Poštovani poslanici, dragi gosti, otvaram 2.sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, prije nego što krenemo na utvrđivanje dnevnog reda koji je i najavljen prilikom sazivanja ove sjednice, želim dati nekoliko kratkih informacija. Dakle, u pauzi, mi smo održali sjednicu Kolegija, održali sjednicu Kolegija i u proširenom sastavu, sa predstavnicima stranaka, odnosno predsjednicima klubova, onih koji su konstituirani, pokušavajući da stvorimo uslove za izbor radnih tijela, odnosno komisija ovog Predstavničkog doma. Nažalost, taj posao nismo uspjeli završiti iz prostog razloga što svi klubovi nisu formirani, odnosno nemamo izvjesne podatke, odnosno izvjesnu argumentaciju da je taj proces okončan. On po zakonu, po Poslovniku, naravno, traje od konstituisanja Parlamenta, traje sedam dana i mi smo zaključili sljedeće, o čemu želim da vas obavijestim. Molim vas da do utorka iduće sedmice one političke partije ili oni poslanici koji imaju ambicije i namjeru da prave klubove to učine, i u pisanoj formi obavijeste Sekretarijat. Zakazali smo sjednicu za srijedu Proširenog Kolegija, odnosno sa predstavnicima klubova, predsjednicima klubova, na tom sastanku bismo pokušali iskreirati sadržaj komisija, radnih tijela. Utvrdili smo određene principe i ja molim predsjednike klubova, kao i one koji će se tek formirati, da se pripreme za srijedu, obavijest o sastanku ćete dobiti i u pismenoj formi. To je što se tiče korištenja ovog vremena između ove dvije sjednice, također vas molim još jedanput, dobili ste na sto uputstva vezana za korištenje ove tehnike, naročito kad je riječ o glasanju, da još jedanput pogledate, da ne bismo imali kasnije problema i da koristite, naravno, iskustva onih ljudi koji su i ranije bili poslanici. Evo to je što se tiče, ovaj, informacija. I sada prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda današnje sjednice, sama ova moja informacija govori da ćemo se po prirodi stvari zadržati na jednoj tački dnevnog reda. Dakle, ja predlažem da danas razmatramo jednu 2 tačku dnevnog reda a to je: Odobrenje imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. Otvaram raspravu o predloženom dnevnom redu. Izvolite, gospodine Lagumdžija.
... s obzirom da smo mi na, dobili mišljenje komisije, koja je ovdje podijeljena na sto kao sastavni dio ove tačke. Želim poslovnički da odmah razjasnimo, gospodine Belkiću. U skladu sa Zakonom o Vijeću ministara, komisija je dužna Predstavničkom domu da referiše šta je, do čega je došla, i u Zakonu o Vijeću ministara stoji da svaka preporuka komisije koja je brojala ovih deset članova, treba da ukaže koliki je broj ljudi bio protiv kao i razloge za takve glasove, to je član 10. JOT. Mi pred sobom imamo izvještaj komisije koji je potpisao predsjedavajući komisije koji nije u skladu s ovim Poslovnikom. Naime, predsjedavajući komisije, ovdje zadužen za izvjestioca, međutim, u ovom izvještaju stoji, to što i sami vidite, u tačci dva, da se preporučuje da Nikola Špirić bude predsjednik Ministarskog vijeća sa deset glasova za i dva glasa protiv. Po Poslovniku gospodin Genjac je trebao da u izvještaju komisije i po Zakonu o Vijeću ministara obrazloži zbog čega su ovi ljudi bili protiv. General Halilović i ja smo bili protiv i da ne bismo mi ovdje objašnjavali više nego što treba, mislim da se nisu stekli uslovi da, u skladu sa Zakonom o Vijeću ministara imamo u startu, u startu imamo mišljenje komisije koje je suprotno zakonu, a koje treba da unese nepotrebnu zabunu u jedan, u određenoj mjeri čak i svečani čin, bez obzira na njegovu sadržinu.
Hvala gospodine Lagumdžija, mi u ovom trenutku raspravljamo o dnevnom redu. Dakle, o dnevnom redu, ne raspravljamo o dokumentima koji su prateći i koji su na neki način, da ne kažem, pomoćno sredstvo za kreiranje odluke. Ja Vas molim da mi sada raspravimo o dnevnom redu. Izvolite. O dnevnom redu raspravljamo. Kada dođemo, gospodine Lagumdžija, kada dođemo u situaciju da raspravljamo o sadržaju biće prilike za sviju vas da iznesete primjedbe, sugestije i sve ostalo što ide. Dakle, ima li još neko u vezi dnevnog reda, ako nema predlažem da, odnosno konstatujem da smo utvrdili, praktično, dnevni red za današnju sjednicu kao što smo se i dogovorili na prethodnoj sjednici. Dakle, konstatujem da je dnevni red druge sjednice Predstavničkog doma 3 1. Odobrenje imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara Bosne i Hercegovine
Dragi građani Bosne i Hercegovine, uvaženi članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine, poštovane kolege poslanici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, gospodo ambasadori, predstavnici međunaordnih i nevladinih organizacija, dame i gospodo, kolege i prijatelji, ukazana mi je izuzetna i rijetka čast da stojim danas na ovom mjestu pred svima vama, očekujući potvrdu imenovanja za funkciju predsjedavajućeg Savjeta ministara Bosne i Hercegovine. 4 Ono što najviše osjećam u ovim trenucima je zahvalnost, ponos i odgovornost te se koristim ovom prilikom da još jednom zahvalim Predsjedništvu Bosne i Hercegovine na ukazanom povjerenju. Želio bih prije svega da pozdravim članove novog Kolegijuma Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, čestitam im na izboru, izrazim nadu i uvjerenje da ćemo u naredne četiri godine uspješno sarađivati. Uz iskrene čestitke gospodinu Živkoviću i gospodinu Lozančiću, posebne čestitke upućujem prvom predsjedavajućem Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, Berizu Belkiću, sa iskrenom željom za uspješan rad. Istovremeno, želio bih da se zahvalim građanima Bosne i Hercegovine na proteklim demokratskim, ujedno, održanim izborima i uspješno održanim izborima, te povjerenju koje su ukazali Savezu nezavisnih socijaldemokrata i meni lično. Prihvatanje funkcije predsjedavajućeg Savjeta ministara Bosne i Hercegovine, predstavlja ogroman i rijedak izazov i uvjeravam vas da ću svim svojim snagama nastojati da to povjerenje opravdam vrlo konkretnim radom u interesu svih građana Bosne i Hercegovine. Dame i gospodo, dozvolite mi da ovom prilikom odam priznanje na predanosti na svim postignutim uspjesima Savjeta ministara kojim je rukovodio moj prethodnik, gospodin Adnan Terzić. Tokom skoro četiri godine, ostvarene su brojne i značajne reforme za BiH na kojima je gospodin Terzić radio sa mnogo hrabrosti i odlučnosti. Ipak, a to će najbolje razumjeti gospodin Terzić, prirodni zadatak i obaveza svakog nasljednika je da ode barem korak dalje. Ja se nadam da će tih koraka biti više. Dame i gospodo, naš prvi zadatak danas je da stvarnosti pogledamo ravno u oči. Obraćam vam se, nažalost, u jednom prelomnom trenutku za našu zemlju. Umjesto da se veselimo decenijskom napretku posljeratne BiH, stojim pred vama u trenucima kada svi narodi i građani ove države snažnije nego ikada iskazuju svoju muku, svoje nestrpljenje i otvoreno nezadovoljstvo. Uvjeravam vas da sam potpuno svjestan težine situacije ali da sam potpuno spreman da se sa njom suočim. Ne smijemo ostati po strani i nadam se da ću u narednim godinama zajedno sa vama, predstavnicima svih naroda i građana, uz opštu podršku uspjeti da pronađem jedan novi put za izlazak iz ovog neodrživog stanja. Poštovane kolege poslanici, samo našim zajedničkim i koordiniranim radom u novim uslovima i u novoj klimi, možemo u sljedeće četiri godine učiniti BiH boljom, bogatijom i uspješnijom državom za sva tri njena konstitutivna naroda i ostale građane. Moramo promijeniti kulturu razmišljanja. Moramo oživjeti osjećanja uzajamnosti između onih koje je sudbina vezala za istu zemlju i koje sudbina i danas nagoni da u zajednici udruženim snagama obezbjedimo srećniju budućnost naraštajima. Ne moramo po svaku cijenu zaboraviti ono u čemu se ne slažemo ali da li to mora uvijek, da li se to mora uvijek stavljati u prvi plan. I zašto stalno samo to radimo? Ono što nas razdvaja mora uvijek biti podređeno onome što nam je zajedničko. Na ovome treba mnogo više insistirati jer svuda i u svakom trenutku može se u BiH naći zajednički interes. 