Dame i gospodo delegati, uvaženi gosti srdačno vas pozdravljam i otvaram 13. sjednicu Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH. [[INTONIRANJE HIMNE]] Na sjednicu su pozvani naši redovni gosti koje ovim putem srdačno pozdravljam. Sjednici prisustvuje 12 delegata – 4 iz reda bošnjačkog, 4 iz reda hrvatskog i 4 iz reda srpskog naroda. Delegati Munib Jusufović, Lazar Prodanović, Marina Pendeš su opravdali svoj izostanak sa današnje sjednice, želim da se što pre oporave i vrate redovnim aktivnostima. Kao što vam je naznačeno u pozivu za sjednicu u skladu sa članom 155. Poslovnika na početku sjednice, a prije rasprave o dnevnom redu, delegatima će biti omogućeno da postavljaju delegatska pitanja u usmenoj formi. Podsjećam da su vas, da su vam zajedno sa pozivom za 13. sjednicu Doma naroda upućen i dopis u vezi sa procedurom postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi. Navedeni dopis, odnosno obavještenje o mogućnosti postavljanja delegatskih pitanja u usmenoj formi na 13. sjednici Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH takođe upućeno je predsjedavajućem, Savjetu ministara BiH i Generalnom sekretarijatu Savjeta ministara BiH. U skladu sa članom 156. stav (1) Poslovnika najavu za postavljanje delegatskih pitanja u usmenoj formi dostavili su: delegat Denis Bećirović za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, gospodina Zorana Tegeltiju; delegat Zlatko Miletić za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, gospodina Zorana Tegeltiju i delegatkinja Dušanka Majkić za predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH Zorana Tegeltiju. U skladu sa članom 156. stav (2) Poslovnika ove najave dostavljene su predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i onom članu Savjeta ministara na kojeg se delegatsko pitanje odnosi. Želim vas podsjetiti na to da smo uputili obavještenje Javnom radio-televizijskom servisu BiH radi obezbjeđenja direktnog televizijskog prenosa ovog dijela sjednice u skladu sa članom 155. stav (1) Poslovnika. Sada možemo početi sa postavljanjem usmenih delegatskih pitanja i davanjem odgovora. Riječ dajem delegatu Denisu Bećiroviću. Izvolite.
Zahvaljujem. Dame i gospodo dozvolite mi, prije svega, da u najvišem zakonodavnom organu Bosne i Hercegovine najiskrenije čestitam svim građankama i građanima Bosne i 2 Hercegovine Dan državnosti Bosne i Hercegovine. Riječ je o jednom od najsvijetlijih datuma u milenijskoj historiji Bosne i Hercegovine, dakle o 25. novembru 1943. godine kada su antifašisti iz svih bosanskohercegovačkih naroda obnovili srednjovjekovnu državnost bosanske države. Smatram da je to važno danas reći i u Parlamentarnoj skupštini BiH i uputiti svim građanima i narodima BiH jednu poruku mira. Moje pitanje je bilo upućeno predsjedavajućem Vijeća ministara BiH i odnosi se na antiustavno i nezakonito potpisivanje zajedničke izjave od strane premijera bh. entiteta Radovana Viškovića i premijerke Srbije Ane Brnabić o izgradnji tri hidrocentrale u gornjem toku rijeke Drine. Želim vrlo jasno u vezi s tim reći da je to pokušaj uzurpacije hidroenergetskog potencijala Bosne i Hercegovine, želim vrlo jasno reći i ovdje u Domu naroda da ne može biti izgradnje nikakvih hidrocentrala na rijeci Drini bez saglasnosti nadležnih državnih organa Bosne i Hercegovine, što u ovom slučaju se nije dogodilo. Rijeka Drina je u najvećem dijelu svog toka i međudržavna granica bila, jeste i ostaje, negirati tu činjenicu mislim da je ulazak u jednu avanturu sa nesagledivim posljedicama i to ne bih nikome preporučio. Ovdje želim takođe u vezi s ovim pitanjem da pozovem i sve državne organe Bosne i Hercegovine, ali i predstavnike međunarodne zajednice u skladu sa Dejtonskim mirovnim sporazumom da najoštrije reagiraju u vezi s ovom, ja ću je nazvati, provokacijom. Mislim da ovo pitanje ne može biti predmet nekih jalovih dnevnopolitičkih saopćenja bilo koje političke stranke, ovdje moraju djelovati državni organi naše države vrlo jasno u skladu sa svojim nadležnostima. Strateški akcioni program za održivi razvoj upravljanja vodama rijeke Drine izrađen je za tri države i to kao programski dokument i krovni program u kontekstu zakonodavstva Evropske unije, mi to ne smijemo zanemariti. Također i Srbija i Bosne i Hercegovina su potpisnice Konvencije o vodama. Samo države mogu potpisivati ovakve sporazume, graditi hidrocentrale na rijeci Drini. Bez međudržavnog sporazuma države Bosne i Hercegovine i države Srbije je zaista neozbiljno. Je ne mogu da vjerujem kako se premijerka Srbije usudila na jedan takav potez, to nije izraz dobrosusjedske saradnje. Zato ja danas javno pitam i Vijeće ministara i predsjedavajućeg – Šta su oni konkretno u vezi s ovim učinili? Mislim da je red da bosanskohercegovačka javnost sazna i od Vijeća ministara BiH koje je radnje u vezi s tim preduzelo. Očekujem, dakle, odgovor, a u skladu s Poslovnikom imam, naravno, još jedan komentar.
Hvala lijepo. Pošto predsjedavajući Vijeća ministara nije prisutan, nije bio ni na prošloj sjednici, ostaje jedina mogućnost da sva pitanja koja su upućena predsjedavajućem ili ministrima koji ne prisustvuju ovim sjednicama da ih kao predsjedavajući u pisanoj formi obavijestim da su dužni u pisanoj formi, ukoliko nisu u prilici da prisustvuju ili pravdaju izostanak, da u pisanoj formi dostave odgovor ne samo na ovo pitanje, nego sva dosad postavljena pitanja. To je jedino što mogu u skladu sa Poslovnikom da dam kao obavješetenje.
... praksa i to više ne vrijedi ni komentarisati, ali evo koristimo svoje delegatsko pravo da ipak na neke stvari javno i otvoreno ukažemo. Ja ovdje želim danas, prije svega, pozvati 3 Vijeće ministara BiH da obavijesti i sve međunarodne faktore o tome kako je ova zajednička izjava s pravne strane potpuno ništavna. Želim pozvati Tužilaštvo BiH da otvori konkretan predmet u vezi s ovim slučajem, ovdje je riječ o ugrožavanju i nepoštivanju i ustavnog poretka i državnih zakona BiH, to je više nego jasno. Državno tužilaštvo treba da vrlo jasno otkrije da li ovdje ima elemenata i lažnog predstavljanja u ime države. Zatim želim pozvati Kolegij Doma naroda da organiziramo posebnu tematsku sjednicu posvećenu ovom pitanju. Želim pozvati OHR i visokog, specijalnog predstavnika Evropske unije da obavijeste sve relevantne međunarodne adrese u vezi s ovim i na kraju pozivam i ministricu vanjskih poslova u slučaju ako bude opstrukcija i u Vijeću ministara da iskoristi svoju poziciju i također obavijesti relevantne međunarodne adrese. Ovo nije dobra poruka ni za koga, mi svi u ovoj državi znamo da Srbija Bosni i Hercegovini duguje preko sedam milijardi maraka kada je riječ o raspolaganju hidroenergetskim potencijalima, znamo što se događa na, kada je riječ o hidrocentralama kod Zvornika, Bajine Bašte itd. koje pripadaju po svim međunarodnim konvencijama i Bosni i Hercegovini, moje je mišljenje da ta pitanja treba dijalogom i na argumentiran način rješavati u međudržavnim odnosima ove dvije države, a nikako te odnose dalje komplicirati sa ovakvim antiustavnim, antidejtonskim i jednostranim pokušajima. Zahvaljujem.
