Čestitam! [[Pljesak!]] Idemo na raspravu o: - Pitanje povjerenja predsjedniku Vlade Republike Hrvatske, dr. sc. Ivi Sanaderu Predlagatelji: članovi Kluba zastupnika SDP-a Članovi Kluba zastupnika SDP-a, pokrenuli su pitanje povjerenja predsjedniku Vlade na temelju članka 113. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Vlada se očitovala o ovom prijedlogu. Vladino očitovanje primili ste u pretince. Žele li predstavnici predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, drago mi je da vodite ovu sjednicu, poštovane zastupnice i zastupnici, poštovani članovi Vlade, poštovani predsjedniče Vlade. Instrument glasanja, izglasavanja povjerenja predsjedniku Vlade je ustavna kategorija kojom smo se zadnjih 10-ak godina rijetko služili. Zadnji puta u 10. mjesecu 2002. godine HDZ i njegov predsjednik dr. Ivo Sanader, pokrenuli su pitanje povjerenja tadašnjem premijeru Ivici Račanu zbog parafiranja Sporazuma sa Slovenijom. Čitajući i proučavajući te materijale iz oskudne prakse i dokumentacije Hrvatskog sabora, oskudnog iskustva, iznenadilo me ustvari razina i visina rasprave, diplomatski ton te rasprave, ne zloupotrjebljavanje instituta krivoga navoda i općenito jedna pomirljiva atmosfera. Zašto ovo radimo i kako ćemo se danas ponašati? Ovo radimo zato i navodim isto one razloge koje sam čitao i slušao prije 6 godina i čitao danas jer je ovo demokratski instrument, ustavni institut i ovo je prostor i mjesto u kojem oporba govori o problemima koje tište društvo, predlaže rješenja i traži odgovornost. I molim da se to protumači tako, isključivo tako i samo tako. Bilo je i moram se na to osvrnuti, prije nego što prijeđem na bit stvari, i na razloge zbog kojih tražimo osobnu odgovornost premijera, predsjednika HDZ-a i predsjednika Hrvatske Vlade. Bilo je zadnjih dana vrlo, vrlo zlobnih, zločestih, ružnih komentara u pogledu motivacije ove naše inicijative. Motivacija je demokratska i da politička, jer ovo je političko tijelo. I da, vjerujemo u snagu i moć politike da kao časna profesija i mijenja društvo i utječe na izgled i kretanje društva. I samo to i ništa više. Ovo nije nikakva zlouporaba, ovo je po nama kap koja je prelila čašu. Kap koja je prelila čašu koja se punila zadnjih nekoliko godina, koja se puni već tri godine kada je u pitanju javna sigurnost i sigurnost građana, ovo je čaša koja se punila našim brojnim raspravama, doprinosima, prijedlozima, interpelacijom i konačno prije manje od dva tjedna raspravom o stanju u policiji, dakle, jednom kontrahiranom verzijom protiv naše želje rasprave o stanju sigurnosti u državi koju smo tražili. Nekoliko dana kasnije dogodila se grozna stvar koja nas je kao političare i ljude motivirala da tražimo raspravu o ovome u Hrvatskom saboru. Iluzija nemamo, skoro da mogu citirati predsjednika HDZ-a prije šest godina, ali ovdje se ne radi o oportunitetu, i o tome je li ova rasprava oportuna i imali li šanse da ova saborska većina izglasa nepovjerenje gospodinu Sanaderu, ovdje se radi o političkoj potrebi, o našoj procjeni da o ovome raspravljamo, temeljito, dugo, koliko treba, da se ovakve stvari više ne bi ponavljale. I da bismo odredili pravac u kojem idemo i količinu volje, želje i energije koju u to želimo uložiti. Dakle, u pet godina vlasti i upravljanja HDZ-a promijenjena su četiri ministra unutarnjih poslova, ta tema nije niti nova, niti je neeksploatirana u zadnje četiri godine. Stalno se na to upozoravalo. Ja ovdje neću citirati ali vrlo dobro svi znate i cijela hrvatska javnost zna, bez obzira na političko opredjeljenje i političku volju koliko je problema u sustavu javne sigurnosti bilo, prije svega u području kadrova. I ovo je rasprava o političkoj odgovornosti, o političkoj odgovornosti čovjeka koji je glavni i odgovorni urednik i jedina osoba koja ima stvarnu političku moć i vertikali HDZ-ove vlasti a to je gospodin dr. Ivo Sanader. Ovo je pitanje političke odgovornosti, ovo je odgovornost za nečinjenje jer prije šest godina ovdje smo razgovarali o navodnoj odgovornosti za navodno činjenje, mi sada želimo razgovarati o odgovornosti za generalno nečinjenje a posljedica tog nečinjenja je katastrofalno stanje u sustavu javne sigurnosti. Kao i što želimo razgovarati o konkretnim potezima koji su učinjeni na pogrešan način koji predstavljaju moralnu odgovornost iz koje proizlazi stanje u državi. Pet godina četiri ministra unutarnjih poslova. Prije tjedan dana, tada još kandidat za ministra unutarnjih poslova u najboljoj namjeri i vjeri ali u prirodi lapsusa kaže da mu je cilj depolitizacija policije, potpuna depolitizacija, politizacija nakon pet godina. Elementarna logika nam govori da je policija politizirana i da to priznaje i vidi čak i kandidat za ministra policije. I bez obzira što smo bili suzdržani, želimo mu uspjeha u tom poslu, a taj uspjeh će jako ovisiti o razini i intenzitetu podrške premijera kao jedine odgovorne osobe, stvarno, prije svega stvarno a ta je podrška u zadnjih pet godina sustavno, neću reći namjerno ali sustavno izostajala. Neka mi bude dopušteno vratiti se još malo, unazad je bilo dosta kritika, žalaca, otrovnih strelica oko toga tko kako vidi policiju i sustav sigurnosti u ovoj državi. U vrijeme vlasti one koalicijske Vlade pokušalo se policiju depolitizirati. To je jako važna stvar. Jako važna je za društvo, jako važna je za razinu povjerenja i kad to kažem bez obzira što već vidim da se dižu pločice, to ću probati i dokazati, neću se zadržati samo na općoj konstataciju. Prvo, normativno je Hrvatska usklađena s Europom u pogledu ustroja ravnateljstva policije, u pogledu nekih drugih zakonodavnih rješenja preko toga da u tom razdoblju ni jedan značajniji ili srednje značajan politički dužnosnik nije bio pripadnik političke stranke, uključujući prvog čovjeka tadašnjeg, tadašnjeg ravnateljstva policije Ranka Ostojića koji je nakon imenovanja prvo pokušao zamrznuti, a onda potpuno istupio iz članstva SDP-a. On je na to mjesto došao kao politička osoba i drago mi je da sam vam. Možda je ovo prilika da se neke stvari dodatno pojasne, dakle biti politička osoba znači preuzeti odgovornosti za određeni resor. Ako postoji ta volja i snaga, a policija je u tom trenutku bila resor i namjerno se vraćam unatrag da bi nam sadašnje stanje bilo jasnije. Ako preuzmete odgovornost za određeni resor, u tom trenutku možete biti politička osoba i on to nikada nije prestao biti, istupio je iz članstva stranke. Svi su znali da je SDP-ov kandidat, međutim nitko drugi, a vi znate tko je zapošljavan u policiji '90.-ih godina, nitko drugi u kompletnoj piramidi policijske vlasti, nitko drugi. Nemojte ih smetat gospodine potpredsjedniče. Pa nije u redu. Pa rano je još, nemojte ih smetati.
Mir! Mir!
Evo vidite, ovoga nije bilo prije 6 godine čak ni od strane HDZ-a. Ovo me nagoni da se zapitam neke druge stvari. No da se vratim na politiku i na snagu i značaj politike i u području policije kada je vrh u pitanju. Podrška premijera ministru unutarnjih poslova i kompletnoj piramidi strukture. Nitko, naglašavam nitko u toj piramidi policije i ravnateljstva policije uključujući i regionalne i županijske strukture nije bio član političke stranke. Možda je '90.-ih godina bio član HDZ-a, možda je bio, ali politike tada nije bilo. Ljudi su tada bili i izuzeti iz sustava, otpuštani i time se jako politički manipuliralo. To nije rađeno iz osobnih ili političkih razloga, nego zbog nedostatka stručne spreme. Kad smo već kod toga, zanima me koliko je tih ljudi vraćano u sustav za vrijeme ovih 5 godina HDZ-ove vlasti? Dakle, koliko je ljudi vraćeno i s kojom osnovom? Depolitizacija, profesionalizacija, racionalizacija i demokratizacija i demilitarizacija. E pa sad ako meni netko ovdje danas u toku rasprave uspije dokazati da policija zadnjih 5 godina nije bila politizirana i uspije biti jači od naših argumenata danas ovdje, ja ću to priznati. Znate kako kaže Giboni? "Moglo bi bit da je lakše umrit, nego ljudima reć oprosti." Ja ću reći da policija nije politizirana, da je ona bila ovih 5 godina jedno potpuno autonomno profesionalno oružje hrvatske vlasti. Možete to gospodine Hebrang nazivati demagogijom, možete to nazivati nekom još grubljom riječju, ali ja u to vjerujem. I ta kap koja je prelila čašu nas je i kao političare i kao građane natjerala da tražimo odgovornost gospodina Sanadera za nastalo stanje u sektoru javne sigurnosti, za nesigurnost građana. Sigurnost nije statistika. Sigurnost nije statistika niskoga kriminaliteta, a i ta statistika nije osobito povoljna jer godine idu, očekujemo više. Ne možemo se više izgovarati na ono što je bilo ranije. Znate tko se najbolje obračunavao sa bagatelnim kriminalitetom? Nedemokratski režimi, diktature. Hrvatska to naravno nije. Oni su se najučinkovitije obračunavali sa takvom vrstom kriminaliteta. Ono što imamo u Hrvatskoj, a o čemu govori već tri godine i premijer i ne vidimo da poduzima išta do ovih zadnjih smjena i da se neće tolerirati mafija, da se neće tolerirati organizirani kriminal, ali ispada da se tolerira već tri godine ili ispada da se nema snage i volje za obračun sa tim kriminalom. Tražili smo, ne samo smjenu ministra policije, odnosno ministra unutarnjih poslova, da budem u skladu sa onim što sam prethodno govorio jer policija je nešto drugo. Policija treba biti autonomnija i neovisnije, nego smo predlagali i niz konkretnih mjera i prema svemu tome odnosilo se s bagateliziranjem i sa podsmjehom. O ministrima se govorilo kao o kvalitetnim pojedincima koji znaju svoj posao i koje imaju političku podršku i onda su jednim potezom pera smijenjeni, i dalje su proglašavani dobrim ministrima. E sad, tu nešto ne štima. Tu nešto nije jasno. Ili nisu bili dobri ili su sada imenovani "supermeni". Ljudi o kojima sam s ove govornice prije tjedan dana govorio kao o ljudima, relativno afirmativno, čak sam rekao da bi neki od njih, bez obzira što mi imamo svoje ljude, ljude koji idu na izbore i koji preuzimaju odgovornost pred biračima, da bi neki od tih ljudi mogli biti i u SDP-ovoj Vladi. Mogli bi biti. Imaju određene i profesionalne ljudske kvalitete. Ne radi se o tome. Ne radi se o tome. Gospodo, čekamo 5 godina. Čekamo 5 godina, događaju se grozne stvari. Čeka hrvatska javnost. Lako za SDP. Čeka hrvatska javnost i ne događa se ništa i onda jednim potezom pera čistka smjena kompletnog ili skoro kompletnog prvog ešalona pravosudno-policijske vlasti. Postavljam ovdje jedno provokativno pitanje. A zašto ne i neki drugi? Zašto Ana Lovrin, ministrica pravosuđa, zašto ne čelna osoba USKOK-a ili državni odvjetnik? I o tome želim ovdje razgovarati jer to je sve dio iste piramide. Neki od ljudi koji su smijenjeni su do zadnjeg trenutka bili titulirani kao kvalitetni i uspješni. Po mom sudu tu nema nikakve logike i o tome danas možemo razgovarati. Evo, ja tvrdim da nema logike, možda me netko može uvjeriti da logike, zakonitosti i rezultata ima. Posljedica tog općeg sustava u kojem je za sve odgovorna jedna osoba i za sve zaslužna jedna osoba pa onda valjda za sve i odgovorna jedna osoba je zaostajanje Hrvatske u drugim područjima. Mi smo ih ovdje mogli navesti više, ali neću se služiti metodologijom zlouporabe ispravaka krivih navoda kad se krene. Bilo ih je više, ali usredotočiti ću se samo na dva. Bitna su tri u ovom hrvatskom slučaju. Drugi je gospodarsko stanje u zemlji. I treći kao konzekvenca prva dva, kao konzekvenca nespretnosti i manjka snage i volje za reforme kašnjenje prema Europskoj uniji, sada već ozbiljno i o tome također moramo otvoreno razgovarati, šta nije učinjeno i zašto Hrvatska čeka toliki niz godina. Ako je dio krivnje, dio odgovornosti, dio nespretnosti, dio inercije na strani Bruxellesa i nekih članica, pa valjda postoji i naša odgovornost. Pa valjda je za to netko odgovoran. Sumnjam da je to itko od ovih 61 ili 66 zastupnika HDZ-a koji danas ovdje sjede, mislim da je odgovornost negdje drugdje. Gospodarstvo, Hrvatska je, moj je dojam a vi ga ispravite, zemlja koja gospodarski ne koristi ni blizu svoje potencijale. Zemlja čija vlast nema strategiju i zemlja koja u usporedbi s drugima, s kojima se možemo i moramo mjeriti zaostaje. Zemlja koja nema jaku proizvodnju, zemlja koja nije konkurentna, zemlja koja ne ulaže, a država u ključnim sektorima postoji zato da bi Vlada donosila neke odluke. To vidimo sada najbolje uz primjer ove svjetske krize, kada neke vrijednosti s kojima se rugalo prije nekoliko godina, ponovno postaju relevantne. Od Vlade se očekuje recimo da u pet godina vlasti odluči šta će sa hrvatskom brodogradnjom. Draga gospodo mi smo ako mogu biti tkao patetičan, a već jednom sam bio na tu temu, jedini slavenski stvarno maritivni narod, nacija. Ni jedan drugi slavenski narod nije barem tisuću godina toliko vezan uz more, živio od mora i patio od mora. Brodogradnja je ne samo pitanje poslovnog interesa nego i pitanje ponosa ove zemlje, ponosa barem milijun, a i više Hrvata koji žive blizu mora i koji su s morem u doticaju. Brodogradnja je posao od kojega se nekada dobro živjelo. Brodogradnja je naravno sektor koji je na svjetskom tržištu prolazio kroz razne turbulencije, prestrojavanja, gdje se žarište snage inovacije i proizvodnje selilo iz Europe na daleki isto, Hrvatska je to sve uglavnom gledala. Prošao je rat, u pet godina ove Vlade mi smo došli do točke da ne znamo apsolutno kamo u ovom trenutku. Rješenje je prodaja brodogradilišta za jednu kunu. Mi smo protiv toga. I one koji su za to odgovorni, za nečinjenje zadnjih pet godina prozivamo za odgovornost, da vidimo šta će se u Hrvatskoj za deset godina proizvoditi na škverovima, šta će se u Hrvatskoj raditi za deset godina. Koji će to biti hrvatski ponos, hrvatska snaga? Šta je sa energetikom? Gdje je odgovornost premijera jedne zemlje kada kaže da je on, da je HDZ protiv nuklearne energije. Pa gledajte, nismo ni mi apriorno za nuklearnu energiju, ali smo za jaku Hrvatsku. Ali smo za jaku Hrvatsku koja mora imati energiju. Koja mora biti koliko je to moguće više, neovisna. Koja mora imati konkurentne rafinerije. Ništa od toga nemamo. Ništa od toga nemamo. I ne vidimo da se tu išta poduzima. Gospodo pet godina vlasti. U pet godina Amerika je za vrijeme New Dila ponovno pronašla sebe. Ponovno pronašla sebe. Kada se govori o 100 dana, kada se govori o 100 dana gospodo, onda se misli na prvih 100 dana u kojima se, a vi vjerojatno znate šta znači 100 dana u povijesti civilizacije i novije civilizacije. Dakle tih 100 dana se odnosi ne na 100 dana počeka, nego na 100 dana u kojima vlast u trenucima krize i zaostajanja poduzima ključne poteze. To je prvih 100 dana Franklina Roosevelta. … [[Upadica se ne čuje.]] Imate ovdje, ja se nadam da će biti uskoro donesen zakon o huliganima, jer postoji nekoliko vrsta huligana. Postoje huligani koji se stvarno i potuku, ali postoje huligani koji imaju neki drugi pojavni oblik. Prema tome, molim vas da huligane u ovom Saboru na pristojan način opomene.
Dame i gospodo, molim vas omogućite zastupniku da izlaže nesmetano bez dobacivanja. Mir molim vas gospodo! Mir!
Dakle neke metode u ovom Saboru su već 15 minuta huliganske, neću u nikoga uprijeti prstom, a vi ćete vjerojatno shvatiti o kome se radi.
Gospodo molim vas, nemojte upadati zastupniku u riječ. Izvolite zastupniče.
Hvala vam što ste zaštitili ne mene, ja tu nisam bitan, bitan je dignitet ovog Doma koji je ugrožen ponašanjem nekih ljudi i na žalost tek je prva godina mandata, srozavat će se itekako u sljedeće tri godine. Stali smo na brodogradnji, energetici i na rafinerijama. Pet godina, dakle pet godina, ne prvih 100 dana u kojem odlučna, determinirana i vizionarska vlast donosi ključne zakone i mjere u kojima vidi izlaz iz krize nego pet godina lošeg rezultata i zaostajanja. Pa sada možemo se pitati i o tome možemo razgovarati, mi tvrdimo da su upravo slabost i nespremnost na reforme politička neodlučnost, kalkulantstvo, oportunizam ako hoćete, rezultat zašto Hrvatska toliko kasni u pregovorima s Europskom unijom. A kada kažem da kasni, onda se referiram na obećanja koja smo slušali prije 4-5 godina. Dakle ne referiram se na nešto što je zapisano u božanskom zakonu ili u hrvatskom Ustavu nego na ono što su nam obećavali premijer i njegovi suradnici prije 4-5 godina. I ako dio odgovornosti zaista i dio opstrukcije prebacimo na bruxellesku administraciju s kojom ćemo imati puno posla u budućnosti, ali moramo znati da su odluke naše, snaga naša i ključni pravci naši ne bruxelleski i zato govorimo o odgovornosti. Ako sklonimo tu odgovornost, ako sklonimo opstrukciju nekih država koje su nam tradicionalno bile malo stroži kontrolori a ne neprijatelji, kao i nekih država koje su bile malo zaista opstruktivne a u našoj su blizini, mogli smo možda zgrabiti još neki trenutak. Ali činjenica je da su perspektive ulaska Hrvatske u Europsku uniju slabije, da su rokovi dramatično pomaknuti i da se moramo pitati tko je za to odgovoran čitajući neka od izvješća i neke od dokumenata koji dolaze iz najviših izvora Europske komisije, a počeli smo s time mandat ovoga Sabora, odgovornost je Hrvatske, odgovornost je Vlade. Administrativni kapacitet je loš. Tko je za to odgovoran? Je li za to odgovorna oporba? Je li za to odgovorna Pešta, Beograd, Beč? Ne bih rekao, odgovoran je netko ovdje. A pošto samo jedna osoba preuzima odgovornost, odlučuje o svemu, dovodi ljude, smjenjuje ljude na najvišim pozicijama, daje im ili im ne daje podršku, ovdje govorimo o odgovornosti predsjednika Vlade. I to je dame i gospodo ključ ove priče. Dakle ne osobnog … [[Ne razumije se.]] ne hajka, ne uvreda nego potreba da razgovaramo o odgovornosti u sustavu vlasti koji je takav voljom HDZ-a i voljom njegovog predsjednika. Mi ne kažemo da takav sustav protiv kojega odnosno za koji mi nismo i funkcioniramo drukčije, mi ne kažem da on ne može biti zakonit i da nije zakonit i da ne može biti učinkovit. On je zakonit u svojoj strukturi, ali držimo da je neučinkovit. To je naš stav i na ovaj način to pokušavamo dokazati. Rezultata nema. Rezultata u borbi protiv organiziranog kriminala i ugroze javne sigurnosti građana nema. Slabi su, nedopustivo su slabi. Ekonomski, da sad ne ulazimo u stope rasta u zadnjih pet godina od kojih je samo jedne godine stopa rasta bila 5,6%, ove godine su prognoze puno slabije. Od toga da realni dohodak ljudi ne raste, od manjka strateških projekcija u Hrvatskoj, energetike prije svega, od manjka ako hoćete odgovornosti. Od toga da se ne može u Hrvatskoj, a to je također posljedica tog stila vladanja, ne može se od nekih projekata odustajati ili odgovornost za njih prebacivati drugima zato što se smatra da to nije popularno. Sjetimo se Družba Adria. A tko je presretan da u Hrvatskoj prolazi naftovod ako imamo drugog izbora, ako je to nebitno? Pa nitko. Nitko to samo po sebi ne želi. Ali, je li to bila šansa za Hrvatsku? Je li odbačena tek tako u tijeku jedne predsjedničke kampanje? Je. Sad imamo, suočeni smo s problemom energetske ovisnosti. Slabi smo, nemamo dovoljno. Kako dalje? Kako dalje i kuda dalje, kojim putem? Ne može se reći, HDZ za tu potrebu organizira i tiskovna konferencija u sjedištu velike stranke. Mi smo protiv, ali vidjet ćemo kakva je javna rasprava. A tko vodi tu javnu raspravu? Tko vodi ovu Vladu? Pa zar mislite da SDP želi popularnost na tim osnovama? Zar mislite da će se itko u ovoj zemlji dopasti, da će itko biti omiljen ako kaže da, idemo razgovarati i o tome. Imamo stav, imamo stručnjake. Možda je to put za Hrvatsku usprkos svemu. Ali gospodo, za to treba odlučnost. Za to treba preuzeti rizik. Ne možete se skrivati iza stranke kada je to zgodno ili prikladno. Jer, to su izazovi koji stoje pred Hrvatskom, a s kojima se netko ne želi, ne zna ili ne može uhvatiti u koštac. I bit će ih još, jer svi se pitamo što će biti hrvatska snaga za 10 godina. Koji proizvod, koja tehnologija, koje obrazovanje, šta? Mi ne vidimo. I za kraj, zahvaljujem vam na pozornom slušanju i radujem se jednoj otvorenoj debati, ni prvoj ni zadnjoj u ovom Saboru. Pozivam vas da ne zlouporabljujete institut pogrešnoga navoda, jer to smatram jednim od većih rugala ovog Sabora, ali vama je na savjesti. Klub SDP-a će imati jako na umu ove stvari i dat ćemo sve od sebe. Naravno, raspravljat će puno naših članova jer imaju što reći, da ovu raspravu učinimo sadržajnom, na trenutke oštrom i dostojanstvenom, kako priliči ovom Domu. Gospodine potpredsjedniče, poštovani članovi Vlade, predsjedniče Vlade, kolegice i kolege, hvala vam na pozornosti.
Hvala lijepa. Dame i gospodo, sada imamo, javilo se nekoliko zastupnika za povrede Poslovnika. Jedan broj se javio veliki za ispravke netočnih navoda. Ja apeliram na sve zastupnike i zastupnice i kod navođenja ovih instituta i povreda Poslovnika i ispravaka netočnih navoda da imaju na umu da se rasprava u ovoj sabornici treba odvijati o ovoj temi demokratski, da se treba odvijati zašto ne i oštro, da se ne prelaze granice, ali da se držimo svih instituta parlamentarne procedure. Stoga vas molim da i u pogledu kod ovih povreda Poslovnika vodite računa o smislu ove rasprave o njenom daljnjem tijeku, tonu, kako bi se u demokratskoj atmosferi raspravila ova tema. Gospodin zastupnik Mario Zubović, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja sam digao pločicu povrede Poslovnika i pozivam se na članak 209. i 214. i molio bih vas da gospodinu koji je sada ovdje govorio vi date opomenu jer je uvrijedio zastupnike u Saboru i nazvao ih je huliganima. To je ponovio dva puta i rekao je izričito da ovdje sjede huligani. Ja vas molim da mu izdate opomenu.
Dobro. Gospođa zastupnica, potpredsjednica Doma, Željka Antunović. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Povrijeđen je članak Poslovnika 213. koji govori o obvezi predsjedavatelja da održava red na sjednici. Ja znam da je to težak i zahtjevan posao, ali apeliram i na vas da odmah na početku ove rasprave poduzmete sve što je u vašoj moći, što je i vaša obveza da i jednu i drugu stranu prisilite da se ponašaju onako kako priliči ozbiljnoj raspravi u Parlamentu. Što se nas u SDP-u tiče, mi želimo biti i oštri i kritični, ali ne želimo se svađati. Ne želimo da to liči na vašar nego na ozbiljno sučeljavanje argumenata. Doprinos tome mora biti i održavanje reda, što je vaša poslovnička obaveza, a i vaše dugogodišnje iskustvo sigurno će vas navesti da u tome budete oštri i odlučni na današnji dan.
I gospodin zastupnik Gordan Maras. Odustao je od toga. Dame i gospodo zastupnici, ja se pridružujem svima onima u sabornici koji žele da se rasprava odvija u duhu demokratskih načela, da zastupnik treba biti u prvom redu, da mu treba omogućiti da se bez ikakvih upadica i dobacivanja, što mi imamo stalno praksu pa i sada, da govori. Njegovo je pravo govora i ne može ga se u tom pravu ometati. Ali mi imamo permanentno praksu da se različitim upadicama bilo kojega zastupnika, govornika iz zastupničke klupe ili s ove govornice, da ga se sa upadicama ometa. I ne možemo imati dvostruka mjerila. Jedanput ja bih trebao po strogom slovu Poslovnika u onim odredbama Poslovnika koji se odnose na održavanje reda i stegovne mjere, izreći opomenu odmah zastupniku koji svojim upadicama ili na drugi način ometa govornika. Da li da se ja koristim tim instrumentom i da bilo kojega zastupnika kada upadicama ometa govornika da mu odmah izričem opomenu? Kada se daju znakovi negodovanja ili znakovi odobravanja na govore zastupnika od strane drugih zastupnika, dali su i te upadice znakovi odobravanja ili negodovanja ili smijeha, dali je i to ometanje govornika? Dakle, molim vas vodimo računa, ja ću striktno poštivati Poslovnik, a molim sve zastupnike i zastupnice da se sami ograniče na to da sami poštuju vlastiti Poslovnik, vlastiti naš zakon po kojem radimo. Svi ispravci su povučeni. Želi li predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader dodatno uzeti riječ? Da. Izvolite. Predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader.
Hvala lijepa. Gospodine predsjedatelju, gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pozdravljam ovakvu odluku kluba Hrvatske demokratske zajednice da pridonese atmosferi dijaloga i borbe argumentima, a ne vikom i vrijeđanjem. Nalazimo se u jednoj zanimljivoj situaciji koju smo imali kao što je i predsjednik SDP-a rekao i prije nekoliko godina dok je HDZ bio u oporbi, razlozi za našu tadašnju interpelaciju ondašnjeg premijera bili su drugačiji. Rasprava je provedena kao što je zastupnik Milanović rekao i predsjednik SDP-a u jednoj u dobroj diplomatskoj atmosferi, ali se govorilo o argumentima. Ja se dobro sjećam što sam govorio tada u ime kluba HDZ-a. Nalazimo se u jednoj situaciji u kojoj je pokrenuta rasprava o povjerenju predsjedniku Vlade, a time i Vladi u cjelini, zbog tri razloga. Navedena su tri razloga. Ja sam ih dobro proučio, pogledao. Vlada je na njih odgovorila, vrlo sustavno, argumentirano i to ste dobili na klupe. Riječ je dakle o borbi protiv kriminala. Riječ je o financijsko ekonomskoj krizi i riječ je o tobože sporom ulasku, odnosno pripremama za ulazak u Europsku uniju. A ja bih rekao da je znakovito da je ispušten i NATO jer smo, barem tako je do sada postojao politički konsenzus oko kojega sam barem ja bio siguran da postoji, nije spomenut NATO, jer mislim da je NATO zajednički uspjeh. Ne prisvajam ga ovoj političkoj većini koja je danas u Saboru i Vladi, jer znam da je bio oduvijek orijentacija svih političkih relevantnih političkih stranaka u Hrvatskom saboru, premda su sa ove strane dolazili prijedlozi za referendum o NATO-u. Bogu hvala na vrijeme je shvaćeno da ne treba, jer … [[Govornik se ne razumije.]] od gotovoga napravili veresiju i nema potrebe u hrvatskom Ustavu da se u NATO-u uvodi u referendum. Prema tome, kada govorimo o ta tri razloga Vlada je ta tri razloga navele, odnosno ta tri odgovora na ta tri razloga kojim se traži današnja rasprava vrlo precizno navela i ja molim sve zastupnike da sukladno apelu predsjednika SDP-a, a i mom apelu da ih pročitate i da vidite da su prijedlozi kluba, odnosno dijela zastupnika SDP-a ne utemeljeni i da ti razlozi naprosto ne stoje, koje ste naveli unutra. Ja sam pažljivo slušao i vaš govor i mogu reći da tražite moju političku odgovornost u ovih 5 godina. Pri tome ste jednu stvar ispustili, možda ne namjerno. Ispustili ste činjenicu da u tih 5 godina su bili izbori dva puta. Da su tim izborima ne bilo tko, nego vrhovna instancija demokracije, a to su birači. I kada govorimo o demokraciji apsolutno ste u pravu, da je prijedlog o izglasavanju povjerenja predsjedniku Vlade, Vladi ili ministrima demokratski instrument oporbe i nitko to ne dovodi u pitanje. Ako je tko proteklih dana dovodio u pitanje ja to mišljenje ne dijelim. Mislim da je to uredu, da je to demokratski, ali je jednako tako demokratski priznati da su bili dva puta izbori u tih 5 godina i da je dva puta ova politička opcija sa svojim koalicijskim partnerima pobijedila. I da ako vi kažete, mi tražimo vašu odgovornost, a da vam ja ona sa ovog mjesta jednako tako odgovorim, mi smo odgovorni onima koji su nas izabrali i koji poštuju demokratsku većinu ili demokratsku volju većine hrvatskih birača. Njima smo odgovorni. I ja mislim da je to jedino ispravan demokratski pristup. Sve drugo ne bi bilo demokratski. Vi naravno znate da vaša rasprava i vaši prijedlozi danas neće proći, ali vi imate na to pravo. Vi imate pravo na politički neuspjeh i ja nemam protiv toga ništa, ali ja želim sada naprosto s ove govornice reći, ako me prozivate za odgovornost, ako me prozivate za odgovornost, onda ću i ja govoriti o mojoj odgovornosti. Odgovoran sam za povećanje zaposlenosti u proteklom mandatu, ako usporedimo točne statističke podatke iz 2003., prosinac 2003., prosinac 2007., 128 tisuća novo prijavljenih zaposlenih. To su statistički podaci, to su konkretni ljudi. To nisu bajke i priče u oblacima. Ako govorite o mojoj odgovornosti, onda ću reći da sam odgovoran zajedno sa koalicijskim partnerima, za vraćanje duga umirovljenicima, za jednu strašnu traumu hrvatskog društva koja je derivirala iz prvotne HDZ-ove Vlade. Ne skidam našu odgovornost kao stranke iste Vlade početkom devedesetih, '93. kada je počeo daj dug. I mi smo imali snage i hrabrosti vratiti taj dug i naći novac za taj dug. Ako govorite o mojoj odgovornosti, onda ću reći da sam odgovoran i za vraćanje zajedno sa koalicijskim partnerima, za vraćanje dostojanstva hrvatskim braniteljima, koji su se u jednom određenom trenutku, možda to nije bila namjera koalicijske Vlade, ali su se našli u jednom određenom trenutku poniženi, uvrijeđeni, smanjena su im prava, donesen je bio novi zakon 2001. o pravima hrvatskim braniteljima u kojima su im bitno smanjena prava. Ako govorite o mojoj odgovornosti ja ću reći da smo zajedno sa koalicijskim partnerima, mi iz HDZ-a i ja kao predsjednik Vlade odgovorni za vraćanje dostojanstva ženama i majkama, da smo odgovorni za veću toleranciju u društvu i na to smo ponosni. I zato apeliram i danas na toleranciju i u raspravi ovdje, za borbu argumentima, ali za toleranciju u raspravi. Ako govorite o mojoj odgovornosti, gospodine predsjedniče SDP-a, onda vam mogu reći da se osjećam odgovornim za najjači položaj u međunarodnoj zajednici Republike Hrvatske od njezinog osnivanja, suodgovoran. Tu uključujem i predsjednika Republike i Hrvatski sabor. Svako na svom planu je dovoljno učinio, ali budući da sam na čelu Izvršne vlasti, osjećam se itekako odgovornim za najbolji međunarodni položaj Hrvatske do sada od njezinog osnutka. Ako govorite o mojoj odgovornosti, onda ću reći da se osjećam odgovornim zajedno sa parlamentarnom većinom, što smo vratili dug službenicima i namještenicima kojima je prethodna Vlada, vas tu ne apostrofiram, niste bili tada, ali kojima je prethodna Vlada, svejedno je koja je Vlada to bila, ali prethodna Vlada, mada je bila i HDZ-ova prethodna zakonski ukinula, oni nas tužili na sud, sud im dao pravo, ustavni sud im dao pravo i mi smo vratili taj dug službenicima i namještenicima. Ako govorite o odgovornosti, onda ću reći da sam odgovoran zajedno sa parlamentarnom većinom i Vladom za makroekonomsku stabilnost ove zemlje, da sam odgovoran za smanjenje duga proračunske rupe koju smo našli 6,5 milijardi na početku mandata, da sam isto tako, da smo odgovorni za osiguranje povećanja plaća i rast plaća u cijelosti. Ako govorite o mojoj odgovornosti, itekako se osjećam odgovoran što smo osigurali rad USKOK-a i DORH-a i financijske i financijske pretpostavke da mogu puno bolje raditi da mogu profunkcionirati kao što prije nisu. Ako govorite o odgovornosti, onda sam odgovoran i za socijalni dijalog koji smo mi digli na najvišu do sada razinu koje u Hrvatskoj do sada nije bilo. Odgovoran sam za sastanke sa socijalnim partnerima, od sindikata do poslodavaca, dvomjesečne, u kojima zajednički raspravljamo o društvenim problemima i onome što tišti zajedno i sindikate i poslodavce i društvo u cjelini pa i političke stranke. Ako govorite o odgovornosti, onda sam odgovoran sigurno zajedno sa prijateljima iz koalicijskih, parlamentarne većine, i za uvođenje E-Hrvatske, za sređivanje državnih financija i uvođenje riznice, za nastavak gradnje autoceste ali puno brži i puno uspješniji, ali nastavak, jer ste i vi tu dosta toga u prethodnoj Vladi napravili. Govorim o plinofikaciji Hrvatske, i da dalje ne nabrajam. Međutim, sve ovo što sam nabrojio, potakli ste me, s obzirom na vašu izjavu da sam ja odgovoran za stanje u zemlji, naravno da imam odgovornost od koje ja ne bježim. Ali moja je odgovornost jednako tako i u tome da, kada sam nabrojio sve ove podatke, i da ne zaboravim, spomenuo sam NATO, Hrvatska će u mandatu ove parlamentarne većine postati članica NATO-a i postati će članica Europske unije i jednog i drugog, nadam se uz vašu punu potporu, i dijeliti ćemo s vama uspjeh, jer je to zajednički uspjeh cijele Hrvatske, ali dakako ova Vlada je to predvodila, ova parlamentarna većina je to provodila. Kao što je uspjeh cijele Hrvatske bio i uspjeh u Domovinskom ratu i stvaranje nezavisne, samostalne demokratske Republike Hrvatske, međunarodno priznate, zajedništvo svih nas, svih hrvatskih domoljublja, ali je jedna politička stranka dobila izbore i predvodila to, i ne možemo zanemariti povijesnu ulogu i Franje Tuđmana i Hrvatske demokratske zajednice početkom '90.-ih na tim stvarima. Prema tome, mislim da problem o kojemu se danas govori i ova rasprava je sasvim u redu, rasprava argumentima da vidim i da vidimo jesmo li možda mi negdje pogriješili, u vremenu kada ste nam vi upućivali kritike. Ali ako su te kritike bile usmjerene samo zato da se sruši ministar, da se uvede nered, da se dođe do prijevremenih izbora, onda one nisu bile u redu. Ako su kritike bile usmjerene na to da poboljšamo rad u određenim ministarstvima, oni će biti uvijek dobrodošli. I imate tu otvorena vrata i otvorenu ruku! Problem nastaje u našoj komunikaciji i to je ono što želim sada, iskoristiti ovu prigodu koju ste mi dali i koju ste mi poklonili, da pred ovim Visokim domom i pred hrvatskom javnošću kažem što ja mislim o aktualnoj situaciji u Hrvatskoj i kako ja vidim viziju Hrvatske danas i sutra. Jer problemi koji su nastajali u prošlosti nastajali su uvijek onda kada su bili posljedica radikaliziranja političke borbe i kada se političkog suparnika pretvaralo u političkog neprijatelja. To je u prošlosti dovodilo do podjele i hrvatskog nacionalnog bića i hrvatskog društva, dotle da su podjele išle kroz obitelji i nemojte misliti da ovo nije, da je ovo deplasirano. Sjetite se prije nekoliko dana utakmice Hrvatska – Andora, i ustaških pokliča, da su te podjele išle kroz hrvatske obitelji, da su pucali jedni na druge, dotle da se dugo, dugo, pa do sada te podjele u hrvatskom narodnom biću pa i u hrvatskom društvu, uključujem i predstavnike nacionalnih manjina nisu nadišle. I da je naša zadaća da ih nadiđemo i da to zaboravimo, ne prošlost, jer kaže ona poslovica i ona stara izreka mudra: „Narod koji zaboravlja svoju prošlost, ponavlja svoje tragedije!“. Mi smo ih imali dovoljno. I zato, ja mislim da je prošlost koja je bila vrlo bremenita nije zato tu da se svađamo, nije zato tu da prešućujemo ono što se događa nego je zato tu da se s njom suočimo jednom za svagda, da je prevladamo, da učinimo ono što Njemci zovu … [[Govornik se ne razumije.]] vi znate dobro što to znači, „prevladavanje prošlosti“, da se sa time suočimo. I da kažemo da i ta prošlost i da dva rata i II. Svjetski i Domovinski, u kojemu su zastupnici u ovom Saboru i jedni i drugi, dakle, nešto stariji se i rodili ili neki čak i sudjelovali a neki dakako mlađi nisu ni u Domovinskom ratu možda bili toliko svjesni što se događa jer su bili mladi, dakle, ali dva rata su nas još uvijek tu koji utječu i na naš današnji život i na naše današnje vrijeme. I zato i danas treba govoriti o tome da je nedopustivo i da su tu naša šansa da svi zajedno bez obzira na parlamentarnu većinu i parlamentarnu manjinu, da svi zajedno u određenim temama pružimo ruku, stavimo glave na kup i odlučno se suprotstavimo nekim pojavama u društvu. Tu mislim i na organizirani kriminal, tu mislim i na vikanje „Za Dom spremni!“ cijelog stadiona protiv Andore, tu mislim i na druge stvari, tu mislim i na međusobnu toleranciju, tu mislim i na uključivanje nacionalnih manjina u sve strukture hrvatskog društva, tu mislim prije svega na edukaciju mladih. Ja bih želio da jučerašnju odluku predsjedništva Hrvatske demokratske zajednice, a vi ste me citirali da smo jučer imali, da, rekli smo jučer i odmah da repliciram na tu vašu primjedbu, dakako mi možemo biti protiv nečega ako se otvara javna rasprava. Mi nismo rekli da smo protiv nečega, da smo protiv atomske centrale, mi smo rekli, imamo tri varijante, mi preferiramo ovu koja je jedna bez atomske centrale. Ali ukoliko javna rasprava pokaže da je potrebna, i stručnjaci nas uvjere da je potrebna atomska centrala i javna rasprava to potvrdi mi smo otvoreni za tu opciju. Dakle, tu ne vidim ništa spornoga. Zašto HDZ i predsjedništvo HDZ-a ne bi moglo reći svoju opciju? Zašto vi ne biste mogli reći svoju opciju? Jer imamo tri varijante koju su izradili stručnjaci ne politika, i to vodeći umovi, vodeći mozgovi Hrvatske kada je riječ o energetskoj strategiji. Prema tome, jučer sam na press konferenciji rekao i potvrditi ću i ovdje opet, mi moramo sve učiniti da ovo što se događa u hrvatskom društvu, a tu mislim i na nasilje i na organizirani kriminal i na stanoviti «revival» možda nesvjesni ustaštva, moramo učiniti sve da to spriječimo. Mene je sram kad se na, za vrijeme utakmice koja mora biti ponos, u kojoj pobjeđujemo ili gubimo kao protiv Engleske da se viču ustaški pokliči. Mi moramo našim mladim ljudima reći i tu je ono gdje moramo zajedno. Ja sam mislio da je to neupitno. I nadam se da je neupitno da je antifašizam u temeljima Hrvatske države, u hrvatskom Ustavu. Da smo po antifašističkoj borbi mi pobjednici u Drugom svjetskom ratu. Da su istarski partizani donijeli povijesnu odluku 1943. o pripajanju Istre i ostalih otoka i krajeva Matici Hrvatskoj. Da je ustaštvo zločinačka Pavelićeva ideologija koja je proizvela Jasenovac i druge logore. O tome moramo govoriti jednako tako kao što moramo govoriti o organiziranom kriminalu jer je to i ono što se događa, što se događalo u Pragu vrlo povezano. Prema tome mislim da moramo zajednički neke stvari iz naše prošlosti raspraviti, donijeti neka zajednička stajališta. Ako se oko njih razilazimo u redu. Ali ja ću reći i koje je naše stajalište i o komunizmu. Kad sam rekao antifašizam da, ali reći ću komunizam ne. Treba reći da je komunizam uz fašizam i nacizam bio treći totalitaristički, zločinački sustav. Ljudi koji su drugačije razmišljali ubijani su. Na Bleiburgu i Križnom putu dogodile su se strašne tragedije i sigurno da i danas treba goniti i sankcionirati one koji su počinili te zločine. I zato mi ne možemo zatvarati oči pred tim povijesnim činjenicama niti ih ublažavati. I zato svatko kome je do budućnosti Hrvatske mora otići u Jasenovac, tu mislim i na vodstvo katoličke crkve u Hrvatskoj jer mogu pretpostaviti koliko bi blagotvorno djelovalo kad bi zagrebački kardinal ili predsjednik Hrvatske biskupske konferencije otišao u Jasenovac, poklonio se žrtvama i pomolio za žrtve. Kao što pozdravljam i najavu uglednih predstavnika židovske zajednice da odu na Bleiburg, ali jednako tako očekujem dame i gospodo da i Savez antifašističkih boraca Hrvatske ode na Bleiburg. U prvim mjesecima mog mandata sam otišao i na Bleiburg i u Jasenovac i poklonio se žrtvama i pomolio Bogu za njih. Ali uputio poruku da želimo da se to više nikad ne ponovi. Sličan potez napravili su i predsjednici SDP-a Račan i Milanović i to je za svaku pohvalu i to kažem bez kompleksa jer političke stranke nisu same sebi svrha nego instrument služenja narodu i građanima. Stoga kad to čine politički i crkveni vođe, kad to čine i drugi ugledni ljudi onda nastupa taj «vergangenheits beveltigung» prevladavanje prošlosti koje nam je itekako potrebno i tada više neće biti ovakvih pokliča na utakmicama. I zato želim govoriti o viziji Hrvatske koja će se otvoreno suočiti s tim ranama svoje prošlosti da bi mogla lakše i bez nepotrebnog gubljenja političke supstance koncentrirati se na najvažnije stvari. A to su: životni standard hrvatskih ljudi, to je veća zaposlenost hrvatskih građana, to je završena izgradnja, završavanje izgradnje infrastrukture, to je izgradnja društva znanja. To je borba protiv organiziranog kriminala i korupcije i to je ulazak u Europsku uniju i NATO. Ali jednako tako da bismo se mogli posvetiti tim temama moramo otvoreno reći da ima onih koji bi pojedinačne zločine iz Domovinskog rata koristili da bi bacili ljagu na cijeli Domovinski rat pa i na cijelu Hrvatsku. Tih je u Hrvatskoj malo, u susjedstvu više. Oni mene zabrinjavaju, ali mladima treba govoriti da je Domovinski rat a ne ustaštvo ono na čemu smo stvorili Hrvatsku. O Domovinskom ratu treba govoriti kao o novoj paradigmi hrvatstva i kao o novoj paradigmi domoljublja jer su u Domovinskom ratu sudjelovali i nehrvati. Sudjelovali su i pripadnici nacionalnih manjina. Prema tome među braniteljima je bilo i pripadnika drugih nacionalnosti koji su kroz sudjelovanje u Domovinskom ratu iskazali svoju ljubav prema domovini Hrvatskoj. I zato mladima danas treba reći da se neovisno o Drugom svjetskom ratu u Domovinskom ratu sudjelovali pripadnici svih političkih opcija ali kao što sam kazao izbori i hrvatski građani su odlučili da HDZ vodi državu. Vodio ju je uspješno. Dobili smo rat, dobili smo međunarodno priznanje i danas vodimo Hrvatsku prema europskim integracijama. I zato danas treba govoriti o viziji Hrvatske u kojoj će se podići još više prag tolerancije među političkim strankama ali i među društvenim skupinama. I zato danas treba govoriti o uključivanju nacionalnih manjina u sve društvene strukture. Kad sam nepunih tjedan dana nakon što je Sabor 2003. izglasovao povjerenje otišao u Istru i susreo se sa predstavnicima moje stranke HDZ-om, ali i predstavnicima Talijana nepuni tjedan nakon toga kad sam otišao na pravoslavni Božić i rekao «Hristos se rodi» ili kad sam otišao u Gunju i susreo se s Bošnjacima koji su tamo u koaliciji s HDZ-om ili kad sam otišao u Kneževe vinograde, susreo se s Mađarima. Ili kad sam se susreo sa svim predstavnicima zajednice Roma ili predstavnicima Čeha i Slovaka onda je to bila poruka dame i gospodo da manjine nisu prijetnja nego šansa. Poruka da poštujemo drugoga i drugačijega. Isto tako reći ću i ovo. Da ne bi bilo zabune «Hristos se rodi» koji sam tada poslao poruku nije i ne može biti poruka onima koji su učinili zločine nad Hrvatima i drugim nesrpskim življem u Domovinskom ratu. Njima je poruka je sudbina sankcije i zatvor. Ali isto tako treba reći da je bilo puno pripadnika srpske nacionalne zajednice koji su se našli u ratnom vihoru, a da to nisu htjeli. I zato je dobro za Hrvatsku, za hrvatski narod i za sve hrvatske građane sve ovo što radimo u koaliciji sa SDSS-om i drugim manjinama. Jednako tako želim zahvaliti našim partnerima u Hrvatskoj seljačkoj stranci koji su donijeli novu kvalitetu u našu koaliciju i još veću brigu i napor u revitalizaciji hrvatskog sela. Želim zahvaliti i Hrvatskoj socijalnoliberalnoj stranci koji su u našu koaliciju unijeli i potrebnu dozu građanskih liberalnih vrijednosti. HSU želim zahvaliti jer vode zajedno s nama zajedničku brigu za umirovljenike. I konačno gospođe i gospodo zastupnici ovog Visokog doma Hrvatskog sabora ova rasprava će završiti kao što se i očekuje, kao što je i predsjednik SDP-a najavio znajući to unaprijed političkim neuspjehom onih koji su ovu raspravu inicirali. Ali to mi ne tražimo i to nama nije važno. Ne mora biti važno tko će iz ove rasprave izaći pobjednik po glasovanju. Mi iz nje možemo svi profitirati. Možemo profitirati ako pokažemo viši stupanj međusobne tolerancije. Ako rasprave budu lišene teških riječi i neutemeljenih međusobnih optužbi. Bilo bi bolje da onu energiju koje ćemo utrošiti u ovakve rasprave koje su važne, koje su demokratske ali da dio te energije utrošimo i na zajednički pristup u borbi protiv organiziranog kriminala, u borbi za veću toleranciju u društvu, u borbi na primjer za reformu zdravstva. Sinoć sam u «Otvorenome» gledao ministra Milinovića i uvaženog zastupnika Ostojića. Pa ja ne vidim velike razlike osim kad se ide taktizirati sa stranačkih pozicija. Ja sam siguran da u HDZ-u i u SDP-u, u HSS-u i ostalim strankama imamo dovoljno liječnika koji bi mogli mimo stranačkih pripadnosti dati ruku jedan drugome, formirati jednu skupinu i reći: “Reforma zdravstva je bio problem Matošine Vlade, Valentićeve, Račanove, prve Sanaderove ili sutra nečije druge. Prema tome, ako ima političke volje za to mi smo spremni i sasvim na kraju molim vas za razumijevanje, ovaj Visoki som što ću nakon mog govora otići na svečano otvorenje autoceste Rijeka-Zagreb, još jedan od velikih projekata koji je realizirala ova Vlada i ova parlamentarna većina, još jedan od projekata o kojima smo do jučer samo sanjali, a sad su tu. Još jedan od projekata koji našem služenju Hrvatskoj kroz politiku daje puni smisao. Hvala na pozornosti. [[Pljesak.]]
Hvala lijepa premijeru. Predstavnik predlagatelja, gospodin zastupnik Zoran Milanović je podigao riječ, tražio, podigao ruku tražio riječ. Ali je i zastupnik Davorko Vidović, ispravak netočnog navoda. Da li ćete vi, to povlačite pa, dobro. Molim? … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] Daklem, odustaje se pa ide u ime predlagatelja gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Hvala vam potpredsjedniče. Danas je velik dan za Hrvatsku. Konačno je završena ta cesta, san generacija. Sjećam se kad sam imao 9 godina kada sam prvi put vozio onim potezom preko Grobnika do Oštrovice i zato mi je drago da je premijer tamo otišao i vjerujem da će se vratiti. Jer, Hrvatska je danas tako dobro povezana kao što on reče zaslugom sviju da se može u roku od nekoliko sati otići i vratiti, prepreka nema. Napredujemo ipak u nekim stvarima. Vergangenheits beveltigung, mene čudi zašto premijer s čijim govorom i nastupom se u velikoj mjeri slažem i inače ne govori u ovakvom tonu. Ali kad bi gledao politički i logički ovo je jedan non sequitor ili prijelaz u drugi rod, pitanje je šta je. Gospodin predsjednik Vlade nije rekao ni jednu jedinu riječ o onome što je predmet ove rasprave, što je predmet i inicijativa kluba SDP-a, a to je stanje sigurnosti, policija, pravosuđe. Dakle, ono što je bio povod. Ni jednu jedinu riječ i žao mi je zbog toga, ali baš ništa. Umjesto toga čuli smo jedan povijesni govor o toleranciji. SDP je uvijek spreman saslušati takve govore. Ovo je klub koji i ovo je stranka koja zastupa takve vrijednosti u čijim redovima su i potomci i ove strane i one strane i Hrvati u većoj mjeri i mnogi oni za koje u ovom klubu ne znam šta su niti sam ih ikad pitao, niti ih je itko pitao. Tako funkcioniramo. To je zdravo, otvoreno društvo, hrvatsko društvo, društvo hrvatskih građana, ali i hrvatska nacija i njena država kao država te nacije. Samo par osvrta. Dakle, nije dobro kada se govori da je referendum za NATO veresija, jer hrvatski građani nisu lihvari koji daju na veresiju. To je suradnja sa narodom. To je prilika da zajedno, bila je prilika donesemo stratešku, povijesnu odluku za Hrvatsku. Tu priliku smo propustili. SDP bi upro sve snage da referendum prođe za, da prođe pozitivno. Kad već nije ja ću založiti svu svoju energiju kao predstavnik stranke da ovaj klub i ova stranka podrže hrvatsko članstvo u NATO-u kada o tome ovaj Sabor bude donosio odluku. Ali očito ponovno ne razumijemo o čemu se radi. Dakle, očito ne razumijemo o čemu se radi. Jedno je procedura, a drugo je sadržaj. U demokraciji je procedura strahovito bitna. Građani nisu lihvari. Referendum hrvatskih građana nije veresija. To je savez s građanima. Meni je drago da nas premijer podsjeća na izbore i drago mi je da je HDZ na teritoriju Hrvatske dobio nešto više glasova od SDP-a, a SDP je dobio 780000 glasova i to je to. Na to sam podsjetio samo jednom u ovom Saboru i to prilikom izglasavanja povjerenja Vladi. Ali sam to od premijera čuo barem 10 puta, u ovom Saboru ili u javnosti. Pa evo sada da se osvrnem i na to. Tih 780000 glasova već drugi dan nakon izbora ne znače ništa ako ljudi ne rade svoj posao na način na koji su oni koji im daju glasove to priželjkivali. To se ne uzima zdravo za gotovo. Ali ako se stalno spominje, evo da kažemo, bitne su institucije ove države, bitan je ovaj Sabor kojem treba iskazati poštovanje, pa i opozicija, odnosno oporba, pa i predsjednik države. E, bilo bi mi drago da to poštovanje u prethodnim brojnim govorima premijera bilo više i da ih je bilo barem onoliko koliko smo ih čuli danas. Mi nismo tražili izvanredne izbore i drago mi je da premijer nije spomenuo izvanredne izbore, nego prijevremene izbore. Nema izvanrednih izbora. Izvanredni izbori sugeriraju izvanredno stanje. Prijevremeni izbori kao što pokazuju primjeri nekih nama susjednih država u zadnjih par mjeseci recimo Austrije i Italije nisu oslabili te države, ali to je naravno kao što premijer reče nerealno u ovom trenutku. Nerealno je i mi to prihvaćamo. Ali se ne odričemo svoga prava da o tome govorimo. Jer nakon što premijer nije rekao ni jedne jedine riječi, a kamoli rečenice o onome što je predmet ove rasprave, a to je loše stanje u javnoj sigurnosti. To je njegova, mi tvrdimo, osobna, politička i moralna odgovornost za nastalo stanje, za nečinjenje, za propuste. Čuli smo cijeli … [[Govornik se ne razumije.]] zasluga. Mogao je reći zasluga, govorio je da je odgovoran. Pa mi ne mislimo da premijer nema i poneku zaslugu pobogu. Ima, ali to nije tema današnje rasprave i zato mi je žao što se barem nečim na to nije osvrnuo. Ali nije propustio, odnosno propustio je naglasiti da je Hrvatska strahovito zadužena zemlja, jako zadužena zemlja i da za to odgovore u ovom trenutku nemamo. I to je odgovornost, a to nismo spomenuli u svom dokumentu, ne na takav izravan način. Dakle, slažem se sa puno stvari koje je premijer rekao ali nije odgovorio na ono bitno. Slažem se sa povijesnom retrospektivom i nemam potrebu ovdje završavati govore kao Marko Porcije Katonat o Kartagi, jer trebamo razgovarati o konkretnim stvarima. I zato vjerujem da će se premijer vratiti u ovaj Sabor koji djeluje i funkcionira i bez njega i da će odgovoriti na neke od ovih kritika, konstruktivnih dilema, upita, a povijesne govore, govore o povijesnoj pomirbi, mi smo te govore već ispričali. Mi što se toga tiče tu nikakve hipoteke nemamo i mirne savjesti znamo kamo Hrvatsku treba voditi i koji su hrvatski problemi. Idemo razgovarati o tim problemima, a ne o partizanima, ustašama o čemu je danas ovdje ponovno bilo govora i toliko o tom Vergangenheits veltigungu. Neki se očito od njega ne mogu odmaknuti, u začaranom su krugu.