5 Ovo će biti jedna od misli, jedna od misli vodilja i osnovni duh rada budućeg Savjeta ministara BiH. Kao predsjedavajući Savjeta ministara posebno ću se brinuti da jasno pokažemo da smo sposobni da preuzmemo ključne državne poslove u svoje ruke u pogledu smanjenog prisustva i primjene mandata međunarodne zajednice. Zbog toga ću se truditi da u radu mog kabineta, zbog toga ću se u radu mog kabineta fokusirati na implementaciju nedavno usvojene strategije za reformu Javne uprave u BiH kako bismo u periodu koji je pred nama uspjeli da izgradimo administrativni aparat koji je spreman da, prije svega, građanima naše zemlje obezbijedi potpuno ostvarivanje njihovih prava i zadovoljenje njihovih potreba i interesa. Moramo izgradi efikasnu i ekonomičnu, nekorumpiranu i kompetentnu upravu koja treba da iznese kompleksan proces harmonizacije i primjene kompleksne i sveobuhvatne evropske registrative. Potrebno je, takođe, uporediti stanje kod nas sa spiskom institucija koje naša država treba da ima za potpunu primjenu evropske pravne stečevine te napraviti plan za uspostavljanje institucija koje nedostaju. Radeći na ovom teškom zadatku posebnu pažnju ću posvetiti institunalizaciji i kordinaciji između države i entiteta kako bismo sistematično, radeći na implementaciji naših strateških dokumenata dokazali snagu i sposobnost domaćih institucija da zajedničkim radom ostvare jedan od ambicioznih ciljeva ove vlade, a to je kandidatski status Bosne i Hercegovine u procesu evrointegracija. Samo takvi možemo očekivati potpuno vlasništvo nad reformskim procesima za bolje sutra svih građana i budućih pokoljenja u našoj zemlji. U periodu nakon preuzimanja političke sudbine u svoje ruke svijet će pažljivije nego do sada pratiti i ocjenjivati svaki naš korak. Ovu priliku moramo iskoristiti kako bismo dokazali da Bosna i Hercegovina može biti zemlja iz koje će dolaziti dobre vijesti. Drage kolege poslanici, ne treba vas podsjećati na to kolika će u narednom periodu biti vaša uloga u vraćanju povjerenja domaćim institucijama i zato vas pozivam da o tome posebno vodite računa. Savjet ministara mora imati kontinuiranu i otvorenu saradnju sa Parlamentarnom skupštinom Bosne i Hercegovine. Često se kao problem isticalo odsustvo predstavnika Saveta ministara na sjednicama domova ili komisija. Kao dugogodišnji parlamentarac shvatam značaj zajedničkog rada izvršne i zakonodavne vlasti i neću dozvoliti da važne reforme i zakonski projekti budu usporeni zbog loše kordinacije između Saveta ministara i Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine. Stoga namjeravam da jednom od članova moga kabineta dam poseban zadatak da održava stalne kontakte sa relevantnim tjelima Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i obezbjeđuje blagovremenu razmjenu informacija i prisustvo predstavnika Savjeta ministara na svim sjednicama domova ili komisija. Nadam se i očekujem da će i Parlamentarna skupština, i vi naravno, svi poštovani poslanici i delegati, dati puni doprinos efikasnom zajedničkom radu za dobrobit i prosperitet Bosne i Hercegovine. Vrata moga kabineta uvijek će biti otvorena, a tim koji planiram da okupim radi podrške mom budućem radu na ovom odgovornom mjestu 6 odlikovaće se iskustvom, znanjem, mladošću i željom da ove četiri godine Bosna i Hercegovina i njeni entiteti i narodi koji u njoj žive osjete značajne promjene i napredak. Bezbjednost i stabilnost Bosne i Hercegovine i njenih entiteta, ekonomski razvoj i napredak, te integracije u Evropsku Uniju i NATO su okosnica naših zajedničkih ciljeva. Te vas poštovani poslanici, ovim putem pozivam da mi svojim glasom date podršku da u ovom mandatu zajedno sa vama vodim Savjet ministara na ovom značajnom putu. Prije toga želim da vam u dva primarna dijela ovog izlaganja, predstavim osnovne programske ciljeva zasnovane na sporazumu sedam političkih partija od 03. januara ove godine i primarni plan rada ministarstva u Savjetu ministara Bosne i Hercegovine. Generalni cilj Savjeta ministara, kao i svih institucija u Bosni i Hercegovini jeste rješavanje relevantnih pitanja koja se tiču potpisivanja sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Evropskoj Uniji. Reforma policije je teško pitanje ali iskreno vjerujem da su zajednički rad, spremnost za kompromise i razumjevanje političke realnosti u Bosni i Hercegovini ovo pitanje može uspješno riješiti. U saradnji sa entitetskim vladama, policijskim organima i uz pomoć međunarodnih organizacija, smatram da se može doći do rješenja prihvatljivog za sve. Praksa da Savjet ministara i Parlamentarna skupština moraju bespogovorno prihvatati rezultate rada komisija ili drugih tjela koja zapravo rade za njih će prestati. Rezultati rada direkcije će biti pažljivo pregledani, ali legalno izabrani organi vlasti će zajedno postići dogovor o budućem izgledu policijskih snaga u Bosni i Hercegovini. Pritom mi ustavno i zakonski apsolutno nismo vezani dokumentima koje je pripemila direkcija i ta poruka mora biti jasno poslata onima koji misle drugačije. Savjet ministara će svakako dati svoj puni doprinos. Reforma sistema javnog emitovanja, mora se izvršiti tako da bude prihvatljiva svim konstitutivnim narodima i Savjet ministara će uložiti dodatne napore da se pronađu prihvatljiva, isplativa i funkcionalna rješenja. Mediji, a naročito javni, izuzetno su važan segment našeg društva i država ima, država im mora pružiti punu podršku i resurse neophodne za efikasan rad. Saradnja sa Haškim tribunalom je pitanje koje se mora okončati u što skorijem roku, a ovaj saziv Savjeta ministara će preko Ministarstva bezbjednosti Bosne i Hercegovine, uz pomoć Ministarstva odbrane Bosne i Hercegovine, nastojati dati svoj doprinos. Planiram da zajedno sa entitetskim vladama angažujemo sve raspoložive resurse u Bosni i Hercegovini u pronalaženju i privođenju osumnjičenih za ratne zločine. Državne resurse u SIPA-i, Državnoj graničnoj službi Bosne i Hercegovine, Obavještajno bezbjedonosnoj agenciji Bosne i Hercegovine i Ministarstvu odbrane Bosne i Hercegovine , odnosno, oružanim snagama Bosne i Hercegovine, zajedno sa entitetskim policijskim snagama treba koncetrisano i trajno angažovati na ovom zadatku i dati im potrebnu političku i finansijsku podršku. 7 Suzbijanje korupcije koja utiče na ugled Bosne i Hercegovine u svijetu i time na njen ekonomski razvoj je visoko na mojoj listi prioriteta. Korupcija i birokratija utiču na zdrav razvoj ekonomije, što je nedopustivo. Zato očekujem i pozivam na saradnju nevladine organizacije i medije kao primarne faktore koji ukazuju na pojavu korupcije. Iskreno se nadam da zajedničkim radom možemo ovu pojavu svesti na najmanju moguću mjeru. Izmjene i dopune krivičnog zakonodavstva, predstavljaju dio našeg kontinuiranog napora za postizanje pravde i suzbijanje kriminala koji takođe podriva našu ekonomiju ali, i što je još gore, i moral i sistem vrijednosti građana Bosne i Hercegovne. Često smo svjedoci niskih kazni koje se izriču za teška krivična djela, naročito djela usmjerena protiv žena i djece. To je nedopustivo. Savjet ministara će preko Ministarsva pravde Bosne i Hercegovine inicirati izmjene i dopune zakona koji će propisati veće kazne za krivična djela poput zlostavljanja i silovanja, ali svakako protiv privrednog kriminala, organizovanog kriminala, korupcije u sudstvu u administraciji i tako dalje. Reforma obrazovanja je previše usporena i politički dogovor o zakonskim promjenama kao što je Okvirni zakon o visokom obrazovanju se mora postići. Osim Zakona o visokom obrazovanju želimo podržati i usvajanje drugih zakona koji će upotpuniti legistlativu potrebnu za efikasnu implementaciju na entitetskom i kantonalnim nivoima u skladu sa evropskim standardima. Nadam se da zajedničkim snagama možemo našoj djeci obezbijediti kvalitetan i konkurentan sistem obrazovanja koji će nam zauzvrat donijeti ekonomski napredak. Pozivamo naše prijatelje u Misiji OEBS-a da nam pruže pomoć i podršku u ovoj značajnoj reformi i zahvaljujemo se na dosadašnjem radu. Drugi relevantni programski ciljevi uključuju: članstvo u NATO savezu predstavlja jedan od primarnih strateških ciljeva Bosne i Hercegovine koji će joj obezbijediti trajnu stabilnost i time fokusirati našu pažnju na pitanju ekonomskog i sveobuhvatnog društvenog razvoja. Nakon prijema u Partnerstvo za mir ne smemo se opustiti i previše likovati jer je najteži dio posla sada preda