Hvala lijepo. Ja bi molio naredne kolege da se držimo tajminga koji je Poslovnikom predviđen za postavljanje poslaničkih pitanja, a nisam iz najboljih namjera htio da prekidam kolegu Bećirovića, iako je vrijeme prekršeno, zato vas molim da se držimo koliko je moguće Poslovnika, naravno nikome nećemo uskratiti da završi svoju misao, ali evo da vodimo računa. Riječ dajem kolegi Zlatku Miletiću.
Hvala lijepo predsjedavajući. Srdačno vas sve kolegice i kolege pozdravljam, pozdravljam ministre, Vijeće ministara, predstavnike institucija BiH i sve prisutne predstavnike naših službi i medije. Ja ću gledati da svoje pitanje koje je vrlo kratko, a mislim da je ono trenutno najznačajnije u BiH sa aspekta problema kojim se ova zemlja bavi, da dam kratko uvodno izlaganje, budite strpljivi, samo me malo saslušajte da vidite u kakvom se ozbiljnom problemu nalazimo. Kad su u pitanju saobraćajne ili prometne nesreće u Bosni i Hercegovini, govorim samo o njihovim posljedicama, 2017. godine bilo je 298 poginulih, 2018. godine 277, 2019. godine 261 poginulo lice i za osam mjeseci ove godine 200 lica. Moje pitanje se odnosi u kontekstu posljedica ili ako hoćete borbe protiv pandemije korona virusa, jel' u vrijeme pisanja mog upita, zapravo obraćanje predsjedavajućem Vijeća ministara, koga nažalost evo nema ni ovaj put, bilo je mrtvih u BiH 2 141 i da ponovim na hrvatskom jeziku, da bi bio još precizniji, dvije tisuće sto četrdeset jedno lice, jutros je taj broj dostigao iznos od dvije tisuće tristo četrdeset tri ili dvije hiljade tristo četrdeset tri mrtva od početka ove kalendarske godine, što je katastrofa. Šta želim da kažem, da ovo više nije zdravstveni problem, ovo je socijalni, ekonomski, politički, a bogami i sigurnosni problem. Znači, skoro imamo dvije i po hiljade mrtvih od kako je pandemija počela i mislim da je krajnje vrijeme u ovoj zemlji sve institucije, uključujući i nas da se probudimo i da počenemo ovaj problem rješavati. 4 Moje pitanje u tom smislu bilo bi vrlo kratko, ja sam očekivao usmeni, a evo pošto nema gospodina predsjedavajućeg očekujem pismeni odgovor – Šta je u posljednja tri mjeseca Vijeće ministara poduzelo u ovom smislu da se ne bavimo ovako strašnim posljedicama? Jer, prema jutrošnjem Izvještaju Evropske agencije koja se bavi ovim pitanjem mi smo treća zemlja u Evropi po smrtnosti, odnosno po broju stradalih od pandemije, jel' čekamo da budemo prvi da se probudimo. Drugo potpitanje, a u vezi s ovim, znači s obzirom da smo raspravljali kroz budžet kad smo raspravljali za ovu kalendarsku godinu, znači takođe molim da imamo u vidu, pogotovo ako smo imali priliku da vidimo juče dešavanje u Distriktu Brčko, da i pored toga što građani prihvaćaju određene rigorozne mjere, da se građani, naši privrednici nalaze u velikim problemima. Znači, drugi dio pitanja Vijeću ministara se odnosi na to – Da li su za 2021. godinu i da li planiraju mjere kako da pomognemo posrnuloj privredi, našim gospodarstvenicima i privrednicima? Hvala lijepa.
Hvala lijepo kolegi Miletiću. Već ste i sami rekli da tražite odgovor u pisanoj formi, s obzirom da predsjedavajući ne prisustvuje, mi ćemo uputiti dopis da se odgovor proslijedi u pisanoj formi. Sada riječ dajem delegatkinji Dušanki Majkić. Izvolite.
Poštovane koleginice i kolege, moje delegatsko pitanje upućeno je predsjedavajućem Savjeta ministara. Pitanje koje je postavljeno nismo ni znali da zaslužuje ovakvu pažnju, jer nikad nije bilo tako eksplicitno napisano, tako jasno i brojem, jer kad kažete da nečega ima mnogo, a ne kažete pri tom i koliko odma imate problem. Dakle, u Izvještaju o izvršenju Budžeta institucija BiH s pozivom na Izvještaj o radu Pravobranilaštva, koji mi još nismo, o kome nismo raspravljali, stigao je u proceduru ali o njemu nismo raspravljali, stoje alarmantni podaci, da prema, znači, tom Izvještaju sa stanjem na 31.12.2019. Bosna i Hercegovina, odnosno Pravobranilaštvo kao zaštitnik Bosne i Hercegovine ima u radu 984 predmeta u kojima se kao tužena strana pojavljuju institucije Bosne i Hercegovine, vrijednost ukupna svih tih predmeta je više od 253 miliona maraka ili više od jedne četvrtine budžeta institucija BiH. Radi se o 32 institucije, dakle 984 parnična predmeta i četvrtina je budžeta kako sam rekla, institucije sa najvećim brojem sporova, znači one koje bi morale nešto napraviti za tolike godine svog rada su: 1. Ministarstvo odbrane sa 195 predmeta ili skoro 25 miliona maraka, 2. Uprava za indirektno oporezivanje 67 predmeta ili skoro 27 miliona maraka, 3. Savjet ministara, tako stoji, šta je u tome sadržano vidjećemo, 15 predmeta više od 20 miliona maraka, 4. Ministarstvo komunikacija i transporta 6 predmeta ili više od 7,5 miliona maraka i 5. Agencija za identifikaciona dokumenta i razmjenu podataka 3 predmeta blizu 5 miliona maraka. To je svega navedeno pet institucija, ostalih još 27 koje nisam navodila, čiji iznosi su manji ili oko milion maraka, to stanje je alarmantno. Znači, opasnost po budžet su velike, zato sam odlučila i da postavim ovo pitanje predsjedavajućem Savjeta ministara, a ono se svodi na tri stvari: 5 Šta namjerava preduzeti Savjet ministara prema institucijama čije poslovanje generiše sudske sporove? Šta Savjet ministara preduzima na usklađivanju propisa koji regulišu primanja iz radnog odnosa zaposlenih u zakonodavnoj, sudskoj i izvršnoj vlasti BiH? I konačno zadnje, da li Savjet ministara putem resornog ministarstva, u ovom slučaju Ministarstvo pravde, priprema pravni okvir za provođenje postupka vansudske nagodbe u cilju postizanja mogućih ušteda u potrošnji budžetskih sredstava? Hvala.
