odražava ono što piše u poslovnicima jednog i drugog doma, dakle, nekako mišljenje koje bi trebalo biti načelno mišljenje o nekim vrlo važnim pitanjima. Stoga birali smo jako, rekao bih, riječi kako zapravo reagirati i kako ovaj Dom treba reagirati, 34 ne da bismo na bilo koji način, dakle, čitali lekcije drugom domu, to nam ne pada na pamet, ali mislim da imamo pravo, kao Dom, upozoriti na Ustav koji je ipak vrhovni zakon u ovoj državi. Ako mi ovako nastavimo, dakle, mislim da nećemo, nećemo stići nikamo i to ne treba raditi, zato sve ovdje što smo rekli u ovih nekoliko odredbi ove Deklaracije, ja bih volio da mi netko kaže šta ne stoji. Ne može ni akt ovog Doma proizvoditi nekakav pravni učinak, bez obzira što smo Dom naroda, ukoliko to nije akt Parlamentarne skupštine BiH, jednako tako i ovog drugog doma. Dakle, sve što predlažemo jeste da se jednostavno, kao Dom, izjasnimo o ovim stvarima koje su vrlo bitne i da se vratimo, zapravo, u ustavne i zakonske okvire. Vrlo biranim riječima smo to rekli, vjerujte, u ovoj Deklaraciji, zato sam insistirao, evo, da se podijeli malo prije nego dođe ova točka dnevnog reda da biste se upoznali sa sadržajem. Niti jednim dijelom se Deklaracija, dakle, ne dotiče sadržaja i ja mislim, kao odgovorni izaslanici ovog Doma, najmanje što možemo napraviti poslije izjašnjenja o ovoj Informaciji je da se trebamo izjasniti o Deklaraciji i da je trebamo prihvatiti. Naravno, ovo što je kolega Tadić predložio, da mi možemo i trebamo razgovarati na zajedničkim kolegijima, ali uz dužno poštovanje, Zajednički kolegij ne može riješiti pitanje jednoga doma, dakle, jednog ili drugog doma. Dom odlučuje, dakle dom je taj koji odlučuje o određenim, određenoj problematici iz svoje nadležnosti. Evo, ne želim vam oduzimati vrijeme, jednostavno pozivam vas da se po okončaju rasprave izjasnimo o ovoj Informaciji i, naravno, o predloženoj Deklaraciji i predlažem naravno da je podržite. Hvala vam lijepo.
Kolega Ognjen Tadić ima ispravku krivog navoda.
Izvolite.
Hvala gospodine Čolak. Stiče se utisak o tome da čitava tema nas ponovo vraća na neka fundamentalna pitanja oko zaštite interesa naroda konstitutivnih itd., što nikad nije zgoreg, ali nikad ni ne vodi nekakvom rješenju koje je drugačije od Dejtonskog mirovnog sporazuma. Dakle, to uvijek već sami sa sobom možemo prodiskutovati i praktično svi zajedno doći do manje-više istog zaključka, da smo nezadovoljni, ali da je tako kako je. Tragom upravo korištenja tih mehanizama, dakle, ovdje postoji situacija u kojoj je interes hrvatskog naroda i te kako može biti zaštićen. Dakle, ovu Deklaraciju koju je neko usvojio, nekom većinom u Predstavničkom domu, trebalo je staviti ovdje na glasanje, svako od vas ko je predložio ovu tačku dnevnog reda, ja sam to i očekivao iskren da budem. Znači, kad ste predložili ovu tačku dnevnog reda, Informacija o Deklaraciji, trebalo je predložiti i da se sad Dom naroda izjasni o ovoj Deklaraciji koju je usvojio Predstavnički dom i eto situacije u kojoj, ako to ne dobije većinu, zaštićen je interes hrvatkog naroda, a da ne govorim o daljnjim ustavnim mehanizmima koji to omogućavaju. Dakle, nije uvijek ista košulja za istu situaciju, ovdje postoji način ako se želi zaštititi interes hrvatkog naroda kako da se to uradi lege artis, poštovanjem i Dejtona, poštovanjem i Poslovnika. Predloži se Deklaracija Predstavničkog doma, mi se izjasnimo, ne budemo za to i ona samim tim ne važi jer nije akt Parlamentarne skupštine BiH. I to je na neki način osporavanje njihovog prava da se izjašnjavaju, ali uravnoteženo kršenje u odnosu 35 na ono što su oni uradili, i prihvatljivo sa političkog aspekta i prihvaljivo sa stanovišta dejtonskih standarda. Međutim, ako mi sebi uzimamo pravo da mi ukidamo neki akt, praktično mi utvrđujemo da on ne važi, to je sada drugi problem, jer vi mene tjerate da budem, ne tjerate daleko bilo, nego dovodim se u situaciju da i ako bi se složio s tim stavom da je Predstavnički dom uradio nešto kako ne treba, pa kako da glasam protiv toga da piše da granica treba ići rijekom Unom, pa koga zastupam onda? Je li zastupam Republiku Srpsku ili zastupam nekoga drugoga? Kako da glasam protiv toga da se riješi pitanje mosta na Savi, kako da glasim protiv toga, ovaj, da ovaj željeznički saobraćaj itd. i da ja tražim da se to stavi van snage? To je onda na štetu mog naroda, na štetu Republike Srpske. Dakle, ne možemo rješavati problem tako što ćemo jedni druge dovoditi u situaciju da iz tobože principijelnih razloga kršimo interes i sopstvenog naroda, nema potrebe za tim. Evo, ja vam predlažem, povucite ovu Deklaraciju, imate još pravo na to, to je najmanji problem, predložite da se ova Deklaracija stavi na izjašnjenje koju je donio Predstavnički dom, da se izjašnjavamo o njoj, to je druga priča, i da vidimo koji dio onda nije kako treba i zbog čega. Ovako mi vodimo razgovor o nečemu u čemu nismo nadležni, ako postoji sukob između institucija, pitanje institucija, onda se zna ko će to riješiti, to sud rješava. Gospodin Bariša Čolak, kao član Kolegija, gopođa Bojana Krišto, kao član Kolegija, imaju pravo apelacije Ustavnom Sudu BiH, znači i tu je zaštićeno sve to. Šta vas molim? Samo vas molim, hajde da pokušamo izaći iz ovoga, način na koji se sad dešava, mi samo dublje tonemo, dublji problem nastaje, a pritom to Savjetu ministara, evo tu završavam, izvinjavam se zbog ovog kršenja vremenskih ograničenja, dakle, pri tome Savjet ministara, tek oni ne znaju šta da rade kasnije, jer ova većina koja postoji ovdje nije većina koja postoji u Predstavničkom domu. Čak na ovome pitanju je ona većina koja postoji ovdje potpuno je različita od one koja je u Predstavničkom domu, jer se ona sužava opet na nekoliko nekih poslanika, pa to je katastrofa. E sad, ako je cilj bio katastrofa, čestitam, uspjeli su oni koji su to pravili. Tu predsjedavajući Savjeta ministara treba, naravno, da kaže kao glavni čovjek u tom organu kako da izađemo sada iz ovoga pa makar da prije toga pita predsjednike političkih stranaka koji su doveli do ovoga. Ali nemojte sad da budemo ucjenjeni time da li smo mi za zaštitu dostojanstva Doma naroda time što ćemo ovo podržati ili nećemo podržati kad svi znamo da to nema veze sa tim, niti ima veze sa ugrožavanjem hrvatskih interesa, niti ima veze sa ugrožavanjem. Šta je hrvatski interes? Interes Hrvata koji živi u Neumu, ima registrovan brod tamo i da može proći tim kanalom, ako se napravi most, neće proći. Izvinjavam se.
Hvala Vam, gospodine Tadiću. Gospodin Raguž prvo, pa onda Zdenka.
Sad zaista moram intervenirati na ovo što je gospodin Tadić govorio. Znači prvo, u ovoj Deklaraciji se nigdje ne spominje hrvatski interes, niti ima ijedan pridjev vezan za to. Znači to je konkretna ispravka krivog navoda. Govori se o ustavnoj poziciji Doma naroda i ... Gospodine Tadiću, to što su Vaši politički predstavnici sudjelovali u donošenju takve Deklaracije u Zastupničkom domu, nemojte sada vraćati i isporučivati nama kao ... Oni su, znači, sudjelovali u tom jednom presedanu, zašto, ne znam, neću da ulazim u to. ... koji je presedan, pokrili su se Parlamentarnom skupštinom, a ne mogu. I nemojte nas uvoditi dalje da mi ovdje želimo nešto partikularno, apsolutno ja ne želim ovdje ništa partikularno. Želim da 36 se zaštiti uloga Parlamentarne skupštine BiH sukladno Ustavu i dignitet ovog Doma i o tome se mi danas izjašnjavamo, ne o sadržaju Deklaracije. Ja nisam ni riječi spomenuo ni Pelješki most, ne zanima me uopće, zanima me da institucije Bosne i Hercegovine štite njene interese, ali da to rade transparentno i u skladu sa Ustavom i zakonom, a to nije slučaj, i o tome se danas odlučuje, ne o nečemu drugom.
Hvala gospodine Raguž. Gospođo Džambas, izvolite.
... uopće nisam pričala o Pelješkom mostu, nego šta ako se ovako dalje nastavi raditi? Šta ako se budu donosile deklaracije koje će ići iz Zastupničkog doma gdje hrvatski narod apsolutno nije zaštićen i odlaziti sa pečatima i potpisima prema Evropskoj uniji, prema drugim državama, a da ja nisam imala priliku reći ništa? O tome smo govorili, a ne o Pelješkom mostu. Znači, govorim o principima što piše u ovoj Deklaraciji, ne spominje se u njoj to ništa, samo u ime Parlamentarne skupštine BiH moraju biti mišljenja oba doma. Ništa mi drugo nismo pričali, ne spominjemo sadržaj Deklaracije uopće.
Hvala Vam, gopođo Džambas. Imamo sad raspravu, gospodin Sredoje Nović, izaslanik. Izvolite gospodine Noviću.
Možda je ovo jedna od najvećih podjela u Parlamentu u Bosni i Hercegovini i postavlja se zaista sad pitanje šta je Bosna i Hercegovina? Ako mi u jednom domu donosimo jednu deklaraciju, u drugom domu donosimo drugu deklaraciju, ova je već objavljena, ova bi tek vjerovatno trebala biti objavljena, živo me interesuje kako će Predsjedništvo BiH, Savjet ministara i ministar inostranih poslova, odnosno Ministarstvo, to tumačiti van. Ko stoji iza tog, je li to Bosna i Hercegovina ili je pola Bosne i Hercegovine s obzirom da nisu oba doma, hajde da tako kažem izraz pola Bosne i Hercegovine u nekom prenesenom značenju, nisu izjasnili se o ovako važnim stvarima? Prosto je nevjerovatno, meni je nevjerovatno da nije bilo sluha da se ovakav dokument ne razmotri prevashodno i u jednom i u drugom domu, šta god mi o tome mislili danas, prosto je to nevjerovatno. Da li je to namjerno ili nenamjerno, izlazak iz Bosne i Hercegovine ove Deklaracije, koja je već objavljena, je nesporno u Briselu i u svim prestolnicama Evrope će biti negativan stav i minus veliki Bosni i Hercegovini, a to smo mi svi, minus veliki. Ko od ministara sad može da tumači ovu Deklaraciju kad ode vani? Možemo mi tumačiti kad odemo, ali ćemo doživjeti da nas neko upita – Pa dobro, je li tu se izjasnilo kompletno Predsjedništvo o tome, je li se izjasnio Savjet ministara, je li izjasnio i drugi dom Parlamentarne skupštine oko toga? Pa na kraju, oko ovako važnih pitanja, šta god ko mislio, i vlade entiteta su jako bitne i nemojte baš da zaboravljamo ni skupštine u Republici Srpskoj ni Parlament u Federaciji, koji takođe, jer ovo je pitanje Bosne i Hercegovine, a nije ovo pitanje ni jednog entiteta, niti ovdje samo nas 15 i onih tamo 80 ili ne znam 40 i koliko, koji sjede tamo. Šta mi to radimo? Mi uistinu dovodimo dalje do urušavanja ove zemlje. Možete vi neki ili mogu reći neki kako demagoški mi to hoćemo da kažemo, ali daleko tragičnije će te imati posledice, jer ne mislite valjda da će u Predsjedništvu oni koji 37 nisu za ovakvu Deklaraciju klimuti glavom i reći – da, da ovo je u redu, neka to ide. U Savjetu ministara i u svim drugim institucijama će to tako biti, jer mi tako radimo, mi tako prosto, prosto funkcionišemo. Čiji je ovo stav, ova Deklaracija što je usvojena? Stav Predstavničkog doma i niko ne može to da osporava da je to legalno, legitimno, njihovo pravo da donose deklaracije itd. Mi možemo isto donositi te dekaracije, ali isto tako ovaj Dom mora jasno da kaže da Deklaracija koju je donio Predstavnički dom nije i Deklaracija Doma naroda. Mi o tome se nismo ni izjasnili, niti smo raspravljali, niti smo o tome glasali i to šta god ko mislio, ja mislim da je to činjenica. Ako hoćemo to, onda moramo ta pitanja i otvoriti, raspraviti, složiti se, ne složiti se i reći da to tako treba da ode tamo itd. Šta tek da kaže Republika Hrvatska i šta da kaže Savjet Evrope i šta da kaže, eto, i Brisel, iako mi svi hvala Bogu van naših granica niko i ne postoji, osim nas ovdje, šta će oni reći kakva je ovo većina, zemlja, ne znam šta, kako, nazovite kako god hoćete. Mislim da je ovdje poslana jedna izuzetno negativna slika o Bosni i Hercegovini zbog ovog pitanja i ja mislim da se ovo pitanje mora vratiti u okvire kompletne parlamentarne, Parlamenta BiH. Ja mislim da trebamo dobro razmisliti da danas ne, ne stavimo nož sa dvije ivice, gdje bi se mogli svi isjeći, već da dobro razmotrimo šta je to što možemo danas da usvojimo, šta je to što možemo da mijenjamo, je li to ova Deklaracija o kojoj su kolege iz reda hrvatskog naroda poslali, je li to nešto što treba korigovati, da svi imamo pravo, jel' da kažemo da li je to ovo ili ono ili je to možda da kažemo, da Dom naroda nije usvojio Dekaraciju Predstavničkog doma pod brojem 01-50-1- 15-51/17 od 13. septembra 2017. godine i da ona ne predstavlja zvaničan stav Bosne i Hercegovine. Valjda, nama je svima jasno, da ne može, ne može samo deklaracija jednog doma predstavljati zvaničan stav Bosne i Hercegovine kad je riječ o ovako bitnom pitanju. I evo, ja zaista ovim ću završiti i mislim da možemo da nakon diskusije, svih diskusija, ću onda reći još. Hvala.
Hvala Vam, gospodine Noviću. Gospođa Zovko, izvolite Ljiljo.
Hvala lijepa. Pa evo, ovaj, gospodinu Tadiću samo da odgovorim, ova Informacija koju sam ja predložila, ona je sadržavala informaciju o događajima u Zastupičkom domu, evo smo svi nešto raspravljali i kao rezultat ove rasprave se može podvesti ova Deklaracija. Naravno, da može svak dopuniti, korigirati, reći, ali ja se osjećam odgovornom da ova Deklaracija ništa ne osporava. Ima sedam stavki, ja ću ih pročitati, ko ima nešto protiv može dodati i oduzeti, ali ni u kom, ni u jednom segmentu nismo dirali nikakve svoje, samo svoje već stavove Doma naroda. 1. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH podsjeća da je člankom IV Ustava BiH propisano da se Paralmentarna skupština BiH sastoji od dva doma, Doma naroda i Zastupničkog doma, to je stav 1.; 2. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH, ne dovodeći u pitanje pravo Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za donošenje deklaracija i drugih akata, upozorava da Deklaracija Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH usvojena na 51. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH održane 7. i 13. rujna 2017., a koja se odnosi na problematiku 38 izgradnje mosta kopno-Pelješac i neka druga pitanja o odnosima Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, kao i o odnosima Bosne i Hercegovine i Evropske unije, nema ustavno niti poslovničko utemeljenje; 3. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH upozorava da pozivanje na odredbe članka IV, stava 4. e) Ustava BiH prilikom donošenja Deklaracije u Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH nije u skladu s Ustavom BiH, jer člankom IV stav (4) Ustava BiH, propisane su nadležnosti Parlamentarne skupštine BiH, a ne Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH. Također, naglašavamo da se sukladno poslovnicima oba doma Deklaracijom izražava načelno mišljenje, pa je sadržaj Deklaracije u potpunoj suprotnosti sa poslovničkim odredbama; 4. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH podsjeća da akti jednog od domova Parlamentarne skupštine BiH ne predstavljaju akte Parlamentarne skupštine BiH i kao takvi ne mogu proizvoditi nikakav pravni učinak u međunarodnim odnosima ili u bilateralnim odnosima s drugim državama; 5. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH poziva Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH da prilikom donošenja deklaracija i drugih akata mora poštovati Ustav BiH i ulogu obaju domova Parlamentarne skupštine BiH; 6. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH obavještava Predsjedništvo BiH, Vijeće ministara BiH, nadležna tijela Republike Hrvatske i Evropske unije da Deklaracija usvojena na 51. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ne predstavlja službeni akt Parlamentarne skupštine BiH; 7. Ova Deklaracija stupa na snagu danom donošenja i objavit će se u „Službenom listu“. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Genjac se javio za diskusiju. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Ma u ovoj drugoj diskusiji ipak se treba ostvrnuti na neke akcente koji su izrečeni, a koje mislim da treba ili precizirati ili pojasniti. Dakle, poznato je da Kolegij naših domova čine tri člana, iz tri naroda po jedan. Poznato je da postoji instrument ocjene ustavnosti određenog akta za koji je tačno propisano koliko delegata, koliko poslanika i ko sve može pokrenuti ocjenu ustavnosti nekog akta na Ustavnom sudu BiH, između ostalog, to mogu i članovi Kolegija uraditi. Poznato je, također, da Dom naroda jes korektiv Predstavničkog doma, ali na vrlo jasno propisan način, na način da delegati u Domu naroda, trojica iz jednog Kluba, mogu izjasniti destruktivnost po vitalni interes jednog naroda i onda se o tome izjašnjava Ustavni sud. Dakle, to su sve instrumenti koje smo mi primjenjivali i koji su pokazani, pa na primjer i članovi Kolegija iz jednog naroda pisali su oko Pelješkog mosta, pa su članovi iz Kolegija iz drugog naroda pisali oko Pelješkog mosta itd. Dakle, ali moramo se složiti da Dom naroda ne može biti korektiv Predstaničkom domu na način da donosi konačne odluke i konačne ocjene. Ne može Dom naroda u Deklaraciji kazati da Deklaracija koju je usvojio, što se kaže u tački 2., Predstavnički dom nema ustavno ni poslovničko utemljenje. Tačka, presuda, završeno, Dom naroda je ocijenio i zaključio da je Predstavnički dom postupio protivustavno i protivposlovnički. Ja dozvoljam da se može i treba otvoriti polemika 39 eksperata, pravnika kako se tumači član 4., tačka 4. stav (e) Poslovnika, u smislu Parlamentarna skupština, pa kako se to u poslovnicima pojavljuje i mogućnost da domovi donose, jer nigdje se ne govori u Ustavu o nadležnosti jednog ili drugog doma, nego se govori općenito, pa se u poslovnicima to precizira. Dakle, to je polemika, ali može li ta polemika biti na način da jedan Dom zaključi da kaže drugi Dom je postupio protivustavno i protivposlovnički? Ne može nikako, mislim možemo raditi šta hožemo, ali to ne može, to ne može, ali ima mogućnost da određeni broj poslanika ili član Kolegija zainteresirane grupacije, naroda ili stranke uputi apelaciju Ustavnom sudu za ustavnost određenog akta. To je sasvim legitimna ustavna mogućnost itd. i to svaki narod ima na raspoloaganju, i u Predstavničkom domu i u Domu naroda. Ne može se, takođe, u Deklaraciji koju usvoji Dom ili usvaja Dom naroda reći da Dom naroda poziva Zastupnički dom Parlamentarne skupštine da prilikom donošenja deklaracija i drugih akata mora poštovati Ustav i ulogu obaju domova. Dakle, Dom naroda kaže Predstavničkom domu, vi ste, oprostite, ne poštujete, ali morate poštovati Ustav i to Dom naroda, jedan dom kaže drugom narodu. Vjerujte nije primjereno, nije primjereno. Dakle, zna se koji su instrumenti zaštite Ustava i vrlo su jasno propisani, oni su detaljni i postoji mogućnost, dakle, nije sistem nesavršen ovaj i ima mogućnosti kako da se to uradi, ali ti instrumenti treba da se koriste itd. Ja vjerujem da je se vodilo računa o sadržaju Deklaracije, međutim, ovaj, ne mogu se iznositi ocjene za koje je nadležan jedino Ustavni sud ili neka druga institucija da kaže. Ne može jedan Dom naroda drugom domu reći da postupa protivustavno ili da protivposlovnički čak. Zato vas molim, mislim, da imamo ovo u vidu i, ovaj, na pitanje šta mogu jedan ili drugi narod uraditi, ili treći narod, pa evo, danas recimo jedan narod može dobit deklaraciju po svojoj volji na način da se preglasa jedan narod. Da li je to dobro? Ja mislim da nije dobro, ja mislim da nije dobro i da to treba uvijek izbjegavati i kad god se je desilo treba izbjegavati, ali ako se ima primjedbe na Predstavnički dom, na Deklaraciju koju je predstavnički dom usvojio, ponavljam, vrlo jasno procedura propisana zaštite ustavnosti. Zahvaljujem.