nama. Ispunjenje potrebnih uslova za članstvo u NATO savez je težak posao koji će takođe zahtijevati velike finansijske i ljudske resurse i mi na to moramo biti spremni. Međutim, nijedan vojni budžet ne može se mjeriti sa trajnom bezbjednošću i stabilnošću koju donosi NATO savez. Savjet ministara će podržati Ministarstvo odbrane i oružane snage Bosne i Hercegovine u njihovom budućem radu. Pozivamo, takođe, Komandu NATO-a u Bosni i Hercegovini da nastavi vrijednu i stručnu pomoć koju nam pruža u svim oblastima reforme i odbrane bezbjednosti. Nadamo se da će Komanda NATO-a ostati u Bosni i Hercegovini do njenog punog članstva u NATO savezu. Donošenje ustavnih rješenja je bilo pitanje koje uzrokovalo najviše podjela u proteklom periodu, sada je vrijeme da da te podjele ostavimo iza nas i otvoreno razgovaramo o daljnjim koracima u vezi s ovim pitanjem. Ti razgovori neće biti 8 jednostavni i bez razlika u mišljenju. A naša sudbina je, politička mudrost traži od nas maksimalno razumijevanje i spremnost za kompromis. Ne zaboravimo tu odgovornost pred građanima i pred svijetom koji od nas sigurno ne traži tvrdoglavost i isključivost, oni traže uzajamno poštovanje i efikasan dijalog, nikad me niko neće ubijediti da je među razumnim i dobronamjernim ljudima kompromis nemoguć. Dame i gospodo, vrijeme je, a i mjesto, da ja lično, kao i ovaj Parlament, iskažemo zahvalnost američkoj administraciji u Bosni i Hercegovini i njegovoj ekselenciji ambasadoru Mekleheniju na dosadašnjem angažmanu na reformi Ustava koja je za mene i dalje ostala okosnica priče o reformi Ustava u Bosni i Hercegovini. Istovremeno ih pozivam da i dalje svoju pažnju zadrže na ovom za Bosnu i Hercegovinu izuzetno važnom pitanju. Da bi se ozbiljno nastavili razgovri o reformi Ustava mora se obezbijediti atmosfera za politički dijalog unutar Bosne i Hercegovine. Ali atmosfera u kojoj će Brisel i Vašington pružiti, na jedinstven način, materijalnu i ekspertsku pomoć kako bi se ovaj proces uspješno završio. Savjet ministara, moj kabinet i ja, spremni smo da učinimo sve da Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine postane okosnica ustavne reforme koja će uspostaviti funkcionalnu i modernu Bosnu i Hercegovinu po evropskim standardima. Obezbjeđivanje pune implementacije Dejtonskog sporazuma uključujući Aneks 10, kako bi se obezbijedila uspješna finalna transformacija kancelarije Visokog predstavnika u kancelariju Specijalnog predstavnika Evropske Unije. Savjet ministara intenzivno će sarađivati sa kancelarijom Visokog predstavnika kako bismo obezbijedili realizaciju tog procesa i kako smo to već naglasili, time dokazali da je Bosna i Hercegovina postala apsolutno samoodrživa i da nema više potrebe za takvom vrstom međunarodne supervizije. Tako istovremeno šaljemo i pozitivan signal svijetu da je Bosna i Hercegovina stabilna država u kojoj treba ulagati. Obezbjeđivanje Sporazuma o sukcesiji imovine, regulisanje statusa državne imovine je visoko na listi prioriteta Savjeta ministara. Pa iako u vezi sa pitanjem državne imovine postoje različita mišljenja, siguran sam da možemo naći pravno rješenje koje će obezbjediti jasnu situaciju u praksi. Komisija koja trenutno razmatra pitanje državne imovine treba dati punu podršku da pripremi tehničke aspekte neophodne za rješavanje ovog pitanja ali ovo pitanje zahtijeva i političko razumijevanje i politički dogovor. Regulisanje pitanja granica Bosne i Hercegovine, što uključuje potpisivanje odgovarajućih ugovora sa susjednim državama. U tom procesu je od izuzetnog značaja obezbjeđenje ispunjenja interesa Bosne i Hercegovine, te nesmetan izlazak na otvoreno more. Kao predsjedavajući Savjeta ministara, a i preko Ministarstva inostranih poslova, te uz smjernice Predsjedništva Bosne i Hercegovine, uložiću maksimalne napore na daljem poboljšanju odnosa sa susjednim državama i rješavanju ovih i drugih relevantnih pitanja. 9 Realizovanje preko potrebnih ekonomskih reformi koje će obezbijediti međunarodni ekonomski suverenitet, jedinstven ekonomski prostor u kojem će biti obezbjeđeno ubrzano otvaranje novih radnih mjesta i veća zaposlenost. U okviru svojih nadležnosti Savjet ministara će podržati nove investicije i ključne privatizacijske projekte. Zato je neophodno da Savjet ministara deluje posticajno na entitetske vlade, da ostvari što je moguće veću stopu privrednog i ekonomskog rasta. Svjesni smo da će dinamika stope ekonomskog rasta na nivou Bosne i Hercegovine zavisiti od novih, posebno stranih investicija. Zato za ovo je potrebna politička i zakonodavna stabilnost u Bosni i Hercegovini. Pozivam takođe i entitetske vlade da borba za zapošljavanje postane njihova osnovna briga. U uslovima kada je skoro polovina aktivnog stanovništva nezaposlena, ova bitka se ne smije izgubiti. Savjet ministara će se zato zalagati za koordiniranu akciju sa entitetskim vladama i kad god ova pitanja budu na dnevnom redu ona moraju uvijek biti na prvom mjestu. Za ovu borbu treba mi opšta podrška odgovornost moraju preuzeti svi država, entiteti, kantoni, opštine a naročito sindikati, preduzeća i razna udruženja. Sve njih pozivam u neprestanu i energičnu borbu protiv nezaposlenosti. Dinamična stopa privrednog i ekonomskog rasta, kao i preuzimanje drugih neophodnih mjera trebalo bi da stvore uslov za smanjenje alarmantnog spoljnotrgovinskog deficita u Bosni i Hercegovini što će činiti imperativ novog saziva Savjeta ministara. Savjet ministara će stimulisati entitetske vlade da hrabrije uđu u reformu socijalnobezbjedonosnog sistema. Zašto cijenimo da dosadašnji sistem penzionog i socijalnog osiguranja stvaraju osjećaj različitih nepravdi. Osjećanje nepravdi je hrana političkom nezadovoljstvu, kada potraga za krivcima počiva na destruktivnom fenomenu ljubomore koji izaziva podjele u društvu. Ovakvi fenomeni destabilizuju društvo posebno onda kada postoji kulturna i druga raslojavanja uslovljena ratom. Zato je u tom momentu zadatak socijalne politike stabilizacija političkog i društvenog uređenja kao i prevazilaženje paušalnih nacionalističkih optužbi. Svjestan zaoštrenog socijalnog sistema u BiH, Savjet ministara će ovom Parlamentu ponuditi različite varijante uvođenja diferencirane stope PDV-a. Ciljem rješavanja ovih problema, pozivam sve relevantne sindikate u BiH da nam svojim savjetima i predlozima pomognu da pronađemo najbolja moguća rešenja u ovoj oblasti. Savjet ministara će u okviru svojih aktivnosti u oblasti ekonomskih reformi voditi politiku uravnotežnog ekonomskog razvoja na cijeloj teritoriji BiH. To će zahtijevati konzistentne, izblansirane mjere na relaciji država-entiteti i lokalne zajednice. Podsticanje razvoja poljoprivrede i turizma i zaštita čovjekove okoline u BiH, poljoprivreda je ključna za razvoj BiH i ovaj Savjet ministara će poljoprivrednicima posvetiti značajnu pažnju. Do uspostavljanja ministarstva za poljoprivredu planiram da angažujem posebnog savjetnika za pitanje poljoprivrede i posvetim značajan dio vremena ovom pitanju. Turizam je grana od koje možemo očekivati značajan podsticaj ekonomskog razvoja BiH. Savjet ministara će podsticati odlične projekte koje reklamiraju BiH i time utiču na porast broja turista, te angažovati mlade i uspješne ljude da razvijaju ideju i projekte u oblasti turizma. Razvoja poljoprivrede i turizma neće biti ako nastojimo da uništavamo životnu sredinu našim nemarnim postupcima. Savjet ministara će preuzeti konkretne korake koji moraju poboljšati trenutno stanje putem izrade Zakona o okolišu 10 BiH i formiranja Agencije za okoliš. Organi vlasti mogu prvi početi davati primjer drugima tako što možemo sve više prelaziti na elektronsko poslovanje, a manje se oslanjati na papir, više reciklirati i paziti našu ekološku savjest. Bosna i Hercegovina je čista i lijepa zemlja i pokušajmo je sačuvati za buduće naraštaje. Posvećivanje pažnje problemima mladih u BiH, inače konstantno opredjeljenje SNSD, ali vjerujem i drugih partija. Reformom obrazovnog sistema, te ekonomskim razvojem najviše se doprinosi boljem položaju mladih u BiH. Međutim, tu nije kraj aktivnostima Savjeta ministara jer smo više nego do sada opredijeljeni da zaposlimo mlade ljude, naročito na odgovornim dužnostima u organima vlasti