Hvala. Idemo na raspravu po klubovima. Klub zastupnika IDS-a, gospodin zastupnik Damir Kajin.
Gospodine potpredsjedniče, cijenjena gospodo predstavnici Vlade, uvažena gospodo zastupnici. Predsjednik Mesić, ja ću ga citirati, je otprilike ovako rekao. "Nisam siguran jesu li mogući prijevremeni parlamentarni izbori s obzirom na odnos snaga u Saboru kao i u cijelom društvu. Pravo je opozicije da traži." Itd., itd. Ja se sa tom definicijom 100% slažem. IDS će glasati protiv Vlade u znak solidarnosti, jasno sa opozicijom. Vis a vis potrebe da se govori o problemima, Vlada držim da će prihvatiti dobru kritiku, razložnu kritiku, dobronamjernu kritiku i one koji su za nepovjerenje ne smije doživjeti kao one koji su protiv Republike Hrvatske. Opozicija, hajde i tu ću se složiti sa premijerom imala je možda neponovljivu priliku pred nekih 10 ili 11 mjeseci preuzeti vlast. Nismo. Da li bi se sa vlašću tada da se to dogodilo usrećili, to je druga priča. Možda bi mi već pod udarom HDZ-a imali prijevremene izbore. I zato se ljudi u HDZ-u ovoj ili ovakvom inicijativi ne trebaju čuditi. Da li će ova vlast sama odstupiti, a da nije prošlo niti godinu dana, jasno je da neće, a s druge strane, što bi značili recimo i prijevremeni izbori? Neću reći totalni kaos, to nitko ne priželjkuje, ali ne znam kako bi se zemlja pod nekoliko izbornih ciklusa, ili u tih nekoliko izbornih ciklusa snašli. Mi u 5. mjesecu 2009. imamo lokalne izbore. 6 mjeseci nakon toga imamo predsjedničke izbore. Ubaciti i parlamentarne izbore, a u godinu dana ako bi ih sada izazvali bili bi još jednu parlamentarni. Znači 4 izborna ciklusa u godinu dana, u 365 dana zemlja bi u tom periodu kolabirala. Svijet je malo razumniji, u Americi vidimo republikanci, demokrati da ne ulaze u koaliciju. Jedan mjesec do izbora postižu konsenzus recimo oko Zakona za spas banaka. U Europi se iznalazi 2 tisuće milijardi kuna za spas banaka i nitko ne traži izbore ni u Njemačkoj, ni u Francuskoj ni u Engleskoj. Zašto? Stoga jer su svi svjesni da preuzeti zemlju u recesiji, to znači ozbiljnu kompromitaciju vlasti. Drugo što će najteže poteze morati povlačiti koji su silno nepopularni oni koji su na vlasti. I treće, što će nakon toga na idućim redovnim izborima po logici stvari doći do promjene vlasti. Jednom riječju, oni koji su u opoziciji biti će vlast i obrnuto. Oni koji su na vlasti biti će opozicija. Rekoh, mi ćemo se solidarizirati sa zahtjevom opozicije, on je legitiman, ali želim isto tako reći istinu. Nisam za politiku što gore to bolje ili kako bi narod rekao da "sjaše kurta da uzjaše murta". Ova Vlada, vidimo, je višestranačka Vlada. Jasno, sva je odgovornost na HDZ-u. Ovaj zahtjev de facto je, vidimo, čitamo motiviran ubojstvom gospođice Hodak. Ta tragedija dovela je i do promjena u vlasti. To je bilo jedino logično rješenje. No još nažalost ne znamo ni motive, ni počinitelje, ali ono što smo jutros saznali da su sinoć ubijena još 2 građana ovoga grada. Jednom sam rekao čak da smo mi gori nego Srbija 2002. Tamo 2002. išlo se atentatom na političkog aktera koji je imao hrabrosti Miloševića poslati u Haag, a ovdje se ide na nedužnu djecu. Zašto se to dogodilo? Pa dogodilo se između toga ili zbog toga, zbog 18 godine nečinjenja. Ako si ljudima iz podzemlja dao da postanu stupovi društva, pa nećeš ih tako lako danas maknuti kao što vidimo, ni ovo sramotno skandiranje o kojem je govorio i premijer "za dom spremni", "ubij, ubij Srbina", ne samo u Maksimiru, nego i na Thompsonovim koncertima nije danas samo tako lako zaustaviti i dobro je da u ovom Saboru već 15 ili ne znam koliko godina samo Kajin ispada čudakom, dobro da su i neki drugi shvatili da je vrag naprosto odnio šalu. Meni je isto tako drago da je premijer rekao nešto i oko naše, hajde novovjeke povijesti. Rekao je da ćemo se oko toga morati na neki način recimo i dogovoriti. Morati ćemo se dogovoriti tko je zadužio Hrvatsku. Ja kažem da su borci Narodno-oslobodilačkog rata, pa i Josip Broz Tito Hrvatsku stvorili u ratu, da su je borci Domovinskog rata obranili i zato budimo pošteni i tim borcima vratimo stečena prava jer time onda vraćamo dug povijesti. Ako to zaboravimo, onda naprosto ne slavimo očeve ove zemlje, onda sve karikaturiziramo i naši istupi su bez tog čina u najmanju ruku licemjerni. Što se tiče izbora novih ministara, usuđujem se reći da je to drugi konsenzus nakon Europe koji se dogodio u ovoj sabornici. Treći konsenzus kojega smo uspjeli postići, to je politika oko Hrvatske narodne banke. Što se tiče gospodarske zbilje, ja ću također tome najviše možda posvetiti vremena. Mi kao da nismo svjesni što se dešava, da nam kriza dolazi, da ona sada seli na istok. Možda je najprije ta kriza došla do mog grada Buzeta sa 6 hiljada stanovnika koji ima izvoz oko 100 milijuna dolara i sad je na Međunarodnom tržištu rada. Za 6 mjeseci će krizu osjetiti drugi u Istri, za 9 mjeseci u cijeloj Hrvatskoj. Mi imamo sreće da su nam banke sigurne, imali smo sreću sa Rohatinskim iako je jaka kuna itekako jako pogodila izvoznike, opet najviše Istru. Naš izvoz prošle godine bio je milijardu i dvjesto milijuna dolara, Primorsko-goranske županije sa 100 tisuća stanovnika svega 550 milijuna dolara, a o turizmu da ne govorim, ali ono što znamo, kamate rastu, izvozni poslovi se storniraju. Da li će Vlada danas, gospodine potpredsjedniče pomoći izvoznicima kao ribarima, ako jedan buzetski Cimos 100% radi za BMW, za Opel, Citroen, Garrett, Peugeot itd., a BMW zatvara pogone na 4 dana, Opel na 20 dana, to znači da se u Buzetu ukida 4. smjena i rad nedjeljom ne zato što crkva to traži, ali u zadnjih 15 dana nisam primijetio da je itko u Buzetu protiv rada nedjeljom ili protiv rada u 4. smjeni. Proračun 2009. biti će realno niži, nekretnine se ne prodaju, turizam 2009. će podbaciti, osobna potrošnja je u 7., 8. mjesecu bila 7,8% manja nego u istom mjesecu prošle godine. I zato mi jesmo da se glave stave skupa. 2009. biti će teška godina, prokleto teška godina i oni isto tako koji bi obećali da će sve riješiti u 30 ili 60 dana, ti zapravo ne govore istinu. Najbolji je primjer brodogradnja. U 18 godina država je u nju uložila preko 30 milijardi kuna i danas im je gubitak kojeg će najvjerojatnije na sebe morati preuzeti država, 12 milijardi kuna iznad temeljnog kapitala. "Uljanik" je nešto drugo. Posluje solidno. 2008. siguran sam da će iskazati dobitak. Može bez jamstava, može bez sanacija. 2009. samo "Uljanik" će obaviti poslova teških oko 900 milijuna dolara, to je jedna trećina narudžbe u Hrvatskoj i zato gospodo ne prodajte ga. Ostala brodogradilišta, ja ću isto reći prodajte. Probajte ih prodati, ali znam da ih neće nitko kupiti niti za jedan euro, niti za jednu kunu, ali bi netko mogao staviti šape na "Uljanik". Brodarima su u međuvremenu vozarine pale za 74%. To implicira pad vrijednosti brodova, zbog čega pada potražnje za gradnjom novih brodova. Nove brodove ne mogu naručivati niti hrvatski brodari. "Uljanik" ima posla za tri godine, može se privatizirati, ja želim vjerovati da će ga kupiti istarsko gospodarstvo, radnici, ali za tri godine gospodo sve je otvoreno i zato neka ostane državno. Dalje, "3. maj" de facto nema narudžbi. Ima dva broda na navozima, dva u rezalištu. Oni su "caput". Tko će dati jednu kunu za takvo brodogradilište? Tko će dati kunu za splitski škver koji ima iskazati tekući gubitak što priznaju oni, od 2,7 milijardi kuni iznad temeljnog kapitala, stvarno je vjerojatno i 5 milijardi kuna, koji dnevno kako priznaju stvaraju gubitak od 2,5 do 3 milijuna kuna koji su po brodu iz onoga programa "wesells" radili gubitak od 100 milijuna kuna. Tko će za takav "Brodosplit" u ovom času dati kunu? Nitko. Za jedan "Hajduk" i to je isto jedna paradigma hrvatske zbilje, hoće, za "Brodosplit" nitko neće dati kune osim jasno Vladi. Lanjske i ove godine za brodogradnju svaki od milijun i 580 tisuća zaposlenih izdvojio je cca 2 tisuće kuna što bi odgovaralo 13 i 14 penziji za jedan milijun i 100 tisuća umirovljenika. Iduće godine izdvajati ćemo i više i ja sam osobno protiv toga da se u nedogled izdvaja za bilo koga. Da u ovoj zemlji i to uvijek isti žive od preraspodjele, a oni drugi da moraju crnčiti za sve druge. I to treba reći. Niti jedna istarska tvrtka na današnji dan ne dobija niti jedne kune za sanaciju, niti jedne kune iz bilo kojeg jamstva. Dapače, lokalna samouprava sama je morala spašavati banku, mi smo 97.-98. morali otpisati "Uljaniku" potraživanje od 70-80% proračuna grada Pule, to je kao kad bi Rijeka danas ili Split otpisali 600-700 milijuna kuna da nitko nije rekao hvala. Hvala radnicima, menadžmentu koji vode i rade u tom danas brodogradilištu, sami morali sanirati "Cimos", "TPS", pivovare itd. jer na državu se nismo mogli osloniti i zato sve to govorim da bi se pomoglo izvoznoj ekonomiji koja je prva na udaru i na kojoj će biti najveći teret od vraćanja ovih 36 milijardi eura ili 50 milijardi dolara koliko danas iznosi hrvatski vanjski dug. Dosta preraspodjele, neka se i drugdje počne raditi. Zato Hrvatsku valja radikalno decentralizirati, zato se treba boriti za tu financijsku, gospodarsku kako da kažem, autonomiju svakog kraja Republike Hrvatske. To nije destrukcija, ja tvrdim da je to jačanje Republike Hrvatske. Mi javnim novcem permanentno kupujemo političku naklonost cijelih populacija i ja kažem dosta toga. Onima kojima treba, invalidima, starima, nemoćnima, dajmo sve ostali neka idu raditi. Sve drugo u ovoj zemlji i toga sam svjestan, biti će lakše nego onima koji 18 godina dobijaju, a stvaraju samo gubitke, reći ne dam. Nije lako reći dosta ni onima koje vidimo skandiraju na stadionima "Za dom spremni" ili "Ubij, ubij Srbina" jer im se 18 godina toleriralo i tetošilo i sa njima možda onako pjevalo prije ili nakon utakmice, a kamoli danas poručiti ovoj zemlji živite od svog rada. Ako netko nikada od 90. i to ću reći, do danas nije glasao za HDZ, za neki proračun HDZ-a, onda je to Damir Kajin. Znači nije mi teško dići ruku za ovakav prijedlog, iako danas i to ću se usuditi reći, je bolja i loša Vlada nego nikakva Vlada. Vrijeme je kada naprosto treba povlačiti poteze. Da nismo pred sedam dana donijeli odluku o osiguranju depozita, onih 400 tisuća kuna i da nismo svi rekli banke u Hrvatskoj su sigurne, a povlačenje novaca je krenulo u svim gradovima, mi bi danas imali gadnih problema, danas neka probleme imaju oni koji su taj novac izvukli. Ide proračun, ide teška jedna godina. Treba vraćati dugove. Iduće godine ja sam siguran, na naplatu dospijeva 6-7 milijardi eura bilo gospodarstvu, bilo državi, bilo našim bankama. U 4. mjesecu ove godine treba vratiti država 800 milijuna eura. Samo za otplatu glavnice ove godine nam treba jedna milijarda 160 milijuna eura plus kamata, plus 200 milijuna kuna onih samuraj obveznica. To je negdje oko 2 milijarde eura. Siguran sam isto tako da će po novim izborima doći do promjene Vlade. Ne znam tko je u Europi zadržao u dva ciklusa istu vlast, pustimo sada Hrvatsku, ali i stabilizirajmo što stabilizirati dade, dogovorimo se oko sigurnosti, oko banaka, oko investicija u razvoj. Možda bi se mogli dogovoriti oko turizma, oko brodogradnje sigurno nećemo i pokušajmo se dogovoriti oko izvozne ekonomije. Ponavljam, 2009. biti će teška godina, kao 99. otprilike za turizam kada je NATO udario na SR Jugoslaviju. Možda će 2009. biti moguće govoriti o nekoj Vladi nacionalnog jedinstva iako da se razumijemo oko toga sam isto tako skeptik. I za kraj vidim da je crveno, jasno je da je legitimno voditi politički rat, ali ja po treći puta pozivam barem na konsenzus oko izvozne ekonomije i investicije u razvoj. Naše nečinjenje, naše politiziranje, naše oponiranje, svaku investiciju od golfa do industrije, od nekog smetlišta do energetskog pogona dovelo do toga da živimo u najčišćem kraju Europe, da se nigdje manje ne radi kod nas, da imamo najčišće more u Europi ali više nemamo niti jedan pogon uz to more, ali da ćemo sve zajedno teže vraćati kredite i kao građani i kao zemlja, vanjski dug je tih 36 milijardi kuna. Iz proračuna ćemo imati sve manje, javna potrošnja će biti manja i zato doista gospodo pokušajmo staviti glavu i neka Vlada tu barem moju raspravu shvati u tom pravcu da glasati protiv nije glasati i protiv Hrvatske države.
Hvala. Dva ispravka. Gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Gospodine potpredsjedniče hvala. Naime, apsolutno je netočan navod kolege Kajina "Tito je stvorio Hrvatsku". Nažalost vraćam vas cijelo vrijeme nazad. Ja sam živio dugo u toj Hrvatskoj i znam dobro da je Tito napravio sve da se izgubi identitet Hrvatske. Po definiciji, stvoritelj stvara ljude, a dotični je napravio sve da ljudi bude što manje u Hrvatskoj.
I gospodin zastupnik Niko Rebić.
Pa netočan je navod kolege Kajina da smo svi skupa osigurali depozit i tako zaustavili stampedo na banke. To je napravila zapravo ova vlada, a građani su joj povjerovali za razliku od vaše vlade kad je bila u pitanju Riječka banka, onda građani nisu vjerovali i dogodilo se ono što se dogodilo. Dakle, ova Vlada skupa sa Hrvatskom narodnom bankom, dakle napravila je po mom mišljenju dobar posao i Hrvatska nije toliko ranjena ovom svjetskom krizom. Hvala.
Klub zastupnika HDSSB-a, gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Poštovani ministri, kolegice i kolege. Evo zapravo mi je žao što nemam prigode za govornicom jer zaista nije prigoda pozdraviti predsjednika Vlade. Meni je ovdje pomalo deplasirano raspravljati o točki dnevnog reda prijedlog koji je naravno uputio SDP za pokretanje pitanja povjerenja gospodinu doktoru Ivi Sanaderu, predsjedniku Vlade, a da onoga o kome raspravljamo nema ovdje u sabornici. Čak bih ja rekao da je to stvar kulture, stvar kućnog odgoja, ne govoriti o nekome, o onome tko nije nazočan, ali evo. Predsjednik Vlade, očito želim kazati nismo mi krivi, predsjednik Vlade i saborska procedura očito je iskombinirala ovakvo događanje jer gospodine potpredsjedniče, a i predsjedništvo Sabora sasvim sigurno je znalo i za otvaranje ceste, ali itekako smo znali da je upravo danas ovo pitanje na dnevnom redu. No dobro, tako je kako je, za mene ne baš neko veliko iznenađenje. Ali ja sam siguran s obzirom na način vođenja politike na državnoj razini da ova gospoda koja su na čelu ministarstava zapravo su oni koji provode politiku, najodgovornije i za ono dobro i za ono loše predsjednik Vlade. gospodin Ivo Sanader. Ja ću kazati na početku da Hrvatski demokratski savez Slavonije i Baranje neće dati potporu Vladi, ovoj koalicijskoj Vladi i premijeru Ivi Sanaderu, ali nećemo biti ni za rušenje Vlade. Bit ćemo suzdržani. Ali našu potporu i vi to jako dobro znate, da našu potporu, potporu HDSSB-a nemate. Jer, malo je razloga iako je bilo dobrih stvari na korist svih građana Republike Hrvatske u ovih pet godina, ali je bilo i jako, jako loših i nezgodnih stvari u režiji politike Hrvatske demokratske zajednice i onih koji su zadnjih pet godina vodili državu. Pa samo da podsjetim na neke. Nemojte mi zamjerit, kratko je vrijeme, nabrajati sve. Ali Imostroj, pa onda afera sa Bechtelom, pa onda putovanje u Veronu i dogovor vezano za PLIVA-u. Evo sad imamo prigode vidjet kako je PLIVA i kako će PLIVA nažalost završiti. Pa Liburnia, gospodine ministre, čujem sa desne strane i potpredsjedniče Vlade. Čujem sa desne strane, afera Liburnia. Pa nakon toga primjerice karlovački KIM i onaj pokušaj, one smiješne prodaje KIM-a, da ne govorim o Fondu za privatizaciju. Pa ljudi moji, u Fondu za privatizaciju, u Nadzornom odboru su sjedili ministri. Pa ja ne mogu zamislit da ministar, ja neću kazat da je kriv, ne. Ali ministar koji sjedi u nadzornom odboru ili svaki član nadzornog odbora jedne tvrtke mora osjetiti nekakvu odgovornost, a onu moralnu. Ne može se reći ja nisam kriv, ja ne znam. To smo imali slučaj u Osijeku, gdje koalicijski partneri odjednom ništa ne znaju u pojedinim slučajevima. Dakle, Fond za privatizaciju koji je trebao bit već ukinut davno, tako smo čuli da će biti ukinut i da će se, ne znam što će se radit. Međutim, Fond za privatizaciju i dalje djeluje. Nažalost smo mi u Slavoniji i Baranji imali prigode neki dan vidjeti kako djeluje na županjskoj Sladorani koja je ponovo temeljem nekakvih objektivnih procjena dana drugom ponuđaču koji je ponudio između ostalog više od 30 milijuna manje nego ponuđač iz dijela Osječko-baranjske županije, iz grada Osijeka odakle dolazi. Pa onda npr. Brodosplit, pa onda ono što se događalo u javno-privatnom partnerstvu vezano za gradnju rukometnih dvorana. A da ne govorimo o ZERP-u, Zakon o ekološko-ribolovnom pojasu koji je, zdušno smo branili, neće biti odgode. Međutim, dovedeni su, problem je u tome što smo dovedeni u tu situaciju da razmišljamo kad je do toga došlo, što je korist Hrvatske? Ne što je korist HDZ-a, SDP-a ili bilo koje druge stranke, nego što je u datim uvjetima pozitivnije i korisnije za Hrvatsku. Pa naravno, po meni, a i po HDSSB-u je bilo korisnije odgoditi primjenu ZERP-a tada, u tom trenutku. Ali zbog čega smo došli uopće u situaciju da na takav način moramo razmišljati da smo prisiljeni razmišljati, pa zbog politike koja je kroz 4 godine vodila politiku pristupanja Europskoj uniji do onog trenutka kada smo mi morali, odnosno imali prigode izabrati manje loše rješenje. Da ne govorim o onome što mene smeta, što smeta moj klub HDSSB-a, odnos prema Domovinskom ratu, izručenja naših generala, izručenja dokumentacije, to što je "Oluja" zločinački poduhvat nazivana i naziva se, to me jako smeta. I zato držim da je odgovor na odgovoran pristup na rad, ali neću kazati ne samo ove Vlade, ali i ove Vlade. Da ne govorim o tome da mi u Slavoniji i Baranji apsolutno nemamo razloga podržati ovu Vladu. Zbog čega da podržimo? Zbog toga što imamo minska polja koja kada se ovakvom dinamikom nastavi razminiranje i s ovakvom količinom financijskih sredstava što će se Slavonija i Baranja razminirati tek za 60 godina. Jel' to razlog da podržim ovu Vladu? Što na poljoprivrednom zemljištu i u šumama i dalje stoje mine. Ili je razlog možda što godinama najavljivano navodnjavanje, tek je u fazi začetka. Nakon 5 godina. Ili možda što u Slavoniji i Baranji čitava sela odumiru, jer se ljudi iseljavaju iz Slavonije i Baranje. Pa zašto? Pa evo vam, zato što mina na sve strane. Zato što nije pokrenuta proizvodnja, zato što je uništeno prvo ratom gospodarstvo, ali nije obnovljeno, zato što su mala ulaganja države u gospodarstvo i u prerađivačku industriju, zato što je užasno velika nezaposlenost. Konačno zato što je u Slavoniji i Baranji i na istoku Hrvatske najmanji bruto nacionalni dohodak. I to ne samo statistički. Prije neki mjesec je bilo izvješće vezano upravo za bruto nacionalni dohodak i stanje razvijenosti pojedinih regija u Hrvatskoj i opet je Slavonija i Baranja na repu događaju bila. Prema tome, s obzirom na takvu situaciju imamo najmanje dakle, mogao bih ja govoriti još i o gospodarstvu i o radu ove Vlade vezano za pristupanje Europskoj uniji, mogao bih govoriti i o onim zamrznutim predpristupnim fondovima, ali mislim da je povod ovoj točki dnevnog reda na neki način bio organizirani kriminal i mafija. Namjerno kažem organizirani kriminal i mafija, jer takvu definiciju jer zapravo smo čuli i ovdje za govornicom. Dakle, u Hrvatskoj je očito da postoji organizirani kriminal i mafija, završen citat. I ja podržavam takvo mišljenje. Ja isto mislim da organizirani kriminal postoji. Dali postoji mafija ili ćemo znak jednakosti staviti organizirani kriminal i mafija, savršeno svejedno. Ono što treba opet ponoviti, a ono što smo čuli za ovom govornicom to je izjava i tvrdnja ne samo aktualnog ministra policije, gospodina Karamarka, nego i visokih dužnosnika HDZ-a, a to je namjera da policiju treba depolitizirati. Dakle, tvrdnja policiju treba depolitizirati. Evo ja ću završiti ovo izlaganje, pa ja bih molio da mi se objasni što se na to mislilo? Što je naša policija bila u ovih 5 godina? Dali je to bila politička policija, pa ju treba depolitizirati? Ne daj Bože, ja se nadam da se nije mislilo da su u policiji na rukovodećim mjestima, na najodgovornijim mjestima radili stranački ljudi, pa bi se možda moglo protumačiti da je to bila stranačka policija. Ne znam što je to značilo. Pa evo, molim da mi netko objasni što to znači da policiju treba depolitizirati, jer je ova rečenica stavljena u kontekst onoga što nije bilo dobro u policiji. Dakle, da je razlog tomu bilo što je policija bila politizirana. No, najavljeni su antimafijaški zakoni, jer postoji organizirani kriminal i mafija. Ne znam koliko su nam baš antimafijaški nekakvi posebni zakoni potrebni, sve ono što doprinosi naravno u borbi protiv kriminala, organiziranog i mafije, dobro će doći, ali ja mislim da smo mi imali jako dobre zakone, da barem u velikoj mjeri spriječimo organizirani kriminal i mafiju, da to kako se ono kaže, ne bukne u ovolikoj mjeri, u tolikoj mjeri da evo mi danas u sabornici tim povodom raspravljamo o povjerenju premijeru Vlade. Međutim, kada govorimo o organiziranom kriminalu, zapravo što to znači? Dali mi očekujemo organizirani kriminal poput Al Caponea, da se pojave ljudi sa automatima, da se pojave sa bombama na ulicama. Dali je takva predstava? Ja mislim da ne možemo očekivati organizirani kriminal na takav način, ali itekako mislim da organizirani kriminal danas u Hrvatskoj predstavljaju itekako uglađena gospoda, da ta uglađena i uvažen "gospoda" bave se legalnim poslovima. Naravno poslovima u kojoj u velikoj mjeri dolaze na ilegalan način, neovisno o tome dali u građevinarstvu, urbanizmu u privatizaciji pojedinih firmi, a koji su dakako puno od njih stekli iskustvo u onoj, dopustite mi da kažem, divljačkoj pretvorbi, jer i Državna revizija kada se osvrće na pretvorbu konstatira da je više od 90% pretvorbi u Republici Hrvatskoj provedeno na nezakonit način, odnosno da nije provedeno sukladno zakonu, kako god hoćete. Prema tome, gdje se skriva taj organizirani kriminal? Ja bih kazao da organiziranog kriminala ima i u politici. Sigurno da ima u politici. Da određeni zakoni, da nismo niti svjesni se donose, a pogoduje, a kasnije pogoduje kriminalu, da ima u policiji, da se brojni predmeti drže u ladicama godinama, da se određeni ljudi štite. Konačno, da isto tako toga i takvih stvari ima i u sudu u sudstvu da ne govorimo o zatvoru. Pa pune novine, u zadnje vrijeme kod onih koji su presuđeni. Možemo pročitati, bio na vikendu u Dubrovniku, bio na nekakvim zabavama još medijski poprati na gala večerama, svaki drugi vikend netko tko je osuđen na ne znam koliko godina zbog kriminalne radnje, odjednom se nalazi i šeta ili Zagrebom ili obalom. Prema tome, zato imamo ocjenu od strane Europske unije o izuzetno lošem stanju u pravosuđu, o narasloj korupciji, a gdje se ona nalazi? Nalazi se ne na ulicama sa automatima, nego u strukturama društva, u institucijama, u politici, u policiji, u sudstvu, i to ne treba, ne treba zapravo, odnosno treba imati na umu. Prema tome, da zaključim HDSSB neće podržati Vladu gospodina Ive Sanadera, smatramo da je ovo u funkciji ipak političkih prepucavanja, da se krenulo od toga da nema smjene Vlade i to svjesno, da nema dovoljno ruku i da se uz ovaj prijedlog ne nude alternativna i konkretna rješenja. I složio bih se, ne znam tko je rekao malo prije, onu narodni „sjaši kurta, da uzajaše murta“, to, u tome se HDSSB neće uključivati. Prema tome, ne držimo stranu ni crvenima, ni crnima, želimo objektivno prosuđivati, ali Vladu podržati nećemo.
Hvala. Nekoliko ispravaka. Gospodin zastupnik Tomislav Ivić.
Hvala lijepo. Ja bih htio ispraviti netočan navod kolege Šišljagića, da mi u Slavoniji nemamo razloga podržati ovu Vladu. Upravo mi Slavonci imamo itekakvog razloga podržati ovu Vladu, a i građani Slavonije su najbolje rekli kakvu Vladu žele u studenom prošle godine. Nikada se u Slavoniju nije ulagalo kao u proteklih pet godina, za vrijeme ove Vlade, Vlade Ive Sanadera. Isto tako kolega Šišljagić sigurno zna da je Osječko-baranjska županija prva po padu stope nezaposlenosti u Hrvatskoj a i danas je mogao pročitati u „Glasu Slavonije“ da je u proteklih pet godina nezaposlenost u Osijeku prepolovljena sa 12 tisuća na 6 tisuća. Hvala lijepa.
Povreda Poslovnika … … [[Upadica se ne čuje.]] Koji je to ispravak kolegice Pusić? To je ispravak vrlo evidentan i bila je jedna tvrdnja izrečena u govoru zastupnika Šišljagića, tu tvrdnju opovrgava zastupnik Tomislav Ivić. To je ispravak netočnog navoda, da li je to točno i jedno ili drugo, to je druga stvar. Ali je ispravak netočnog navoda. Povreda Poslovnika gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Nije bila ispravka netočnog navoda, jer ja sam govorio u ime kluba i HDSSB-a a ne u ime svih Slavonaca. Još jedna ispravka netočnog navoda, nisam ono što ste vi govorili mogao pročitati u „Glasu Slavonije“, to je netočan navod isto, dopustite mi …/Govornik se isključio./…
Pa zaboga!
… [[Govornik se naknadno uključio.]] da organiziraju koncert za pošumljavanje Dalmacije u Osijeku. To sam mogao pročitati.
Pa dobro, je li ovo sada, povreda Poslovnika, ispravak netočnog navoda? To je samo … [[Govornik se ne razumije.]] polemika. Molim vas. Gospodin zastupnik Dragan Kovačević.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Također bih ispravio netočan navod gospodina zastupnika iz HDSSB-a, naime, koji je konstatirao da ne može se podržati ova Vlada zbog situacije u Slavoniji, posebno loše gospodarske situacije. Mislim da ga je dijelom prethodni kolega demantirao. Ali isto tako treba reći što Slavonci misle o ovoj Vladi, što misle o njezinom gospodarskom programu, i da je na zadnjim izborima Slavonija 50% mandata dala upravo HDZ-u na čelu sa dr. Ivom Sanaderom. I isto tako treba kazati da za gospodarske zone, za razvoj gospodarskih zona u Osječko-baranjskoj županiji u zadnje četiri godine najviše sredstava upravo su povukle općine i gradovi u Osječko-baranjskoj županiji. A da Grad Osijek na čijem ste vi čelu bili kao koalicijski partner nije povukao niti jednu kunu. Dakle, od 324 milijuna kuna koje su povukle županije sve u ovoj državi, najviše je preko … [[Govornik se ne razumije.]] milijuna kuna povukla Osječko-baranjska, a Grad Osijek na čijem ste vi čelu bili kao koalicija nije povukla niti jedne kune.
Povreda Poslovnika gospodin zastupnik Vladimir Šišljagić.
Pa vi znate gospodine potpredsjedniče da ovo nije bio ispravak navoda. Kolega zastupnik ima samo drugačije mišljenje koje može biti u redu a i ne. Dakle, to nije bio ispravak, trebali ste odreagirati i vi ste povrijedili Poslovnik.
Ne! Bio je ispravak netočnog navoda, vrlo precizno i jasno. Vi ste gospodine zastupniče, kolega Šišljagić govorili o tome da ovu Vladu vaš klub nema razloga podržati jer da je u Slavoniju, sa stajališta interesa Slavonije. Zastupnik Kovačević, kao i ranije malo prije zastupnik Ivić su tu vašu tvrdnju opovrgavali kao netočnu sa tvrdnjom da nikada kao do sada u Slavoniju i Baranju nije ova Vlada ulagala. Prema tome, tu se radi o ispravku netočnog navoda. Jedna je tvrdnja vaša, druga je kontra tvrdnja. Treća zastupnica [[Upadica: Hvala gospodine potpredsjedniče.]] Suzana Bilić Vardić.
Hvala lijepa, gospodine potpredsjedniče, ispravljam u nizu netočnosti o kojima su govorili i kolege prethodnici, pa i vi sada, koje je kolega Šišljagić izrekao o stanju u Slavoniji, ispravljam ono što se odnosi na nezaposlenost. Predsjednik Vlade je rekao i u svome uvodnom izlaganju koliko je od 2003. do 2007. razdoblju, prosinac 2003., prosinac 2007. smanjena nezaposlenost u Republici Hrvatskoj, pa je u tome segmentu i pretpostavljam, ne pretpostavljam nego sam sigurna i Slavonija. Znači nema govora da nema smanjenje nezaposlenosti. A kao potvrdu toga, kolegi Šišljagiću kada govori o Slavoniji, ističem i primjer Brodsko-posavske županije koja je upravo u razdoblju od 2005. godine/'06., bilježimo, dakle, sve u vrijeme vladavine Vlade dr. Ive Sanadera, bilježi snažan pad nezaposlenosti i porast zaposlenosti.
Povreda Poslovnika zastupnik Vladimir Šišljagić.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, vi znate da je povrijeđen Poslovnik i ja apeliram na vas kao potpredsjednika Sabora i vašu objektivnost, evo vi kažite u čemu je povrijeđen Poslovnik. Pa ona nije ništa ispravila.
Pa nije povrijeđen Poslovnik. Niste naveli koja odredba Poslovnika je bila povrijeđena što ste bili dužni. Ali na stranu to. Opet se ponavljam na to. Vi ste iznosili određene tvrdnje u pogledu Slavonije, ovaj puta u pogledu zapošljavanja u Slavoniji. Kolegica Bilić Suzana Vardić je te, opovrgavala te vaše tvrdnje. I to je ispravak netočnog navoda. Nema tu sad više dalje [[Upadica: Nije gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ona ni jedan navod nije ispravila jer ja nisam govorio]] Ne možemo … [[Govornik se ne razumije.]] Ne možete uzimati riječ. Dalje više nema. Gospođa zastupnica Nevenka Majdenić. Dalje više nema uzajamne rasprave znate.
Zahvaljujem [[Upadica: Mikfofon!]] [[Upadica: Uključite se zaboga.]] Pa jesam [[Upadica: Isključuje netko.]] Netko isključuje [[Upadica: Ostanite uključeni.]] Evo ja također ispravljam netočan navod, jedan od netočnih navoda gospodina zastupnika Šišljagića. On je stvarno rekao da se ne ulaže u Slavoniju i Baranju. Rekao je da se ne ulaže u poduzetništvo, jedno od toga, što uopće nije točno. Ova Vlada izuzetna sredstva ulaže u poduzetništvo kroz zone malog gospodarstva, kroz poticaje, kroz potpore. Ulaže u infrastrukturu. Ulaže u plinifikaciju, ulaže i u navodnjavanje i uopće nije točno da se ne ulaže u Slavoniju i Baranju. A rezultati i na makroekonomskom planu što se tiče Slavonije i Baranje su izvrsni. Argumenti su za to izvješće Žapanijske gospodarske komore koja govori o svim pozitivnim trendovima. Prema tome da se ne ulaže onda takvi trendovi ne bi bili. Prema tome u, Slavonija iz dana u dan, Slavonija i Baranja iz dana u dan mijenja svoj izgled na bolje i to treba jednostavno cijeniti.
I Frano Matušić [[Upadica: Samo što to Slavonci i Baranjci ne znaju.]]
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega je netočno naveo da je Vlada odgovorna što je «Oluja» udruženi zločinački pothvat. Naime prvo «Oluja» nije udruženi zločinački pothvat niti, niti je to igdje dokazano. Druga stvar Vlada ne može biti odgovorna za tzv. navode iz optužnice koje su napisane daleko prije nego što je ova Vlada stupila dakle preuzela odgovornost. I treća stvar ova Vlada čini sve da bi dokazala da je «Oluja» ono što jest bila najsvjetlija pobjeda u Domovinskom ratu.
Klub zastupnika HSLS-a HSU-a gospodin zastupnik Ivan Čehok. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, gospođo potpredsjednice Vlade, potpredsjedniče, ministri, državni tajnici, gospođe i gospodo. Ja bih se možda na početku založio za nekoliko metodoloških uputa zajedničkih jer onaj tko dobro ne utvrdi metodu kako kaže Aristotel nikada neće doći do načela. Pa mi se čini da možda ne osporavajući naravno nijednome klubu i nijednom od nas zastupnika da govori onako kako želi da bi možda bilo dobro prvo izbjeći da Sabor postane mjesto stadionskoga navijanja, da postane mjesto na kojem športski navijamo uz neke stavove, jedni drugima dobacujemo. Naprosto mislim da šaljemo i lošu sliku. Vlada se pokušava i zajedno sa svima nama boriti evo protiv kojekakvih navijačkih ispada a bojim se da će biti u pravu oni koji nam pišu ovih dana da nažalost najčešće gledaju nas i naše svađe koje doista naliče na športsko navijanje umjesto na argumentiranu raspravu. I drugo, čini mi se da je doista potpuno … [[Govornik se ne razumije.]] vraćati se više na Tita, ustaše, partizane, crvene i crne. Naprosto ako želimo jedni druge na bilo koji način osporiti jedni drugima političke stavove ili dovesti u pitanje ne čekamo jedni druge u povijesnim zasjedama. Od toga nema nikakve koristi u tim zasjedama. Obično ćemo mi prvi pasti u zamku i mislim da u tom smislu stvarno nema nikakve potrebe. Kada se glasuje o povjerenju Vladi trenutnoj raspravljati o tome što se događalo prije 50 godina ili se vraćati na prošlost, to su dakle možda čisto nekakvi apelativni moji iskazi. Ne mislim da ovime, velim ne osporavam nikome pravo da govori kako misli. Ja bih bio prvi i jesam za smjenu premijera. Ja sam za smjenu premijera države koja se diči i smatra da je jedna od najbogatijih u Europi, najuređenijih u Europi a prije dva tjedna je morala uložiti 200 milijuna EUR-a proračunskih novaca, novaca svih građana zato što i monetarna i financijska i upravna i državna vlast kako hoćete nije na vrijeme vidjela što se događa u području financijskih mešetarenja, što se događa na tržištu financijskoga kapitala i sada mora novcem poreznih obveznika sanirati svoje vlastite propuste. Da, jesam za smjenu takvoga premijera. Ali to se nije dogodilo u Hrvatskoj. To se dogodilo u jednoj od bogatijih zemalja u Islandu. Ja jesam za smjene svih onih europskih premijera koji su morali hitno vijećati zato što se kriza s financijskih tržišta Amerike prelila na europska financijska tržišta zato što njihova domaća domicilna financijska tržišta, fondovska tržišta, fondovska industrija naprosto nisu dovoljno snažni i nisu bili dovoljno otporni, nisu izgradili dovoljno obrambenih i otpornih mehanizama da sustav postane imun na ta prelijevanja i na te, na ta zbivanja financijska izvana. Bio bih za smjenu takvoga premijera i takovih premijera jer ova zemlja u kojoj građani i inače izdvajaju previše nametima na svoje plaće na svoje doprinose bez obzira na Vladu jer ova zemlja koja inače teško dakle krpa kraj s krajem i gdje je javna državna potrošnja mnogo veća nego što zapravo građani mogu u gospodarstvu privrijediti, da takva država mora još sada davati naša zajednička sredstva kako bi osigurala i bankovni mir i financijski mir i nesmetane gospodarske tokove. Ali to se nije dogodilo srećom u Hrvatskoj zahvaljujući pametnoj monetarnoj vlasti, zahvaljujući činjenici da je monetarna vlast uspjela napokon biti neovisna i o Ministarstvu financija i o državi, ovisna je naravno o djelomice nama kao vrhovnom zakonodavnom i predstavničkom tijelu. To se u Hrvatskoj nije dogodilo. Ja bih i jesam za smjenu premijera u državi u kojoj su stope rasta kriminaliteta godišnje 5 do 10%. Jesam za smjenu premijera u državi u kojoj glavne poslove i države vode trgovci opijatima narkoticima. Bio bih za takvu smjenu i jesam za takvu smjenu i mislim da nema nikoga i ne bi smjelo biti nikoga od nas tko ne bi bio za smjenu tako i premijera. Ja sam također i za smjenu premijera, ali ne samo premijera, nego i župana i gradonačelnika u državama u kojima gradovima se valja nasilje, u državama u kojima srednjoškolci moraju ići u školu sa zaštitnim sredstvima, djevojke sa onim sprejevima protiv nasilnika i u kojima na vratima škola imate zaštitare kao obavezne. Da, gospođe i gospodo, takvih gradova imate na 100 ili na 150 ili 200 ili 300 km od Zagreba. I ponovit ću ono što sam rekao i prošli put kad smo dvojicu novih ministara birali. Nemojte uvjeravati građane da onog trenutka kad uđemo u Europsku uniju da ćemo imati manje nasilja i da ćemo imati manje kriminalnih djela i da ćemo imati manju stopu kriminaliteta, jer to naprosto nije istina i to se neće dogoditi. Pitanje nacionalne sigurnosti o kojoj, koja je jedan od razloga zašto bismo mijenjali Vladu nije pitanje prije svega samo Vlade, nego svih nas, počevši od nas zastupnika, naročito pak onih koji na nižim i rekao bih neposrednijim razinama odlučivanja mogu osigurati sigurnost, a to su gradonačelnici. I nemojte se zavaravati da je u Hrvatskoj ista stopa kriminaliteta, uličnih ubojstava, uličnih nasilja i tučnjava u svim gradovima. Nije, nego u Zagrebu. To sada svi potvrđuju. To danas možete čitati u novinama. Pa ja se pitam gospodo iz SDP-a tko Vlada Zagrebom već 10 godina? Tko vlada Zagrebom? Mislite da je za ubojstvo maturanta usput čestitam policiji ako su uspjeli pronaći ubojicu, da je za ubojstvo maturanta Luke Ritza, jer nije točno gospodine Milanoviću ovo što ste vi jučer napisali u Jutarnjem da je kap koja je prelila čašu ubojstvo nesretne djevojke Ivane Hodak. To je sigurno strašno ubojstvo, ali je jednako strašno ubojstvo i Luke Ritza, jer su ga cipelarili na ulici u Zagrebu. Pa ne mislite valjda da je premijer, potpredsjednica Kosor ili Polančec ili Adlešić da su oni odgovorni prije svega za to? Odgovorna je gradska vlast, ne samo u Zagrebu, nego u Varaždinu, u Splitu, u Osijeku. Ne možemo, u Zadru bez obzira na to iz koje stranke dolazi gradonačelnik to je sasvim svejedno. Ja sam vas zamolio da ne pretvorimo ovo u navijanje. Ja znam da u nedostatku argumenata, je vika ono što vam jedino preostaje. Dopustite da dovršim! I ne možemo amnestirati nikoga na svim razinama vlasti sa svim polugama vlasti bez obzira čak na to kakve instrumente ima u rukama od odgovornosti za opću sigurnost. Gospođe i gospodo, sigurnost nije samo da to tako nazovem javna vrlina ili odlika dobro uređene zajednice. Sigurnost je uvijek i osobni osjećaj. Psiholog … [[Govornik se ne razumije.]] bi rekao da je sigurnost jedna od osnovnih ljudskih potreba. Prema tome, ma što učinili, ma kako bilo društvo uređeno uvijek ostaje pitanje osjeća li se građanin sigurno. Je li sigurnost dio uređenosti cijele zajednice, pa onda on naravno i subjektivno se osjeća sigurnim ili nije tako. Kako bismo uspjeli u tome, prije svega je važno osigurati sigurnost, urediti zajednicu počevši od mjesnih odbora, četvrti, gradova, općina, županija, pa onda do države. Kad je u pitanju sigurnost pogledajte samo izvanredne njemačke zakone i pravila o tzv. policajcu u zajednici o onome što oni nazivaju nekakav comunity approach. Dakle, polaze od zajednice u kojoj policajac u zajednici, vijećnik u gradskom vijeću ili općinskom vijeću, gradonačelnik ili … [[Govornik se ne razumije.]] ili što već, kakvo je već uređenje zajednički osiguravaju sigurnost i na neki način miran san svojim građanima. Ne, mi to ne želimo vidjeti. Mi očekujemo od premijera da on valjda hoda za svakom skupinom navijača ili ne znam mladih ljudi i da to osigurava. To nije moguće. Ono što mi moramo učiniti i tu se slažem profesionalizirati policiju, ali je dobro povezati sa zajednicom. Ja ću vam reći da projekti koje sam ja prvi započeo bez lažne skromnosti policajac u zajednici, kontakt policajac, pa ako hoćete policajac na biciklu, a to je u Zagrebu moguće napraviti donosi odlične rezultate, jer policija i građani u svakom trenutku mogu biti u kontaktu. To nije teško napraviti. To se može financirati iz gradskoga proračuna, ali onda nećemo davati 40 milijuna kuna za nogometne klubove koji nikad neće vidjeti ligu prvaka. Prema tome, trebamo si postaviti prioritete. Isto je tako i u školama, isto je tako na radnim mjestima. Gospođe i gospodo, sjetite se, opet nije bitno koja je bila Vlada. Nama se događalo da nam ljudi upadaju u sudove, ubijaju sutkinje i ubijaju socijalne radnike. Tada mi nismo tražili smjenu premijera, jer smo znali da ne može biti čovjek za to kriv. Krivi smo svi mi, kriva je opća sigurnost u ovoj državi. I ja mislim da je ovo prilika kao i inače. Devedesetih smo imali pitanje teritorijalnog integriteta. Razvila se ta što sociolozi kažu organska solidarnost. Imali smo kohezivne snage. Ovo je danas prilika s obzirom na razinu sigurnosti, da se ponovno pokaže ta kohezivna snaga. Ne znam kako je pronaći i da a neki način se svi zajedno složimo i odredimo pitanje sigurnosti kao temeljno, nacionalno pitanje, ne pitanje crvenih, crnih, bijelih ili žutih. Jer se bojim da onda nećemo završiti po Stendalovom romanu “Crveno i crno“, nego po onom drugom “Madame Bovary“, sa tipičnom razinom malograđanštine, međusobnog strančarenja, optuživanja, a građani će se osjećati nesigurno. Drugo ili treće pitanje koje se navodi kao zahtjev za smjenu, pitanje opće gospodarskih aktivnosti i gospodarskoga rasta, monetarne sigurnosti, pitanja koja su ovdje navedena. Mislim da je to nešto o čemu treba raspravljati svakako u ovome Saboru stalno. Ali sigurno nije nešto što treba raspravljati po agendom ili pod naslovom “Sjene Vlade“ Imali smo izbore nedavno, sigurno da je Hrvatska danas suočena s recesijom, ili biti će suočena kao i ostale zemlje u našem okružju i ponovno i opet ističem da i to nije samo pitanje premijera, nego naravno novih poduzetničkih ideja, pa onda naravno i lokalne samouprave. Imate lokalne samouprave koja je uspjela u 10 godina potaknuti gospodarski rast koja je danas ispod europske razine nezaposlenosti. Neću spominjati Varaždin jer to vjerojatno vam je svima jasno, ali imate i općine male, evo vam tu kolege Mihalića koja je napravila jednu od najvećih zona u ovom dijelu Europe u roku od 3 godine. Moguće je puno napraviti u suradnji s Vladom, ali opet je to pitanje sviju nas. Ne može samo, ni u jednoj zemlji, ni u jednoj zemlji na svijetu samo premijer biti odgovoran za vođenje gospodarske politike, ili samo Vlada. I zato ponavljam i HSLS i HSU, prvi bi bili za smjenu premijera i za smjenu Vlade kada bi to sve ono što se događa danas u europskim državama, kada bi se isto događalo Hrvatskoj. Mi smo uspjeli se zaštititi od svega toga, mi još uvijek imamo dobru razinu opće sigurnosti, što ne znači da ne može i mora biti bolja. Mi se možemo i zajedno organizirano boriti protiv organiziranoga kriminala jer samo organizirano se možete boriti protiv organizacije koja je u sebi stabilna, kohezivna kao što je organizirani kriminal ili zločinačke organizacije. Prema tome, prepustimo premijeru i Vladi da rade zajedno i shvatimo da sva ova pitanja koja su razlog za smjenu Vlade su pitanja na koja moramo svi zajedno odgovoriti i za koja moramo svi zajedno raditi od mjesnog odbora do Vlade, od gradonačelnika do ministara.
Hvala. [[Pljesak.]] Nekoliko ispravaka prije, prethodno. Gospodin zastupnik Zoran Vinković.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Želim ispraviti uvaženog kolegu Čehoka koji je rekao da Hrvatsku nije zadesila financijska kriza. Ja se pitam u kojoj zemlji gospodin Čehok živi? Ja živim u Hrvatskoj u Đakovu gospodine ministre Šuker, a ja bih vas, tamo što piše u Poslovniku važi i za ministre.
Ma važi, da.
Apsolutno, pa mu izrecite opomenu. U ovoj zemlji je godišnja inflacija 8%, većina hrvatskih umirovljenika ima mirovinu od 1600 do 1700 kuna, radnici imaju minimalne plaće, pa vas ja pozivam da probate mjesec dana preživjeti s tom mirovinom i s takvom plaćom, a istovremeno pitam se koja to prosječna hrvatska obitelj ima tih 400 tisuća kuna ušteđevine i u kojim bankama. I raspitajte se malo kod banaka zbog čega su zatvoriti davanje kredita itd.? A kao gradonačelnik bi trebali znati da Ministarstvo unutarnjih poslova … /Govornik je isključen pa ponovo uključen./ … Pa to je stvar kulture ovo isključivanje. Da gradonačelnici ne imenuje načelnike policijskih postaja, nego su oni postavljeni upravo radi ove depolitizacije političkim putem. Hvala lijepo.
Drugi ispravak, gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Ja živim u Hrvatskoj u Zagrebu, vidim da je to isto potrebno napomenuti prije rasprave. Ispravio bih netočan navod, jedan od netočnih navoda, evo, ali ovaj mi je najviše ostao u sjećanju, a to je da je gradonačelnik Grada Zagreba odgovoran za nesigurnost u Gradu Zagrebu, što je apsolutno netočno. Valjda znamo kako stvari funkcioniraju, tko imenuje načelnike, koje je ministarstvo nadležno za sigurnost itd. Ukoliko je gospodine Čehok tako, onda bi se to isto tako teza mogla postaviti da ste vi odgovorni za gospodina Koradea i ono što je on napravio. Tako da mislim da morate malo biti oprezniji kada nekome dijelite odgovornosti, morate ih utemeljiti na zakonima naše zemlje.
I gospodin zastupnik Šime Lučin. Izvolite.
Pa kolega Čehok je u svom retoričkom zanosu jako puno netočnosti iznio. Evo ovo što su kolege rekli da su jedinice lokalnih samouprava odgovorne za sigurnost. Pa to mislim je netočno. Pročitajte Ustav, pročitajte hrvatske zakone. Korade, recimo ja onda od vas očekujem da zbog tri podmetnuta, ili dva požara u Univerzalu podnesete danas ostavku, ako se osjećate odgovornim za to. I kolega Čehok, prvo što sam čuo, mislim da ste vi uveli policiju u zajednici. Niste vi mogli uvest dok ja nisam donio zakon i napravio koncept i vas instruirao i predavao kako ćete to raditi. A dajte barem nekakve notorne istine. Ja znam da vi morate podržati Vladu, ali dajte barem nađite nekakve istine koje barem toliko piju vodu. I razumijem potrebu da vi na takav način podržavate Vladu, ali koristite se barem dijelom istinom. Hvala.