Hvala Vam, gospodine Genjac. Sad dajem riječ gospodinu Ragužu. Izvolite.
Znači, ne radi se o tome da mi ovdje nalažemo nešto Zastupničkom domu, zato sam se javio za ispravak krivog navoda, radi se o tome gospodine Genjac, ima li jedan dom pravo da neustavno proizvodi percepciju da je to stav države Bosne i Hercegovine, a nije u skladu sa Ustavom i to je velika razlika. I drugo, i ja sam protiv preglasavanja, ali zar nije u Zastupničkom domu već to napravljeno, a Vi sada ne spominjete da se tamo to desilo, a ovdje ste. Znači, dajte malo, dajte malo, ovdje smo mi dugo, ovaj, neki od nas duže ili manje. Ja sam ostavio život od rata u Sarajevu do danas i meni je jasno kud procesi idu, nažalost. Ne želim o tome danas, ali ne mogu gurati glavu u pjesak pred kršenjem činjenica i ustavnih kategorija, stvarno ne mogu.
Hvala gospodine Raguž. Gospodin Mario Karamatić se javio za diskusiju. Izvolite. 40
Meni nije jasno šta je, zbog čega je gospodinu Genjcu toliko kriva Bosna i Hercegovina, u svom obraćanju je nekoliko puta naglasio da mu je sporno što u Prijedlogu deklaracije piše da se mora poštovati Ustav. Pa mora se poštovati Ustav ove zemlje, odgovaralo to SDA-u ili ne odgovaralo, mora se poštovati. Spominjete preglasavanje, pa preglasali ste u Predstavničkom domu, kako Vas nije stid tako okrećati ... naopako. Pozivamo na poštivanje Ustava i zakona Bosne i Hercegovine – pa tvrdite li Vi da je Parlamentarna skupština samo Predstavnički dom? Ovdej se radi o vanjskopolitičkim pitanjima, po Ustavu BiH Predsjedništvo je nadležno za provođenje vanjske politike, ne Predstavnički dom. Pa ne možete prenositi ovlasti kako vam padne napamet. Spominjete,
A može li malo lakše Mario, molim Vas, malo, malo ton snizite zbog
Spominje, pisma, kaže, šalju ovi-oni, pa zna se ko je počeo slati pisma, ... u Briselu, ne znam, prije pola godine kad dolazi pismo iz Bosne i Hercegovine svi se veselili nešto smo konačno usuglasili. Sad kad vide da je pismo iz Bosne i Hercegovine ljudima se noge odsjeku, nit znaju ko ga šalje, ni u ime koga ga šalje. Jel' cilj srušit ovu zemlju, cilj uništiti Bosnu i Hercegovinu da se ne poštuju njeni Ustav i zakon, pa to neće moći proći bez rata, ja sam se borio za ovu zemlju gospodine Genjac i to neće moći bez tog proći. Ustavi ove zemlje se moraju poštivati, sve što se traži u ovoj Deklaraciji mi izražavamo zabrinutost slanjem pisama i pisamaca u ime Bosne i Hercegovine i to nije u redu i to treba prestati. Posebno smo zabrinuti usvajanjem Deklaracije koje je apsolutno neustavno, pozvano na pogrešnu točku i opredijeljeni smo za dosljedno poštivanje odredbi Ustava BiH i nadležnostima Parlamentarne skupštine i šta tu može nekom biti sporno. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Karamatiću. Gospodin Genjac, prvo ima repliku, pa onda ima i diskusiju. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem. Nastojaću ostati u okvirima argumentacije i na snazi argumenata, a ne na argumentu snage. Dakle, provo koga smo mi to i ko je koga preglasao u Predstavničkom domu, etnički, stranački, entitetski, u kom smislu je bilo preglasavanje u Predstavničkom domu koji se bira na predstavničkom principu? Dakle, ja mislim da tamo strukturu glasova kad pogledate naićete na vrlo interesantne činjenice. Druga stvar, u Deklaraciji se ne poziva na poštivanje Ustava i zakonitosti, što ja podržavam, dakle svaka deklaracija koja će pozvati na poštivanje Ustava i zakona. U Deklaraciji se presuđuje da Deklaracija koju je usvojio jedan dom nema ustavno, ni poslovničko utemeljenje i tako, dakle o tome se radi, to je ogromna razlika i ja kažem može 41 neko ocijeniti da li je neki akt, nije u skladu sa Ustavom i da li je usaglašen i ima ta mogućnost, ima procedura, ali nije to pozicija jednog doma da u odnosu na drugi dom utvrđuje da li je drugi dom prekršio Ustavi i Poslovnik ili nije, pa čak i Poslovnik kad se tumači ima propisano ko na domu tumači Poslovnik, ne tumači drugi dom za drugi dom Poslovnik, a mi tvrdimo gospodo iz Predstavničkog doma vaša Deklaracija nema ustavno ni poslovničko utemeljenje i to je taj problem o tome ja govorim, a nadam se da se razmijemo.
Hvala gospodine Genjac i Vi ste se prijavili za diskusiju ili ste ovim iscrpili svoju diskusiju? Hvala Vam. Sad se prijavio kolega Kadić, izvolite gospodine Kadiću.
Pa evo, gospodine predsjedavajući, dopredsjedavajući, slušajući ovo sve teška je naša priča, preteška. Ja kada sam ušao u ovaj Dom mislio sam da ovi ljudi koji sjede ovdje, pa evo i ja danas, da je to nešto ono najbolje iz njihovih naroda i da su oni tu da ono sve što je teško u toj zemlji pa dođe do ovoga nivoa uz puno razumijevanja, kompromisa dogovaraju, al' evo razočarao sam se, to nije tako. Dizanje glasa u ovakvom Domu, ugrožavanje i priča o ugroženosti bilo kojega naroda, pa evo ja ću vam sada reći, pa moj narod je isto ugrožen, hoćemo li tako da pričamo, a ja ne bi htio tako pričati, neću tako da pričam, svi narodi i svi u ovoj našoj državi, kakva god da je, nije im lako i hajmo da nešto uradimo da odavde ode jedna slika, pa evo otprilike je i gospodin Nović nešto u svom izlaganju kazao, nešto oko čega se možemo ovdje dogovoriti. Nemojmo mi biti oni koji će, pa evo i da kažem i zbog Ustava i pravila i poslovnika i svega dalje dolijevati ulje na vatru. Jer slažem se ja i s gospodinom Ragužom da je ovo otprilike jedna sjednica koja bi trebala u konačnici nešto ovdje i riješiti, pa ako niko nije do sada riješio hajmo mi ovdje pokušati riješiti, a ne da iziđimo odavde sa još većim zabunama da stvorimo u ovoj našoj zemlji nego što jesu. Evo ja neću pričati o tome da smo evo i danas usvojili svakako dnevni red sa nekom većinom ovdje, ali ovo što je rekao Tadić, taj dnevni red ipak nije kazao da će imati Deklaraciju, nego je kazao da je ovo informacija o nečemu što se je tamo dešavalo. Ali jesam zagovornik toga da damo pauzu možda ovdje i poslije ovih rasprava, pa da pokušamo na neki način neki zajednički stav donijeti koji će ići u smjeru rješavanja i ovoga pitanja o kojemu danas ovdje govorimo. Zbilja pozivam sve svoje kolege da držimo dignitet ovoga Doma ovdje i da budemo jedni drugima, pa ne kažem na usluzi, al' da razumijemo jedni druge možda više nego u nekim drugim institucijama, parlamentima, ne znam ni ja, ovaj. Hvala lijepo.
Hvala Vama, gospodine Kadiću. Idemo, molim ide diskusija gospodin Radmanović se prijavio, pa je onda gospodin Softić. Gospodine Radmanoviću, izvolite. 42
[[isključen mikrofon]] treba li da ponovim, čini mi se da imamo jednu konačnu pravu raspravu baš za Dom naroda, parlamentarnu raspravu u kojoj smo uobičajno otvorili neka pitanja koja nisu na dnevnom redu, ali i to je dozvoljeno poslanicima i delegatima. Dakle, u školu kad idete nije dozvoljeno da promašite temu, al' kad ste poslanik dozvoljeno je sve da pričate i ono što nije tačka dnevnog reda ... to i toga rješenja i danas je bilo ovdje toga potpuno nepotrebno. Ali zašto sam rekao da mislim da je pravna, prava rasprava za Dom naroda, govori se o ravnopravnosti, mi ovdje treba da govorimo o ravnopravnosti stalno, svaki put kad zasjedamo i povodom svake tačke dnevnog reda da nam se ovo ne bi dešavalo. Ovdje sad govorimo o ravnopravnosti dva doma i mogli smo da čujemo i različita mišljenja, potpuno nepotrebno, dobili smo advokate onoga doma ovdje, takođe nepotrebno, ljudi sebe znaju braniti i nije potrebno uopšte da ih neko ovdje brani. Mi govorimo o tome, ako ste dobro pročitali, da su, imamo pravo da smo dio Parlamenta, samo o tome govorim i jesmo dio Parlamenta i nije Parlament jedan dom, ni mi ovdje, a ni oni tamo. Ponašale su se naše kolege u drugom domu kao da su oni Parlament. Normalno da je ovakva rasprava izazvala i neke druge diskusije, osjećaj neravnopravnosti, potrebu za zaštitom i o tome trebamo ovdje da govorimo. Ja pripadam onima koji misli da moraju svi biti ravnopravni i spreman sam da zaštitim i one koji se osjećaju da su ugroženi u ovom Domu ili bilo gdje i mislim da se tako svi trebamo ponašati. Nije uvijek takav slučaj, danas trebamo svi tako da se ponašamo, nije ovdje bila prilika da razgovaramo ni o Pelješkom mostu, ni o granici na rijeci Uni, o tome smo već svi mnogo govorili, znaju se naši stavovi, ako treba ponovićemo ih, al' ne danas jer ovdje nije predmet rasprave o tome i zbog toga je bilo nepotrebno neko izlaganje oko toga. Mislim da je vrijeme da malo spustimo i glas, iako je normalno da u žaru rasprave ponekad neko od delegata podigne glas. Vrijeme je da se dogovorimo kako ćemo završiti i ovu tačku dnevnog reda, jer smo skoro svi učestvovali u raspravi o ovome. Pretpostavljam da će nam trebati mala pauza da bismo usaglasili neke stvari, ali ako iz ovoga izađemo svi jači da se borimo za ravnopravnost i domova i naroda i ostalih onda smo napravili ozbiljan korak, do tada možemo kritikovati i Savjet ministara koliko god hoćete, ali oni se ne mogu snaći ako se mi ovdje ne snađemo. A spominjanje Predsjedništva izgleda mi potpuno smješno, jer da je Predsjedništvo bilo u stanju da zauzme bilo kakav stav, ne bismo došli ni u ovu situaciju da u Predstavničkom naprave uopšte ovakvu Deklaraciju. I na kraju, svi moramo voditi računa kako se predstavljamo vani, dakle i kad ne izlazimo vani moramo voditi računa da li smo ovdje doprinijeli tom lošem predstavljanju vani, da li smo onemogućili one naše koji idu vani da nas predstavljaju sa različitim stavovima sa kojima se ne slažemo, koje nismo usaglasili i to treba da bude poruka našim kolegama u Predstavničkom i svima ostalima u Bosni i Hercegovini. Dogovorimo neke stvari prije nego što se to pojavi i u javnosti, a pogotovo u Briselu. Na našu nesreću oni nas znaju i znaju da smo ovakvi, samo očekuju, kao što i brojni građani u Bosni i Hercegovini očekuju, da napravimo iskorak, da budemo bolji, da se dogovorimo i izađemo van i nešto njima kažemo zajedno. Nadam se i pored toga što ni ova rasprava ne pokazuje da idemo naprijed da ćemo ipak uspjeti naći prave korake u nekoj bliskoj budućnosti. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Radmanoviću. Za raspravu se prijavio drugi zamjenik, gospodin Safet Softić. Izvolite gospodine Softiću. 43
Da se malo našalim, s obzirom da je tenzija, čini mi se, bezrazložno podignuta u ovom Domu i s obzirom da, kako vidim, mijenja se uopće i način na koji se diskutuje u ovom Domu, pozvaću se na jednog govornika kojeg sam čuo, koji je otpočeo svoj govor time što je kazao – biću kratak zato što sam ograničen. Ja mislim da nisam vremenski ograničen ovdje, a nisam ni u drugom smislu u kojem se to može inicirati iz ovakvog uvoda, ali mislim da potpuno bespotrebno dižemo tenziju po ovom pitanju i potpuno bespotrebno idemo u određene krajnosti koje ne donose nikome dobro, pa ni nama koji smo delegati ispred određenih klubova naroda ovdje. I ono što je gospodin Radmanović maloprije uradio, a to je, pozvao na spuštanje tenzija, on vjerovatno ima više prava od nas zbog svojih godina, svog iskustva i svoje pozicije koju je obnašao u ovom društvu, stoga se ja pridružujem onome što je kazao, ali ne mogu ovdje sjediti i prećutati ono što smo maloprije čuli. Naime, kolega Karamatić ovdje vrlo često sve nas skupa zabavlja zajedno sa našim gostima na ovom Domu, ali i postoje situacije kada on zaista pređe mjeru. Znači, on je danas od raznosača keksa po ovom Domu, određenim poslanicima, aludirajući time vjerovatno na neke političke konotacije koje bi trebale da imaju veze sa SDA i sa njenim predsjednikom, poprilično cinično uradio nešto što zaista prelazi granice lijepog ophođenja, pa ako hoćete i humora koji je poželjan i u ovakvim parlamentarnim klupama. Ali prije sjednice pred kamerama ovdje praviti, ovaj, praviti neku predstavu u kojoj Vi gospodinu Genjcu, gospodinu Kadiću i meni dajete nekakav keks ovdje, to zaista mislim da prelazi granice dobrog ukusa i ja Vas pozivam kolegijalno da to ne radite i da se na takav način ne šalite sa nama, jer nema razloga, za svaku vrstu političke borbe, političkog dijaloga, sukobljavanja imamo, dakle, ovu govornicu, imamo i želju i volju da se takmičimo, ali mislim da morate voditi računa o mjeri kada neke stvari, pa ako hoćete i šaljivo pravite. To je puno manje od onoga što ste maloprije uradili kada je u pitanju gospodin Genjac kao predsjednik Kluba Bošnjaka i Vaše dizanje tona, Vaše prijetnje koje ste uputili gospodinu Genjcu i prijetnje koje ste uputili, ovaj, ako sam ja dobro razumio, prijetnje ratom koje ste uputili ovdje svima nama, koje zaista mislim da nemaju apsolutno ni veze sa temom, niti potrebe da se takva vrsta dijaloga uspostavlja u ovom Domu. Ja Vas kolegijalno zaista, evo, pozivam da i jednu i drugu stvar pokušate naći snage u sebi da se za njih ispričate ovdje i da to više, da to više ne radite. Ja sam još jednom prilikom izašao za ovu govornicu, kada ste prilikom rasprave o Tužilaštvu, čini mi se, ili Sudu, ne znam već o čemu se radi ili VSTV-u kada ste pravosuđe ili tužilaštva nazvali zločinačkom organizacijom. Mislim da zaista trebate povesti računa gdje prestaje humor, a gdje počinje uvreda za one kojima se obraćate. A što se tiče ove Deklaracije, ja mislim da mi imamo danas jedan tehnički problem koji je gospođa Ljilja Zovko kao predlagač ove tačke dnevnog reda propustila. Naime, moje razumijevanje Poslovnika podrazumijeva da predsjedavajući danas vodi sjednicu u skladu sa usvojenim dnevnim redom kakav je ovaj Dom usvojio. Mi u ovom dnevnom redu, ako sam dobro vidio, imamo izvještaj po određenoj tački dnevnog reda koja je bila na drugom domu, na Predstavničkom domu i u tom smislu ja ne vidim da mi iz te tačke, gospođo Ljiljo, možemo izaći na način kako ste Vi to predložili, jednom Deklaracijom koja je obuhvatna, koja se poziva u nekoliko elemenata i na Ustav itd. i koju smo mi dobili u toku ove rasprave. Naime, mi iz određene rasprave u skladu s Poslovnikom možemo izaći s određenim zaključcima, s određenim obavezama itd. ali da sa jednom obziljnom Deklaracijom koju ovaj Dom treba da usvoji, da to bude siže neke raprave koja se tiče ovako koncipirane tačke, ja mislim da imamo poslovnički problem. Ja znam da postoji većina u ovom Domu za izglasavanje takve Deklaracije, znam da postoji većina za sve ono što se tiče ovog pitanja koje 44 u principu unosi jako puno nervoze u javni prostor, svi smo mi manje-više imali određena izjašnjenja u vezi sa ovim pitanjem, ali poslovnički ovo nije put da dođemo do ovakve Deklaracije. Ja mislim da ste Vi trebali na početku sjednice prilikom usvajanja dnevnog reda predložiti ovaj tekst Deklaracije, mada bi i to bilo nezahvalno od nas da tražite da mi u toku rasprave dobijemo taj tekst Deklaracije i da slušamo one koji diskutuju po ovom pitanju i da imamo vremena iščitati pažljivo tekst te Deklaracije i eventualno dići ili ne dići ruku za nju. Ja Vas molim da nam date, date vrijeme da, da, da imamo dovoljno vremena da prostudiramo ovo i da to bude za neki nastavak sjednice nešto o čemu ćemo moći kvalitetno, ovaj, kvalitetno reć. Gospodin Genjac je kao predsjednik Kluba, vjerovatno na brzinu pohvatao ovih nekoliko stvari i kazao koje se meni zaista čine potpuno opravdane i smislene, ali za neku dublju analizu ili naše konačno izjašnjenje u vezi s tim trebate nam dati vrijeme da se pripremimo u vezi sa ovim, ne možete nam to staviti na sto prije samog glasanja ili prije izjašnjenja. Prema toma, ja o samom sadržaju zaista ne želim ništa govoriti i pozivam se, dakle, na ove poslovničke odredbe koje bi trebale na neki način odrediti čitav ovaj tekst rasprave i na kraju krajeva način da izađemo iz svega ovoga, a evo još jednom, kažem, pozivam kolegu Karamatića da se suzdrži od ovakvih, ovakvih, ovaj, načina komuniciranja. Hvala lijepo.
Hvala Vama, gospodine Softiću. Gospodin Karamatić.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Pa evo ukoliko Vas je povrijedilo dijeljenje tog, kako ste rekli, nekog keksa, ja se uistinu ispričavam i evo obećajem pred cijelom javnošću da Vam nikad više ništa neću pokloniti, jedna stvar. Druga stvar, ja uistinu nisam pozivao na rat, znači ja sam pokušavao zaštiti Ustav ove zemlje i ovu zemlju i rekao sam da pokušaj mjenjanja Ustava na bilo koji način neminovno će dovesti do rata, znači nisam ja nikom prijetio agresijom, ja se jesam jednom borio za ovu zemlju i boriću se ponovo. Ima nas ovdje dosta da su se borili za ovu zemlju, istina po različitim klubovima, malo smo je različito zamišljali, to je činjenica, a sad je naša. I ovo je moja zemlja i ja neću dozvoliti da neko krši Ustav ove zemlje. Što se tiče povišenog tona, evo to uistinu priznajem da sam možda malo pretjerao i isprovociran s tim da je nekome sporno da se mora poštovati Ustav ove zemlje, meni je, mene to uzbudi, ja volim ovu zemlju. Hvala.
Hvala Vam, gospodine Karamatić. Gospodin Genjac ima repliku, izvolite gospodine Genjac. 45
... predsjedavajući. Ma gospodin Radmanović je dvije onako ocjene iznio koje mislim da treba prokomentarisati. Jedno je pitanje advokata Predstavničkog doma, ja obzirom na tok rasprave pretpostavljam, obzirom da sam ja govorio o odnosu dva doma, da se to odnosi na mene. Dakle, u sadržaju diskusije, ako primijetite, tu se zapravo radi o zaštiti Doma naroda, da ne izleti u avanturu usvajanja nečega zašto nije nadležan u smislu ocjene i kvalificiranja drugog doma. Na toj, dakle, ne mislim uopće da treba Predstavnički dom braniti, niti imam uopće tu želju, naprotiv, nego u smislu cjelokupnih odnosa i pozicije Doma naroda. Druga stvar, ne bi da, da otvaram previše raspravu, kazali ste da je Predsjedništvo donijelo stav o ovome pitanju ne bi mi imali ovaj problem. Kao što Vam je poznato Predsjedništvo je donijelo stav o ovom pitanju i to 2007. godine, nakon toga Predsjedništvo nije promijenilo nikad taj stav i mislim da su zbog nepoštivanja tog stava Predsjedništva iz 2007. godine upravo i nastali problemi. A Predsjedništvo je jedino nadležno za ovu oblast i da smo svi poštivali taj stav Predsjedništva, koji nikad nije promjenjen, a kojega jedino Predsjedništvo može promijeniti, ne bi imali ovaj problem, mislim da se tu razlikujemo.
Hvala gospodine Genjac. Gospodin Radmanović ima repliku. Izvolite.
Izvinjavam se, kratko. Nije replika u duhu onoga što sam govorio maloprije ja, al' evo pošto sam direktno prozvan samo da kažem, nije se samo na gospodina Genjca odnosilo ono kad sam rekao advokati Predstavničkog doma. I još nešto, znam o čemu se radi u tom stavu Predsjedništva, lično sam ga potpisao i to sam i objašnjavao, nije ni sporno, al' ponavljam ovdje nije to tema i zato mislim da je dobro da završimo u okviru teme raspravu bar. Hvala.