Hvala lijepo. Delegat Mladen Bosić dobio je odgovor u pisanoj formi na postavljeno pitanje od Centralne izborne komisije BiH, također delegat Zlatko Miletić dobio je odgovor u pisanoj formi na postavljeno pitanje od Ministarstva civilnih poslova BiH. Da li su delegati zadovoljni dobijenim odgovorima? Jesu. Hvala vam lijepo. Prelazimo, dakle, idemo dalje za 13. sjednicu predložen je sledeći izmijenjeni Dnevni red 1. Usvajanje Zapisnika sa 12. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 2. Zahtjev delegata Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1-2146/20 od 03.11.2020. godine; 3. Zahtjev delegata Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1-2147/20 od 03.11.2020. godine; 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1344/20 od 02.07.2020. godine; 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-596/20 od 31.03.2020. godine; 6. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, (prvo čitanje), predlagač: Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH, broj: 02- 02-1-840/19 od 27.07.2020. godine, sa Mišljenjem Ustavnopravne komisije i Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH; 7. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o zaklјučku iz Mišlјenja Zajedničke komisije za lјudska prava koji glasi: „Nalaže se Savjetu ministara BiH da do kraja ove kalendarske godine u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka Bosne i Hercegovine“- veza: akt broj: 03/6- 50-14-12-6/20 od 14.09.2020. godine, broj: 02-50-6-16-12/20 od 12.11.2020. godine; 8. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma za 2018. godinu - veza: akt broj: 01,02,03-37- 1656/20 od 17.08.2020. godine, broj: 02-50-6-16-12/20 od 12.11.2020. godine; 6 9. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o nezakonitom i neprofesionalnom djelovanju ministarke spoljnih poslova Bosne i Hercegovine, dostavlјene od delegatkinje Dušanke Majkić – veza: akt broj: 02-50-6- 1964/20 od 08.10.2020. godine, broj: 02-50-6-16-12/20 od 12.11.2020. godine; 10. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Informaciji o raspodjeli i korišćenju sredstava tekuće budžetske rezerve za period januar – decembar 2019. godine - veza: akt broj: 01,02-16-1-1678/20 od 24.08.2020. godine, broj: 02-50-6-16-12/20 od 12.11.2020. godine; 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o zaklјučku delegata Asima Sarajlića koji glasi: „Pozivaju se entitetske agencije državne službe i Vlada Brčko Distrikta BiH da u što kraćem roku uspostave i učine operativnim registar zaposlenika u institucijama entiteta i Brčko Distrikta BiH sa podacima o nacionalnoj, polnoj, kvalifikacionoj strukturi i nacionalnoj strukturi rukovodećih službenika“- veza: akt broj: 01,02-50-18-1555/20 i 02-50-6-16-12/20 od 08.10.2020. godine, broj: 02-50-6-16-12/20 od 12.11.2020. godine; 12. Razmatranje materijala Upravnog odbora BHRT-a: a) Izvještaj o finansijskom poslovanju BHRT-a za 2019. godinu, broj: 01,02-50- 18-1503/20 od 23.07.2020. godine; b) Programski planovi i Finansijski plan BHRT-a za 2020. godinu, broj: 01,02- 50-18-1031/20 od 29.05.2020. godine; 13. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, podnosilac: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02-16- 1-1595/20 od 31.07.2020. godine; 14. Izvještaj o finansijskoj reviziji izvršenja Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 02-16-9- 1910/20 od 29.09.2020. godine; 15. Delegatska inicijativa Denisa Bećirovića kojom Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH poziva Predsjedništvo BiH da, u najkraćem mogućem roku od dana usvajanja ove inicijative, donese Odluku o angažovanju Oružanih snaga BiH na državnoj granici Bosne i Hercegovine s cilјem pomoći Graničnoj policiji BiH u zaustavlјanju ilegalnih prelazaka državne granice i osiguranja bezbjednosti za sve narode i građane Bosne i Hercegovine, broj: 02-50-6-1762/20 od 03.09.2020. godine; 16. Izbor direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH - Izvještaj o utvrđivanju prijedloga rang-liste kandidata za izbor direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, dostavlјen od Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, broj: 01,02-50-16-1091-7,1/20 od 06.10.2020. godine; 17. Imenovanje sedam članova Kancelarije za razmatranje žalbi u Sarajevu - Izvještaj o utvrđivanju liste uspješnih kandidata za imenovanje sedam članova Kancelarije za razmatranje žalbi u Sarajevu, dostavljen od Privremene zajedničke komisije oba doma za sprovođenje procedure imenovanja sedam članova Kancelarije za razmatranje žalbi u Sarajevu, broj: 01,02-50-14-1183-4/20 od 13.10.2020. godine; 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 2 na Ugovor o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, naknadno izmijenjen Amandmanom broj 1 (Ugovor o finansiranju) – Distribucija električne energije u BiH – C (Fi 82.304- SERAPISA2010-0562), broj: 01,02-21-1-1872/20 od 23.09.2020. godine. Ovo je usaglašeni izmjenjeni dnevni red Kolegijuma Doma naroda koji ste dobili. 7 Da li se neko javlja za riječ? Kolega Bećirović. Izvolite.
/nije uključen mikrofon/
A kolega Miletić prvi, izvinjavam se, oprostite. Izvolite kolega Miletiću.
Meni je svejedno da je i kolega Bećirović. Ja nemam primjedbi na tačke dnevnog reda koje su ovdje upisane, ali imam primjedbu, gospodine predsjedavajući, s obzirom da sam ja 23.10. prema Vama uputio jednu inicijativu koja se odnosi na poboljšanje statusa uposlenika, znači naših državnih službenika, uposlenika u institucijama Bosne i Hercegovine i tom inicijativom sam ustvari tražio tri stvari, pored toga da se varati taj famozni koeficijent na 535 maraka, a da bi preduprijedili generalni štrajk uposlenika u institucijama, znači i uposlenika i državnih službenika, tražio sam tom inicijativom da Vijeće ministara pod hitno razvije socijalni dijalog sa sindikatima i da u tim pregovorima ne naprave dvije stvari, znači da se potpiše kolektivni ugovor sa njima, da se riješi ovaj problem i na taj način da preduprijedimo generalni štrajke. Mislim da je to pitanje, zaista da ima poseban stepen hitnosti. Ja ne volim inače da pretpostavljam šta ste vi radili i mislili, ali pretpostavljam da Kolegij kad se o tom izjasnio da je to dostavio nekoj nadležnoj komisiji, pa Vas molim kad budete odgovarali da mi date odgovor na pitanje – koja je komisija nadležna da procijeni dal' štrajka treba ili ne treba bit, koja je komisija nadležna da li se treba potpisati kolektivni ugovor s našim sindikatima? I ostavljam, znači, za potrebnim svakako da se Ministarstvo finansija u smislu tog finansijskog problema koji imamo ukoliko budemo želili riješiti, a on iznosi oko 70 miliona na godišnjem nivou, pa evo možda prije nego što komisija bude zasjedala i donosila odluku o tom pitanju, da im sugerišem kad su sve, već u stanju da traže od MMF-a novu milijardu i po, da im ništa ne bi falilo da traže još 70 miliona i da zaista u narednom periodu pomognemo državnim službenicima i namještenicima, da im poboljšamo njihov lični ili osobni status. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Miletiću. Smo da kažem da smo mi zaprimili taj Vaš prijedlog i da je Kolegij odredio na jutrošnjoj sjednici nadležnu komisiju, čim nadležna komisija završi, to je proceduralna priča, biće tačka dnevnog reda o njoj ćemo razgovarati. Riječ dajem kolegi Denisu Bećiroviću. Izvolite.
Do izbora u Gradu Mostaru ostalo je još 27 dana, međutim moram reći da smatram da je većina političkih stranaka u Gradu Mostaru u jednoj neravnopravnoj poziciji, jer suštinski ne mogu voditi izbornu kampanju u svim dijelovima grada, preciznije u onim ulicama koje nose imena ustaških zločinaca, takvih je najmanje pet ulica u Mostaru koja imaju imena poput zločinaca Jure Francetića, Ante Vokića, Mile Budaka, Mladena Lorkovića itd. Kako najaviti neki politički skup ili u skladu sa postojećim mjerama i staviti, recimo, na plakat da ćete imati 8 neki info-štand u Ulici Jure Francetića? To će malo koja politička stranka sebi dozvoliti. Dakle, nezamislivo je voditi kampanju u tim dijelovima Grada Mostara, to su činjenice, zato danas predlažem dopunu dnevnog reda – Razmatranje prijedloga zaključka kojim se pozivaju nadležni organi u Gradu Mostaru da u najkraćem mogućem roku uklone nazive ulica u Mostaru koje nose imena i prezimena dokazanih ustaških zločinaca iz Drugog svjetskog rata. Mislim da imamo danas priliku ovdje u Domu naroda da pokažemo i pošaljemo jednu poruku mira uoči predstojećih Lokalnih izbora u Gradu Mostaru, imamo priliku danas da pokažemo da afirmiramo evropske vrijednosti, da baštinimo evropske vrijednosti i u Mostaru i u cijeloj Bosni i Hercegovini, a jedna od temeljnih vrijednosti savremene Evrope i Evropske unije je upravo antifašizam. Nazivi ulica po nacifašistima nemaju nikakve veze s Evropskom unijom, to je potpuna suprotnost od onoga šta su strateški ciljevi cijele države Bosne i Hercegovine. Danas je, dakle, prilika da pošaljemo tu poruku, da vrlo jasno kažemo da se ne slažemo s politikom koja je brisala ulice, recimo, Matije Gupca ili čuvenog književnika i državnika Vladimira Nazora, a davala ulice Juri Francetiću i drugim zločincima. Evo šanse u Domu naroda, dakle, predlažem u skladu s Poslovnikom da uvrstimo ovu tačku dnevnog reda, imam pripremljen tačno prijedlog zaključka i da pošaljemo, ponavljam, jednu poruku mira, tolerancije i da smo istinski i iskreno spremni slijediti evropske vrijednosti. Dostavljam u pisanoj formi.