Povreda poslovnika, gospodin zastupnik Ivan Čehok.
Gospodine predsjedniče, gospodin Lučin i kolega nisu ispravili netočne navode i drugo, na sreću pokojni Korade nije napravio svoje zlodjelo u Varaždinu, ali jest na nesreću u Hrvatskom zagorju, pa se ne mogu osjetiti odgovornim. A vi me gospodin Lučin ničemu u životu niste mogli instruirati jer ipak je velika razlika, ako ništa drugo razini obrazovanja između mene i vas.
To nije povreda Poslovnika jer ste vi gospodine Čehok govorili o odgovornosti gradonačelnika za stanje sigurnosti. Tu je bio ispravak zastupnika Šime Lučina pa se prema tome radi o ispravku netočnog naroda, a ne povredi Poslovnika. Gospodin Maras, vi ste odustali?
Ja sam odustao jer ste vi rekli ovo što sam ja mislio. Hvala lijepo.
U 11,36 isteklo je vrijeme za raspravu u trajanju od 10 minuta. U ime predlagatelja, gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, ministri, kolegice i kolege. Kako je u ime kluba HSLS-a izrečena teza kako je inicijativa za traženje odgovornosti predsjednika Vlade Ive Sanadera potaknuta ubojstvima Hodak i Ritz i da je nemoguće naći vezu između tih ubojstava i predsjednika Vlade Ive Sanadera, onda u ime predlagatelja želim vrlo jasno reći gdje se nalazi ta veza. Rasprava o stanju u policiji čekala je više od 6 mjeseci u ovom Saboru i nije odgovornost predsjednika Vlade. Skrivanje te rasprave u popodnevne sate da građani ne vide razmišljanja nas u Saboru o tom izvješću, također nije odgovornost predsjednika Vlade Ive Sanadera. Ali poruke predsjednika Ive Sanadera ne zanima mišljenje oporbe, oporba je nebitna, što me briga mišljenje Milanovića, ne može se ništa dogoditi ministru jer je uspješan. To su bile poruke predsjednika Vlade uoči i poslije rasprave o stanju u policiji. Tako jedan predsjednik Vlade ne drži komunikaciju sa institucijama Hrvatske države, ne ponaša se onako kako smo jutros čuli, a to je pokušaj da zajednički rješavamo određene probleme. Jer rasprava o stanju u policiji je pokušaj da damo doprinos da se nešto promijeni. I ne samo to, nakon što se dogodilo novo ubojstvo na ulicama, premijer je opet govorio neistinu. Premijer nije rekao da očito je da nešto moramo promijeniti u policiji i čelnim ljudima pravosuđa, pa je promijenio vlast. Ne, on je rekao ubojstvo nema veze sa smjenama, sve je izvršno, sve je savršeno samo ćemo promijeniti čelne ljude. Da, to su poruke predsjednika Vlade. Poruke gdje opet nije shvatio da građanima treba reći istinu, da ima problema u službama, da ih treba promijeniti. Također predsjednik Vlade ništa ne govori o tome kada su mu prvi ljudi koji su došli rekli previše ispolitizirane službe u policiji treba promijeniti da bi bile efikasnije. Ni to predsjednik Vlade ne komentira. I zato klub SDP-a vrlo jasno poručuje, ne činjenje je odgovornost, neshvaćanje da i iz opozicije može doći dobronamjerno upozorenje, želje da se nešto promijeni da sigurnost građana se ne mjeri samo statistikom. Predsjednik Vlade ni to nije akceptirao. Ali kao što vidite i činjenica nema nikakvih grešaka, ne priznaje se propuste. Da, to je naš predsjednik hrvatske Vlade. To je ono zbog čega mi smatramo treba razgovarati o njegovoj odgovornosti. Ona postoji. Ona postoji. I treba također da bi dao potporu novim ljudima, shvatiti da je kriv za politizaciju u određenim službama Ministarstva unutarnjih poslova, jer samo tako možemo promijeniti stanje i to je razlog zašto je pokrenuto. Iz tog razloga tu vidimo vezu i tu je odgovornost predsjednika Vlade.
Hvala. Klub HNS-a, gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, uvaženi članovi Vlade, kolegice i kolege. Zbilja je dobro da je prije nego što je otišao govorio premijer, zbog toga što bi po izlaganju u ime njegovog koalicijskog partnera gospodina Čehoka mogli pomisliti da ova Vlada zaista misli da Vlada nije odgovorna i ne treba biti odgovorna ni za šta. Po logici "Bože čuvaj me prijatelja, neprijatelja ću se sam čuvati". Dakle ovaj zahtjev za izglasavanje nepovjerenja predsjedniku Vlade Ivi Sanaderu, daje nam nadam se dobru priliku da raspravimo tešku i ozbiljnu situaciju u kojoj se Hrvatska nalazi u ovom trenutku. Naime, mislim da ovaj zahtjev i tako ga mi u klubu HNS-a razumijemo, ovaj zahtjev predstavlja jedan nadomjestak za instituciju koju bi možda trebalo uvesti u Hrvatskoj, a to je da bez zahtjeva za izglasavanje nepovjerenja, bez posebnih inicijativa naprosto svake godine imamo u Parlamentu neku vrstu izvještaja o stanju države i nacije. Dakle da u Parlamentu imamo raspravu o tome kako izgleda godina ili kako je izgledala, koji je saldo u svakom pogledu političkom, ekonomskom i društvenom, koji je saldo godine koja je iza nas i koje su temeljne ili glavne mjere i politike koje predstoje u sljedećoj godini. Na taj način ne bi ovakve inicijative bile potrebne da nam daju priliku koja svakako u Parlamentu je potrebna i važna, da raspravimo a pogotovo u jednoj očito prelomnoj i kriznoj situaciji, da raspravimo o stanju države i nacije, odnosno o stanju u društvu i problemima s kojima se trebamo nositi. Dakle što se kluba HNS-a tiče, tako ćemo razumjet ovu raspravu i u tom pravcu raspravljati. Neposredni povod za ovaj zahtjev pa onda i za ovu raspravu po našem mišljenju je dvojak. Prvo je rastuća pošast javnog nasilja u posljednjih 7-8 mjeseci, ubojstva, premlaćivanja, nasilje i masovna upotreba ustaških parola na javnim priredbama ne samo utakmicama nego i pojedinim koncertima kao što su oni pjevača Thompsona. Što se utakmice tiče i u prisutstvu članova Vlade i visokih lokalnih i državnih dužnosnika. I drugo, ekonomska kriza u kojoj se Hrvatska našla u okviru globalne ekonomske krize i gdje se pokazalo da su izostale nužne mjere i politike koje bi mogle ublažiti posljedice te krize za Hrvatsku i donekle zaštititi hrvatsko društvo i gospodarstvo od posljedica te krize koja će ona svakako imati. Naravno nije moguće da takva globalna kriza nema posljedice na Hrvatsku, ali je isto tako nužno i mislim apsurdno je tvrditi da neće imati, ali je isto tako nužno u onoj mjeri u kojoj je moguće se za to pripremiti. Samo usputni jedan primjer. Recimo očito je da će turistička industrija biti pogođena tom krizom zato što je ona i europska i globalna i da nam to predstoji u sljedećoj sezoni. Što to za nas znači? Očito će biti srednji turizam najviše pogođen. Prema tome da bi nešto prevenirali da bi se pripremili, vjerojatno moramo izabrati ciljana tržišta. Da li je to visoki turizam, da li je to neki specifični aspekt turizma, ali moramo pripremiti turističku industriju za situaciju koja nam predstoji i koja se vidi bjelodano i od danas, a to je da će ta industrija koja je jedna od naših najznačajnijih, biti ozbiljno pogođena tom krizom, čak i izvan Hrvatske, a ne samo u Hrvatskoj. Za takve stvari mi nismo pripremljeni. I obzirom na ta dva šoka dakle javno nasilje koje je poprimilo zapravo tako vidljivi oblik i s druge strane očiti osjećaj ekonomske nesigurnosti, a i nepripremljenosti domaćeg gospodarstva za te udare, izazvali su potrebu za ovom raspravom. Međutim, ova dva povoda naravno imaju puno dublje i šire implikacije, a i dublje i šire korijene i područje djelovanja. Sam je vrh ledenog brijega ovo što su povodi za ovu raspravu. Nasilje u različitim vrstama manifestacija, nasilje u recimo otimanju i problemima oko povrata stanova i imovine, nasilje po različitim dijelovima Hrvatske u lokalnim sredinama, nasilje koje godinama prolazi nekažnjeno gdje se ne prolaze naručitelji, a često niti počinitelji. Primjerice gdje kad se i pronađu počinitelji, kao u slučaju premlaćivanja Igora Rađenovića, očito se ti počinitelji puno više boje naručitelja nego što se boje i zatvora i države i zakona i svega ostaloga. I spremni su otrpjeti sve to jer razumiju da im od naručitelja prijeti puno veća opasnost nego od države i zatvora. To samo po sebi dovoljno govori. Dakle, nekažnjavanje ili nepronalaženje, nefinaliziranje takvih ekscesa i slučajeva nasilja u Hrvatskoj godinama postepeno zaista stvara atmosferu u kojoj ljudi misle da je to relativni mali rizik. Nekog ubiti ili nekog pretući je relativno mali rizik jer za sve kojih se mogu sjetit da im se to dogodilo, odnosno da su to napravili, nije im se baš ništa dogodilo ili ništa pretrpjeli zbog toga nisu. Činjenica da ljudi smatraju da je ponašati se na taj način moguće jer prolazi nekažnjeno proizvedena je kao rezultat atmosfere na koju je recimo utjecala i na koji su utjecale niz afera. Primjerice, afera Maestro o kojoj smo raspravljali u ovom Saboru, u kojoj se kao što je poznato nije dogodilo ništa. Afera Maestro u kojoj su potpredsjednici Fonda za privatizaciju sjedili 16 mjeseci u zatvoru. Najmlađi među njima je sada pušten upravo na slobodu. Gdje ministri, tu ispravljam jednog od kolega koji je govorio prije mene, koji nisu bili u nadzornom odboru nego su bili u Upravnom odboru hrvatskog Fonda za privatizaciju, pet ministara. Ne samo da nisu dali ostavke, nego nisu ni ponudili ostavku. Nisu čak ni rekli ljudi, propust u poslu. Gdje su potpredsjednici sjedili 16 mjeseci u pritvoru, a da pritom naravno predsjednik fonda koji je u svim tim odlukama isto tako sudjelovao nije niti pitan za junačko zdravlje, a kamoli za odgovornost. Takva situacija stvara atmosferu u kojoj ljudi zaključe pa čujte to se može raditi, takve stvari se mogu raditi, prolaze nekažnjeno, glavno da imaš dobro političko zaleđe. Činjenica da je netko na vlasti ga ne oslobađa odgovornosti, suprotno onom što je ovdje rečeno. Obrnuto. Vlast je prvo odgovornost, a onda sve ostalo. I sama činjenica da netko kaže da ljudi, ja sam odgovoran za to pa sam odgovoran i za ono što nije bilo dobro ne znači njegovu slabost, znači njegovu snagu. Ako naravno zna kako bi se to moglo ispraviti. Afere kao što je Brodosplit, nerazriješeno, nikom ništa, stvaraju atmosferu bezakonja, stvaraju atmosferu osjećaja u kojem naravno ja ću sad poduzet nešto i uzet u svoje ruke to da istučem slučajnog prolaznika, iako se ništa ne dovodi do kraja i ničeg neće biti. Liburnia, Tele2, sve slučajevi bez epiloga. Kako bilo da bilo, tko god da je odgovoran. Čim imate aferu bez epiloga, ona stvara atmosferu bezakonja, atmosferu smanjene sigurnosti. Danas smo ovdje slušali premijera koji je govorio o tome da je nedopustivo ustaško skandiranje na nogometnim utakmicama. Apsolutno se slažem, dugo smo o tome govorili, drago mi je da smo došli na slične pozicije. Ali što je sa inspektorom Gašparcem koji je to prijavio, koji je suspendiran zato što je to prijavio? Gdje je on? Da li se nešto dogodilo sa tim slučajem? Bez toga, poruka je dakle bez dovođenja do kraja takvih slučajeva, poruka je bezakonje. Bez obzira što ti radio, ništa ti se neće dogoditi i neće se primijeniti zakon i isti kriteriji. To je situacija koja naravno nije stvarana samo u prošloj godini, to je situacija koja je stvarana godinama. To je situacija koja je stvarana i uništavanjem jednog cijelog segmenta, jedne cijele profesije. To je profesija sudac i segmenta pravosuđe, dovođenjem po političkoj podobnosti, godinama, izbacivanjem sudaca, političkim odlukama u sudskim procesima. Dakle, to je i da odmah izbjegnemo raspravu vi ste, mi smo od 18 godina, 14 godina je na vlasti HDZ, dakle odgovornost se i proporcionalno dijeli, ali apsolutno prihvaćam da su svi u tom pogledu mogli doprinijeti više nego što jesu, raščišćavanju te situacije i da od ovog trenutka, a to je po mom mišljenju svrha ove rasprave, treba doprinijeti razrješavanju te situacije, jer to proći neće. Upozoravam vas u ovom Parlamentu da pravosuđe kako izgleda danas proći neće. Neće proći niti u Europskoj uniji, ali puno važnije od toga neće proći ovdje u Hrvatskoj. Imamo ekonomske probleme zbog kojih je ova rasprava otvorena. Ekonomske probleme gdje je prepolovljen rast BDP-a, prepolovljen industrijski rast, promet u trgovini je porastao samo za 1,7, pokrivenost uvoza izvozom je 45% pala od prošle godine za 3%-tna poena, plaće su u stagnaciji, potop burze. O tome treba razgovarati u ovom Parlamentu. Što su naši planovi u vezi s tim? Na koji način ćemo na to reagirati, na koji način ćemo riješiti tu situaciju? Osiguranje uloga je vatrogasna, jednokratna mjera. Ono što treba su politike. Politike koje će u budućnosti osigurati industriju, osigurati rast BDP-a. Mi smo suočeni sa situacijom gdje će nam se prepoloviti rast BDP-a u sljedećoj godini. Istovremeno prodajemo INA-u MOL-u u situaciji apsolutno najnepovoljnijoj, što se tiče burza i vrijednosti dionica, apsolutno najnepovoljnijih. Idemo u privatizaciju brodogradilišta u situaciji apsolutno najtežoj, najnepovoljnijoj. Ne koristimo europske fondove za zbrinjavanje ljudi koji će potencijalno u tom restrukturiranju brodogradilišta izgubiti posao. Počnimo ih koristiti zato da ne bi rekli, postoji ta opasnost, mi ne koristimo europske fondove koje je Europska unija osigurava upravo zato jer zna da je to prateći efekt restrukturiranja brodogradnje. Kolegice i kolege, ne govorim vam ovo da bi se svađali i međusobno nadmetali i optuživali. Glasat će pozicija za, opozicija protiv. prema tome, nema puno velikih iznenađenja. Ali se politika i kadrovi Vlade hitno moraju mijenjati. To je donekle i sama Vlada kazala kada je promijenila ministre pravosuđa i unutrašnjih poslova. Međutim, i ta promjena dakle jedne osobe na vrhu, ni u tim resorima neće donijeti stvarnu promjenu ako se ne promijeni temeljni stav da kriterije stručnost i osobni integritet, a ne stranačka poslušnost. Dok se taj kriterij ne promijeni mi nemamo šanse i ovo je trenutak da se na tome okrene politika. Trebaju ljudi koji znaju, a ne politički poslušnici, ali istovremeno ništa nismo napravili u sferi gospodarstva, priprema poljoprivrede nepripremljena, brodogradnja nepripremljena, industrija nepripremljena. Ništa nismo napravili u tim sferama. To su područja u kojima moramo pokrenuti nekakve reforme da bi sljedeće godine situacija u nadam se raspravi bez potrebe za ovakvom inicijativom bila konstruktivnija, a možda i malo povoljnija. Inače ćemo završiti.
Kolegice, molim vas.
Evo završavam potpredsjedniče. Inače ćemo završiti u situaciji u kojoj smo danas, a to je pa dali vi više vjerujete svojim očima, nego predsjedniku Vlade? Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. To je zgodna jedna anegdota sa onom francuskim princem. Dali više vjeruje svojim očima ili ona. Neću dalje. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Gospodin zastupnik Ivan Čehok.
Pa ja bih zamolio poštovanu gospođu Pusić da najprije vjeruje svojim ušima, pa kada već citira moje riječi, da barem bude u sabornici kada govorim. Dakle, nisam rekao da predsjednik Vlade uopće nije odgovoran za stanje sigurnosti, nego sam rekao da je odgovoran on, ali da su odgovorne i sve ostale poluge i razine vlasti od dakle gradonačelnika, župana, policijskih načelnika, dakle svi koji na bilo koji način s razine vlasti mogu pridonijeti općoj sigurnosti. Prema tome, sigurno je da je premijer odgovoran, ali su i drugi odgovorni. Pa drugi puta barem budite u sabornici kada već interpretirate moje riječi.
Gospodin zastupnik Ivan Jarnjak, potpredsjednik Doma. Jedan ispravak.
Uvaženi potpredsjedniče, uvažena zastupnica rekla je da je u Hrvatskoj masovno manifestiranje fašizma. Netočno. Ima pojedinačnih slučajeva koje mi apsolutno osuđujemo, ali je jednako tako opasno cijelu državu proglašavati kao fašističko manifestiranje. Hvala lijepo.
Treći ispravak, gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kao prvo, netočno je da je osiguranje uloga bila vatrogasna mjera. Nije vatrogasna mjera, jer se nije ništa dogodilo u financijskom sektoru, ovo je samo dodatno jačalo povjerenje ljudi u financijske institucije u Hrvatskoj. Kao drugo, kolegice rekli ste da se u slučajevima, odnosno aferama "Brodosplit" i "Maestro" ništa nije dogodilo. To nije istina. Kao prvo podignute su optužnice, kao drugo procesuira se stvar. I kao treće ja bih vas podsjetio na neke afere o kojima niste govorili, a koje su se dogodile i kod kojih nema epiloga. To je bila recimo afera oko doma umirovljenika gdje vaš stranački kolega Čačić, njegova firma je uzela novac, a nije napravila posao. Isto kao što je Tehnička škola u Zadru. Vi se smijete. Meni je žao što nam se vi smijete na to što nije imalo epiloga, gdje je netko uzeo novac i to milijune kuna hrvatskih građana i nije odgovarao. To je država kriva. Nisam čuo vaš glas da ste se digli protiv toga i da ste tražili procesuiranje. Pa još manje, da ste tražili od kolege da vrati novac.
Sljedeći ispravak, gospodin zastupnik Antom Mance.
Gospodine potpredsjedniče.
Evo sad opet. Ispravak netočnog navoda. Svatko od zastupnika kada ispravlja netočan navod imaju neki dodatni komentar.
Evo gospodine potpredsjedniče, ja bih ispravio jedan krivi navod gospođe Pusić koji se odnosi na akciju "Maestro". Ona kaže nakon toga nije se ništa dogodilo. Neka meni ipak bude dozvoljeno izreći da ne ispadne da je poslije toga povreda Poslovnika. Ali pošto sam svjedok događanja 2001. godine prodaje tadašnjeg fonda naše drvne industrije koja danas ne radi, vidite po toj tezi kako ona govori, mi smo je prodali, ja sam kao gradonačelnik upozorio da je to sve krivo i nakaradno, tko je kriv, sljedeći ministar, gospodin koji je prodao tu drvnu industriju, danas je u … [[Govornik se ne razumije.]]
Kolega Mance. Ovaj prvi dio ste počeli sa ispravkom netočnog navoda, ovaj drugi to više nije. Nemojmo to molim vas.
U redu. U akciji maestro, dakle, netko je uhapšen, netko je kriv. I to je gospodin … [[Govornik se ne razumije.]] to je sada. A ja to govorim zato što sam tamo i ja želim da to naša javnost u Vrbovskom čuje, jer sada je netko drugi kriv za to što se tamo dogodilo, a ne oni koji su to učinili tada.
Ali to ne možete kroz ispravak netočnog navoda. To ne možete ovaj dio. Kolega Maras. Povreda Poslovnika.
Hvala lijepo, gospodine potpredsjedniče, ja sam evo, malo prije povukao, ali vidim da vam ne polazi za rukom, da uvedete red među zastupnike HDZ-a, ovo nije ničim, nije ni spomenuo šta je gospođa Pusić utvrdila, odnosno šta je ona to krivo utvrdila i rekla. Nego je dala jedan primjer iz 2001. koji nema nikakve veze sa njezinim izlaganjem. Tako da bih vas molio, ako ne ide drugačije, počnite sa opomenama. Jer imate po Poslovniku 214. mogućnost izreći opomenu zastupniku ukoliko se u svom govoru ne drži teme o kojoj raspravlja. A gospodin Mance nije držao se niti blizu te teme o kojoj je gospođa Pusić raspravljala. Tako da vas molim da uvedete malo reda među zastupnike HDZ-a. Hvala lijepo.
Ja ću sve zastupnike, ne samo jedne stranke, ja sam upozorio kolegu Mancea da je onaj drugi dio, nije ispravak netočnog navoda, ali prvi dio je bio, prvi dio je. Klub … … [[Upadica se ne čuje.]] U ime predlagatelja, dobro. Potpredsjednik dr. … … [[Upadica se ne čuje.]] Tko je bio još? Pardon. Je li bio ispravak netočnog navoda. … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Pardon, ispričavam se. Boris Kunst.
Poštovani potpredsjedniče, zastupnica Pusić je navela da su plaće u stagnaciji. Samo radi njenog znanja a činjenica, socijalna situacija je teška u Hrvatskoj, ali radi njenog znanja, minimalna plaća koja je bila 2003. 1858 kuna danas iznosi 2747 kuna, prosječna plaća mjesečna 2003. godine iznosila je 3940 kuna, 2003., danas iznosi 5234 kune neto. Mirovine, prosječna mirovina 2003. iznosila je 1702 kune, danas iznosi 2119 kuna. Znači to je netočan navod. S druge strane, u vaše vrijeme dok ste vi dijelili vlast, plaće su se skidale za 30 do 40%, a tko o čemu, HNS o kriminalu gospodarskom.
Gospodin zastupnik Vladimir Ivković.
Poštovani potpredsjedniče, članovi Vlade, ja bih ispravio navod gospođe Pusić. Iznesla je tvrdnju da je pokrivenost uvoza izvozom pala, dakle, svaki podatak se može selektivno promatrati kako kada paše. Činjenica je da je ova Vlada kroz Ministarstvo gospodarstva, npr. u Međimurskoj županiji uložila u gospodarske zone znatna sredstva, koja su na kraju rezultirala sa porastom pokrivenosti uvoza izvozom, tako da ona danas iznosi 92%, a izvoz je porastao za 50%.
Povreda Poslovnika gospođa zastupnica Vesna Pusić.
Ne volim koristiti, ali ovo je zaista previše, jer tu je kolega povrijedio Poslovnik tvrdeći da ispravlja moj navod o padu pokrivenosti uvoza izvozom, a to je nakon toga je naveo nekakav podatak o industrijskim zonama u Međimurju, koji je apsolutni nonsekvitor i jedno s drugim nema nikakve veze. Pokrivenost uvoza izvozom je pala za 3 postotna poena sa 48% na 45% kolega i to sa industrijskim zonama ili bilo čime u Međimurju, nema nikakve veze. A kada sam već uzela riječ u odgovoru Vlade kolega Kunst piše da su plaće u stagnaciji.
E, dragi moji. Potpredsjednik Doma, gospodin zastupnik Neven Mimica, u ime predlagatelja.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, u dosadašnjoj raspravi pogotovo od strane predlagatelja dodatno je razjašnjeno i objašnjeno zbog čega SDP na dvije teme, na dva područja traži raspravu o povjerenju predsjednika Vlade, to se odnosi na područje sigurnosti i na područje gospodarskog stanja ili stanja standarda ljudi, životnog standarda u Hrvatskoj. Ja bih počeo od onoga što je kolegica Pusić, govoreći u ime kluba HNS-a, na dobrom tragu pokrenula, kao razmatranje odgovornosti predsjednika Vlade i na trećem području, području Europskih integracija, odnosno zaostajanja na tom području. Pa bih htio samo taj dio dodatno u nekoliko riječi razjasniti. Naime, često je pitanje zbog čega uopće Hrvatske ide u Europsku uniju, koje su prednosti, šta od toga očekujemo. I to je dosta teško ukratko sažeti, jer je razloga sasvim sigurno dosta, tih razloga odnosno pogodnosti i povoljnosti članstva. Međutim, uglavnom ih možemo u vrlo kratko reći da se radi o tri temeljna cilja i tri temeljne prednosti koje donosi Europska unija a to je politička i demokratska sigurnost i stabilnost zemlje, gospodarska konkurentnost i pravna i društvena uređenost, odnosno vladavina prava što uključuje i osobnu sigurnost. E sada je pitanje je li na ijednom od ova tri područja ili tri prednosti Europske unije, je li Hrvatska već danas blizu ostvarivanja tih prednosti. Po nama ne treba se i ne smije se čekati da se dođe u članstvo u Europske unije pa da onda tek imamo prednosti koje članstvo daje za svoje članice. I na ova tri područja je trebalo sigurno sasvim puno više napravi da bi se već ušlo u članstvo dovoljno pripremljeni kako bismo jednostavno izdržali sudar sa konkurentnošću svakoga, ne samo gospodarskom nego i političkom i demokratskom i pravnom i društvenom konkurentnošću koja postoji među razvijenim zemljama članicama Europske unije. Naravno, da u dosadašnjem procesu da su se iskristalizirale i teškoće i problemi na tome putu. Problemi su neki vezani na europsku stranu, na stranu naših europskih partnera. Oni su uigravali novi model osigurača koji bi spriječili da se za nova proširenja ne ponove greške, propusti da uđe nedovoljno spremna zemlja kao što je to bio slučaj u prethodnom krugu. Oni su pokušavali pronaći politički korektan odgovor koji bi jednako važio za pitanja koja se pojavljuju u pregovaračkom procesu ili političkom procesu oko ulaska u Europsku uniju za oba sada postojeća kandidata koji pregovaraju za Hrvatsku i za Tursku barem u početku tog procesa. A pojedine zemlje članice unosile su i svoje bilateralne probleme ili odnose sa Hrvatskom u ovaj multilateralni okvir pregovora što je sasvim bilo i neprihvatljivo. A osim toga čini mi se i da za predsjedništva, sukcesivna predsjedništva Europske unije proširenje i nije bilo u prvom prioritetu pa nisu dovoljno motivirali sve zemlje članice da taj proces ide dovoljno brzo. Ako ništa drugo Hrvatska je zbog toga sigurno imala razloga da bude nezadovoljna i sa europskom stranom. Međutim na našoj strani su problemi čini mi se bili puno teži. A kako se cijeli proces vodi pod izravnim utjecajem i izravnim nadzorom i izravnim direktivama predsjednika Vlade onda i na njega ide i najveća odgovornost za ono što na hrvatskoj strani leži kao problem u samom procesu. Mi smo imali Vladu koja je bila uvjerena da pregovori mogu ići nezavisno od reformi i to vrlo dugo. Vjerojatno sve do proljeća ove godine. Imali smo Vladu za koju je bilo važnije kada ćemo ući u Europsku uniju nego kako ćemo ući. Bilo je važnije kada će Hrvatska ući u Europsku uniju nego kakva će Hrvatska ući u Europsku uniju. Cijeli, cijela teza je izokrenuta. Nisu važne reforme. Važno je lobiranje i naši pokušaji da dobijemo što raniji datum. Da su reforme bile kontinuirane, da su bile sustavne onda bi već to samo po sebi datum ulaska učinilo neupitnim. A ne ovako samonametnutim datumom sada naizgled ubrzavati reforme, ubrzavati pregovore, stvarati dramatiku oko toga hoćemo li ili nećemo dostići jesen iduće godine za završetak pregovora. Prema tome sljedeći problemi su vezani uz to što je propušten cijeli prethodni mandat ove iste Vlade za reforme, za gospodarske reforme, za reforme koje su potrebne da bi se dostigli europski standardi, za zakonodavne reforme. U 4 godine manje je zakona europskih u ovom Saboru donešeno nego što će biti donešeno u ovoj petoj godini. Prema tome taj mandat je zbilja bio propušten u smislu europskog prilagođavanja. Napravljena je jedna razvodnjena uloga koordinatora i nadzornika procesa u trenutku kada su se dva ministarstva, europskih integracija i vanjskih poslova spojili u jedno, a također i pregovarački tim koji dobro po meni radi u Bruxellesu, ima dobre ili dobro funkcionira u Bruxellesu za razliku od njegovog funkcioniranja u Hrvatskoj, u Zagrebu gdje jednostavno ne funkcionira veza pregovaračkog tima i instutucija hrvatskih koje moraju obaviti sve prilagodbe. Pa onda i te institucije ostaju nerazvijene, ostaju nepripremljene što je glavni problem u onome što nas čeka pri zatvaranju poglavlja u sljedećem razdoblju. Bojim se da je i politički konsenzus o Europskoj uniji koji postoji, koji je neupitan, koji i za nas u SDP-u neupitan da on ima i svoju lošu stranu a to je što je iz političkoga života i javnosti eliminirao nužnu raspravu o velikim temama europske budućnosti i velikim temama o mjestu Hrvatske u Europskoj uniji. Nitko u Hrvatskoj, možda baš i zbog toga što postoji kao opća suglasnost da trebamo ići u Europsku uniju nitko zbog toga ne govori kakvu Europsku uniju želi Hrvatska? O tome se ne razgovara. A u Europi je upravo o tome najveća rasprava. Nitko ne pita i ne razgovara što Hrvatska misli o nastavku proširenja? Što misli o granicama širenja Europske unije? Nitko ne govori o tome kakve su ustavne promjene potrebne u Hrvatskoj da bi se, da bi mogla funkcionirati u članstvu Europske unije. Prema tome sve to skupa jednostavno usporava ono što se objektivno moglo napraviti do sada, usporava se zbog ovakve, ovakvog koncepta približavanja Europskoj uniji koje forsira predsjednik Vlade. I jednostavno smo danas u situaciji da je na primjer 6 zemalja iz onog prvog vala proširenja znači polovica njih koji su tada pregovarali završili svoje pristupne pregovore, ali i završili i reforme i prilagodbe u dvije godine i 10 mjeseci od, od otvaranja pregovora. Hrvatska danas je u, završila treću godinu pregovora, 3 godine i mjesec dana recimo smo danas. Vjerojatno će nam trebati 4 godine i zbog toga odgovornost i propitivanje povjerenja predsjednik Vlade treba usmjeriti i na ova pitanja europskih integracija i načina na koji ova Vlada i ovaj premijer te poslove vodi. Hvala.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Gospođa zastupnica Marija Burić-Pejčinović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Pa evo bilo je iz ove teme niz netočnih navoda. Ja ću navesti samo dva. Jedan od njih je nije važno kako nego kada i drugo je nitko ne govori o tome kakve sustavne promjene trebamo u Hrvatskoj. Pa treba pogledati jedan od dokumenata koji smo mi ovdje u Saboru raspravljali i usvojili njegov zakonodavni dio. To je MPPU. On vrlo jasno govori o tome kakve sustavne promjene treba provesti. A o tome je li važna brzina ili kvaliteta mi smo bili sasvim jasni od početka. Za nas je uvijek bila jednako važna i brzina i kvaliteta. Hvala lijepo.
I gospođa, gospodin zastupnik Frano Matušić.
Pa zapravo na tragu ovih izjava kolege Nevena Mimice da Vlada šalje poruku da nisu važne reforme to je netočno. Reforme su itekako važne. Provodimo ih svakodnevno i provodila ih je u prošlom mandatu. I da nije važno kako nego kad. To nije točno. Mislim vi i sami jako dobro znate, da ne sjedite sa mnom u zajedničkom parlamentarnom odboru pa bih još razumio, ali budući sjedite zajedno i znate dobro na kakvom je dobrom putu Hrvatska prema europskim integracijama onda je jasno da je to potpuno netočna i deplasirana teza. Drugo, o dvojbama kakvu EU želi Hrvatska i hoćemo li pristati na daljnja proširenja EU ćemo razgovarati kad budemo u Europskoj uniji ja se nadam vrlo skoro jer ćemo završiti pregovore u sljedećoj godini.
I gospođa zastupnica Dubravka Šuica.
Gospodine potpredsjedniče želim također ispraviti netočan navod gospodina Mimice da nisu važne reforme nego da je važna brzina. To je sasvim netočno a onda ste ušli i u vlastitu kontradikciju kad ste kazali da je pregovarački tim radi jako dobro, a moje pitanje odnosno obrazloženje što može raditi pregovarački tim ako Vlada ne radi. Znači pregovarački tim radi ono što Vlada radi i drugi, druga izjava je da 6 zemalja za dvije godine i ne znam koliko završilo je svoje pregovore, a ovdje je izostavljeno kazati da su, da smo mi prva država koja vodi pregovore sa mjerilima a to ove države nisu imale … [[Govornica se ne razumije.]]
Hvala. … [[Upadica se ne razumije.]] Klub zastupnika HDZ-a gospodin zastupnik Andrija Hebrang. Izvolite.
Štovani gospodine potpredsjedniče, štovani predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Pred nama je interpelacija SDP-a za koju smo se svi složili da je legitimna i legitimno je demokratsko pravo opozicijske stranke. Jedno od političkih sredstava normalne borbe. I mi u tom smislu apsolutno i prihvaćamo, naravno u sadržajnom smislu ju odbijamo što ću ja pokušati i sa našim argumentima ovdje dokazati, odnosno prikazati. Iskreno moram reći da sam zadovoljan što se rasprava iako je tema vruća odvija u jednom tolerantnom tonu. Mi malo rastežemo naš Poslovnik, ali eto ipak naš rječnik je na granici, civilizacijskoj granici koju zaslužuje ovaj Dom. Ja se zahvaljujem tome kolegama, a u ime kluba se unaprijed ispričavam ako bi možda u nekim kasnim satima kad ćemo biti iscrpljeni i poneka riječ bila i ispod te razine. Ja vjerujem da neće. Dakle, isprika unaprijed iako sam uvjeren da neće. No, što se tiče same interpelacije, moram priznati da sam jutros čak očekivao da će možda biti i povućena. Jer interpelacija govori o nečinjenju u području sigurnosti, gospodarstva i pristupa Europskoj uniji, a upravo posljednjih dana i posljednjih sati se vide posljedice činjenja, pa su uhvaćeni ubojice stravičnog zločina nad malim Lukom Ritzom, pa su osuđeni oni koji su na stravičan način, na monstruozan način napali gospodina Rađenovića, pa je policija upravo sa USKOK-om privela i desetoricu koja je opljačkala banku u Splitu. I čitav niz takvih uspjeha. Vjerovao sam da će to dokazati da postoji činjenje, a interpelacija je usmjerena protiv nečinjenja. Međutim, to se nije dogodilo, pa onda idemo sa našim političkim duelom da vidimo što mi smatramo da u ovoj interpelaciji nije dobro.
Kolega Hebrang pravite, sadržajno to je interpelacija, ali formalno je rasprava o pokretanju povjerenja predsjedniku Vlade. Dakle, nije…
Čiji sadržaj je pokretanje povjerenja predsjedniku Vlade.
Ne radi se o interpelaciji.
Interpelacija je formalno politički prihvatljiva, ali njezin sadržaj naravno odbijen.
Ali ovo sada ovo nije interpelacija. Ova tema nije interpelacija.
Ali interpelacija je metoda kojom se je tražilo smjenjivanje predsjednika Vlade i govorilo se…
Da, ali ovo nije interpelacija. Interpelacija je posebni parlamentarni institut. Ovo je povjerenje Vladi, predsjedniku Vlade.
Dakle, pravo je oporbe, ispravljam pravo je oporbe da na bilo koji način traži smjenu predsjednika Vlade i Vladu i to pravo je legitimno, ali mi opovrgavamo njezin sadržaj. Zašto opovrgavamo njezin sadržaj? Opovrgavamo prije svega zbog dinamike u kojoj se zbiva taj zahtjev za smjenom Vlade, jer bi sadašnja smjena Vlade uzrokovala višemjesečno nečinjenje na državnoj razini, na upravnoj razini, nečinjenje zbog toga jer bi slijedila višemjesečna predizborna kampanja, jer bi slijedilo dugotrajno pregovaranje oko buduće koalicije itd. Što bi se dogodilo u tih nekoliko mjeseci – 4,5, 6 mjeseci nečinjenja. Dogodilo bi se to da dok mi mijenjamo vozača, glavnog vozača državne uprave, premijera da bi nam brzi vlak Europe odmakao i postao neuhvatljiv, da bi nam zločin ostao bez prave organizirane bitke protiv njega i da bi čitavi orkestrirani svjetski sustav borbe protiv svjetske krize također neizostavno pobjegao zbog našeg nečinjenja. Zato je dobro da se sadržaj ovog zahtjeva odbaci, da se nečinjenje doista ne bi dogodilo na sceni, a sada argumentirano protiv onih podataka koji su izneseni, a koji nisu točni, koji su izneseni u zahtjevu SDP-a za smjenom Vlade, odnosno premijera Ive Sanadera. Prvo, treba reći nešto o izuzetno lošem sigurnosnom stanju citiram, “izuzetno loše sigurnosno stanje“. Sigurnosno stanje u percepciji sigurno nije dobro, ali da je ono izuzetno loše to ne odgovara istini i mi kao političari osim percepcije moramo uzeti u obzir i činjenice. Činjenice su da se dogodilo nekoliko nevjerojatnih zločina koje je kulminiralo jednim psihološkim šokom države kada je jedan monstrum ubio mladu djevojku. Svi znamo o kome se radi. Bila je to Ivana Hodak, da je to bio jedan šok na razini države i u tom trenutku se vidi koliko je država jaka, može li se oduprijeti tome i zajednički bez otežavanja onome tko vodi takvu borbu omogućiti da se počinitelji što prije pronađu i kazne. U ovom zahtjevu je izneseno nekoliko tipičnih takvih primjera. Na svu sreću jedan dio njih je već riješen. Spomenuo sam uhvaćeni su i kažnjeni napadači na gospodina Rađenovića. Taj napad se ovdje spominje. Na našeg Luku Ritza koji je postao već simbol otpora protiv nasilja također su na sreću privedeni, a moram isto tako reći da je policija sa ostalim službama i preventivno spriječila još nekoliko takvih batinaških napada u Osijeku i u Splitu u posljednjih nekoliko tjedana. Dakle, vidi se da postoji organizirana bitka protiv kriminala i organiziranog i onog pojedinačnog i ne bi bilo dobro sada na temelju naših nevjerojatnih negativnih emocija u odnosu na ono što se dogodilo donositi zaključke koji bi upravo omogućili nečinjenje i tom kriminalu da se razmaše i da krene naprijed. I zbog toga smo prihvatili izvješće policije nedavno ovdje samo na temelju podatka da je u Hrvatskoj činjenjem policije, a ne nečinjenjem riješeno 73% svih slučajeva i po tome hrvatska policija je ispred nekih policija drugih zemalja u kojima se zbog njihovog nečinjenja ne traži ostavka Vlade. Dakle, riješeno je sedamdesetak posto slučajeva. Ja ću samo spomenuti u Njemačkoj se godišnje rješava od svih tih teških krivičnih djela negdje oko 55%. Dakle nije to posljedica nečinjenja, nego obrnuto posljedica činjenja. Ja bih ovdje spomenuo i da u razdoblju vlasti SDP-a, SDP-ove koalicije je također bilo niz takvih stravičnih ubojstava koji se mogu nazvati organiziranim kriminalom. Ni jedno nije razriješeno niti do danas. To govori da je nečinjenje bilo i u njihovoj Vladi i nismo zbog tog nečinjenja mi onda tražili smjenu. Mi smo tražili smjenu prije 6 godina zbog odvajanja jednog dijela, mogućeg odvajanja jednog dijela Hrvatske od njezinog teritorija. Govorim o pregovorima gospodina Račana sa susjedima, našim prijateljima u Sloveniji. Ali nismo činili ovakve akcije pozivajući se na nečinjenje, nego smo htjeli upravo konstruktivnom tada za nas opozicijskom politikom omogućiti onima koji vode da naprave pozitivne korake, pa ću vas podsjetiti što se to dogodilo. 22. ožujak 20001. ubijen je Vjeko Sliško na Cvjetnom trgu u Zagrebu pred publikom, prolaznicima. Moglo ih je stradati i desetak. Zgražanje javnosti je bilo beskrajno, ali nismo tražili ostavku tadašnjeg premijera. Nakon toga ubijen je ubojica tjelohranitelja pokojnog Sliška. Dakle, očito jednom organiziranom kriminalnom miljeu. Ni tada nismo tražili ostavku tadašnjeg premijera. 23. siječanj 2003. ubijen Marko Sliško, ubojica nije pronađen. 24. listopad 2003. ubijen Vlado Bagarić, ubojica nije pronađen. Neću nabrajati dalje. Tradicija i lista nažalost je podulja. No ponavljam, konstruktivnim pristupom opozicije nismo tražili ostavku onih koji su najodgovorniji u to vrijeme bili za rješavanje ovih slučajeva. Isto tako u koalicijskoj Vladi dogodilo se nekoliko odluka koje nisu baš doprinijele puno ukupnoj sigurnosti. Sjetimo se otpuštanja nekoliko tisuća ljudi iz policije. Sjetimo se raspuštanja Policijske akademije itd. Sve je to pogodovalo onima koji su s one strane zakona, koji su na strani kriminala i svejedno nismo zato tražili ostavku predsjednika Vlade. Prema tome, argumenti ovdje izneseni jesu pojedinačni, ali nisu za ukupnu situaciju prihvatljivi i argumenti ne dokazuju nečinjenje, nego upravo činjenje, što sam dokazao pronalaskom ovih kriminalnih aktera u nedavnim događajima. Drugo, citiram: "Tražimo ostavku premijera zbog sve lošije gospodarske situacije u Republici Hrvatskoj. Povećane su cijene prehrambenih artikala, energenata, sve veća inflacija, nezaposlenost, zaduženost." Mi možemo statističke podatke gledati kroz jednu ili kroz drugu prizmu, ali jedina prizma statističkih pokazatelja je da ih uspoređujemo sa istim ili istovrsnim podacima drugih zemalja. Kriza je globalna. Cijeli svijet se udružuje u orkestar borbe protiv takve krize i kad gledate gospodarske pokazatelje Republike Hrvatske, oni neki od njih jesu u pogoršanju, ali u daleko manjem pogoršanju od ostalih zemalja u regiji i od većine svjetskih zemalja. Svi smo svjedoci da je Dow Jones pao do 30%, što znači vladavinu medvjeda, makroekonomisti znaju što to znači. To su periodički padovi svjetskog gospodarstva kada je alarm, ne za jednu zemlju, ne za jedan kontinent, nego se pali alarm za čitav svijet. Upravo to sada proživljavamo nakon nekoliko desetljeća. Švicarske banke padaju. Tko je tražio ostavku premijera Švicarske države zato što je UBS banka dobila od države 10 milijardi eura pomoći? Tko je tražio ostavku švicarskog premijera zato što i kredit Swiss banka treba isto 10 milijardi da ne bi bankrotirala? Švicarska, ne Hrvatska. Pitam se što sad kad se monetarna kriza prelije na realni sektor, to znači na gospodarstvo kada će Njemačka, kako su neki dan predvidjeli smanjiti svoj porast bruto društvenog proizvoda na 0 ili čak na negativno, optimisti kažu svega 0,2%, a mi našu projekciju ipak prognoziramo za preko 4% i to na čvrstim temeljima. Dakle, ne trese se gospodarstvo Hrvatske, ono je samo posljedica velikog svjetskog potresa i taj svjetski potres ima na žalost odraza i na puno jačim gospodarstvima nego što je naše jer su puno starija. Što reći na to da se u Hong Kongu sprema bankrot 30% malih poslodavaca i otkaz preko 2 milijuna radnika, a do sada je u svijetu radno mjesto izgubilo oko 20 milijuna ljudi u ovoj krizi. Što je sa radnim mjestima u Hrvatskoj? Što je sa pokazateljima u okolini, u regiji? Evo nekoliko podataka koji će barem ublažiti ono što smo pročitali u zahtjevu za smjenom predsjednika Vlade. Dakle, Crobex je negativan bio veći dio, naravno protekla 2, 3 mjeseca. Oporavljao se, išao gore-dolje, to je tipično za ove svjetske krize. Slovenski indeksi bili su svi također negativni kroz to vrijeme. U Srbiji je indeks došao na minus 50%, zatvorene su burze nekih zemalja jer su išle ispod dozvoljenog minimuma, to se hrvatskoj burzi nije dogodilo. Dapače, ima i pozitivnih pokazatelja dugoročnih. Na primjer, u rujnu je porast prometa dionica dva puta veća od kolovoza, trgovina obveznicama 8,5 puta veća. Ja ću reći samo što se dogodilo sa zapošljavanjem. Ne 2008., u prvih devet mjeseci 2009., dakle sada što je tipično za našu situaciju, prvih devet mjeseci 2008. broj nezaposlenih je smanjen za 9,7% ili 23 tisuće 974 nezaposlena je manje nego u odnosu na prvih 8 mjeseci 2007. godine. Dakle, to je hrvatski odgovor na gospodarsku krizu i Hrvatska je definitivno manje ranjena od većine drugih zemalja. Netočni podaci da je pala prodaja automobila 22%, evo ovdje ispis sa portala koji se zove Auto portal, pa ćete vidjeti. Porast broja u rujnu 2008., porast broja u kolovozu 2008., poraz broja uvezenih novih vozila u odnosu na one prije godinu dana. Pad broja uvoza rabljenih vozila jer smo u međuvremenu donijeli propise po kojima zbog ekoloških razloga ograničavamo uvoz rabljenih vozila. Dakle pozitivan iskorak, a ne negativan kao što ga statistički podatak može ovdje prikazati. No ono što bi trebalo još svakako ovdje reći to je da je na trećem planu zahtjeva za ostavkom Vlade, to je da Hrvatska neće u Europsku uniju sve do 2014., jedan politički defetizam, upravo smo ovih dana doživjeli nove pohvale Europske unije, predsjednik je Vlade, doktor Ivo Sanader jasno rekao da ćemo u idućoj godini završiti pregovore i ući u NATO, prema tome to su uspjesi, to je činjenje, to nije nečinjenje. I na kraju treba reći i istači još jednu veliku stvar. Upravo zahvaljujući čvrstoj fiskalnoj politici ove Vlade, naravno i velikom doprinosu Hrvatske narodne banke, Hrvatska će izaći najmanje oštećena iz ovog globalnog velikog problema koji se zove svjetska kriza i zato mislio sam da ćemo i mi ući u veliki svjetski orkestar koji orkestrirano najavljuje borbu protiv takve krize donoseći nove mjere. Na žalost, kod nas se našao jedan disonantni glas, jedan solo glas koji nam ne dozvoljava da se bavimo lijekom protiv te svjetske krize, nego da se bavimo sami sobom. Taj glas je disonantan, on svira falš dionicu i naša je preporuka ne slušajte ga, nego idemo dalje.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi, gospodin zastupnik Šime Lučin.
Hvala lijepo. Trebalo bi barem onoliko vremena koliko je kolega Hebrang govorio da bih ispravio sve što je rekao krivo. Samo 3. Kolege drage, što se neurozni? Samo tri. Dakle, netočno je da nije riješeno za vrijeme Račanove Vlade ni jedno ubojstvo, netočno je da je raspuštena Policijska akademija i netočan je broj otpuštenih policajaca. Kolega Hebrang, ja se čudim da ste vi podlegli medijima ovih nekoliko dana. Vi ste jučer u jednom dnevniku imali krive podatke o broju ubojstava za vrijeme Račanove Vlade gdje se pribrajaju ubojstva iz '99. gdje se pribrajaju riješeni i slučajevi ubojstva pa čak i pokušaj ubojstva. Danas imate u jednom tjedniku isto tako, na šest strana brdo laži. Ja to ne mogu zamisliti da se to može dešavati, ali mene to ne brine. Mene brine samo jedna činjenica, a to je da li se možda ti podaci kako se friziraju za javnost, da se možda ne friziraju za premijera i novog ministra. Jer ako je to točno, onda je to pogubna činjenica, jer neće moći vući svoje prave poteze.
Gospodin zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovanje svima. Rekao bih samo kratko. Upravo na rečenicama gospodina Hebranga to znači spominjući slučaj ubojstva Vijeke Sliška na Cvjetnome trgu iz 2001. godine, nakon četiri pokušaja ubojstva iste osobe u 90-tim godinama u vrijeme kada mafija u Hrvatskoj po riječima HDZ-ovih ministara nije postojala, to je realizirano i riješeno, nadam se da on to zna. Isto kao što je riješeno i pitanje njegovoga bodi garda. Nadam se da to nije izazvalo uznemirenje kod njega i da nije bilo potrebe da u takvom slučaju traži ostavke. Ja bih ga samo podsjetio na Rodića, Pejnovića, Hodak, Zečević, Lisičar, Pokrovac, Krasniči, Hrvoje i Domagoj Lešić. To nije područje za nadmetanje. Nemojte to raditi.
I gospodin zastupnik Gordan Maras.
Hvala lijepo. Evo kolega Hebrang je rekao puno netočnih navoda, ispraviti ću samo dva. Prvi je taj da se u Hrvatskoj čuje samo jedan glas koji kao evo ometa da HDZ uspješno rješava stvari. Ne radi se o tome kolega Hebrang, ima tu puno više glasova. Radi se o više hrvatskih stranaka. Danas ste mogli čuti u Hrvatskom saboru koje su dobile na izborima preko milijun hrvatskih glasova. Znači nije jedan glas nego više od milijun glasova traži da promijenite politiku, odnosno da HDZ na neki način ne vodi Hrvatsku na pravi način. A ovo što ste rekli: "Idemo dalje", meni to više sliči na "idemo dolje" kao Hrvatska.
Dobro. Hvala lijepo. Mir, molim vas. Dvije obavijesti. Predsjednik Odbora za predstavke i pritužbe Igor Dragovan je otkazao sjednicu Odbora sazvanu danas za 14 sati i predsjednik Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost Ranko Ostojić obavještava da se za danas zakazana sjednica pomiče za sutra u 13,30 u dvorani "Eugen Kvaternik" sa ranije dostavljenim dnevnim redom. U ime predlagatelja, gospodin zastupnik Zoran Milanović.