Hvala gospodine Radmanoviću. Diskusija, kolega Rodić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, dame i gospodo, vrlo ću kratko, nema ovdje šta mnogo reći poslije svih diskutanata, argumenata za i argumenata protiv, ja mislim da je ovo toliko složena tema da se ne može nikako svoditi u dnevnopolitičke svrhe i zbog toga treba biti vrlo oprezan kad diskutujemo o ovim stvarima i birati riječi, jer Dom naroda, kao što su neke kolege rekle, jeste na kraju svih institucija i na kraju međusobni odnosi koji ovdje vladaju između naroda mogu biti refleksija dalje, a znamo šta se može desiti kada to nije ispoštovano do kraja. Ja želim da kažem, ovo me podsjetilo na jednu izreku velikog pravnika Valtazara Bogišića koji je tvorac Opšteg imovinskog zakonika Crne Gore i koji je te norme najviše formirao obilazeći narod, razgovarajući s narodom i onda ih je pretočio u normu i to je postao 46 jedan od najvećih Zakonika na ugled na zakonike Francuske i Austrije. Ima tu jedna izreka koja govori mnogo: „Što se grbavo rodi, vrijeme ne ispravi“. Upravo iz tog razloga i treba biti oprezan kod svih ovih stvari o kojima mi danas govorimo i evo ovdje ću ja završiti i tražiti pauzu u ime Kluba srpskog naroda od 30 minuta. Hvala.
Hvala Vam, kolega Rodiću. Dajem stanku od 30 minuta. [[PAUZA]] Možemo li kolegice i kolege nastaviti? Pošto je tražena stanka, mislim da smo ostali puno više od traženog, al' evo vjerojatno je bilo razloga za to. Dajem riječ gospodinu Noviću. Izvolite.
Uvažene kolegice i kolege, s obzirom da smo vrlo dugo raspravu imali o ovom i rekao bih ne beznačajnom, naprotiv vrlo značajnom pitanju, s obzirom da smo svi bili malo i pod visokim stepenom pomalo i emocija i gotovo nabijenosti, a i vidjelo se na neki način da predložena Deklaracija od strane Kluba hrvatskog naroda, čini mi se, da ne bi u tekstu koji je predložen bila prihvatljiva za sve, mi smo u Klubu srpskog naroda pokušali da ponudimo tekst Deklaracije koji je, nadam se, vama na stolu kako bi rekli i izbjegli, bolje reći, sve ono što je ovdje u raspravi bilo da ne osporavamo Predstavničkom domu njegovo suvereno pravo da zauzima stavove, donosi deklaracije i sve druge akte, s jedne strane. S druge, da mi ne budemo tumači Ustava BiH, s druge strane, i sa tog aspekta evo ja ću biti slobodan da vam pročitam tekst Deklaracije koju mi predlažemo kao kompromisno rješenje. 1. Članom IV Ustava BiH propisano je da se Parlamentarna skupština BiH sastoji od dva doma, Doma naroda i Predstavničkog doma; 2. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH ne dovodeći u pitanje pravo Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH za donošenje deklaracija i drugih akata ističe da Deklaracija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH usvojena na 51. sjednici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, održanoj 07. i 13.09.2017., a koja se odnosi na problematiku izgradnje mosta kopno-Pelješac i neka druga pitanja o odnosima Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske, kao i odnosima Bosne i Hercegovine i EU nije razmatrana i nije zauzet stav na Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH; 3. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH ističe da Deklaracija koju je usvojio Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH bez stava Doma naroda ima značaj samo Deklaracije Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH, a ne Parlamentarne skupštine BiH; 4. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH ovu Deklaraciju dostavlja Predsjedništvu BiH, Savjetu ministara BiH, nadležnim tijelima Republike Hrvatske i EU. 47 5. Ova Deklaracija stupa na snagu danom donošenja, a objaviće se u „Službenom glasniku BiH“. Ovo je tekst koji smo mi ponudili, čini nam se da može biti prihvatljiv i dobro bi bilo ukoliko neko uzme učešća u ovoj diskusiji da zaista jednim najmanje mogućim mirnim tonom, ako imamo predloga, korekcija, da dođemo do kraja i izađemo na jedan parlamentaran, i rekao bih, vrlo častan način iz problema koji nam se u datom trenutku učinio da je izuzetno komplikovan i da iz njega nećemo moći izaći bez nekih ozbiljnih posledica. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Noviću. Želi li neko diskutirati po ovome što je sad pročitano? Nema, ...prijavljenih za raspravu.
Riječ ima gospodin Bariša Čolak, predsjedavajući Doma. Izvolite gospodine Čolak.
Ja se zahvaljujem gospodinu Noviću, zahvaljujem se na ovoj stanci gdje smo, ja se nadam, usuglasili evo više od 95% stvari. Volio bi da se i Klub bošnjačkog naroda izjasni o ovome, ono što ja mislim i što cijenim da bismo trebali, ovaj, dodati u ovome, ovoj trećoj, dakle trećoj ovoj točki ove Deklaracije, mislim da bi, da bi ih, da bi trebalo ipak staviti, dakle, zarez umjesto točke i zarez, jer tako bi ovo mislim trebalo ići i napisati - da ona kao takva ne može proizvoditi pravni učinak. Evo nećemo ni govoriti ni o međunarodnim, ni o domaćim, ni bilo gdje, jer jednostavno, ovaj, mislim da je ovako samo kazano, mi samo konstatiramo da su oni donijeli, da to mi nismo donijeli i nikom ništa, al' mislim da bi barem to bilo minimum minimuma, ovaj, evo nećemo, kažem još jedanput, govoriti niti o međunarodnim, niti bilateralnim odnosima, ali moramo barem to toliko staviti. Evo, hvala vam lijepo. Ima li još netko sa, evo gospodin Nović. Izvolite.
Ja mislim da, uvažavam predsjedavajućeg i ovo što je on predložio, ali nisam siguran da je ovaj Dom mjerodavan da govori da li nešto može ili ne može proizvoditi pravne posledice, o tom potom, ko zna ko će o ovome cjeniti dal' ili ne. Ja mislim da radi zajedničkog nekog dobrog odnosa, nemojte da kvarimo, ne zato što smo to mi predlagači, već naprosto ne vidim da ovaj, ovaj dio teksta koji ste Vi predložili, poštujući da može to da stoji, ali ja mislim da je mnogo korektnije bez ovog i mi kao Dom, predstavnici Srpskog kluba ili Srpski klub ostajemo pri onoj, onom tekstu koji smo predložili. Hvala.
...zaključujem raspravu. 48 Prvo se moramo, dakle, izjasniti o ovoj Informaciji o usvojenoj Deklaraciji, dakle u ovom dijelu, pa ćemo onda ići na ovo drugo, znači moraćemo se dva puta izjašnjavati.
nije uključen mikrofon Ne nego tri.
Molim?
nije uključen mikrofon kratko isključen mikrofon
Kolegice i kolege, da bismo ispoštovali Poslovnik mi ovu Informaciju, dakle, koja je bila kratka primamo k znanju, a onda ćemo se izjasniti o Deklaraciji. Je li sad jasno? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Evo jednoj i drugoj, kad kažem jednoj i drugoj, ovaj, onda sam mislio, dakle ova naša Deklaracija koja je bila ponuđena nećemo se o njoj izjašnjavati nego samo o ovome dijelu što sam ja predložio. Je li me razumijete, to će
nije uključen mikrofon Jeste povukli Deklaraciju ....
Kako povukli?
nije uključen mikrofon A je li se izjašnjavamo o Informaciji ili Deklaraciji ...
Mislim da sam bio dovoljno jasan, ako hoćete poslušajte, prvo se izjašnjavamo o Informaciji, primamo je k znanju ili ne, dakle vrlo jednostavno primamo k znanju Informaciju o, po ovoj točki dnevnog reda, o usvojenoj Deklaraciji na 51. sjednici. Ona je kratka, tri rečenice su napisane da je tada, tada primljena, prihvaćena Deklaracija na Zastupničkom domu i ništa više, dakle to primamo k znanju. Poslije toga se izjašnjavamo o Deklaraciji. 49
nije uključen mikrofon Kojoj?
Kolega Tadić pita – kojoj?
nije uključen mikrofon Da.
Imamo evo ovu .., znači ovo što je, dakle ovaj kompromisni prijedlog koji je predložio ovaj kolega Nović i imamo ovaj dodatak koji sam ja sad predložio, dakle toj, dakle ja sam odustao od naše Deklaracije osim prvoga dijela, slažem se sa svime ovim, s tim što sam tražio evo još ovaj dodatak – i kao takva ne može proizvoditi pravni učinak. To tražim.
nije uključen mikrofon
Pa jasno mi je, pa predlagač sam valjda ja i Klub, pa nema veze ako to ne prođe proće ovo drugo, šta sad, da ne kompliciramo. Ajde molim vas da se izjasnimo prvo o Informaciji. Molim vas pokrenite ovaj mehanizam izjašnjavanja. Je li neko tražio riječ? Jeste. [[kratko isključen mikrofon]]
Znači, ako se izjašnjavamo o prihvatanju Informacije ili primanju k znanju, ko je podnosilac Informacije i koji je sadržaj te Informacije, znate?
nije uključen mikrofon
Je li se misli na to? U pisanom sadržaju tri rečenice, u toj Informaciji stoji da je, smatra se da je prekršen Ustav BiH i da Dom Parlamentarne skupštine treba raspraviti o ovom pitanju. U toj Informaciji stoji tvrdnja da je prekršen Ustav, dobro, samo da znamo.
... više, ja vas molim da pokrenete, je li moramo ponovo, ovaj, jer. Gospodin Raguž tražio riječ jel'? Izvolite gospodine Raguž. 50
Zbor stenograma i zbog
Ja, evo.
Znači, Informacija može biti ova, ovo što je bio uvod u tekst Deklaracije, je li tako? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] I to je nesporno, mislim, ko god pogleda to je nesporno. A što se tiče Deklaracije, to je prijedlog Kluba
Jasno.
I u ime Kluba Vi, Čolak možete govoriti i u svoje osobno ime
Jasno, pa u ime Kluba.
Znači, mi prihvaćamo korekcije naše .... teksta koji je bio na način kako je pročitao gospodin Nović, znači to su dopune kroz raspravu, zajednički stav kroz raspravu da ne bude sad, ovaj, neka druga formulacija, to je rezultat rasprave i izjašnjava se o ovome tekstu. Evo mislim da je vrlo precizno to i onda možemo.
Je li sad sve jasno ili treba još pojašnjavanja.
nije uključen mikrofon
Ajde izvolite gospodine Babalj.
nije uključen mikrofon
Ajde idemo sa, o Informaciji se prvo izjasniti. Molim vas pokrenite mehanizam. Može. 51 Dakle, od 14 nazočnih – 8 je bilo za, protiv 4, suzdržana 2. Iz Federacije BiH – 5 za, 4 protiv, nitko suzdržan. Iz Republike Srpske – 3 za, nije bilo protiv, 2 suzdržana. Postoji opća većina, postoji i entitetska većina. Dakle, možemo konstatirati da je ova Informacija o usvojenoj Deklaraciji na 51. sjednici Zastupničkog doma Parlamentarne skupštine BiH čiji je podnositelj predsjedateljica Kluba, dakle gospođa Zovko, primljena k znanju. Sada idemo se izjašnjavat o Deklaraciji. Dakle, mi smo izvršili određene intervencije u ovoj Deklaraciji, prvi dio, znači onaj uvodni to ništa nije mjenjano, ali je mjenjano u, mjenjan sam sadržaj Deklaracije, čuli ste maločas kako je pročitao
nije uključen mikrofon
Molim?
nije uključen mikrofon
Čekajte, polako zatražite riječu, daću Vam. A šta nije tako?
nije uključen mikrofon Tražio sam riječ.
Izvolite gospodine Tadiću.
Kako se to već kaže, rigorozna su pravila kada je u pitanju proces odlučivanja u Parlamentu, ne dopuštaju bilo kakve improvizacije i ovdje im mjesta nema. Imali smo raspravu, imali smo predložene tekstove, proveli smo raspravu unutar Kluba delegata srpskog naroda, izvršili konsultacije sa predstavnicima oba naroda i njihovih klubova, njihovim predstavnicima u onoj mjeri u kojoj su nam bili dostupni tokom ove pauze i došli smo do teksta koji počinje sa rječju „Deklaracija“, a završava se rječju „u Službenom glasniku BiH“. Ni slovo gore, ni slovo dole i to je prijedlog gospodina Novića, postojala je Vaša intervencija u jednom momentu da se to dopuni, da ne parafraziram, gospodin Nović je rekao – ne ovo mislimo da je prihvatljivo za sve i na ovome ćemo testirati na neki način spremnost Doma da održi svoje dostojanstvo i svih nas da radimo zajedno. I to je prijedlog, znači počinje sa „Deklaracija“ jedan, zagrada, „članom IV Ustava BiH“, a završava sa petim stavom, petom tačkom „objaviće se u Službenom glasniku BiH“. O tome glasamo, ako je to prijedlog na koji je gospodin Nović dao, Kluba, a koji je obrazložio gospodin Nović.
Ja ću, ja dajem stanku od 15 minuta, mislim da tako nije i da smo se krivo razumjeli. [[PAUZA]] 52 Ja vas molim kolegice i kolege da počnemo raditi, molim vas zauzmite svoja mjesta. Ja vas pozivam da se izjasnimo o Deklaraciji onako kako je to pročitao gospodin Sredoje Nović. Molim vas pokrenite mehanizam glasovanja. Možete glasovati. Od nazočnih 13 – za je bilo 10, protiv 3, nije bilo suzdržanih glasova. Iz Federacije BiH – 5 je bilo za, 3 protiv, nitko nije bio suzdržan. Iz Republike Srpske – 5 za, nitko protiv i nitko suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH usvojio Deklaraciju, mislim da nema potrebe čitati, onako kako je to, evo još ću jedanput ponoviti gospodin Sredoje Nović maloprije, prije ove stanke, pročitao. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
... [[nije uključen mikrofon]] Babalj pogrešno glasao ...
Ja se ispričavam, evo trebaće ponovo se izjašnjavati. Pokrenite ponovo taj mehanizam da se ponovo izjasnimo. Od nazočnih 14 – za je bilo 13, bez glasova protiv, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH – 8 za, bez glasova protiv, sa 1 suzdržanim glasom. Iz Republike Srpske – 5 za, bez glasova protiv, i bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram da je obustavljen zakonodavni postupak povodom Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine. Idemo na 11. točku, to je, Ad. 11. Izvješće o radu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu, broj: 01,02-50-19- 1411/17 od 05.06.2017. Dobili ste Mišljenje Ustavnopravnog povjerenstva Doma naroda, Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda, Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda, Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, Zajedničkog povjerenstva za obranu i sigurnost BiH, Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj, Zajedničkog povjerenstva za europske integracije, Zajedničkog povjerenstva za nadzor nad radom OSA-e BiH. Ustavnopravno povjerenstvo Doma naroda podržalo je Izvješće o 54 radu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu u dijelu aktivnosti institucija iz nadležnosti Ustavnopravnog povjerenstva i predlaže Domu usvajanje Izvješća. Povjerenstva za financije i proračun Doma naroda prihvatilo je Izvješće o radu Ministarstva financija i trezora i Izvješće o radu Agencije za javne nabave, ali nije prihvatilo Izvješće o radu Uprave za neizravno oporezivanje BiH. Povjerenstvo za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda podržalo je Izvješće o radu Vijeća ministara za 2016. u dijelu aktivnosti institucija iz nadležnosti Povjerenstva. Zajedničko povjerenstvo za ljudska prava nije usvojilo Izvješće o radu Vijeća ministara BiH u dijelu iz nadležnosti Zajedničkog povjerenstva. Zajedničko povjerenstva za obranu i sigurnost BiH prihvatilo je Izvješće o radu Vijeća ministara u dijelu iz nadležnosti Zajedničkog povjerenstva. Zajedničko povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj nije prihvatilo Izvješće u dijelu iz nadležnosti Zajedničkog povjerenstva. Zajedničko povjerenstva za europske integracije podržalo je Izvješće o radu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu. Zajedničko povjerenstva za nadzor nad radom OSA-e BiH prihvatilo je Izvješće u dijelu iz nadležnosti Povjerenstva i predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom na 50. sjednici, održanoj 26.07.2017., nije usvojio Izvješće. Riječ dajem predsjedateljima povjerenstava Doma naroda i predstavnicima zajedničkih povjerenstava na sjednici Doma naroda. Ima li potrebe? Kao u Izvješću. Nema, dakle, prijavljenih. Ja sad dajem riječ podnositelju Izvješća, ukoliko cijeni da je potrebno, i nazočan je. Predsjedatelj Vijeća ministara, gospodin Zvizdić. Izvolite predsjedatelju.