Hvala lijepo. Time zaključujemo raspravu o dnevnom redu, s tim da molim u pisanoj formi, da se izjasnimo o prijedlogu za novu tačku dnevnog reda. Dakle, prijedlog tačke dnevnog reda – Razmatranje prijedloga zaključka kojim se pozivaju nadležni organi vlasti u Mostaru da u najkraćem mogućem roku uklone naziv ulica u Mostaru koje nose imena i prezimena dokazanih ustaških zločinaca iz Drugog svjetskog rata. Pripremite se za glasanje. Dakle, prisutno 12 – za 5, protiv 6, suzdržanih 1. Federacija BiH – za 5, protiv 3, uzdržan niko. Republika Srpska – za niko, protiv 3, uzdržan 1. Dakle, nema opšte većine ide na ...
/nije uključen mikrofon/
Nema opšte većine, dakle ova dopuna dnevnog reda nije prihvaćena. Prelazimo na tačku jedan, Ad. 1. Usvajanje Zapisnika sa 12. sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Otvaram raspravu. 9 Ne javlja se niko. Zatvaram raspravu. Idemo na glasanje o Zapisniku sa 12. sjednice. Dakle, prisutno 12 – za 11, protiv niko, uzdržan 1. Federacija BiH – za 8, protiv niko, uzdržan niko. Republika Srpska – za 3, protiv niko, uzdržan 1. Konstatujem da imamo opštu i entitetsku većinu i da je Zapisnik usvojen. Prelazimo na tačku dva, Ad. 2. Zahtjev delegata Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1-2146/20 od 03.11.2020. godine
Dakle, i tačka 2. i tačka 3., dakle, Prijedlog zakona o dopuni Zakona o plaćama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine, kao i Prijedlog zakona o dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine tretiraju, prije svega, pokušaj da ovdje u Parlamentarnoj skupštini BiH danas u Domu naroda ukinemo jednu od brojnih privilegija. To je tzv. jubilarna nagrada. Po osnovu te jubilarne nagrade do sada su potrošene stotine hiljada KM. Ja mislim da to treba tretirati na hitan način u vremenu pandemije koju trpe, je li, svi građani Bosne i Hercegovine, u vremenu opadanja privrednih aktivnosti, smanjenog izvoza, brojnih socijalno ekonomskih problema. Da danas treba da pronađemo snage i pokažemo jedan pozitivan signal prema svim ljudima u Bosni i Hercegovini. Naravno, nije ovo neko sad sistemsko rješenje. Nažalost brojna rješenja u ovoj godini su padala koja su predlagala i puno šire zahvate. Kad već nismo mogli ništa od toga da usvojimo ovdje u Domu naroda mislim da je prilika barem da na ovakav način jednu po jednu ukidamo od tih privilegija. Stoga je, evo, prilika da danas pošaljemo jednu pozitivnu poruku iz Parlamentarne skupštine BiH u vezi sa ovim. Da pokažemo, između ostalog, da smo spremni i na drugačiji način da radimo. Mislim da, a o tome je šira javnost upoznata, nije dobra poruka da u Parlamentarnoj skupštini BiH neko se opredjeljuje da kupuje skupocjene automobile, skupocjeni namještaj, a da istovremeno stoje privilegije. Gledaju to ljudi u Bosni i Hercegovini, prate. Oni očekuju od nas puno odgovorniji pristup od ovoga što trenutno vidimo. S toga,. evo, da ... ne obrazlažem detaljno sadržaj ovog Zakona, dobili ste ga u pisanoj formi, nadam se i pročitali, on je vrlo jasan i pozivam sve da glasaju za njega.
Kolega Miletić. Izvolite. 10
Ako dozvolite vrlo kratko. Koliko sam uspio ja da pročitam, znači, inicijativu kao takvu podržavam ukoliko se ona odnosi samo na imenovane i izabrane. Znači, ako se ne odnosi na naše namještenike i uposlenike koji imaju svakako, je li, u takvoj su egzistencijalnoj neprilici da im, i ta vrsta novca da im je potrebna. Znači, u svakom slučaju ako se odnosi na ove dvije kategoje ja podržavam. Hvala.
Zahvaljujem. Ko se dalje javlja za riječ? Dakle, raspravljamo o proceduri. Kolega Bećirović. Izvolite.
Pošto raspravljamo o proceduri mi vrlo često to pomiješamo pa kada dođe onda o suštini već iscrpimo diskusiju u proceduri. Tako da ne bi ostalo nejasno, nije ovdje riječ sada o proceduri već o konkretnim izmjenama dva zakona koja to tretiraju. Kolegi Miletiću, samo radi javnosti, da podsjetim još jednom, potpuno ste u pravu, to se tačno odnosi na ovo o čemu ste govorili i ne odnosi se na ove druge. Tako doslovce piše u Zakonu.
Hvala lijepo. Ko se dalje javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Glasamo o proceduri, dakle glasamo o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Dajte mogućnost da glasamo. Dakle, prisutno je 11 – za 11, protiv niko, uzdržan niko. Imamo opštu, imamo, dakle Federacija BiH – za 8, protiv niko, uzdržan niko, Republika Srpska – za 3, protiv niko, uzdržan niko. Dakle, imamo opštu i entitetsku većinu. Dakle, konstatujem zahtjev za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, usvojena je, dakle, hitna procedura. Sada otvaram raspravu o sadržaju Zakona. Ko se javlja za riječ ili su sve rasprave iscrpljene vezano za proceduru? Ne javlja se niko. Zaključujem raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Dajte mogućnost da glasamo. 11 Dakle, prisutno je 11 – za 5, protiv 6, uzdržan niko. Federacija BiH – za 5, protiv 3, uzdržan niko, Republika Srpska – za niko, protiv 3, uzdržan niko. Dakle, nemamo opšte većine. Konstatujem Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o platama i naknadama u institucijama Bosne i Hercegovine nije usvojen. Prelazimo na tačku tri, Ad. 3. Zahtjev delegata Denisa Bećirovića za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda, broj: 02-02-1-2147/20, od 03.11.2020. godine Dobili ste ovaj zahtjev. Dajem riječ predlagaču, ako ima potrebe. Izvolite, Denis Bećirović.
... [[nije uključen mikrofon]] da bi se ova privilegija ukinula nužno je da se to reguliše izmjenama i dopunama kroz ova dva zakona. Jubilarna nagrada je zaista nešto što izgleda kao naučna fantastika za ljude u ovoj zemlji. Ne znam zašto će to pojedinim, evo, ministrima, poslanicima, itd., ovdje na državnom nivou. Da li jubilarnu nagradu imaju rudari u Bosni i Hercegovini, imaju ljekari koji vode borbu sa pandemijom, imaju radnici u obrazovanom sistemu, brojni ljudi u privredi, poljoprivrednici, itd.? Nema niko. Ja vas pozivam još jednom da pokušamo da barem ono što možemo ukidamo od tih privilegija i da pokažemo barem minimum solidarnosti sa ljudima u ovoj zemlji.