Zahvaljujem. Ni jedna mafija, organizirani kriminal, kriminalni sindikat nije jači od države ako država to ne želi, ne tolerira ili ne zatvara oči. Nigdje ni jedan. I mnoge demokracije su u svojim formativnim razdobljima prolazili kroz periode u kojima je dolazilo do ovakvih stanja u kakvom smo mi danas. Odlučnost i snaga politike da se s time borbi je davala odgovor na pitanje kamo, a prije svega kuda, prvo kuda a onda kamo, tako društva idu. Ovdje smo tijekom rasprava u nekoliko navrata čuli da SDP traži odgovornost, odnosno odlazak, ostavku Vlade. Ne. Premijera prema Ustavu. Premijera. Dakle predlažem da oni koji imaju dileme pročitaju Ustav da vide šta piše u Ustavu i koja vrsta odgovornosti i od koga se može tražiti, ili od Vlade u cjelini, premijera ili pojedinog ministra. Od premijera. Koje su političke konzekvence eventualno uspjeha takve inicijative, to je druga stvar. Vjerojatno prijevremeni izbori. Vjerojatno, ni jedna većina, ni jedna Vlada to ne bi preživjela. Europska demokratska praksa prije svega u parlamentarnim demokracijama poznaje niz slučajeva da su premijeri u situacijama kriznim, u situacijama neuspjeha, razočaranja, priznanja nemoći odstupali. Ona nije ista u Engleskoj koja ima stabilniji sustav, u Velikoj Britaniji, drukčija je u Skandinaviji, od Italije, Španjolske pa i Austrije gdje su premijeri odstupali. Ali to je samo teorija. Dakle naglašavamo, ne Vlade jer rekli smo i ponoviti ćemo, ovo više nije HDZ-ova Vlada. Ovo je Vlada u kojoj je premijer doveo ljude izvan HDZ-a, 250 tisuća članova HDZ-a nema nikoga tko bi se kao političar uz pomoć struke, a struke hvala Bogu ima, uhvatio u koštac sa problemima koje Hrvatska ima i u kojoj smo dovedeni zbog tvrdimo, nečinjenja. Slušajući predstavnika kluba HDZ-a, stječe se slika i dojam puno bolji od onoga koji mi vidimo i za koji neka nam bude dopušteno reći, smatramo da ga vidi i većina hrvatskih građana. Sječe se dojam da je u Hrvatskoj jako lijepo, da policija i pravosuđe rade svoj posao. Pa zar je zaista moralo doći do ovakvih scena i događaja da počnu raditi svoj posao i vidjeti ćemo kako su ga počeli raditi. Mislim da nije korektno, mislim da je pogrešno navoditi slučajeve ubojstava iz ranijih godina ovog desetljeća koji su neka vrsta prenesene inflacije da se ekonomski izrazim iz 90-tih godina. I drugo, bez obzira što je svako ubojstvo ubojstvo i što je svaki život život, u tim situacijama stradali su ljudi iz određenih krugova. Ubojstvo je ubojstvo. Ono što viđamo zadnjih godinu dana su stradanja ljudi koji su poput vas, poput vaše djece, rođaka, prijatelja, susjeda. To je novo stanje. To je novi strah. Neki obračuni i neka ubojstva se nikada neće moći spriječiti i osujetiti, neke istrage nikada neće biti završene. Problem je u tome što se moralo dogoditi niz groznih stvari da bi netko počeo djelovati ili stvoriti privid djelovanja. I ponovno pitam, zašto odlaze ministri? Zašto? Zbog dobrog rada? Zbog prethodnih aktivnosti? Politika kolegice i kolege, volja, odlučnost, rizik da se s nečim boriš, da budeš nepopularan ali da nešto napraviš, a struka je uvijek tu. A koliko u Hrvatskoj ima kompetentnih pravnika, odvjetnika, sudaca, profesora. Ima ih dovoljno za ovako malu zemlju, dovoljno pametnih. Ista je stvar i u Ministarstvu unutarnjih poslova. I ponovno pitamo, zašto odlaze? Zašto odjednom odlaze do jučer dobri i uspješni? Na to pitanje nismo čuli ni pokušaj odgovora, a kamoli cjelovit odgovor. Možda ga čujemo do kraja dana. I na kraju Europska unija ili prije Europske unije gospodarstvo. Uz solidne makroekonomske pokazatelje, uz nizak deficit prema pokazateljima državnog proračuna što je nešto što bi samo neodgovorna osoba mogla kritizirati, Hrvatska ima strahovit rebalans, strahovitu neuravnoteženost između uvoza i izvoza. Hrvatska proizvodi malo, izvozi slabo. I Hrvatska, kada se uspoređujemo s onima s kojima se jedino možemo uspoređivati, a to nije Njemačka nego srednja Europa, Češka, Slovačka, Poljska, Slovenija, Mađarska, Hrvatska ima zabrinjavajuće malu pokrivenost uvoza izvozom. Hrvatska više troši nego što stvara i to je ozbiljan problem. Taj problem može amortizirati velika Amerika koja je napustila proizvodnju, koja drma svijetom, tehnologijom, financijskim uslugama, koja ima 300 milijuna stanovnika, koja svoje državne obveznice dila po cijelom svijetu, po Dalekom istoku, ali i to dolazi na naplatu. A što ćemo mi naplatiti? Što ćemo mi naplatit? To su pitanja koja su tražila odgovore prije pet godina. Za deset godina moramo znat što nas čini neranjivima, nas 4,5 milijuna. Toga nema. Unija. Kasnimo, predugo traje. Vi ste primjetili da do sada nismo tu temu zaoštravali, da smo govorili da smo optimisti i dan danas želim vjerovati da će Hrvatska u sljedećih manje od godinu dana otvoriti i zatvoriti potreban broj poglavlja. I to je nešto za što se moramo svi boriti kad smo izvan Hrvatske i u razgovoru s onima koji na to imaju utjecaja. Ali, to je jedna strana medalje. Druga strana medalje je što smo stvarno napravili, koje smo reforme proveli, po čemu smo danas na europskoj razini. Po čemu smo to na europskoj razini? Mi nećemo nikad širiti defetizam ili strah da je Europska unija nekakvo rogato čudovište. Ne, ponovit ćemo stotinu puta. U Europskoj uniji, stavimo li na stranu gdje je Europska unija suverena kao zakonodavac, kao law maker i ministri Europske unije i tijela Europske unije donose propise. Izvan toga ostaje sve ono i dalje što Hrvatsku čini suverenom i samostalnom državom i nacijom. Kazneno zakonodavstvo, pa to je naša stvar. Građansko, prostorni planovi, investicije, pa to ne utvrđuje Bruxelles. To sve hrvatska politika lokalno i centralno utvrđuje. I Bruxelles ne smije biti izgovor, ali kasnimo, kasnimo ozbiljno. Od 2007. došli smo na 2009. i ako diskontiramo odgovornost nekih naših susjeda, partnera, pomalo spoticanje Hrvatske, toga će biti i ubuduće, odgovorni smo mi, odgovorna je Vlada. Pošto držimo da Vlada, a naročito Vlada HDZ-a politički više ne postoji jer nema hrabrosti i odgovornosti da se preuzme borba s ovim stvarima, to je odgovornost premijera. Dakle premijera, ne Vlade. Premijera, gospodina Ive Sanadera koji se danas možda još vrati u ovaj topli tom, ne Vlade. Hvala.
Hvala. Nekoliko ispravaka. Gospodin zastupnik Boris Matković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ispravljam tvrdnju kolege Milanovića da im je motivacija demokratski pristup. To nije točno. Točno je zapravo da je ovo klasičan primjer pokušaja doći na vlast bez demokratskih uzusa i prakse tj. bez podrške građana, a to znači ujedno postaviti pitanje, gospodine Milanoviću što vi želite uspostaviti umjesto volje naroda? To treba zabrinuti sve demokratske snage u zemlji, jer ovo je politikanstvo što vi zapravo radite. Vi dajete mafiji legitimitet, a samim time zapravo najgrubljim metodama nekome da može mijenjati vlast kad se sjeti, a to nije demokracija.
Gospodin Bagarić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Ja ispravljam netočan navod kolege Milanovića koji je kazao kako HDZ nema sposobnog kandidata i onda je eto tobože iz tog razloga doveo ovdje ovakve i onakve kandidate. Dakle, prvo je to posve netočno. S druge strane, to je osobito netočno ako se time hoćete kazat da je to slabost Vlade. Pa ovo i je snaga Vlade da nije opterećena time tko je koje stranke član i da li je uopće član, nego da li radi i da li može raditi dobro za Hrvatsku. Prema tome, to je jedan posve netočan navod. I ja bih vas doista predložio, mislim slušao sam stvarno pozorno i poštivam to što ste govorili, ali doista SDP u ovoj sabornici, ja bih rekao u ovoj areni tetura i izgubio je dah. Gospođo predsjednice kluba, bilo bi lijepo da bacite … [[Govornik se ne razumije.]] u ovaj ring i da zapravo okončamo tu borbu, a da prijeđemo na druga važnija pitanja. Hvala lijepo.
Dobro. Gospodin zastupnik Boris Kunst.
Poštovani potpredsjedniče. Zastupnik Milanović je rekao da Vlada nema hrabrosti da se bori sa ovim problemima itd. da ga ne citiram. To nije točno. Premijer, predsjednik Vlade je odmah reagirao i brzo i odlučno predložio određena rješenja u borbi sa ovim kriminalom, ovim zločinima za koje držim da SDP stvarno to koristi za političku morbidnost na ovaj način na koji raspravljamo. I to je podržala cjelokupna javnost, jedino nije uže vodstvo SDP-a.
Gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
Hvala lijepo. Štovani kolega Milanoviću, nije točno kao što ste rekli moralo se dogoditi niz loših stvari da bi netko počeo raditi. S time ste priznali da je počeo raditi, ali da je počeo raditi kao što vi tvrdite kad su se dogodila ova strašna ubojstva, vjerujte rezultata ne bi bilo još dugo godina. Upravo zato što je ranije počeo raditi organizirajući strukturu organa gonjenja itd. rezultati istraga jesu pozitivni u zadnje vrijeme. Drugo što je netočno, Hrvatska ima strahoviti debalans izvoza i uvoza. Ima, ako se gledaju samo robe, ali ako gledate svjetske statistike gdje se uz robe ubraja i izvoz usluga, a Hrvatska ima uz robe, usluge turizma, usluge telekomunikacija, pomorstvo itd., onda je pokrivenost 87%. Kad bi gledali samo izvoz roba, Grčka bi imala izvoz pokriven samo sa 37%, a smatra se da je jedna od najuspjelijih. Dakle, i to je statistički pokazatelj koji niste točno prezentirali.
Povreda poslovnika. Gospodin zastupnik Zoran Milanović.
Evo prvi puta u ovom Saboru koristim ovaj institut. Inače, pozivam vas… … [[Svi govore u glas, ne razumije se.]] Povreda Poslovnika. Dakle, inače vas pozivam da motivirate zastupnike da više koriste institut replike. To je poštenije. Međutim, da se vratimo na ono što je povrijedio poštovani zastupnik Hebrang koji je krivo ispravio nepostojeći navod odnosno krivo je ispravio nešto što sam rekao, što je kasnije potpuno preokrenuo na sljedeći način. On nije opovrgnuo tvrdnju da Hrvatska ima strahoviti robni debalans, to nije opovrgnuo, nego je krenuo u interpretaciju što Hrvatska dobiva iz područja usluga. To je točan podatak, ali moj podatak je točan i nije ga ničim opovrgnuo, a neka kaže onda koliki je hrvatski deficit platne bilance kao posljedica manjka novaca u zemlji.
Dobro. Povreda Poslovnika, gospodin zastupnik Andrija Hebrang.
I ja po prvi puta koristim, ali sukladno Poslovniku pozivam se na članak 209. Kolega Milanović se nije sukladno tom članku pozvao na Poslovnik, pa molim da se iz zapisnika briše njegova rasprava. Hvala.
A ja bih obadvije povrede Poslovnika brisao iz zapisnika. Vidite tu postoji dvojba kod toga što je to netočni navod, činjenična tvrdnja. … [[Upadica se ne razumije.]] A imate pravo tu se zapravo može bolje sve rješavati kroz raspravu. Onda nećemo ulaziti u formalno pravne dileme, jer se radi o ispravci netočnog navoda, tvrdnje. Gospodin zastupnik Goran Marić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ispravio bih netočan navod kolege Milanovića koji je kazao da Hrvatska više troši nego stvara. Da je to točno, ona Hrvatska ne bi bila u mogućnosti ekonomski u posljednje tri godine smanjiti iznos javnog duga u ukupnom bruto domaćem proizvodu sa 48,7% na 42,2% i ne bi inozemni dug država smanjila za 85 milijuna eura u prvih 7 mjeseci ove godine. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ispravljam netočan navod zastupnika Milanovića, ali manje zbog njega, više zbog svekolike hrvatske javnosti koja u negativnom kontekstu prokomentirao ne donošenje … [[Govornik se ne razumije.]] planova. Upravo obrnuto. U mandatu ove Vlade i one prošle je kako pokrenuto kroz zakonske akte, veliki je broj prostornih planova i GUP-a koji su temeljem toga upravo i preduvjet daljnjega razvoja gospodarskog razvitka, radnih zona, a što je sve u kontekstu zapošljavanja, povećavanja društvenog bruto proizvoda, pa molim da se to kao takvo i zapiše. Hvala.
Izvolite.
… [[Govornik nije uključen.]] ono što je rečeno, je rečeno. Uključeno je. Da će i kada Hrvatska uđe u Europsku uniju problematika prostornih planova i onoga što gradimo i gdje gradimo, biti naša stvar i naša odgovornost, a ne Bruxelleska jedino to je rečeno. Znam jako dobro što sam rekao. ovo je obično fabriciranje. Molim vas, možemo dalje ovako 15 minuta. Ne može se ovako raspravljati.
Da. Molim vas
209. Andrija, 209. ali to je presudno. Presudno je i sada je nacija mirna. 209.
Doista, radilo bi se o povredi Poslovnika ako bi se ispravljao ne postojeći navod, nepostojeća tvrdnja. Ako je vaša tvrdnja ako je zastupnik Turk ispravljao nešto neku tvrdnju koju vi niste izgovorili, onda bi to bilo. Ja ne mogu to, morao bih, ja detaljno nastojim sve pratiti, detaljno slušati, pažljivo slušati, a pod pretpostavkom da je tvrdnja a točna, onda je povreda Poslovnika. Pod pretpostavkom da je tvrdnja b netočna, onda nije povreda Poslovnika. Gospodin zastupnik Josip Leko povreda Poslovnika.
Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Vaša kreativna i ekstenzivna tumačenja odredbe članka 209. potpuno eliminira duh Poslovnika i razvodnjava raspravu. Očito je da je to smišljena interpretacija, jer se ne želi govoriti o suštini stvari, nego da se naspava pretvori u ispravke netočnih navoda koji ne navode nijednu činjenicu, gospodine potpredsjedniče, a to je smisao ispravka. Nemojte to dozvoliti. Hvala vam lijepa.
Zahvaljujem na komplimentu, a vi ste … kao iskusan i vrlo cijenjeni moj kolega, pravnik i prijatelj kada povredu Poslovnika naznačujete trebate naznačiti koju to odredbu Poslovnika [[Upadica: Rekao sam 209.]] To ste propustili. Ne, ne niste. Rekli ste da ja to. Zašto imamo kod te povrede Poslovnika da se spomene se članak jedan, a ne spomene se koji je konkretni članak. … [[Upadica se ne razumije.]] Cijeli Poslovnik. Ovo je veliki doprinos kolegice Antičević. Potpredsjednica Vlade Jadranka Kosor. A ima još jedan. Dobro. Ispričavam se.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Ja ću ispraviti, gospodin Milanović je rekao kada govorimo o Uniji kasnimo. To jednostavno nije točno. A dokaz je za to da je prije nekoliko mjeseci bio prigovor i hrvatskoj Vladi i hrvatskim pregovaračima da se pregovara prebrzo pa se sumnja u kvalitetu. Druga stvar je imamo dosta pravnika, ekonomiste, to se je gospodin govorio da ima kandidata i drugih. Mi u Hrvatskoj nemamo dosta ni pravnika, ni ekonomista, ni visokoobrazovanih ljudi. I mi radimo na tome da ih bude više od 8% da ih dođe do 20%. A još jednu stvar moram reći, gospodin Milanović koji rijetko sjedi ovdje u Saboru, pa nije naučio da kada on govori kao predlagatelj, mi ne možemo dati repliku. I nemojte tražiti od nas da budemo korektni i damo repliku, kada mi to nismo u mogućnosti gospodine Milanoviću i to ste trebali naučiti, a ne ovako želiti impresionirati hrvatsku javnost kako ste vi svemogući, sve znate. Nije istina, vi jako malo znate.
Potpredsjednica Vlade Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo vrlo kratko, nekoliko riječi u ime Vlade, budući da smo evo malo prije od predlagatelja gospodina zastupnika Milanovića i predsjednika SDP-a čuli kao jedan od temeljnih argumenata zašto treba smijeniti predsjednika Vlade doktora Ivu Sanadera činjenicu da kako je opetovano gospodin zastupnik gospodin Milanović rekao, ovo više nije HDZ-ova Vlada. Ja želim podsjetiti da od početka mandata, naravno mandata jer je bio predsjednik HDZ-a doktor Ivo Sanader, jer je HDZ pobijedio na izborima, pa želim podsjetiti na tu činjenicu i uz sve to naravno imao i najveći koalicijski potencijal, pa od početka mandata ove Vlade, članovi vlade Republike Hrvatske su članovi i članice HDZ-a, HSS-a, HSLS-a, i SDSS-a. Prema tome, tu činjenicu vjerujem da će evo akceptirati i članice i članovi SDP-ovog kluba. I drugo, budući da postoje različita tumačenja koja smo čuli iz Kluba SDP-a od jednog od tri razloga zbog kojih oni predlažu smjenu predsjednika Vlade a to je pregovaranje za ulazak u Europsku uniju. Malo prije je gospodin Mimica rekao da Vlada brza, da je za nas važnije kada a ne kako uči u Europsku uniju. Međutim, sada gospodin Milanović kaže da mi kasnimo u pregovorima, pa evo voljela bih da se u Klubu SDP-a dogovore o tome što je zapravo stajalište Kluba SDP-a. Što se tiče Vlade Republike Hrvatske, vi znate da smo mi započeli, budući da je gospodin Milanović rekao, u proteklom mandatu nije ništa napravljeno, želim podsjetiti da su pregovori počeli u proteklom mandatu i da je tu čast imao predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader. A što se tiče dobroga puta na kojem je Vlada i zapravo Hrvatska u cjelini, govori i predsjednik Europske komisije gospodin Baroso koji je govorio kao što znate o kalendaru za zaključivanje pregovora sljedeće godine. Evo, toliko o činjenicama i još samo činjenica da smo u lipnju predali verifikaciju Europskoj komisiji za sva mjerila, a isto tako pregovaračka stajališta za 31. poglavlje od ukupno 33. i da radimo na ova dva poglavlja. Evo, molim da se ove činjenice naprosto prihvate i u klubu SDP-a. I ponavljam i još jedanput, HDZ je uistinu pobijedio na izborima. Kao što znate mi smo imali … [[Govornik se ne razumije.]] više, ali zbog sposobnosti predsjednika HDZ-a i premijera i najveći koalicijski potencijal, jer smo razumjeli naše partnere, jer smo razgovarali s njima i naravno jer smo zajedno napravili program za sljedeće četiri godine koji ćemo ostvariti, a vjerujem onda ponovo izaći na izbore i ponovo pobijediti.
Hvala. Klub … … [[Upadica se ne čuje.]] Molim? Dobro. Predlagatelja, gospodin zastupnik, potpredsjednik Doma, Neven Mimica. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, uvažena potpredsjednica Vlade inzistira na činjenicama i zbog toga bi bilo dobro i dovoljno pozorno prati i sluša činjenice koje predlagatelji iznose. Zbog toga bih htio samo objasniti da ne postoji razlika u stavovima, ocjenama i prijedlozima kluba SDP-a, vezano uz dinamiku i sadržaj, pristupnih pregovora sa Europskom unijom. Jer je sasvim razvidno bio da smo mi i predsjednik SDP-a u ime predlagatelja i ja u ime predlagatelja da smo rekli istu stvar. Da smo rekli da Vlada ima za cilj prvenstveno što prije, što brže završiti pregovore, može se to i prevesti da smatramo da brza u pregovorima, iako to izravno nismo rekli. Ali da pri tome zanemaruje i usporava reforme. I upravo to je pravi sadržaj primjedbe koji imamo prema odgovornosti premijera Sanadera kao glavnog motivatora i onoga koji određuje koncept, pregovarački koncept u Europskim integracijama. Prema tome, za nas Vlada brza u pregovorima a usporava u reformama i to je razlog zbog kojeg niti reforme ako se ne ubrzaju ne mogu biti osnova po kojima bi se pregovori mogli zatvoriti. A sama činjenica da je do sada samo tri poglavlja zatvoreno u tri godine pregovora pokazuje upravo to da reforme su toliko spore da ne dopuštaju ubrzane reforme, ubrzane pregovore, i da ne dopuštaju da se ti pregovori odvijaju onako ubrzanom dinamikom kako bi Vlada a i svi mi u Hrvatskoj željeli da bude. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, ja bih rado replicirao, ali mi ne dopušta Poslovnik to, pa ću ispraviti još jedanput netočan navod da Vlada zanemaruje i usporava reforme. To je netočno. Kolega Mimica, svi zakoni koje mi donosimo, ove godine ih je evo do sada je 90-ak zakona doneseno, prošlih godina još 80-ak ili 100 itd.. Dakle, svi su zajedno u službi i reformi približavanje Hrvatskoj uniji, nema usporavanja, niti to Vlada radi. Kako sada, o čemu vi to govorite? O kakvom usporavanju? Pa svjedoci ste pohvala ih Europske komisije da Hrvatska odlično napreduje u svojim pregovorima i da odlično radi sve ono što je pod nju podstavljeno. Sva mjerila smo ispunili. Ne ovisi o nama, mislim dobro ste rekli da ne ovisi sve samo o nama. Tu se slažem. Zahvaljujem.
I gospođa zastupnica Marija Burić Pejčinović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja bih ispravila netočan navod potpredsjednika Mimice gdje kaže da su u tri godine samo tri poglavlja zatvorena zbog neprovođenja reformi. Mi svi dobro znamo da je činjenica da se poglavlja drugačije zatvaraju sada nego je to bilo prije, isključivo posljedica toga, da je uveden novi sustav s kojim sama Europska komisija, odnosno Europska unija nije znala kako postupati. A da je tome tako pokazati će se vrlo brzo kada ćemo zatvoriti puno novih poglavlja u kojima smo ispunili mjerila. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Josip Friščić, potpredsjednik Doma, u ime Kluba zastupnika HSS-a. Izvolite.
Uvaženi gospodine predsjedniče, potpredsjednice Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Zasigurno postavljanje zahtjeva i želja za raspravom u ovom najvišem Domu, vezano uz povjerenje prema onima koje smo mi ovdje birali je i legitimno i demokratski i dio rasprave koji je ovdje bio vođen mogu podržati koji govori u tom pravcu da kada se svijet, a mi nismo otok, mi smo dio toga svijeta nalazi pred određenim problemima, teškoćama koji će imati dugoročne posljedice da onda dobro i potrebno da i mi takvu raspravu otvorimo, da se međusobno čujemo i da svi zajedno tražimo rješenja. Pitanje povjerenja Vladi, ovoj sadašnjoj Vladi, znam da će se reći da je postavljeno pitanje odgovornosti i povjerenja premijeru, ali on je kapetan te momčadi. I ako se postavlja pitanje kapetanu, onda se po meni postavlja i po Klubu HSS-a, pitanje cijeloj toj momčadi. Ja bih htio da što je moguće više svoju raspravu a i drago mi je jer u mnogim segmentima ona je i tolerantna i ide u tom pravcu da što više govorimo o onome gdje smo mi danas, koji su problemi i teškoće, koja se rješenja nude i što nas sutra očekuje. Što nas očekuje i što mi očekujemo od premijera i Vlade. Što građani Hrvatske očekuju od nas, u kom pravcu i kakove i poruke slati i poteze vući da bi njihova po onom prvom pitanju to je pitanje sigurnosti da bi njihova sigurnost bila veća. I to kako ona sigurnost koja je zasigurno u značajnom dijelu bila i povod za traženje ovakove rasprave to je osobna sigurnost, sigurnost građana na ulici, u njegovom domu, u njegovom okruženju gdje živi, gdje boravi, kuda se kreće, sigurnost njega i njegove djece. Ali sigurno je da ovakova rasprava ne može izbjeći i ona, i nije izbjegla i ne izbjegava i pitanje onih drugih sigurnosti. Što je sa radnom sigurnošću? Sigurnošću posla, primanja plaće? Sigurnost egzistencije u obitelji? Što je to i na koji način se vuku mjere, potezi i gdje smo mi danas kada je riječ u i u ukupnoj nacionalnoj sigurnosti? I kada o tome govorim samo da se podsjetim to je ono jedno od dvaju ili triju temeljnih pitanja ili zadataka koje si je i Vlada i Parlament a vjerujem i mi svi skupa jer tu je bilo konsenzusa kojeg smo si ostavili da stvorimo takvo ozračje da je Hrvatska sigurna zemlja. Sigurno da naš put prema NATO-u, sigurno da one rečenice koje su bile izgovorene na svega nekoliko metara odavde gdje mi sjedimo i poruke koje su bile date kod posjete predsjednika SAD-a Hrvatskoj da svatko onaj koji misli da se može drznuti na naše granice neka se okane ćoravoga posla. To je napredak. To je poruka. To je poruka nama koji ovdje živimo. To je poruka onima koji ovdje žele doći i dolaze kao posjetitelji, kao turisti ali i poruka onima koji imaju kapital, koji žele doći u Hrvatsku i koji žele u toj zemlji razvijati te aktivnosti, žele poslovati, žele ulagati. Na kraju krajeva žele i zaraditi. I to je i ljudski i pošteno. To je jedan od njihovih i temeljnih motiva da žele doći. Postavila se i dilema i pitanje, bilo je izrečeno čak i retorički da li je mafija jača od države? Zasigurno mi ćemo vidjeti. Ja sam 100 posto uvjeren, a vjerujem i vi evo ovih dana raščišćava se i rasvjetljava ubojstvo mladog maturanta. Vjerujem da će se riješiti ubojstvo i mlade djevojke. Da li stoji mafija iza toga ili ne tada ćemo znati. Ali ako stoji onda smjena Vlade, smjena premijera to bi bila pobjeda mafije. A na koji način je mafiji odgovoreno? Ja vjerujem odgovoreno je na pravi način. Odlučnošću, jačanju određenih službi i slanje poruka da ćemo i kroz regulativa ali i kroz sredstva doprinijeti da se ojačaju službe, da se diže i njihova stručnost i opremljenost jer nemojmo zaboraviti i oni se opremaju i pripremaju i treniraju. I to smo mi dužni, ja vjerujem da ćemo svi skupa stvoriti i takve uvjete za funkcioniranje naših službi. Ono što je ovdje istaknuto da je to možda ili zapravo je rečeno da je to vatrogasna mjera to je pitanje materijalne sigurnosti. Nas se često, a i mi smo spremni stvarati sliku o naciji rastrošnih ljudi koja više troši nego što stvara a ne želimo istaknuti podatak da naši građani u bankama imaju štednje preko 130 milijardi kuna. Da je to više nego što je naš ovogodišnji državni proračun. I zasigurno ono kako su se oni ponašali a to su ti referendumi, to su referendumi bez izlaska na biračka mjesta jer da oni nisu vjerovali u sigurnost te štednje bez obzira što mi u Saboru govorili pred bankama bi bili redovi i one bi otišle u kolaps i Vlada i mi zajedno imali bi problema i postavljali bi si pred sebe pitanja što u tom trenutku činiti i kakove poteze vući. Ali oni su iskazali povjerenje i u taj sustav i u one koji jamče da je njihova štednja, da je njihova štednja sigurna i zato ne slažem se sa svima onima koji promišljaju ili izgovaraju da je to jednokratna vatrogasna mjera jer naš cilj je stvaranje što je moguće više, ali i stvaranje osobne sigurnosti kroz štednju, a mi smo povukli pravu mjeru to je zaštita toga što su ljudi stvorili i unijeli u banke. Kakve, koje i koje poteze je ova Vlada vukla na gospodarskom planu? Koje su njihove posljedice i u kom pravcu se tu ide? Zasigurno spadam i vjerujem bez obzira na stranačke boje da bi svi željeli i da se svi zalažemo da nam gospodarski rast bude veći. Da se određeni procesi odvijaju brže. Ali ponovo i ovdje i na tom polju moramo biti realni. Moramo vidjeti što se i drugdje događa, koji se potezi vuku i da li tu još ima prostora za nove mjere, nove poteze, nove poticaje prema onima od kojih očekujemo i želimo da budu nositelji razvoja, budu stvaratelji novih radnih mjesta za egzistenciju sebe i onih koji će na tim mjestima osiguravati sigurnost svojih obitelji. I kada dolazimo do toga onda treba samo pogledati u kom pravcu i kako su išli potezi Vlade, Ministarstva gospodarstva i koliko je sredstava otišlo za poduzetničke zone, za stvaranje uvjeta za nastanak novih radnih mjesta i koji su efekti? Gledajuć s nivoa, da budem malo lokalist svoje županije gdje sam godinama bio župan mogu reći da prije desetak godina imali smo strukturu gospodarstva gdje je sedam gospodarskih subjekata činilo 76% gospodarstva. U prošloj godini oni predstavljaju 49%, a ono drugo, ono novo nastalo je malo i srednje poduzetništvo koje sigurno bez poticaja Vlade, bez poticaja prema zonama, prema poduzetnicima, bez njihove vjere da kroz te mjere mogu uspješno poslovati to ne bi postigli, a to nije izolirana, izdvojena sredina. Takvih sredina u Hrvatskoj ima puno i zapravo to je ta naša snaga koju možemo promatrati kroz način i praćenje postignuća ili nezadovoljstva da nije postignuto više. Uvijek se više može, ali treba biti realan i realno cijeniti ono što je postignuto. Nije danas osim kroz bilance dotaknut sektor, jer koja su sad temeljna dva sektora u promatranju svjetske ekonomije. Vidimo da oni procesi gdje je bilo prometovanje zapisima, kojekakvim pismima što su zvali financijskom industrijom da je to krahiralo. Jer kod mnogih je to zapravo bilo pronalaženje načina da se dođe do kruha bez motike. Ja želim govoriti o tome što smo mi napravili u onom sektoru gdje se s motikom stvara kruh, jer može netko voljeti Pakretića i Šukera kao ministre ili ne voljeti. Ali u prvih 4 mjeseca jedni su pripremili mjere i rješenja, a on novce, isplatu preko dvije i pol milijarde je sjelo na račune naših obiteljskih gospodarstava i da nije toga bilo ne bi imali rekordnu berbu kukuruza, ne bi imali riješeno pitanje dostatnih količina pšenice i niza drugih kultura koje smo ove godine ubrali i koja su naša obiteljska gospodarstva … [[Govornik se ne razumije.]] Ja znam da tu postoje problemi. Ljudi hoće više. Kroz to treba promatrati da li se negdje uklapamo i u procese, jer mnogi govore gdje smo tu u odnosu na druge. I kad sam u okviru svega ovoga dodirnuo kukuruz, onda zasigurno da ćemo svi skupa mi kroz Vladu pozdraviti da se poticaji dignu na europski nivo, a to je 300 eura po hektaru, a da cijena bude burza u Budimpešti. Onda je to poslovanje i gospodarenje na europski način. Govorim ovo za primjer u jednom, u dominantnom segmentu koji za sebe mora poslije toga imati posljedicu, a ovih dana je krenulo. Ako sirovine idu 25% dolje, onda ja vjerujem da i hrana mora ići dolje. Ako je ona jedan od značajnih faktora u košarici preživljavanja, onda moraju i troškovi života itd. Ali, po meni je to značajno, na to skrećem pažnju. Mislim da bi o tome trebalo razgovarati i da smo trebali više govoriti o ovom trećem pitanju, o procesima pregovora na putu prema Europskoj uniji prije nekoliko dana smo ovdje govorili. Možda smo svi skupa bili i mekani i pretolerantni ono što nam se događalo. Jer, ova godina potvrđuje da su Vlada i pojedina ministarstva pripremila i pregovaračka stajališta i jasno procijenila gdje tražimo prilagodbe, odgode primjene i naših specifičnosti. Ali jednako tako da smo bili od pojedinih naših susjeda u blokadi pregovora jer su oni svoje bilateralne stvari htjeli riješiti kroz oblik pritiska na Hrvatsku da pod svaku cijenu držeći tempo moramo popuštati. I ja sam zahvalan onima koji nisu popuštali jer smo pokazali na koji način pristupamo pregovorima, na koji način držimo do da tako to nazovem svojeg dostojanstva, a jednako tako smo jasno svijetu poslali poruku koji su bili razlozi zašto određeni procesi nisu išli brže i kada je riječ o klubu HSS-a kao dio vladajuće koalicije nećemo glasovati za smjenu premijera, odnosno opoziv Vlade. Hvala.
Hvala. Predlagatelj, gospodin zastupnik Ranko Ostojić.
Gospodine potpredsjedniče, štovani kolegice i kolege zastupnici, poštovani ministre, državni tajnici. Ja bih se prije svega osvrnuo na ovaj dio gdje smo zapravo na neki način dobili riječi koalicijskog partnera gospodina Friščića koji je u ime HNS-a, pardon HSS-a govorio o tome da se smije nalaziti pred problemima i tu se slažem. To je bio razlog zašto smo u petom mjesecu tražili da upravo u tom dijelu razgovaramo u ovom najvišem Domu demokracije u Republici Hrvatskoj. To je tada odbijeno, micano je sa strane. Na žalost, mora li se dogoditi zaista surovi događaji da bi napokon došli do onoga što se zove rasprava u Hrvatskom saboru o stanju sigurnosti. Razlog zašto smo govorili o kapetanu momčadi kao što ste vi s pravom primijetili je upravo zato što građani očekuju od saborskih zastupnika da oni budu ti koji kontroliraju Vladu, koji kontroliraju njen rad i koji postavljanje pitanja odgovornosti čelnog čovjeka Vlade ne idu na ruku ni mafiji, niti bilo kome drugome, ako tvrde da nešto nije u redu. To je loša poruka ako se na taj način pokušava pozvati hrvatska javnost ili optužiti SDP da politizira. Naime, samo 7 dana nakon što smo imali raspravu o stanju sigurnosti doživjeli smo potvrdu onoga o čemu smo govorili. Sam premijer je povukao poteze i došli smo u situaciju da sve ono što je u ovom Saboru bilo ismijavano, što se govorilo da nije točno, da nema nesposobnosti doživjeli smo zapravo da je sušta istina i danas se pozivamo na konsenzus. Ono što je točno, bili bi u pravu da svi oni koji kažu da je potrebno u takvim situacijama se založiti za zajedničko djelovanje. Ali kako to zajedničko djelovanje graditi na osnovi ako zanemarujete najveću oporbenu stranku. Ako vas nije interesiralo ni 5 mjeseci prije toga upozorenje koje smo govorili što će se dogoditi i tu se ne slažem sa gospodinom Friščićem u tom dijelu da je dokaz eventualne buduće sigurnosti u situaciji koju možemo očekivati sa dolaskom američkog predsjednika Busha i NATO-a, točno u onome dijelu o vanjskim situacijama, točno za one koji su poduzetnici iz vani, točno za sve one koji očekuju da ovo više ne bude trusno područje i kad govorimo o toj vojnoj sigurnosti, tu se mogu složiti. Ali ono o čemu smo mi govorili, govorili smo o osobnoj sigurnosti građana, o stvaranju ozračja antikriminalne, antinasilničke klime koju smo tražili i to je ono što mi moramo napraviti ovdje. Nama to ni Bush ni onaj tko bude sutra predsjednik, niti će nam to napraviti, niti će nam on u tome dijelu pomoći, to se od nas očekuje jer Hrvatska samim ulaskom u NATO nije napravila ništa ukoliko ne ispuni NATO-ove standarde, a NATO-ovi standardi poznaju upravo onu kategoriju, a to je poštivanje između ostaloga u potpunosti pravne države. Ono što je po meni vrlo bitno na neki način što ne zanemarujemo neke činjenice i osvrnuo bih se na onaj dio koji ste vi govorili u gospodarskome dijelu jer to je po meni isto tako bitno. Preduvjet svakog jačanja kriminala je situacija socijalna, o tome smo govorili onda kad smo upozoravali da je najbolji način borbe protiv kriminala upravo to da se jača, ja ću sad reći bogatstvo, život i standard građana ove zemlje. To je najbolji oblik i najučinkovitiji oblik borbe protiv kriminala. Nažalost, svi podaci govore da na tom planu idemo dolje. Možemo sad povlačiti pitanja i vanjske krize, ali je činjenica sljedeća. U Hrvatskoj samo 15% ljudi štedi. Meni je drago čuti ovaj podatak o milijardama koje se nalaze na štednim računima hrvatskih građana, stotinama, svaka čast, ali to pripada samo za 15% građana Republike Hrvatske koji imaju priliku da imaju takvu štednju. Inače zabrinutost za banke, ne bih posebno isticao. Zašto je ne bih? Mislim da su građani prije svega odradili jednu stvar, a to je da su pokazali povjerenje u guvernera Narodne banke koji je isto tako prošao što je prošao onda kada je upozoravao na situaciju koja će se dogoditi. Ono što je najbitnije, ja mogu razumjeti da i koalicijski partneri preuzimaju odgovornost, to je pošteno i dobro s njihove strane da kažu da su zajedno odgovorni za situaciju koja nam se dogodila. To je po meni i normalna stvar, ali ponoviti ću riječi sa početka, mi smo tražili odgovornost kapetana momčadi iz razloga što oni problemi sa kojima smo upozoravali bili su ismijani, bili smo u situaciji da se pokušava reći ne to nije tako, da bi se onda dogodili žalosni događaji. I gospodine Friščić, samo za kraj još ubojstvo Luke Ritza, uz čestitke svima onima koji su to riješili, prije svega novinarima koji su radili policijski posao. Ono što je po meni vrlo bitno na žalost nije mafijaško ubojstvo i da li je mafija jača u Hrvatskoj od države, to ćemo doći u drugoj situaciji. Ja vam se zahvaljujem.
Hvala. Nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi, gospodin zastupnik Krešimir Ćosić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, ispravljam netočan navod gospodina Ostojića koji je ustvrdio: "u rješavanju svih ovih problema zanemarujete najveću oporbenu stranku", citat. Gospodine Ostojiću, to nije točno. Vi ste gospodine Ostojiću predsjednik Odbora za nacionalnu sigurnost i unutarnju politiku. Odgovorni ste ako postoji odgovornost, onda postoji i vaša odgovornost. Na tom odboru imali ste prilike pokrenuti sve one stručne i važne rasprave koje su mogle unaprijediti sustav nacionalne sigurnosti i sustav unutarnje sigurnosti u Republici Hrvatskoj. No međutim, to niste činili i kad tražite tuđu odgovornosti, kad tražite tuđu odgovornost morate biti svjesni i vlastite odgovornosti kao predsjednik Odbora za nacionalnu sigurnost i unutarnju politiku. Hvala lijepo.
Drugi ispravak, gospodin zastupnik Boris Kunst.
Poštovani potpredsjedniče, pa mislim da je netočan navod da nas ne interesira što predsjednik SDP-a kaže. Obzirom da me jako interesira pa bih molio isto tako da predsjednik SDP-a to obrazloži ovom domu, obzirom da su već svi mediji prenijeli kad je rekao da huligana nema samo na stadionu, već i sabornici. Mislim da radi digniteta ovog visokog doma bilo bi dobro da predsjednik SDP-a kaže što je pod tim mislio. Hvala.
Treći ispravak, gospodin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa potpuno je netočna tvrdnja da samo 15% građana Hrvatske štedi na računima u bankama. To je potpuno netočna i deplasirana tvrdnja. Samo ako uzmete dionice 800 tisuća građana najmanje ima dionica. Ako ćemo govoriti o tekućim računima, ali ćemo govoriti o štednjama. Sigurno milijun i pol građana ima štednju na ovaj ili na onaj način. Dakle, potpuno netočna tvrdnja i netočna tvrdnja da 15% hrvatskih građana, molim vas lijepo. Takva tvrdnja doista je potpuno neprihvatljiva i netočna da 15% hrvatskih građana ima oko 140, ili 134 milijardi ušteđevine na bankama. Taj je podatak točan da hrvatski građani imaju 134 milijarde kuna, ali to nije sasvim sigurno 15% hrvatskih građana. To je daleko, daleko veći broj hrvatskih građana koji svoju štednju ostvaruju u hrvatskih bankama.
Sljedeći ispravak, gospodin zastupnik Mario Zubović.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Isto sam htio ispraviti ovih 15%, da samo 15% stanovnika Hrvatske štedi. Ja mislim da je taj broj puno veći, a ako ćemo o štednji, svi bi trebali štedjeti iz ekoloških razloga od struje nadalje. I dalje ste rekli da se ovdje ismijavala vaša inicijativa u Saboru. To nije točno. Vaše pozitivne i dobre inicijative nitko nije ismijavao. Možda je netko od sabornika ovdje u sabornici ismijavao vaše gole želje za rušenje … /Govornik je isključen pa ponovo uključen./ … Hvala lijepo.
Sljedeći, gospodin zastupnik Josip Đakić.
Hvala vam gospodine potpredsjedniče. Ispraviti ću netočan navod gospodina Ostojića gdje je ustvrdio da su novinari ti koji su odradili policijski posao. To je apsolutno netočno. Profesionalni policajci su odradili svoj posao, ušli su u trag onima koji su počinili ubojstva i želio bih naglasiti da su to oni profesionalci koji nisu došli iz političkih krugova kao što ste to vi došli u splitsku upravu za vrijeme koalicijske vlasti.
Gospodin zastupnik i potpredsjednik, Josip Friščić.
Gospodine potpredsjedniče, podatak da 134 milijarde, tu ispravljam sebe jer sam rekao oko 130, ali mi gospodin ministar financija kaže 134 milijarde kuna je štednja hrvatskih građana, bilo bi zastrašujuće raslojavanje našeg društva da je stvarno točan navod da to oko 15% hrvatskih građana ima i time raspolaže jer bi se pitao što je onda sa onih 85%. Ali zasigurno da i on zna koliko je onih koji preko tekućih računa, a nikad se sve ne diže, primaju plaće, mirovine, 800 tisuća je dioničara a to je također oblik štednje i zasigurno da podatak koji je iznijet nije točan.
Povreda Poslovnika, gospodin zastupnik Nenad Stazić.
209. gospodine predsjedniče. Tu se ispravlja navod i veli se, nije točno da je 15%, a nezna se koliki je. A argumentacija da nije točno da je 15 iznosi ova, nije točno da je 15 jer vidite to bi ipak bilo nemoguće da je tako. Pa slušajte, ako vi to tolerirate kao ispravak krivog navoda, onda mi možemo sve druge institucije, ajmo se samo raspravljati ovdje … [[Ne razumije se.]]
Griješite kolega Stazić. Predsjedatelj ne može ulaziti u osnovanost tvrdnje ni jednoga ni drugoga niti dakle osnovanost ni istinitost tvrdnje koja je predmet rasprava niti u ispravak da li je ta tvrdnja netočna ili točna. To je ispravak. Ne mogu ja prejudicirati, a niti vi da tvrdite da to nije točno, to je onda ispravak ispravka a to nije povreda Poslovnika. I gospođa zastupnica Božica Šolić, ispravak netočnog navoda.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo na žalost me je moj kolega, napola je već rekao taj neispravan navod gospodina Ostojića, ali ja ću ponoviti jer je jako bitan. Netočno je da su samo novinari zaslužni za rasvjetljavanje ubojstva Luke Ritza. Gospodine Ostojić točno je to da naša hrvatska policija je to napravila i to krila počinitelje, ali ja neznam zašto vi uzastopno minorizirate rad hrvatske policije i vrha hrvatske policije. Budite hrabri i posložite kockice u svojoj stranci pa izađite s tim … /Govornica isključena, pa ponovo uključena./ … Zašto me isključujete, nećete to čuti, a to vam je istina.
Klub zastupnika SDSS-a, gospodin zastupnik Milorad Pupovac.
Gospodine potpredsjedniče, gospođo potpredsjednice i ostali članovi Vlade, kolegice i kolege. … [[Upadica se ne čuje.]] Možda nemate ništa čuti bar za sada. Klub SDSD-a podržava raspravu koju je pokrenuo Klub zastupnika SDP-a ne samo zato što je to uobičajeno, ne samo zato što je to pravo opozicije nego zato što mislimo da između dva kruga izbora postoje brojni drugi demokratski mehanizmi kako se komunicira sa javnošću, kako se prenosi volja birača i kako se poboljšava rad državnih institucija i to je naša obaveza. Kada bismo čekali samo da se dogode izbori kada u međuvremenu ne bismo radili ono što je naš posao onda ne bismo trebali ovdje ni sjediti. Prema tome, mi iz SDSS-a smatramo da je dobro da raspravljamo i o ovom pitanju kao i o nizu drugih pitanja i podsjetio bih da je najprije klub SDSS-a prije mjesec dana povodom usvajanja Izvještaja Ministarstva unutrašnjih poslova za prošlu godinu tražio da prilikom usvajanja toga izvještaja bude usvojen i zaključak da se u roku od 90 dana vidi što policija misli poduzeti u pogledu stanja sigurnosti i vlastitoga podešavanja, za borbu protiv očiglednih elemenata nesigurnosti i naravno protiv elemenata organiziranog kriminala. Isto je to uradila grupa klubova prilikom rekonstrukcije Vlade, dakle nepunih dva tjedna od danas od današnje rasprave, klub HNS-a, klub IDS-a, klub SDSS-a i klub Nacionalnih manjina su zatražili da se u roku od mjesec dana povede rasprava o tome kako novoimenovani ministri vide svoju koncepciju i svoje mehanizme borbe protiv očiglednih elemenata fizičke nesigurnosti građana i očigledno prisutnih elemenata organiziranog kriminala i korupcije. Ovo što sada činimo danas može se smatrati dijelom te rasprave koju vodimo i koju ćemo očito u narednih nekoliko mjeseci voditi. Isto tako kao član, dakle klub SDSS-a kao član vladajuće koalicije podržava raspravu, ali neće podržati osnovnu intenciju. Osnovna intencija kluba SDSS-a jeste očuvanje koalicije, poboljšanje njezinoga rada, poboljšanje efikasnosti njezinoga rada u svim njezinim segmentima, to da. Ali oni koji su govorili da ovoga trenutka u Hrvatskoj nema prostora za niti prijevremene izbore, oni koji su govorili da ovoga trenutka u Hrvatskoj nema prostora ni za šta drugo osim za značajne reforme i u strukturama vlasati, ali isto tako i u najširim segmentima društva, s njima se slažemo i takvu politiku zagovaramo. U tom smislu klub SDSS-a misli da novi imenovani ministri imaju golemu šansu i za mjesec dana ćemo vidjeti koliko samostalnosti i koliko profesionalnosti i privrženosti onome što je dobiveno povjerenje u ovom Saboru, imaju. I ukoliko se pokaže kao što indicije pokazuju da se već pokazuje onda nema razloga da ne nastavimo sa onim segmentima reformi i u samim institucijama vlasti u kojima trebamo reforme. Prije svega, mi iz kluba SDSS-a mislimo na pitanje državne uprave. Kao što policija i pravosuđe traže temeljitu reformu, tako to vrijedi i za državnu upravu. I mi iz vladajuće koalicije moramo naći adekvatno rješenje za reformu u segmentu državne uprave. I to moramo naći hitno i moramo naći brzo i moramo naći po istom mehanizmu po kojem smo našli za pravosuđe i za policiju. Dakle, kriterij profesionalnosti i političke nepotkupljivosti i političke bezutjecajnosti. Ali sad kad već sam dotakao taj segment političkoga, naravno da se mi slažemo da treba depolitizirati rad policije, rad pravosuđa, rad državne uprave. Ali je to moguće depolitizirati samo uz pretpostavku drugačije politike, politike u kojoj će se patriotizam i služenje narodu iskazivati poštivanjem Ustava i zakona. Jer to nam treba. Svima onima koji jedni drugima pokušavamo začepiti usta time da vidimo tko je koliko zaslužniji za ovaj ili segment i tko koliko osjećaja ima prema državi, ti ljudi govore iz prošlog vremena. Tako se to činilo '45. pa nema razloga da se čini danas. Dakle, ako ima prostora gdje mi zastupnici Hrvatskoga sabora možemo imati neku vrstu zajedničkog stajališta, a to jeste zakonodavni i ustavni patriotizam u Hrvatskoj. To je naša obaveza. Tako ćemo pomoći i ministru pravosuđa i ministru policije, tako ćemo pomoći svakom tko se usmjerio na to da obnaša vlast. To je sasvim sigurno naša najveća dužnost. A da li je ta vrsta privrženosti zakonu i privrženo Ustavu i koliki joj je stupanj, sasvim sigurno nije u ovim brojkama koje je iznio naš kolega Friščić kad govorimo o štednji. Mnogo je nažalost bliža onim postotcima o kojima je govorio kolega Ostojić, a to je da je vrlo niska. Nažalost jeste. I tu trebamo mnogo toga promijeniti. Učiniti državu takvom da u svakom segmentu njezinome ljudi imaju povjerenja u njezine institucije i njezine predstavnike. U policajca, u suca, u činovnika. Jer korupcija prvo nagriza povjerenje u institucije države, apsolutno i u cijelosti, a to znači i u državu samu. I to se tolike godine od nezavisnosti ne može nadoknaditi drugačije nego obnovom i jačanjem tih institucija. Kad govorim o odgovornosti premijera, malo je prostora da se govori o zloupotrebi institucija nažalost još uvijek. Mnogo je više prostora da govorimo jesmo li te institucije razvili, jesmo li ih učinili onim što one moraju biti? Još uvijek nismo. A radovat ću se danu onoga trenutka kada se počne govoriti upravo o tome. Vi, predsjedniče Vlade, niste dovoljno koristili institucije koje vam država ima na raspolaganju. Nažalost. Mi iz koalicije smo, a vjerujem i ovdje ljudi koji sjede, svjesni još uvijek kao i većina građana u ovoj državi da nismo ojačali institucije države u mjeri u kojoj ih trebamo jačati. U tom smislu mi smatramo da, klub SDSS-a smatra, vjerujem tako da smatra i Klub zastupnika Nacionalnih manjina, da ovoga trenutka za Hrvatsku doista nema prečega posla od toga da se pojačaju državne institucije, pravosudne, upravne i naravno elementi državne prisile kao što je policija, kao što je USKOK. Međutim, mi moramo biti svjesni činjenice da ministru pravosuđa dajemo povjerenje onda ukoliko on nije sam u tom poslu sa svojim ministarstvom. Jer nije on jedini koji imenuje suce niti ocjenjuje njihovu profesionalnost, nego je tu i Državno sudbeno vijeće kao važno mjesto za učvršćivanje kredibilnosti rada našeg pravosuđa. Isto vrijedi i za Ustavni sud. Kad sam već govorio o elementima ustavnog i zakonodavnog patriotizma, propustili smo to dokazati na izboru ustavnih sudaca pri posljednjem izboru. Mnogo smo se više rukovodili nekim drugim kriterijima nego tim kriterijima. Nadam se da pri sljedećem izboru koji mi kao klub SDSS-a sasvim sigurno nećemo ometati ukoliko je ono što smo do sada pokušavali bilo doživljeno kao ometanje, a da nećemo napraviti tu vrstu grešaka koju smo napravili po mojem mišljenju napravili. Da ih sad ne obrazlažem i ne iznosim ovdje. Prema tome, htio bih kazati i ponoviti još jedanputa. Klub SDSS-a neće podržati inicijativu za opoziv premijera, ali će podržati sve one koji će inzistirati na daljnjim reformama u društvu. Kolega Ostojić, koji je diskutirao neposredno prije, sasvim sigurno jeste kao, a ja to mogu posvjedočiti, kao član Odbora za nacionalnu sigurnost i unutrašnju politiku, jeste značajno doprinio i pomogao nama u vladajućoj koaliciji, a to znači i premijeru da sagleda nuždu da se nešto promijeni u vođenju policije. Nisu sve rasprave na tim odborima ni javne i ne trebaju biti. Ali dobar dio onoga što je izašlo u javnost, dobar dio onoga što je vođeno unutar tog odbora naravno je pokazalo da je neophodno to učiniti. Nažalost, ministar nije razumio poruku koja mu je upućena. A jedna od poruka je glasila: "Ako ste se odlučili za Indeks na sveučilištu, odlučite se i u policiji." To vrijedi naravno i za neke druge aspekte i druge institucije. Korupcija i neprofesionalnost su najskuplje s čim se država može suočiti. Mnogo je toga što mi plaćamo, što ne bismo trebali plaćati, ali je sasvim sigurno da korupciju i neprofesionalnost ne bismo smjeli plaćati. Nema nikakve sumnje da nitko od nas neće zamjeriti premijeru što je danas otišao otvoriti ovu cestu i što zbog toga nije s nama. Ali ja vjerujem isto tako da i moji kolege iz HDZ-a i ostalih stranaka bi sa još većim zadovoljstvom tu činjenicu obilježili ako ne bi bilo sjene oko cijelog tog građevinskog sektora uključujući gradnju cesta, da postoje elementi korupcije koji poskupljuju cijeli postupak i koji terete državu i koji uzimaju iz državne blagajne i koji uzimaju iz državnog novca, a naša je obaveza da kažemo da se to mora suzbiti. I na kraju, ovdje je danas bilo govora o toleranciji sa više strana od više uvaženih govornika i to je dobro. Tolerancija u pogledu uvažavanja stajališta jednih drugih, uvjerenja jednih drugih, ali bih volio da ova rasprava zaključi jednim jasnim stavom, a to je da postoje stvari u ovom društvu prema kojima ne može biti tolerancije. I da je to zajedničko i HDZ-u, i SDP-u, i SDSS-u i HSS-u, i HNS-u, i HSLS-u, a to je nema govora mržnje i pljačke države istovremeno. Ne može se u jednom momentu govoriti da se to radi zato što smo privrženi patriote, a s druge strane ne imati nikakve dileme dali će se nasrnuti na nekoga ili će se nasrnuti na državnu blagajnu. Narod, naši birači očekuje da stvorimo mentalitet u kojem će se znati da mi o tome vodimo računa. S koliko uspjeha to je drugo pitanje, ali da vodimo računa to od nas očekuje. Eto kolegice i kolege. Dakle, klub SDSS-a se priključuje ovoj raspravi. Nastavit će raspravljati u istom interesu, ali će podržati ovu Vladu i njezino vodstvo.