Dame i gospodo zastupnici, uvaženi predstavnici medija, dame i gospodo. Evo, ja sam u odabiru između jednog dugog i detaljnog Izvještaja, Izvještaja koji će na jedan sumaran način prikazati rezultate rada Vijeća ministara BiH, se opredijelio za ovaj drugi, jer već dugo zasjedate i kasno je i evo dozvolite mi da kažem neke osnovne parametre i neke osnovne činjenice o radu Vijeća ministara za 2016. godinu. Poštovani zastupnici pred vama je Izvještaj o radu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu koji je izrađen u skladu sa novom Metodologijom, koja zbog povećanog nivoa svoje i analitike i sadržajnosti očito i zahtijeva jedno ovakvo narativno objašnjenje ukupnih rezultata rada koji su bazirani na velikom broju prezentiranih podataka i parametara. I zbog toga mi dozvolite da se osvrnem na one najvažnije. Kao što znate, odmah na početku mandata, ovoga Vijeća ministara BiH, mi smo definirali nekoliko najvažnijih prioriteta na kojima smo radili u toku zadnjih 30 mjeseci, pa tako i u toku 2016. godine, a to su: 1. Dinamiziranje procesa evropskih integracija i aktivan rad na realizaciji talinskog uvjeta, odnosno uknjižbe perspektivne vojne imovine, kao jednog od najvažnijih uvjeta za aktivaciju MAP-a za članstvo u NATO paktu. 2. Ekonomski rast i razvoj, odnosno stavljanje potencijala sa kojim raspolaže Bosna i Hercegovina u funkciju planskog i održivog ekonomskog razvoja. 3. Vladavina prava i borba protiv organiziranog kriminala, korupcije i svih oblika ekstremizma i konačno 4. Jačanje i unapređenje regionalne i međunarodne saradnje. 55 Mogu kazati, i to ću vam nastojati jasno i predočiti kroz brojne parametre koje ću u nastavku svog izlaganja iznijeti, da smo u 2016. godini kao Vijeće ministara BiH na ovim, na realizaciji navedenih prioriteta radili vrlo aktivno i vrlo konzistentno i prema mišljenju domaćih, a posebno prema mišljenju međunarodnih predstavnika institucija i vrlo uspješno, jer je unutar najvažnije aktivnosti ostvaren kredibilan progres, pa mi dozvolite da navedem samo neke od vidljivih i mjerljivih rezultata u vezi sa svakim od navedenih prioriteta. 2016. godina je, poslije niza godina u kojima je proces evropskih integracija bio značajno usporen, sasvim sigurno najuspješnija evropska godina za Bosnu i Hercegovinu. Da bi se na ispravan način razumjelo značenje ovako ostvarenog napretka neophodno je podsjetiti na neke činjenice. Dakle, Bosna i Hercegovina je počela pregovore o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju 2005. godine, parafirala je, kao što vidite na slajdu, taj Sporazum 2007. i potpisala Sporazum 2008. godine. Tada je, dakle te 2008. godine, Bosna i Hercegovina bila rame uz rame sa ostalim zemljama u regiji Zapadnog Balkana, sa Srbijom, Crnom Gorom, Albanijom, itd. Poslije 2008. godine dolazi do znatnog usporavanja evropskog puta Bosne i Hercegovine koji u pojedinim periodima dobija karakter potpune blokade, pri čemu Bosna i Hercegovina od tada počinje zaostajati za svojim susjedima, a onda i stagnirati u svim fazama evropskih integracija. Takvo stanje, to je ustvari realno stanje sa kojim se suočilo ovo Vijeće ministara prilikom preuzimanja svoje dužnosti u aprilu 2015. godine. I zbog toga je, naravno, jako važno i napraviti komparativno poređenje i prikazati kada su naši susjedi dobili kandidatski status koji sada očekuje Bosna i Hercegovina. Dakle, možete vidjeti da je čitav taj proces u svim susjednim zemljama završen prije 2014. godine, dakle prije imenovanja ovoga Vijeća ministara, pa je tako status kandidata Makedonija dobila 2005., Crna Gora 2010., Srbija 2012., Albanija 2014. godine, a ispred Bosne i Hercegovine je još uvijek stajalo nekoliko neispunjenih usvjeta od stupanja na snagu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, pa do Mehanizma koordinacije. Ovo Vijeće ministara je shvatilo potpuno ozbiljnost situacije i zbog toga smo načinili niz konkretnih poteza u cilju realizacije naših obaveza na putu evropskih integracija. Dakle, odmah na početku 2016. godine Vijeće ministara je pokrenulo proces usaglašavanja Mehanizma koordinacije i tehničke adaptacije Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, te je slijedom toga u februaru 2016. godine podnesena i Aplikacija za članstvo u Evropskoj uniji. U avgustu 2016. godine je, nakon više godina usaglašavanja, usvojen dugo očekivani i ispunjen dugo očekivani uvjet, Mehanizam koordinacije procesa evropskih integracija u Bosni i Hercegovini. Poslije toga je potpisan i ratificiran Protokol na SSP da bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Evropskoj uniji i isti je u primjeni od 1. februara 2017. godine. Sporazu o stabilizaciji i pridruživanju se primjenjuje u potpunosti u skladu sa njegovim odredbama i pravilima međunarodnog prava. Sva tijela osnovana na osnovu ovog Sorazuma i nadležna ministarstva i institucije u Bosni i Hercegovine redovno prate i izvještavaju o primjeni Sporazuma, čime je Bosna i Hercegovina pokazala da je u potpunosti posvećena provedbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i ispunjavanju obaveza koje proizlaze iz njega. Nastavljen je i kontinuitet u implementaciji aktivnosti definiranih u okviru Reformske agende na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini, postignut je napredak u oblasti borbe protiv svih oblika organiziranog kriminala i korupcije, uključujući i borbu protiv terorizma, i konačno značajno je unaprijeđena oblast regionalne saradnje, posebno saradnje s našim prvim susjedima, što je potvrđeno i međusobnim posjetama, zajedničkim nastupima i održavanjem zajedničkih sjednica. Takva kredibilna realizacija zahtjeva koji su bili postavljeni na evropsku agendu Bosne i Hercegovine rezultirala je dobivanjem Upitnika Evropske komisije za Bosnu i Hercegovinu u decembru prošle godine, koji sadrži 3242 pitanja i koji, to želim posebno da naglasim, predstavlja jedan od najsveobuhvatnijih, najkompleksnijih i najizazovnijih dijelova procesa evropskih integracija Bosne i Hercegovine, jer pokriva sve segmente političkog, 56 pravnog, ekonomskog, socijalnog, društvenog i administrativnog života u Bosni i Hercegovini. S tim u vezi želim naglasiti da su, u okviru implementacije Odluke o sistemu procesa koordinacije evropskih integracija u Bosni i Hercegovini, formirana sva tijela, dakle i Kolegij za evropske integracije, i Komisija za evropske integracije i radne grupe za evropske integracije. Imamo 36 radnih grupa, pri čemu su formirane 33 radne grupe u skladu s poglavljima pravne stečevine Evropske unije i tri radne grupe za političke i ekonomske kriterije, te za reformu javne uprave. Kolegij za evropske integracije je već održao niz sjednica, kao i Komisija za evropske integracije, dok radne grupe aktivno rade i finaliziraju proces pripreme i usaglašavanja jedinstvenih odgovora ispred Bosne i Hercegovine. Dakle, formirana su i aktivno rade sva tijela predviđena sistemom koordinacije evropskih integracija. Održani su, naravno i prvi sastanci niza pododbora, i to Pododbora za poljoprivredu i ribarstvo u šestom mjesecu '16. godine, Pododbora za trgovinu, industriju, carine i oporezivanje u sedmom mjesecu '16. godine, Pododbora za unutrašnje tržište i konkurenciju, Pododbora za transport, energiju, okoliš i regionalni razvoj u novembru '16. i Pododbora za pravdu, slobodu i sigurnost u decembru 2016. godine. Prema tome, iskrena posvećenost kontinuitetu procesa evropskih integracija, posvećenost daljem provođenju reformi, implementacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, te usklađivanje našeg zakonodavstva s pravnom stečevinom Evropske unije i dalje ostaju u vrhu prioriteta Bosne i Hercegovine, a što je, naravno, poznato i potvrđeno od strane i domaćih, a posebno međunarodnih dužnosnika koji Vijeće ministara su prepoznali kao jednog od ključnih generatora evropskog procesa u ovoj fazi evropskih integracija Bosne i Hercegovine. Paralelno s tim vođene su i aktivnosti na izradi cjelodržavnih strateških dokumenata s ciljem pristupa IPA sredstvima. Nažalost, za Bosnu i Hercegovinu ta sredstva su bila planirana samo za period 2014.-2017., dok su za sve druge zemlje u regiji ta sredstva planirana za period 2014.-2020., zbog čega je Bosna i Hercegovina u proteklih nekoliko godina izgubila, nažalost, više stotina miliona KM. Naime, Evropska unija je za Bosnu i Hercegovinu dodijelila sredstva za period '14.-'17. ali samo za sektore – demokratija i upravljanje, vladavina prava, konkurentnost, inovacije, obrazovanje i socijalna politika i regionalna saradnja, dok Bosna i Hercegovina, zbog činjenice da nisu bile usvojene u to vrijeme, dakle '13. i '14., cjelodržavne strategije, nije dobila financijska sredstva za izuzetno važne oblasti kao što je transport, okoliš, energetika i poljoprivreda. Zbog toga smo u novembru već, početkom '16. godine i tokom cijele '16. godine vrlo aktivno pristupili realizaciji obaveza kako bi proširili IPA fondove koji su vezani za Bosnu i Hercegovinu. Usvojili smo akcione planove u okviru IPA programa za 2017. godinu na bazi raspoložive godišnje lokacije sredstava u iznosu od 40 + 53 miliona eura i to za poboljšanje upravljanja ljudskim resursima u sistemu državne službe i dalji razvoj statistike, dalju podršku upravljanju javnim finansijama i jačanje efikasnosti integriteta sektora pravde, s fokusom na efikasno provođenje politike borbe protiv diskriminacije. Naravno, ključni fokus smo stavili na usvajanje nedostajućih cjelodržavnih strategija od čega su do sada usvojene dvije – za transport i okoliš, što je automatski rezultiralo sa dobivanjem više od 30 miliona eura grant sredstava, podsjećam posebno na sredstva koje je Bosna i Hercegovina dobila za dva mosta na Svilaju i za most u Gradišci, dok se usvajanje preostalih strategija, dakle energetske i strategije ruralnog razvoja očekuje u narednom periodu čime ćemo u potpunosti realizirati sve uvjete iz Indikativnog strateškog dokumenta za period '18.-'20. koji smo pripremili i pokrenuli u novembru 2016. godine i čijim se očekivanim usvajanjem će Bosna i Hercegovina imala isti status kao i ostale zemlje regije. Bile bi uključene, dakle, oblasti za koje nismo do sada imali financijsku podršku, čime bi ponovo na raspolaganju imali više od 100 miliona eura godišnje. Naredna važna aktivnost koja je bila u fokusu interesa Vijeća ministara jeste korištenje Investicionog okvira za Zapadni Balkan. Jedan od najvažnijih rezultata su urpavo četiri 57 projekta koja smo dobili na posljednjem samitu u Trstu. Tri su vezana za dionice autoputa 5c i jedan za proširenje terminala kapaciteta Luke Brčko u ukupnoj investicionoj vrijednosti od 240 miliona eura, od čega smo dobili 46 miliona eura granta. U nastavku želim isto tako da ukažem na nekoliko važnih činjenica u Izvještaju Evropske komisije o Bosni i Hercegovini za 2016. godinu, a koji jasno potvrđuje našu odlučnost da se prioritetno posvetimo važnim reformama bitnim za pristupanje Evropskoj uniji. Usvojen je Akcioni plan za realizaciju preporuka iz Izvještaja s učešćem svih nivoa vlasti u Bosni i Hercegovini, aktivno radimo u saradnji sa svim drugim nivoima vlasti na finalizaciji odgovora Bosne i Hercegovine na dostavljeni Upitnik Evropske komisije. Izrađen je Nacrt strategije reforme javne uprave za srednjoročni period '17.-'20. Usvojen je Akcioni plan za implementaciju Strategije za reformu sektora pravde za period '14.-'18., dok su strategije i akcioni planovi za borbu protiv korupcije usvojeni na nivou Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i četiri kantona. Tijela za koordinaciju borbe protiv korupcije formirana su na nivou Bosne i Hercegovine, Republike Srpske, Federacije BiH i pet kantona. Istovremeno usvojena je Strategija u oblasiti migracija i azila i Akcioni planom za period '16.-'20., čime je definisana Politika migracije i azila u Bosni i Hercegovini. Vijeće ministara je istovremeno usvojilo i Migracioni profil Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, koji ima za cilj osigurati Vijeću ministara BiH uvid u ključne trendove u oblasti migracija. Ono što je važno naglasiti jeste da je usvojena i Strategija za integrisano upravljanje granicom u Bosni i Hercegovini za period '15.-'18. Stupio je na snagu i Sporazum o operativnoj i strateškoj saradnji između Bosne i Hercegovine i Ureda evropske policije, odnosno EUROPOL-a, a na osnovu ovog Sporazuma dodatno su usvojeni Memorandum o razumijevanju vezano za tajnost i sigurnost podataka između Bosne i Hercegovine i Ureda evropske policije, te Sporazum o vezi Bosne i Hercegovine i Ureda evropske policije. U oblasti sprječavanja pranja novca i finansiranje terorizma Bosna i Hercegovina je realizirala sve svoje obaveze iz Manivala i FATF-a, te je u proteklom periodu harmoniziran finansijski sistem sa standardima i zahtjevima Manivala, te je Manival povukao svoju izjavu o neusklađenosti Bosne i Hercegovine, čime je Bosna i Hercegovina delistirana sa liste Manivala i ponovo vraćena u redovnu proceduru, kao i sve druge države članice Manivala. Bosna i Hercegovina je posvećena unapređenju saradnje na području zajedničke vanjske i sigurnosne politike Evropske unije. Pozdravljamo usvajanje Globalne strategije Evropske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku i u tom smislu zaključen je Sporazum sa Evropskom unijom o uspostavljanju okvira učešća Bosne i Hercegovine u operacijama Evropske unije za upravljanje krizama. Isto tako aktivno radimo na realizaciji uvjeta iz Talina kako bi ... što prije mogao donijeti odluku o aktiviranju Akcionog plana za članstvo Bosne i Hercegovine. Poseban napredak je postignut u 2016. godini, te je od ukupno 57 perspektivnih vojnih lokacija u tom trenutku upisano 27, koje se nalaze u Federaciji BiH, 17 se nalazi u procesu knjiženja, a 8 se nalazi u pripremi za knjiženje. Poštovani zastupnice i zastupnici Vijeće ministara je u 2016. godini nastavilo raditi na provedbi reformskih mjera iz Reformske agende. U sklopu nadležnosti Vijeća ministara planirane su 34 mjere u Akcionom planu, a do kraja 2016. godine u potpunosti je realizirano 18 mjera, 5 mjera se kontinuirano provodi, dok je za 7 mjera realizacija u toku. Dakle, stepen realizacije planiranih mjera za četverogodišnji period iznosi više od 55%, ali u 2016. godini je realizovano više od 90% mjera koje su bile planirane za tu godinu. Jedan od primjera je da je prvi put, praktično prvi put na državnom nivou usvojena Srednjoročna strategija upravljanja dugom, što je jedna od bitnih obaveza iz Akcionog plana Reformske agende za Bosnu i Hercegovinu. Za razliku od vrlo lošeg, pa i negativnog pada BDP-a koji je na primjer u 2009. godini bio -3%, u 2010. 0,87%, 2011. 0,96% ili u 2014. 1,15% rast GDP-a u 2015. godini je bio 3,07%, a u 2016. 20,8%, što, kada se ima u vidu rast izvoza kao jednog od najvažnijih 58 indikatora privrednog rasta koji je u 2016. godini rastao za 4,85%, dok više od 71% izvoza ide prema zemljama Evropske unije, a po prvi put je na bazi takvog rasta izvoza pokrivenost uvoza izvozom prešla iznos od 60%, govori o činjenici da su naši resursi planski stavljeni u funkciju ekonomskog razvoja i da je značajno unaprijeđen kvalitet i konkurentnost naših proizvoda. Naš fokus u prvoj fazi provođenja Reformske agende bio je na jačanju upravljanja javnim finansijama, i zbog toga je značajno smanjen ukupan trošak plata u javnom sektoru, a očekujemo da će se kroz mjere u sklopu reforme javne uprave i dalje povećati efikasnost u potrošnji javnih sredstava. U toku 2016. godine ukupno je prikupljeno 6,6 milijardi KM bruto prihoda, što govori o rastu prihoda od 4,5%. Kao rezultat provođenja mjera iz Reformske agende Bosna i Hercegovina je očuvala stabilnost finansijskog sistema i svoj kreditni rejting, tako da Izvještaj „Modisa“ i drugih ovlaštenih agencija je očuvao stabilan kreditni rejting Bosne i Hrcegovine sa pozitivnim perspektivama. U oblasti poboljšanja poslovne klime i konkurentnosti najznačajniji pomaci uključuju usvajanje novog Zakona o carinskoj politici, istovremeno u pripremi je nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o elektronskom potpisu, kao i prateći podzakonski akti, dok su u završnoj fazi izmjene pravilnika, procedura u Uprave za indirektno oporezivanje koji će omogućiti puno uvođenje usluga za PDV i porez na dohodak. Izvršeno je mapiranje parafiskalnih nameta koji se uplaćuju u budžet institucija Bosne i Hercegovine i u narednom periodu predstoji harmonizacija parafiskalnih nameta sa drugim nivoima vlasti. Poštovane dame i gospodo, tokom 2016. godine nastavljen je uzlazni trend u bosanskohercegovačkoj vanjskotrgovinskoj i robnoj razmjeni sa svijetom. Bosna i Hercegovina je u 2016. godini ostvarila izvoz u vrijednosti od skoro 10 milijardi KM što je za 4,85% više u odnosu na prethodnu godinu, što je rezultiralo sa pokrivenošću uvoza sa izvozom od 60,4%, što je značajno povećanje u odnosu na pokrivenost iz 2015. godine, a posebno iz 2014. godine. Evropska unija i dalje ostaje najznačajniji vanjskotrgovinski partner Bosne i Hercegovine po obimu razmjene i njeno sudjelovanje je 70,7% u ukupnom obimu razmjene. Na tržište Evropske unije izvezeno je robe u vrijednosti od skoro 7 milijardi KM što je 5,76% više u odnosu na 2015. godinu, pri čemu pokrivenost uvoza izvozom sa zemljama Evropske unije iznosi iznad 60%. Nakon Evropske unije zemlje CEFTA u razmjeni sa Bosnom i Hercegovinom sudjeluju sa15,5%, pri čemu je Bosna i Hercegovina na tržište CEFTA-e u '16. godini izvezla robu u vrijednosti većoj od milijardiu i po KM, što je dovelo do povećanja izvoza u odnosu na prethodnu godinu za 5,79%. Na sudjelovanje EFTA-e i ostalih zemalja spada 13,5% izvoza, pri čemu posebno značajno tržišta smatramo Švajcarsku, Tursku i Kinu. Posmatrano po glavnim trgovinskim partnerima Bosna i Hercegovina je tokom 2016. godine na tržište zemalja Evropske unije ostvarila izvoz roba u vrijednosti od skoro 7 milijardi KM, na tržište CEFTA-e više od jedne i po milijarde KM, a posmatrano po zemljama najviše stope rasta izvoza roba zabilježene su prilikom izvoza u Sloveniju, Srbiju, Hrvatsku i Njemačku. Ovaj trend se, naravno, nastavio i u 2017. godini, tako da i u prvih šest mjeseci imamo povećanje izvoza za 16,5%, i to prema zemljama CEFTA-e za 33%, a prema zemljama Evropske unije za 14% u odnosnu na isti period u 2016. godini. Brži tempo rasta izvoza od uvoza doprinio je da pokrivenost uvoza izvozom iznosi do sada nezabilježenih 62,2%. Istovremeno imamo i rast turizma koji je bio veći za 25,8% i rast prihoda koji je veći za 4,3%. Rast industrijske proizvodnje je isto tako bio povećan, on je rastao 4,3% u odnosu na prethodnu godinu i on je ustvari i obilježio 2016. godinu, jer je posebno važno istaći činjenicu da je ovaj rast obima proizvodnje bio praćen i povećanjem broja zaposlenih u realnom sektoru, odnosno u industriji. 59 Što se tiče javnog duga, koji je vrlo često važna i spominjana tema, Bosna i Hercegovina je umjereno zadužena zemlja što doprinosi njenoj fiskalnoj snazi i omogućava joj da i pored ograničenog pristupa vanjskom finansiranju može računati na dalju finansijsku podršku međunarodnih finansijskih institucija. U poređenju s državama iz regiona Bosna i Hercegovina je i u apsolutnom i u relativnom smislu najmanje zadužena država. Dug Bosne i Hercegovine je oko 6 milijardi eura, što je manje od 40% našeg GDP-a, dok je npr. javni dug Srbije premašio 25 milijardi eura, više od 70% GDP-a, a Bosna i Hercegovina bolje stoji i u usporedbi sa Hrvatskom čiji je javni dug veći od 40 milijardi eura ili preko 80% GDP-a. Dakle, sve ove, sve provedene reforme i svi ovi parametri su doveli, ustvari, do otvaranja novih radnih mjesta, što predstavlja optimističan trend u cilju rješavanja najvažnijeg makroekonomskog i socijalnog problema s kojim se sureće Bosna i Hercegovina, a to je pitanje nezaposlenosti posebno među mladim ljudima. Ali isto tako želim jasno kazati da nismo zadovoljni iako su trendovi obećavajući i da ćemo biti zadovoljni tek onda kada korist od reformi budu mogli osjetiti svi građani Bosne i Hercegovine i kada se stvore uvjeti da svi u Bosni i Hercegovini mogu živjeti od svoga rada. Postignut je, naravno, napredak i u sektorskim oblastima. Usvojena je Strategija aproksimacije propisa o pravnom nasljeđu Evropske unije u oblasti zaštite životne sredine Bosne i Hercegovine, a Bosna i Hercegovina je ratificirala i Pariški sporazum uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih nacija o klimatskim promjenama. U oblasti transporta usvojili smo Okvirnu transportnu strategiju Bosne i Hercegovine, na nivou Vijeća ministara je usvojen Nacrt zakona o elektronskim komunikacijama, a završena je i prva faza digitalizacije. Usvojena je i Strategija razvoja sistema javnih nabavki Bosne i Hercegovine za period '16.- '20. uz prateći Akcioni plan za period '16.-'17. Aktivno učestvujemo u brojnim regionalnim i evropskim projektima kao što je Horizont 2020, Kreativna Evropa, ..., Evropa za građane, carine, Fiscalis, Zdravlje za rast, itd. U oblasti borbe protiv organiziranog kriminala, korupcije i svih oblika ekstremizma Bosna i Hercegovina, kao što znate, ima usvojenu Strategiju za prevenciju borbe protiv terorizma do '20. godine, dok je u 2016. godini Vijeće ministara usvojilo Akcioni plan provedbe ove Strategije. S tim u vezi imamo i Sporazum o operativnoj strateškoj saradnji između Bosne i Hercegovine i Ureda Evropske policije koji je potpisan u avgustu mjesecu 2016. godine, a onda i Memorandum o razumijevanju vezano za tajnost i sigurnost podataka između Bosne i Hercegovine i Ureda Evropske policije, te Sporazum o vezi između Bosne i Hercegovine i Ureda Evropske policije. Još jednom želim naglasiti da smo u oblasti sprječavanja pranja novca i finansiranja terorizma harmonizirali finansijski sistem sa standardima i zahtjevima Manivala, te smo delistirani sa liste Manivala. Isto tako kao što aktivno radimo na realizaciji Akcionog plana FATF-a, odnosno usvojeno je svih 19 zakonskih i podzakonskih akata, dakle realizirali smo Akcioni plan vezan za FATF. Zakoni i podzakonski akti se nalaze u fazi svoje primjene i mi vrlo brzo, već u septembru, očekujemo datum njihove posjete kada trebamo konačno biti skinuti i delistiani sa liste FATF-a, čime bi Bosna i Hercegovina u potpunosti izvršila sve svoje obaveze vezano za pranje novca i finansiranje terorizma. I na kraju, evo, u proteklom periodu, želim kazati da je Vijeće ministara ostvarilo kontinuirano jačanje regionalne saradnje i sa zemljama Zapadnog Balkana. Ostvaren je niz susreta zvaničnika, kako na bilateralnim, tako i na multilateralnim skupovima, jer regionalna saradnja za nas predstavlja snažan impuls evropskoj perspektivi Bosne i Hercegovine i podstiče ekonomski i demokratski razvoj kroz regionalno povezivanje, ekonomsku saradnju, međusobno razumijevanje i naravno, što je jako važno, jačanje povjerenja. U 2016. godini 60 predstavnici Bosne i Hercegovine su aktivno promovirali i učestvovali u regionalnim aktivnostima u kontekstu njemačko-britanske inicijative, te Agende Evropske unije za povezivanje zemalja Zapadnog Balkana. 2016. je bila je posebno dinamična u pogledu regionalne saradnje, jer je Bosna i Hercegovina predsjedavala Centralnom evropskom inicijativom i bila domaćin Samita lidera procesa „Brdo-Brijuni“. Povodom okončanja predsjedavanja Bosne i Hercegovine CEI-em bili smo domaćini Samitu predstavnika vlada 18 zemalja Centralnoevropske inicijative. Isto tako u okviru Berlinske inicijative u Parizu je održan Treći samit lidera Zapadnog Balkana, a sa ciljem nastavka dijaloga i jačanja dobrosusjedske saradnje tokom 2016. godine delegacija Vijeća ministara BiH je bila u zvaničnoj posjeti Vladi Republike Srbije, Vladi Republike Crne Gore i, naravno, poslije toga je uslijedila i zvanična posjeta Vlade Republike Hrvatske. U navedenom izvještajnom periodu u organizaciji Vijeća ministara BiH održan je Ministarski panel perspektive Kina + 16 zemalja srednje i jugoistočne Evrope na kojem se o regionu Zapadnog Balkana razgovaralo u kontekstu zajedničkih regionalnih projekata sa strategijama za cijeli region Zapadnog Balkana sa ciljem zajedničkog nastupa prema velikim investitorima iz Kine. U toku 2016. godine, osim već naborjanog, usvojili smo i donijelo niz važnih podzakonskih i drugih akata, među kojima se posebno ističe donošenje Pravilnika o načinu kontrole cijena lijekova, načinu oblikovanja cijene lijekova i načinu izvještavanja o cijenama lijekova. I već imamo prve rezultate da je ostvarena ušteda od skoro 60 miliona KM na nivou Bosne i Hercegovine. Uspješno je realiziran i Projekat nominacije stećaka, srednjevjekovnih nadgrobnih spomenika, a usvojeni su prioriteti za razvoj visokog obrazovanja u Bosni i Hercegovini za period 2016.-2026., a Vijeće ministara je uspostavilo i sistem planiranja, pa smo na, po ugledu na stubove rasta usvojene u Strategiji Jugoistočne Evrope 2020 utvrđeni i principi razvoja Bosne i Hercegovine u 14 strateških ciljeva koji su definirani u kreiranom dokumentu Strateški razvojni okvir Bosne i Hercegovine. Prema tome, u toku 2016. godine i generalo u kumulativnom periodu rada Vijeća ministara napravljen je vidljiv i mjerljiv progres i svi parametri, brojni parametri zasita od broja održanih sjednica, broja usvojenih i realiziranih materijala, broja usvojenih stragija, kumulativnog broja usvojenih zakona, broja usvojenih akcionih planova, zaista idu u prilog kvalitetnog, ozbiljnog, konzistentnog rada Vijeća ministara koji je bio vezan za četiri oblasti, ponavljam – evropske integracije, ekonomski razvoj, jačanje vladavine prava i dalju regionalnu i međunarodnu saradnju sa fokusom na naše prve susjede. Evo, to je neki najkraći kumulativni Izvještaj o radu Vijeća ministara za 2016. godinu. Hvala vam na pažnji i evo i ja i ministri smo tu da odgovorimo na sva eventualna pitanja.