Hvala lijepo. Javlja li se neko dalje za diskusiju? Ne. Zaključujem raspravu. Glasamo, dakle, o proceduri o tome da li ćemo Prijedlog zakona razmatrati po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Pripremite se za glasanje. Dakle, prisutno je 11 – za 11, protiv niko, uzdržan niko. Federacija BiH – za 8, protiv niko, uzdržan niko, Republika Srpska – za 3, protiv niko, uzdržan niko. Imamo opštu, imamo entitetsku većinu. Prelazimo, dakle, na raspravu o Prijedlogu zakona po hitnom postupku. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. 12 Glasamo o Prijedloga zakona o dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 124. Poslovnika Doma naroda. Dajte mogućnost da glasamo. Dakle, prisutno je 11 – za 5, protiv 5, uzdržan 1. Federacija BiH – za 5, protiv 3, uzdržan niko, Republika Srpska – za niko, protiv 2, uzdržan 1. Dakle, konstatujem da Prijedlog zakona o dopuni Zakona o radu u institucijama Bosne i Hercegovine nije usvojen. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, to je, Ad. 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-1344/20 od 02.07.2020. godine Ovo je drugo čitanje. U drugom čitanju vodi se rasprava o amandmanima i glasa o Prijedlogu zakona. Dobili ste Izvještaj Ustavnopravne komisije Doma naroda. Komisija je prihvatila tekst Prijedloga zakona, te predlaže Domu njegovo usvajanje. Predstavnički dom je na 13. sjednici, održanoj 14.10.2020. godine, usvojio Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine u drugom čitanju. Riječ dajem predsjedavajućem Ustavnopravne komisije Doma naroda, Bariši Čolaku, ako ima potrebe. Nema. Zahvaljujem. Sada dajem riječ predlagaču ako je prisutan i ima potrebe. Ne, nema. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Da li se neko javlja za riječ? Ne javlja niko. Zatvaram raspravu. Glasamo o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine u drugom čitanju. Dakle, prisutno je 12 – za 10, protiv niko, uzdržana 2. Federacija BiH – za 8, protiv niko, uzdržan niko, Republika Srpska – za 2, protiv niko, uzdržana 2. Dakle, konstatujem Prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Zakona o sudskim taksama u postupku pred Sudom Bosne i Hercegovine je usvojen. Prelazimo na tačku pet, Ad. 5. Prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine (drugo čitanje), predlagač: Savjet ministara BiH, broj: 01,02-02-1-596/20 od 31.03.2020. godine 13
/nije uključen mikrofon/
Nema entitetske, ide na usaglašavanje. Drugi ćemo put po proceduri usaglašavanja. Prelazimo na sljedeću tačku dnevnog reda, Ad. 7. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o zaklјučku iz Mišlјenja Zajedničke komisije za lјudska prava koji glasi: „Nalaže se Savjetu ministara BiH da do kraja ove kalendarske godine u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka Bosne i Hercegovine“- veza: akt broj: 03/6-50-14-12-6/20 od 14.09.2020. godine, broj: 02-50-6-16-12/20 od 12.11.2020. godine Na 12. sjednici Doma naroda, održanoj 08.10.2020. godine, razmatrali smo zaključak iz Mišlјenja Zajedničke komisije za lјudska prava koji glasi: „Nalaže se Savjetu ministara BiH da do kraja ove kalendarske godine u parlamentarnu proceduru dostavi Prijedlog zakona o zaštiti ličnih podataka Bosne i Hercegovine“. Prilikom glasanja navedeni zaključak nije dobio potrebnu entitetsku većinu, pa je uslijedilo usaglašavanje u Kolegijumu Doma naroda. 15 Dobili ste Izvještaj komisije Kolegijuma Doma naroda. Članovi Kolegijuma Doma naroda kao komisija nisu postigli saglasnost o zaključku iz Mišljenja Zajedničke komisije za lјudska prava Parlamentarne skupštine BiH. U skladu sa članom 75. stav (4) Poslovnika Doma naroda glasamo o zaključku iz Mišljenja Zajedničke komisije za lјudska prava Parlamentarne skupštine BiH. Napominjem da se o ovoj tački dnevnog reda ne vodi rasprava. Glasamo o zaključku iz Mišljenja. Dakle, prisutno je 12 – za 7, protiv niko, uzdržanih 5. Federacija BiH – za 7, protiv niko, uzdržan 1, Republika Srpska – za niko, protiv niko, uzdržana 4. Dakle, konstatujem da je zaključak iz Mišljenja Zajedničke komisije za lјudska prava Parlamentarne skupštine BiH usvojen. Prelazimo na tačku osam, Ad. 8. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o Izvještaju o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za sprovođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma za 2018. godinu – veza: akt broj: 01,02,03-37- 1656/20 od 17.08.2020. godine, broj: 02-50-6-16-12/20 od 12.11.2020. godine
/nije uključen mikrofon/
Nije primljena k znanju. Prelazimo na tačku 11., Ad. 11. Izvještaj komisije Kolegijuma o nastojanju za postizanje saglasnosti o zaklјučku delegata Asima Sarajlića koji glasi: „Pozivaju se entitetske agencije državne službe i Vlada Brčko Distrikta BiH da u što kraćem roku uspostave i učine operativnim registar zaposlenika u institucijama entiteta i Brčko Distrikta BiH sa podacima o nacionalnoj, polnoj, kvalifikacionoj strukturi te nacionalnoj strukturi rukovodećih službenika“ – veza: akt broj: 01,02-50-18-1555/20 i 02-50-6-16-12/20 od 08.10.2020. godine, broj: 02-50-6-16-12/20 od 12.11.2020. godine Na sjednici Doma naroda od 8.10.2020. godine nismo imali entitetsku većinu. Kolegij kao nadležna komisija nije postigao saglasnost. Idemo u drugi krug glasanja. 17 Molim da ponovite glasanje. Dakle, prisutno je 12 – za 5, protiv 3, uzdržana 4. Federacija BiH – za 5, protiv niko, uzdržana 3, Republika Srpska – za niko, protiv 3, uzdržan 1. Konstatujem da je zahtjev delegata Asima Sarajlića usvojen. Prelazimo na tačku 12., Ad. 12. Razmatranje materijala Upravnog odbora BHRT-a: a) Izvještaj o finansijskom poslovanju BHRT-a za 2019. godinu, broj: 01,02- 50-18-1503/20 od 23.07.2020. godine; b) Programski planovi i Finansijski plan BHRT-a za 2020. godinu, broj: 01,02-50-18-1031/20 od 29.05.2020. godine
Javio se Zlatko Miletić.
Izvinjavam se kolegi Miletiću, ... Izvolite kolega Miletiću.