Hvala. Završena je rasprava po klubovima. Pojedinačna rasprava. Prvi na redu gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Gospodine Ivo Sanaderu, predsjedniče hrvatske Vlade u odsutnosti. SDP vas smatra politički odgovornima, zbog toga što se građani ove zemlje osjećaju nesigurno, što strahuju da će oni ili njihova djeca biti ubijena na ulici. A zbog toga što vi iako na vrijeme i dobronamjerno upozoreni, niste učinili ništa ili ste povukli krive poteze da takvo stanje spriječite. SDP vas smatra odgovornim zbog toga što u ovoj državi mafija jača i postaje sve bezobzirnija, a vi niste učinili ništa ili ste povukli krive poteze da to spriječite. SDP vas smatra odgovornim zbog toga što je korupcija postala način vladanja, što je korupcija ustanovljena u nekim ministarstvima, a da vi niste učinili ništa ili ste povukli krive poteze da to spriječite. Kada je o sigurnosti riječ, predsjedniče hrvatske Vlade u odsutnosti ja ću vas podsjetiti da je SDP vrlo dobronamjerno u svibnju mjesecu primijetio da je stanje sigurnosti u Hrvatskoj loše i zatražili o tome raspravu u ovome Domu. Šutala nas je ta rasprava po dnevnom redu 6 mjeseci. 5 puta smo molili i upozoravali da ju konačno stavi predsjednik na dnevni red, a kada je došlo do rasprave konačno, kad ju se više nije moglo izbjeći, onda ste predsjedniče Vlade tražili da se prihvati izvješće ministra unutarnjih poslova i pohvalili ste tog ministra unutarnjih poslova. Da ste na vrijeme poslušali dobronamjeran glas iz SDP-a, možda do zadnjih ubojstava ne bi došlo. Vi ne možete biti krivi zbog toga što je netko nekoga ubio na cesti, ali vi ste politički odgovorni, ako kao premijer niste učinili ono što ste mogli učiniti da se promjene u resorima izvrše na vrijeme i da se spriječi eskalacija nasilja na cesti. Rekli ste tada kada smo tražili ostavku ministra Rončevića, rekli ste tada mene se ne tiče što govori Zoran Milanović. Što ste time rekli? Zoran Milanović ne govori u svoje ime, govori u ime SDP-a, a SDP i ovdje u Saboru govori u ime 780 tisuća građana koji su glasali za SDP. Vi ste rekli da se vas ne tiče što 780 tisuća građana misli. To ste i danas ponovili ovdje za govornicom, da ste vi odgovorni onima koji su za vas glasali, ali gospodine predsjedniče Vlade vi kada ste izabrani za premijera u ovom Saboru, postali ste premijer svih građana, a ne samo onih koji su za vas glasali. O toj odgovornosti govorimo. Vi niste svjesni svoje premijerske odgovornosti i mi vas ovom raspravom pozivamo da toga postanete svjesni. Vi ste premijer, odgovorni ste između ostalog i za ponašanje vaših ministara. Pa kakvo je ono? Taj isti ministar Rončević nije prvi puta ministar. Bio je ministar i u sastavu prošle Vlade, vaše Vlade. Bio je na čelu MORH-a. U to vrijeme se dogodila korupcijska afera. Napravljeni su kamioni i oni su plaćeni 14 milijuna kuna više od najpovoljnije ponude. To da su oni plaćeni 14 milijuna više i da je to eklatantan primjer korupcije, to nije Stazić govorio ispred Charlija, to je 10 puta rekao predsjednik Republike i zahtijevao istragu. Vi premijetu niti ste tu istragu zatražili, niti ste podržali predsjednika Republike. Ne. Vi ste ministra Rončevića koji je tada bio u MORH-u u novoj Vladi stavili za ministra unutarnjih poslova. O toj odgovornosti vašoj govorim, jer Rončević nije sebe sam postavio. Vi ste ga postavili. Kada bi predsjednik ukazao na aferu u MORH-u na korupciju tešku 14 milijuna kuna, provedeni inspekcijski nadzor, inspektor vojni bio je general Jozo Miličević. Kada je podnio svoj inspekcijski izvještaj u kojem je ustanovio da ta nabavka kao i mnoge druge u MORH-u 90% njih, napisao je tada Jozo Miličević nije transparentno, Rončević ga je smijenio. Dan danas je neraspoređen, general Hrvatske vojske. Koji vam je u svom izvještaju rekao, da imate u MORH-u korupciju, imate ministra koji je to za odgovoran. Niste smijenili ministra. Niste podržali generala Hrvatske vojske Jozu Miličevića, podržali ste korupciju. Taj isti ministar Rončević, nekoliko godina kasnije kupuje stan na kredit. Rata toga kredita je 11 tisuća kuna. Mi ovdje govorimo o vašoj odgovornosti za siromaštvo u ovoj zemlji. Mi govorimo o vašoj odgovornosti prema onima koji trebaju dočekati prvi u mjesecu, spojiti kraj s krajem, a vaš ministar uzima kredit sa ratom od 11 tisuća kuna. Pa kada su mu već dali taj kredit, možda su u banci mislili, i on sam je možda mislio da će biti doživotno ministar i imati ministarsku plaću. Nije otplatio niti drugu ratu kredita, već je smijenjen. Ali građane zanima, kako to, odakle ministru takav novac. Odakle? Da može 11 tisuća kuna plaćati ratu kredita, a moramo biti sigurni da to nije od onih 14 milijuna kuna iz MORH-a. Vi kažete, boriti ćemo se protiv korupcije, uvodimo nove metode, uzimati ćemo kriminalcima DNK. Premijeru, uzmite im imovinu a ne DNK. Njihova moć proizlazi iz njihova novca, bez novca oni su nitko i ništa, obična ulična banda s kojom je lako obračunati. Ali, kada je zastupnik SDP-a, profesor prava, Ivo Josipović, nudio amandman po kojem bi se mogla oduzeti imovina za koju se ne može dokazati da je zakonito stečena, vi ste taj amandman odbili, Vlada ga je odbila premijeru, vi ste ga odbili. I zato ste odgovorni, vi ste politički odgovorni jer ste odbijanjem toga amandmana omogućili da mafiji ostane novac i da bude sve moćnija. Pazite, da je taj amandman prošao, utvrdila bi se zakonitost svake imovine, možda i vaše premijeru, možda bi se i vas tada pitalo odakle vam i na koji način ste došli do one viletine u kojoj stanujete u Zagrebu. Kažete u Austriji, trgovinom onog pornografskog materijala, ne znam šta ste radili. Možda. Ali naša policija surađuje sa austrijskom policijom. Pa ne bi bio problem saznati koliko ste poreza tada platili u Austriji i kolika je bila vaša zarada. Premijeru, vi ste odbili amandman Ive Josipovića, jer vi ne želite da se to zna. Vi ne želite da taj postupak počne. I zato vas smatramo odgovornim. U akciji maestro, otkriven je, skandal, korupcija, tri vaša ministra su bila u upravnom vijeću, tri ministra su donosili odluke, pomoćnici su neki pohapšeni, što se s ministrima dogodilo? Ponovno ste ih imenovali za ministre u novoj Vladi. O toj političkoj odgovornosti premijeru govorimo i tražiti tu političku odgovornost nećemo se umoriti nikada. Hvala vam.
Zahvaljujem. Ima nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvo je uvažena zastupnica Božica Šolić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, evo gospodin Stazić rekao je u, svojoj uvijek ovako nadahnutoj raspravi, ja ću ispraviti niz navoda netočnih, staviti ću jedan, kada je rekao da je korupcija način vladanja u cijeloj Hrvatskoj. Zastupniče, vi to znate da nije točno. Korumptivni način vladanja je danas u gradu Zagrebu, nažalost gdje vi obnašate vlast, SDP. Hvala lijepa.
Druga je uvažena zastupnica, drugi ispravak, uvažena zastupnica Nevenka Majdenić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, evo zastupnik Stazić je rekao korupcija je postala način vladanja a niste učinili ništa, to naprosto nije točno, Vlada Republike Hrvatske se posebno ističe na području suzbijanja korupcije, učinjeno je mnogo i donesena je strategija suzbijanja korupcije koja je usvojena u Hrvatskom saboru, donesen je akcijski plan u strategiju suzbijanja korupcije, osnovano je povjerenstvo za praćenje provedbe mjera suzbijanje korupcije, predsjednik tog povjerenstva je i vaš član, dakle, iz oporbe, radi se puno na preventivi, uvedene su dakle, unutarnje kontrole na svim razinama. Ali ono što ja vama želim reći da vi niste dosljedni. Naime, vi ste bili u ovoj Vladi do 2003. godine kada ste donijeli odluku da osnujete Povjerenstvo za sprječavanje sukoba interesa, od veljače 2002. do konca 2003. godine, puno je vremena. Vi niste bili u stanju osnovati to povjerenstvo, odnosno imenovati samo ljude [[Upadica: Vrijeme!]] Molim vas to niste dosljedni ili politizirate.
Vrijeme! Hvala. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, pa ispraviti ću netočan navod kolege Stazića gdje je naveo da premijer nije ništa učinio ili je učinio krive poteze na poboljšanju stanja sigurnosti. Naime, u isto vrijeme kada se dogodilo ubojstvo nesretne Ivane, policija Virovitičko-podravske županije i Osiječko-baranjske u suradnji razotkrila je batinaše, njih 9 koji su prematili, zapalili automobil, našla je posrednika i našla je naručitelja toga batinjanja. Tako da su uspjeh i na tom polju, evo bar, govorim o tom jednom primjeru od svih onih kada se govori o korumptivnim primjerima imamo isto tako niz onih koje bi mogli nabrojiti a jedan od njih je i razotkrivanje korupcije kod stečajnoga upravitelja kod Podravske Slatine za 200 tisuća kuna. Pa imamo gradonačelnika Virovitice za 600 kuna. I tako redom, mogli bi puno toga nabrojiti iz vaših redova ljudi koji su počinili korumptivna djela a policija je to našla i razotkrila.
Zahvaljujem. Uvaženi, ispravak netočnog, bez dobacivanja iz klupa, imamo svi, dovoljno vas se prijavilo, imamo vremena, bumo mi sve to raspravili. Idemo dalje sa ispravcima, uvažena zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, pa uvaženi kolega Stazić po svom običaju onako ja bih rekla malo ironično obraćajući se i retorički postavljajući pitanja ovim, u Saboru rekao je da premijer Sanader, a njemu se obraća ovdje da ništa nije učinio u suzbijanju ni mafije ni korupcije. Kolega o tome ipak govore podaci. Podaci za koje vi kažete da nisu bitni. Bitni su jako. O postotak razriješenosti razbojstava u vrijeme vaše vlasti i od 2004. pa ću reći samo neke. Evo razriješene su masa razbojstava i u poštama i u bankama i u mjenjačnicama. A o tome koliko je korupcije i tvrdeći da je korupcija prevladala Hrvatskom strašeći hrvatske građane mogu vam reći pođite od vlastitih redova. Od svojih lokalnih dužnosnika gdje imate mjesta i za indeks i za akciju «Indeks» i za političku korupciju. Krenite samo od moje Sisačko … /Govornica je isključena./ …
Zahvaljujem. I uvaženi zastupnik Miroslav Škoro. Ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo u ovom, virtualnoj komunikaciji gospodina Stazića sa našim premijerom on je rekao dosta toga što je upitno međutim ja ću se probati držati ispravka jednog, citirat ću, jedne rečenice koja kaže da je naš premijer rekao da ga se ne tiče što misli 740 tisuća građana što apsolutno nije točno gospodine Staziću. Premijer nije rekao tu rečenicu što se može provjeriti i u fonogramu, a s druge strane mislim da ste ga neutemeljeno optužili da se pred hrvatskom javnošću obogatio trgovinom oko pornografskog materijala što mislim da je totalno neprihvatljivo i apsolutno nije točno. Hvala.
Zahvaljujem. Raspravljamo s pojedinačnom raspravom. Uvažena zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Zašto tražimo odgovornost premijera Sanadera a time onda i Vlade u cjelini? Prije svega zato što to gospodin Sanader niti ne demantira da je u njega koncentrirana sva moć, ali svoju odgovornost rado dijeli bilo s kim. S Bushem, Međunarodnom zajednicom čak i sa Bandićem. Prebacuje odgovornost kad se već glas javnosti toliko jako čuje i na vlastite ministre koje je do jučer ili do prekjučer hvalio. Ali pitanje je uopće da li ministri u njegovoj Vladi koje sam predlaže, dakle to su ljudi njegovog najvećeg povjerenja mogu uopće sve kad bi mogli i htjeli obaviti posao koji je po Ustavu i po zakonu dan. Teško jer počesto funkcioniraju više kao ministranti kod velečasnog u Banskim dvorima nego kao ministri koji mogu obaviti svoju dužnost. Naime pitanje sigurnosti građana, svakog ponaosob, njegove prije svega ekonomske sigurnosti, a onda i fizičke sigurnosti to je pitanje odgovornosti svake vlade. I bilo koji glasač bez obzira na neke posebne svoje prioritete, bez obzira da li je glasovao za HDZ ili SDP, svaki od njih glasao je da mu bude bolje, da bolje živi i da bude siguran. Kod nas, evo vidite dobivamo odgovore na vrlo konkretna pitanja, dobivamo odgovore: «Mi smo dobili izbore» i tu je kraj priče. O čemu onda vi pričate? Dakle pretpostavka dobivanja izbora to je samo pretpostavka demokracije. A kakva je jedna vlast? Prije svega mora biti transparentna, izračunljiva i mora se provjeravati, a prije svega od oporbe. I mora odgovarati na ova stalna i svakodnevna pitanja. Uh, kolike li gnjavaže gospođo potpredsjednice jelte za jednu vlast. Međutim kakvo je to pitanje naše fizičke sigurnosti? To je pitanje na koje mi ovdje danas nismo dobili odgovor i od kojeg Vlada bježi ko vrag od tamjana. Naime kada je davnih godina splitski Peristil osvanuo crven, ali crven od obične boje mnogi su se uzbudili, zabrinuli što je to? Pitanje sigurnosti se postavilo. Današnji pločnici naših gradova počesto se zakrvare. Crvene se ne od boje nego od ljudske krvi. I na to treba Vlada dati odgovor. To se i sinoć dogodilo. Zato današnji odgovori nisu odgovori bježeći u povijest. Oni mogu biti povijesni ako vidimo ovdje i nađe se izlaz, ali Vlada očito nema odgovora. Niti ga želi imati. Pa mi smo što se tiče pitanja sigurnosti ostavili iza sebe čak i legendarni Chicago u kojem su se mafijaški obračuni događali po periferiji i nikad u sred, rijetko kada u sred bijelog dana. Ali šta je to posljedica? Dakle istina je, nijedna vlast ne može izbjeći ubojstvo koje je motivirano, koje je učinjeno iz mržnje. To se događalo i to će se događati. Naravno u solidnijim društvima i takva ubojstva su rjeđa. Međutim mi smo preplavljeni naizgled nemotiviranim ubojstvima. To su najčešće mafijaški obračuni gdje djeluju plaćeni ubojice, ubojice od zanata koji ubijaju kao da piju vodu, kao da rade najbezazleniji posao. Mi smo tražili doživotni zatvor za takve osobe jer znamo da će i ubiti kad izađu. Vlada je rekla: Ne. Odbacili ste dva puta taj naš prijedlog. Ali to je posljedica nečeg puno ozbiljnijeg. Nešto što se poslova koji se rade «in obscuro» a obračun svoj krvavi kad ne krene sve onako po dogovoru vidimo na ulicama, na cestama. Prema tome to je to, što je mafija? Što je organizirani kriminal? Pa za njega je upravo korupcija srce i to je njemu prijelaz da djeluje u neke segmente politike javne vlasti. Bojim se da je kod nas, na to nas upozoravaju i iz Europe, dakle u razvijenim zemljama ona je akcedetalna pojava. Kod nas je očito čim je ušla i u gospodarstvo ona je upravo od te akcedetalne postala kronična pojava i vrlo, vrlo teško ju je iskorijeniti čak i da za to postoji najozbiljnija volja. Jedno stabilno, pravedno političko uređenje zahtjeva izvjesna jedna bazična uvjerenja, zajednička uvjerenja, jedne moralne vrijednosti. One se danas gube. Potpuno su nestale pa to vidimo kod ubojstva ovih, ovog mladog čovjeka učinjenih od mladih osoba. To je posljedica o kojoj je još davno Krleža govorio o podjeli Hrvatske na grofovsku i kmetsku Hrvatsku. Dakle velike su razlike i sve veće razlike među građanima Hrvatske. Izgubilo se uvjerenje među građanima također kako se oduprijeti i iskorijeniti korupciju. Tog jednostavno uvjerenja više nema, izgleda da kao građani u to više dovoljno ne vjeruju, da smo spremni pokazati jedan zajednički prezir prema korumpirašima i prema korumpiranima. Od svih tih korupcija najvažnija je i najopasnija, svi ćemo se složiti ta politička korupcija. Ona je kod nas zaista postala politička veličina. To svi ovi pokazatelji i javna percepcija i mjeritelji javne percepcije pokazuju. Međutim, upravo kad ukazujemo na to, gospodin premijer je rekao mi mafiju više nećemo tolerirati. To znači da je ona bila tolerirana već 5 godina. Ali za 5 godina ona je radila, ona se ugnijezdila, ona je pustila pipke. Dakle, sve sada i kad bi to htio obračunati se s njom to više nije moguće. Povlastice, izigravanje propisa, dakle pitanje fiskalnih, carinskih, poreznih, burzovnih i ostalih dakle poslova kod dobivanja koncesija. Sve su to područja itekako vrlo pogodna za cvjetanje korupcije. Koliko smo se ovdje izmučili da jedan amandman prođe u vezi objave, javne objave registra koncesija. Ali dakle, važna je, sada čujemo velike poruke od strane Vlade, ide u izradu antimafijaški zakon. Ali nigdje nismo i spominje se nešto što već imamo, ali što ne funkcionira dobro. Ali najvažnija je prevencija, a to znači prije svega da vlast i kako da vlast bude solidna, kako da svi poslovi gdje se upravlja javnom imovinom budu do kraja transparentni. Ali oni su i dalje tajni i prijedlozi zakona koji dolaze opet su obavijeni tajnom. U jednom ZKP-u instalira se, u Zakonu o kaznenom postupku instalira se bankarska tajna, a svugdje u svijetu, po svim mogućim konferencijama ističe se i udruženjima za borbu protiv korupcije ističe se da je bankarska tajna glavni pokrivač i zaštitnik perača novca. Pa mi smo vidjeli izvješće prije 6 mjeseci Manivola, europske institucije za sprječavanje pranja novca koja govori da je Hrvatska El Dorado za perače novca. Pa što ćemo se proglasiti praonicom novca? Pa osnovno je to što je rekao i kolega Stazić presjeći njima hranjivu podlogu. Što radi Ured za sprječavanje novca? Koju transakciju provjerava? Pa u Hrvatskoj je moguće kupiti luku, a to poduzeće nema ni fikus. Pa to treba učiniti. Govori se oduzet će se imovina, ali to dolazi opet post festum. Naravno da nam je to potrebno i to smo predlagali pa je bilo odbijeno. I što je još, evo sada zasjeda u ovom trenutku Nacionalno vijeće za borbu protiv korupcije. Tu sjede gospodarstvenici koji su rekli: “Mi smo ukazali na korupciju, na podmićivanje.“ Kad smo to ukazali došla nam je financijska policija, došli su nam poreska tijela. Tri godine su vršljali po našim tvrtkama. Ništa nisu našli. Pa je li moguće da baš kad gospodarstvenici prijave korupciju dođe kod njih financijska policija, umjesto da bude predmet onoga, naših istražnih organa ono o čemu oni govore. Oni se obrate i obruše na donositelja tih loših vijesti, dakle kažnjavaju se oni. Ne smije se o tome govoriti. A zašto? Da to ostane cosa nostra. Hvala lijepo.
Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi je uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovan potpredsjedniče, zastupnica Marinović je čitav niz u ovom svom nastupu netočnih navoda navela, ali jedan je kaže: “Pločnici se zakrvare“ to je tako, “pa Vlada nema odgovora.“ Pa to nije točno. Ovdje se sjedili kad ste čuli od predsjednika Vlade i ove Vlade koja je prva imala petlje javno reći da će se obračunati sa kriminalom i već je povukla prve poteze, a podsjetit ću vas. 2000. do 2003. vi ste bili ministrica pravosuđa kada je bio onaj spektakl sa zločinačkom organizacijom, pa je tada Županijski sud u Zagrebu donio odluku da nema uopće nikakvog zločinačke organizacije u Zagrebu, pa je to i Ustavni sud potvrdio. A upravo tada je ta zločinačka organizacija gradila temelje koje danas ova Vlada mora rušiti, a vi ste bili upravo ministrica pravosuđa i to ste odšutjeli.
Zahvaljujem. Ne bi trebalo dobacivati. Rekel sam, imamo vremena, bute se javili još. Uvaženi zastupnik Miroslav Škoro, ispravak netočnog navoda.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica je govorila u svom govoru na način da se stekao dojam da je došlo do takvog buma kriminaliteta u Republici Hrvatskoj i da se ništa ne čini po tom pitanju, pa bih ja samo zbog naše javnosti pročitao neke podatke koji su statistički podaci, dakle istiniti podaci. 2000. godine je rasprostranjenost kriminaliteta po policijskim upravama u Republici Hrvatskoj bila na razini 68378 dijela. Zatim, 2001. godine 78351 itd. itd. Dakle, taj broj je iz godine u godinu rastao da ne oduzimam previše vremena, što se na neki način podudara i sa otpuštanjem 3 i pol tisuće ovlaštenih policajaca 2000. godine, sa ukidanjem srednje policijske škole, sa zamrzavanjem rada Policijske akademije itd. itd. A možda je potrebito reći dakle da je u prošloj godini broj tih radnji bio 75857 što je daleko manje nego što je recimo bilo 2001. godine, naravno i 2006.
Zahvaljujem. I imamo ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolegica Antičević kaže da borba protiv kriminala više nije moguća. Mislim što nije točno. Pa pogledajmo malo sve zaplijene koje su bile, protekle vrijeme, a to je osnov, droge, to je osnov financiranja mafijaša. Malo se sjetimo se tog. Drugo, veli: «Vlada nema odgovora i ne želi ga čuti.» Pa ja ovdje tvrdim da je krivac stvarno predsjednik Sanader koji je pročitavši vašu, dao vam je odgovor na sva vaša pitanja. Uzmite fonogram i kako god netko od vas govori odmah si pročitajte na glas i odgovor. Bit ćemo danas puno kraći nego što ćemo biti.
Hvala. I ispravak netočnog navoda uvažena zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, potpredsjednice Vlade, uvaženi državni tajnici, gospođe i gospodo. Evo ispravit ću krivi navod gospođe Antičević koja tvrdi da Vlada nema odgovora i ne želi ga imati. Već su dva zastupnika uvažena gospodin Kunst, gospodin Markovinović se referirali na ovaj ispravak navoda, a odgovor je dakle rezultati gospođo Antičević Ministarstvo unutarnjih poslova jednako kao i USKOK-a pokazuju neprestano povećanje učinkovitosti u suzbijanju različitih oblika organiziranog kriminala posebice krijumčarenje i trgovine ljudima, drogama. Isto tako oružja te različitih koruptivnih kaznenih djela.
Zahvaljujem. Idemo dalje s pojedinačnom raspravom. Uvažena zastupnica Milanka Opačić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ovo što danas nema premijera na ovoj današnjoj raspravi kada se ovdje govori o prvenstveno njegovom radu i iskazivanju, dakle zahtjev za iskazivanje nepovjerenja, to je jedno njegovo konzistentno ponašanje. Prije godinu i pol dana kada je npr. guverner HNB-a rekao, dosta kritički progovorio o gospodarskoj situaciji u Hrvatskoj rekao da baš Vlada Ive Sanadera neke poteze ne povlači u dobrom smjeru, onda je u ovoj dvorani većina, dakle prvenstveno klub HDZ-a primio samo na znanje to izvješće, poslao svojevrsnu poruku guverneru da pazi što priča. Kada je pučki pravobranitelj u svojem izvješću bio kritičan prema isto tako funkcioniranju Vlade, onda je isto tako njegovo izvješće primljeno na znanje. Kada predsjednik države kaže nešto kritički o radu premijera Sanadera i njegove Vlade, onda on isto tako kaže da, eto pričekati će još godinu dana pa sasvim sigurno neće slušati primjedbe sa Pantovčaka. Kada mi u Parlamentu nešto kažemo, onda se isto tako kaže da smo politikanti i očita nam se lekcija i ode iz ove dvorane. Dakle jedno vrlo konzistentno ponašanje premijera Sanadera koje govori o tome da on nije stanju slušati ništa kritički na svoj račun. Ali Hrvatska nije HDZ i ovdje u Parlamentu mi koji smo ovdje dužni smo govoriti i kritički o radu premijera. To da premijer jedan dio Hrvatske ignorira, tako ignorira dakle i nas u oporbi jer je za ovaj naš zahtjev kada su ga novinari pitali mrtav leden rekao da ga baš briga što Milanović hoće i što Milanović govori. On je to danas potvrdio u svojoj rečenici kada je rekao: "Mi smo odgovorni onima koji su nas izabrali." Samo djelomično točno. Onog trenutka kada je Ivo Sanader postao premijer odgovoran je svim građanima i treba ga biti briga što priča oporba sa ove strane, što priča SDP, što pričaju neke druge stranke u oporbi zbog toga što smo mi glasnogovornici onih građana koji su za nas glasali. Dakle onih 750 ili 800 tisuća ljudi koji su za nas dali glas. Mi govorimo u njihovo ime. Ne slušati nas i reći da je to, baš me briga što govorimo mi iz SDP-a znači ignorirati sve ove građane, dakle ostatak Hrvatske, a to je evo potvrdio danas i gospodin Sanader da je on premijer samo onih koji su za njega glasali. Zašto smatramo da Ivo Sanader treba otići sa premijerske pozicije i da naprosto nije premijer kakvog zaslužuje ova država? Zbog toga što on neprestano se služi, da tako kažem obmanjivanjem javnosti, on daje određene izjave, daje određena obećanja i iz godine u godinu ništa se od svega toga ne događa. Moram priznati da je vrlo tužno kada premijer kaže da treba osnivati, odnosno osnovati Pravosudnu akademiju, a zaboravlja da je prije 4 godine on bio na otvorenju te Pravosudne akademije. Možda je zaboravio da Pravosudna akademija postoji zbog toga što nema nikakvih rezultata Pravosudna akademija? Ne znam. Ali je ružno kada premijer govori da treba osnovati nešto što je on prije 4 godine otvorio. Jednako tako je ružno kada premijer govori da treba raditi, dakle na prikupljanju DNK uzoraka, i na tome se radi. Je li zakonski uređeno dovoljno dobro? Ne znam, ali se radi. Ponovno premijer govori treba raditi nešto što se već radilo. Ali ne govori o tome da treba oduzimati imovinu onima koji su je protupropisno i protuzakonito stekli. Mi smo ovdje predlagali i ustavnu promjenu kako neke stvari koje se tiču ratnog profiterstva i privatizacijskih procesa ne bi zastarjeli. Na žalost, to nije prihvaćeno. Nije prihvaćeno jer očigledno takva situacija ne odgovara premijeru Sanaderu. 2. rujna 2005. godine, dan nakon uhićenja Hrvoja Petrača premijer Sanader je ovako govorio: "U Hrvatskoj više nitko neće nikome prijetiti. Ni običnom građaninu, ni javnim radnicima ni novinarima, pa ni državnim dužnosnicima. Sve državne službe dobile su nalog i s organiziranim kriminalom obračunati ćemo se do kraja. U Hrvatskoj više nitko nikome neće prijetiti." Od tada, drage moje kolegice i kolege, pretučeni su neki novinari, pretučeni su neki poslovni ljudi, pretučena su brojna djeca, ubijen je jedan maturant, a nakon toga gospodin Sanader kaže: "Spreman sam na konačni obračun sa podzemljem i nasilje više neću tolerirati." Što to znači? Da je dakle od 2004. godine kada je došao na vlast tolerirao taj isti kriminal i to isto nasilje. Kada se pokrenula akcija "Maestro", onda je premijer izjavio sljedeće: "Ovo je snažan korak naprijed i snažna poruka onima u Hrvatskoj koji se na nepošten i kriminalan način pokušavaju služiti javnim dobrom i državnom imovinom, da će biti gonjeni svim sredstvima pravne države. U suzbijanju organiziranog kriminala, mita i korupcije HDZ mora biti predvodnik i prva politička snaga Hrvatske." Što se dogodilo sa "Maestrom"? Troje je ljudi pušteno, godinu i pol dana su bili u zatvoru. Od toga dvoje je podnijelo prijavu protiv države, dakle tužbu za nadoknadu štete zbog toga što su godinu i pol dana bili u zatvoru, a ništa se nije dogodilo. Da ne govorimo da oni koji su na neki način bili puno odgovorniji, a to su ministri koji su sjedili u upravom odboru fonda nisu odgovarali za to što su tamo blagoslovili čitavo vrijeme. Prema tome, od "Maestra" očigledno ništa, a kamo li od još jednog dodatnog koraka naprijed, a to je da se priča raščisti do samog vrha piramide. "Indeks", akcija koja je isto tako izvedena samo zato da bi se stvorila određena predstava u državi. Mnogi ljudi na sveučilištu oblaćeni, osramoćeni pred kamerama, medijima. Vidjeti ćemo što će biti od toga svega, tko će biti procesuiran za tu vrstu, dakle korupcije. Za sada je samo jedan student procesuiran, ali ono što je puno važnije, zanima me tko će snositi odgovornost za to što je na taj način nanesena šteta i državi i našoj sveučilišnoj zajednici. Jednako je tako prošla i akcija "Gruntovec", isto tako vrlo pompozno objavljeno u medijima, uhvaćeni ljudi koji su protuzakonito dakle upisivali u gruntovnici, uzimali mito i korupciju i do danas isto tako ništa. Ništa, ljudi pušteni, osuđeni samo neki možda, odnosno optuženi određeni šalterski djelatnici, a pravi kriminalci, mafijaši i ubojice su i dalje na slobodi i to je ono što je pravi grijeh Ive Sanadera. U ovom mišljenju koje smo mi dobili dakle na ovu našu inicijativu stiglo je nekakvih 15-tak stranica odgovora Vlade Republike Hrvatske i vrlo je interesantno da se na tim stranicama u tom mišljenju vrlo pozitivno govori o radu unutar dva ministarstva, Ministarstva pravosuđa i Ministarstva unutarnjih poslova pa je doista pitanje zbog čega su ti ljudi smijenjeni. Zbog čega su smijenjena dva ministra ako je u njihovim resorima stanje tako dobro? Ja mislim da je premijer Sanader smijenio njih onoga trenutka kada se malo javnost sa svojom negativnom, negativnim imidžom približila Ivi Sanaderu i da spasi sebe pala su dva ministra, ali je pitanje da li će se doista nešto pomaknuti u tim resorima ili bolje rečeno čitavoj Vladi. Ja mislim da neće, jer na žalost u ovoj Vladi se radi samo onako kako to kaže Ivo Sanader. I na kraju zanima me na primjer, da li će kada za jedno šest mjeseci u ovoj državi ponovno krenu cijene energenata gore. Neki dan smo imali prilike čuti potpredsjednika Vlade Polančeca koji je rekao da će cijena plina sasvim sigurno morati ići gore, prije dva mjeseca isto tako u želji da zaustavi jednu negativnu sliku prema Vladi Republike Hrvatske premijer Ivo Sanader se onako pojavio manje-više kao Bog i rekao, e ne struja neće poskupiti jer ja tako kažem. To nema veze sa tržištem, ja tako kažem struja neće poskupiti. Tako je bilo i sa plinom, ni plin neće poskupiti. Pa me zanima hoće li možda sutra premijer Ivo Sanader jednako tako da tako kažem figurativno, skinuti glavu, smijeniti ili ministar Polančeca ili ministra Šukera kada ta ista cijena plina bude znatno veća, kada cijena struje bude znatno veća zbog toga što ova Vlada nema energetsku strategiju, zbog toga što ova Vlada punih pet godina nije kvalitetno radila posao nego se neprestano dodvoravala jednom dijelu biračkog tijela. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi je uvaženi zastupnik Boris Kunst.
Pa poštovani potpredsjedniče, zastupnici Opačić je premijer očito kriv za sve i svašta, najvjerojatnije je on kriv i zato što je nedavno kod Visa morski pas napao jednog ronioca, ali pustimo to. Između mnogih netočnih navoda rekla je da obmanjuje javnost iz godine u godinu i ništa se ne događa. Pa ako je ovo ništa, onda Vlada Republike Hrvatske osim što je povećala minimalnu plaću za 120 tisuća radnika, pojeftinila je zapošljavanje poslodavcima u prvoj godini rada za 17,2%. Umirovljenici više neće morati plaćati doprinose ako imaju domaću radinost. Umirovljenicima je izvršen povrat duga, izjednačeni su stari i novi umirovljenici. Ispravljena je nepravda znači prema njima. Povećan je osobni odbitak sa 1.600,00 na 1.800,00 kuna. Umirovljenički osobni odbitak povećan je za 3 tisuće. Ja bih vam mogao sada nabrajati jedno 15-20 minuta što normalno ne mogu jer poslovnik ne dopušta, ali ako ćete slušati moju raspravu pa ću vas onda podsjetiti sve što je ova Vlada napravila a što vi normalno negirate i očito da SDP-u to ne odgovara.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Ja ispravljam netočan navod zastupnice Opačić gdje ona navodi da je premijer rekao da će osnovati pravosudnu akademiju, a navodno je tu istu akademiju otvorio već 2004. godine. Točno je naime, da pravosudna akademija postoji u okviru Ministarstvu pravosuđa, da ona jest otvorena 2004. godine i da se ona bavi edukacijom već imenovanih sudaca. Ono što smo zacrtali akcijskim programom što je ova Vlada zacrtala, to je osnivanje sudačke škole u intervalu između vježbeništva i imenovanja za suce da bi po francuskom modelu suci prošli dodatno obrazovanje upravo u cilju profesionalizma, nepristranosti i neovisnosti sudovanja. I još jedan netočan navod koji je naveden, da se u akcijama "Maestro", "Gruntovec", "Dijagnoza" nije dogodilo ništa. Dogodilo se, dakle ili su istrage u tijeku ili su podignute optužnice i ja čvrsto držim da smo svi na tragu toga da ne želimo biti policijska država i suditi bez sudskog postupka.
Hvala. Uvaženi zastupnik Krunoslav Markovinović, ispravak netočno navoda. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo kolegica tvrdi da je konzistentno ponašanje našeg premijera to da izbjegava slušanje nekih kritika, što apsolutno nije točno. Iste ove priče slušamo svaki puta na "Aktualnom satu". Ja ne vidim uopće razlike, kroz njihova pitanja to isto. Mislim da je izuzetno važno da danas bude prisutan i na otvaranju autoceste, dovršenje ceste prema Goričanu, granica. Zatim otvaranju mosta što je izuzetno bitno za ovo. Ali je konzistentno ponašanje vašeg predsjednika stranke da niti može prihvatiti da nije premijer ni da će postati premijer. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Miroslav Škoro. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa ja ću se samo nadovezati u ispravljanju netočnog navoda, da je premijer Ivo Sanader osoba koja citiram: "obmanjuje hrvatsku javnost" pa ću nastaviti samo dakle što je gospodin Kunst započeo, u razdoblju od konca 2003. godine do konca 2007. godine prosječni gospodarski rast se kretao na razini 4,8%, BDP per capita povećao se sa 5,9 tisuća na 8,5 tisuća eura. 2007. godine porastao je broj ukupno zaposlenih osoba za 129 tisuća itd. itd. Mislim da je obmanjivanje javnosti daleko više i daleko prije kada se ne može netko dogovoriti tko će biti premijerski kandidat, pa malo ja, malo drugi to bi bilo obmanjivanje javnosti.
Hvala. I ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Ivo Grbić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče. Netočno je kolegica zastupnica podcrtala rekao bih ili još bolje konstatirala, da se nije ništa dogodilo sa sudionicima predmeta "Maestro". Ovo tim više jer je postupak još u tijeku i nije primjereno da se omalovažava rad USKOK-a i svih drugih tijela u ovoj akciji tim više što predmet nije okončan.
Zahvaljujem. Idemo dalje sa pojedinačnom raspravom. Uvaženi zastupnik Igor Dragovan. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Da je sve tako divno i krasno onda neznam gospođo Lovrin zašto sjedite ovdje, a ne s druge strane gdje ste donedavno sjedili. Sve divno i krasno a vi hop na ovu stranu, ne znam zašto. U današnjem izlaganju premijer je pet ili šest puta spomenuo događanja na nogometnoj utakmici Hrvatska-Andora i odnosno spomenuo je neprihvatljivo ponašanje dijela navijača i ja to pozdravljam jer je uistinu bitno da se na takve stvari oštro reagira. Ali nije spomenuo ili smatra da to nije bitno da nekoliko ministara i potpredsjednica Vlade i potpredsjednik Sabora uredno odsjedili u svečanoj loži i to njima izgleda nije smetalo. Ja ne znam da li su oni sudjelovali u skandiranju, ali znam da nisu se od toga ogradili barem ne javno, e to su dvostruki kriteriji. E to su dvostruki kriteriji. To su dvostruki kriteriji u kojima se govori jedno, a radi drugo. I zbog toga Ivo Sanader nema i ne bi trebao imati povjerenje. Premijer i Vlada su odgovorni svim građanima Hrvatske i ovo je Vlada svih građana, a ne kako premijer tvrdi samo oni koji su ga birali. Što to znači? Da su drugi građani manje vrijedni? Što to znači da oni nemaju ista prava kao i svi ostali? Samo ta tvrdnja je dovoljan razlog da premijer odstupi. Pozivanje na izborne rezultate je legitimno, ali vi niste dobili povjerenje da svojim nečinjenjem omogućite mafiji i organiziranom kriminalu da radi što hoće. To povjerenje na izborima niste dobili. Prije 20 dana u ovom Visokom domu smo raspravljali o Izvješću ministra unutarnjih poslova o stanju sigurnosti. Ta rasprava je bila posljedica SDP-ove inicijative. Doduše, kolega Stazić je rekao je, šutala se po dnevnom redu, malo vamo, malo tamo. Kako kaže premijer, mi smo konstruktivno i odgovorno tražili raspravu jer su stvari išle u lošem smjeru, jer je strah zavladao i taj strah još uvijek postoji. Ali mi isto tako, kao odgovorni ljudi, nismo zazivali ni ulicu, nismo na rivama vikali o izdajničkoj vlasti, nego smo u Hrvatskom saboru, na mjestu u kojem se treba razgovarati o problemima, tražili tu raspravu. Nažalost, jedan čovjek je morao dobiti po glavi, još jedan u nizu je morao dobiti po glavi pa da premijer odluči da ta rasprava u Saboru i bude. Građani birači ljudi su nam dali povjerenje da im omogućimo bolji i sigurniji život, a oni gube povjerenje u institucije pravne države. Zabrinuti su za svoju sigurnost i za sigurnost svoje djece. Rasprava je bila vrlo široka. Ovo je fonogram te rasprave. Tu ima jako lijepih hvalospjeva o uspjesima, radu, ministru koji je vrlo dobar, odličan, izvanredan ministar i briljantna statistika. To bi ukratko se moglo podvući kao sažetak rasprave koju smo imali. I gle čuda, nakon par dana ode ministar. Ode ministar. A zašto je otišao? Premijer je odgovoran za javnu sigurnost i vrlo je jasno da je u tom trenutku percepcija javnosti došla u situaciju da je on odgovoran, trebala su žrtvena janjad. Tako je odletila i ministrica i ministar unutarnjih poslova. Nešto prije toga, kad se isto tako i nešto slično dogodilo, imali smo prilike slušati premijera kako grmi popodne s Markovog trga, s izvanredne sjednice Vlade da se više neće tolerirati kriminal i onda je odletio načelnik policijske uprave nakon premlaćivanja Galinca. Ali to su činjenice. Svojim nečinjenjem proteklih mjeseci svjesno se poručilo da je kriminalcima u Hrvatskoj sve dopušteno. I ono o čemu se puno govorilo u ovoj raspravi, sigurnost u nekoj zemlji ne mjeri se samo golom statistikom već subjektivnim osjećajem građana o sigurnosti. Do sada ste se branili statistikom, koliko god to šuplje zvučalo. Sada ljudi koje ste prije neki dan izabrali moraju dati rezultate jer u ovoj državi se izgleda od statistike ne živi. I da li postoji politička volja za obračun sa organiziranim kriminalom i korupcijom? Jer osnova za obračun sa organiziranim kriminalom i korupcijom je politička volja i spremnost svih, a pogotovo vladajućih, da se uhvati u koštac sa tom pošasti, kaže Ivo Sanader prvi put. Sve državne službe dobile su nalog i s time ćemo se obračunati do kraja. U Hrvatskoj više nitko nikome neće prijetiti, ni običnom građaninu ni javnim radnicima, ni novinarima pa ni državnim službenicima. Pa kaže ministar tadašnji, policija će istražiti sve i ove i ostale prijetnje koje su bile upućivane i na taj način dati građanima sigurnost u njihovu pravnu državu. To vam je, poštovane kolegice i kolege, bilo u rujnu 2005. godine. A onda, 6. listopada 2008. sljedeće kaže premijer: "Ovo je definitivno trenutak kad se treba obračunat s mafijom, bez obzira o kome se radi. Prema tome, nećemo tolerirati organizirani kriminal niti mafijaška ubojstva ni bilo što slično." Ovakvo ponašanje definitivno ne pokazuje nikakvu političku volju za obračun sa kriminalom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. A sad idemo na ispravke. Prvi je uvaženi zastupnik Ante Kulušić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Kolega je rekao da Vlada nastupa sa dvostrukim kriterijima što smatram da nije točno. Vezano na skandiranje na utakmici u Maksimiru, loža sigurno nije skandirala jer sam bio i sam u loži među brojnim članovima Vlade i među brojnim članovima SDP-a, među kojima je bio i gradonačelnik grada Zagreba. Nisam primjetio nikakvu reakciju članova SDP-a.
Zahvaljujem. Ne dobacivati, budete došli na red. Polako. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Pa među mnogim netočnim navodima, ja ću pokušat dva samo ovdje. Premijer, kaže zastupnik Dragovan, premijer tvrdi da odgovara samo onima koji su ga birali. To je netočno. Ja nikad nigdje to nisam čuo da je on izrekao za razliku od vas koji ste ovdje, ne sad vas osobno nego vas iz SDP-a koji ste ovdje rekli da ste vi glasnogovornici i da vi služite 750 tisuća građana od 4,5 milijuna u Hrvatskoj i logično da vam je to premalo za dobit izbore. No drugo, što se tiče da je kriminalu sve dopušteno i kriminalcima sve dopušteno. To je netočno. Pa ja ću vas podsjetiti kad je 2000. godine državni odvjetnik rekao da upravo mu ne dajete podršku, od državnog vrha nema podršku za obračun sa mafijom i tadašnjom zločinačkom organizacijom. A bivša ministrica po vama odnosno po vašem predsjedniku se eto pridružila huliganima.
Hvala. Imamo ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Poštovani kolega, ja stvarno mislim da je konstatacija o dvostrukom postupanju, dvostrukom kriteriju kako ste vi rekli, kad je u pitanju korupcija, kad je u pitanju sigurnost, kad je u pitanju vladavina prava ove Vlade vrlo rekao bih ne samo netočan nego vrlo štetan, jako štetan. Dakle, netočna i štetna. Zašto? Pa ako se ova Vlada napreže učiniti sve kako bi po ova tri elementa postigla najviše moguće standarde i kako bi doista zadovoljila standarde za ulazak u Europsku uniju, a onda vi zapravo ovdje pokazujete kako to ništa od toga nije točno. Ako ćemo onda o toj dvostrukosti morala i ne znam kriterija govoriti, onda ispada doista da vi imate veliki problem. S jedne strane podupirete ovu Vladu i Republiku Hrvatsku na putu u europsku uniju, a drugu stranu cijelo vrijeme tvrdite kako sve što se čini nije iskreno, nije vjerodostojno itd., a doista je to … nego jako štetno za Republiku Hrvatsku.
Vrijeme. Zahvaljujem. Uvaženi zastupnik Niko Rebić, ispravak netočnog navoda.
Kažete uvaženi kolega da je rasprava o stanju u MUP-u došla na inicijativu vaše stranke. To je najprije netočno, jer se radi o ocjeni stanja u MUP-u uglavnom za 2007. godinu kada je ministar bio gospodin Kirin. Dakle, uglavnom i prvih 5 mjeseci u 2008. godini. Neki vaše kolege su 10 minuta raspravljali, a da nisu uopće pročitali ocjenu stanja za 2007. godinu, nego su cijelo vrijeme politikantski pričali o "Indeksu" što nije bilo uopće u tom materijalu kojega su oni predstavljali. Dakle, zapravo svi objektivni analitičari vele da vam ovo neće donijeti poene, jer gubitnici uglavnom sve rade u krivo vrijeme.
Hvala lijepa. Vrijeme vam je isteklo. Imamo ispravak netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Nevio Šetić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Želim ispraviti jedan netočni navod kolege Dragovana, koji ističe da premijer potiče činjenicu da svi građani nisu jednaki jel' da odgovara samo jednima i da je to dovoljni razlog za smjenu. Ja upravo to želim ispraviti, jer upravo u ovom Viskom domu premijer je u svom nastupnom govoru priliku imao inauguracije druge Vlade upravo pozvao oporbu da se pridruži s dobrim prijedlozima koji će biti i uslišani, a to govori činjenica da su to visoki demokratski standardi, a te standarde je premijer i danas spomenuo i mislim da Hrvatska ima prostor za izgradnju takvih odnosa koji su potrebni da svih upravo suprotno što je gospodin Dragovan rekao.
Zahvaljujem. Uvažena zastupnica Suzana Bilić Vardić, ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani gospodine potpredsjedniče Hrvatskoga sabora. Ispravila bih netočni navod uvaženog kolege Dragovana koji je rekao da građani gube povjerenje u institucije države. Ne slažem se s tim iz razloga toga kada su se gotovo sve stranke u ovome Parlamentu postigle konsenzus oko ispravnih poteza koje je premijer i predsjednik hrvatske Vlade doktor Ivo Sanader napravio promjenama određenih ljudi u Vladi Republike Hrvatske, upravo je SDP pokrenuo pitanje povjerenja toj istoj Vladi i pitanja prijevremenih kako je danas predsjednik SDP-a rekao prijevremenih izbora, odnosno izvanrednih izbora, a evo mediji su to i još 9. listopada "Jutarnji list" proglasili rezultat ove današnje rasprave. Milanović ostaje usamljen u Saboru kolege iz SDP-a. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Evo ja bih htio kolegi Dragovanu reći, da zapravo, ispraviti u svakom slučaju ispraviti. Tvrdi da obrana statistike veli šuplje zvuči. Prije svega mislim da statistika nema nekakav zvuk jel', da ju ne treba braniti prije svega, jer statistiku treba pročitati. A druga stvar je što ta ista statistika ne ide vama u korist i zbog toga ste se sada obrušili na statistiku. Inače ju redovito citirate kada vam nešto, bar nešto ide u korist. Hvala.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Mato Bilonjić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Naime, ispravio bih jedan krivi navod i citirat ću kolegu Dragovana kada je kazao da Vlada svojim nečinjenju svjesno poručuje da je kriminalu sve dopušteno. Mislim da smo svjesni ove godine i svjedoci koliko je bivši ministar pokrenuo aktivnosti zajedno sa USKOK-om, odnosno zajedno sa Državnim odvjetništvom i nije smijenjen zbog tih aktivnosti, nego je nova organizacija u samom ministarstvu došla zbog toga što su zadnji nemili događaji sumnja da u Hrvatskoj postoji mafija, a s mafijom se moraju daleko veći stručnjaci boriti nego političari.
Zahvaljujem. I ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Nedjeljko Strikić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo ja ću da ne bi bilo zabune citirati uvaženog zastupnika koji je rekao, "svjesno se govorilo da je kriminalu sve u Hrvatskoj dozvoljeno". Mislim da je to doista netočna informacija, da ne rečem i laž, jer da to nije tako svjesni smo po anketama medija najkrupnije ribe u Republici Hrvatskoj najtraženiji oni koji sada jesu u Rementincu to je i general Zagorac i gospodin Petrać su u zatvoru. Znači da ova Vlada je poručila da kriminalu neće biti mjesta u Republici Hrvatskoj, a isto tako prisjetite se 2000. godine zločinačka organizacija je bila uhićena pod vodstvom HDZ-ove vlasti, a vaša vlast je ju gotovo svu oslobodila do 2004. godine. Hvala.
Zahvaljujem. I sada u ime predlagača uvaženi zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, štovani predstavnici Vlade. Ja sam ušao malo u zonu iz razloga što mislim da će nas ova igra sa statistikom odvesti u krivome smjeru. Naime, prepoznajemo da je želja razgovarati ovdje o odgovornosti i uporno i na zadnjoj sjednici pokušavali smo reći da tu ne bi smjelo biti prostora za nadmetanje, pa ću na nekoliko primjera pokušati upozoriti koliko je to krivo. Zastupnik Škoro je između ostaloga citirao brojke od 68 tisuća 303 i 78 tisuća 115 uvažavam da nepoznate promjenu nomenklature koja se dogodila izmjenom Zakona o kaznenom postupku, pa ono što je nekada bilo prekršaj je ušlo u kazneni postupak, jer kada bi to bilo tako prošla godina 2007. 81 tisuća. A to nije prostor nadmetanja. I drugo, nije dobro stalno i uporno ponavljati da pad broja kaznenih djela znači bolju sigurnost. Nije istina. Zaključak ovog Sabora ipak je između ostaloga da je vrlo važno ući u tamnu zonu kriminaliteta i da to i je problem ove države. Ukoliko u zoni organiziranog kriminaliteta, droga, koruptivnih kaznenim djelima nemamo povećanje broja znači kaznenih prijava, onda znači da imamo slabiju učinkovitost. Ovo su brojke znači samo da ne bi bilo zabune statistički pokazatelji koji su dati nama i koji su uredno obrađivani u više navrata, znači na Odboru za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost, jedinstveni zaključak je bio i tada odmah na početku ovoga zasjedanja, to je da treba što bolje ući u tamnu zonu kriminaliteta. 3,5 tisuće policajaca također vam je netočan podatak, neću posebno elaborirati, zadnji put sam vam govorio o tome, brojka je daleko manja, i mislim da nema potreba ponavljati da je to bilo programsko opredjeljenje i HDZ-a u programskim smjernicama 2004. do 2008. godine. Ono što je bitno opet, nabrajanje i zapljena, igra sa zločinačkom organizacijom. Ja moram postaviti pitanje čija je to policija, odnosno upravo te teze i rasprave govore o tome da mi imamo policiju koja onda pripada određenoj političkoj vlasti, to je krivo, to je kriva poruka. Ako ćemo tako graditi policiju, a i još gori primjer je koji smo malo prije mogli čuti, odnosno na početku zasjedanja, a to je da postoje znači određena ubojstva koja su naša ili vaša. Valjda sva ubojstva zaslužuju da budu riješena bez obzira koja je vlast bila u to doba kada je ta policija to radila. Ja se nadam da nije poruka iz tih rasprava da neće biti riješena ona ubojstva koja su se dogodila za vrijeme koalicijske vlasti. Ja se nadam da tu poruku ne šaljete, odnosno da to ne može biti način funkcioniranja sa policijom. Oko koordinacija tijela represije, moram reći da tu leži osnovni dio problema o kojem govorimo. Proklamirani cilj Vlade i u proteklom mandatu i ovome je da izbjegne međusobna istraživanja i na tome treba raditi, potvrdu toga smo uostalom dobili i u raspravama i u situacijama i u rezultatima, i to je ono na čemu treba ovaj Sabor razgovarati, u kojem cilju povećati sigurnost. U 2000. godini ili nemam pojma 2001. su osnovani i odjel za posebne kriminalističke poslove i uveden AFIS, odnosno kupljen je i ugovoren, osnovan USKOK, donesen Zakon o zaštiti svjedoka, utvrđena je strategija policije u zajednici, krim prevencija kao sastavni dio toga, tetra, krimobavještajna politika da ne nabrajam, ali to nema veze, to je nastavak priče koja se treba dograđivati, jer ja tvrdim, a ponoviti ću onu rečenicu koju sam rekao i tada, tvrdim da je rečenica bila i poruka SDP-a apsolutno sam siguran da svaki građanin Republike Hrvatske treba biti zainteresiran da imamo najbolju policiju bez obzira koja Vlada u tom trenutku vladala. Ova je moja rečenica sa rasprave iz fonograma od zadnjeg puta, toliko oko toga, da li eventualno neka primjedba ili kritika ide za tim, zaista bih bio najsretniji, tvrdim da želim da policija bude najbolja. U tom smislu smo i davali sve primjedbe i prijedloge. Ono što je bitno, mi ovdje postavljamo pitanje je li moguće da značajni problemi sa kojima se sada suočavamo mogu biti riješeni na ovoj razini jer nažalost dobivam dojam da uporno branite ono vrijeme u kojem je taj problem kreiran. Ovu su na neki način malo citiranja Einsteina, ali točno je tako rečeno, ne možemo govoriti, malo prije sam čuo od kolege da smo se danas suočili sa činjenicom da imamo mafiju. Pa to je nevjerojatno, mislim u zadnje dvije godine 8 mafijaških ubojstava, da pričamo da smo danas došli do trenutka da imamo mafiju. Ono što je bitno, nema koristi, o statistike, pogotovo ako se nju friziram, ako je se koristi u svrhe da bi se nešto branilo. Pa da doživimo situaciju da jučerašnji navodi od 29 neriješenih slučajeva zapravo imaju pet slučajeva koji su se dogodili ili u neko drugo vrijeme, pa su malo ubačeni ovdje unutra, ili su slučajevi koji nemaju veze sa statistikom o ubojstvima. Hoće li netko odgovarati za to? To je moje pitanje. Kako se ta statistika vodi, mogu jedan primjer navesti. A to znači tijelo je nađeno 1999. godine, obdukcija napravljena 2001. godine a onda ga se stavlja u neriješene slučajeve ubojstava iz 2001. to se tako ne radi gospodine Buconjiću i to nije ni način niti to treba servirati vani. Ili slučaj policajca koji je riješen u Srbiji, zahvaljujući našim informacijama, počinitelj je pronađen i riješeni je slučaj. A da ne govorim o drugima, neću, kažem to mislim da nije prostor nametanja i ne valja to. Ja ću se založiti na kraju oko toga iskrenost konsenzusa treba biti, jer definitivno smo vidjeli situaciju, a to je da se ne uvažava, vrlo je otvoreno na televiziji, nije me briga što Milanović kaže. Ono što je bitno ukoliko se želi postići na ovoj temi konsenzuc, onda trebaju biti svi uključeni, sastajali smo se i oko puno manje važnijih tema, a na ovoj očito izgleda ne možemo. Drugo, pitanje koje je za mene apsolutno najvažnije. U Saboru, na mjestu gdje moramo razgovarati, ne može se nikome imputirati, kada daje kritiku, kada daje prijedloge kako nešto bolje učiniti da to nije mjesto za takvu stvar. To mislim da je potpuno pogrešno, ovo je pravo mjesto, zakon je definirao. Umjesto da mi imamo redovitu raspravu o stanju sigurnosti, mi dolazimo u situaciju da je treba isforsirati, da mora skupljati potpise i da se onda izbjegava stavljanje na dnevni red. Evo toliko, hvala.