Hvala Vama gospodine predsjedatelju. Evo čuli ste izvjestitelja, gospodina Zvizdića, predsjedatelja Vijeća ministara povodom ove točke dnevnog reda. Ja sad otvaram raspravu. Javlja li se netko za riječ? Gospodin Raguž, izvolite. 61
Zahvaljujem se. Dame i gospodo, poštovani gospodine predsjedatelju, članovi Vijeća ministara, evo, možda je nekad dobro da i ljudi iz opozicije prvi krenu kad su ovako važne stvari. Ja se prvo želim zahvaliti zaista na jednom sadržajnom i vrlo konzistentnom i usmenom, a rekao bih i pismenom Izvješću koje smo dobili od Vijeća ministara, to prvo želim reći. Drugo što želim reći jeste, dakle, da se ovo Izvješće odnosi na 2016., a mi smo sad već konac 2017., tako da, nažalost, u percepciji javnosti o uspješnosti Vijeća ministara sad dominiraju neki trendovi iz 2017. pa stavljaju u drugi plan vrlo važne stvari koje je zaista uradilo Vijeće ministara u 2016. godini i u tom kontekstu zaista želim reći, bez obzira što dolazim iz opozicije jasno želim naglasiti da je Vijeće ministara u '16. zaista bilo lokomotiva, bolje rečeno, ovog strateškog europskog pristupa i u tom kontekstu sigurno zaslužuje respekt. Druga stvar, obzirom da je predsjedatelj Vijeća ministara ovo podijelio u četri oblasti: evropski put, ekonomski, odnosno gospodarski razvoj, vladavina prava i regionalna suradnja, ovdje bi se zaista dalo sada sva ta četri elementa secirati. Taj evropski put za '16. evo hajmo prihvatiti kao pozitivan, ali tad su sve stranke potpisale Izjavu, imali smo jedan vjetar u leđa, snažan, Evropske unije, imali smo znatno povoljniju političku klimu i ozračje nego što to imamo sada. Ali ovaj dio gospodarskog rasta, vladavine prava i regionalne suradnje bojim se, bojim se da je precjenjen u smislu rezultata koji su ostvareni. Da ne govorim o stanju investicija kad je u pitanju Bosna i Hercegovina, da ne govorim o trendovima u poljoprivredi i nekim drugim resursima, da ne govorim o trendovima odlaska ljudi koji su zaista strateški ozbiljni i pogubni za ovu zemlju, ali naravno oni se ne odnose samo na učinak Vijeća ministara, ali kažem u ocjenama ovim o ovim važnim oblastima mislim da trebamo biti malo, malo, rekao bih, čvršće na zemlji u smislu stvarnosti i realnosti. Ono što također želim reći osim ovoga, uzmimo činjenicu da neki važni strateški, infrastrukturni projekti za koje su osigurana sredstava ovdje, uz svo poštovanje, nisu spomenuti uopće. Radi se o, znate o projektima na Koridoru 5C koji su zbog odnosa u parlamentarnoj većini, da ih nekako preciznije ne obrazlažem, a mi svi znamo da se radi vrlo često o prizemnim interesima, a ne općim, odabiru izvođača i blokiranju radova, investiticija, blokirali, blokirali spajanje ove zemlje na evropske koridore na jugu i sjeveru. I o tome se, također, mora govoriti i svi imamo odgovornost o tom, i zašto neki drugi još dovoljno nisu ubrzani, zašto smo izgubili toliko vremena zbog ovog dijela vezano za prometnu strategiju i Ugovor o transportnoj, i dalje, i dalje, dalje, nije bitno. Kod mene ipak prevladava ovaj pozitivni dio i neću biti protiv Izvješća, moram reći, ali želim također reći da za učinkovitost Vijeća ministara nužna je jedna puno veća energija i prodornost ministara po vertikali, bez obzira na ovlasti. I kad je u pitanju obrazovanje, mi imamo okvirne obaveze na razini BiH, nemamo izvorne nadležnosti. Nismo imali nijednu incijativu za znanost, za projekte, da izdvojimo dodatna sredstva, da afirmiramo ..., nismo. Ja je nisam vidio, možda ja griješim. Dakle, samo uzimam jedan element, uzmimo element da nema reakcije države apsolutno na ono što su ljudi iz korjena pokrenuli od malina, smilja, pretvaranja kamena u plodnu zemlju i vidimo, ovaj, nisu čekali državu, nemamo nikakvu reakciju ..., svi mi nemamo nikakvu reakciju. Znači, te potencijale i taj instikt koji ljudi u borbi za golu egzistenciju pokazuju vrlo često se sudaraju sa birokracijom i onim pristupom koji pomalo svi moramo mijenjati. Dakle, ta dimenzija sigurno da se može popraviti, ali zašto sam ovo rekao? Zato što je samo u ovoj zemlji moguće da čelnici parlamentarne većine skoro dvije godine prije izbora kažu da nema više parlamentarne većine i da nema odgovornosti za 62 te izjave, i da svi znamo da se ne može zamijeniti u tim okolnostima Vijeće ministara do narednih izbora, da nema instituta izvanrednih izbora i da je to samo politiziranje i priprema za izbore '18., a niko ne napušta ministarske fotelje unutar Vijeća ministara, pa to samo može biti u Bosni i Hercegovini. E to je jedan od razloga zašto vam ja sad dajem potporu kad postajete meta takvih pristupa, a ja vama predlažem budite ekspertsko Vijeće ministara, svakako vas ne mogu zamijeniti. Hajd sad vi pokažite taj kapacitet, pa da se podredite svi skupa interesima države i građana pa da imamo nešto, a ne da izgubimo godinu i po dana. Evo, hvala lijepa.
Hvala gospodine Raguž. Gospodin Karamatić se javio za diskusiju. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovani predsjedavajući Vijeća ministara, evo zahvaljujem Vam se na Vašem iznošenju Izvješća i mogu Vam reći da me je ohrabrila završna Vaša rečenica, da ste Vi i ostali članovi Vijeća ministara ovdje da odgovorite na pitanja. Pa evo, da napomenem, već nekoliko mjeseci ste mi dužni odgovor na jedno izaslaničko pitanje, nadam se da će u međuvremenu doći. Što se tiče Izvješća Vijeća ministara, uvaženi predsjedavajući je obrazložio dosta toga što je sve radio i vjerujem da bi se isto tako dugo, možda i duže, moglo obrazlagati šta je se moglo raditi, a nije se radilo. Međutim, ja ću, kako je ono išlo u onom Monty Pythonu cirkusa, sada nešto potpuno drugačije. Ja moram pohvaliti tri ministra koja su strašno veliki iskorak napravili u ovom sazivu Vijeća ministara i nabrojat ću ih imenima i nabrojat ću zbog čega i to je jedan dokaz da se može ako imamo kvalitetnu osobu koja razmišlja na dobro, kao što reče uvaženi kolega Martin Raguž, države Bosne i Hercegovine. Prvi je uvaženi ministar Ismir Jusko, ministar prometa i komunikacija, koji za razliku od svog prethodnika koji je ostao upamćen po tome da ima prijedloga nula poslovnika, nula zakona, nula bilo kakvih akata, pokrenuo mnogobrojne zakone, pokrenio je izgradnju mosta na Svilaju koja je u dobro poodmakloj fazi, vratio izgradnju mosta u Gradišci nakon 10 godina ponovo u žive i dogovorio je finansiranje autoputa Sarajevo-Beograd. Sad, hoće li nekim doteći pameti da ne mora autoput baš kroz svačije selo proći, pa ćemo se mi udostojiti u konačnici dostaviti trasu, pa da nam ljudi to naprave, to je drugi par rukava, to kao i sve ostalo u Bosni i Hercegovini, malo teže ima, ali to je ogroman jedan iskorak. Drugi ministar je uvaženi ministar finansija, gospodin Vjekoslav Bevanda, i naplata klirinškog duga od Rusije. Znači, mi smo jedina zemlja na planeti koja je uspjela u novcu naplatiti klirinški dug od Rusije, to je, po meni, ogroman uspjeh. I treći, na kraju naravno dolazi dama i to mora biti šećer na kraju, jedan ogroman iskorak za Bosnu i Hercegovinu, pa i u stilu onog što smo maloprije govorili o deklaracijama, rezolucijama, uvažena ministrica Semiha Borovac. To je prošlo poprilično nezapaženo i kod javnosti, pa i unutar Parlamentarne skupštine, ja moram napomenuti da je ona uspjela organizirati, znači, vjerske vođe svih vodećih religija u Bosni i Hercegovini i obići grobnice sva tri naroda gdje su se dogodili zločini. To je ogroman iskorak za ovu zemlju i o tome mediji su posvetili vrlo malo pažnje, jer na to ne može biti previše komentara, negativnih, na portalima, pa i Parlamentarna skupština tomu nije dala značenje, a znači to je put u kom Bosna i Hercegovina, po mom mišljenju, treba ići. I mislim da bi trebali na tom raditi, a ne na pokušaju da jedni druge prevarimo, da jedini druge preglasamo, znači to nije 63 dobar put za ovu zemlju i odvest će je tamo gdje je bio odveo i Jugoslaviju, ako nastavimo tim putem. I evo, ja apeliram na nas sve da krenemo putem koji je trasirala uvažena ministrica Borovac i da dalje tako radimo. Izvješće kao izvješće, kao što reče kolega Raguž, neću biti protiv, radilo se, jeste stvarno je se radilo, mislim da je se moglo i puno bolje raditi, iz tog razloga ga neću ni podržati, znači, što se mene tiče biću suzdržan. Hvala.
Hvala Vam, gospodine Karamatiću. Uvaženi izaslanik Dragutin Rodić. Izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, poštovani predsjedavajući Savjeta ministara, ministri, dame i gospodo. Pa mislim da ovaj Izvještaj zavređuje malo veću pažnju nego što vidim zainteresovanost. Možda je to razlog zato što su potpuno jasne političke dimenzije ovdje u Domu naroda, obzirom da u Predstavničkom domu Izvještaj nije dobio potrebnu većinu, ovdje će vjerovatno dobiti. Pa tako možda mnogi smatraju da nema ni potrebe nešto reći oko samog Izvještaja. Naravno, Parlament ima kontrolnu funkciju i osnovna uloga Parlamenta jeste da kontroliše rad, između ostalog, Savjeta ministara jer ih bira i, naravno, slušajući uvaženog predsjedavajućeg, mogli smo danas da čujemo dosta podataka i ja ne sporim, naravno, to je put i predsjedavajući najbolje zna koliko se radilo, šta se radilo i koliki su iskoraci. Međutim, ono što ja želim reći je nešto što je vezano i za Parlament i što je vezano i za Vijeće ministara, a što se odnosi na određene statističke podatke koji govore da sve ovo narativno što smo mi čuli trebali bi da prate i određene aktivnosti sviju nas zajedno. Kada to govorim, onda ću vas samo podsjetiti na nekoliko činjenica kada je u pitanju zakonodavna aktivnost u Parlamentarnoj skupštini BiH, a imajući u vidu Reformsku agendu i sve ono što je bilo bitno i naša nastojanja da idemo putem ka Evropskoj uniji što podrazumijeva mnogo dinamičniju zakonodavnu aktivnost i što podrazumijeva usklađivanje većeg broja zakona sa zakonima Evropske unije. Međutim, kada to posmatramo, onda možemo doći do zaključka da je u 2016. godini doneseno ukupno 25 zakona, od čega su 5 bili predlagači delegati, 19 Vijeće ministara i 1 Predsjedništvo BiH. Odbijeno je, takođe, 25 zakona, 13 predlagača su bili delegati, 2 komisije i 10 zakona Vijeće ministara. Povučen je jedan zakon, predlagač delegati i jedan Vijeće ministara i obustavljen osnovni zakonodavni postupak 7 predlagača, znači poslanici, delegati, jedan komisija i jedan Vijeće ministara. Ako pogledate ukupan broj donesenih zakona i ako imamo u vidu potrebu za stabilnom skupštinskom i parlametarnom većinom, onda na osnovu ovoga teško je razumljivo da je veliki broj zakona odbijen u parlamentarnoj proceduri, a predložen je od strane Vijeća ministara kojeg podržava, naravno, parlamentarna većina. Meni je potpuno jasno da je ovo prvi put da je Izvještaj Savjeta ministra rađen po novoj Metodologiji, sa dosta podataka koji ranije nisu bili i na svim onim komisijama na kojima se raspravljalo o ovim izvještajima to je bila jedna od zamjerki. Naravno, ministri su pokušavali da onda narativno objasne o čemu se radi. Takođe, u 2016. godini ukupno su postavljena 344 poslanička pitanja i dobili smo odgovore na 262 što govori da jedan dobar dio poslaničkih pitanja nije odgovoren. I moglo bi se ovdje mnogo razgovarati 64 i argumentovano i podacima i činjenicama, međutim, ja ću vas podsjetiti da je ovaj Dom donosio čitav niz zaključaka i u ovoj i u prošloj godini, naročito kada su u pitanju revizorski izvještaji gdje smo, naročito Komisija za finansije i budžet, nastojala da se što više realizuje onih preporuka koje su i kroz finansijske revizorske izvještaje i izvještaje o učinku, međutim, ta aktivnost konstatovana je da je na veoma niskom nivou. Evo ja ću samo citirati nekoliko stavova iz Izvještaja Glavne službe za reviziju koja se tiče Izvještaja o reviziji učinka i o preporukama. Najviše preporuka u izvještajima koje su bile predmet praćenja je upućeno Savjetu ministara. Savjet ministara još uvijek nema razvijene mehanizme ili kapacitete za aktivno praćenje i analizu realizacije preporuka, kako onih dikretno upućenih Savjetu ministara, tako i onih koji su upućeni institucijama Bosne i Hercegovine, koje su u njegovoj nadležnosti s ciljem potpune i blagovremene implementacije preporuka. Svrha provođenja i praćenja realizacije preporuka revizije učinka nije u dovoljnoj mjeri prepoznata od strane institucija i više od 30% institicija itd., nije se uopšte bavilo ovim preporukama, a svi mi znamo da, kada analiziramo finansijsku reviziju onda možemo reći nakon ovih petnaestak godina da je finansijska revizija dostigla svoj vrhunac i da maltene sve institucije imaju, evo u najmanjem slučaju, revizorski izvještaj sa rezervom, dok je sad revizija učinka, mislim nešto što će biti u narednom periodu i ja sam je uvijek posmatrao kao nešto što ide ka boljem radu institucija i ukupnog sistema u Bosni i Hercegovini. I ima dosta toga što bi se moglo i dalje govoriti, međutim, ja lično smatram da mnogo više treba svi zajedno, a naravno neki nose malo veću odgovornost jer su podržali ovakav koncept vlasti u Bosni i Hercegovini, da potaknemo ovo što su kao ideje dobro, što je napravljen značajan iskorak, kao što je rekao predsjedavajući Savjeta ministara, kroz realizaciju mnogih elemenata Reformske agende. Mada mislim da i tu se moglo mnogo više uraditi ili određeni procesi unutrašnjeg dogovaranja u Bosni i Hercegovini, po meni, ne idu baš zadovoljavajućom dinamikom. Ali, sve u svemu, mislim da mi kao Dom naroda moramo voditi računa i o onome što usvajamo, što dajemo zadatak Savjetu ministara, koliko je to realizovano i koliko u narednoj godini možemo da napravimo neku bolju dinamiku, da ovaj dio proklamovanih ciljeva pratimo i zakonodavnom aktivnošću, što je jedan od osnovnih zadataka i ovog Parlamenta, a naravno i Savjeta ministra koji je jedan od najvažnijih predlagača. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Rodiću. Izaslanik, gospodin Halid Genjac. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Dakle, nama je privilegija da možemo u jednoj smirenoj atmosferi, jezikom argumenata, racionalno, razgovarati o tako značajnom dokumentu kao što je Izvještaj o radu Vijeća ministara i pri tome, naravno, svi imamo u vidu i složenost ustavnopravnog aranžmana u Bosni i Hercegovini i mnoštvo političkih subjekata koji utiču na rad Vijeća ministara i difuzni raspored nadležnosti koji su vrlo skromne nadležnosti dale Vijeću ministara i vrlo tešku koordinarajuću ulogu su dale Vijeću ministara u situaciji kad svako zastupa svoje interese i vrlo malo ima spremnosti, rekao bih, na raznim nivoima da se u interesu svih nas u Bosni i Hercegovini pronalaze određena rješenja. To je evidentno, to je stanje koje je prisutno od završetka rata do danas i ono je stalno stanje i mi možemo govoriti o radu Vijeća ministara 65 u ovom ili onom mandatu, uvijek je s tim problemima i zato je opravdano porediti rad Vijeća ministara sa radom nekog drugog Vijeća ministara, dakle, ima uporišta jer radi se o radu u istim uslovima. Ja mislim da je ovo Vijeće ministara pred nas dostavilo izuzetno sadržajan Izvještaj, Izvještaj koji se u ovom, dakle, za ovu godinu i ovom prilikom po prvi put strukturira na jedan novi način, na način da je razdvojeno, imamo uvod, pa Izvještaj o provođenju Akcionog plana, pa Izvještaj o zakonima iz Godišnjeg plana, pa Izvještaj o podzakonskim aktima, pa Izvještaj o međunarodnim sporazumima, pa Izvještaj o javnim investiticijama, pa Izvještaj o tematskom dijelu iz Godišnjeg programa i na kraju podaci o aktivnostima u procesu evropskih integracija na jedan sažet način. Dakle, Izvještaj je objektivan, korektan, on sadrži sve ono što je urađeno i mnogo toga je urađeno, mnoga ministarstva i mnogi ministri su opravdali povjerenje. Mislim da je ministarstvo u cjelosti zadržalo atmosferu konstruktivnog dijaloga, da je uspjelo u velikoj mjeri zainteresiranost Brisela za naš proces integrisanja usmjeriti i dočekati na pravi način. I uz sve ove primjedbe na način kako to mi razmatramo na komisijama, znate dođu predstavnici svih institucija, pa onda barem tamo gdje sam ja bio na komisijama, ne priča se o radu institucija, ne razmatra se šta su institucije, nego se krupne političke teze iznose itd., i osnovane i neosnovane, koje nemaju veze sa Izvještajem o radu Viejća ministara i mislim da u kontekstu ovog novog Izvještaja i novog, nove metode sastavljanja izvještaja, trebaće i razmisliti o načinu razmatranja izvještaja na komisijama i na domovima. Tu imamo, čini mi se, ponavljanja i nepotrebnog gomilanja postupaka do besvjesti, znate, posebne komisije, zajedničke komisije, sve institucije, na nadležne komisije, to je jedan proces koji iscrpljuje veliki, veliku energiju i u Parlamentu i u Vijeću ministara. Mislim da ima potrebe da se to, da se to, možda, pojednostavi, da se razmotri da li to, da li je to baš potrebno tako. Onda se pritužbe što nema predstavnika Vijeća ministara, znate, jedno 50 puta se Izvještaj Vijeća ministara razmatra na raznim tijelima da bi došao na domove, znate. Mislim, to je zaista, ovaj, ne vidim svrhe, dakle, praksa je pokazala da nema svrhe od toga, to je jedna stvar. Ovaj, i druga stvar, moja sugestija je da bi Vijeće ministara prilikom planiranja svog godišnjeg rada, možda, malo trebalo biti opreznije oko broja zakonskih projekata. Znate, treba objektivno procijeniti, nije to uvijek do Vijeća ministara, ja razumijem dobru volju i dobru namjeru, međutim, barem se je vidjelo da zakonski projekti u velikom broju slučajeva, znate, ovaj, Vijeće ministara podrži, predloži, pripadnici većine koji su podržali to u Vijeću ministara, pojedini, glasaju protiv zakona, to se u ovom mandatu vrlo često dešavalo. Tako da, možda uz taj oprez oko broja zakona što je podložno kasnije i analizama itd., treba imati, ali u postojećem ambijentu, postojećem kontekstu, političkim odnosima, ja mislim da je Vijeće ministara uradilo solidan posao i naravno to je razlog što ću podržati ovaj Izvještaj o radu. Hvala.