i uprave. Namjeravam da održim redovne kontakte sa predstavnicima mladih i na osnovu tih razgovora dajem konkretne zadatke Savjetu ministara kako bi se usvojile i sprovele odluke neophodne za poboljšanje statusa mladih. Ne smijemo dozvoliti da mladi, umjesto da predstavljaju nadu i budućnost ove zemlje, budu u nju najviše razočarani jer im ona ništa ne nudi. Zanemarivanje mladih je propast za BiH i Savjet ministara sigurno prema njima neće biti pasivan. Naprotiv, konkretno možemo početi da rješavamo pitanje 600 upražnjenih radnih mjesta u državnoj službi. Predlažem da se po kratkoj proceduri, predviđenoj zakonom, primi u tri navrata po 200 pripravnika. Po isteku pripravničkog staža, u skladu sa zakonom, bili bi promovisani u državne službenike. Veliki broj njih bi mogao da se strateški, stručno pripremi za višegodišnji proces evropskih integracija BiH. Jedan broj mladih sa solidnim znanjem stranih jezika trebalo bi odmah poslati u inostranstvo na obuku kako bi naši mladi ljudi, umjesto da bježe u Evropu i svijet, svojim znanjem uveli BiH u Evropu. Povratak izbjeglih i raseljenih lica je proces koji želimo i moramo uspješno riješiti zajedničkim radom. Iako moramo priznati da rezultati u toj oblasti nisu kakvi bismo očekivali, Savjet ministara će ovom pitanju posvetiti punu pažnju i dati svoju podršku. BiH je zemlja koja mora obezbijediti svakom stanovniku punu slobodu kretanja i pravo da živi u mjestu koje izabere. Odgovarajući program i uz pomoć donatora radićemo da obezbijedimo održiv povratak. Izgradnja autoputa na Koridoru Vc u proteklom periodu prešla je put od ideje do pripremnih aktivnosti. Sada je vrijeme za konkretne poteze i početak građevinskih radova. Savjet ministara će uložiti maksimalne napore da, u toku ovog mandata, značajni dijelovi tog autoputa budu završeni. Bezbjednost na našim putevima, uticaj na ekonomski razvoj, te brz i jeftin transport dobili su i koristi koje donosi autoput i stoga ću insistirati na ubrzavanju svih aktivnosti i konkretnim rezultatima na kraju svake građevinske sezone. Gasifikacija u BiH, naročito u današnje vrijeme energetskih kriza i sporova, predstavlja važan projekat obezbjeđivanja energetske stabilnosti BiH. Iako je ovo dugoročni projekat, Savjet ministara uložiće maksimalne napore da se do kraja mandata završi značajan dio ovog projekta i time građanima BiH obezbijedi stabilno i kvalitetno snabdijevanje energijom. Ovaj projekat je takođe vezan za druge projekte ekonomskog razvoja i našu međunarodnu politiku i odnose sa zemljama snabdjevačima gasa. 11 Komisije za utvrđivanje istine u ratnim stradanjima su instrumenti koji mogu dalje doprinijeti istinskom i potpunom pomirenju naroda u BiH. Od ključne važnosti je da se rad tih komisija ne zloupotrijebi ili oduži. Stoga će Savjet ministara podržati njihov rad i ujedno obezbijediti njihovu punu nezavisnost u radu. Pozivam stoga i vas, poštovane poslanike, da nam u ovom osjetljivom poslu pružite punu podršku. Uloga medija je takođe značajna ali siguran sam da će mediji uzeti u obzir osjetljivost ovog pitanja, te svojim izvještavanjem i istraživačkim novinarstvom dodatno doprinijeti otkrivanju pune istine o ratnim stradanjima svih građana BiH. Pored ovih opštih ciljeva, što je sedam stranaka prihvatilo kao svoje, smatram da bi dodatno trebalo posvetiti pažnju nekim gorućim problemima uz napomenu da će temama sa sličnom problematikom prići sa istom odlučnošću. To je, prije svega, pitanje stare devizne štednje. Kao što znate, ja sam svojevremeno uspio staru deviznu štednju staviti na dnevni red sjednice Ustavnog suda BiH, kako bi se starim deviznim štedišama zakonski obezbijedilo rješenje tog izuzetno važnog pitanja. Smatram da nije bilo ni korektno, ni ljudski predlagati preduga rešenja od 13 godina, kao ni prekratka predizborna rešenja od 5 godina. Kompromisno i srednje rešenje uvijek je moguće. Ne smiju se predlagati nerealna rešenja, već ona koja je država spremna da prati, odnosno ispoštuje. Ne treba starim štedišama idealan, već provodiv zakon iza kojeg bi stajala država kao garant da će biti isplaćena i poslednja marka. Savjet ministara će učiniti sve da ekspertski tim vrijeme od 13 godina maksimalno skrati. Drugo pitanje kojem treba posvetiti posebnu pažnju je donošenje zakona o oduzimanju nezakonito stečene imovine. To ne smije da bude tabu tema. To je pitanje s kojim se treba najzad suočiti. Smatram da je ovo, zapravo, uslov za povratak povjerenja u vlasti u BiH i s toga se nadam da će u ovom domu biti postignut potpuni konsenzus. Ne smijemo takođe zaboraviti pitanje donošenja zakona o restituciji, odnosno povratku imovine, obeštećenju fizičkih i pravnih lica, čija je imovina podržavljena primjenom propisa o agrearnoj reformi, konfiskaciji, sekristraciji, nacionalizaciji i eksproprijaciji i drugih propisa koji su doneseni i primjenjivani nakon 1945.godine. Planiram da angažujem pravne eksperte koji bi detaljno razmatrali ova pitanja i predložili odgovarajuća rješenja. A sada ću vas upoznati sa okvirnim radom ministarstava. Ministarstvo inostranih poslova, osnovni zadatak ovog ministarstva, ali ujedno i cijelog Savjeta ministara, jeste što brže potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, čiji su pregovori upravo uspješno završeni. Proces evropske integracije, odnosno proces stabilizacije i pridruživanja, ne može se posmatrati odvojeno od ukupnog procesa reformi u BiH, kao što vam je poznato da bismo potpisali sporazum, neophodno je što prije postići kompromisno rešenje o reformi policije. Kada to pitanje ostane iza nas, nadamo se što prije, ukoliko se nastavi reformski proces, a naročito ispune ključni prioriteti iz evropskog partnerstva, do sredine ove godine, mogao bi se potpisati Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Sporazum će omogućiti formalno pridruživanje EU u dogovorenom tranzicijskom periodu, tokom kojeg bi BiH prilagođavala svoje zakonodavstvo najznačajnijim standardima i pravilima jedinstvenog tržišta EU. Pri mom kabinetu djeluje Direkcija za evropske 12 integracije koja je s ciljem pripreme za fazu implementacije Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju započela pripremne aktivnosti za izradu plana implementacije sporazuma, te program integrisanja BiH u EU koji će objediniti strategiju integrisanja i obaveze iz sporazuma i evropskog partnerstva, s ciljem sprovođenja ključnih reformi. Neophodno je da pored Direkcije za evropske integracije koja ima značajnu ulogu u procesu evropskih integracija, sve nadležne institucije budu od samog početka uključene u izradu plana implementacije sporazuma i programa integrisanja. U tome smislu potrebno je jačati mehanizme koordinacije i nastaviti sa aktivnostima na formiranju jedinica za evropsku integraciju u svim institucijama uključujući i proces. Njih treba i kadrovski ojačati. Za ubrzanje procesa dobijanja statusa kandidata za ulazak u EU, Savjet ministara će predložiti strateško kadrovsko pojačanje, angažovanjem najboljih naših diplomata i drugih stručnjaka u svim našim misijama, direkcijama i sektorima vezanim za evrointegracije. Sve snage moraju se koncentrisati na ovaj veliki evropski ispit. Uz kvalitetan rad koji će Savjet ministara revnosno nadgledati, te uz vidljiv reformski, institucionalni i tehnički napredak u procesu integracija, realno je očekivati da u drugom dijelu mandata ovog Savjeta ministara dobijemo status kandidata za punopravno članstvo u EU. Ovo će biti glavni prioritet, ne samo jednog ministarstva već cijele države. Drugi dugoročni cilj na planu međunarodne politike BiH, u još širim okvirima je naša kandidatura za nestalnog člana Savjeta bezbijednosti u periodu od 2010. do 2011.godine. I pored toga što su naše šanse realne, uspjeh ove kandidature zavisi dobrim dijelom od nas samih, odnosno od napredovanja našeg evropskog dosijea, te kvaliteta, intenziteta naših odnosa sa zemljama članicama Savjeta za implementaciju Dejtonskog sporazuma i stalnim članicama Savjeta bezbjednosti. Status kandidata za ulazak u EU mogao bi značajno prevagnuti u našu korist prilikom odlučivanja o kandidaturi UN-ma. Istovremeno, sjesti u teško dostupnu i traženu stolicu Savjetu bezbjednosti simbolički bi značilo da se naša zemlja