Zahvaljujem. I sada idemo na ispravke netočnih navoda. Prvo je uvaženi zastupnik Miroslav Škoro. Izvolite.
Hvala lijepa. S obzirom da sam bio apostrofiran ovdje i da sam kako reče uvaženi kolega zastupnik naveo krive statističke podatke, i vi i ja samo kolega položili vjerojatno statistiku i znamo što statistika je, ispričavam se, ako me ne čujete, ja ću malo bliže, ništa. Dakle, obojica smo položili statistiku, pa znamo otprilike šta statistika je, vi ste rekli da sam ja krivo naveo statističke podatke. Ja nemam vremena u jednoj minuti stratificirati statističke podatke niti zakonski elaborirati kako se do njih dolazi. Međutim, to statistički podaci jesu. Ono što sam ja iščitao, a ja nisam imao potrebu ispravljati vaš statistički podatak o 15% štediša u Republici Hrvatskoj a znam jako dobro i to je dostupno na Internetu pa ću vam sada i reći da u Hrvatskoj postoji samo 667 tisuća štediša u stambenoj štednji što ste možda pročitali, a recimo postoji milijun 200 tisuća ljudi koji imaju oročene štednje, prema tome to nije 15%, je li, ali statistika može se tumačiti na različite načine.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Josip Đakić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, pa netočan je navod kolege Ostojića da je daleko manji broj od 3,5 tisuće policajaca koji su otpušteni. Točno je da je 3,5 tisuće policajaca otpušteno, da je ukinuta Policijska Akademija i da je to imalo dalekosežne posljedice na sigurnost u Hrvatskoj državi, da je na čelna mjesta u ministarstvu, u ravnateljstvu i u policijskim upravama postavljeni kadrovi bez dana službe u bilo kojem resoru policije ili sigurnosti kao što ste i vi bili u konačnici načelnik policijske uprave pa i ravnatelj policije bez dana radnog staža u MUP-u.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda Boris Kunst. Izvolite.
Pa poštovani potpredsjedniče ja vjerujem da je zastupnik Ostojić mislio na mene kada je spomenuo i moju raspravu ranije zločinačku organizaciju da se želi nametnuti da kao policija pripada nekoj političkoj nomenklaturi. Ne, ja to nisam rekao. Ali sam siguran i to tvrdim da je tadašnja politička nomenklatura upravo zatvarala oči pred tom zločinačkom organizacijom. Pa evo vam dokaz. Policajci koji su radili na tome, mislim da se sjećate 2000. godine dobili su otkaz kada su u principu došli na neki način, doveli do toga da se ta zločinačka organizacija uhvati. Kasnije su ti policajci sudskim putem vraćeni natrag na posao u policiju. Znači dali ste im nezakonit otkaz. Drugo, vi odnosno imali ste tada ministricu pravosuđa, kada se javno reklo da uopće ne postoji nikakva zločinačka organizacija u Hrvatskoj što je netočno bilo. Potpuno netočno. Kasnije se dokazalo da upravo ta zločinačka organizacija je u tom vremenu [[Upadica: Vrijeme!]] betonirala temelje za ovo danas o čemu vi danas razgovarate.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Tomislav Čuljak.
Evo kolega Ostojić je rekao da će nas igra sa statistikom odvesti u krivom smjeru. Isto tako da nema koristi od statistike. Ja ću, on to dobro zna, istrage ne rade ministri. Iza statističkih podataka o radu MUP-a stoji rad brojnih policajaca koji stručno i savjesno obavljaju svoj posao kao i brojni ljudi iz sigurnosnih službi, Državnog odvjetništva a koliko će određeni istražni postupci trajati ovisi o složenosti počinjenih zločina. A bitna je i percepcija javnosti, ali o sigurnosti govore i statistički podaci i to su rezultati rada svih onih ljudi koji rade po terenu, koji rade određene istrage. Hvala.
Hvala. Ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Niko Rebić.
Pa kolega Ostojiću rekli ste da je smanjivanje broja policajaca bilo u programu i projektu ne samo vaše Vlade nego i HDZ-a. I ja mislim i siguran sam da to nije točno. Možemo se sporiti o 3 i po tisuće policajaca koji su tada najureni iz MUP-a ali pitanje je samo koje strukture? Jesu li to bili branitelji? Bilo je nekih sa visokom stručnom spremom jer još se svi sjećamo štrajka godinu dana policajaca na Markovom trgu. Ali ono što vama posebno stavljam na dušu, a to je ukidanje na desetke policijskih ispostava na oslobođenim područjima. Dakle tamo ste na desetke tisuća građana ostavili bez sigurnosti njihovih života i imovine. Dakle ta pogreška ni danas nije ispravljena i veliki prostori recimo od Sinja do Knina, 100 kilometara granice vi nemate niti jednog policajca. Tako isto u Tovarniku. To su podsjetnice [[Upadica: Vrijeme!]] vaše i politike bivšega ministra Šime Lučina.
Zahvaljujem. I ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Krešimir Čosić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče ispravljam neozbiljan, naglašavam neozbiljan i netočan navod gospodina Ostojića koji je ustvrdio: «Nema koristi od statistike.» To će biti referenca i jasna i važna poruka koju morate dokazati, a kad je dokažete možda dobijete i Nobelovu nagradu za znanstveni doprinos. Metodologija znanstvene statistike, statistička analiza, analitika sve su alati kojima se prati rad velikih sustava, bolesti, javno zdravstvo pa i policija. I danas pored policije mislim da je ovakvoj vrsti rasprave najozbiljnije ugrožena jedna ozbiljna znanstvena metodologija kao što je statistika. Opet još jedan netočan navod. Rekli ste: «Pad kaznenih djela ne znači bolju sigurnost». To je prava siva zona. Probajte tu sivu zonu dokazati i objasniti na nekom znanstvenom skupu. Mislim da će vam [[Upadica: Vrijeme!]] odati svako priznanje. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. U ime Vlade potpredsjednica hrvatske Vlade ministrica branitelja i međugeneracijske solidarnosti uvažena gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo nekoliko, nekoliko razmišljanja. U ime Vlade Republike Hrvatske o temama koje su se u okviru ove globalne teme nametnule. Želim najprije reći budući da je to nekoliko puta spomenuto da je predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader rekao u nekoliko navrata da je on premijer samo onih koji su ga birali. To je apsolutno netočno. To predsjednik Vlade nikada nije izjavio. Dapače i u svom govoru današnjem mislim da je upozorio, da je pozvao, da je apelirao ali i vlastitim primjerom pokazao da oko nekih ključnih i bitnih pitanja u Republici Hrvatskoj traži zajedništvo, traži konsenzus i mislim da mogu reći da je on to uistinu djelatno i dokazao. Također je bilo ovdje riječi da je predsjednik Vlade održao lekciju i da je otišao jer da ga nije briga, kako su neki govorili, što će se ovdje govoriti. To nije točno. Predsjednik Vlade nije očitao nikom lekciju. Predsjednik Vlade je nabrojao nekoliko najvažnijih stvari koje su u njegovom mandatu napravljene za što je naravno odgovoran i zaslužan. I nije otišao piti kavu nego je kao što znate otišao otvoriti autocestu dakle otišao je još jedanput zatvoriti odnosno zaključiti jedan veliki posao koji je također odradio na čelu Vlade Republike Hrvatske. Budući da se ovdje govori o tome što je tko činio ili nije činio dozvolite da ja kažem u ime Vlade Republike Hrvatske na čijem je čelu predsjednik Vlade doktor Ivo Sanader da u razdoblju od 2000. do 2004. nije razriješeno ni jedno kazneno djelo ubojstva s elementima organiziranosti. Dakle počinjeno u tom vremenskom razdoblju. Također nije razriješeno ni jedno kazneno djelo ubojstva s elementima organiziranosti iz prijašnjih razdoblja. Dapače želim podsjetiti na činjenicu da je 2000. u slučaju tzv. mafijaške organizacije umjesto da se, da nadležne institucije i Vlada se stavi u funkciju sastavljanja odnosno servisiranja odvjetništva i suda da su se slale političke poruke u tom smislu da je sve to što se dogodilo u slučaju zločinačke bila predstava kao što se i sada u svim ovim slučajevima kojima svjedočimo dakle od «Dijagnoze», «Indeksa» i tako dalje govori da je to predstava pred javnosti i da se ništa ne čini. Pa ja naravno pitam što bi se onda trebalo činiti da gospoda iz SDP-a budu zadovoljna? Možda ovaj podatak zadovolji znatiželju o činjenici da su pravomoćne optužnice koje su u sudovima, njih 1031 dakle pravomoćne čekaju naravno na nastavak procesa, odnosno na presude, da je 209 tih optužnica za korupciju i 822 za organizirani kriminalitet. Podsjetit ću naravno da je Vlada i u prošlom mandatu, a i sada to čini učinila znatne korake prije svega u jačanju institucija kao što je državno odvjetništvo, naravno neovisno, ali stvorilo i zakonodavni okvir, ali isto tako stvorilo materijalne pretpostavke za jačanje tih institucija. Dakle, DORH odnosno USKOK. Podsjetit ću i na činjenicu, budući da se ovdje o tome govori i da evo i gospodin Ostojić uporno negira činjenicu da je iz sustava otpušteno više od 3000, mi imamo podatke 3 i pol tisuće službenika u Ministarstvu unutarnjih poslova, policijskih službenika pod izgovorom da nisu stručni, a otpuštane su i osobe sa visokom stručnom spremom. Ja ću podsjetiti još na jednu činjenicu, da smo se mi kao Vlada suočili sa problemom neispunjavanja kolektivnog ugovora Vlade Ivice Račana upravo u Ministarstvu unutarnjih poslova i da je na temelju neispunjavanja kolektivnog ugovora, znači neisplaćivanja primjerice za prekovremeni rad, rad blagdanom, subotom, nedjeljom tim ljudima koji su radili u sustavu Ministarstva unutarnjih poslova podignuto više od 23000 tužbi i da je Vlada doktora Ive Sanadera isplatila na ime svih tih neisplaćenih obveza prema temeljnom Kolektivnom ugovoru za službenike u Ministarstvu unutarnjih poslova do danas gotovo milijardu kuna. Dakle, to je podatak dame i gospodo koji treba uzeti u obzir u ovoj raspravi i evo na kraju još budući da je, neću duljiti, neću vam oduzimati vrijeme poštovane zastupnice i zastupnici, samo ću spomenuti na još neke nerazriješene slučajeve o kojima se ovdje danas ne govori i o kojima se naravno ne govori u kontekstu toga što je tko i kada je u kom razdoblju radio. Primjerice na slučaj Levar, na bombaš, postavljanje bombe pred gradskim poglavarstvom, na činjenicu da je evo 2002. godine, odnosno 2003. godine jedna osoba, neću sada spominjati ime, imena nisu važna, ali ćete svi znati o kome se govori javno na televiziji upozoravala da će se dogoditi ubojstvo. Ta osoba je kasnije ubijena. Prema tome, slažem se sa svima onima koji kažu nije dobro stavljati granice između toga kad je pojedina Vlada počela raditi na razrješavanju tih problema. Ne treba politizirati, ali treba govoriti činjenice i treba naravno govoriti podatke. Dakle, ponavljam. 1031 pravomoćna optužnica postoji u sudovima za 209 djela korupcije i 822 organiziranog kriminaliteta. Na kraju, budući da je bilo riječi o tome što je tko trebao učiniti u vrijeme divljanja na utakmici koju je spominjao i predsjednik Vlade. Naravno da je trebalo razmisliti da članovi Vlade i odu, s tim se slažem. Ali je vrlo teško u određenoj situaciji vidjeti što je najpametnije napraviti. Lako je biti pametan poslije bitke, pa je tu spomenuto da je gradonačelnik grada Zagreba otišao. Otišao je zato što je imao još jednu obvezu toga dana, budući da on odlazi u pol događaja, dolazi na pol događaja, jer je naravno veliki frajer.
Zahvaljujem. A idemo sad na ispravke na ovu stranu. Prvi je uvaženi zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
E potpredsjednice Vlade, nije točno da premijer nije rekao da je on premijer samo HDZ-ovcima. Uzmite stenogram. On je jutros rekao: “Ja sam odgovoran onima koji su za mene glasali“, a to je to isto. Njega ne zanima što misli ovdje u ovoj sabornici SDP, a SDP ovdje predstavlja 780000 ljudi, njega to ne zanima. E sad pazite, to nije odgovornost premijera, jer premijer mora biti premijer svima. To je odgovornost predsjednika stranke i ja dopuštam da njega ne mora zanimati što njegova stranka ili zastupnici njegove stranke o njemu misle. Pa jasno mi je da ga to uopće ne zanima, jer do njegova mišljenja niti drži, niti ga je briga što oni misle. Oni će i tako glasati onako kako moraju glasati, jer su ovisni o njemu. Ali njega ovdje danas ne zanima, to je njegova premijerska odgovornost što misli opozicija, što misle oni koji predstavljaju 780000 građana, birača. A on ne samo da je to rekao, potpredsjednice Vlade, nego se tako sustavno i ponaša.
Vrijeme, vrijeme. Zahvaljujem. A kaj se te izjave tiče izvadit ćemo fonogram, pa bumo pročitali. Idemo dalje, ispravak netočnog navoda uvaženi zastupnik Gordan Maras. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Evo, gospođa Kosor je rekla da premijera nema ovdje zbog toga što je na zaključenju jednog važnog posla. Znači, autocesta se otvorila u 12,00 sati. Ja sam uvjeren da će ova rasprava potrajati cijeli dan i da vjerojatno gospodin Sanader ima mogućnost se vratiti, pa ćemo vidjeti koliko on drži do ovog Doma i do rasprava ljudi koji predstavljaju 780000 hrvatskih građana. Tako da mislim da nije argument taj da nije mogao biti ovdje s time da je otišao u 12,00 sati otvoriti cestu. Vjerojatno je već do sada mogao biti ovdje. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Molim vas bez dobacivanja. Ovo je Sabor hrvatskog naroda, Hrvatske države. Nemojte dobacivati o nervozi, jer nema razloga. Imamo dovoljno vremena i ne treba dijeliti Sabor na tko koga predstavlja. Ovo je jedinstveni Sabor. Možemo govoriti u svoje ime, ali ne na taj način. Mislim to nije dobra poruka. Pa ne bumo se valjda dijelili i narod dijelili. Hajmo ispravak zadnji je uvaženi zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Ostalo ću kasnije ispraviti u prilici kao predlagatelj. 3985 policajaca je u 8. mjesecu 2001. stavljeno na raspolaganje 1541 je raspoređen na radna mjesta upražnjena u MUP-u, 1893 prestao im je, otkaznim rokom im je prestao rad, isplaćena otpremnina, a ono što je najbitnije 154 su vraćena temeljem povjerenstva. Vi niste vratili nikoga nazad na posao. Od toga ih je preko 1100 bilo bez osnovne škole, a 7000 ljudi ste zaposlili protivno zabrane od '96. do 2000.
Zahvaljujem. Upravo ste vi pozvali da nas to nikam ne vodi. Upravo ste vi to pozvali. Ali idemo dalje s pojedinačnom raspravom. Uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Najprije ću se obratiti potpredsjednici Kosor da kažem da je točno da je jutros gospodin Sanader rekao da on odgovara samo onima koji su ga izabrali, citiram iz fonograma. I da ako vi kažete mi tražimo vašu odgovornosti, a da vam ja onda s ovog mjesta jednako tako odgovorim mi smo odgovorni onima koji su nas izabrali i koji poštuju demokratsku većinu ili demokratsku volju većine hrvatskih birača. Njima smo odgovorni i ja mislim da je to jedino ispravno demokratski pristup. Toliko o tome tko kome odgovara. Ali ja mislim da bi se kroz raspravu o povjerenju, da ona ima za cilj zapravo raspraviti situaciju na 3 područja u Hrvatskoj. Opću sigurnost, gospodarsku sigurnost i djelotvornost priprema za ulazak Hrvatske u Europsku uniju i ta tri područja su zapravo i definirana kroz ovo glasanje o povjerenju. Svjesna da predsjednik Vlade ima čvrstu većinu u Saboru ipak želim reći zašto smatram da je na ovim područjima o kojima raspravljamo zapravo jedino njegova odgovornost? Zato što gospodin Sanader nije odgovoran samo po objektivnoj odgovornosti predsjednika Vlade, već se on u stvarnosti ponaša kao ministar svih resora i to zbog toga što je njegov kriterij za postavljanje ljudi na ministarska mjesta lojalnost, a ne stručnost i ne odgovornost. Ali vrlo kratko da kažem na što ću se fokusirati u svojoj raspravi. Na gospodarski rast i na cijene jer je to nešto što je od presudne važnosti u budućem razvoju Hrvatske države. Izostanak smišljene gospodarske politike uzrok je i izostanka efikasnih mjera kad nastupi kriza. Nije to samo situacija u Hrvatskoj, to je situacija u svakoj državi, nažalost mi upravo u Hrvatskoj imamo takvu situaciju. Globalna ekonomska kriza ne može zaobići ni Hrvatsku pa makar se ona u ovom trenutku javljala u blažem obliku nego što je to u nekim drugim državama. Bez domaće konkurentne proizvodnje nema razvoja, nema podizanja životnog standarda i nema boljeg života. A Vlada na tom području zapravo nema efikasnu politiku, nema efikasnu industrijsku politiku, nema politiku rasterećenja gospodarstva koje je visoko, što fiskalno, što parafiskalno opterećeno pa je konkurentnost domaćih tvrtki nezadovoljavajuće i na domaćem tržištu. Na primjer, u zadnjim mjesecima industrijska proizvodnja stagnira ili čak u ponekom mjesecu i nešto blago pada pa se procjenjuje da će godišnja stopa rasta industrijske proizvodnje u ovoj godini biti skromnih 3%. Istovremeno imamo i pad zaposlenosti u industriji. Što će se tek dogoditi kad se privatizira brodogradnja po modelu o kojem zapravo malo ili gotovo ništa ne znamo? Posljedica je svega toga veći uvoz i manji izvoz. Postigli smo povijesno najnižu pokrivenost uvoza od svega 43%, što će u konačnosti zapravo značiti novo vanjsko zaduženje koje će se pokazati početkom iduće godine. Loše vijesti su i na području gospodarskog rasta. U drugom tromjesečju ove godine imamo najsporiji rast bruto društvenog proizvoda u posljednje 3 godine i on je statistički prikazan u visini od 3,4%. MMF nam prognozira gospodarski rast od svega 3,8% u ovoj godini, nešto manje u idućoj godini. Naše projekcije su 4 do 4,5, govorimo na kraju mandata ove Vlade o 7%. Da bi se to postiglo, treba poduzimati i određene mjere. I europski analitičari nam prognoziraju da će ekonomska kriza koja je zahvatila Europu utjecati na pad izvoza, na pad turizma i stranih ulaganja i u Hrvatskoj. Vlada nema ili barem nam nije dostavila odgovor kako će reagirati na to. Do sada su više stope rasta bile posljedica javnih investicija i opće i osobne potrošnje koja se većim dijelom financirala kreditima i uvozom proizvoda. Na tekuće cijene i inflaciju guverner Hrvatske narodne banke upozorio je još prije godinu dana. Vlada ga je dočekala kao glasnika loših vijesti i nije u tom trenutku poduzimala nikakve mjere. Na sva upozorenja da će vrtoglavi rast cijena energenata generirati rast svih cijena proizvoda, opet nije bilo reakcije. Koje su posljedice? Trenutačna inflacija od 6,4%, u čemu značajan udio predstavlja povećanje cijena hrane u godinu dana od više od 10%, električne energije od više od 16%, tekućih goriva 24%. Očekuje se s jedne strane ili poskupljenje ili redukcije prirodnog plina jer je neodrživo stanje da se nabavlja po 50, a prodaje po 18 centi. Plaće i mirovine stagniraju, odnosno realno padaju, a udio hrane u kućnom budžetu kod velikog broja kućanstava dostiže 40%. Koji je odgovor Vlade na sve to? Dogovor s trgovcima, proizvođačima koji ujedno dobivaju desetke milijuna kuna poticaja i subvencija iz proračuna čime se narušava i tržišna utakmica, ali potiče se i sumnja na pogodovanje određenim tvrtkama. Uvode se subvencije za električnu energiju po potrošnji, a ne po tome kojima je socijalno ugroženim obiteljima to potrebno. Umjesto da se, na primjer kao što to radi Europska komisija koja predlaže Europskom parlamentu da smanji međustopu PDV-a za određene proizvode, prvenstveno koji se upotrebljavaju za djecu, dakle dječju hranu, obuću, odjeću i energente. Mi smo rebalansom proračuna oprihodovali gotovo milijardu i pol milijuna i 500 milijuna kuna više u proračun samo na temelju PDV-a, odnosno rasta cijena pa samim time i rasta PDV-a. Umjesto akcija dobili smo Povjerenstvo za praćenje cijena koje valjda ima funkciju da korigira službene podatke Državnog zavoda za statistiku. A koji je odgovor građana? Odgovor građana na sve to je prisilna štednja, po anketi koja je ovih dana objavljena štedjeti će se na energentima, štedjeti će se na korištenju automobila, a 40% kućanstava koje imaju prihode do 3,5 tisuće kuna štedjeti će na hrani. Željela bih da ishod ove rasprave ne ostane samo trijumf glasovanja, već da se počnu rješavati problemi koji tište ovo društvo i na koje se na sva tri područja ukazuje i kroz ovu raspravu. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo nekoliko ispravaka netočnih navoda. Prvi je uvaženi zastupnik Mato Bilonjić.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče. Naime, ispravio bih krivi navod gospođe Zgrebec kad je tvrdila da premijer postavlja ministre po lojalnosti, a ne po stručnosti i odgovornosti. Gospodin Karamarko i gospodin Šimunović su zasigurno i stručni i odgovorni i nisu stranački ljudi, znači ne moraju biti stranci lojalni.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvažena zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Evo, ispravit ću samo jedan od krivih navoda gospođe zastupnice koja kaže i netočno naravno loše uvjete gospodarskog rasta. Bitno je ovdje istaknuti neke parametre koji upravo suprotno tvrde. A to je, tijekom 2008. godine izdvojeno je oko 200 milijuna kuna državnih potpora za izgradnju konkurentnosti pojedinih industrijskih grana u Hrvatskoj. Za 2007. godinu u sektoru malog i srednjeg poduzetništva bilježi se rast prihoda od izvoza za 15,4% više nego u 2006. godini. Najveći izvoz nadalje, ostvaren je u prerađivačkoj industriji i to za 57%,a 40% direktnog izvoza ako se tome i pridoda izvoz kroz brodogradnju. Cca. 60% izvoza ostvaruju mala i srednja u Republici Hrvatskoj što neupitno ukazuje na izuzetan izvozni potencijal sektora malog i srednjeg poduzetništva. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Vladimir Ivković. Izvolite. Hvala potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Ispravio bih netočni navod gospođe Zgrebec da je, citiram: "neodrživo stanje u isporuci plina." Dakle, stanje nije neodrživo. U rezervama u skladištu ima više od 540 milijuna plina što jasno pokazuje da je jedna od boljih situacija što se tiče zaliha plina i što se tiče rezervi za ovu ložnu sezonu tako da ne mora brinuti za neodrživo stanje.
Hvala lijepa. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Krešimir Filipović. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo, uvažena kolegica Zgrebec je rekla da Vlada nema efikasne politike u kontekstu gospodarskog razvitka i moje je mišljenje da je kolegica Zgrebec podatke koje je iznosila promatrala statički. Međutim, podatke treba promatrati dinamički, znači kretanje unazad pet godina pa prema ovamo. Pa ću iznijet nekoliko podataka koji upravo govore o tome kako Vlada itekako ima jasnu i efikasnu politiku. Npr. 2003. godine nezaposlenost je bila za 45% veća nego li je danas. Znači, danas imamo 100 tisuća manje nezaposlenih nego 2003. godine, odnosno 33% je smanjena nezaposlenost. Isto tako, broj zaposlenih je porastao u odnosu na 2003. godinu, govorim konac 2003. godine, za preko 150 tisuća do današnjeg dana. A isto tako, ako nezaposlenost promatramo na 2000. godinu, bilo je 160 tisuća više nezaposlenih nego li je danas. Isto tako, bruto…
Vrijeme!
Domaći proizvod je porastao za gotovo 50% ako ga promatramo u podacima izraženim u dolarima…
Vrijeme!
Ili 44% ako ga promatramo u eurima. Znači svi ti podaci govore…
Zahvaljujem!
Ustvari da ima Vlada jasnu i efikasnu politiku. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala, gospodine predsjedavajući. Gospodo ministri. Ispravljam netočan navod gospođe Zgrebec, uvažene saborske zastupnice koja je rekla da vrtoglavi rast cijene energenata nije na adekvatan način praćen u Vladi i nadležnim ministarstvima, a da bi nakon toga u svom izlaganju i sama navela čitav niz mjera koje je Vlada i u međuvremenu napravila. Svjedoci smo i kroz različite segmente rasprava, o raznim temama na ovom Saboru, o svim tim mjerama i aktivnostima koje je Vlada usmjerila prema najvećim kako gospodarstvenim čimbenicima s jedne strane, a s druge strane i s ostalim segmentima društvenog javnog života da bi dovela do smanjenja cijena kako bitnih poljoprivrednih i inih proizvoda. A normalno onda nakon toga u skladu sa svjetskim trendovima, a zbog cijena energenata i velika posebna briga o opskrbi energije kako električne tako i one koja je vezana na sam plin. Hvala.
Zahvaljujem. Imamo i jednu repliku. Uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolegica Zgrebec, spomenuli ste i onaj dio gospodarstva, odgovornosti Vlade kad su plaće u pitanju. Naime, naš premijer i u tom području voli djelomično istinu i danas ničim izazvan hvalio se i rasponom plaće i povećanjem broja zaposlenih. Kad gledate prosjek, a naš narod je već davno naučio da prosjek znači nekom zelje, a nekom meso, on bi možda i bio u pravu jer doista prosječne plaće ako bi uspoređivali recimo ožujak 2003. i ožujak 2007. mu ide u prilog jer su prosječne plaće porasle sa 3800 na 4700, broj zaposlenih u pravnim osobama s 935 na milijun i 8. Ali kad taj prosjek razgolitite, onda u distribuciju plaća znači sljedeće. U ožujku 2003. 4% radnika neto plaće je primalo u iznosu minimalne plaće, ali prošle godine u ožujku je broj takvih radnika bio 5%. U ožujku 2003. 54,9% radnika je primalo plaću nižu od prosječne. U ožujku prošle godine 59,8, 5% radnika prima prosječne plaće, dakle veći broj njih je koji primaju plaću nižu od prosječne. 513 tisuća vam je to iznosilo u ožujku 2003., a sada čak 602 tisuće hrvatskih radnika mjesečno prima plaće niže od prosječne. To je onih 89 tisuća novih kojima nije inflacija 6%, nego 26%. Pa ako je premijer zaslužan za rast prosječnih plaća, kako to da nije odgovoran za ovakvu distribuciju plaća? Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvažena zastupnica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala. Ja se slažem kolega Lesar, dali ste izvanredan zapravo presjek i analitiku ovakve statistike koja se uprosječuje. Što znači imati Zakon o minimalnoj plaći npr. kad vam trebaju tri minimalne plaće da biste onaj životni minimum ili tzv. potrošačku košaricu ispunili? Ili što vam znači povećanje BDP-a koje se pokazuje sada po drugoj statističkoj metodi? Kada se uključuje i dio sive ekonomije u bruto društveni proizvod? Ali meni je zastrašujući podatak da je u posljednjih dana provedena anketa i da je 40% kućanstava se izjasnilo da će morati štediti na hrani. Dakle, niti one minimalne životne potrebe ne može podmiriti sa svojim primanjima.
Zahvaljujem. Idemo s pojedinačnom raspravom dalje. Uvaženi zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Pa meni se čini da je osnovni problem ove Vlade u tome, šta ona zaista ima samo jednog ministra, taj ministar se zove Ivo Sanader, ostali ministri i ministrice, kojima niti malo ne zavidim, predstavljaju samo transmisiju, dakle, prijenosni mehanizam, između njegove volje i realizacije te volje. I onda kada se pokaže da ta volja, nije recimo to tako po guštu naroda, ili ako se pokaže da je to pogrešna odluka, onda tko strada, ne onaj tko je to smislio, nego prijenosni mehanizam, ili transmisija ili neki ministar. I zaista ministrima nije lako, ja mislim, upravo stoga što imamo koncept one man goverment, dakle, Vlada jednog čovjeka. U takvom konceptu ja vam niti malo ne zavidim, mnoge od vas, i cijenim, neke ne, ali to je, to je, a posebno cijenim što su neki ovdje s nama ostali, pa i to je za pohvaliti, kada već nema premijera, kada nema toga one man goverment, koji negdje vani, na putu, u otvaranju između mosta autoceste, polu autoceste, komada mosta, komada ceste, ne znam, ali to je moglo biti sutra i ova rasprava je mogla biti sutra i red bi bio da smo danas zajedno, jer on je rekao da predstavlja sve građane, pa onda i sve zastupnike na neki način bi trebao makar poštivati toliko da bude s nama dok se raspravlja o njegovoj eventualnoj ostavci. Dakle, ako su naši ministri pod stalnim pritiskom, ako su oni ustvari stalno izloženi stresu, je li, danas vas hvali a za pet dana ovako kao figuru na šahovskoj ploči udre prstom, malim, srednjim ili velikim pa vi odletite onda ste vi u jednoj psihički nezavidnoj situaciji i mi vas trebamo žaliti. I mi moramo kazati, nije lako našoj Vladi, tj. nije lako prijenosnom mehanizmu, nije lako transmisiji, nije lako ministrima, da pogode da li da baš naprave onako kako je to jedan čovjek omogućio ili da unesu nešto iz svoga. Mislim da je to jedan od osnovnih problema jer ta šizofrena situacija se onda preslikava na čitavo društvo, znači to je situacija podvojene ličnosti, to valjda ja nisam … [[Govornik se ne razumije.]] nisam ni psihijatar, nisam ni psiholog, ali evo ovako tu i tamo zaključujem nešto iz onoga što vidim. Vidite ja bih spomenuo jednu aferu koja je postala simbol svih afera i podsjećanje na eventualni koruptivni momenat koji eventualno postoji u našem gospodarstvu da ne bogohulim pa kažem o eventualnoj sprezi političke vlasti i kriminala u gospodarstvu, a to je afera Brodosplit. Ta afera Brodosplit da upravo zbog ponašanja prvog ministra, premijera primeminister ili onoga one man goverment, ode u sabornici dok sam između ostalih i ja postavljao to pitanje, ja mislim da on ne može obnašati tu funkciju. Umjesto da obje ručke prihvati dobru volju jednog zastupnika, pa makar se on zvao Marin Jurjević i bio iz SDP-a, pa kaže, pokušati ćemo to riješiti, boga mi sam doživio teške uvrede, skroz osobne naravi koje nemaju veze sa onim što se zove izdizanje na razinu problema. A vidite ja zbog toga što je ministar u ondašnjoj Vladi bio na čelu nadzornog odbora kažem da je Vlada direktno uvučena u tu eventualnu aferu, upravo zbog toga što je Vlada što je stavila ministra na čelu nadzornog odbora koji je donio odluke koje su u najmanju ruku sporne još uvijek, tako je Vlada preuzela odgovornost za zakonitost rada Brodosplita šta nikada nije priznala. Ali ne samo to, preuzela je odgovornost za raspolaganje sa novcem građana Hrvatske. I tu ja pitam premijera dakle, šta je sa tih 6 milijuna dolara, a pitam sve nas skupa retorički, koliko bi oni feta pršuta se moglo narezat za 6 milijuna dolara, a onda postaje najveći uspjeh borbe protiv korupcije, pa se kao uhvatio profesor koji je primio kilu narezanog pršuta dva mjeseca nakon ispita, da dajte, nitko nije ni da se uzme kilu pršuta, ni papir u što je zamotan pršut. Ali svoditi na to borbu protiv korupcije zaista je smiješno. Ja bih samo htio napomenuti da je smijenjen član uprave koji je bio zadužen za financije jer nije htio potpisati sumnjive transakcije. HABOR je odbio izvršiti ugovorne transakcije proistekle iz tzv. pobočnih pisama koje su temelj svih kasnijih dilema i nedaća itd. Pošto vrijeme teče, samo bih htio spomenuti ulogu policije. Policijske uprave, županije Splitsko-dalmatinske, moram vas podsjetiti da je ona po meni opstruirala tu istragu. Po prvi put državno odvjetništvo neposredno je pokrenulo kazneni progon, dakle, po pitanju Brodosplita, unatoč te opstrukcije, ja sam to ovdje kazao sto puta i danas ponavljam. Prvo je ta policijska uprava dok je trajala istraga koja nije još završila a kada će, kada se privatizira škver, kada pitaj boga tko će biti vlasnik i gdje će biti tragovi, ispod ruševina toga škvera. Dakle, dok je još trajala istraga, policijska uprava službeno izlazi sa priopćenjem Splitsko-dalmatinske županije da nema nikakvih kaznenih djela eventualnih, što je po meni prejudiciranje stvari. Policijska uprava je sama treba pokrenuti kazneni progon jer je sve imala, sve dokumente, ali nije i zbog toga je državno odvjetništvo po prvi put u Hrvatskoj unatoč tome šta policija nije pokrenula postupak, pokrenula taj kazneni progon. Za mene koji nisam niti profesionalni policajac, obični zastupnik, iz naroda, to tako smrdi. E, baš tako. Jako smrdi. Ja se pitam šta se dešava i zašto premijer nije intervenirao, zašto nije intervenirao, odgovorni su različiti mogući, niti jedan nije lijep za njega. Da ne kažem da računi onih koji su pod sumnjom pa će završiti kako završi, nikada nisu blokirani, ja vas pitam zašto nisu blokirani, ne u Austriji, u Hrvatskoj. …/Upadica se ne čuje. A htio sam reći tko će je blokirat, moja pokojna baba. Taj zahtjev je od državnog odvjetništva se zaprimio koliko znam u sudu ništa se nije napravilo. … [[Upadica se ne čuje.]] Matušiću javi se za riječ. Šta se tiče inače ponašanja ove Vlade, htio bih spomenuti još slučaj javno, tzv. javno-privatnog partnerstva, u slučaju "Sunčanog Hvara" gdje je potpisan sporazum s "Orko" grupom kojeg nitko u javnosti nikada nije vidio pa ga neki zovu tajni sporazum. Ja vam mogu samo kazati da je prije mjesec dana FINA izašla sa obrazloženjem, ocjenom financijskoj rejtinga za tvrtku "Sunčani Hvar" gdje kaže: "Tvrtka ne raspolaže radnim kapitalom, koeficijent ubrzane likvidnosti nezadovoljan, koeficijent tekuće likvidnosti nezadovoljan, koeficijent financijske stabilnosti nezadovoljan, koeficijent trenutne likvidnosti nezadovoljan, faktor zaduženosti je deset puta veći od dozvoljenog" i zbog toga FINA državna agencija dakle kaže i zaključujemo "da je poslovanje tvrtke stvarno rizično jer su svi pokazatelji koje smo izračunali nezadovoljavajući" i zaključuje da "Sunčani Hvar d.d. spada u najniži razred rejtinga te vrlo visoka vjerojatnost nastupa zastoja u plaćanju". Pitao bih premijera da tu sjedi, da mi odgovori šta je to Vlada napravila po spašavanju ustvari "Sunčanog Hvara", u spašavanju novca građana i ne dovođenja u situacije rasprodaje uništenja privatizacije koja je krenula na nakaradni način, a neki kažu da javno-privatno partnerstvo je postala javno-privatna pljačka. To bi ga pitao, ali ga nema pa ćete mu vi prenijeti.
Mislim ne mrem a da ne velim točno, premijer se irpičal i nema ga, ali nema ni vašeg predsjednika koji se nije ispričao. Hvala lijepa. Ispravci netočnih navoda. Najprije uvaženi zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Pa vrlo kratko. Evo kroz čitav današnji tijek se provlači pitanje zašto je danas ta rasprava vezana uz povjerenje predsjedniku Vlade kada su upravo protokoli njega vezani uz otvaranje nove ceste koje je i može se zaista reći poseban događaj. Ali prisjetimo se, a vjerujem da dijelim mišljenje svih nas sa ove govornice, da prije nekoliko dana kada je točka iz redova SDP-a došla ta točka na dnevni red, pitanje predsjedniku Sabora je bilo zašto se odugovlači i ne ide odmah u četvrtak ili petak u proceduru pa je rečeno da je teoretski to moguće najranije radni dan u ponedjeljak, a u koji inače ne zasjedamo i predsjednik je obećao da ćemo staviti to kao točku dnevnoga reda na prvi dan normalnoga zasjedanja. Ako smo svi pametni a jesmo, onda to dobro znamo.
Zahvaljujem. Ispravak netočnog navoda, uvaženi zastupnik Krešimir Filipović.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Kolega Jurjević je rekao za našega premijera, da postoji samo jedan ministar u Vladi, pa ću navesti nekoliko termina koje je ovdje iznio. Transmisija govori o ostalim ministrima. Pritisak, stres, kriminal, afere, Vlada uvučena u afere, smjene, nedaće, jako smrdi itd. itd. Ja ne znam da li je to po Poslovniku, ali smatram da treba cijelu raspravu gospodina Jurjevića ispraviti kao netočan navod, jer u raspravi nema niti malo korektnosti, niti malo tolerantnosti niti malo po meni čak i političke mudrosti. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Bez dobacivanja iz klupe uvaženi zastupniče, prosim lepo. Uvaženi zastupnik Frane Matušić, ispravak netočnog navoda. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Netočno je da je Policijska uprava Splitsko-dalmatinska opstruirala kao što ste vi rekli, istragu. Ona je napravila svoj dio posla i to je dostavila državnom odvjetništvu. Prema tome nemojte se truditi ukazati na to da je iz sustava opstruirao. Druga stvar, kada ste već spominjali "Sunčani Hvar", netočno je da je riječ o javno-privatnoj pljački kao što vi to tako tvrdite. Bilo bi lijepo da dokažete to i da iznesete argumente, ali ću vas podsjetiti da ste vi donijeli odluku o vrlo sumnjivoj, moglo bi se reći kriminalnoj privatizaciji "Sunčanog Hvara" koji ste sami poništili. Nekoj fantomskoj slovenskoj firmi ste prodali "Sunčani Hvar" i nakon toga ste donijeli odluku poništenja. Kada već spominjete "Brodosplit" bilo bi dobro da ste spomenuli recimo "Viktor Lenac" gdje su se stotine milijuna kuna državnog novca slile u privatni džep, pa bi bilo pošteno da kada već govorite o aferama govorite onda o konkretnim i pravim aferama koje ste vi stvarali kolega.
Zahvaljujem. I sada idemo na replike. Prvo je uvaženi zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Jurjević htio sam vas ispraviti u netočnom navodu, ali vrijeme je vrlo kratko, crveno brzo gori. Rekli ste da je Vlada možda uvučena u aferu "Brodosplit". Nije možda uvučena nego je uvučena s obzirom da su i ministri sjedili ne u nadzornom nego u upravnom odboru, a ta afera ja bi ju nazvao imajući u vidu i važnost "Brodosplita" nazvao bi ju ipak afericu s obzirom na ovu koju držim u ruci, a to je prodaja "Sladorane" d.d. Županja gdje su se javila dva ponuđača. Jedan "Kandit Premijer" iz Osijeka, koji je ponudio 133 milijuna kuna, a "Viro" iz Virovitice 111 milijuna kuna. Dokapitalizacijom "Kandit" bi uložio još 84 milijuna i 600 tisuća kuna, "Viro" 75 milijuna kuna. Ukupno "Kandit Premijer" daje 217 milijuna i 600 tisuća kuna, a "Viro" iz Virovitice 186 milijuna kuna. Dakle razlika je 31 milijun i 600 tisuća kuna. To nisu statistički podaci niti krivo prezentiranje statistike nego to su dvije ponude. Na tajnoj sjednici Vlade ili zatvorenoj sjednici Vlade, Vlada donosi odluku da se "Sladorana" iz Županje proda "Viro" Virovitici. Ja vas pitam kolega Jurjeviću, koliko će pršuta, a ne samo pršuta nego šunki, kulina i svinja otići s ovim? Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku, uvaženi zastupnik Marin Jurjević.
Biti će tu i za sira. Na čelu nadzornog odbora je bio ministar u to vrijeme, ministar Vukelić i zbog toga implicite Vlada jest uvučena i snosi odgovornost, zbog toga smo mi tražili političku odgovornost. To je bila rasprava dugotrajna. To Vlada nije prihvatila. Činjenica je da je to u izvješćima, recimo Europske unije, često na prvom mjestu se navodi ta afera. Ona nije došla kraju neka se sud bavi s time kako se bavi, ali zaista mnoge stvari ne sliče na dobru volju Vlade da se to razriješi ili …. A inače nisam ja rekao da javno-privatno partnerstvo u Sunčanom Hvaru, javno-privatna pljačka nego da neki kažu da tako nazivaju to, kolega Matušić pa budite precizni, ali sve isto. Shvatite kako hoćete.
Bez dobacivanja, prosim lepo. Idemo dalje sa replikama. Uvaženi zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolega Marine otvorili ste jednu raspravu, jednu temu zapravo u sklopu svoje rasprave koju bih ja nazvao nedosljednost predsjednika Vlade. 2003. sjećate se svi toga zajedno u kampanji 19 milijardi tadašnjeg ino duga, bila je katastrofa, stečaj i bankrot. Svaka rasprava o strukturi tog duga, dakle koliko duguju banke, poduzeća, građani, a koliko je dug države, središnje države o tome je bila odbacivana kao nevažna, nepotrebna, jer sve to netko mora vratiti. Kakva je situacija danas? Danas je inozemni dug Hrvatske ukupno preko 35 milijardi. Ne kuna, da neko ne misli na kune. Sada najedanput bi trebali mi svi raspravljati o strukturi duga, pa reći da je država smanjila svoju struktura duga … . Kakve ima veze, ako 2003. struktura duga nije bila bitna, nego ukupni dug, onda je to i danas. Ali još nešto. Te 2003. u tih 19 milijardi je bio stvoreni dug od '90. do 2003., pa je onaj dug preuzeti iz bivše države, a za ovih 6 godina, nepunih 6 godina 2003., 2008., 2004., 2008. je taj dug povećani ili novo zaduženje za 16 milijardi dolara i velimo da smo stabilni, napredujemo i vičemo idemo dalje. Recite mi gdje je ta granica inozemnog duga, dok ćemo reći ne idemo dalje, sada je dosta. Hvala.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku uvaženi zastupnik Marin Jurjević. Izvolite.
Hvala. Slažem se s ovim što ste vi rekli i dobro je da nas podsjete na to sve skupa, pošto je danas bilo i dosta riječi i o statistici, to je samo dokaz kako se i statistika i brojke i isti termini i pojmovi i misaone konstrukcije u različitim periodima u sprezi sa politikom mogu različito tumačiti. Zbog toga nam je potrebna objektivnost, evo tu je ministar financija, dug je dug ma kako ga mi nazivali i nadam se da nećemo ići dalje.
Zahvaljujem. I idemo dalje sa pojedinačnom raspravom. Uvažena zastupnica Nadica Jelaš. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege zastupnici. Država u kojoj su sve traženije pučke kuhinje, gdje se ubija zastrašujućom lakoćom uz istodobnu snažnu percepciju javnosti o nezaštićenosti, o nesigurnosti građana, a priznat ćemo javnost je najbolji advokat demokracije. Dakle, takva država nije baš ugodno mjesto za život. A kako međutim imamo samo jednu državu, imamo pravo pitati, odnosno tražiti odgovornost prvog čovjeka hrvatske Vlade za takvo stanje, jer ako premijeru idu zasluge za ono dobro u državi, valjda i takvoga ima u Hrvatskoj, naravno da onda mora biti odgovoran i za ono loše, a takvoga je po našem mišljenju puno više i ja ću kroz svoju raspravu ukazati na jedan segment tog lošeg, a to je nefunkcioniranje institucija države, odnosno pravna nesigurnost. Dakle, kada smo '90.-tih dobili svoju državu to je bilo ostvarenje stoljetnog sna. Međutim, ono u što se naša država kroz proteklih 18 godina pretvorila nije san, to je zapravo mora. Postali smo nacija poremećenih vrijednosti, poremećenih kriterija u državi ogromnih socijalnih razlika, izvorište kojih je upravo u tim '90.-tima u kriminalnoj privatizaciji, odnosno podjeli prirodnih i proizvedenih resursa, političkoj klijenteli. Poslije zločina privatizacije zapravo nijedan zločin nije ni velik, ni strašan, jer kriminal je u Hrvatskoj postao rutina, bezakonje, svakodnevnica, a prag tolerancije naših građana na žalost iz dana u dan iz likvidacije u likvidaciju se povišava. Neefikasna policija i sudstvo dodatno pojačavaju strah građana da ih u ovoj zemlji ama baš nitko ne štiti, jer aktualna vlas promovira tehnologiju vladanja ljudima, a ne služenja ljudima, odnosno na djelu je mogli bismo reći jedan model upravljanja državnom koji bi se najkraće mogao opisati kao podijeli, zastraši, pa vladaj. I doista se treba bojati vlasti čiji ministri kriminal kvalificiraju kao međudruštveni odnos i ponosni su na slučajeve potpunog zakazivanja državnih institucija kao u slučaju Pukanić. Srećom neki od ministara sada su već bivši, oni su žrtvovani, iako su prema ocjeni premijera odlično obavljali svoj posao i imali njegovu punu podršku, a smijenjeni ravnatelj policije sada će savjetovati novog ministra. Još jedna potpuna iluzija promjene. Država nije nikada bila više centralizirana i manje učinkovita. Ako znamo da je efikasna, odnosno profesionalna državna administracija najbolji sterilizator korupcije, onda je jasno da je Hrvatska s neučinkovitim državnim institucijama izvanredno plodno tlo za korupciju. Hrvatska je država za bogatu elitu kojoj je sve omogućeno i sve dopušteno, pa čak i da počine najteža kriminalna djela i da ostanu nekažnjeni, jer su moćnici ili su djeca moćnika. A malog čovjeka, običnog građanina sve se više pritišće, jer on je potpuno nezaštićen u traženju pravde i prava, a to je on koji najrevnosnije plaća poreze Hrvatskoj državi i zato naravno očekuje da državna administracija rješava njegove probleme ili kako je to rekao Stjepan Radić dozvolite da ga citiram: "Jedina odšteta koju porezni obveznici imaju za plaćeni porez, jesu usluge koje im čine činovnici i korist koju imaju od javnih radnji izvedenih na državni trošak." Ali to ne funkcionira u današnjoj Hrvatskoj. Pogledajte malo poruke po Zagrebačkim ulicama. Ja ih vrlo često viđam. Te poruke glase, poniženje je ono što vlada na ulicama. I još nešto. Zakoni se donose u petoj brzini. To mi jako dobro znamo. I zato se prečesto moraju mijenjati, a time se stvara pravna nesigurnost i za građane i za kapital koji je izuzetno osjetljiv na šokove zakonskih promjena. Posljednji primjer takve prakse je Zakon o trgovini koji je mijenjan samo mjesec dana, nakon mjesec dana trajanja zbog loše utvrđenog radnog vremena trgovačkih i ugostiteljskih objekata. Naravno državi nije palo na pamet da nadoknadi vlasnicima bilo izgubljenu dobit bilo bespotrebno plaćanje kazne jer Vlada eksperimentira a građani plaćaju. Štoviše saborska većina izglasava čak i zakonska rješenja protivna Ustavu. Primjer za to je Zakon o sigurnosti prometa na cestama. Osim toga u proces donošenja zakona ne uključuje se ni struka, ono što se vani kaže zajednica znanja ni građani preko udruga civilnog društva za razliku od europskog političkog upravljanja u koje su uz Vladu uključene i udruge i nevladine organizacije i eksperti, lobisti, sindikati, stručnjaci i dakako sami građani. Jer država postoji radi građana i njima služi. U Hrvatskoj nažalost građane nitko ne pita. Ali zato se u Hrvatskoj često i puno obećava. A količina obećanja proporcionalna je s količinom obmane. Po ne znam koji put premijer je obećao da će se obračunati s organiziranim kriminalom. Još 1999. godine je priznato postojanje mafije u Hrvatskoj. Sjetimo se zločinačke organizacije. Nakon tisuća stranica optužnice u zatvoru je završio samo jedan njezinih pripadnik. Ostali su danas uspješni poduzetnici, a njihovi mutni poslovi su kriterij uspješnosti poslovanja u Hrvatskoj. U međuvremenu mafija u bijelim ovratnicima premrežila je sve državne institucije i ruga se izvršnoj i zakonodavnoj i sudskoj vlasti poručujući joj: «Mi smo jači od svih vas.» Sve to vide hrvatski građani i zato se boje. I zato su rezignirani, a strah i rezignacija najveći su poraz demokracije. I poštovane kolegice i kolege sve to vidi i Europa. I zato još uvijek čekamo ispred njezinih vrata, a nismo u njezinom društvu. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Imamo dvije prijave ispravka netočnog navoda. Uvaženi zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Netočno je da je, Hrvatska država nikad nije bila centraliziranija nego što je sada. To je naprosto netočno jer smo doista decentralizirali masu funkcija i spustili na niže razine. Prema tome to apsolutno ne stoji i u skladu sa europskim standardima i naravno i u skladu sa našim željama da decentraliziramo državu. Prema tome to ne stoji. Kad već spominjete zločinačku organizaciju kolegice onda ste valjda pažljivo slušali prije par dana izjavu tadašnjeg državnog odvjetnika koji je rekao da je tadašnji ministar policije MUP-a Šime Lučin zajedno sa svojim suradnicima opstruirao istragu protiv zločinačke organizacije i obračun sa zločinačkom organizacijom. I to vi danas iz SDP-a zaboravljate. Tadašnji i ravnatelj policije kolega vaš koji sjedi do vas. To je izjavio tadašnji državni odvjetnik gospodin OrtinskJOSIP FRIŠČIĆ: prije par dana javno u medijima. Da ste opstruirali, da je SDP opstruirao. I o tome vi danas govorite.
Hvala lijepo. Idući ispravak netočnog navoda uvaženi kolega zastupnik Željko Turk. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Osvrnut ću se na vašu dio izjave koju demantiram koja kaže u konačnici da, a govori se prethodno dakle o Hrvatskoj i o nama: «Takova država nije ugodna za život.» Ja moram priznati da u okviru Hrvatske kao turističke, kao turističke države, kao države u koju svake godine dolazi na stotine i stotine tisuća turista kada govorimo o toj kompletnoj koncepciji Hrvatske u očima Europe i svijeta izađimo iz ove sabornice i van naših granica pa ćete vidjeti da u 99% svih onih koji dolaze u našu Hrvatsku nadasve smatraju lijepu sa više ili manje dobrih stvari … [[Govornik se ne razumije.]] turizma, ali nadasve i prije svega kao sigurnu zemlju. I zato nemojmo odavde slati poruku o Hrvatskoj koja je zemlja koja … [[Govornik se ne razumije.]] život, koja je nesigurna jer to jednostavno nije tako. I drugo, iako je kolega Matušić ispravio točno je da smo u okviru decentralizacije donijeli i zakone u tom smjeru i u skladu sa Europskom poveljom i sigurno je da u vremenu koje je pred nama u mandatu ove Vlade biti će daljnji iskoraci u decentralizaciji kako obaveza tako i prava.