Hvala gospodine Genjac. Prvi zamjenik, gospodin Tadić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Sa ovako punim nezadovoljstvom zbog tog što su nam mjere političkih odluka i ponašanja i ocjenjivanja postale prepisivanje onih obrazaca Centra civilnih incijativa, ja ne 66 mogu da prihvatim da mi o političkim pitanjima razgovaramo tako što se bavimo nekakvim brojevima koji, u najmanju ruku, ništa ne izražavaju. Dakle, kad smo mi iz Republike Srpske krenuli ovamo kao članovi i delegati Doma naroda, mi smo dobili stav javnosti da tih zakona što manje treba biti. Je li tako? Dakle, govorim vam to kao jedan iz primjera iz koga se može vidjeti, dakle, šta su to zakoni i koliko ih ima i šta znači broj i kvalitet pogotovo. Dakle, nemojte da ovaj Savjet ministara opterećujemo brojevima, prvo to nije takav oblik političke vlasti, nije to vlada, u tom smislu u kome se ona eventualno nekim statistikama može mjeriti, njene izvorne nadležnosti, pa i one koje je nakon Dejtona uspjela da dobije, nisu takve da može na ključni način opredjeljuje čak ni stanje u ovoj zemlji. I ono što Savjet ministara predstavlja za ljude koji žive u ovoj zemlji jeste jedno mjesto na kome se susreću predstavnici naroda i entiteta, jer je to i po zakonskoj definiciji Savjet ministara, naravno i političkih stranaka, i utvrđuju nekakve mjere zajedničkog rada koje bi trebale biti od višestrane koristi. Hajde da procjenjujemo značaj rada Savjeta ministara, dakle, sa tog objektivnog političkog aspekta koji odgovara njegovoj ustavnoj i zakonskoj ulozi, a ne sa ovog statističkog koji, evo, vjerujte, ne znači ništa. Šta znači broj pravilnika, odluka, itd. itd. Dakle, zna nas je bitno da li je taj pravilnik imao smisla i da li je trebao biti donesen i kakve je rezultate proizveo, a da li ih ima 12 ili 30, pa ima ih onoliko koliko ih treba biti. Ja ne vjerujem da postoji negdje potreba za 300 pravilnika koje neko neće da napiše, pa nije valjda da se tako pišu pravilnici, ili neko kaže ove godine ćemo 200 pravilnika, nisu šarafi. Dakle, odbacujem, uz dužno poštovanje CCI-u, odbacujem takav način razmišljanja kad je u pitanju politika, a kamo li kad je u pitanju ovo što mi radimo. E sa ovog, kako ga ja delegiram, objektivnog političkog aspekta, 2016. godina za Savjet ministara BiH jeste bila uspješnija nego 2015. i koliko vidim, prilično uspješnija nego 2017., ali nisu efekti po političke činioce, pogotovo one koji podržavaju Savjet ministara bili jednako dobri. I ja kao delegat koji dolazi iz Srpske demokratske stranke, Saveza za promjene, dakle, možda mogu biti zadovoljan tom atmosferom koja je bila u Savjetu ministara u tom periodu saradnje, ali ne mogu biti zadovoljan time šta je od toga otišlo u javnost Republike Srpske, bez koga tog Savjeta ministara nema i zbog čega je na kraju, upravo Savez za promjene pretrpio popriličnu štetu na lokalnim izborima 2016. godine. Dakle, neravnoteža kako promocije, tako i prioriteta političkih i njihove promocije, te uticaja političkih lidera na Savjet ministara, direktno je proizvela štetu političkoj opciji koja je čvrsto stajala i danas će isto tako podržati taj Savjet ministara zbog čega lokalni izbori nisu prošli nimalo dobro da bi se taj trend nastavio i da bi rejtinzi političkih stranaka danas bili tu gdje jesu. Dakle, današnji Savjet ministara ne samo da nema većinu u Predstavničkom domu zbog razoraznih razloga, nego da na današnji dan budu održani izbori, ovi ljudi, sa ovim brojem ruku, ne bi mogli da obezbijede podršku tom Savjetu ministara. Ja mogu da uvažim sve slabosti koje su, naravno, raznorazni načelnici i gradonačelnici itd., imali na terenu, kao i slabosti političara koji predstavljaju određene politke, ali centralno mjesto predstavljanja svih tih politika je upravo bio Savjet ministara kroz čitavo ovo vrijeme. Bez namjere da polemišemo o tome, kažem opet, da li ću podržati ili neću Izvještaj Savjeta ministara za 2016. godinu, naravno da hoću, kao i gospodin Babalj, ja apelujem na predsjedavajućeg Savjeta ministara da učini što je potrebno kako bi rad Savjeta ministara i u Republici Srpskoj imao onu vrstu pozitivne promocije koja je, recimo, evo u Federaciji obezbjedila prilično dobar status i Stranci demokratske akcije, pa, rekao bih čak, i HDZ-u, koji je često najveća opozicija tom Savjetu ministara, čak i unutar samog Savjeta ministara. Ako do toga ne dođe, imaćemo jedan ozbiljan problem, a to je diskontinuitet politike poslije 2018. godine, napuštanje, siguran sam, u potpunosti evropskog puta za koji ste Vi odgovorni i preuzeli ste na sebe ulogu nekoga ko ga promoviše u najvećoj mogućoj mjeri i ne vidim kako to može biti interes bilo Vama, bilo Vašim saradnicima. Ja razumijem da Vi odluke ne donosite sami, niko ne 67 pretenduje na to da Vam takvu odgovornost nametne, ali Vas pozivam da sve ono što ste zvanično, nezvanično, privatno, poluprivatno saopštili u vidu primjedbi na rad članova Vašeg Savjeta ministara, predsjednicima stranaka iz kojih dolaze ti predstavnici, da to saopštite javno i da pomognete i gospodinu Babalju i meni i svim drugim članovima ove Parlamentarne skupštine koji bi htjeli da se koriguje rezultat na bolje, da do toga zaista dođe. Bez toga imamo problem da objasnimo javnosti šta je razlog za probleme rejtinga političkih partija iz Republike Srpske koji podržavaju rad Savjeta ministara, a to nije nimalo prijatno, jer, pazite, niko nije na sebe uzeo ulogu kamikaze. Pa možda bismo mi i prihvatili da imamo neku ulogu kamikaze kad bismo znali da već 2018. godine je gotova ta priča oko Evropske unije, da smo napravili taj uspjeh i da trebamo pauzirati jedan mandat, pa evo dva, nije problem, ali se imamo čime pohvaliti, imamo se čime vratiti na političku scenu. U ovoj situaciji u kojoj se sada nalazimo, nama ostaju samo nekakve peripetije koje mislim da ste mogli odlučnije presjeći na vrijeme, zbog kojih moramo da objašnjavamo neobjašnjivo, kao što je recimo Zakon o izmjenama i dopunama Krivičnog zakona koji je takav kakav jeste. Znate, izjavi član Predsjedništva koji je predsjednik HDZ-a da taj Savjet ministara nema većinu, a onda njegov ministar predlaže izmjene i dopune Krivičnog zakona istom tom Savjetu ministara, koje su takve da ne znate šta više da objasnite javnosti. Pri tome, uopšte, kažem poštujem ličnost gospodina Grubeše, ne radi se o njemu lično, nego radi se o politici. Ima neka izreka da se ne sječe grana na kojoj se sjedi, bez obzira na to šta se želi dosegnuti. Neću ulaziti u odnose koji postoje u Federaciji, dakle, političke vezane za 2016. godinu, koji su doveli u pitanje ili nisu doveli u pitanje podršku Savjeta ministara, nisam za to pozvan, mada, naravno, brinu i te stvari, ali vas, evo, molim, uz apsolutnu podršku tome da se istraje na ovom evropskom putu da način objašnjenja svega toga u Republici Srpskoj bude adekvatan stavovima javnosti, jer inače sve to skupa zajedno, postavlja se pitanje da li ima smisla ili nema smisla. Hvala.
Hvala Vama. Gospodin Dragutin Rodić se prijavio, pretpostavljam da ima repliku.
Pa da li je replika ili krivi navod, vidjećemo pošto gospodin Tadić se nije direktno, mislim da se obratio Centru civilnih incijativa, a ne meni, mada sam ja govorio o statistici, a on o visokoj politici i ja bih molio gospodina Tadića možda poslije da presluša stenogram i mog govora i svog govora, pa da vidi da sam ja govorio o Izvještaju, o podacima koji se nalaze u samom Izvještaju. Sjećam se ja vremena i kad je bilo obratno, kad je neko bio većina, a neko opozicija, pa možemo i to da vidimo. U svakom slučaju, naravno da svako treba da izrazi svoj politički stav prema ovom Izvještaju i to nije ništa sporno. Ja sam samo rekao da je stabilna većina kako treba i rad Savjeta ministara bi bio mnogo bolji, to je to.
Hvala. E sad, pošto sam se ja prijavio, ja ću samo kratko.
Riječ ima uvaženi predsjedavajući, gospodin Bariša Čolak. Izvolite gospodine Čolak. 68
Kratko svom kolegi Tadiću. Ovaj, pa nije predsjednik Hrvatske demokratske zajednice gospodin Čović rekao nešto, nažalost, dakle što je, on je rekao nešto što je nažalost istina i to su činjenice i nije nam drago što je o tome tako. S druge strane ako hoćemo govoriti o podršci Vijeću ministara, prisjetimo se ako je riječ o možda i najznačajnijem zakonu koji je trebalo donijeti, ja se nadam da će biti donijet, kao Zakon o trošarinama, valjda to nije Hrvatska demokratska zajednica bila na putu donošenja tog zakona. Evo, samo toliko, hvala. Kolega, samo malo, imamo gospođu Džambas, pa ćemo onda dati riječ Radmanoviću.
Moram replicirati gospodinu Tadiću, ali nema sreća Arnauta, pa da me krivo citira. Rekli ste da su ministri iz reda HDZ-a opozicija Vijeću ministara, ja ne znam za tu situaciju, ... ne kažem ja da svaki dan s njima sjedim, al' za tu situaciju ne znam. Ali su zastupnici, odnosno evo i izaslanici, moguće, opozicija nekakvim prijedlozima zakona. Evo danas smo usvojili Zakon o povećanju plaća policajcima za kog smo se mi, evo iz HDZ-a, iz, evo baš smo nas dvije iz HDZ-a u tom Povjerenstvu za financije, borile za proračun, da se ne obori proračun, znači borimo se za to što radi Vijeće ministara, tražili nekakvo rješenje, niko drugi samo nas dvije smo ostale tražeći rješenje kako ćemo pomoći da opstane proračun, nije to Bevanda nego je to Vijeće ministara. I onda danas, pošto sam bila, rekla sam zašta sam glasala, zbog čega sam glasala, i onda mi danas imamo situaciju, prije dva mjeseca smo rekli da će taj Zakon da vrijedi od 01.01.2018. međutim nije nego će vrijediti odmah po ovom. Znamo da nemamo, da nema mogućnosti rebalansa proračuna i uvalili smo to Vijeće ministara u problem. Onda nam dolaze razni zakoni, populistički, ja sam sve očekivala da ćemo jednom reći hajmo stati više s populističkim zakonima koji nas dalje to uvaljuju, to govorimo mi, mi nikada nismo glasali iz HDZ-a ni za jedan od onih zakona, a stavljaju ga sad tamo sebi plus da li će biti 18 radni dana ili 20, to je zakon, stavlja plus, ima zakon za 2017. to je meni smješno. Ni na jednom reformskom zakonu mi nismo zapeli, i za sve ćemo pokušati da i zastupnici i sigurna sam i ministri biti u poziciji da se obrani Vijeće ministara, ne zato ... i na kraju zato što jesam HDZ, baš zato.
Hvala gospođi Džambas. Evo diskusija, cijenjeni kolega Nebojša Radmanović. Izvolite.
Dame i gospodo za dva dana počinje poslednji kvartal 2017. godine i u ovom vremenu 21. vijeka kada sve brzo napreduje, mi na kraju ove godine '17. raspravljamo o Izvještaju za 2016. godinu. U svim civilizovanim zemljama, naročito u ovim evropskim o kojima voli da govori predsjedavajući Savjeta ministara, već imaju planove za 2018. godinu i mi smo trebali po zakonu da imamo nacrt budžeta za narednu godinu, a mi raspravljamo o 2016. i to raspravljamo bajkovito. Predsjedavajući Savjeta ministara izađe i ovdje iznosi bajkovite stvari koje kao da nisu vezane za ovaj prostor, kao da govore o nekoj drugoj planeti ili možda 69 govore o nečemu što smo mi zaboravili, jer je 2016. bila davno. Odvdje događaji sustižu jedan drugi i mi o tome nemamo vremena da govorimo, slušajući novu metodologiju, statistiku, onu koja se naravno sviđa vlastima, a ne onu drugu koja joj ne odgovara i nismo u stanju da onda otvoreno kažemo da je ovo Savjet ministara koji nema podršku u Parlamentu i da je ovo sada sjednica na kojoj će, vidi se i po raspravi, biti usvojen Izvještaj njegov za 2016., ponovo naglašavam, a nije u onom drugom domu usvojen. Čime se mi bavimo dame i gospodo razvojem ovoga prostora ili bajkama o onome kako smo dobri? A nismo dobri i to svi znamo da nismo dobri, znamo da se ne ostvaruju planovi za put prema EU, na stranu dobri statistički pokazatelji o kojima govor iz svog ugla predsjedavajući Savjeta ministara, ali nema nas na tom putu prema EU. Poređenje u tom smislu sa regionom pokazalo bi da nas nigdje nema, druga poređenja ovdje upotrebljena, statistička, pokazuju da smo mi u prednosti u odnosu na neke zemlje i vjerovatno u nekim stvarima jesmo, kao i što je pokazao predsjedavajući, ali u cjelini nismo. Nismo primjetili da se ovdje Savjet ministara pohvalio sa niz stvari za koje nije on zaslužan nego entiteti i kantoni i ostalo, ali je preskočio da kaže ono što nije u redu. Dakle, lijepo je pričati da nešto zamišljamo za visoko obrazovanje, a zar nije tebalo u Izvještaju da se kaže da i dalje nemamo 8% vosokoobrazovanih u ovoj zemlji i da smo tu najgori u regionu, a samim tim i u EU i niz takvih pokazatelja bi smo mogli da govorimo. Statistika je statistika, ona može možda da nas upozori na neke stvari pa da popravimo neke stvari, ali iznositi samo statističke podatke i to popratiti sa naj, naj, naj, naj, a trebali ste malo poslušati u izlaganju koliko puta je predsjedavajući rekao mi smo naj, naj, naj, samo nije rečeno da smo najljepši, a možda smo tu jedino imali šansu, a ne u ovim drugim naj o kojima ste Vi govorili. Nažalost, Izvještaj ne prikazuje stvarno stanje u Bosni i Hercegovini. Kažem nažalost, volio bi da je to mnogo bolje, da možemo svi da podržimo, da nema pozicije i opozicije, ali nije tako, podsjetiću na neke samo stvari koje smo ovdje čuli ili nismo, a trebali smo da čujemo. Predsjedavajući kaže da je vidljiv napredak u borbi protiv kriminala. Jeste li Vi u pravu, gospodine Zvizdiću, ili Vaš ministar bezbjednosti? Svaki dan ili evo ne svaki nego svaki drugi dan, on nastupa pred medijima da govori o ogromnom kriminalu koji je svaki dan sve veći, koji niko ne rješava, a ne rješava, kako on kaže, zato što je i tužilaštvo u kriminalu, a ovdje čujemo ocjenu da je napredak. Ali istovremeno nismo čuli nekoliko suptilnih rečenica o pripremama za terorizam u ovoj zemlji, gdje se tu nalazimo, nismo čuli nijednu rečenicu o radu Obavještajne službe i obavještajnim aferama, iako ste Vi na čelu Savjeta i za tu vrstu posla. Dakle, mnogo je nedostataka ovdje i iznesenih i onih koje nismo mogli čuti i nisu ih, nije ih iznio predsjedavajući, niti ih je napisao i nije moguće podržati ovakav Izvještaj. Naravno, pitanje je kakva je svrha i kad vi podržite i kad mi ne podržimo u ovom periodu Izvještaj za 2016. godinu. Hvala.
Hvala Vama. Obzirom da ne vidim više prijavljenih, ja ovog trenutka zaključujem raspravu o ovoj točki dnevnog reda. Saćemo se izjašnjavati, glasovaćemo o Izvješću o radu Vijeća ministara za 2016. godinu. Pripremite se za izjašnjavanje. Od nazočnih 13 70 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim, ponoviti? Ako sam dobro čuo, ponovite molim vas. Dakle, od nazočnih 13 – za je bilo 8, protiv 4, 1 suzdržan. Iz Federacije BiH – 6 za, 1 protiv, 1 suzdržan. Iz Republike Srpske – 2 za, 3 protiv i nije bilo suzdržanih. Postoji opća većina, postoji entiteska većina. Konstatiram Izvješće o radu Vijeća ministara BiH za 2016. godinu je usvojeno. Prelazimo,
nije uključen mikrofon
Ja nisam vidio da ste tražili, a evo ja ću Vam dopustiti nije problem, nisam stvarno vidio da ste tražili, pa evo moja isprika ako ste tražili prije ja nisam vidio.
Ništa, ja želim samo da se zahvalim zastupnicima, posebno onima koji su podržali Izvještaj o radu Vijeća ministara i da ne bi ostalo jedno pitanje nejasno, dakle niko nikome nije nikakva opozicija unutar rada Vijeća ministara, zaista imamo jako dobru saradnju baziranu na međusobnom razumijevanju, uvažavanju u činjenicama i činjenica da je usvojeno, ne znam, preko 3200 akata jednoglasno, govori o činjenici da ne postoji bilo kakva opstrukcija niti je iko ikome bilo kakva opstrukcija u radu Vijeća ministara. Ja sam svoj Izvještaj iznio na bazi relevantnih, provjerljivih i mjerljivih činjenica, naravno ovo sad nije ni vrijeme, niti vjerovatno imam poslovničku mogućnost da ulazim u diskusiju ili da repliciram posebno gospodinu Radmanoviću, to ne bi želio zbog njegovog iskustva i njegovih godina, ali ja sam govorio o činjenicama, koja nije nijedna osporena osim što su izrečeni uobičajeni politički pomfleti koje slušamo svaki dan ili govrimo o nekim izmišljenim obavještajnim i drugim aferama koje nemaju uporište u bilo kakvom aktu ili u bilo kakvom institucionalnom aktu koji može da tako nešto potkrijepi. Dakle, zaista ja i dalje pozivam da govorimo isključivo samo o činjenicama, a činjenice su onakve kakve sam ja izrekao i pokazao na slajdovima bazirane na izještajima ovlaštenih, meritornih institucija Bosne i Hercegovine. Naravno, ne mogu govoriti o onome što bi neko želio da čuje ili neko ko gleda drugom vezurom situaciju u Bosni i Hercegovini.
Hvala gospodine predsjedatelju. Mi prelazimo na 12. točku dnevnog reda današnje sjednice, a to je – Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH
nije uključen mikrofon 71
.... javili, pa ja ću Vam dati riječ, naravno samo izvolite. Kao što nisam maloprije također vidio da se je gospodin Zvizdić javio.
[[nije uključen mikrofon]] znam da nije u redu da se javljam nakon što je zaključena rasprava, ali ovo nije prvi put da Vi ili neko od predsjedavajućih, predsjedavajućem Savjeta ministara date riječ kad se sve završi i onda imamo normalno problem, onda se završi na nečemu što on kaže što uglavnom nije tačno. Dakle, ništa nisam govorio kritizerski i što nije u redu, samo još nisam rekao niz stvari koje sam trebao da kažem, jer procjenjujem da nije neophodno u ovom momentu da se ... ali ovdje moram reagovati na jedno, evo ne znam kako da je nazovem, važnu stvar. Rekli ste gospodine predsjedavajući da su izmišljene obavještajne afere, nisam ih ja izmislio, predsjedavajući Predsjedništva BiH je rekao da ga prisluškuju. Jeste li Vi to čuli ili sam ja to možda slučajno pročitao negdje? I to nije afera, pa ne da je afera, to je stres za izvršnu vlast u svakoj državi i za svu obavještajnu zajednicu u cjelini. Dakle, govorio sam i o tome da predsjedavajući upotrebljava statistiku, statističke podatke i rekao sam da upotrebljava dobre, a gdje su oni o kojima ne govorimo i ovo sam se javio samo da kažem da ne bi ostalo nedorečeno nešto. I dajte da se držimo, predsjedavajući, Poslovnika, ne dajete nikom riječ kad zaključite raspravu, nećemo se ni mi javljati, al' onda ni predsjedavajući Savjeta ministara. Hvala.