dovoljno udaljila od ratne prošlosti. U okviru tih multilateralnih aktivnosti, ne smijemo zaboraviti da moramo i dalje punu pažnju posvetiti našem djelovanju u Savjetu Evrope, NATO-u, drugim regionalnim inicijativama gdje je BiH punopravni član: Centralnoevropska incijativa, Jadranskojonska inicijativa i slično, te organizacijama u kojima je posmatrač, Pokret nesvrstanih, Organizacija islamske konferencije i slično. Što se tiče međudržavne saradnje u našem uzburkanom regionu, stižu nam dobre vijesti koje potvrđuju da i po prirodi svog geografsko strateškog položaja i po mnogo čemu drugom, BiH postaje šampion regionalne saradnje. Od maja ove godine, Sarajevo postaje sjedište Regionalnog savjeta za saradnju. U pitanju je tijelo koje će naslijediti Pakt stabilnosti i biti centar procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi. Stalni angažman u ovom centru će imati više od 20-tak diplomata iz svih zemalja regiona, Evropske komisije i zemalja donatora. Institucija BiH će centru pružiti svu logističku podršku i omogućiti njegov normalan rad. 13 Koristeći ovaj uspjeh koji će nas prirodno još više zbližiti sa našim susjedima iz nekadašnje zajedničke države, na regionalnom planu moramo sa istim susjedima riješiti par otvorenih pitanja, veoma važnih za veliki broj naših građana koji trpe zbog sporosti rješavanja. Ovdje, prije svega, mislim na preduge pregovore sa Slovenijom. Već je održano 5 rundi, posljednja u junu prošle godine, o zaključenju Bilateralnog sporazuma o socijalnom osiguranju. Ovo pitanje koje tehnički rješava Ministarstvo civilnih poslova, životno je pitanje za preko nekoliko desetina hiljada radnika sa učešćem slovenačkog staža preko 12 mjeseci i koji svoje penziono pravo ne mogu ostvariti zbog nepotpisivanja Sporazuma o socijalnom osiguranju između BiH i Slovenije. BiH i dalje insistira na ponovnom utvrđivanju penzija, što Slovenija za sada odbija i time postaje jedina republika iz bivše Jugoslavije s kojom nije dogovoren preračun penzija. Ovim pitanjem ću se prvom prilikom baviti u kontaktu sa slovenačim premijerom. Takođe, postoji problem imovinskih odnosa sa Hrvatskom. Tu prvenstveno mislim na položaj Srba iz Hrvatske koji su ostali bez imovine u Hrvatskoj, a koji sada žive u BiH. Pored redovne procedure i ovaj problem ću dodatno rešavati sa hrvatskim premijerom. I na kraju vas podsjećam da je u Savjetu ministara u proceduri Zakon o vršenju spoljnih poslova. Novi saziv će ga još jednom pregledati i nadamo se uskoro izglasati. Ministarstvo finansija i trezora, s obzirom na postojeća ustavna rešenja prema kojima BiH a time, i njene institucije, nemaju izvorne fiskalne nadležnosti, mjesto i uloga Ministarstva finansija i trezora BiH u ovoj oblasti direktno će zavisiti od budućih ustavnih rešenja. Napominjem da je u predloženom paketu ustavnih promjena predviđena podijeljena fiskalna nadležnost između države i entiteta, čemu treba pristupiti sa posebnom dozom odgovornosti. Poznato je da je BiH zvršila tehnički dio Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i da će po tom osnovu proisteći značajne obaveze za Ministarstvo finansija i trezora, bez obzira što nema jasne izvorne, ustavne i zakonodavne nadležnosti jer neko mora preuzeti koordinaciju koja se odnosi na pojedina poglavlja i politike saradnje utvrđene Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju. Ministarstvo finansija i trezora BiH u narednom periodu posvetiće pažnju sledećim srednjoročnim zadacima: okončanjem implementacije Sporazuma po potpisivanju sukcesije bivše SFRJ, kao i koordinacije sa Ministarstvom civilnih poslova BiH u implementaciji Aneksa E, nastavak organizacije vođenja pregovora koji se odnose na zaključvanje Sporazuma o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja u odnosu na poreze i dohodak sa drugim državama, a prema prioritetima koje utvrđuje Savjet ministara BiH, osposobljavanje Ministarstva za koordinaciju sa Centralnom bankom BiH i entitetskim ministarstvima finansija u vezi sa sprovođenjem zakonskih procedura koje se odnose na upravljanje unutrašnjim dugom, stara devizna štednja, restitucija i ratne štete, koordinacija sa Centralnom bankom BiH, entitetskim ministarstvima finansija i Direkcijom za 14 ekonomsko planiranje, u vezi sa objavljivanjem opštih vladinih finansijskih statistika, uspostavljanje, efikasnost, tema interne revizije u institucijama BiH i potpuna koordinacija sa entitetskim ministarstvima finansija, odnosno njihovim tijelima zaduženim za uspostavljanje i razvoj zaokruženog sistema interne finansijske kontrole javnog sektora u BiH prema
Hvala gospodine Špiriću. Samo jedan trenutak, dvije rečenice da kažem. [[APLAUZ]] Dakle, hvala gospodine Špiriću, mi na ovaj način, u skladu sa članom 142 Poslovnika, ispunjavamo predizbornu proceduru odobravanja imenovanja predsjedavajućeg. Još nam je ostalo da obavimo raspravu. 22 Dakle, ovog trenutka ja otvaram raspravu uz napomenu i podsjećanje, naravno, po Poslovniku da je diskusija, odnosno izlaganje do 10 minuta, a replika do 3 minute za one koji eventualno to u Poslovniku nisu pogledali. Molim da se prijavite. Molim vas da se prijavljujete. Izvolite. Ima li još prijavljenih? Molim vas da pokušamo neki plan napraviti. Da, možete, pritisnite dugme. Dakle prvi se prijavio za raspravu gospodin Lagumdžija. Izvolite gospodine Lagumdžija.
Zahvaljujem se gospodine Belikću. Dva premijera nisu tu, a tu su je li, a izvinjavam se, nisam, vidim nema ovog Terzića. Ja bih želio, gospodine Belkiću, reći odmah nešto o ekspozeu, a kasnije, na kraju, zamolio bih da kažem ono što gospodin Genjac nije rekao i , čisto proceduralno, nešto ću reći na kraju. Gospodin Špirić je na kraju svog izlaganja, dosta detaljnog, obimnog, pozvao i opoziciju da da svoj doprinos. Ja evo odmah odgovaram na njegov poziv i želim da dam doprinos i njegovoj vladi, uopšte, u terminologiji od gospodina Špirića koju smo ovdje čuli, njegova vlada je nešto što ja samo po sebi pozdravljam. To je velika promjena u odnosu na neka ranija vremena. Mislim da je jako dobro, da imamo ovako jedan iscrpan dokument koji je, imajući u vidu kakav smo dokument dobili prije četiri godine, ovaj dokument je, gledano po broju karaktera na vagi, kako god hoćete, petnes' puta duži od dokumenta koji nam je izložio gospodin Terzić. I to je dobro na prvi pogled. Nažalost, bojim se da je sadržaj ta dva dokumenta, kad je nivo konkretnosti u pitanju, praktično isti. Imamo ovdje datu jednu jako lijepu inventuru ciljeva, ali ono što sam ja očekivao od kolege Špirića je da imamo, pored ovih ciljeva i spiska želja koje mi u potpunosti podržavamo, imamo nekoliko konkretnih makar pokazatelja kako se misli raditi, s kim i do kada se misli raditi, makar neke od kapitalnih stvari koje su ovdje date. Ja takođe pozdravljam njegovu obavezu da vrši godišnju reviziju rada svojih saradnika. Nadam se da ćemo mi, konačno, poslije pet godina imati u Parlamentu jednu obavezu koju imamo po zakonu, pa i po Ustavu i po Poslovniku, da jednom godišnje nam predsjedavajući Vijeća ministara podnosi izvještaj. Znajući koliko je gospodin Špirić i sam tražio to neuspješno ove četiri godine, ja vjerujem da će on ovaj put zaista izaći u susret samom sebi iz vremena kad je bio poslanik. Mislim da je to jako dobro i ja pozdravljam takvo njegovo obećanje koje smo ovdje čuli. Takođe, mislim da, pozdravljam naročito ove, nekoliko konkretnih činjenica koje su ovdje iznesene. Posebno pozdravljam njegov jedini, koliko sam ga ja uočio, konkretan broj, a to je broj od 600 upražnjenih radnih mjesta u državnoj službi koje misli popuniti sa tri 23 puta po dvije stotine pripravnika i mislim da je to zaista nešto za šta on treba imati punu podršku ovog Parlamenta. Svaku poteškoću koju bude na tome putu imao, može biti siguran da će u nama imati podršku da je prevaziđe. Ja takođe pozdravljam njegovu, na ovom nivou izlaganja, ipak ohrabrujuću izjavu, da će insistirati na Zakonu oduzimanja opljačkane imovine. Malo sam se plašio da veličina koalicije neće razvodniti to opredjeljenje. Međutim, ono što me je, s druge strane, malo obeshrabrilo, to je obećanje da će do tog zakona doći konsenzusom. Kolega Špiriću, ja Vas molim da ne tražite četiri godine