Hvala lijepo. U ime Vlade uvaženi gospodin ministar Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici pa slušajući ovu raspravu skoro cijeli dan jednostavno sam osjetio potrebu da iznesem neke podatke jer znate šta vrlo je, pa nemojte mi zamjeriti na riječi, neodgovorno iznositi određene podatke koji mogu stvoriti silnu zabunu. Tako isto da netko iziđe sa podatkom da u Hrvatskoj na 4 milijuna i nešto više stanovnika ima samo 15% štediša je u najmanju ruku neozbiljno. No s obzirom da kolegi Ostojiću to nije struka pa mu neću zamjeriti, toliko ima samo stambene štednje. Ali vama i ostalima za pojasniti u Hrvatskoj ima 4 milijuna 958 tisuća 482 žiro, tekuća računa ili neki drugi račun. Dakle to je 100 i još nešto posto u odnosu na broj stanovnika. No dozvolite mi da se ipak osvrnem na vrijeme i prostor u kojem mi živimo i u kojem se ova rasprava odvija. Umjesto da budemo sretni da nas ova financijska kriza ma praktički nije niti okrznula njene efekte ćemo osjetiti na realnom sektoru u narednom razdoblju mi ovdje se ponašamo kao da je Hrvatska najugroženija zemlja. Ista je priča bila i oko inflacije. Ja sam ne jedanputa ovdje za saborskom govornicom i u Saboru slušao kao da je inflacija proizvod nečije nesposobnosti, nečijeg nerada. Ali evo pogledajte što se danas događa? Danas sa punim pravom možemo reći da je ta inflacija stvarno posljedica određenih globalnih kretanja. I umjesto da sad uložimo sve napore svi mi skupa da oni koji su dizali cijene opravdavajući se da je to zbog rasta cijena energenata isto tako kad danas cijena energenata pada da i spuste cijene mi se ovdje politički prepucavamo. A kao što je financijska kriza tako inflacija uz onu svoju inicijalnu kapsulu ima itekako bitan psihološki faktor. U tom inflatornom dijelu mnogi su vlak poskupljenja uskočili bez da su tamo trebali uskočiti i ostvarili nekakav nezakonito ostvareni profit. I ne možete reći da Povjerenstvo za cijene nije dalo svoje rezultate. Ne možete reći da pojedine cijene koje su dizali gradovi i ostale jedinice lokalne samouprave nisu bile jedan od generatora inflacije. Al upravo na tom Povjerenstvu za cijene smo se dogovorili da neke stvari naprosto ne mogu ići u ovom trenutku. Sjetimo se samo isto tako, kakve su priče bile u 7. mjesecu kad je inflacija bila 8,4%, kakve su procjene bile od svih, osim od nas iz Vlade. Mi smo tada iz Vlade govorili, ne zbog toga da bi širili nekakav lažni optimizam nego zato što naprosto određeni potezi koje je Vlada poduzela su morali dat rezultata. I ako ne dođe do značajnijeg poremećaja na svjetskom tržištu, inflacija na kraju godine ne bi smjela biti oko 6, 6.1% pa čak možda i ispod. Svi pokazatelji u 9. mjesecu već ukazuju da će to biti tako. A što se tiče ove financijske krize i njenog utjecaja na Hrvatsku, vidite upravo smo mi iz Vlade bez obzira što i svi drugi su dali svoj puni doprinos, prvi imali hrabrosti izići pred hrvatsku javnost i reći da bankarski i financijski Republike Hrvatske je stabilan. I poslat jasnu poruku hrvatskim građanima da je to tako. Ja sam bio prije tjedan dana na godišnjoj skupštini Svjetske banke MMF-a i moram vam reći da nikada u životu nisam vidio toliku nesigurnost i toliki strah. Dakle, cijeli financijski svijet se trese. A kako se mi ponašamo? Kao da se to nas ne tiče. Ponašaju se oni koji jasno nemaju odgovornosti za to. Nemaju stvarne odgovornosti. Ali imaju odgovornost, jer svatko od nas je odgovoran za ovo što se događa. I meni je drago što smo ovdje u ovom Visokom domu postigli stranački konsenzus, praktički sve političke stranke su podržale podizanje iznosa za osiguranu štednju i tako smo pokazali da se odgovorno ponašamo. No, kad licitiramo o gospodarskom rastu, kad licitiramo o zaduženjima, gledajte, što bi bilo da ja sad kažem da kako ćemo mi u 2. mjesecu sljedeće godine isfinancirat one kredite koji su generirali gospodarski rast od preko 5% u 2002. godini. To bi bilo od mene neozbiljno. A znate zašto? Zato što je doduše u manjoj mjeri se zaduživala za određene projekte koje naprosto treba napraviti. Ali ako ćemo se koristiti ovakvom retorikom kakva je danas ovdje u Visokom domu, onda bi isto tako mogao reći hrvatski građani bi to čuli, iako kad govorim o financijskoj krizi upravo reprogramiranje ovih dospjelih obveza je možda najveći problem. I nemojte, dame i gospodo, zaboraviti na još jednu stvar. Nemojmo se igrati sa ovom situacijom, nemojmo se olako optuživati. Nemojmo zaboraviti da zemlje koje su do jučer nama stavljanje na stol kao primjer kako se treba raditi, prije svega mislim na baltičke zemlje, na neke zemlje u susjedstvu su danas u izuzetno teškoj krizi. Danas jedna Estonija, jedna Litva ima daleko većih problema sa vanjskim zaduženjem nego Hrvatska i nažalost, ja to moram konstatirat, nažalost sve međunarodne financijske institucije za sljedeću godinu predviđaju negativnu stopu rasta. I mi u Hrvatskoj umjesto da zajedno uložimo sve snage da ovu financijsku krizu ne osjeti realni sektor tako snažno sljedeće godine i da imamo gospodarski rast preko 3,5% mi se danas ovdje nabacujemo sa brojkama kao da je to nešto imaginarno, kao da se to ne tiče svih nas. Zašto govorim o reprogramiranju kredita? Jer, gledajte, bankarska kriza nas nije pogodila u ovom dijelu da su naše banke stradale, ali se postavlja pitanje koliko će naš bankarski sektor koji isto može vrlo teško se dobije kredite vani, moći imat sredstava za financiranje realnog gospodarstva sljedeće godine. Postavite si to pitanje. I umjesto da zajedno stvaramo preduvjet da se to napravi, mi se ponašamo ovako kako se ponašamo. Jer gledajte, kad bi išli po toj logici onih 750 milijuna eura nisam zadužio ja, ali isto tako ne mogu optužit ni svog prethodnika jer iz tih 750 milijuna su napravljene nekakve ceste i bio je gospodarski rast te godine u Hrvatskoj preko 5%. I to je nešto što je dobro. Nitko u tom trenutku nije znao da će uvjeti na međunarodnom financijskom tržištu ove godine ili sljedeće godine biti takvi da će se možda ti krediti morati reprogramirati po daleko lošijim uvjetima nego što je to bilo prije pet godina. Druga stvar. Vidim da tu neke mlade kolege mašu s glavom. Znate što, ima daleko većih ekonomskih umova na svijetu pa ako oni prije dva-tri mjeseca nisu govorili o ovakvom obimu financijske krize, onda nemojmo si ni mi uzimati za pravo da smo znali da će se nešto dogoditi. Jer gledajte, nema međunarodne financijske institucije koja nije ove godine bar dva puta korigirala svoje procjene. Bar dva puta. I prema tome, kad govorimo o vanjskom zaduženju, kad govorimo o ovoj situaciji gdje je doprinos Vlade, pa to je ono što ja cijelo vrijeme ističem i mislim da je kolega Milanović to istaknuo danas kao nešto što je nesporno i oko čega se ne trebamo prepucavati. Što bi bilo danas da Hrvatska ima deficit 5 ili 6%? To bi bilo 15 ili 16 milijardi kuna gdje bi morali se pokrit i isfinancirat taj deficit u trenutku kad nažalost niti na domaćem niti na svjetskom tržištu nemate tolike novce. Još imate negdje oko 11, 12 milijardi obveza koje vam dolaze iz prethodnih godina, koje morate i refinancirati. Dakle, ovo sam osjećao potrebu za reći jer, znate što, u ovakvim ozbiljnim trenucima kad se o egzaktnim stvarima govori iracionalno, onda je to vrlo opasno. A još jedanput ponavljam i ovom Visokom domu i hrvatskoj javnosti. Drago mi je da je ova Vlada svojom fiskalnom politikom i podrškom neovisnosti monetarne politike uspjela sačuvati stabilan bankarski sustav i financijski sustav Republike Hrvatske isto kao što se mogao dogoditi stampedo u slučaju Riječke banke. Kolega Linić dobro zna da je onda Sindikat hrvatskih banaka pomogao za likvidnost Riječke banke, da nije ova Vlada reagirala, da nismo dali takve izjave kakve smo dali, da nismo dobili povjerenje hrvatskih građana da je to tako, onda bi vjerojatno bio stampedo i na hrvatske banke. A onda neka nam pomogne dragi bog bez obzira kojoj političkoj opciji pripadali. Međutim, na svu sreću to se nije dogodilo i budite sigurni da ova Vlada i monetarna vlast ima jasne mjere i metode kako može zaustaviti i zaštititi bankarski i financijski sustav Republike Hrvatske. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepo gospodine ministre. Imamo šest prijava ispravaka navoda. Najprije uvaženi kolega zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine ministre. Samo kratko, a to je ispravak i krivog navoda oko toga da je štediša ona osoba koja ima tekući račun. Možda ja opet griješim, ali u toj situaciji mi zaista imamo više štediša nego stanovnika u Republici Hrvatskoj. Ja prihvaćam tu vašu varijantu, da vi na taj način to prikažete, ali onda dopustite da ona moja neozbiljna teza bude u tzv. klasičnoj štednji, a ovo sve ostalo to je ipak grupa ljudi koji su prije svega dužni i u debelom minusu. Hvala.
Hvala lijepo. Dalje ispravak navoda, uvaženi kolega Davor Bernardić. Izvolite.
Ispravio bih dva netočna navoda. Rekli ste da je svatko od nas odgovoran za situaciju u zemlji. Ja moram reći da se odgovornost mora dijeliti onda kad se odgovornost i obnaša. Dakle, ukoliko smo mi samo u ovoj godini predložili preko 1000 amandmana, 15-tak zakonskih prijedloga i svaki od tih zakonskih prijedloga je odbijen onda ne možemo govoriti o podjeli odgovornosti i samim time vi ste, zapravo vladajući u najvećoj mjeri odgovorni i to jednostavno treba reći. Druga stvar, spomenuli ste da je situacija u Litvi i Estoniji dramatična, odnosno da je jako teška. Estonija je imala veliku inflaciju. No međutim, Estonija je imala rekordan gospodarski rast na razini od 10% i zadnje tri godine bio sam i sa estonskim predsjednikom Odbora za financije. Estonija bilježi suficit državnog proračuna. Dakle, oni ipak nisu u tolikim problemima koje ste vi spomenuli. Hvala.
Hvala lijepo. Dalje slijedi uvaženi kolega Dragutin Lesar. Izvolite.
Ispravljam navod poštovanog gospodina ministra da licitiramo sa inozemnim zaduženjem Republike Hrvatske. Ne, nije bilo licitiranje, nego su se samo naveli podaci koliko je dug iznosio 2003., koliko iznosi sada i konstatiralo da za pet godina Vlade premijera Sanadera je taj dug 16 milijardi dolara veći no što je bio prije. Ništa drugo, a nikog nisam čuo da je kupio taj dug na licitaciji.
Hvala lijepo. Evo, neke stvari su očito već ispravljane, pa imamo dva odustajanja i šesti prijavljeni uvaženi kolega Slavko Linić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege. Da li ima razloga govoriti o neuspješnoj gospodarskoj politici predsjednika hrvatske Vlade i da li mjesta za to imamo u našem zahtjevu. U SDP-u držimo da i moram reći da ministar Šuker nas ne može zastrašiti sa pričama o tome da je opasno govoriti o gospodarskoj krizi, da nije umjesno, da sada trebamo biti zajedno, sada je kriza, ne stoje ti njegovi potezi ni pozivi. Oni su više demagogija jer sada treba zajedništvo, a hoćemo li govoriti o ovih prošlih 10 mjeseci o kojima SDP govori. Govori, ismijani smo kod vrlo jasnih poruka dolazi kriza, mijenjajmo poresku politiku, krenimo ka onima koji su siromašni, onima koji neće moći živjeti od svog rada, rasteretimo ih doprinosa, prebacimo na bogatije. Kako smo onda prošli? Gospodin Šuker nas je javno ismijavao. Jel' to zajedništvo? A jel dolazi taj teški trenutak za hrvatskog radnika, dolazi. Dolazi, hrvatski ekonomski analitičari najavljuju tešku iduću godinu i očito da će građanin koji dobiva i prosječnu plaću teško preživjeti. Da li smo se onda razumjeli? Nismo se razumjeli, nismo se htjeli razumjeti. Imali smo i interpelaciju o brodogranji. Nije nam svejedno da li ćemo zatvarati radna mjesta u brodogradnji. Ne želimo ih zatvarati. Najjača je izvozna grana, najneuspješnija, ali najjača i trebamo se boriti za radna mjesta. Da li smo mogli naći način razumijevanja sa hrvatskom Vladom, sa predsjednikom hrvatske Vlade? Ne. Ismijani, nema uopće komunikacije na tu temu. Imali smo i nekakvu interpelaciju o energetici i govorili o zabrinjavajućem rastu uvoza energetike sirovine i hrvatske ovisnosti o energetici. Govorili o pogrešnoj politici utvrđivanja cijena nafte i neophodnim promjenama jer je to bitka za građane, bitka za gospodarstvo, bitka za razvoj. Također se nismo razumjeli. Nema te zajedničke komunikacije. Znači, u Hrvatskoj jasno u 10 mjeseci rada u ovom Saboru SDP je pokušao utjecati na promjenu politike. On je svojim porukama nudio drukčiju politiku i pokušao reći gdje se ne slažemo sa politikom hrvatske Vlade, a posebno premijera Sanadera. Sve to zbog vrlo jasnih naznaka početkom godine krizne situacije koja je bila prisutna u Hrvatskoj zbog rasta energetskih sirovina, zbog rasta cijena hrane i punog udara na najsiromašniji sloj građana Hrvatske. Da, to su bile poruke SDP-ovaca. Konstruktivne, rasprava, pokušaj da probudimo u Vladi uopće smisao za komunikaciju, političku komunikaciju sa oporbom. Da li smo uspjeli? Nismo. Nismo uspjeli i sada nas netko pokušava plašiti nemojte vi sada govoriti, sad je opasno vrijeme. Da, to je učestalo, znate kad je teško nemojte sada. A kada ćemo? Kad mi znamo da je teško hrvatskom radniku, da onom čovjeku koji radi i živi od svoje plaće je teško, a promjena nema, promjena nema ni u fiskalnoj politici, ni u privatizaciji, ni u konsolidaciji trgovačkih društava. Otvorili smo raspravu kako ojačati industrijski potencijal Republike Hrvatske, industrijski potencijal, jer je to pokušaj da se borimo za izvoz. Nismo uspjeli, nismo uspjeli. Za sve to SDP jasno drži odgovornog premijera Ivu Sanadera i zbog toga ima mjesta, ima mjesta, jer 10 mjeseci prijedloga, interpelacija, izmjena zakona osim omalovažavanja oporba nije doživjela ništa, ništa. Nije doživjela uvažavanja. Sada kada je situacija sve teža, ocjenjujemo da sa ljudima s kojima je teško komunicirati, s predsjednikom Vlade koji ne pokušava uopće shvatiti što mu se govori. Jedino možemo poručiti nemamo povjerenja. Držimo vas odgovornim i zato itekako ima mjesta rasprava i o gospodarstvu i dok god radnik ne bude mogao živjeti od svoje plaće, tema mora biti prisutna. Znate, mi nismo u ovom trenutku ni mislili otvarati temu a što je to mirovinski sustav? Koliko je mirovinski sustav ugrožen jer se ne bavimo njime? Znate, ali pogađaju naslovi kao što su naslovi 500 kuna manja mirovina ako ste u stupu štednje mirovinske. To pogađaju. Svatko ozbiljan tko se bavi vođenjem financija mora vidjeti, a što se to događa? Nemamo rješenja. Imati ćemo novu sirotinju sa novim mirovinskim sustavom, a stari mirovinski sustav također nije riješen. Sve su to problemi proizišli iz toga što ne znamo kako brinuti da rasteretimo rad i da drukčijim poreznim politikama okrenuto prema radniku koji ne može plaćati zajedničke potrebe Republike Hrvatske, probajmo nešto promijeniti. Ova godina je bila godina tih promjena. Nismo ih doživjeli. Pokušali smo to i kod proračuna vrlo jasno staviti do znanja. I to je razlog zašto SDP i u raspravi o povjerenju predsjedniku Vlade zbog teških uvjeta sigurnosti građana, otvorili smo i sigurnost građana zbog neriješenih gospodarskih situacija.
Hvala lijepo gospodinu Liniću. Imamo nekoliko prijava ispravaka navoda. Najprije uvaženi kolega Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Linić, mi vas nismo ismijavali ovdje u Saboru nego smo se suprotstavljali argumentima kad ste govorili o brodogradnji. I kad ste govorili o onome što se događa u toj sferi. Ali smo tako govorili, ja pretpostavljam da vi kad govorite o brodogradnji na istom ste tragu kao i mi da je i "Viktor Lenac" bio dio toga. U "Viktoru Lencu" su se dogodile kriminalne radnje. Evo, Riječka banka. Pa "Viktor Lenac" je indirektno povezan i s Riječkom bankom jer je gospodin Vrhovnik bio predsjednik skupštine Riječke banke. Tu spregu moramo, o toj sprezi trebamo govoriti. Trebamo staviti u fokus što se stvarno događalo u toj privatizaciji i u svemu tome. Koliko ste milijuna, stotina milijuna kuna dali iz državnog proračuna u privatni džep u slučaju "Viktor Lenac". O tome treba govoriti. Pa to je kriminal. Tko je kumovao tome? Nismo mi iz HDZ-a! Nismo mi iz HDZ-a! Pa vi ste bili taj potpredsjednik Vlade koji je sudjelovao u svim tim transakcijama. Vi ste!
Vrijeme. Ovo je bila prijava ispravka navoda, ne za polemiku kolega Matušić. Uvaženi kolega Kruno Markovinović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pa evo, kolega Linić ponovno tvrdi da je SDP predlagao porez da se oporezuju bogati, što nije točno jer misleći na porez na promet dionicama treba se prisjetiti da je stotine tisuća naših ljudi od kojih većina nisu bogati, ali su kupili dionice da bi zapravo taj porez itekako osjetili.
Hvala lijepo. I treća prijava za ispravak navoda, uvaženi kolega zastupnik Ivan Bagarić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa kolega Linić je kazao kako je gospodin Šuker molio, doslovno molio iz ove govornice nemojte sada. Kao da je nešto krivo, pogrešno napravio. To je netočan navod. Nije molio nemojte sad i nije vrijeme sad u onom kontekstu u kojem ste vi kazali, nego je čovjek kazao nemojte navoditi krive podatke paušalne ocjene, nemojte manipulirati javnost, nije dobro da javnost čuje, ne znam da imamo toliko i toliko ljudi štediša. Vi ste kazali, koliko 15%? On je naveo podatak da ima više računa u hrvatskih građana nego što ima stanovnika. Prema tome dakle, naprosto pogrešno navođenje podataka zbunjuje ljude, na određeni način ubija ljude u pojam, na određeni način utječe na jedno raspoloženje u svakom slučaju koje nije korisno ni vama, ni nama i naprosto to nije dobro i samo je o tome govorio gospodin ministar. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Dalje slijedi rasprava uvažene kolegice Vesne Škulić. Izvolite kolegice.
Hvala poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodine Sanaderu u odsutnosti, gospodo ministri, kolegice i kolege. Prije početka moje rasprave izrazila bih svoju najdublje suosjećanje sa svim obiteljima nevino poginulih na ulicama, stubištima, parkovima Zagreba i naravno cijele Hrvatske. Također bih izrazila sućut svim građanima Hrvatske zbog smrti demokracije. Pravo na slobodan život i nenasilje definitivno više ne stanuje ovdje. Tko je ubio demokraciju i sigurnost u Hrvatskoj sa svojim bahatim ponašanjem? Tko je ujedno sa takvim stavom osnažio da mafija i svi drugi oblici nasilja zavladaju lijepom našom i za sobom povuku smrt nevine žrtve ili naprave trajne invalide? Vi gospodine Sanaderu u odsutnosti. Rekli ste da vas nije briga što o vama misli Zoran Milanović, a tom izjavom ste direktno ignorirali oko 780 tisuća građana ove zemlje i time se distancirali od njih, njihovih mišljenja, problema i brige za njihovu sadašnjost i budućnost. Zato vas nisam oslovila premijerom, gospodine Sanaderu, već odgovornim za sve ove obračune u kojima stradaju nevini građani. Prije nekoliko mjeseci pročitala sam jedan blog "Šakom po moralu". Mladi broger Đus, ne znam njegovo političko uvjerenje, niti me zanima da li je lijevo ili desno, već njegova priča. To je priča dvadesetogodišnjaka koji se zabrinuo nad sigurnošću i sudbinom svoje zemlje i njenih građana. To je izrazio pišući na svom blogu o još jednoj žrtvi nasilja koju smo i kao društvo i kao odgovorni za sigurnost građana i provođenje zakona ignorirali i zaboravili. Kao što se bloger Đus na svom blogu pitao da li se itko od nas sjeća tridesetpetogodišnjeg Zagrepčanina koji je vračajući se s posla 3. svibnja 2007. godine oko 15 sati u Sigetu vidio parkirani auto na žutom parkirnom mjestu, dakle za osobe sa invaliditetom vjerujući da postupa moralno i po zdravom razumu u prolazu im je rekao da ne bi smjeli parkirati na to mjesto ako nisu osobe s invaliditetom i nastavio hodati prema svom automobilu. Zadnje čega se sjeća je buđenje na odjelu rekonstruktivne i plastične kirurgije lica kliničke bolnice u Dubravi. Policija je dobila detaljan opis napadača i njihovog automobila, napad se dogodio usred bijelog dana u neposrednoj blizini kafića u Zagrebu. Toga smo dana poslali poruku, onaj tko hoće može kršiti zakon, tući, ubijati i neće biti kažnjen. Gospodin koji je branio zakon i kojem ja ne smijem sada ovdje reći ime zbog njegove sigurnosti, stradao je na najbrutalniji način, ostao trajni invalid, a nitko, apsolutno nitko nije stao u zaštitu čovjeka. Godinu i pol nisu pronađeni počinitelji, a on se boji izići u javnost jer ga je strah da ne bude opet pretučen. Strah ga je za svoju obitelj od istih onih likova koji ubijaju, ozljeđuju, tuku, reketare, kradu i zlostavljaju, a građani ove zemlje pokušavaju voditi svoju svakodnevnicu opterećeni ekonomskom krizom proživljavajući iz dana u dan, pokušavajući doći kući s posla, iz škole, tržnice. Zbog straha koji vlada gospodine Sanaderu, vi ste odgovorni jer sustav kojem ste vi na čelu je neučinkovit. Nije pokazana ni trunka interesa da se počinitelji uhvate i sankcioniraju. I na kraju "Bloger just" piše: "Osobno volim vjerovati da pisanjem ove kolumne postupam moralno, otkrivajući pravo stanje stvari i one koji su za to odgovorni. Kako ću znati da je tako? Tako što ću negdje usred bijela dana zbog svojih uvjerenja ostati ležati na ulici obliven vlastitom krvlju s pulsom ili bez njega, očito."
Hvala lijepo. Imamo jednu prijavu za ispravak navoda, uvaženi zastupnik Kruno Markovinović. Izvolite.
Evo na žalost moram ispraviti kolegicu. Nije se kod nas dogodila smrt demokracije budite uvjereni, ali smrt demokracije se mogla dogoditi. Evo samo citiram novinara: "da se ispunila" piše novinar "Milanovićeva želja za vlašću pod svaku cijenu pa ako je potrebno i pozivom na svojevrsni udar i rušenje demokratski izabrane vlasti". Hvala.
Hvala lijepo. Slijedi dalje rasprava uvaženog kolege Brune Kurelića. Izvolite kolega.
Poštovani potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, gospodo ministri, kolegice i kolege. Dosadašnji tijek ove rasprave vratio me je u mladost kao mladog liječnika, tada mi je moj pretpostavljeni znao reći sljedeću formulaciju: "Odgovornost je sinko nešto sa čime se ne može svatko nositi". Klasik hrvatske sociologije Dinko Tomašić govorio je o dva tipa kulture na ovim prostorima, zadužnom i plemenskom. Bolno rađanje hrvatske demokracije, nametnuti rat, otvorio je široko vrata u vođenju plemenskih elemenata u hrvatsku politiku. Konačni rezultat, pljačka nacionalnog bogatstva, dobivanje i održavanje vlasti svim raspoloživim tzv. demokratskim sredstvima. Vi sami znate da se broj birača u biračkim spiskovima neprestano povećava čime se otvara mogućnost da se viškom birača postigne svaki željeni rezultat. Gospodo ponavljam, cca 500 tisuća birača bilo je upisano u biračke spiskove u X. izbornih jedinica u Republici Hrvatskoj više za prošlogodišnjih parlamentarnih izbora nego što je imalo po svim relevantnim pokazateljima prava glasa. Dakle 500 tisuća lažnih birača. U XI. izbornoj jedinici glasali su i mrtvaci, to je zaista neobičan birački potencijal. Gospodo rad je postao utočište izgubljenima, a prijevara, licemjerje, neću reći laž ali ne govorenje istine postaju dopušteni načini ponašanja. Državnu se enormno voli, ali neplaćanje poreza ne smatra se kažnjivim djelom. Narod obično kaže, ono što je stvoreno nezakonito ili u najmanju ruku nemoralno, teško se održava i nadograđuje a posebno ne u kontekstu morala i etike. Osobe sa ruba života postale su uspješni poduzetnici, na osnovi uzajamne koristi vezuju se za politiku, ali i političare, 90-tih uz retoriku "zna se", a danas djeluju u skladu sa "idemo dalje". To otvara širom vrata nesigurnosti u ovoj državi. Stanje se iz dana u dan pogoršava, institucije ne djeluju ili djeluju u krivom smjeru. Zločin bez kazne razvija bezakonje, bezakonje stvara sliku neorganiziranosti i osjećaja neizvjesnosti. Nema moralne ni političke odgovornosti, afere se gomilaju a ovo društvo ide dalje pod dirigentskom palicom gospodina premijera dr. Ive Sanadera. Obzirom da je u javnosti stvorena slika opće nesigurnosti za koju SDP smatra krivim Vladu, Vladu gospodina premijera Ive Sanadera, vrijeme je da upitamo gospodina premijera, danas premijera u odsutnosti, smatrate li se gospodine premijeru politički odgovornim za stanje nesigurnosti u državi. 20.10.2008. godine u uličnoj anketi na pitanje: Smatrate li stanje nesigurnosti u porastu? Prolaznik odgovara otprilike ovako: Sve se vidi, sve se čuje, na nama je da šutimo. Mi ovdje gospodo ne smijemo šutjeti, jer koja je onda svrha djelovanja nas zastupnika. Ovi ljudi ne smiju živjeti u strahu. SDP duže vrijeme ukazuje na stalno pogoršanje sigurnosnog stanja u Republici Hrvatskoj, na premlaćivanja, ubojstva, unatoč tome premijer je visoko ocjenjivao učinkovitost, ja bih tako pod navodnim znakovima da ne budu povrijeđeni nazvao čuvare takve sigurnosti svoje bivše ministre, kao da smo živjeli svaki u svom svijetu. Događaji su premijera sustizali, nije reagirao i onda nakon ubojstva mlade odvjetnice u pola bijelog dana najavljuje snažnu borbu sa mafijom, odlučnost Vlade mijenja ministru uz buku medija, dakle razum govori. Sustav nam gospodo ne funkcionira, no premijer i dalje pokušava negirati vezu između smjena i objektivne odgovornosti smijenjenih. Da li je to originalan politički brend hrvatski? A onda se javljaju i koalicijski partneri. Počinje treniranje demokraciju broja ruku ili se nude povijesna rješenja za funkcioniranje Vlade zajedništva u nevolji. Hvale vrijedno shvaćanje demokracije. Bez obzira što je politika pa i SDP-ova ne negira sposobnost novih kadrovskih rješenja, kako da sada vjerujemo da će se odjednom depolitizirati policija? Ja ću sada krenuti na jedno područje koje je blisko svima nama u Hrvatskoj. Kažu da svaki Hrvat ima potencijal nogometnog i političkog znalca. Zato sport mami posebno nogometno loptanje, no događanja vezana za nogometne utakmice najbolje su u zadnje vrijeme usporediva s onom poznatom Krležinom rečenicom: "A kada se pogase svjetla u Balkanskoj krčmi" započinje, sami znate što započinje. Tko se još sjeća ubojstva Dine Pokrovca iz 2005. godine ili je i to palo u zaborav, kao i druga ubojstva. Dali su nogometni menageri na ovim prostorima uspješni poduzetnici ili suradnici, a potom žrtve mafije. Prije dvije i pol godine pretučen je palicama ispred vlastita stana gospodin Luka Bonačić, trener "Hajduka", a potom je izjavio da su on i tri zadnja trenera "Hajduka" prije njega otišli iz tog kluba, jer njima vlada mafija. Hrvatska se gospodo nalazi u fazi zakazivanja. Kažem zakazivanja pravne države. Ne djeluje institucija u borbi sa organiziranim kriminalom, jer je kriminal ušao u sustav u funkcioniranje države. Zar mislite da građani vjeruju da u Hrvatskoj policiji nema osoba koje su i do sada mogle kvalificirano i vrlo uspješno rješavati slučajeve nasilja, odnosno ubojstva. Ne tako davno jedan poznati policijski inspektor je rekao otprilike ovako: "Policija je pas čuvar i djeluje onoliko koliko je to dopušta dužina lanca." Očigledno je da u Lijepoj našoj došao u pitanje jedan od temeljnih elemenata demokratske države, to je pravo na život. Tko bi za to trebao snositi odgovornost, ako ne premijer koji je na čelu izvršne vlasti u ovoj državi. Hvala vam lijepo gospodo.
Hvala lijepo gospodinu zastupniku. Za ispravak navoda javio se kolega zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, zastupnik je ovdje iznio, kaže institucije ne djeluju u pravo smjeru. To je netočno. Ja bih se s tim složio s ovim što je njemu rekao njegov šef, da je odgovornost sinko nešto s čime se svatko ne može nositi. Sigurno da bi onda trebao i zastupnik biti odgovoran za ono što je izrekao, jer ne mora se pričati sve i svašta samo da se nešto priča. A vjerujem i siguran sam da će javnost znati prepoznati tko ih dalje farba Hrvate, a još nije Uskrs.
Hvala lijepo. Dalje se za ispravak navoda javila uvažena kolegica zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Pa evo u nizu netočnih navoda ja ću se osvrnuti samo na dva. A to je prvi da institucije u državi ne djeluju, da je niz afera koje su završile nigdje. Upravo obrnuto. Institucije u ovoj zemlji itekako djeluju prije svega zato što su osnažene i što im je dan zakonodavni okvir, a ono što se nazivaju afere, a to su "Maestro", "Dijagnoza", "Gruntovec", dozvola "Zagrebačke ceste", nisu afere već su to djelovanje institucije u ovom slučaju USKOK-a i Državnog odvjetništva usmjerene na progon korupcije, srednje i visoke razine i dragi kolega ti su svi postupci u tijeku pred sudom, u fazi istrage ili u fazi rasprave. Ono što se može nazvati aferom, što jest afera je primjerice "Viktor Lenac" njegov tadašnji direktor koji je zaista ostao afera zato što nikada nije došao ni do Državnog odvjetništva, a niti do suda. I još jedan netočan navod, da ljudi sve znaju i moraju šutjeti. Upravo obrnuto. Upravo je sada stvorena situacija da ljudi ne moraju šutjet, da prepoznaju institucije koje mogu zaštiti, a dokaz tome je tisuću 300 pravomoćno optužnica za organizirani kriminal i koruptivna kaznena djela, a jednako tako više od 60% povećan broj prijava građana USKOK-u jer su USKOK kao takvu instituciju prepoznali. Hvala.
Za repliku se javio uvaženi kolega Dragutin Lesar. Kolega Lesar izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani kolega postavili ste pitanje premijeru, dali se osjeća politički odgovornim? Ne, jer premijer Ivo Sanader zaslužen je za sve dobro što se Hrvatskoj desi. Za sve ono što je loše iza svakog onog lošeg, pa da je bio to njegov izbor, on je nevin. Od svega lošeg i od svakog lošeg on pere ruke kao Poncije Pilat. Zato ne može biti politički odgovoran.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku. Uvaženi kolega Bruno Kurelić. Izvolite kolega.
Zaista nemam što dodati na ovu njegov dodatak, jer peru se ruke kao što ih je prao Poncije Pilat. Odlično ste to citirali.
Hvala lijepo. Sljedeća za raspravu se prijavila uvažena kolegica zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Uvaženi gospodine potpredsjedniče, gospodo ministri, kolegice i kolege. Petogodišnje guranje pod tepih stvarnih problema u društvu i izbjegavanje rješavanja onih pitanja koji pred Hrvatsku postavlja i vrijeme i okruženje u kojem živimo, potrošilo se kao metoda i kao princip gospodo. Ne samo da se potrošilo, već ste dozvolili da hrvatsko društvo podijeli na dva velika rekla bih neprijateljska tabora, na dvije velike klase. I to na one koji imaju sve, i na one koji nemaju ništa. A premijer nije ništa drugo, nego predsjednik Odbora koji upravlja općim poslovima onih koji imaju sve. Nema ministra Šukera, ali moram reći da je bio dirljiv njegov nastup, a ovo mu nije prvi puta. Ovo mu nije prvi puta da nas sa ove govornice proziva i drži lekcije i poziva na razumijevanje na podršku, na udruživanje snaga u interesu Republike Hrvatske. Ali kao što je moj uvaženi kolega Linić rekao, radi se o čistoj demagogiji kojom se želi odgovornost za ne postojanje koncepta rješavanja ključnih problema u ovoj državi, prebaciti na nekog drugog. A to nije odgovorna politika gospodo. Odgovorna politika jest politika rješavanja problema a ne prebacivanja i socijaliziranja odgovornosti. A stopa inflacije je najveća u 15 godina. Zaduženost ove zemlje stalno raste, ali ministar Šuker kaže da su to globalna kretanja i da nama ustvari može biti još gore. Plaće stagniraju i u realnom su zapravo padu. Za to nema rješenja. Ne proizvodi se. Za to nema rješenja. Više uvozimo negoli što izvozimo. Ni za to nema rješenja. Pa ja vas pitam gospodo tko je odgovoran? Tko je odgovoran za to? Prosječna plaća u Republici Hrvatskoj jedva da doseže trećinu prosječne plaće u Europi. Ali cijene, cijene su zato, po cijenama smo mi zapravo već davno u Europi. Tko je odgovoran što je Hrvatska svakim danom sve siromašnija zemlja? Ili možda te činjenice nismo svjesni? A Hrvatska jest sve siromašnija. I toga su itekako svjesni i to jako dobro razumiju oni koji žive od svog poštenog rada. Jedne prilično devalvirane kategorije nažalost u ovoj zemlji. To itekako razumiju građani jer su primorani na štednju. Jer su primorani na stezanje kaiša i na štednju ne samo po pitanju osnovnih elementarnih potreba kao što je hrana već i za zdravstvo i za obrazovanje. Teško je uopće i zamisliti kako će neka kućanstva preživjeti i kako će smanjiti ionako malu i ionako siromašnu potrošnju. Ja bih rekla da je životni standard velike većine stvarno spao na najniže grane, a mali broj, mali broj najbogatijih postao je još bogatiji. Netko mora biti odgovoran za to ili nije nitko? Gospodin doktor Ivo Sanader vodi politiku koja je društvo dovela u situaciju da oni koji ne, koji, da oni koji ne stječu ništa rade. Rade jako puno. A oni koji stječu da ne rade ništa. Elita gomila svoje bogatstvo a većina je sve siromašnija. I kako preživjeti od svoga rada? Kako preživljava prosječni građanin Republike Hrvatske? Znamo mi to jako dobro. Kreditima. Jer su krediti postali ti koji danas osiguravaju standard i potrošnju Hrvata. Građani su dogurali ove godine na skoro 6 milijardi kuna minusa. Nema skupljeg kredita od onog minusa koji imate na tekućem računu. U prosjeku smo dužni skoro 14 plaća. Zadužuju se za goli život. Ne za luksuz. Za osnovne egzistencijalne potrebe. Zaduženost u bankama ne prestaje rasti i u posljednje 4 godine se popela sa 52 na 110 milijardi kuna. Ma nemojte mi samo reći da je to tako u tranzicijskim zemljama. Pa kreditna zaduženost Hrvata je upola veća nego u većini tranzicijskih zemalja. Tko je odgovoran za ovo o čemu govorim? U nemogućnosti da osigurate građanima normalnu egzistenciju i dostojan život doveli ste građane u stanje dužničkog ropstva. I ne samo što niste u stanju zaštititi građane već ste ih doveli i u situaciju da se pitaju da li se štititi moraju sami? A kada svoj narod dovedete u dužničko ropstvo nema pogodnijeg tla za jačanje mafije, ucjene, kamatarenja i povezivanje u zločinačke organizacije. Zaključit ću sa sljedećim. Po mom dubokom uvjerenju a na to imam pravo, dozvolit ćete, Hrvatska puca po šavovima u svim segmentima a ova Vlada prečesto koristi palijativna rješenja, interventne mjere, kratkoročne mjere, izvanredne presice i predstave koje šalju poruku javnosti: E da, baš smo na tome radili. Baš smo na tome radili. A matrica po kojoj se sve događa u posljednjih 5 godina najkonzistentnija je pojava u politici ove Vlade. A znate koja je? Bolje da njima padne glava nego meni dlaka s glave. Hvala.
Hvala lijepo. Prijave ispravaka navoda. Najprije uvaženi kolega Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče u ovoj demagoškoj raspravi dalo bi se puno netočnih navoda pa čak cijela rasprava je netočna. Ali samo ću na nešto se osvrnuti. Ne vrijedi čak ni to ali nema veze. Kaže: «Hrvatsko društvo da, da je ova Vlada podijelila na one koji nemaju ništa i one koji imaju sve odnosno građani su dovedeni u dužničko ropstvo.» Pa pazite ova Vlada je silne novce iz proračuna dala upravo onima gdje je morala te razlike sanirati koje su stvorene negdje u periodu od 2000. do 2003. godine. Umirovljenicima je ova Vlada vratila dug, ispravila onu nepravdu stari novi umirovljenici. Zatim ova Vlada je vraćala plaće javnim službenicima koje su im smanjene za 30 do 40%. Onda ova Vlada je vraćala novce javnim službenicima koji su sudske sporove dobili gdje namjerno ona Vlada nije htjela poštivati kolektivni ugovor prema zaposlenicima. I sad bih ja još mogao puno toga pobrojati. To su sve činjenice. I onda eto kolegica se malo zaigra u ovoj svojoj raspravi pa ovako nešto kaže jel'.
Hvala. Dalje ispravak. Uvaženi kolega Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolegica je rekla nažalost netočno a na sreću netočno zapravo da je Hrvatska država sve siromašnija i siromašnija, da su hrvatski građani sve siromašniji. To nije točno. A u prilog tome govori i državni proračun, ali govori i sposobnost, kreditna sposobnost hrvatskih građana i vrijednost njihovih nekretnina. Dakle oni su bogatiji. Hrvatski građani su bogatiji u odnosu na prije 5, 3, 5, 10, 15, 20, 25 godina. … [[Govornik se ne razumije.]] kreditno sposobniji i proračun je veći i hrvatski građani doista se zadužuju prema vlastitim mogućnostima. Prema tome netočno je da je Hrvatska država sve siromašnija. Ona postaje bogatija. Ja se nadam da ćemo mi svi skupa našim radom doprinijeti da bude još bogatija.
Hvala lijepo. Imamo dvije prijave za repliku. Najprije uvaženi kolega Goran Beus Richembergh.
Poštovana kolegice između ostaloga rekli ste da ova Vlada već dugo godina mnoge probleme gura pod tepih. Ja bih vas želio uvjeriti da nema toga tepiha pod kojega se može zgurati sve ono što je proizvela Vlada na čelu s HDZ-om u proteklih 5 godina. Nisu ga satkali, niti će ga satkati, pa čak ni moj kolega iz Bedekovčine koji inače brani lokalnu tekstilnu industriju nije u stanju osigurati da se tako veliki komad tkanine prekrije. Ja ću podsjetiti da je HDZ u onih prvih 4 godine namakao kolajnu afera na kakvoj bi mu zavidjelo 7 vlada za redom, pa možemo ih nabrajati koliko hoćete. Između ostaloga, vaša posljednja afera kad već spominjete predsjednika moje stranke je i da što sami kao gumu žvakalicu rastežete zakone kako vas je volja. A još je jedna stvar vrlo važna. Kad se kaže o toj sposobnosti Vlade, ne znam da li znadete da Središnji državni ured za upravu ima 25000 neriješenih predstavki. Pa eto toliko o efikasnosti vaše Vlade o kojoj čujemo čitav dan kroz ispravke netočnih navoda. Imate li išta reći kroz diskusiju i repliku, a ne kroz ispravke? Pa zar će vam čitav mandat proći u ispravkama netočnih navoda. Hvala lijepa.
Hvala lijepo. Možda sam informacijom kolege Krune napravio i nepravdu prema kolegi zastupniku. Da li je odustao ili ne od ispravka navoda, kolega zastupnik Krešimir Gulić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Moram ispraviti nekoliko, jedan bar netočan navod kojega je iznijela kolegica kad je rekla da je država osiromašena, a pogotovo je dala naglasak na, da građani su prisiljeni štedjeti u obrazovanju. Naime, ja moram to demantirati jer u protekle evo 4 godine za obrazovanje se izdvojilo 2 i pol milijarde kuna više nego prije 4 godine. Znači, država brine o obrazovanju, a da isto tako velim da je država osigurala i besplatne udžbenike i besplatan prijevoz za naše đake i studente. Mislim da je to dokaz da ova Vlada brine o obrazovanju. Hvala.
Hvala vam lijepo. I imamo prijavu za repliku, uvaženog kolege zastupnika Dragutina Lesara. Kolega Lesar, izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče. Kolegice, vi ste postavili 6 pitanja tko je odgovoran. Ako dozvolite, ja bih se u vaših 6 pitanja tko je odgovoran u Hrvatskoj pridružio sa 3 nova. Tko je odgovoran što Hrvatska godišnje kao što Vlada kaže za poticaj u poljoprivredu ili proizvodnju hrane daje skoro 4 milijarde kuna, a istovremeno uvozimo hrane u vrijednosti od 12 milijardi kuna. Tko je odgovoran što je prošle godine u Hrvatsku uvezeno 53000 tona mesa, a proljeće ove godine tajnim kartelom 4 najveća otkupljivača umjetno stvorenih, višak žive stoke na tržištu da bi ih kasnije kupovali po 6 kuna ti isti, tajni kartel koji je napravljen da bi umjetni višak u ponudi stvorio. I tko je odgovoran što sve ove godine ni hrvatska Vlada Saboru, ni javnosti nije napravila analizu efekata, učinaka ovih poticaja i tko je u tri osnovna cilja ti poticaji i ostvaruju. Da li su poticaji povećali proizvodnju hrane u Hrvatskoj, da li su poticaji smanjili troškove proizvodnje, pa i cijenu hrane i da li poticajima stvaramo balans između proizvodnje i potrebe. Sve je više novaca i doista nikad Hrvatska toliko poticaja za proizvodnju hrane nije davala, ali nikad toliko veliki uvoz hrane u Hrvatskoj nije bio. Kako više rastu poticaji tako raste količina uvoza i nepokrivenost uvoza izvozom hrane u Hrvatskoj. Toliko o agrarnoj reformi koalicijske Vlade na čelu sa premijerom Sanaderom.
Znači nema interesa za odgovor na repliku. Hvala kolegici. I slijedi rasprava uvažene kolegice Gordane Sobol. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Evo, započet ću sa odgovorom kolegi Lesaru, a odnosno on je nastavio na pitanja koje je kolegica Jerković također pitala tko je odgovoran. Mi u SDP-u smatramo da je odgovoran premijer Ivo Sanader i zato smo kao klub pokrenuli postupak izglasavanja nepovjerenja. U ovom Saboru sjedim kao i kolegice i kolege s ove strane zahvaljujući glasovima kako su to već neki od njih i danas ovdje rekli 780000 građana ove zemlje. Ja smatram da ta činjenica zaslužuje respekt i daje mi za pravo, meni i mojim kolegama da tražimo odgovornost premijera, Vlade ili bilo kojeg ministra kada smatramo da je situacija u zemlji toliko ozbiljna da to i zahtijeva. Mi to činimo kao odgovorna oporba ovdje u Parlamentu, u Saboru, a gdje bi drugdje, valjda ne na ulici, ne negdje na nekoj rivi okovani lancima pod okriljem ustaških znakova, pjesama i pozdrava ili možda berući kestene. Sad je vrijeme kestenja pa smo možda mogli izaći na ulice i brati kestene. Zvuči li vam to kolegice i kolege poznato možda? Samo se prisjetite onog vremena kad ste vi bili oporba, pa onda umjesto da ste obzirom da danas ovdje kroz svoje netočne navode spočitavate i podsjećate šta je, kako je bilo u vrijeme koalicijske Vlade, a kao danas je sve bajno, pa što onda niste ovdje u Parlamentu kao odgovorna oporba tražili i više puta povjerenja od tadašnjeg premijera Račana i bilo kojeg člana Vlade ili Vlade u cjelini. Ne, vi ste bili oporba kakva ste bili i radije ste to radili negdje vani. Kad govorimo danas je i sam premijer govorio o problematici sve većeg iskazivanja ustaštva, ustaških pozdrava, a sve vezano uz nedavnu utakmicu Hrvatska – Andora i stvarno skandaloznog skandiranja cijelog stadiona i svjedoci smo zadnjih nekoliko dana ja bih rekla obraćenja da tako kažem, buđenja premijera, a s tim valjda i HDZ-a o tome kako je to izuzetno štetno, kako je to nedopustivo pa je bilo pomalo zgodno jutros promatrati i članove Vlade i Sabora koji su sjedili iza njega i ispred njega i kada je to tako, kada je on to tako govorio, a sami su svojim mirnim sjedenjem ne samo na toj utakmici nego i više puta ranije, dakle, svojim nečinjenjem doprinijeli i takvoj atmosferi, između ostalog i na našim stadionima, ali ne samo na našim stadionima. Zašto smatram da je premijer Sanader odgovoran? Ovih dana vrti se na jednom blogu 66 razloga, ili barem 66 razloga zašto premijer Sanader više ne bi trebao biti premijer. Ja smatram da je upravo premijer Sanader odgovoran zato što je prvo sam postavio sustav vlasti kakav danas imamo u Hrvatskoj i sam sebe je postavio na to mjesto da je apsolutno on za sve to odgovoran, naravno on je i zaslužan naročito za ono dobro što se čini. No prije svega i nakon svega smatram da je premijer Sanader odgovoran zbog toga što već nekoliko godina za redom obmanjuje građane ove države. Ja znam da ta riječ kod vas izaziva negodovanje, ali znate, kako drugačije, kako drugačije nazvati ono što premijer Sanader radi u našoj javnosti ovih nekoliko godina, nego obmanom. Kako drugačije nazvati kada se, na primjer javnost uvjerava da nema straha od inflacije. Pa čak štoviše, još se i druge usput lažno optužuje da šire uznemirujuće vijesti. Zar nije obmana javnosti kada govori i garantira da benzin neće poskupjeti iznad određene cijene? Zar nije obmanjivanje javnosti uvjeravanje građana da će raznorazna povjerenstva riješiti pitanje divljanja cijena, a u isto vrijeme to povjerenstvo mjesecima nije ništa činilo i dozvolilo da te cijene i dalje divljaju? Zar nije obmanjivanje javnosti kada je nedavno ovdje u Sabor poslan ministar unutarnjih poslova, tadašnji ministar Rončević da uz pomoć debelu i vas kolegice i kolega HDZ-ovih zastupnika priča bajke i uvjerava javnost o dobroj sigurnosnoj situaciji u državi, a nekoliko dana nakon toga došlo je do njegove smjene i onda je opet premijer uvjeravao javnost da eto, to baš nije u nikakvoj, kako je on to otprilike rekao svezanoj svezi sa ubojstvima koja su se upravo toga dana dogodila? Pa zar nije obmanjivanje javnosti to što, evo ima već nekoliko godina od tada je prošlo što se govorilo o odlučnoj i beskompromisnoj borbi sa mafijom, sa organiziranim, manje ili više organiziranim kriminalom, a ustvari se pokazuje da se nije činilo ništa ovih nekoliko godina da bi se te riječi i ostvarile ili se činilo apsolutno nedovoljno, sporo. Bitno je bilo medijski eksponirati pojedine akcije, a ustvari na kraju dolazimo do toga da će uskoro postati, ne samo neriješeni, nego i zaboravljeni slučajevi. Zar to nije, kolegice i kolege obmana javnosti? Jer evo, prije nekoliko dana premijer najavljuje odlučnu borbu, beskompromisnu sa organiziranim kriminalom, kriminalom i mafijom. Jer onda znači da je obmanjivao javnost da je zadnjih nekoliko godina to činio? Po meni nije činio. Odgovoran je premijer i za ovaj papir koji smo mi dobili u, dakle očitovanje Vlade na zahtjev za izglasavanjem nepovjerenja jer je potpisao taj papir u kojem je između ostalog u jednoj rečenici napisano da je Vlada postigla izvanredne rezultate u usmjerenosti na socijalnu osjetljivost prema najugroženijim skupinama društva. Ustvari je trebalo napisati ovako. Dragi građani, vama se samo priviđa da živite lošije. Vama se dragi naši umirovljenici samo priviđa. Čini vam se samo da ne možete sa 2000 kuna živjeti lijepo iz mjeseca u mjesec. Prosječna mirovina, kolegice i kolege, sviđalo se to vašim ušima ili ne iznosi 2119 kuna. To niste napisali u ovom materijalu i to sa svim mogućim dodacima, a to je bijednih 40% prosječne plaće. A kolegice i kolege, više od 500 tisuća umirovljenika prima mirovinu manju od 2000 kuna. Jeste li ispravili nepravdu prema novim umirovljenicima kako ste napisali? Ja sam u veljači ove godine postavila zastupničko pitanje premijeru i pitala sam ga da li zna da i nakon tog zakona 200 tisuća umirovljenika je koji imaju primanja, najniža primanja između 500 i 1500 kuna nema pravo na dodatak na mirovinu. Nema pravo ni na kakav dodatak. Tada premijer mi nije znao odgovoriti, ali u odgovoru koji sam dobila nakon jedno 2 mjeseca od Vlade, također odgovor nisam dobila. Da vam je najmanje na brizi upravo najugroženije stanovništvo govori to da od tog mog zastupničkog pitanja, ako se onda nešto nije znalo, valjda se onda saznalo u svim ovim mjesecima se apsolutno ništa nije učinilo, a da bi se poboljšao položaj tih umirovljenika. Stalno govorite i hvalite se da ste vratili dug umirovljenicima. Pa gospodo, to je najpoštenije što ste mogli ustvari napraviti. Vratiti dug jer ste ga u periodu kad ste bili na vlasti prije 2000. godine upravo vi taj novac uzeli zahvaljujući vašim potezima. U tom periodu do 2000. godine najviše je bilo novih umirovljenika, najviše je zatvoreno radnih mjesta. Oprostite, danas i vrapci na granama znaju da to nije bilo samo zbog rata, samo zbog rata i ratnih stradanja. No pritome treba također reći da su umirovljenici te novce što ste kao dug vratili potrošili, zakrpali svoje rupe, ali na kraju su mirovine ostale takve kakve jesu. Nema povećanja mirovina. Sa tim prosjekom mirovina dvoje umirovljenika ne može preživjeti iz mjeseca u mjesec. I kao što je već bilo rečeno, počinje se štedjeti i na hranu, opet sviđalo se to vama ili ne. Zadnje istraživanje koje je rađeno 25% svih kućanstava u Hrvatskoj opredijeliti će se na štednju u prehrani. Od toga je 40% onih koji imaju primanja po kućanstvu 3500 kuna. Kolegice i kolege, sa tim iznosima se ne može preživjeti, između ostalog i zbog toga glasati ću za izglasavanje nepovjerenja premijeru Sanaderu.