Hvala lijepo predsjedavajući. Zaista pokušaću da budem kratak s obzirom da većina vas, bar ovih koji ste drugi ili treći mandat ovdje ima, iskustvo s ovim problemom ili funkcionisanjem našeg Javnog servisa. Mi smo juče imali raspravu, i zahvaljujem se prisustvuje tu i gospodin direktor, vidim i danas 18 je ovdje, i zaista ne mogu da shvatim da godinama dva problema oko Servisa nismo u stanju da riješimo, da su ljudi iz godine u godinu u gubitku, da se ti gubici gomilaju, da su zaposleni ili uposleni koji rade u tom Servisu vrlo slabo plaćeni, da ima prevelik broj, kako nam reče juče direktor 863 ima uposlenika. Juče nismo imali priliku da čujemo jer nemamo predsjedavajućeg Odbora, što je meni vrlo čudno da se čovjek ne pojavljuje već dva ili tri puta, vjerovatno u nemogućnosti da brani šta je to tamo napravljeno. Ja nisam populista po svom karakteru, inače bilo bi dobro da znamo ko od nas plaća RTV pretplatu. Ali, evo, da se ne bavimo sa tim i da ne pravim digresije ružne vrste, očigleno ovdje postoji neki ozbiljan politički problem, postoji problem u finansiranju samog Servisa, a boga mi i problem i to šta gledamo na tom Servisu i da li ga uopšte iko gleda. Ja mislim, uvažavajući činjenicu da je taj Servis naš, i on treba da služi svim građanim Bosne i Hercegovine kao i mi ovdje koji sjedimo, jer svi od građana Bosne i Hercegovine primamo plaću, i mi i oni. Ja smatram da je došlo krajnje vrijeme da vidimo šta je problem i kako da ljudima pomognemo da zaista, pogotovo televizija da profunkcioniše na pravi način, da taj program bude gledan, da nas ne bude sramota kada odemo u neke privatne televizijske kuće, a čini mi se gospodin Bosić spomenu juče jedan primjer, čak se i obraćao jednoj privatnoj televizijskoj kući koja ima uposlenih 160, čiji je informativni program top, top. E sad, u smislu mog patriotizma, jer ja plaćam redovno pretplatu, i ne samo vašu i jednoj drugoj privatnoj televizijskoj kući, sramota je da nismo do sada iznašli rješenje kako da tu televiziju finansiramo. Sramota, juče smo čuli da prva faza digitalizacije je završena, a druga nikad nije počela i da se snebivamo od '16. godine da li to treba uraditi ili ne treba uraditi. Sramota je kada je u pitanju, je li, njihova, uvjetno rečeno, nezavisnost, unutrašnja politika, da političari na svaki način, znači nosioci javnih i političkih funkcija, hoće da izvuku ravan da ona bude servis nekih političkih partija ili nekih politika u Bosni i Hercegovini, što je samo po sebi nerazumno. Ja moram reći zaista, i ja se nadam da se gospodin direktor neće na mene naljutiti, to nije ništa osobno, ja imam par prijatelja sa kojima pijem kafu subotom i nedjeljom, a koji su zaposleni dole, i mi se nekad u raji zezamo kad ćete nam opet po peti put pustiti „Bolji život“. Znači, ne mogu da shvatim na toj televiziji, govorim sad o njenoj programskoj strukturi, ja govorim o svom ukusu, znači nemojte mi zamjeriti, da možda ima emisija jedna petkom koja se može gledati, ne mogu da zamislim, da ne nabrajam ovdje razne privatne televizije, da je njihov program 10 puta bolji. Evo, ako hoćete da ih uporedim, informativni program N1 ili dokumentarni program Al Jazeere ili sportski program, da ne navodim sve ove televizije. Ne mogu da shvatim da u Republici Hrvatskoj imamo četiri državne televizije, da mi nismo u stanju napraviti jednu. Pa, dajte da sjednemo da razgovaramo o tome šta je problem. Je li problem da svaki narod ima svoj prostor, svoje mjesto. Ako se ne može napraviti neki kanal možemo li svaki dan odvojiti dva-tri sata u programskoj šemi, da ne znam, evo, kardinal Vinko Puljić, da dođe uvaženi reis ili neko treći ko treba doći, da imamo prostor za Rome, znači za nacionalne manjine. Pa, dajte molim vas zaista da sjednemo i da od tog Servisa napravimo da on bude top, da bude 200, 300, 500 ljudi zaposlenih, da budu maksimalno dobro plaćeni, da bude program vaš toliko atraktivan da se onda nećete brinuti za finansiranje, jer onda ćete imati marketinge, jer sam ja bio gost na jednoj televiziji u petom mjesecu ove godine, nije bilo ni jedne reklame. Sad kad ljudi znaju to da rade, kad pogledate sad njihov program, ima sad 100 reklama, ne može čovjek da stigne od posla, jer je u međuvremenu postao toliko atraktivan. Znači, ja kao Bosanac i Hercegovac i kao Hrvat šta vas molim, dajte zaista da vam pomognemo da vidimo da li postoji ikakav način. I juče na Komisiji sam predlagao jedan od 19 tih načina finansiranja, evo da se sad međusobno ne prozivamo za tu pretplatu ko je plaća, kako je plaća i što je ne plaća. Očigledno ljudi frustraciju tim nezadovoljstvom pokazuju na taj način. A ako je dobro rješenje, a privatne televizijske kuće, neću da budem nepristojan i da ih pominjem poimenično, ja plaćam pretplatu jednoj kablovskoj televiziji koja iznosi 70 maraka. Na tom račun u imate 23 KM održavanje. Pa dajte da vidimo s RAK-om, s nekim, evo, da građani ne plaćaju nikako pretplatu, kad ti privatnici na nama zarađuju novac nek i finansiraju vas. Zašto njima ne prisloniti te dvije, tri, pet, sedam, 10 maraka da bi funkcionisali na način na koji se to očekuje od vas. Ali vas zaista molim, znači u smislu sadržaja i svih ovih stvari koje govorim, i vas molim, dajte da sjednemo da vidimo kako i na koji način ovaj Upravni odbor, ako se tako on zove, da vidimo kako da pomognemo i BHRT, i RTRS, kako da pomognemo i Televiziju Federacije, da vidimo šta to ljudi, šta političke stranke, šta svaki od nas ovdje očekuje od vas da bi vi mogli u narednom periodu da se bavite tim stvarima. I zaista, evo gospodin Bosić je imao juče dobra dva komentara. Ja opet u najboljoj drugarskoj, patriotskoj namjeri govorim, znači ne mogu da shvatim da imate toliki broj ljudi, da druge televizijske kuće s dva, tri puta manjim brojem ljudi da prave taj program koji je puno kvalitetniji. Šta još ne mogu da shvatim, moram vam reći da mi se desetine umirovljenika naših u Bosni i Hercegovini obraćalo, recimo, primjer vam govorim, što ne mogu gledati prenos naše nogometne reprezentacije na vašoj televiziji. Ja znam šta ćete vi reći. Vi ćete reći Nogometni savez je sklopio sporazum, da sad ne pominjem tu televiziju. Treba da je sramota i Nogometnog saveza da se na našoj državnoj televiziji ne može gledati državna reprezentacija. To je moje mišljenje. Ne znači da sam ja u pravu. Ali vas molim dajte da sjednemo da vidimo koji su načini, kako da vam pomognemo da vi profunkcionišete, jer i ovi da znaju koji imaju namjeru da vas sruše, u smislu da vas ... unište i ... neće u tome uspjeti. Ali šta želim od vas, zaista da se potrudite maksimalno u smislu rukovođenja, da taj program bude kvalitetan i recite šta vam mi možemo ovdje pomoći, u svakom smislu da vam pomognemo, da zaista budemo ponosni na televiziju, jer mislim da ima tamo jako dobrih ljudi, vrijednih ljudi koji mogu da naprave promjenu te vrste, naravno uz našu pomoć. Hvala lijepo.