konsenzus u ovom Parlamentu na Zakon oduzimanja opljačkane imovine, nećete ga moći postići. Vi ste ozbiljan čovjek, Vi jako dobro znate da konsenzusa u ovoj zemlji, koja je očigledno podijeljena oko jednog takvog pitanja, ova zemlja nije podjeljena na dva entiteta i tri naroda koliko je podjeljena na dva sloja u ovom društvu i jedni su oni koji podržavaju takvu aktivnost, a drugi koji se protive i nemojte tražiti konsenzus jer u protivnom nećete dobiti ništa. Takođe, želim da, izražavajući svoje zadovoljstvo zbog toga što smo dobili jedan ovakav ekspoze, iskažem svoje neslaganje i prosto žal, očekivao sam od kolege Špirića, kao čovjeka koji je, ipak, profesor egzaktnih nauka, koji je uvijek bio egzaktan kao pozicionar, da nam je, ipak, dao nekoliko konkretnih, mjerljivih parametara prema kojima ćemo njegovu vladu, koju i ja sad tako zovem ovdje, bez straha da će mi neko iz vlasti reći da to nije vlada. Da vidimo šta se misli uraditi na planu smanjivanja broja od 638 000 zaposlenih na planu povećanja tog broja, makar do onog broja koji smo imali prije petnes' godina. Šta će učiniti na planu nezaposlenosti i njenog smanjivanja od 521 000 ljudi u ovoj zemlji. Dobro je njegovo opredeljenje da insistira na ravnomjernom ekonomskom razvoju, da dvije entitetske vlade i državna vlada djeluju u koordinaciji. Nažalost broj nezaposlenih u ovoj državi u zadnjih godinu dana je povećan za 14 000, zahvaljujući Federaciji i Republici Srpskoj taj broj je smanjen i trebaće puno raditi da se tako nešto ujednači. Ovo je sigurno poziv i dijelu koalicije koji čini entitetsku većinu u Federaciji. Ono što bih želio konkretno da kažem, šta mislim, da ipak smo ostali uskraćeni od mandatara na današnjem njegovom ekspozeu za nekoliko stvari. Ono što mene, gospodine Špiriću, brine, ja bih molio da malo elaborirate ovo na samom početku pošto ste naveli da ćete institucionalizirati koordinaciju između države i entiteta. Mene malo plaši institucionalizacija koordinacije između države i entiteta, kao zamjena za jednu ozbiljnu ustavnu reformu za koju ste se i sami opredijelili. Meni je drago da je ovo primarni plan što znači da postoji i sekundarni, što je dobro. Ali ja bih molio da, malo sam razočaran i volio bih da druge ljude iz vladajuće koalicije čujem, da li ovo podržavaju što je ovdje rečeno. Reforma policije, ovdje je jasno rečeno da direkcija više neće imati ulogu koju je dao prethodni parlament. Ja sam zabrinut ako dio vladajuće koalicije nije, onda sam još zabrinutiji. Zatim ustavne reforme, ovdje smo, ipak, očekivali od mandatara da nam kaže makar nekoliko elemenata, makar o nekim fazama ako ne o cjelini, do tada s kim i kako. 24 Ono što me takođe brine ovdje, poziv predsjedavajućeg Vijeća ministara kojeg ćete vi danas izglasati, to nije sporno uopšte, da OHR treba da ode. Kada? Nakon čega? Da li je to stav parlamentarne većine, da OHR, kao što je ovdje rečeno, treba da ode kako bismo mi pokazali da smo spremni da preuzmemo svoju sudbinu u svoje ruke. Baš bih volio da vidim je li parlamentarna većina zaista misli ovo što smo ovdje u ekspozeu čuli, da nema nekih uslova je li, šta pa da ode? Zatim, kad su u pitanju ekonomske reforme, gospodine Špiriću, ja bih molio od vas odgovor. Vi ste do juče nas podržavali u zakonu, o Zakonu oduzimanju opljačkane imovine, to je uredu, to znamo kako će završiti. Mene interesuje, Vi ste ovdje rekli da ćete Parlamentu ponuditi različite varijante za PDV. Od vas se ne očekuju različite varijante i Vi i ja znamo da te varijnte imamo. Od vas se očekuje da kažete za koju ste varijantu. Makar kao Vašu želju, da znamo za šta ćete se zalagati u toj Vašoj vladajućoj većini. Možda Vas i podržimo. Kada je u pitanju Koridor Vc, ja bih vas zamolio da, ipak, i očekujem makar od nekih ljudi iz federalnog dijela, da tako kažem, poslaničkih klupa, onih koji su izabrani u Federaciji, na to mislim. Ovdje stoji da Koridor Vc je prešao od ideje do pripremnih aktivnosti. Gospodine Špiriću, možda ste Vi preko Mostara došli, ovaj, ali te pripremne aktivnosti su završene prije pet, šest godina i Vi ste se dijelom tih pripremnih aktivnosti dovezli u Sarajevo, ako ste dolazili iz pravca Zenice. Dakle, nemojte nam prodavati priču da ste do sad pripremali i da ćete Vi sad da krenete, fakturisaćete ovih 30 kilometara da ste ih Vi napravili. Ne treba, nema potrebe. Ipak, i Vi se tuda vozate. Mene interesuje šta je od onog obećanja o kojem smo razgovarali da će na Koridor Vc, da će biti u dijelu ovog Vašeg elaborata i krakovi prema Tuzli kao slijepom crijevu ove zemlje, kao jednom od četiri prirodna regiona i Banja Luci. Ako će se stvari rješavati sa autoputem Banja Luka autoput prema Zagrebu, onda to je dobro što se to radi, ali šta je sa odvojcima od Banja Luke prema ostatku BiH i njenom integriranju, i Tuzli, o čemu je bilo ranije riječi. Kada je u pitanju stara devizna štednja, ja bih molio i druge koalicione partnere da nam kažu jel' se i oni slažu s ovim da sa 13 godina se ovo treba smanjiti. Ja se slažem da to treba se smanjiti. Ali imate potpisani dokument vaša dva koaliciona partnera koji su između sebe potpisali da će to ostati 13 godina. Pa sam samo htio da vidim imate li tu kakvu saglasnost, kakav dogovor, dobro bi bilo da znamo. Ono što me plaši, kolega Špiriću, je ovaj Vaš dosta precizno neprecizan dio koji govori o fiskalnom savjetu i promjeni uloge Upravnog odbora za indirektno oporezivanje. Jel' to Vi nama preporučujete da ustavne reforme krenu u drugom smjeru, da se vratimo na 2001. i 2002? Volio bih da to malo razjasnite. Ja znam šta ću govoriti kada to dođe na dnevni red. Ali da vidimo na nivou strateških opredjeljenja, vjerovatno gospodine Novakoviću, jasno da se nećemo složiti u smjeru kuda treba ići, ali da vidimo jel' Špirić ide sa Novakovićem ili sa mnom, što se smjera tiče. 25 Kad je u pitanju Svjetska trgovinska organizacija, malo je ovo, gospodine Špiriću, Vi to bolje od mene znate, to da ćemo učestvovati na sastanku 2007. o VPO, ovo je drugo Vijeće ministara koje nam kaže da će nas tamo uvesti, a Vi ste sad došli do sastanka.... Ono što me posebno zabrinjava je, što od vas, ipak, očekujemo, makar da nam naznake date, neke egzaktne parametre kada je u pitanju nezaposlenost i trgovinski deficit. Vidim trenutni premijer se smješka. Trgovinski deficit, ovaj, iz jednog jednostavnog razloga što trgovinski deficit je nešto što, očigledno, zavređuje da makar bude spomenuto kao opredjeljenje i kako to mislimo raditi. Neću, nisam ja Fidel Kastro da, pa da poslije Špirića govorim duže, a čovjek se osim toga lošije osjeća. Nisam ja ni Adnan Terzić da govorim 15 puta kraće, koji je govorio toliko prije 4 godine. Ali evo privodimo kraju, gospodine Belkiću, pošto već vas i nervoza uzela, nema razloga, tek ste počeli. Ja bih volio da, kad je već gospodin Špirić govorio o Zakonu o državljanstvu i govorio o reviziji državljanstava, što sigurno jeste nešto o čemu treba imati, posvetiti dovoljno pažnje. Ali šta je sa onih 500.000 naših državljana širom svijeta koji je li, koliko je meni poznato, u koalicionom dogovoru dijela Vaše koalicije stoji da će se promijeniti zakon i da ćemo skinuti enigmu sa 500.000 ljudi širom svijeta koji žive u strahu da bi mogli odstati bez BH državljanstva. Dobro bi bilo da Vi to podržite jer, koliko se ja sjećam, kao pozicija ste to podržavali i to bi bio veliki korak, da svi mi zajedno ovdje, je li, postignemo koncenzus oko toga, da se ne odreknemo preko noći pola miliona naših ljudi. Evo to je nešto na čemu, siguran sam, u ovom parlamentu, kad bi Špirić izašao i čitava vladajuća koalicija, da bi opozicija krenula, bar pola opozicije bi. I na kraju, ja, gospodine Špiriću, nadam se da nećete, ovaj, shvatiti na pogrešan način, ja sam dužan nakon isteka ovog vremena da kažem, gospodine Belkiću, ono što sam očekivao od predsjednika komisije naše, predsjednika komisije, jer bih mogao kao član komisije. Dakle, dakle, da kažem ono što sam očekivao da se na početku razjasni. I ja pozivam predsjednika komisije koja je danas zasjedala od 12 članova, u kojem, ovdje ste dobili izvještaj, da su 10 ljudi bili za i da su 2 čovjeka bila protiv imenovanja gospodina Špirića zbog zakonom propisanih razloga. Naime, mi smo