Hvala Vama. Evo ja sam dao i gospodinu Zvizdiću i Vama, jednostavno nisam primjetio da ste se javili. Dobro, idemo mi dalje, znači sad smo, samo malo, sad se moramo izjašnjavati, nismo o ovoj točki se izjasnili. Samo malo ili
nije uključen mikrofon
Na 12., ja, ja, idemo na 12. točku dnevnog reda, Ad. 12. Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH, broj: 01,02-50-19-946/17 od 05.04.2017. Nisam je pročitao, mislio sam da smo došli do, ovaj, izjašnjavanja. Dakle, dobili ste Mišljenje Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda, 72 Povjerenstvo je prihvatilo Izvješće i predlaže Domu njegovo usvajanje. Zastupnički dom je na 46. sjednici održanoj 31.05.2017. usvojio Izvješće. Riječ dajem gospodinu Radmanoviću, predsjedatelju Povjerenstva za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, promet i veze Doma naroda, ukoliko cijeni da ima potrebe.
nije uključen mikrofon
Znači, kao u Izvješću. Hvala Vam. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Ja, dobro. Riječ dajem podnositelju Izvješća, ukoliko je nazočan i ima potrebe. Nema potrebe. Otvaram raspravu. Javlja li se netko, gospodin Genjac se javio za raspravu po ovoj točki dnevnog reda. Izvolite gospodine Genjac.
Zahvaljujem predsjedavajući. Razmatranje ovog Izvještaja, a radi se o Izvještaju Upravnog odbora IGA-e razmotrili već jednom zbog toga što nije bio prisutan predstavnik Upravnog odbora IGA-e. Da li danas ima predstavnika Upravnog?
Ima, ima.
Zahvaljujem. Kao što je poznato povodom ovog Izvještaja Predstavnički dom je razmatrao, a onda se stanje, zbog stanja u IGA-i formirana je Istražna komisija i ta Istražna komisija je uradila određene poslove, postigla određene i usvojila određene zaključke itd. itd. Obzirom da Izvještaj u sebi sadrži neke, neke najave ili neke pretpostavke temporarne naravi koje se već odnose na period koji je prošao, ja mislim da treba, da su nam potrebne informacije. Prvo, informacije o onome šta se dešavalo u IGA-i i šta je radio pri tome Upravni odbor. Dakle, mi na 13. stranici, kad pogledamo, vidjećemo da Agencija isplaćuje jubilarne nagrade redovno za pet godina rada u Agenciji 50%, pa do 35 godina 250% ličnog dohotka, to je pozitivna stvar, recimo. A onda kad odemo na tabele koje pokazuju poslovanje Agencije, recimo na strani 5. imamo akumulirani finansijski neto rezultat '16. godine 189.333, a '15. godine 189.437. Mene je obradovalo jer sam mislio da je ovo hiljada ..., međutim kad pogledate gore napomenu da je 73 ovo, da su ovo hiljade, hiljada, onda dođe akumulirani finansijski neto rezultat je 189 miliona gubitka, spornih potraživanja. E sad na stranu to što je malo neobično u hiljadama hiljada izražavati ovaj, znate, pa se to kasnije i u tekstu, ovaj, nastavlja na jedan neobičan način, gdje se govori 1189. Dakle, poznato je da je Agencija počela 05. juna 2007. godine sa radom, da je Zakon donesen koji je odredio nadležnosti Agencije i Upravnog odbora Agencije itd. i mi se danas nalazimo tu gdje se nalazimo zbog tih izdatih garancija da je ustvari sporno 189 hiljada i da je to za nekih ..., 189 miliona, za nekih 120 i nešto miliona prevazilazi vrijednost Agencije i kapital koji posjeduje. Šta se je zapravo desilo, šta je u pitanju, kako je došlo do toga, do tolikog, do tolikog duga, do tolikog spornih, do toliko iznosa spornih potraživanja, pri tome imamo Nadzorni odbor, Upravni odbor, imamo menadžment itd. itd. Od februara 2016. godine, dakle glavni posao Izvozno-kreditne agencije je osiguranje, kreditno osiguranje izvozno-kreditnih agencija, dakle poticaj izvoza i da se daju garancije onima koji su orjentisani na izvoz itd. Osigurani procenti prema tome kako je postavljeno, potencijalni izvoz, plaćanje, obično 90% kupčeva duga prema bh izvozniku, ovako se osigurava. Od februara 2016. godine reosiguravatelj Atradius rej i Nacional bon(?) su otkazali Ugovor o reosiguranju tako da je rizik cijelog portfolija osiguranja od tog datuma snosi Agencija. E sad, kao što je prikazano u Finansijskom izvještaju za godinu koja je završila 31. decembra '16. godine negativni akumulirani finansijski rezultat iznosi hiljada 189.333 to je defakto kad se čita 189 miliona, ali piše hiljada 189, takav je metod valjda obrade uzet. Ukupne obaveze Agencije premašuju iznos Agencije, ukupnu imovinu, za 136 hiljada što dovodi u sumnju mogućnost Agencije da nastavi poslovanje pod petpostavkom vremenske neograničenosti, poslovanja bez finansiranja i ostale podrške od strane vlasnika. Dakle, to su navodi iz Izvještaj. Agencija je tužena od strane domaćih poslovnih banaka, obzirom da je dala garancije za kreditne obaveze Unisa itd. itd. E sad ono, to sa Unisom, sad da se ne zadržavamo, kraj je dana i umorni smo, međutim navodi se da je u novembru '16. godine potpisan Sporazum o reprogramu duga između Unisa i inostranih kreditora koji su korisnici garancija Agencije. Propisan je u tom Sporazumu rok otplate za 11 godina sa kamatnom stopom od 1% godišnje, definisani pojedinačni iznosi itd. itd. Iako Agencija u ovom Sporazumu o reprogramu nije ... oslobođena obaveze po garanciji stupanjem na snagu ovog Sporazuma može se smatrati da se radi o pravnoj instituciji prenovilnovacija(?) kao načinu prestanka obaveze itd. Međutim, obzirom da Unis nije postigao Ugovor o reprogramu, obaveza sa domaćim kreditorima koji uključuju Borab banku, napominjem većina ovih 189 miliona odnosi se na Unis i ono što se dešavalo sa Unisom. Dakle, obzirom da Unis nije postigao dogovor o reprogramu obaveza sa domaćim kreditorima koji uključuje Bobar banku u stečaju, Banka Srpske u likvidaciji, Prvi faktor d.o.o. u likvidaciji, Nova banka Banja Luke i MF banku, dakle nije ni sa jednom postignut sporazum postoji obaveza prema Zakonu o stečaju Republike Srpske rješavanje ovih potraživanja u roku od dvije godine od usvajanja plana finansijskog i operativnog restrukturiranja Unisa itd. Početkom procesa finansijskog, operativnog restrukturiranja Unisa očekuje se otplata kreditnih obaveza prema otplatnom planu, predloženom planu finansijskog i operativnog restrukturiranja sredinom '17. godine. Dakle, sredina '17. je prošla, pitanje je da li je počelo u skladu sa početkom procesa finansijskog i operativnog restrukturiranja Unisa, da li je počela otplata kreditnih obaveza prema otplatnom planu, što bi u narednom periodu moglo pozitivno uticati na finansijski položaj Agencije. Takođe Agencija je zahtjevala da Unis obezbijedi kolateral u vidu izrične notarske isprave od kompanije koja je povezano pravno lice Unisa za slučaj sudskog izvršenja nad Agencijom. Da li je osigurana kolateral u vidu izrične notarske isprave? Ja bi zamolio, obzirom da je pred Opštinskim sudom u Doboju, prema ovom Izvještaju, za 11. aprili ove godine zakazano glasanje povjerilaca o Planu operativnog i 74 finansijskog restrukturiranja Unisa, dakle pitanje – da li je to izvršeno? A tada je trebalo početi, odnosno tada se očekivalo i usvajanje Plana i početak implementacije Sporazuma o reprogramu duga. Dakle, pitanje je – da li je, glasali povjerioci pred Opštinskim sudom u Doboju 11. aprila, da li je usvojen Plan i početak implementacije Sporauma o reprogramu, da li je sredinom '17. godine počela, prema Otplatnom planu koji to podrazumijeva, otplata kreditnih obaveza? Zamolio bih odgovore na ova pitanja, pa onda ćemo nastaviti.
Hvala gospodine Genjac. Ja moram prije ponuditi, pošto je već otvorena javna rasprava, da vidimo ima li još neko od izaslanika interes za raspravu, pa ćemo onda pozvati podnositelja. Nema, ne vidim. Izvolite. Izvolite, evo ja molim da se predstavite zbog.
Hvala poštovani predsjedavajući. Moje ime je Dragana Lažetić, ja sam zamjenik predsjedavajuće Upravnog odbora IGA-e. Delegati, dame i gospodo, znači vezano konkretno za vaša pitanja, Plan restrukturiranja Unisa je usvojen i doneseno je rješenje koje je postalo pravosnažno 29.08. ove godine. Unis radi, znači strani kreditori su potpisali, glasali su za ovaj Plan restrukturiranja, otplata treba da počne od idućeg mjeseca prema tom Planu. To je to, nadam se da sam Vam odgovorila na sva ta pitanja.
Hvala Vam.
A akumulirani, onaj, neto gubitak, to je gubitak, on se odnosi samo na Unis, ni na šta drugo, znači on je 189 miliona.
Dobro, hvala. Je li ima još pitanja? Gospodine Genjac, imate li još pitanja? Ima, izvolite.
Dakle, vrlo je važno da ovo uđe u stenogram da je postignut sporazum i da je početa otplata i da onda ne bi trebalo očekivati problema, je li tako. Jedino u slučaju da ne bude po praksi koja je već nekoliko puta dosad ponovljena, sve je u redu, a 189 miliona gubitka potraživanja, znate. Ovaj, ja ipak mislim da poslovanje Unis fabrike cijevi svodilo se na to da se uvodi, uveze 65 hiljada tona repromaterijala radi prerade u daljnji izvoz i to nikad nije realizirano. Dakle, uvezen je repromaterijal radi prerade za izvoz, vi ste dali garancije, to nikad nije realizirano. Takođe Uprava za indirektno oporezivanje nije postupila u skladu sa zakonom u slučaju praćenja uvoza repromaterijala, razduživanja PDV-a, te izvoza gotovih proizvoda Unis fabrike cijevi. Dakle, nevjerovatno je da se, dakle pored Uprave za indirektno 75 oporezivanje, pored IGA-e, koja je dala garancije, taj dug naraste na 189 miliona i mi danas imamo odgovor da je počela otplata i otprilike da bi sve trebalo biti u redu. Ja mislim da mi treba ozbiljnije ovo da se pozabavimo i predlažem sljedeće zaključke: 1. Dom naroda ističe značaj i potrebu postojanja, te transparentnog i zakonitog djelovanja IGA-e radi kvalitetne podrške bh izvoznicima. 2. Dom naroda Parlamentarne skupština traži od Vijeća ministara detaljnu analizu IGA-e, rada IGA-e uz poseban naglasak na poslovanje sa Unis fabrikom cijevi Derventa. Pod dva, dakle tražimo od Vijeća ministara hitno donošenje konačne odluke u pogledu definiranja optimalnog rješenja za budući rad IGA-e BiH. Ako se ustanovi da će Unis otplaćivati, da ne treba ništa, onda je to sasvim u redu, međutim ja ipak bi volio da Vijeće ministara izvrši analizu šta se dešava sa IGA-om, da li IGA može nastavit na ovaj način i uz ovo da će Unis vraćati kredit. 3. Dom naroda traži od Upravnog odbora i rukovodstva IGA-e da prati stanje sudskih procesa u vezi sa poslovanjem i izdatim garancijama IGA-e i da o tome, u vezi sa Unisom, i da o tome redovno izvještava nadležne institucije. 4. Iz sadržaja vidljivo je da postoji osnov za djelovanje koje nije u potpunosti u skladu sa Zakonom IGA-e, postoji osnovanost za opravdanu sumnju u nezakonito poslovanje Unis fabrike cijevi Derventa prilikom uvoza 65 hiljada tona repromaterijala radi prerade u daljnji izvoz koji nikad nije realiziran, istovremeno Uprava za indirektno oporezivanje nije postupila u skladu sa zakonom u slučaju praćenja uvoza repromaterijala, razduživanja PDV-a, te izvoza gotovih proizvoda Unis fabrike cijevi Derventa, iz navedenih razloga Izvještaj o radu Upravnog odbora IGA-e dostaviti Tužilaštvu BiH. Ovo su četiri zaključka koja ja predlažem da usvojimo. Zahvaljujem.
Hvala Vam, gospodine Genjac. Ja sad ne znam jesu li cijenjene izaslanice i izaslanici razumjeli sve ovo što je gospodin Genjac pročitao i mogu li se na temelju ovoga što je pročitano izjasniti, dakle o ovim prijedlozima zaključaka ili trebamo dati, možda, ili da idemo dalje, a da se vratimo, recimo, pa o ovome se izjašnjavamo kad dobijemo napismeno. Kako? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Molim? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 76
nije uključen mikrofon
Kao u Izvješću, hvala Vam. A sad riječ dajem podnositelju Izvješća, ima li potrebe? Dobro, hvala Vam. Dakle, Vi ste nazočni, ali nema potrebe. Otvaram raspravu. Tko se javlja za riječ povodom ove točke dnevnog reda? Nema interesa za raspravu, ja zatvaram raspravu. Sad ćemo se izjasniti, glasujemo o Godišnjem izvješću iz područja poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2016. godinu. Od nazočnih 13 – za je bilo 5, protiv 5, suzdržana 3. Iz Federacije BiH – 3 za, 2 protiv, 3 suzdržana. Iz Republike Srpske – 2 za, 3 protiv i nije bilo suzdržanih. Postoji, dakle nema opće većine. Konstatiram Godišnje izvješće iz područja poljoprivrede za Bosnu i Hercegovinu za 2016. godinu nije usvojeno. Sad glasujemo o Informaciji o realizaciji zaključaka s 28. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. Možete se izjašnjavati o, pardon da samo ponovim još jedanput, znači mi se sada izjašnjavamo o Informaciji o realiziranju zaključaka s 28. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine. Dajte ponovo, ponovite samo, ovaj, jel je isteklo vrijeme pa se nismo mogli izjasniti. Imamo sljedeću situaciju, znači od nazočnih 13 – 7 je bilo za, protiv 4, suzdržana 2. Iz Federacije BiH – 5 za, 1 protiv i 2 suzdržana. Iz Republike Srpske – 2 za, 3 protiv, bez suzdržanih. Postoji, dakle, opća i entitetska većina, pa možemo konstatirati da je Informacija o realizaciji zaključaka s 28. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, održane 04.05.2017. dakle primljena je k znanju, ovo se prima k znanju. Idemo na narednu, 14. točku dnevnog reda današnje sjednice, to je, Ad. 14. Izvješće Ministarstva sigurnosti BiH o trendovima migracija i aktivnostima na zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda migranata i tražitelja azila, broj: 03/6-37-1226/17 od 12.05.2017. Ovdje smo dobili Mišljenje Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH, Povjerenstvo je usvojilo Izvješće. Zastupnički dom je na 52. sjednici usvojio Izvješće s Mišljenjem Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Riječ dajem predstavniku Zajedničkog povjerenstva za ljudska prava, ukoliko ga ima. 78 Nema. Riječ dajem podnositelju, što nam je sad podnositelj, imamo li podnositelja. Nema. Predlažem da se danas ne izjašnjavamo nego da ovaj, ovu točku dnevnog reda i izjašnjavanje odgodimo za narednu sjednicu, molim vas da se izjasnimo o ovom prijedlogu. Od nazočnih 13 – 13 je bilo za, bez glasova protiv i suzdržanih. Iz Federacije BiH – 8 za, bez glasova protiv i suzdržanih. Iz Republike Srpske – 5 glasova za, bez glasova protiv i suzdržan. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Dakle, mi smo izjašnjenje o ovoj točki dnevnog reda prolongirali za narednu sjednicu, nadam se da će predlagatelj biti na narednoj sjednici. Prelazimo na sljedeću točku dnevnog reda, to je Informacija, dakle točka je 15. Ad. 15. Informacija o aktivnostima Agencije za nadzor nad tržištem BiH, materijal Zajedničkog povjerenstva za ekonomske reforme i razvoj Parlamentarne skupštine BiH, broj: 03/3-50-14-9-12-3/17 od 16.06.2017.
Poštovani predsjedavajući, poštovani delegati. Ja sam Samir Bekto, pomoćnik direktora u Agenciji za nadzor nad tržištem Bosne i Hercegovine. Bila je pripremljena prezentacija, ali zbog ove sjednice koja se odužila, ja ću pokušati u što kraćim crtama da iznesem ovu Informaciju. Sistem nadzora nad tržištem u Bosni i Hercegovini čine Agencija za nadzor nad tržištem Bosne i Hercegovine, Federalna uprava za inspekcijske poslove, Republička uprava za inspekcijske poslove i Inspektorat Brčko Distrikta. Mi smo nadležni za kontrolu sigurnosti neprehrambenih proizvoda na tržištu Bosne i Hercegovine. Mi svake godine zajednički planiramo i provodimo prokativni, odnosno planirani nadzor određenih grupa proizvoda i reaktivni nadzor na osnovu prigovora potrošača i informacija iz medija. U 2016. godini Agencija je sa inspektoratima Entiteta i Brčko Distrikta realizovala i kontrolisala 251 model proizvoda od čega je 130 modela bilo neusklađeno. Radi se o cifri, znači, neusklađenih proizvoda 374.200 komada. Od toga su poslovni subjekti dobrovoljno ili po nalogu inspekcijskih organa uskladili sa propisanim zahtjevima 366.929 komada. Nažalost, 7271 proizvod sa ozbiljnim rizikom za potrošače je povučen sa tržišta Bosne i Hercegovine. Od tog broja povučenih proizvoda 4854 komada 79 proizvoda su uništena. Što se tiče grupa proizvoda sa ozbiljnim rizikom za potrošče, najviše proizvoda otkrivenih na tržištu su igračke i električni proizvodi. Što se tiče vrste rizika, rizik od povreda i hemijski rizik su dominantni u ovim našim izvještajima. Što se tiče porijekla nesigurnih proizvoda, utvrdili smo i svake godine se ponavlja da oko 80% nesigurnih proizvoda je porijeklom iz Kine. Agencija pored ovog proaktivnog i reaktivnog nadzora radi u oblastima zaštite potrošača, saradnje sa poslovnim subjektima, saradnje sa medijima itd. Ono što je bila tematika i naš prijedlog koji smo iznjeli na Zajedničkoj komisiji za ekonomske reforme i razvoj je da u Bosni i Hercegovini Agencija sa inspektoratima kontroliše samo proizvode stavljene na tržište Bosne i Hercegovine. Agencija sa inspektoratima nema nikakve nadležnosti, jer tako u Zakonu o nadzoru nad tržištem nije specificirano, da kontrolišemo proizvode na granici. Znači, kod nas je granica otvorena i nema nikakve kontrole sigurnosti proizvoda. Zbog toga je Agencija sa Ministarstvom vanjske trgovine pokrenula incijativu i prije četri godine je urađen novi Zakon o nadzoru nad tržištem koji predviđa kontrole sigurnosti proizvoda na granici. Dalje, od 2009. godine, znači kad je usvojena zadnja direktiva Evropske unije, stalo se sa usvajanjem propisa Evropske unije. Sad smo došli u situaciju da Evropska unija usvaja dalje propise, unapređuje sigurnost potrošača, a mi od 2009. godine tapkamo u mjestu. Evo ja ću vam samo na dva kratka primjera opisati. Kada poslovni subjekat uveze proizvod na tržište Bosne i Hercegovine i kada Agencija sa inspektoratima otkrije taj proizvod na tržištu slučajnim kontrolama ili dešava se da je već poslovni subjekat prodao više od 50, 60, čak i u nekim slučajevima 90% nesigurnih proizvoda. Evo, navest ću vam jedan primjer, nedavano, poslovni subjekat je uvezao 3600 nesigurnih rukavica. Mi smo prilikom kontrole utvrdili, otkrili te nesigurne rukavice i naložili poslovnom subjektu povlačenje, odnosno inspektorati. Nažalost, poslovni subjekat je prodao većinu tih rukavica i ostalo je samo 95 da povuče iz tržišta. To je poražavajući podatak zato što nema kontrole na granici. Druga stvar, neusvajanje propisa, odnosno parcijalno usvajanje na nivou entiteta bez ikakvog usaglašavanja, nama je svejedno da li će se ovi propisi donositi na nivou Bosne i Hercegovine ili eniteta, ali moraju se usaglasiti. Šta se dešava sad? Na primjer u oblasti, na primjer građevinskih proizvoda imamo situaciju da je prvobitno planirano da se zakon, odnosno naredba o građevinskim proizvodima usvoji na nivou Bosne i Hercegovine. To nije provedeno. Zakoni su usvojeni na nivou entiteta, međutim ta dva zakona nisu, nisu kompatibilna. Znači, i jedan i drugi zakon propisuju različite obaveze, odnosno zahtjeve za građevinske proizvode, različit znak usklađenosti i različitu prateću dokumentaciju. Šta to znači sa aspekta naše kontrole, odnosno prodaje iz Republike Srpske u Federaciju? Može se desiti slučaj da proizvod, građeviski proizvod proizveden u Istočnom Sarajevu se ne može staviti na tržište u Sarajevu ili obrnuto zato što ova dva zakona na nivou entiteta nisu kompatibilna. Naš prijedlog je bio na Zajedničkoj komisiji za ekonomske reforme i razvoj, ja se ovim putem zahvaljujem Komisiji, koja je naše probleme ove shvatila, mi smo tada tražili povećanje sredstava za laboratorijska ispitivanja, da bi što više proizovda ispitali i da bi povećali sigurnost naših građana i unaprijedili. Na osnovu zaključaka Zajedničke komisije Ministarstvo finansija je odobrilo povećanje sredstava za laboratorijska ispitivanja i mi sada imamo sa 33.000 maraka na godišnjem nivou, za 2018. godinu je planirano 70.000 maraka za laboratorijska ispitivanja. Hvala članovima Komisije za ekonomske reforme i razvoj. Prijedlog je naš bio da kroz ovu informaciju, da se nastavi sa usvajanjem propisa Evropske unije u oblasti sigurnosti neprehrambenih proizvoda kako bi mi imali sigurno tržište i kako bi Agencija mogla da uspješno nastavi sa svojim radom. Hvala. 80
Hvala Vama. Za raspravu se javio, sad ću otvoriti raspravu i javio se gospodin Karamatić prvo, pa onda gospođa Džambas. Izvolite gospodine Karamatiću.