Zahvaljujem kolegi Miletiću. Dalje se niko ne javlja, rasprava je zaključena. Idemo da glasamo o Izvještaju o finansijskom poslovanju BHRT-a za 2019. godinu. Prisutno je 12 – za 5, protiv 6, uzdržan 1. Federacija BiH – za 5, protiv 3, uzdržan niko. Republika Srpska – za niko, protiv 3, uzdržan 1. Dakle, nemamo opštu većinu. Konstatujem da Izvještaj o finansijskom poslovanju BHRT-a za 2019. godinu nije usvojen. Sada glasamo o Programskom planu i Finansijskom plan BHRT-a za 2020. godinu. Njega primamo k znanju, je li tako? Prisutno 12 – za 5, protiv 6, suzdržan 1. Federacija BiH – za 5, protiv 3, uzdržan niko. Republika Srpska – za niko, protiv 3, uzdržan 1. Nemamo opšte većine. Konstatujem da Programski plan i Finansijski plan BHRT-a za 2020. godinu nisu primljeni k znanju. 20 Prelazimo na 13. tačku, Ad. 13. Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, podnosilac: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02-16-1-1595/20 od 31.07.2020. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za finansije i budžet Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, Komisija je prihvatila Izvještaj. Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH je na 12. sjednici, održanoj 15.09.2020. godine usvojio Izvještaj. Riječ dajem Dušanki Majkić, predsjedavajućoj Komisije za finansije i budžet, ako ima potrebe. Ne. Hvala lijepo. Riječ dajem podnosiocu Izvještaja, ako je prisutan i ima potrebe. Ne. Hvala lijepo. Otvaram raspravu. Ko se javlja? Ne javlja niko. Zatvaram raspravu. Glasamo o Izvještaju o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2019. godinu. Dakle, prisutno 12 – za 9, protiv 1, uzdržana 2. Federacija BiH – za 6, protiv niko, uzdržan 1. Republika Srpska – za 3, niko protiv, 1 uzdržan. Konstatujem da imamo i opštu i entitetsku većinu i Izvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2019. godinu je usvojen. Prelazimo na tačku 14. Ad. 14. Izvještaj o finansijskoj reviziji izvršenja Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2019. godinu, podnosilac: Kancelarija za reviziju institucija BiH, broj: 02-16-9-1910/20 od 29.09.2020. godine
Migrantska kriza je goruće pitanje u Bosni i Hercegovini, nesumnjivo jedna od trenutno najvažnijih tema u Bosni i Hercegovini, da sam kojim slučajem u mogućnosti da odlučujem u ime Kolegija i jednog i drugog doma, a evo sada u slučaju Doma naroda stavio bi ovo kao prvu tačku dnevnog reda. Mislim da je krajnje vrijeme da se prekine sa ignorisanjem ovog sve većeg problema, koji prijeti potpunoj eskalaciji. Mislim da je krajnje vrijeme da se počne djelovati odgovorno, ozbiljno, državnički. Nažalost, nemamo konkretnih mjera da migrantsku krizu stavimo pod kontrolu. Duže od jedne godine, od jeseni prošle godine, da ne kažem gotovo na svakoj sjednici Doma naroda, predlažem neka od konkretnih rješenja kako da ovo pitanje barem ublažimo i da sistemski rješavamo i sve to se odbija, s druge strane kako se odbijaju sve predložene mjere ništa se ne predlaže i iz mjeseca u mjesec sve je gore. Sad, nažalost, moram reći počele su padati i ljudske glave. Krajnja je ovo situacija i momenat krajnji da počnemo nešto konkretno djelovati, mislim da nijedan organ državne vlasti nema pravo da spava kada je migrantska kriza u pitanju i jedan i drugi dom 22 Parlamentarne skupštine i Predsjedništvo i Vijeće ministara i drugi nadležni organi i institucije. Već sam to rekao, a sad sa još više argumenata to podcrtavam, da bismo mi stavili migrantsku krizu pod kontrolu, između ostalog, ključne su dvije mjere. Prvo, da osposobimo Državnu graničnu službu da prekine ilegalni ulazak ljudi koji nemaju nikakve identifikacije, pa imamo danas u Bosni i Hercegovini hiljade ljudi koji, kojima ne znate ni imena, ni prezimena, ni ko su, ni šta su, ni zbog čega su tu. I druga mjera je da pozovemo Predsjedništvo da donese odluku da Oružane snage BiH pomognu Državnoj graničnoj službi u kontroli državne granice Bosne i Hercegovine, to je konkretno predmet ovoga što je danas na dnevnom redu. Mi imamo priliku kao Dom naroda da pošaljemu tu poruku i da pozovemo Predsjedništvo BiH da donese takvu odluku, kakvu donose između ostalog i druge države. Pazite ljudi, 1600 km državne je granice, nedostaje, koliko se sjećam, preko 1200 ili 1300 državnih graničnih policajaca koji bi iole to stavili pod kontrolu. Mi ćemo imati još veće probleme u narednom periodu, da li je zaista nekome cilj ili nekim politikama da ovdje dođe do eskalacije migrantske krize i to moram reći eskalacije, prije svega, u Unsko- sanskom kantonu, u Sarajevskom, u Tuzlanskom, neki su čak krenuli i autobisima da dovlače migrante u te dijelov Bosne i Hercegovine. Ja mislim da se mi trebamo vratiti suštini kada je riječ o migrantskoj krizi, počelo se i u medijima raspravljati o nekim ipak efemernim stvarima, ako je namjera ozbiljna, odgovorna, onda zna se koje su to mjere kako ovo možemo staviti pod kontrolu. Neće ovaj problem stati poslije ove sjednice Doma naroda, kako stvari stoje vjerovatno će opet SNSD i HDZ glasati protiv. Nije problem što vi glasate protiv, ali je problem što duže od godinu dana sve odbijate, a nijednom ni na jedan dom od ova dva u Parlamentarnoj skupštini niste došli s nekim konkretnim prijedlogom. Zato javno pitam – kakvi su vam ciljevi, šta je cilj, destabilizirati Bosnu i Hercegovinu, zloupotrijebiti i migrantsku krizu da bi na taj način stvorili nestabilne prilike u Bosni i Hercegovini? Pozivam sve one koji uporno glasaju protiv svih prijedloga koji mogu migrantsku krizu da stave u neku iole kontrolisanu situaciju, da oni predlože bolja rješenja, ali da odbijate sve, da rušite sve, a da ništa ne nudite kakvu to poruku šaljete. Još jednom, dakle, apelujem ovdje i u Domu naroda, imamo priliku da svi napravimo neki mali korak, imamo priliku da ovo pitanje stavimo pod kontrolu kao što to rade i druge države, pozivam vas u ovom slučaju da pozovemo Predsjedništvo BiH da donese tu odluku i da Oružane snage BiH pomognu našoj Državnoj graničnoj službi, Predsjedništvo to može uraditi. Bez obzira ako ovo odbijete ponovo vas na narednoj sjednici Doma naroda čeka ova tema. Možda će biti tada još izgubljenih ljudskih života, nemojte to dozvoliti, dajte da nešto ozbiljno i odgovorno uradimo. Ovo nije tema za nikakva međustranačka prepucavanja, ovo prevazilazi taj nivo.
Zahvaljujem. Riječ je tražio kolega Miletić. Izvolite.
Evo, da možda ne bi bilo nesporazuma, ja malo pratim više tu problematiku s obzirom da mi je to bliže i mom nekom osobnom diskursu. Šta je bitno ovdje istaći, mislim da je ideja gospodina Bećirovića dobra i da mi zaista trebamo, evo da kažem, zamolit predsjedavajućeg Predsjedništva, gospodina Dodika i oba druga člana Predsjedništva da ozbiljno razmotre ovo pitanje i da angažuju Oružane snage, prije svega, kako bi pomogli našoj Graničnoj policiji BiH. Ne u ovom smislu da možda, ne znam na šta je gospodin Denis mislio, ali ne u smislu da naši pripadnici Oružanih snaga s puškom stoje tamo, već kako sam već jednom komentarisao 23 konkretno, znači, Graničnoj policiji BiH treba pomoć u zaprečavanju ilegalnih prolaza kud se može preći na istočnoj granici Bosne i Hercegovine, a takvih ima preko 240. Znači, od članova Predsjedništva mi, uslovno rečeno, ili institucije Bosne i Hercegovine očekujemo angažman ili upotrebu Oruažnih snaga u smislu pomoći da se ti prolazi zapriječe. To je jedno. Druga stvar, koja je vrlo bitna. U najezdi ovih migranata dnevni protok njih na granici, znači na istočnom dijlu granice je bio dnevno u prethodnim mjesecima oko 200 do 220, on je u zadnje vrijeme spao sa 80 na 100 dnevno. Šta je ovdje bitno istaći, da je taj broj opao prije svega angažmanom Granične policije, OSA-e, Dirkecije za koordinaciju, zalaganjem policajaca MUP-a Republike Srpske i drugih institucija koji zaista pomažu da se ovaj problem riješi ili minimizira što je više moguće. Međutim, očigledno da to što oni ulažu, je li, dodatne napore da nije dovoljno da bi se prekinuo dotok migranata kad je u pitanju Bosna i Hercegovina i zaista ja stojim na stanovištu, znači, uključujući i Predsjedništvo kao organ Bosne i Hercegovine da svak iz svoje nadležnosti treba poduzeti određene mjere i radnje, a mislim da je angažman Oružanih snaga u ovom smislu kako sam objasnio neophodno potreban da bi makar u velikoj mjeri smanjili dotok ovih migranata, da ne govorim sad o drugim problemima koji su vezani, a vidili ste juče ova okupljanja građana, bar kad je u pitanju Kanton Sarajevu da imamo situaciju u Blažuju da ima više u prihvatnom centru nego što ima stavnovnika tog dijela grada. Tako da je situacija, ja mislim da će se i dalje usložnjavat, ovo, ovaj momak koji je poginuo neki dan, on nije prvi, vidjećete neće biti ni zadnji, jel' će biti još veliki broj incidenata ukoliko se zaista svi zajedno ne počnemo baviti ovim pitanjem i ja vas molim da inicijativu kolege Denisa podržite u tom smislu. Hvala.