u toj komisiji, i gospodin Genjac, ja sam ga dva puta pozvao i na početku i prije sjednice i zamolio ga na samoj komisiji da on kaže zbog čega su dva čovjeka bili protiv jer je to bio dužan, po Zakonu o Vijeću ministara, da obrazloži što je taj bio protiv. I zato, gospodine Belkiću, ja moram reći da su dva poslanika, među kojima sam ja jedan, bili protiv imenovanja Nikole Špirića dok se ne razjasne neke nejasnoće koje su bile u dokumentima koja smo imali pred sobom. Radi se o tome da procedura propisuje da SIPA i Izborno povjerenstvo daju svoju ocjenu ispravnosti podataka koji su potrebni za imenovanje predsjednika Vijeća ministara. Mi smo vidjeli da je i Izborno povjerenstvo dalo potvrdu da je sve u redu, a onda nas je gospodin Špirić obavijestio da on, ustvari, Izbornom povjerenstvu nije podnio svoj imovinski karton pred ove izbore 2006. godine, što je sada, ustvari, stvar Izbornog povjerenstva. Mi od gospodina Špirića smo čuli da on nema zakonsku sankciju za takvo nešto, što je tačno, ali ako neko ko je bio poslanik i u ovom parlamentu, i sada treba da bude predsjedavajući Vijeća ministara, i kaže ja to ne moram jer zakon ne podrazumijeva sankciju, to je po zakonu tako, ja to neću da radim, pošto nema sankcije neću raditi nikako. Onda bojim se da to otvara jedan prostor koji nam ne treba. 26 Ja takođe sam smatrao da predsjednik Vijeća ministara, koji zaboravi dio svoje biografije, nije sporno da u biografiji gospodina Špirića stoji da je bio predsjednik Izvršnog odbora SRS Vojislava Šešelja u ratu. To je on pošteno i napisao. Nije sporno u kojim je sve strankama bio do sada, ali je zaboravio jedan dio svoje biografije kada je bio član Gradskog komiteta SK, koji sam zna da je častan dio njegove biografije, ali to ne treba preskakati, ustvari, ta činjenica da tako nešto preskočiš, ustvari, govori o tome da si u stanju potpisati dokument o sebi u kojem stoji nešto što je netačno, a kako ćeš sutra potpisati dokument koji mi treba da ti vjerujemo. Dakle, pitanje te provjere, ustvari, iz ovih razloga i ja bih zamolio, pošto je, dakle, za nas koji smo bili protiv, neprihvatljivo da se ide u imenovanje mandatara dok se ove stvari ne razjasne, kakvo je bilo imovinsko stanje po dokumentima koje je dalo Izbornoj komisiji, kakvo je sada i mi nismo protiv toga. I ja sam, kao i gospodin Špirić, dobro situiran čovjek koji, kao profesor Univerziteta zarađuje, i kao konsusltant. Nismo mi protiv toga da ljudi imaju puno, ali smo za to da se zna da li si platio porez na to koliko imaš i kako si do toga došao. To se očekuje ..... i zato ne vjerujem da ćemo doći do konsenzusa o zakonima koji su ovdje navedeni ukoliko takve stvari nismo u stanju da raščistimo na vrijeme. I ja sam tražio, i smatram i sada, da gospodin Špirić, vjerujem da nije imao nikakvog razloga da napravi takvu nepreciznost. Ali upravo iz razloga digniteta i te institucije koju predstavlja i nas ovdje, i taj famozni prvi sastanak te komisije je, ustvari, ustrojio način na koji će oni raditi ubuduće. Ako sad pređemo preko toga da je to tehnička stvar, onda nema ništa od toga. Ja bih zato molio je li, da ove stvari se razjasne kako bi komisija u svom daljem radu mogla imati reper prema kojem se ponašamo. Ja još jednom ponavljam, gospodine Belkiću, Vas i 32 koje imate većinu. Mi smo opozicija, mi smo protiv aktuelnog mandatara nakon ekspozea, prirodno. Nismo bili prije tako čvrsti dok nismo čuli ekspoze, ovaj, ali sad smo jasno i eksciplitno protiv. I vi ćete danas izglasati našeg kolegu Špirića ali, molim vas lijepo, nemojte se ponašati kako ste se jutros ponašali. Vi ste gospodine Belkiću, ipak, čovjek sa više iskustva nego jučerašnji naš predsjedavajući, pardon, jutrošnji, i dobro bi bilo da poštujete proceduru do kraja, radi ove zemlje, radi njenih građana koje je kolega Špirić s pravom pozdravio i pozvao ih da budu aktivniji kao i svi mi zajedno. Na kraju, gospodine Belkiću, zahvaljujem se mandataru Špiriću što je, ipak, pokazao da drži do programskih ciljeva koji su potpisani od strane 7 stranaka. Ja pozivam vas iz vladajućih koalicija 7 stranaka, naročito vas koji imate suprotne stavove sa ovim što ovdje stoji, da svojim glasom odustanete od svojih stavova i da podržite vašeg mandatara Nikolu Špirića, ako već nećete od njega da tražite odgovore na pitanje kuda ide ova zemlja koju sada će, očigledno, voditi Nikola Špirić i ja mu želim sreću jer, kao što reče, na tom brodu smo svi zajedno bez obzira na sve. Od ove zemlje se Titanik napravit neće bez obzira što to sad izgleda da smo se ukrcali. Hvala vam lijepo.
Hvala gospodine Lagumdžija. Gospodin Novaković, neka se pripremi gospodin Selim Bešlagić. Iza toga ide gospodin Raguž. Ja sam vas zamolio da se odmah svi prijavite, koji imate ambicija da diskutujete, ali očigledno sada se naknadno prijavljuje, a mi ćemo 27 evidentirati. Ali evo da ne zbunjujemo gospodina Novakovića, izvolite. Neka se pripremi gospodin Selim Bešlagić.
Kolege poslanici, sjećam se u prethodnom sazivu kada je, tada kandidat za mandatara, gospodin Terzić svoj program podnio na jednoj stranici, da je gospodin Živković tražio pauzu kako bismo izučili taj program prije izjašnjavanja o njemu. Evo ja neću tražiti pauzu da izučavamo ovaj program, mada je on znatno duži od te jedne stranice i želim da izrazim iskrenu nadu da će budući ministri preuzeti zadatke iz ovog ekspozea. Iako, formalno pravno, oni to ne moraju, prema sadašnjim zakonskim rješenjima. Takođe se iskreno nadam da često korišten izraz vlada nije prejudiciranje stava o sadašnjem ustavnom i zakonskom okviru već figurativan izraz za Savjet ministara. Ja neću ulaziti ovako duboko u ekspoze kao gospodin Lagumdžija i iskreno se nadam da gospodin Špirić nema dilemu da li će sa Zlatkom ili sa mnom. Ja mislim da je tu malo jasnije onda. Imam nekoliko prijmedbi, prije svega na strani 6, posljednji pasus, nejasan mi je izraz šta znači okosnica priče o reformi Ustava i vjerujem da se, ustvari, ovim želi reći predloženo ili postojeće rješenje, dakle, koje je bilo predloženo u prethodnom, u prethodnom sazivu Savjeta ministara, a koje nije dobilo podršku ovog Doma. Na strani 7, kada se radi o regulisanju pitanja granica, bilo bi veoma važno, takođe, da je napomenuto regulisanje granice na Savi, a posebno kod Kostajnice jer znamo da je taj problem već duže vremena prisutan, više godina i da nismo riješili taj problem kao i sva, znači, ostala pitanja kako bismo, ovaj, u konačnom definisali u potpunosti granicu BiH. Na strani 17, a u skladu sa Dejtonskim sporazumom i njegovim aneksima, bilo bi dobro da ovo ministarstvo obezbjedi uslove i za ostanak onih raseljenih lica koji su izrazili želju da ostanu na postojećim prebivalištima, a ne samo onih koji se vraćaju. Na strani 20, u opisu nadležnosti Ministarstva civilnih poslova, nedostaje jedna aktivnost koju smo, ili za koju smo u prošlom mandatu imali garancije da će biti završena do 2010. godine, a to je popis stanovništva i bilo bi dobro da smo ga našli u ovome ekspozeu. Naravno, pozdravljam i niz stavova izrečenih u ovome ekspozeu, posebno pozdravljam stavove koji se tiču preuzimanja odgovornosti za budućnost BiH od strane domaćih institucija. Kao i stav da, zaista, na strani 18, stav da o povlačenju stranih sudija iz Ustavnog suda BiH, s obzirom da sam ja imao u prošlom sazivu jedan zakon koji nije dobio, doduše, podršku. I na kraju, ostaje mi jedna dilema, pošto smo uz materijal, odnosno, naknadno dobili ponovo stranicu broj 15, na kojoj nedostaje posljednji pasus, pitam predsjedavajućeg, odnosno budućeg predsjedavajućeg, da li je on odustao od poslednjeg pasusa kojim se ustvari rješava nacionalni balans u Ministarstvu odbrane ili ne, ili je 28 greškom to napisano u prvom dijelu ili je, ustvari, greškom ispušteno na ovom listu koji smo naknadno dobili. Imajući u vidu i ove primedbe ali isto tako i niz, rekao sam, stavova koji su prihvatljivi za poslanike iz SDS-a, ali ponovo napominjem činjenicu da ćemo mi opoziciono djelovati u ove četiri godine. Poslanici SDS će biti uzdržani na izjašnjavanju, znači, o ovoj podršci gospodinu Nikoli Špiriću. Hvala.
Hvala gospodine Novakoviću. Sada je po evidenciji ovdje Selim Bešlagić, nek' se pripremi Martin Raguž.