Hvala lijepo kolegici zastupnici. Imamo nekoliko prijava za repliku. Najprije uvaženi kolega zastupnik Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Poštovana kolegice Sobol. Rekli ste da smatrate odgovornim samo predsjednika Vlade, doktora Ivu Sanadera. Ja se uopće ne čudim tome vašemu zaključku jer smo do sada u ovih nekoliko godina ustanovili da ostali članovi Vlade ne mogu biti odgovorni jer nisu znali. Recimo ministar Kalmeta nije znao što mu radi vozač. Onda ministri Šuker i Polančec nisu znali što im rade potpredsjednici Fonda za privatizaciju. Pa onda ministar Kalmeta nije znao zašto je poskupila autocesta prosječno po jednom kilometru tri puta u odnosu na cijene prije njega. Pa onda nije znao zašto je spojna cesta za Gaženicu koštala one silne milijune i za Ploče također jer jednostavno nije znao. Onda bivši ministri Kirin i Rončević ne mogu biti odgovorni za stanje u policiji jer oni naprosto nisu znali neke stvari. Potpredsjednica Vlade i ministrica branitelja nije odgovorna zato što se u registru branitelja našlo i mnoštvo lažnih branitelja i što je opći dio registra proglašen tajnim. Pa kada članovi Vlade ne znaju, onda naravno da je odgovoran … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Povreda Poslovnika gospodin zastupnik Ostojić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, povrijeđen je članak 207. Poslovnika, a to znači da samo vi dajte riječ. Ja nemam šta dodati, vaše je da izričete opomene. Mislim nitko drugi ne može …
Hvala vam lijepo gospodine zastupniče. Ja mislim da sam ja to glasno izricao i davao, ali što vrijeme ide dalje uz zvono, trebalo bi valjda imati još nešto za umirivanje, vjerujem da će se to promijeniti. Za repliku se javio uvaženi kolega Boro Grubišić. Izvolite zastupniče.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice Sobol govoriti ste ovdje, mogu citirati: "da je teško obmanuti hrvatsku javnost". Teško je obmanuti građane Republike Hrvatske, a govorili ste da je to činio premijer. Prozvali ste ga dakle osobno. Ja mislim da su ovdje obmanuti i kolege zastupnici, iznevjereno je njihovo mišljenje kolega zastupnika sa ove moje strane, dakle iz koalicije, jer smo ovdje bili svjedoci prije 10 dana kako se grčevito branilo izvješće o radu policije i Ministarstva unutarnjih poslova, o statistikama koje su ovdje bile iznešene, a nakon toga samo par dana odjedanput je ministar policije smijenjen kao i kolegica Lovrin, ministrica pravosuđa jel', koja se nalazi evo ovdje s nama zajedno u klupama. Pa se pitam kako to da ste tako grčevito branili stav, lik i djelo ministra Rončevića, a kada je došlo do smjene nitko nije rekao riječ za toga gospodina ministra koji je toliko izazvao pozornosti u raspravama i toliko pobrao pozitivnih ocjena o njegovom radu u njegovom resoru. Čija su to mišljenja iznevjerena? Tko je obmanut ovdje? Ili se radi o autokraciji sa određenim poltronstvom. Hvala lijepo.
I treća prijava za repliku, zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Uvažena kolegice, zar nije obmana javnosti i nadzora demokracije kada predsjednik Vlade kaže da se vlasat općinama i gradovima mora osvojiti pod svaku cijenu mijenjanjem volje građana, mijenjanjem volje građana, kupovinom vijećnika, stranaka, nezavisnih lista, novcem iz državnog proračuna, a vrlo rijetko ti obećani projekti dođu u te jedinice lokalne samouprave. Zar nije obmana kada se dva ministra smijene ovo što je i kolega Grubišić rekao, dan prije budu hvaljeni, a zatim pod pritiskom javnosti budu smijenjeni. Ja se sada pitam što će nama i što će sada raditi bivši ministar unutarnjih poslova i kako će otplatiti onaj svoj kredit za onaj veliki stan i da li će se vratiti u Hrvatske šume ili će kao takav nesposoban ministar biti savjetnik novom ministru? I zar nije obmana javnosti, a i nas zastupnika da ovaj nekakav tajan izvještaj, Bajićev izvještaj o mafiji, dakle izvještaj državnog odvjetnika treba čitati u "Globusu", "Nacionalu" i ne znam šta, gdje čovjek lijepo kaže da se mafija u odnosu na vlast koristi sofisticiranim oblicima korupcije, da je država nemoćna u suzbijanju organiziranog kriminala, da je država nesposobna i korumpirana u očima medija i građana. Da li je i to obmana javnosti ili će taj isti državni odvjetnik biti smijenjen u roku od nekoliko dana? Na to pitanje treba odgovoriti predsjednik Vlade davanjem svoje ostavke, a isto tako još neki drugi koji su s njim.
Odgovor na replike, uvažena zastupnica Gordana Sobol. Izvolite zastupnice.
Evo samo ukratko, pa zajedno obzirom da ste svi na neki način govorili o problematici obmane javnosti. Da, na žalost i problem jeste u tome, dakle ne obmanjuje jedan samo čovjek nego uz pomoć i puno njih više, pa kolegice i kolege koji su u ovoj dvorani i koji su sudjelovali u tim obmanama neka se zapitaju, ali obzirom da smo mi trenutno u poziciji da smo oporba, imamo pravo, imamo odgovornost pitati i premijera Sanadera i članove njegove Vlade za to što na ovaj način ja ću ponovno upotrijebiti tu riječ, obmanjuju hrvatsku javnost.
Hvala lijepo. Kolega Mirando Mrsić na temelju vaše prijave dajem vam riječ. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, bila je namjera da se obratimo premijeru, ali premijer je u odsutnosti, ima važnijih poslova nego tu biti, a cijelo jutro govorimo o njegovoj odgovornosti za cjelokupno stanje u zemlji. O svemu tome su govorili moje kolege, a ja ću govoriti o nečemu drugome, o tome da želimo živjeti i raditi u sretnoj i sigurnoj Hrvatskoj. Gospodine predsjedniče nema vas, ali bih bio sretan kad bi to značilo da to znači i biti zdrav u Hrvatskoj, a na čelu ste ove Vlade već šest godina, od tada pa do danas sigurnost i povjerenje građana u zdravstveni sustav je sve manji. Građani se ne osjećaju sigurno, a vi ćete reći kao i mnogi ministri u vašoj Vladi, da se sustav mijenja, da ga redizajniramo i onu parolu koju svi ministri, a zajedno i vi s njima kažete da je reforma zdravstva u tijeku to traje pa koliko traje traje, vidjeti ćemo do kada će to trajati. No građani misle drugačije, smatraju da im oduzimate i onu zadnju sigurnost koju imaju, a to je da kada budu bolesni da tada ne trebaju prodati sve da se izliječe i da ako nemaju novca gospodine predsjedniče Vlade, da umru. To je ono što zdravstveni sustav koji vaša administracija proklamira, nudi građanima Republike Hrvatske. Vlada pod vašim vodstvom zaboravila je na građane i gradi sustav koji je socijalno neosjetljiv. Vlada je socijalno slijepa i želi da sustav zdravstava Republike Hrvatske prijeđe u ruke privatnika i da se stvori američki tip zdravstva. To smo imali prilike vidjeti u posljednjih mjeseci. Dali želimo takav sustav? Ne, gospodine predsjedniče, ne želimo. Želimo živjeti u sigurnosti, želimo da nas liječe kada smo bolesni. Ne želimo da nas pošalju doma, kao što je u američkom sustavu ako nemate osiguranje i ako nemate novaca, kažu idite doma, donesite novce ili umrite. To je američko zdravstvo. Dali vi ili vaši savjetnici ministri, dali su pitali građane Republike Hrvatske kako mi to zdravstvo želimo, jer su naši očevi i djedovi izdvajali za ovakvo zdravstvo koje mi imamo, a to je solidarno i svima dostupno. Građani Republike Hrvatske ne žele da upadnu u dužničko ropstvo zato što nemaju novaca da plate svoje zdravstveno osiguranje, da plate operaciju, da plate dijagnostičku pretragu, a da ta sredstva idu u neka druga područja. Ali prije nego se to desi, zdravstvo se želi tajkunizirati ali evo nekoliko brojčica koje vjerojatno i gospodin ministar jako dobro zna. Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje duguje 4,3 milijarde kuna od čega je 1,5 milijarda kuna dospjelog duga koji se konstantno povećava. HZZO je 2008. godine potrošio 9,8 milijardi kuna ili gotovo 9% više nego lani. Ostvario se i gubitak od 636 milijuna kuna. Gospodo, ove godine ćemo ostvariti gubitak prenesen od prošle godine, preko 2 milijarde kuna. U isto vrije gospodine predsjedniče vjerojatno su vas informirali da je dospjeli dug za lijekove na recept oko 1,5 milijardu kuna, a da je za ukupnu zdravstvenu zaštitu to je znači o onome kako mi radimo i kako nas liječi je utrošeno 9,56% više sredstava, ali bilježimo pad u uslugama u primarnoj zdravstvenoj zaštiti, bilježimo pad u konzilijarnoj zdravstvenoj zaštiti, a u isto vrijeme u bolničkoj zdravstvenoj zaštiti se produžuje b.o. dan, znači više dana se troši na uobičajeno liječenje, što govori da sustav ne odgovara potrebama. Ove godine izdat ćemo 40 milijuna recepata ili 2 milijuna više nego lani. Dali smo mi bolesna zelja ili sustav treba racionalizirati? Dugovi ljekarnama se povećavaju za 85 milijuna kuna mjesečno, a dugovi za recepte, govori se o nekim dugovima drugima, a govori se o dugovima za bolnički sustav, a ne govori se o dugovima za lijekove na recept koji će ove godine biti preko 1,4 milijarde kuna. Rekli smo plaćat će se u 120 dana, plaća se u 270 dana. Dakle, gospodine premijeru u odsutnosti, stanje u zdravstvu nije dobro. Gospodine premijeru, zdravstvo je kao bolesnik koji ima tešku bolest uz visoku temperaturu, a vi umjesto da ga liječite, puštate mu krv. Jer kako bi nazvali cijeli niz odluka kojima se naš novac pretječe u privatne džepove. Predlaže se da 2% proračuna HZZO-a se prelije u ruke privatnicima, da Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje ostane bez 3 milijarde kuna, da dodatne radiološke pretrage čuli smo ovih dana se u privatnim poliklinikama bez javnog natječaja dalo 2 milijuna naših kuna, a očekujemo i nove inovativne podmetode potpomaganja privatnika na uštrb javnog zdravstvenog sustava. Gospodine predsjedniče Vlade kada ćete javno reći onima koji će biti liječeni po principima moderne medicine, oni koji imaju sredstava neka se liječe, a oni nemaju, tko im je kriv, jer vi i vaš ministar smatra se da se u Americi čeka 10 godina na operaciju, da čekaju siromašni, a bogati se liječe. Hvala lijepo.
Hvala lijepo gospodinu zastupniku. Imamo prijavu za repliku uvažene potpredsjednice Sabora zastupnice kolegice Željke Antunović. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo. Kolega Mršić rekao je da ljudi u Hrvatskoj žele da se mogu liječiti i da su zabrinuti da ne upadnu u dužničko ropstvo. To je samo djelomično točno, jer nisu ljudi zabrinuti i ne boje se dugova koji će nastati samo zbog toga što se liječe, na žalost građani u Republici Hrvatskoj sa svojim plaćama i mirovinama pokrivaju tek 70 ili 60% ukupnih troškova koji su im nužni da bi preživjeli u mjesecu. A za ostalo se nekako snalaze i preživljavaju. Normalno da nije Vlada baš za sve odgovorna, ali Vlada je odgovorna što plaće u Hrvatskoj kako reče jutros premijer, rastu, a što za njih možemo sve manje kupiti i što smo zbog toga sve siromašniji. Neki će reći da nismo siromašniji, ali ja ću reći da nismo ni bogatiji i da već ovih 10 mjeseci, a možemo reći i prethodnih 4 godine tapkamo u mjestu. Nema nikakvih pozitivnih pomaka, nema pomaka i ne događaju se olakšice niti u gospodarstvu, niti se rast gospodarskog standarda ne pretače u rast životnog standarda ljudi. I zato je Vlada odgovorna. Odgovorna je zbog ne provođenja ili nestrukturiranja prave gospodarske politike, porezne politike i svih ostalih politika koje bitno utječu na ono kako živimo, koliko smo nesigurni i koliko se ustvari tog dužničkog ropstva bojimo. Ne kao nečega što će nam se dogoditi u budućnosti, nego kao nečega što se velikoj većini građana u Hrvatskoj na žalost već itekako događa.
Hvala lijepo. Odgovor na repliku uvaženi kolega zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovana kolegica Antunović načela je jednu temu koja je značajna u ovome trenutku, a to je pitanje financiranja zdravstvenog sustava i dali će ljudi moći isfinancirati zdravstveni sustav koji imamo i koji nam je donio toga puno, koliko imamo to su moji očevi, moji djedovi i svi od nas su izdvajali u taj sustav sa idejom da jednog dana kada budu bolesni da ne moraju prodavati kuću, da ne moraju se zaduživati da bi dobili adekvatnu zdravstvenu uslugu. S druge strane postoji tendencija da se zdravstveni sustav i sredstva iz zdravstvenog sustava guraju u privatne ruke. Privatna inicijativa u zdravstvenom sustavu nije uopće nešto što ne bi trebalo poticati, ali ne bi trebalo poticati na račun naših sredstava, na račun naših novaca koji smo mi svi zajedno izdvajali u sustav da se liječimo i da se liječe i drugi i svi mi ovdje kada budemo bolesni liječimo se od sredstava onih koji su zdravi, izdvajaju da se mi možemo liječiti. Ono što je problem je da se ti privatni džepovi pune bez javnog natječaja i bez ikakvih drugih instrumenata ako već, ako već državna sredstva dajemo privatnicima onda je red da barem se raspiše javni natječaj pa da se jave na javni natječaj oni koji imaju najpovoljniju ponudu, a ne da se radi izravno pogodbom. Mislim da to nije niti po jednom Zakonu o javnoj nabavi.
Hvala lijepo. U ime Vlade za riječ se javio uvaženi gospodin ministar zdravstva Darko Milinović. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Možete nam reći bilo što, ali pravo i pravo na uspjeh ne možete. Reći ću ovo zadnje. Mene čudi da ste vi u zdravstvenom sustavu i ne znate da ne možemo zdravstvenu zaštitu stavljati na javni natječaj i na osnovu javnog natječaja dodjeljivati poslove ovom Domu zdravlja, ovoj bolnici ili onima koji su u sustavu osiguranja. A ono što smo, ja znam da to možda vama ne odgovara ali ono što smo napravili ovih dana rekli smo da idemo u odlučujući udarac i još jednom napominjem: Ne korupciji u zdravstvenom sustavu u onom obimu kakva je percepcija korupcije u zdravstvenom sustavu. Mi smo se odlučili uhvatiti u koštac s onim što vi niste imali hrabrosti a mi imamo i tu hrabrost nam ne možete oduzeti i zahvaljujem se kao da smo se dogovorili. Ja sam već mislio da nitko neće spomenuti zdravstvo pa da objasnim. Danas sa privatnim osiguravateljima koji već imaju ugovor sa Hrvatskim zavodom za zdravstveno osiguranje, nije to novi ugovor. Ali idete sa tom uputnicom kod jedne osiguravajuće privatne kuće, idete na magnet glave i to morate platiti 4 tisuće kuna. To je sada tako. A ova Vlada je uspjela napraviti da ne platite to 4, ne vi nego HZZO ne plati 4 tisuće kuna nego tisuću kuna. I uistinu smo odgovorni za to. Za 4 tisuće kuna napravili smo da ne možemo napraviti 1 magnet nego 4 magneta. Smanjili smo cijenu usluge ne 3, ne 4, ne 10%, ne 100%, ne 200% nego 300% smo smanjili cijenu usluge. I ja sam pozvao privatnike kao što je premijer pozvao proizvođače hrane. Osjetimo situaciju kakva je a obratit ću se amo desnoj strani, ali čini mi se da mi to bolje znamo osjetiti teškoću građana pa kao što je premijer rekao proizvođačima hrane: «Možete dobro živjeti i od 5% marže. Ne treba biti 50%.» Jer moramo osjetiti težinu življenja danas u Hrvatskoj odnosno krizu financijskog tržišta Amerika, svijet, Europa i želim se zahvaliti bez dlake na jeziku privatnom poduzetništvu u Hrvatskoj. Želim da moja domovina bude konkurentnija nego Bosna i Hercegovina nego Srbija, nego Bugarska, nego i neke druge europske zemlje i oni su izašli u susret i umjesto da do kraja godine napravimo dvije tisuće tih pregleda mi ćemo ih napraviti 10 tisuća. Ali nije to bio odlučujući udarac listi čekanja. Evo spomenut ću stentove. Oni su možda najbolni. Klinički bolnički centar Rijeka. Zbog onoga što ste mi vi govorili da smo 31.3. rekli ravnatelji koji probiju limit bit će smijenjeni. Ne. Nego oni koji ne znaju poslovati bit će smijenjeni. I tih 66 ravnatelja je upravo dovelo da danas imamo zbog racionalizacije dodatnih sredstava, i sad slušajte ovo. KBC Rijeka, stent, svi znamo infarkt srca pitanje života, će smanjiti, ja sam jučer razgovarao sa šefom kardiologije. Velim ja: Jesi li ti siguran, to su ravnatelji napravili, da ćete smanjiti? Ovdje kaže: U akcijskom planu smanjivanja lista čekanja, borba protiv percepcije korupcije, nećemo ustuknuti zbog ovakve demagogije kakvu prodavate. A kažu ovi moji i vaši kolege iz Rijeke: «Ne da ćemo smanjiti za 50% nego ćemo ukinuti listu čekanja za stentove do nove godine». Ja sam ponosan. A zajedno ćemo to kontrolirati je li to Rijeka, je li to Rijeka rekla? Demagogija vaša da imamo manje usluga, pa evo ja vas pozivam pred hrvatskom javnošću sutra idemo ja i vi novinarima. 200 tisuća pregleda više, ne 10, ne 5 nego 200 tisuća pregleda više u zdravstvenom sustavu isto razdoblje ove godine i u uporedbi sa razlogom, sa istim periodom prošle godine. Želite li sutra sa mnom gospodine zastupniče ići u Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje s novinarima provjeriti ovaj podatak? Vi kažete da ima manje. A ja tvrdim a ima 200 tisuća više. Obmanjujete hrvatsku javnost. Kažete da ima manje liječenih pacijenata. Ima ih u istom razdoblju 5 tisuća i 600 više. Želite li, pozivam vas da sa novinarima idemo sutra u Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje i da netko se ispriča hrvatskoj javnosti. Obmanjujete hrvatsku javnost, a poglavito s onim što govorite ko demagogije. Prodati svoju kuću, a ako ne umrijet će. U Hrvatskoj nitko neće umrijeti zbog toga što nema novaca. Da je tome tako cijene odnosno proračun za posebno skupe lijekove, možda to nekoga peče, podigli smo za 100%. Sa 200 na 400 milijuna kuna i rekli: Struka kad kaže da je nekome lijek potreban nema šanse u Hrvatskoj da ne bude odobren. Ne za 3 mjeseca kako je bilo u vaše vrijeme nego za 2 tjedna. Odgovorno to tvrdim i zdravstveni sustav po mnogim pokazateljima i po svjetskoj zdravstvenoj organizaciji, vi znate kao i ja, od 200 zemalja 36 ih je na rang listi. Svjetska zdravstvena organizacija, skup zdravih gradova, konvencija, konferencija zdravih gradova. Ja sam bio jedan od domaćina. I domaćin mora biti pristojan. Ali sam rekao gradonačelnicima 135 iz Europe i svijeta koji su bili u Lisinskom. Kao domaćin možda nisam htio, ali sam rekao da sam ponosan da sam na čelu i da sam član ove Vlade koja je i u čijoj je državi zdravstveni sustav jedan od najorganiziranijih u Europi. I rekao sam: «Cijenimo ono što je dobro u hrvatskom zdravstvu, a zajedno prozivamo, prozivajmo ono što ne valja.» I ponosan sam što sam član ove Vlade i što premijer ima izuzetan senzibilitet prema onima koji žele urediti zdravstveni sustav koji ima izuzetnu odgovornost zajedno s ostalim članovima Vlade i s menom kao ministrom ukazati na laži, oprostite mi na izrazu, neistinama, ispričavam se. Nije dobro da spominjemo … [[Govornik se ne razumije.]] ali neistinama kojima ste sada rekli. Pozivam vas još jednom. Gospodine zastupniče, kolega zastupniče sutra u 12 sati u HZZO-u. Ja vas čekam sa novinarima. 200000 pregleda više imamo nego prošle godine u istom razdoblju, 5600 pacijenata više. Moramo ukazati na one koji blate zdravstveni sustav neopravdano, a to ste vi. [[Pljesak.]]
Uvaženi kolega zastupnik Davorko Vidović smatra da je došlo do povrede Poslovnika. Izvolite kolega zastupniče.
Je gospodine potpredsjedniče Vlade, došlo je do povrede Poslovnika jer niste upozorili činovnika državnoga gospodina Milinovića da dijeli, [[Upadica: On je ministar.]] on je službenik kojega je ovaj Sabor zaposlio da daje svoje ocjene, komentare i uvrede taman da i ovo jest demagogija. Ne može on govoriti da je to demagogija. To nije njegov posao. On je ovdje da govori u ime Vlade činjenično, a ne da bilo koga kvalificira i da iznosi svoje stavove. Morate upozoriti. Kolega ako želi raspravljati, onda neka izvoli doći u saborske klupe, a državni službenici nemaju na to pravo.
Hvala lijepo. Gospodin ministar iznio je i niz podataka, a imamo i šest prijava ispravaka tih navoda, pa ja vjerujem da će upravo i kroz te ispravke biti javnosti upućene određene poruke. Najprije uvaženi kolega zastupnik Mirando Mrsić. Izvolite.
Gospodin ministar je iznio niz netočnih navoda. Kao prvi je navod da nisu točni podaci. To su vam podaci sa sjednice predsjedništva HZZO-a u prvih šest mjeseci, pogledajte tamo, pa ćete onda vidjeti. Prema tome, nama nisu dostupni. Molim da gospodina ministra smirite, jer je malo … [[Govornik se ne razumije.]]
Ministre, govori zastupnik!
Prema tome, mi, ako gospodin ministar ima podatke koje saborski zastupnici ne mogu dobiti onda je to razlog zašto on misli da imamo 200000 više. Kad govorimo o CT-u ne znamo po kojem to profitu je CT koji košta 500 kn, a sam kontrast je koštao 400 kn ne vidim tu logiku, ne vidim logiku kod privatnika. I ono što me jako zanima kako privatnici mogu raditi besplatno. Oni rade na profit. Da li je to neposredna pogodba iza kojeg stoje određena druga obećanja koja će se onda lijepo prebiti ili prelomiti u svemu tome. Nejasno mi je kako CT koji košta kod privatnika 500 kn, sam kontrast koji se daje je 400 kn što privatnici naplaćuju. Po kojem to profitu onda će taj CT biti jeftin? On će iznositi 500 kn.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Ostojić smatra da je opet došlo do povrede Poslovnika. Izvolite.
Povrijeđen je članak 207. Gospodine potpredsjedniče, ja ću sad još jedan puta vas zamoliti, a to je da nitko ne može govoriti na sjednici dok mu vi to ne dopustite. Članak 208. a to je: “Predsjedatelj se brine o tome da zastupnici mogu govoriti da ne budu ometani, nitko drugi, pa i ako su to uvaženi članovi ministri u Vladi nemaju pravo prekidati i dobacivati jer i njih možete riješiti člankom 214.
Hvala lijepo. Ja mislim da vidite da jedne i druge jednako upozoravam. A za ispravak navoda dajem riječ uvaženom kolegi zastupniku Josipu Leki.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Dozvolite da ministru ispravim dva netočna navoda. Ministar tvrdi da imaju hrabrosti suprotstaviti se korupciji. Ja smatram da nemate. Evo zašto. Vaša hrabrost sastoji se u tome, u alibi borbe protiv korupcije, pa ste uspjeli u toj borbi uhvatiti jednog kirurga koji je ucijenio operaciju pacijenta. Uspjeli ste uhvatiti jednog službenika u gruntovnici i uspjeli ste uhvatiti jednog studenta u “Indeksu“, ali ste abolirali i zaštitili dva ministra u korupciji koja je nedvojbeno, sada već nedvojbeno dokazana u Fondu za privatizaciju, a oni su odgovorni za rad tog fonda. Niste uhvatili niti ste utvrdili u MORH-u tko je odgovoran za nabavu kamiona. Niste utvrdili čak ni poveli postupak da utvrdite tko je nezakonito privatizirao “Sunčani Hvar“. Ta privatizacija se čak ne može konvalidirati po novom Prijedlogu zakona o javno-privatnom partnerstvu. Kad je riječ o stanju u zdravstvu ja bih ovako rekao vašu netočnost. Gospodine ministre, premijer je via facti priznao svoju odgovornost za stanje u pravosuđu i javnoj sigurnosti. Zbog tog priznanja smijenio je dva ministra koji su imali njegovu političku zaštitu nekoliko godina, pa kad je ocijenio daje društvena opasnost… /Govornik se isključio i ponovo uključio./… kad je premijer ocijenio da je društvena situacija takva da bi mogla izazvati nepovjerenje prema njemu odlučio se na smjenu i to bez pitanja Hrvatskog sabora, mada je samo 7 dana prije toga ministar dobio povjerenje od Sabora. Na taj način je premijer priznao … [[Govornik isključen, ne čuje se.]]
Kolegice i kolege, evo ja vas prosim još rečenicu i završite iako ovo niste ispravci.
Dajte vi meni koliko ste mi ukrali.
Ovo nisu ispravci navoda nego kratka rasprava.
Gospodine potpredsjedniče, pitanje je hoće li premijer priznati svoju odgovornost za 7 dana za stanje u zdravstvu, pa onda već za 7 dana smijeniti ministra zdravstva.
Hvala vam. Dalje slijedi rasprava uvaženog kolege zastupnika Rajka Ostojića. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Obzirom da vi niste realizirali gospodin potpredsjednik Sabora Jarnjak je zamolio očito uvaženog ministra da se adekvatnije razgovara. Nema niz netočnih navoda. Točno 19. Prvo, Svjetska zdravstvena nema 200 zemalja nego 192 zemlje. Ministar Jandroković vjerojatno zna koliko ima Ujedinjenih naroda, a ne dvojim da ministar Šuker zna koliko zemalja ima u MMF-u. Svjetska zdravstvena 192 zemlje. Drugo, magnet ne 4000. Magnet košta od 1120 do 400. Postoje dvije cijene u mojoj bolnici, a magnet plaća vjerovali ili ne 149 kuna. Platite mojoj bolnici, mojim radiolozima 4000 ili 1000 kuna oni će raditi. Drugo, CT je 500 plus kontrast. Kontrast se extra plaća. Dakle, kontrast nije uveden u taj dogovor. Marža, gospodine ministre, gospodine ministre imate mogućnost pravilnikom sniziti maržu. Kod vas je gospodin Šuker. On to zna. Ministar može svojim aktom, podzakonskim aktom smiriti maržu veledrogerijama. Iskoristite tu mogućnost kao što je iskorištena 2001., iskoristite tu mogućnost opetovano. Spomenuli ste Rijeku. Do veljače 2008. bili ste predsjednik Upravnog vijeća Rijeke, stoga je uprava na čelu sa profesorom Halerom, vi kao predsjednik upravnog vijeća očito "zaslužni" za tako dugu listu čekanja u stentovima. Ili nije. 200 tisuća, u pravu ste gospodine ministre, točno je 200 tisuće novih pretraga napravljeno ove godine, a bivši ministar Hebrang to zna. Dakle, u tih 200 tisuća se broji sedimentacija. Sedimentacija je jedna pretraga, leukociti su jedna pretraga, neutrofini su jedna pretraga. Izvadite krv kod mene, samo krv, 5 epruveta, to se broji kao 82 pretrage. Molim vas, budimo egzaktni, a samo 5 tisuća pacijenata. Da li to znači da smo radili dobro ili loše? Prema tome, skupi lijekovi, nije točno 2 tjedna, nego je 8 tjedana … [[Govornik se ne razumije.]] od svih 19 ili je dovoljno ovih 11 ispravaka netočnih navoda.
Hvala gospodinu zastupniku. Dalje za ispravak navoda javio se uvaženi zastupnik gospodin Gvozden Flego. Izvolite zastupniče.
Gospodine potpredsjedniče i gospođo podpredsjednice Vlade. Ja bih vas molio, s obzirom da ste vi zaduženi za društvene djelatnosti da u pauzi, jer ovo nije mjesto za besplatne instrukcije objasnite ministru da bismo se točno i precizno razumjeli da se mora precizno izražavati pa vas molim da mu objasnite što znači da je smanjio cijenu za 300% jer je to jedna besmislica i to također govori i o odgovornosti za kadrovsku politiku kao i o razini obrazovanosti ministara koji vode određene resore.
Hvala. Dalje se za ispravak netočnog navoda javio uvaženi kolega zastupnik Ranko Ostojić. Izvolite.
Poštovani, netočan je navod gospodina ministra, a to je da nitko nije spominjao zdravstvo. Kad stalno zapravo govorimo o tome da je ugrožen osjećaj sigurnosti građana, stalno govorimo o kriminalu, prema tome ne znam zašto je gospodin ministar pronašao sebe da njega do sad nitko nije spomenuo. Ja bih samo iskoristio i ne bih govorio o 100%, 200% ili 300%, nego ću u brojkama govoriti. Ne jedanput, ne dva puta, ne trideset i pet puta, nego sto puta skuplji uređaj za kojeg je onda on poništio natječaj Shimatsu, ali prije poslije toga nema nikakvog epiloga. Što je bilo sa tom osobom koja je pokušala napraviti tu pljačku?
Hvala lijepo. I posljednja prijava za ispravak netočnog navoda, uvažena kolegica zastupnica, potpredsjednica Sabora, Željka Antunović. Izvolite.
U svom strastvenom govoru naš simpatični ministar gledajući u zastupnike SDP-a izrekao je čitav niz netočnih navoda, ali ja ću ih svesti na samo dva. Rekao je da u naše vrijeme mi nismo imali hrabrosti. Ja doista ne znam na koje je on to vrijeme mislio, ali pretpostavljam da je mislio na vrijeme kad je SDP bio u koalicijskoj vlasti, mi nikada nismo imali ministra, ali imali smo hrabrosti, a da je to tako potvrđuje jedna točna činjenica, a to je da liste čekanja u to vrijeme koje bitno utječu na smanjenje korupcije nikad nisu bile manje i da se računi nisu u zdravstvu nikad brže plaćali nego u to, prema tome imali smo hrabrosti. I drugi ispravak netočnog navoda je da se služimo demagogijom i da blatimo zdravstveni sustav. Nije demagogija to što upozoravamo na probleme zdravstvenog sustava, glasno i jasno bez straha i susprezanja demagogija je, gospodine ministre kad se hvalite uspjesima, a rješavate probleme koje je pred nekoliko mjeseci napravio vaš prethodnik ili ini prethodnici iz vaše stranke.
Hvala lijepo. U ime predlagatelja za riječ se javio uvaženi kolega zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Raspravljamo o ovoj važnoj temi već 9 sati, smatramo da smo rekli sve ono što je bilo bitno i da u sljedećih 9 sati ništa drugo, ništa sadržajno važnije ne bismo mogli reći, ma da znam da je ovdje jedan veliki rezervoar strpljenja i znanja, ali u 9 sati smo rekli puno. Tko je čuo, čuo je. Tko je htio razgovarati, razgovarao je. Tko nije, nije. Ja sam danas ovdje proveo veći dio dana. Ispričavam se što me nije bilo sad i pol. Očekivao sam da se predsjednik Hrvatske Vlade nakon što je otvorio prometnicu Zagreb-Rijeka pojavi ovdje na barem još sat vremena, kao što je to radio premijer 2002. godine, ali Bože moj. Običaji su drukčiji, temperament je drukčiji. Ima vjerojatno čovjek važnijeg posla. To pokazuje i poštovanje prema institucijama Hrvatskog sabora, pa i Hrvatske Vlade. Ovdje je danas sjedilo dosta članova Hrvatske Vlade, HDZ-ove Vlade kao i prema institutu Predsjednika republike. Kad to već spominjem, drago mi je da smo danas čuli jedan povijesni govor koji očito predstavlja početak jedne predsjedničke kampanje. Čuli smo govor dostojan zasjedanja ZAVNOH-a i jako mi je drago što je premijer govorio tako pomirljivim tonom. Čuli smo da je to ponovio i na otvaranju autoceste Zagreb-Rijeka i da je zagazio u jedno novo ideološko područje. Dakle, obuhvatio je kompletan politički spektar Hrvatske i to je jako dobro i nadam se da je iskrena. Ali se nadam, nadam se da će prije toga, s obzirom da do sada nije poduzeti neke stvari i pozabaviti se nekim problemima jer prije toga pokušati napustiti mjesto premijera koji će mu po svemu sudeći ostati jer će ovaj Dom to tako izglasati, značilo bi bijeg, bijeg od odgovornosti, bijeg od rizika, bijeg od političkog neuspjeha koji se nadvio nad svima nama, a to je odlika jakih u politici. Ostani ovdje kada je teško, a naročito zato što je teško zbog toga što i ti neke stvari nisi poduzeo. I kao što je u američkoj i engleskoj terminologiji vrhovni zapovjednik, šef države comentary chief, tako je onaj koji odlazi u teškom trenutku fugitive in chief. Glavni bjegunac. E pa nadam se da gospodin Sanader nakon današnjeg državničkog govora neće biti fugitive in chief, glavni bjegunac, nego da će ostati glavni i odgovorni ili glavni neodgovorni. Mi smo prije tjedan dana čuli u ovom Saboru najavu velike zakonodavne reforme, velikog skoka naprijed u borbi protiv mafije, organiziranog kriminala, donošenje nekih novih zakona i to je također pokazatelj koliko nered vlada u tom sektoru i koliko premijer ustvari ne zna što mu je na stolu i kakve sve instrumente vlasti i zakonodavne instrumente imao na raspolaganju. Pa smo slušali o DNA bazi o pravosudnim akademijama, o nizu stvari koje postoje u hrvatskim propisima, o nizu stvari koje samo treba primijeniti i ništa više. To također ukazuje na neodgovornost. To također ukazuje da se ustvari ne zna šta sve stoji na raspolaganju i šta se sve može učiniti ako se želi. Da ne spominjem neke od prijedloga koji su dolazili u zadnje vrijeme iz kluba SDP-a, a tiču se tretmana i raspolaganja i oduzimanja imovine onima koji su je stekli na nezakonit i kriminalan način. To je poštovane kolegice i kolege odbijeno. Neću reći da je ismijano, neću reći da je to ridikulizirano, ali odbijeno. Argument nismo čuli. Danas, tjedan dana prije ovog skupa, čujemo da se to vraća. Zašto? Danas sam ovdje postavio jedno provokativno pitanje i nadam se da me nije nitko krivo shvatio. A zašto nisu smijenjeni ili zašto nije predložena smjena državnog odvjetnika i šefa USKOK-a, koji inače uživaju našu podršku? Zašto samo ministrica pravosuđa? Nema odgovora. Ova cijela rasprava, ovih 9 sati bio je rat ispravcima krivoga navoda. Da smo čuli bar jednu supstancijalnu raspravu. Malo si je truda pokušao dati uvaženi predsjednik kluba dr. Andrija Hebrang, ali to je sve. Od 66 zastupnika HDZ-a to je sve. Pa nije valjda to sve što se ima za reći. Pa valjda ima više. Tu smo čuli danas svašta. Čuli smo šta bi bilo da nema "Viktora Lenca" i Riječke banke. Pa o čemu bi se govorilo 5 godina? Pa ne bi bilo teme. Na stranu što su neke od ovih izjava na razini klevete, optužbe za kriminal koji nitko nikad nije istražio, a kamoli presudio. Nitko nikad. Međutim tvrdnja i želim to ovdje jasno naglasiti, mada nije izravno povezano sa ovom temom. Tvrdnja, čak i kad bi bila istinita, da je država, slušajte dobro, državni novac davao u privatno poduzeće kao poticaj je nešto što bi, što je jednako bogohulno za jednog konzervativnog političara, kao da netko daje rasističke izjave o drugim vjerama, rasama. Gospodo novac je javni, poduzeća su pravne osobe neovisno o tome jesu li privatne ili državne. Pogledajte šta o tome kažu pravila Europske unije pa ćete vidjeti da je državna pomoć u pravilu zabranjena, ali kad je se daje ne smije se diskriminirati između privatnog vlasništva i državnoga, jer i tamo rade radnici koji plaćaju porez, i jedni i drugi plaćaju porez, i jedni i drugi imaju obitelji, muževe, žene i djecu. Molim vas budite konzervativci do kraja. Budite konzervativci do kraja i nemojte govoriti takve stvari. Ako nas slušaju iz Europske unije sada bit će im veliki upitnik na nebu. Novac je javni, porez je svačiji. Svatko ima pravo na pomoć, ako država ocijeni da je ta pomoć zaslužena. I na kraju, koliko god to paradoksalno zvučalo, ali mi se ustvari slažemo. Mi se ustvari slažemo kako je hrvatski jezik bogat. Vi cijeli dan tvrdite za premijera nije odgovoran, mi tvrdimo neodgovoran je. Ista stvar. Hvala.
Hvala lijepa. Koliko sam ja informiran, dame i gospodo zastupnici, postignut je jedan dogovor da u 6 sati se prekine rasprava, da se povuku prijavnice i da onda održi završni govor predstavnik predlagatelja i predstavnik Vlade. Je li taj dogovor egzistira? … [[Upadica se ne čuje.]] Dobro. Onda ćemo još raspravljati sa. Gospodin zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Odustajem.
Ali ima onih koji su, kao gospodin zastupnik Boro Grubišić koji žele govoriti, je li tako? Dobro. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, taj dogovor je postignut mimo moga znanja, pa onda nemam šta reći na to. Vi se samo smijte, ali ja ću govoriti.
Ne, ovo je bio dogovor između Kluba zastupnika HDZ-a i SDP-a.
Oprostite, ali ima još klubova ovdje. Ima IDS klub, ima HDSSB klub.
Da. Izvolite.
I SDSS.
Izvolite. Gospodine Grubišić, izvolite. Želite li govoriti? Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo, u onoj, gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, gospodo iz Vlade. Evo kad sam u replici govorio o onoj situaciji od neki dan, kada ste ovdje rekao bih do krvi branili stav o, pozitivan stav o ministru Rončeviću, nakon toga ste potpuno ušutili, niste rekli ni jedne riječi vašem premijeru, kažem vašem premijeru, jer vi tako, tako se to smatra, kada je smijenio toga istog ministra, kojega ste vi hvalili ovdje na sva usta. Nadalje, ako su ministri bili loši, oni koji su smijenjeni, ako je bio loš šef policije koji je također smijenjen, onda zar ne postoji i zapovjedna odgovornost onoga tko ih je postavio na to mjesto? Po istoj toj zapovjednoj odgovornosti odgovaraju naši. Po istoj toj zapovjednoj odgovornosti, iako nije analogija identična, dakle odgovaraju i neki naši generali.
Kolegice i kolege, molim vas malo mira i pozornosti da zastupnik može.
Dakle, kada gledamo to razmišljanje saborskih zastupnika koji su u toj raspravi podržavali izvješće ministra Rončevića i također usko povezano Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo pravosuđa, pa i ministricu Lovrin, a onda nikakva reakcija od 66 zastupnika i ostalih koalicijskih zastupnika, kada je smijenjen ili kada su smijenjeni ti ministri i ravnatelj policije, pitam se i javnost se pita kako se ovdje u ovoj državi zapravo shvaća vlast i obnašanje vlasti i održivosti na vlasti? Je li to računica, imamo saborsku većinu i baš nas briga? Oporba za koju kažu negdje na nekom indeksu hr ili tako dalje da je vođa gospodin Milanović, iako meni nije vođa, ni lider, ne misli tako. Mislim da zastupnici moraju misliti svojom glavom i reći ono što misle, jasno i glasno. Takav način shvaćanja zastupničke dužnosti kada ništa ne smiješ reći svome pretpostavljenom, to je rekao bih pomalo jadno. Ja smijem Glavašu reći šta god ja hoću. Dakle ako se, ako dakle isključivo računamo na to da postoji većina koja će uvijek izglasati ono što premijer kaže i odluči, onda je stvar jasna. Onda je ova diskusija rasprave gotovo bespotrebna osim da ukažemo hrvatskoj javnosti na sve ono što zapravo nju tišti pa i skupa sa hrvatskom javnošću i hrvatskim građanima i nas ovdje da ne nabrajam sve ono što je već rečeno od "Plive", "Verone", "Imostroja", "Bechtela", "Luburnije", "Brodosplita", "KIM-a", "Sunčanog Hvara", Hrvatskog fonda za privatizaciju u kojima su tri ministra u upravnom vijeću, županjske "Sladorane", korupcije koja se razvila i razgranala putem Zakona o javnoj nabavi, privatno-javnom partnerstvu itd. koje je nedorečeno, a evo sutra imamo na dnevnom redu i to, o krivoj političkoj procjeni za ZERP, o privatizaciji kriminalnoj koju nitko nije sankcionirao pa ni Vlada SDP-a koalicijska koja je bila na vlasti od 2000. do 2004. godine. Nije se uopće povela ni jedna riječ o tome. Prema tome, zajedno za tu kriminalnu privatizaciju i pretvorbu je krivica zajednička. Od jamstvene kartice, do … [[Ne razumije se.]] Split, od lociranja, uhićivanja, transferiranja itd. uz montiranje koje se također dogodilo. Prema tome od toga da je naša regija Slavonija i Baranja zapuštena i zapostavljena u odnosu na ostale regije u Republici Hrvatskoj kada se gleda u svim segmentima i gospodarstva i školstva i zdravstva u odnosu na bruto društveni proizvod u odnosu čak na visinu mirovina u Slavoniji u odnosu na ostale regije. Dakle sve to zapravo donosi negativne poene, ali kako je rekao gospodin Šišljagić ovdje, mislimo da bi izglasavanje nepovjerenja Vladi najvjerojatnije prouzročilo jedan neću reći kaos ali nešto slično tome, nove izbore, pred lokalne izbore i mislim da ćemo mi ostati suzdržani po ovoj da kažem, po zahtjevu SDP-a koji će biti na dnevnom redu za glasovanje, ali u svakom slučaju ova Vlada ima zaista elemenata koji ne zadovoljavaju niti HDSSB niti građane Slavonije i Baranje ali kako je rekao premijer, tj. predsjednik Vlade mi ćemo se boriti parlamentarnim sredstvima, dakle demokratskim procedurama da se to … /Govornik isključen, pa ponovo uključen./ … Netko je isključio. S obzirom na pomirljivi ton koji je danas bio, tako ga nekako ocjenjujem, da će se nešto ipak izmijeniti u toj nadi kao što je rekao gospodin Šišljagić, ostati ćemo suzdržani. Hvala lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite. To je zadnji zastupnik.
Ako je tome tako, a želim samo izraziti čuđenje ovome dogovoru HDZ-a i SDP-a ne, ali da ne bih remetio onda ovu idilu onda ću i ja sam odustati od ove rasprave, a sve s time da ministri i vi zastupnici zajedno sa mnom odemo što je moguće prije doma i sutradan orni se vratimo na posao. Mislim da će to biti dobar doprinos toj jednoj parlamentarnoj demokraciji.
Prije završne riječi predlagatelja, predstavnik Vlade ima pravo tražiti riječ pa onda dolazi završna riječ predlagatelja. Potpredsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor izvolite, a onda gospodine Milanoviću vi nakon potpredsjednice Vlade završnu riječ.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Dame i gospodo zastupnici, evo uistinu vrlo kratko u ime Vlade Republike Hrvatske mislim da smo danas uistinu čuli puno argumenata u prilog činjenici da je predsjednik Vlade dr. Ivo Sanader uspješan predsjednik Vlade, uspješan premijer u drugom mandatu. Ja zahvaljujem u ime Vlade na raspravi makar je SDP pokrenuo raspravu o povjerenju predsjedniku Vlade, sve jedno dobro je da sučeljavamo mišljenja, dobro je da iznosimo argumente. Ovdje je bilo puno prilike za iznositi argumente o tome što je Vlada radila evo u proteklih nekoliko mjeseci u drugom mandatu, ali naravno i što je radila u prethodne četiri godine. Budući da je klub SDP-a zapravo postavio tri točke zbog kojih smatra da bi trebalo iskazati nepovjerenje predsjedniku Vlade dr. Ivi Sanaderu, mi u Vladi smatramo da ništa od toga nije dokazano, dakle makroekonomski pokazatelji su dobri, pregovori za ulazak u Europsku uniju napreduju. Mi ćemo sljedeće godine pregovore završiti. Kao što znate pozivnicu za NATO smo dobili. Institucije rade učinkovito svoj posao, Vlada i dalje stvara materijalne i druge uvjete za uspješan rad tih institucija. Borba protiv korupcije se nastavlja i naravno protiv organiziranog kriminala. Sustav je stabilan, Vlada je stabilna, orna za rad, idemo dalje. Prema tome ja predlažem u ime Vlade Republike Hrvatske da se za ovaj prijedlog SDP-a ne glasuje. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. I završna riječ, predstavnik predlagatelja, gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Hvala. To je to. Nije se obistinilo proročanstvo gospodine Hebrang kada će u kasnim satima prevladati niski instinkti, nisu. Pozivam i dalje, pozivam i dalje o ovoj raspravi i o ovoj temi rekli smo sve što smo imali. Devet sati više nego dovoljno. Više nemamo. Tko je shvatio, tko je prihvatio, još važnije tko je prihvatio prihvatio je, tko nije nije. Želim apelirati u ovom Saboru na sve poučen današnjim iskustvom, jer kao što neki kažu nikad me nema, ali grdno se varaju. Grdno se varaju. Da se poštuje rasprava i da se puno više koristi institut replike jer to je riskantno, nego institut ispravka krivog navoda koji je običan sofizam, koji mnogi ovdje zlorabe. Kao što treba preuzeti odgovornost za teško stanje u državi i za neuređene i kaotične resore, kao što treba preuzeti odgovornost za teške i nepopularne odluke u sektoru energetike koji se neće svima dopasti, tako treba preuzeti rizik da ti netko kad mu nešto kažeš, nešto odgovori. Siguran sam da među vama ima takvih. Hvala.
Hvala. Zaključujem raspravu. Idemo na glasovanje. Napominjem da je za iskazivanje nepovjerenja predsjedniku Vlade potrebna natpolovična većina svih zastupnika, 77 glasova. Stavljam na glasovanje prijedlog članova Kluba zastupnika SDP-a da se iskaže nepovjerenje predsjedniku Vlade Republike Hrvatske. Glasuje se na način, tko glasuje za, glasuje da se iskaže nepovjerenje predsjedniku Vlade. Ovdje treba upozoriti da bude potpuno kristalno jasno. Molim uključimo se. Uključimo se da utvrdimo kvorum prvo. Rezultat? Nazočno je 117. imamo valjani kvorum. Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je za iskazivanje nepovjerenja predsjedniku Vlade doktoru Ivi Sanaderu glasalo 53 zastupnika, jedan suzdržan, protiv 75. I utvrđujem da prijedlog nije dobio potrebnu većinu i da premijer doktor Ivo Sanader ima i dalje povjerenje Hrvatskog sabora. Još ima jedan prijedlog zaključka Kluba zastupnika HNS-a koji je predložio zaključak. Obzirom na tijek rasprave, a u skladu sa člankom 111. Poslovnika Hrvatskog sabora zadužuje se predsjednika Vlade Republike Hrvatske da jednom godišnje na prvoj sjednici Sabora, početkom godine izvijesti Sabor o stanju u državi. Gospođo potpredsjednice molim hoće te li se ovom prijedlogu Kluba zastupnika HNS-a?
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Vlada prihvaća ovaj prijedlog kluba HNS-a uz molbu da se izostavi ova formulacija na prvoj sjednici Sabora početkom godine. Predlažemo da se o tome kada će se to dogoditi dogovore parlamentarni klubovi, naravno u suradnji sa Vladom da to ne bude obveza, dakle da bude baš na prvoj sjednici Sabora. Na početku godine, ali svakako. Evo znači sve prihvaćamo, osim ovoga na prvoj sjednici Sabora početkom godine.
Gospođa zastupnica Vesna Pusić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Dakle, intencija ovog zaključka je umjesto da se koriste ovi instituti budući da nismo imali do sada drukčiju priliku, da naprosto postoji obveza predsjednika Vlade da jedanput godišnje izvijesti Sabor o stanu u zemlji što naravno povlači za sobom onda i parlamentarnu raspravu. A prihvaćamo da se to odredi datum, odnosno dan u dogovoru parlamentarnih klubova.
Dobro. U ovom preformuliranom obliku. Prije toga gospodin zastupnik Zoran Milanović. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. S obzirom da je premijer, a onda i Vlada dobio povjerenje u ovom Saboru, odnosno nije mu izglasano nepovjerenje i s obzirom da nastavlja mandat, moramo se složiti sa ovim prijedlogom i složit ćemo se naravno s ovim prijedlogom. Neobično je što toga do sada nije bilo u hrvatskoj ustavnoj pravnoj parlamentarnoj praksi, ali prijedlog je dobro došao i klub SDP-a ga podržava. Hvala vam.
Hvala lijepa. Gospodin zastupnik Damir Kajin. Pa gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Mi u klubu IDS-a nemamo ništa protiv toga da i premijer podnese izvješće o stanju nacije, ali čini nam se da bi bilo mnogo razumnije, mnogo prihvatljivije, pa čak bih rekao i potrebnije da se Saboru sa problemima u kojim se nalazi nacija jednom godišnje obraća predsjednik države. Mislim da ne treba u tom kontekstu mijenjati Ustav ali da bi bilo poželjno čuti što najveći autoritet u ovoj zemlji o tim prilikama misli.
Na žalost to nije moguće. Mir molim vas. Ustav je vrlo precizan i jasan. Mi smo po Ustavu smo imali one … predsjednika Republike koji o stanju države i nacije izvještavao pred Hrvatskim saborom. Sada promjenom Ustava to više ne postoji, ta mogućnost da bi predsjednik Republike ovdje u sabornici davao izvješće o stanju države i nacije. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a gospodin zastupnik Boro Grubišić.
Gospodine potpredsjedniče. Mislim da postoji neko kompromisno rješenje koje bi mogli već danas riješiti. Ukoliko se kaže da prva 3 mjeseca dakle početna 3 mjeseca godine da se ovako izvješće podnese. Ako se Vlada slaže i potpredsjednica.
Dobro. Ja predlažem da ovom preformuliranom prijedlogu zaključka da predsjednik Vlade u skladu sa dogovorom predstavnika ili predsjednika klubova da utvrde zajedno termin kada će se predsjednik Vlade će podnijeti ovo predloženo izvješće po. Molim. Izvolite.
Zahvaljujem. Mislim da ovaj prijedlog nije loš da to bude u prvom kvartalu, mislim logično je da bude početkom godine. ja ne inzistiram na tome, ali mislim da nije loše da bude.
Dobro. U prvom kvartalu prema dogovoru stranaka. Uključimo se. Molim vas. Gospođo potpredsjednice. Izvolite.
Ja još jedan put ponavljam da Vlada Republike Hrvatske prihvaća prijedlog kluba HNS-a, Kluba zastupnika HNS-a, dakle prihvaća prijedlog osim onog dijela da to bude na prvoj sjednici Hrvatskog sabora na početku godine. sve ostalo prihvaćamo, suglasni i kao što sam rekla koja će to sjednica peta ili druga biti dogovorit će se predsjednici parlamentarnih klubova naravno u suradnji sa Vladom, predstavnikom Vlade odnosno predsjednikom Vlade.
A dobro. Taj zaključak u ovoj formulaciji predsjednici klubova će dogovorno utvrditi termin, datum kada će se predsjednik Vlade … … [[Upadica se ne razumije.]] kad će podnijeti svoje izvješće. Molim? Idemo glasovati da to… Tko je za takav prijedlog ovaj preformulirani? Rezultat? Utvrđujem da je sa 118 glasova za, 2 suzdržana i jednim protiv donesen predloženi zaključak. Dame i gospodo zastupnici prekidam sjednicu. Nastavljamo sutra u 9 i 30 sa raspravom o Konačnom prijedlogu zakona o javno-privatnom partnerstvu i Zakona o upravnom postupku i tako dalje kako slijedi prema dnevnom redu. Gospođe i gospodo zastupnici nastavljamo sjednicom. Na redu je rasprava o: - Konačni prijedlog zakona o javno-privatnom partnerstvu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 126 Predlagatelj zakona je Vlada. Amandmani se mogu podnositi do kraja raspravu koju su proveli: Odbor za Hrvate izvan Republike Hrvatske, Odbor za zakonodavstvo, za europske integracije, za gospodarstvo i Odbor za lokalnu i područnu samoupravu. Izvješća ste primili na sjednici. Amandmane je podnio Odbor za zakonodavstvo. Predstavnik predlagatelja, predstavnica predlagatelja Tamara Obradović-Mazal, državna tajnica u Ministarstvu gospodarstva, rada i poduzetništva. Izvolite.