Pa mislim da ni ja, ni kolege ne zaslužujemo ako imamo na dnevnom redu Informaciju o aktivnostima Agencije za nadzor nad tržištem, koju primamo k znanju, da ne zaslužujemo 7 minuta toga da nam neko drži predavanje, prezentaciju, šta radi Agencija, kako radi, čime se bavi i da nam manje više pročita ono što smo dobili u materijalima, s tim da iznosi pogrešne podatke, nije 80% proizvoda iz Kine, nego je 79%. Znači, već kad se učili napamet, mogli ste i to naučiti, jedna stvar. Druga stvar, Vi niste u posjeti jednoj srednjoj školi, pa da im prezentirate učenicima šta je vaš posao, znači mi bi to trebali znati, ukoliko smo već dobili materijale. Tako, imali ste od 6 i po minuta Vašeg obraćanja, imali ste precizno 38 sekundi koji nisu u ovim materijalima, i to je bilo zanimljivo čuti. Ovo ostalo, iskreno, pametnije bi Vam bilo da niste govorili, ja ću sad glasati da neću da znam za ovu Agenciju i za ovo Izvješće. Hvala.
Hvala Vama, gospodine Karamatiću. Izaslanica, gospođa Džambas. Izvolite.
Ja ću suprotno. Bila sam, pošto sam član tog Povjerenstva za ekonomski razvoj, kolega Sifet, ne znam, Safet, ne znam ko je još, i mi smo to sve tamo na široko čuli, na tom Povjerenstvu. I ja sam prošli puta, na prošloj sjednici, postavila pitanje - Što je sa zakonom koji je prije četri godine došao u ladicu i nikada nije vidio svjetlo dana? Urađen je, znači, skupa sa Međunarodnom zajednicom i da ide to usklađivanje sa Evropskom unijom, ne sjećam se sad koji je broj toga i ministar mi je, u jednom poprilično onako ljutitom govoru, rekao da to jeste, da postoji taj zakon, ali da politika nije voljna da taj zakon izađe, da dođe do nas. Što politika, kako li politka ja ne znam, samo mi je tako odgovorio i ja zato nisam bila zadovoljna odgovorom, ne znam koja politika. Znači, radi se o uvozu, problemu koji ova Agencija ima jer ona ganja po trgovinama, ako neko prijavi, znači tako ona mora raditi. Ako neko prijavi da nešto nije ispravno, onda ona šalje onih 11 u Federaciji ili 9, 9 možda, 9 inspektora koje imaju u Federaciji da sve ove tržne centre i sve radnje male i velike obiđu i da pronađu to šta se treba povući sa tržišta. Meni su bili strašni podaci koje ste Vi iznijeli na našem Povjerenstvu. Između ostalog, od tih rukavica, šlaufa za djecu, ne znam, tricikla i ostaloga, do upotrebe onih lutkica dječijih, koriste djevojčice koje u nekom vremenu poslije neće moći biti majke. To su prestrašni podaci koje smo mi dobili na tom Povjerenstvu, ali da ima ovaj zakon, znači kontrola bi se vršila na granici i onda nemamo problema. Znači, dobila sam odgovor, tražila sam, išla sam ovim tragom, zvala sam Agenciju, vrlo su mi ljubazno odgovorili da vidimo šta ćemo, ali odgovor je bio da politika, a ja stvarno ne znam tko, 81 politika nije voljna se ovaj zakon usvoji, tako da šta će biti sa vama ja to ne znam, ali ja ću svakako prihvatiti jer sam zaista vidjela i šire obrazloženje.
Hvala Vam, gospođo Džambas. Nema više prijavljenih, zaključujem raspravu. Mi ovu Informaciju, mi se moramo izjasniti je li je primamo k znanju ili ne, pa pošto sam, evo, zatvorio raspravu, sad ćemo pristupiti izjašnjavanju. Dakle, glasujemo o Informaciji o aktivnostima Agencije za nadzor nad tržištem Bosne i Hercegovine. Od nazočnih 13 – za je bilo 8, 4 protiv, suzdržan 1. Iz Federacije BiH – 6 za, 1 protiv, 1 suzdražan, iz Republike Srpske – 2 za, 3 protiv, bez suzdržanih glasova. Postoji opća većina, postoji entitetska većina. Konstatiram Informacija o aktivnostima Agencije za nadzor nad tržištem Bosne i Hercegovine je primljena k znanju. Ja vas sad molim, kolegice i kolege, da se vratimo na točku broj, čini mi se, 12. To je ova, to je – Izvješće o radu Upravnog odbora Izvozno-kreditne agencije BiH, gdje je kolega Genjac imao ni manje, ni više nego četri zaključka. Možemo li se izjasniti o svim zaključcima odjedanput, evo ja predlažem da to tako napravimo ako nema drugačijih razmišljanja. ____________(?) A koji su zaključci? Pa podjeljeni su vam zaključci svima. ____________(?) A dobili smo, aha. U redu.
nije uključen mikrofon
Pardon, ovdje piše Nedžimu. ____________(?) Nedžma. A Nedžimu piše. Dakle, Nedžima, je li tako?
Nedžma.
Nedžma Džanović-Mirašdžiju, zatim Marinka Jurilja i Stevu Pašalića članovima Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete. U skladu sa Prijedlogom jedinstvene rang-liste uspješnih kandidata za imenovanje koje je dostavilo 84 Privremeno zajedničko povjerenstvo obaju domova, danas se trebamo izjasniti o imenovanju članova Upravnog odbra. Riječ dajem gospođi Džambas koja je predsjedateljica ovog Privremenog zajedničkog povjerenstva i izvjestiteljici za sjednicu Doma naroda.
Eh, ovo što mi imamo sad pred sobom je rezultat, također, jednog populističkog zakona koji je ovdje usvojen, a nisam ja usvojila ni članovi HDZ-a, ne znam ko još nije, ali ja sigurno nisam, a to je da se svima, ali baš svima, pa između ostalog i Upravnom odboru za visoko obrazovanje smanji ona, ono plaćanje. Tako da, ako imaju sjednicu dobijaju 476 maraka, ako imaju, pri tom je njihovo, ja sam rekla da ću biti dosadna i stalno ću to ponavljati, znači njihov je trošak, njihovo je spavanje i sve to tako. Ako nemaju taj mjesec sjednicu, nemaju ni taj novac i mi smo to ovdje, takav zakon usvojili. Rezultat je sljedeći, sa 25 koje smo imali prije prijava, ova zadnja sad kojoj sam ja izvjestiteljica, na raspisanom natječaju u četvrtom mjesecu tražili su se Srbin, Hrvat, Bošnjak pri čemu se u toj, u tom, mora znati da ima i članova koji moraju biti stalni profesori i ima onih sa VSS-a. Javilo se tri, Nedžma, Marinko i Stojana i među njima nije bilo redovitih profesora pa se ponovi natječaj, što nama nije bilo strano jer smo prije toga godinu i po ponavljali, i nakon tog ponovljenog javi se Semina Ajvaz i Stevo Pašalić i to je bilo pet prijava, traže se tri, Srbin, Hrvat, Bošnjak. Kad smo mi u punom sastavu došli, dakle Povjerenstvo sastavljeno iz Doma naroda kojeg ste čuli i iz Zastupničkog doma, također predstavnici sva tri naroda, bilo nas je šestoro, radili smo intervju. Na tom intervju od tih petoro, javi se četvoro. I sad vi meni recite kako ćemo mi to izabrati, izabrati između jednog Srbina, između jednog Hrvata i između dva Bošnjaka. Uvjeti natječaja su ispunjeni, znači sve što se tražilo bilo je ispunjeno, između ostalog, tamo ima da se ne vodi krivični postupak, da nije prekršio, ne znam, tamo ono Hag, sud, zločinci, tamo- vamo, sve je ispunjeno i mi smo pristupili bodovanju. I vidite kako je to ispalo bodovanje, da je recimo Nedžma dobila 91.6, u prosjeku imamo pravo da glasamo od 0 do 100 bodova, da je Marinko Jurilj dobio 90 prosječnih tih glasova i Stevo Pašalić 50. Bilo je onih koji su dali 10, bilo je onih koji su dali 90, uglavnom čovjek je dobio ukupno 50, u prosjeku, glasova. Bio Zastupnički dom, Zastupnički dom to prihvatio i sad je došlo na Dom naroda. Znači, sve su, svi su se uvjeti ispunili, samo ono na što se ja žalim, da takva povjerenstva nemaju mogućnost izbora jer su ovi uvjeti postavljeni za članove Upravnog odbora preteški, znači, doktori nauka, redoviti profesori sa silnim izdanim djelima dobiju 476 maraka da dođu ovdje u Sarajevo o svom trošku, zato nam se javljaju umirovljenici ili oni koji su iz blizine, jer ljudima se zaista ne isplati da dolaze daleko i plus tako obezvrijeđen njihov rad na jednoj važnoj oblasti kao što je visoko obrazovanje koje mi znamo kako stoji u Bosni i Hercegovini. To je izvješće.
Hvala Vam. Otvaram raspravu. Želi li se netko uključiti raspravu po ovoj točki dnevnog reda? Ako nema prijavljenih za raspravu, dakle ja onda i zatvaram raspravu. I, evo, Kolegij je odlučio da se ovdje odvojeno glasuje pa onda idemo na prvog, pa na drugo, pa ne treće, dakle. 85
nije uključen mikrofon
Pa evo, ja, ovaj. Mi smo jutros to imali na Kolegiju i tako je zaključeno, ali ako imate drugačiji prijedlog, dakako možemo, onaj, mi ćemo se izjasniti o tome.
nije uključen mikrofon ... u najmanju ruku tako reći nama. Onda dajte, odlučite i o glasanju pa da mi izađemo, ... Kolegij, mi ćemo biti obaviješteni o tom...
Dobro, hvala Vam, ja ću Vam dati riječ, samo izvolite, pa nismo ništa presudili. Izvolite gospodine Radmanoviću.
Gospodo predsjedavajući, čini mi se da je u pravu gospodin Nović, ali evo da ne raspravljamo tome, pa hajmo postaviti neka druga pitanja. Predstavnički dom glasao u paketu i izabrao sve tri, jedva smo dobili četri kandidata. Može li se desiti kad odvojeno glasamo da neko od njih ne prođe?
Može.
Da nedostaje jedna nacionalnost?
Tako je.
Da nismo isto glasali kao Predstavnički, da smo mi izbacili nekoga od profesora univerziteta koji su, evo sad smo čuli, svi vrhunski bez obzira na ocjene koje su pojedinčano davali članovi Komisije visoko ili nisko. Mislim da nije u redu, gospodo predsjedavajući i mislim da trebamo glasati u paketu, pa ako većina misli da ne trebaju biti, neka ne budu, a nemojte da se preglasavamo oko ovoga i to oko pojedinih ličnosti, jer to onda ulazimo u potpuno suprotnu priču onome što je Dom naroda i što smo već govorili kod prethodnih tačaka. Dakle, ovdje je ustvari moja molba, dajte da glasamo u paketu, oni koji su za, da glasaju za. Evo ja sam zato iako ih ne znam sve, jer sam čitao biografije i vidio o kakvim se ljudima radi. Oni koji misle da neki od njih ne zaslužuju, neka ne glasaju za listu u cjelini, jer svakako to neće funkcionisati ako mi nekoga od njih ne izglasamo, a Predstavnički dom je izabrao sve tri. Hvala. 86
Hvala Vama. Gospodin Babalj se, ovaj, želi diskusiju. Izvolite.
Neću diskutovati o ovome, mislim da ima svak pravo na svoje mišljenje, tako imam i ja. Samo želim da nas sve ovdje podsjetim kako bi trebali biti uvijek po istim pitanjima dosljedni. Pa sjećate se ono kad smo imali Drnda, pa zanimljiva su mi prezimena bila, jedni ovako jedni onako. I tad nama to nije smetalo, je li tako? Hoćete da vam navodim još primjera? Znači, hajde da jednom presječemo, znači može i ovako, a može i onako. I tada smo različito glasali, je li tako? Hvala.
Hvala Vama. Kolega Tadić se prijavio, prvi zamjenik. Izvolite, hoćete Vi? Izvolite.
Kratko, dakle, podsjećanje. U praksi je ovoga Doma u posljednja dva mandata, ja znam ranije, mislim, da je ista bila situacija, da se prilikom izjašnjavanja o ovim odlukama, dakle, svačija ličnost djelila, cijenila, odnosno, pojedinačno, nije se nikada pravio paket o bilo kome od ovih pitanja, to nije čak slučaj bio ni kad su u pitanju bili drugi, ne znam, ne mogu da poredim sada važnost, ali mnogo važniji, recimo, ne znam slučajevi, kao što je Nezavisni odbor ili, šta ja znam, negdje gdje se stvarno vodi neka ključna politika i slične stvari. Dakle, ne stoji navod da se ovdje pravi bilo kakav presedan kroz sve ovo. Drugo, potpuno je pravo ako postoji parlamentarna većina, dakle, da ona vodi i kadrovsku politiku. Ne znam da li je vama promaklo, ali politička opcija pod kojom smo gospodin Babalj i ja izašli na izbore zove se Savez za promjene, znači, ne savez za isto. U okviru Saveza za promjene sem političkih postoje i kadrovske promjene. Zašto? Pa zato što mislim da jedan dio ljudi nije uradio svoj posao kako treba. Dakle, sad da otvorimo temu visokog obrazovanja ovdje će svi skočiti i pričati kako je stanje katastrofalno, kako je ovo, kako je ono. Pa za sve tu to odgovorni ljudi, molim lijepo. Ako je neko bio mandat ili dva član ovog Upravnog odbora i pri tome se ne vidi efekat pozitivan, kao što je bio jedan od kandidata, pa onda spletom različitih okolnosti, što reče gospođa Džambas, u nekakvom ljetnom periodu, je li, dođe do samo jedne prijave i desi nam se šta se desi, pa to ne znači da smo mi ucjenjeni, jer ne odgovoramo mi ovdje za rokove da li je bio avugust i ostale stvari, mi ovdje odgovaramo za kadrovska rješenja. Možda je to vama ok da izađete pred javnost i kažete – smatramo da je stanje u obrazovanju loše, ali smo izabrali iste ljude da rade ponovo isti taj posao. Nama nije i nema tu nikakve snishodljivosti, nikakvog ličnog ocjenjivanja, ljepote, referenci, koliko je ko naučnih radova objavio i ostale stvari. Ovo je politika, kao što biste vi sutra promijenili mene ili petog desetog, da dođe do promjena. Pa šta biste rekli, je li biste rekli možda – Ognjen je korektno ovdje radio, nije bilo nikakvih svađa, u teškim uslovima, iako nije većinu imao u Domu naroda, u svome Klubu obezbjedio je, zajedno sa svima nama, jednu vrstu harmonije i saradnju. Pa ne biste rekli, nego biste me promijenili, pa naravno. Pa tako isto, tako isto neki kandidati koji su se ovdje pojavili kao reprezenti 87 određene politike, dakle, ne mogu biti reprezenti sad neke druge politike, jer smo mi dobili povjerenje zato što ona politika nije bila dobra. Pa ne mislite valjda da postoji način da nas neko ucjeni da mi se drugačije ponašamo? Pa nema, ako imamo većinu. Ako nemamo većinu, onda mi nemamo više mogućnosti da predlažemo kadrovska rješenja, onda to nije problem tu jednog od predloženih, onda je to opšti problem. Dakle, ja pozivam kao što je Kolegij predložio u skladu sa svojom praksom, da se glasa odvojeno o svim imenima. Smatram da nije promjena za koju mi odgovaramo kad su u pitanju kadrovi iz Republike Srpske ako se čovjek koji je do sada radio taj posao i ne vidimo, ne vidimo čak ni javno da je protestvovao zbog stanja u visokom obrazovanju, da je to činio, a znamo svi kako je stanje u visokom obrazovanju i sa njim nismo zadovoljni, mi nismo zato, bez obzira pod kojim okolnostima se to desilo, da se ponovo da povjerenje i gubi vrijeme. Je li ovo nešto neprincipijelno? Potpuno principijelno. Hvala.
Hvala Vama gospodine Tadiću. Je li se još netko javlja? Nije.
Ljilja.
Dvije minute pauze.
Molim?
Pauze dvije minute.
Tražite stanku. Koliko?
Dvije minute.
Ah, dobro, možemo, može. Hvala. [[PAUZA]] Da bismo izišli iz ove, da kažem hajde, ovaj, situacije koja jeste takva kakva jeste, ja ipak mislim da treba dati Domu da se izjasni na koji način ćemo se izjašnjavati, bez obzira što je to Kolegij predložio. Ja ću prvo dati taj, dakle, na izjašnjavanje taj prijedlog Kolegija. Ukoliko to prođe, onda ćemo se izjašnjavati pojedinačno. Ukoliko, naravno, ne prođe onda ne moramo se ni izjašnjavat o ovome što je kolega Radmanović predložio. Onda naravno da ide 88 po, ovaj, idemo na izjašnjavanje zajedno, dakle, o svim kandidatima, ako ne prođe ovaj prvi prijedlog. Je li vam sad jasan naš prijedlog? ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Nema, nema.
Dakle, ja ću sad dati prvo da se izjasnimo o tome, daću prijedlog kako ćemo se izjašnjavati, hoćemo li to raditi pojedinačno ili objedinjeno o tri kandidata. Izvolite gospodine Halide. Jeste li se htjeli javiti? Hajde. Pa izvolite, hajde. Pomožite, samo nemojte, nemojte nas dodatno.
[[isključen mikrofon]] Poslovnikom ima pravo da autetntično predlaže. Dakle, vi ste predložili da se glasa pojedničano, to nije protiv Poslovnika ni protiv zakona. Ako neko ima drugi prijedlog, kao što smo imali prijedlog, iznosi taj prijedlog i o njemu se glasa, a ono je što ste Vi najavili kao vođenje, o tome ne treba glasati, nego ako neko ima neko drugi prijedlog koji nije u saglasnosti sa prijedlogom predsjedavajućeg, onda se o tome prijedlogu glasa i ako on prođe, prošao je, ako ne prođe, radi se kako je predsjedavajući namjerio. Mislim, to je sad.
Dobro, ja sam Vas razumio, Vi hoćete reći da se ne treba izjašnjavati. Ja sam mislio da sad ne bude, ovaj, presudno ovo što smo mi, dakle, na Kolegiju jutros rekli, nego da se Dom izjasni. Ali onda, ja sam Vas shvatio i Vaš je prijedlog da se izjasnimo o prijedlogu gospodina Radmanovića, ja sam to tako shvatio. Je li tako? Dobro. Pokrenite glasovanje. Evo ja ću biti suzdržan hajde, imaće dovoljno glasova. [[kratko isključen mikrofon]] Nema opće većine. Znači, sad moramo ići na odvojeno glasovanje. Ja vas molim sad idemo, glasujemo o imenovanju prvog kandidata sa liste uspješnih kandidata za imenovanje članova Upravnog odbora Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvalitete. 89 Treba li dalje čitati o kome se radi? Mislim da ste upoznati, pa možemo se izjasniti. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon
Molim? 90
nije uključen mikrofon Komisija za usaglašavanje ...kratako isključen mikrofon
Dobro. Ovaj, evo imamo prijedlog gospodina Genjca, obzirom da je različito, znači, postupljeno u jednom i drugom domu. Samo ja ne znam kako može se usuglašavanjem ...
nije uključen mikrofon
Jeste, jeste.
Može, može.
Dobro, ovaj, idemo dakle predložiti, ako Vi to tražite, idemo predložiti odmah na današnjoj sjednici članove našeg, dakle, Povjerenstva, iz Doma naroda.
Pa najbolje ovi članovi Komisije koji su bili, oni znaju. Znači, Softić, Zdenka i Tadić.
Hajde izvolite recite. Koga predlažete?
nije uključen mikrofon Neke poslovničke dileme postoje, poslovničke dileme postoje
Da.
... i ako neko ne bude izabran od oba doma, on je automatski neizabran. E sad, novi konkurs treba za toga. Mislim, zato povlačim prijedlog.
Dobro gospodine Genjac, hvala i na tome. 91 Idemo na točku 18., to je, Ad. 18. Prijedlog zaključka o izmjeni Zaključka o formiranju Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH, broj 02-34-1-746/17 od 28.09.2017. Dobili ste Prijedlog zaključka o izmjeni Zaključka o formiranju Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva. Otvaram raspravu. Javlja li netko za riječ? Nema prijavljenih, zatvaram raspravu. Glasujemo o Prijedlogu zaključka o izmjeni Zaključka o formiranju Interresorne radne skupine za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH. [[zajednička diskusija]]