Hvala lijepo. Riječ traži kolega Bosić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pa, ovo je jedna od par najvažnijih tema, mislim pitanje migranata je jedna od najvažnijih tema u kojoj bi trebalo uopšte da se bavi politika i javnost u Bosni i Hercegovini i evidentno je da je to jedna od mnogih važnih tema koju je ova vlast stavila pod tepih. Sudeći i po ovom dnevnom redu današnje sjednice, jasno je da vlast na nivou Bosne i Hercegovine, odnosno Savjet ministara ne funkcioniše. Nismo vidjeli u ovom Domu predsjedavajućeg Savjeta ministara, ja ne znam koliko mjeseci. Svaka čast gospodinu Bevandi koji je uvijek tu, ali smatram da je to ne samo poruka Domu, nego da je to poruka da vlast ili odnos između Savjeta ministara i Parlamenta ne postoji. Imamo na dnevnom redu današnje sjednice, pored toliko problema u kojima se nalazima i o kojima bi trebali pričati, mi imamo prijedlog Savjeta ministara o sudskim taksama kao jedinu inicijativu Savjeta ministara ovdje. I evidentno je, mislim ne morate da budete vješti u politici da shvatite da ovdje stvari ne funkcionišu, a da se vješto skriva to da ne funkcionišu. Nemate nijednu stvarnu inicijativu o bilo kakvoj suštinskoj promjeni ovako loše situacije generalno, ne govoreći samo o pitanju izbjeglica. Znači, molim vas da shvatite, ovdje se nalaze ljudi koji su možda najodgovorniji za političku situaciju na nivou Bosne i Hercegovine, da shvatite odgovornost, pa i ako se ne možete dogovoriti oko nekih pitanja, da neka pitanja su iznad međusobnih razmirica ili političkih koncepta i da bi trebalo ozbiljno ući u njihovo rješavanje. Znači, ja vas molim, evo pojedini ovdje delegati imaju primjedbe na komisijama neće, neće da raspravljaju o tačkama dnevnog reda ukoliko 24 nije došao nadležni ministar ili osoba koja je zadužena za to, molim vas kao Kolegij da obezbijedite ovdje da odnos Savjeta ministara prema Domu naroda bude onakav kakav bi trebao da bude. A ova inicijativa koja, evidentno je, neće naići na podršku ovdje, je dobra kao što se pojavila ovdje da skrene pažnju na pitanje izbjeglica o kome, koliko sam shvatio, više niko ne govori. Ovdje u politici to nije tema, to je tema kad se desi incident, kad neko zaplati glavom ili kad se potuku ovi nesretnici koji su u takvom stanju koje pretpostavljam da je stanje visokog očaja i za koje ne očekujem da će Bosna i Hercegovina naći neko pametno rješenje, jer nisu ga našle ni čitave, ni zemlje Evrope, ali to je pitanje o kojem bi trebali mi ovdje da govorimo i bilo bi u redu da je ovo pitanje inicirao Savjet ministara nekom svojom inicijativom u vezi sa izbjegličkom krizom u Bosni i Hercegovini. Hvala.
Hvala kolegi Bosiću. Dalje se ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Idemo se izjasniti o ... [[nije uključen mikrofon]] Dakle, prisutno 12 – za 5, protiv 6, suzdržan 1. Federacija BiH – za 5, protiv 3, uzdržan niko. Republika Srpska – za niko, protiv 3, uzdržan 1. Konstatujem, dakle, da delegatska inicijativa Denisa Bećirovića nije usvojena. Prelazimo na tačku 16. Ad. 16. Izbor direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH - Izvještaj o utvrđivanju Prijedloga rang-liste kandidata za izbor direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, dostavlјen od Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure imenovanja direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, broj: 01,02-50-16-1091-7,1/20 od 06.10.2020. godine Privremena zajednička komisija oba doma Parlamentarne skupštine za sprovođenje procedure imenovanja direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH na sjednici održanoj 01.10.2020. godine utvrdila je i dostavila Predstavničkom domu i Domu naroda Izvještaj o utvrđenju Prijedloga rang-liste kandidata za izbor direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH. U skladu sa Prijedlogom rang-liste uspješnih kandidata za imenovanje, koja je dostavljena od Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje procedure za imenovanje direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH treba da se izjasnimo o imenovanju direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH. Predstavnički dom je na 13. sjednici, održanoj 14.10.2020. godine, imenovao Dragoljuba Reljića za direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka BiH. Riječ dajem predsjedavajućem Privremene zajedničke komisije. U ovom slučaju to sam ja, nema potrebe dobili ste Izvještaj. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? 25 Ne javlja niko. Zaključujem raspravu. Glasamo o imenovanju prvog kandidata sa Rang-liste Privremene zajedničke komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za sprovođenje imenovanja direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH, a to je Dragoljub Reljić. Molim da glasamo. Prisutno 12 delegata – za je 10, protiv 1, uzdržan 1. Federacija BiH – za 7, protiv 1, uzdržan niko. Republika Srpska – za 3, protiv niko, uzdržan 1. Konstatujem da je za direktora Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH imenovan gospodin Dragoljub Reljić. Moje čestitke na imenovanju. Prelazimo na tačku 17. Ad. 17. Imenovanje sedam članova Kancelarije za razmatranje žalbi u Sarajevu - Izvještaj o utvrđivanju liste uspješnih kandidata za imenovanje sedam članova Kancelarije za razmatranje žalbi u Sarajevu, dostavljen od Privremene zajedničke komisije oba doma za sprovođenje procedure imenovanja sedam članova Kancelarije za razmatranje žalbi u Sarajevu, broj: 01,02-50-14-1183-4/20 od 13.10.2020. godine
... [[nije uključen mikrofon]] imate 18. tačku.
A, 18., ja je nemam ovdje. 27 Dakle, izvinjavam se, prelazimo na 18. tačku dnevnog reda, to je Ad. 18. Davanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 2 na Ugovor o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, naknadno izmijenjen Amandmanom broj 1 (Ugovor o finansiranju) – Distribucija električne energije u BiH – C (Fi 82.304- SERAPISA2010-0562), broj: 01,02-21-1-1872/20 od 23.09.2020. godine Dobili ste Mišljenje Komisije za spoljnu i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda. Dajem riječ Amiru Fazliću, ako ima potrebe. Ne. Hvala lijepo. Dobili ste Izvještaj. Otvaram raspravu. Ko se javlja za riječ? Ne javlja niko. Zatvaram raspravu. Glasamo o davanju saglasnosti za ratifikaciju. Dakle, prisutno 12 – za 11, protiv niko, uzdržan 1. Federacija BiH – za 8, protiv niko, uzdržan niko. Republika Srpska – za 3, protiv niko, uzdržan 1. Konstatujemo da smo dali saglasnost za ratifikaciju Amandmana broj 2 na Ugovor o finansiranju između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke, naknadno izmijenjen Amandmanom broj 1 (Ugovor o finansiranju) – Distribucija električne energije u BiH od 23.09.2020. godine. Time zaključujem današnji rad sjednice Doma naroda Parlamentarne skupštine. Na vrijeme ćete dobiti informaciju i dnevni red za narednu sjednicu. Hvala lijepo. Sjednica završena u 12:42 sati.