Gospodine predsjedavajući, gospodo dopredsjedavajući, dozvolite da vam u svoje ime čestitam na izboru i da u ovom trenutku se složim sa mojim prethodnicima koji su izložili određene nedostatke. Međutim, ja moram da izrazim svoje veliko zadovoljstvo sa ovakvim ekspozeom koji je, evo, meni prvi puta u ovom državnom parlamentu pokazao da se može i dati perspektive razvoja BiH sa aspekta građana BiH. No, međutim, ja želim da isto takođe naglasim par nedostaka u ovom izlaganju, ne kao moj prethodnik sa stranicama jer tih primjedbi nema, odnosno ovih nedostataka nema. U čitavom ekspozeu gospodina Špirića postoje tri vlade, dva entiteta i BiH, nedostaje Vlada Distrikta Brčko i molio bih vas, kao činjenično stanje, da se uzme u obzir, jer smatram da je to nešto što bi moglo negativno da djeluje, općenito u ovakvoj dobroj jednoj analizi. Drugo, kada ste govorili o razgovorima sa susjedima, spomenuli ste da ćete se naročito zalagati, jednim dijelom, za građane srpske nacionalnosti koji su u Hrvatskoj ostali bez svoje imovine, što ja apsolutno pozdravljam. Ali ja vas molim da ne zaboravite, upravo u tim razgovorima sa vlastima Hrvatske, Republike Hrvatske, razgovarati i oko 60.000 radnika koji su prije rata radili u Hrvatskoj i imali, stjecali svoju imovinu i u toku rata faktički napustili Hrvatsku ali nikada nisu riješili svoja pitanja. Mislim da je to vrlo bitno jer se radi o tome da je i Komisija za ljudska prava ovog Parlamenta, u predloženom sazivu, donijela svoj stav koji je Parlament usvojio, da se ti razgovori moraju otvoriti sa Republikom Hrvatskom. Jedan vrlo bitan stav, govorim sa aspekta tehničkog lica, je da morate podržati i naći modus uvođenja i prihvatanja standarda u BiH. Nešto što nam nedostaje i što danas, mi faktički smo osiromašeni iz jednog prostog razloga što svi standardi drugih država u BiH vrijede, ali standard BiH u drugim državama ne vrijedi i da se tu mora uvesti reda. Mislim da je to veoma bitno. I na kraju, rekao bih ono što sam zamijetio i što moram da kažem. Nedostatak ovog izvještaja je što niste nigdje dali nikakav rok, tako da mi je on u cjelini prihvatljiv ali mislim da bi se određeni, ako ništa drugo, na određenim udarnim elementima koje ste vi naglasili u prvom stavu, bilo jako dobro da znamo da li ćemo 29 ustavne reforme krenuti ili, bolje rečeno, predložiti za tri mjeseca ili šest mjeseci, ili za godinu dana, nije bitno, ali bi taj datum, reforma policije do kada se završava? Jer ako su to uslovi koje međunarodna zajednica kaže kao našu osnovu za pregovore za ulazak u Evropsku uniju, mislim da su to datumi. No, međutim, smatram, na kraju, da sve ovo što smo rekli i što će, vjerovatno, još mnogi drugi istaknuti, nije sporno da se upravo, možda u prvim pojavljivanjima, kod prvih prijedloga i ovi datumi formulišu i što bi moglo da utiče na kvalitetniji rad, a moram da kažem i rad opozicije će biti takav da, upravo djelujemo konstruktivno u ovom smislu, da se ovo što ste ovdje zacrtali i realizuje. Ja vam svima želim uspješan rad, vama gospodine Špiriću kao mandataru, ali i svim ministrima koje Vi, ako to bude po kriterijima koje Vi tražite, nadam se da će biti korektno.
Hvala gospodine Bešlagiću. Gospodin Martin Raguž. Neka se pripremi gospođica Azra Hadžiahmetović.
Zahvaljujem se gospodine predsjedatelju. Pridružujem se čestitkama, znam što Vas očekuje, želim Vam uspjeh, a na nama je da vas podupremo. Kolegij i da inteziviramo poslove koji stoje pred Zastupničkim domom Parlamenta BiH. Ja ću, također, početi odavdje odakle su uglavnom čujemo po raspravi predstavnici opozicije, oporbe krenuli u komentaru izlaganja mandatara, gospodina Špirića, al' na jedan drugi način. Dakle, što su to programski ciljevi koji su rukovodili i obvezivali mandatara koji su definirani i potpisani 3. siječnja ove godine i koliko je mandatar kao odgovorna osoba, preuzeo taj politički sporazum u svoje izlaganje i svoj pristup, ono što ga čeka na toj poziciji. I odmah da se odredim pozitivno, mislim da dugo nisam vidio odgovorniji pristup jednoj takvoj političkoj izjavi kroz operacionalizaciju ovog izlaganja i s te strane, zaista, iskrene čestitke. Dakle, ne smatram da je gospodin Špirić za razliku od gospodina Lagumdžije odstupio od temeljnih programskih ciljeva i prioriteta koji su tamo identificirani, nego naprotiv, smatram da ju je u najvećoj mogućoj mjeri akceptirao ali i dao jednu dimenziju koju, naravno, svaki mandatar, odnosno predsjedatelj Vijeća ministara mora imati. I ja pozdravljam i tu dimenziju, to je dimenzija osobnosti i vlastite vizije iz te pozicije, konačno da imamo i takav pristup u ovom Parlamentu. Što takođe treba pozdraviti kao jedan novi iskorak. Što se tiče samog sadržaja izlaganja vrlo ću kratko, poštujući da bi i drugi predstavnici stranaka htjeli reći, ja ću ovdje u ime zastupnika HDZ 1990. reći sljedeće: mislim da je ekspoze prepoznao trenutak u kome se nalazi BiH. To je zastoj u reformama i reforme koje očekuju, pa i prioriteti koji bi trebali biti na dnevnom redu ovog Parlamenta i Vijeća ministara. Podsjetiću vas, to je prvo protiv stabilizacije i pridruživanja gdje imamo 30 konsenzus, bez obzira na to pripadamo li poziciji ili oporbi, svi smo se obvezali da ćemo taj evroatlanski put promovirati i pomagati i on je visoko na listi prioriteta. Znamo koji je temeljni uvjet i ja ne mislim da je gospodin Špirić negativno se odredio prema tom temeljnom uvjetu, ja, naprotiv, mislim da je kroz to i kroz odnos prema ustavnoj reformi pokazao kako ova zemlja može prevladavati najsloženija pitanja. I također to želim pozdraviti kao i poruku da oko Ustava zaboravimo razlike koje su bile i da se okrenemo traženju rješenja i dijaloga, to znači jednu otvorenost i spremnost da se prihvate argumenti i da se traži kompromis. I to su, sasvim sigurno, dobre ulaznice za druge reforme, pogotovo gospodarske i tu mislim, osim dobro postavljenih stvari ima nekih stvari koje bih sugerirao, mislim da nisu dovoljno dobro ili kvalitetno, možda to u fazi nije bilo moguće, identificirani resursi koje ova zemlja, ipak, ima. Energija se nigdje ne spominje na jedan kvalitetan način, to je jedan od temeljnih resursa ove zemlje i ono što bi novo Vijeće ministara, ustvari, trebalo, ako će se držati ovog aksioma koji je on promovirao, to je akcija i sinergija, moralo zaista staviti. Druga stvar je pitanje da ova zemlja i novo Vijeće ministara mora pokazati jedan novi odnos kada su u pitanju najveći gospodarski subjekti u ovoj zemlji i oni koji nose razvoj i investicije. Ja to ovdje nisam vidio, mislim da je vrijeme za takav pristup, i ako ćemo graditi takvu vrstu filozofije poduzetništva i razvoja, onda bismo morali to ugraditi i nad tim graditi kastere i grozdove, to je jedino što je realno i što zemlje koje su prošle ovaj tranzicijski put prepoznaju i rade. Mislim da na taj način može dopuniti ovaj svoj program uz činjenicu da ta dimenzija mora, ipak, biti kvantificirana rokovima i tu se slažem sa zastupnicima koji smatraju da je jedan dio ovih aktivnosti koje su ovdje planirane trebalo, ipak, staviti u konačnu vremensku dimenziju i mislim da tu ima prostora i da će to mandatar prihvatiti kao konstruktivan prijedlog. Što se tiče jednog važnog pitanja, imam sugestiju, to je pitanje povratka. Nije dovoljno reći da će se taj proces završiti. To mi svi želimo. Ali isto tako znamo koliko još i obitelji i individualnih osoba ima i što treba učiniti da se taj proces, ustvari, završi. Kvantificirati sredstvima, obvezama svih razina vlasti, mislim da je jedan minimum po tom vrlo važnom pitanju. Drugo, kad je u pitanju sigurnost nije dovoljno reći što će uraditi Ministarstvo sigurnosti, mi moramo znati da smo prenijeli te nadležnosti, da je BiH dobila i dobro da ih je dobila, jer su to instrumenti kojim jedna zemlja može u jednom ukupnom mozaiku voditi sve nužne procese, mi moramo biti svjesni slabosti tog početnog dijela, nužnosti monitoringa nad tim službama i potpune transparentnosti i sprječavanja njihove zlouporabe, a nje ima. Što je, takođe, jedna važna karakteristika za sva demokratska društva ili bar ona društva koja žele da slijede tom, tu dimenziju. Osim sugestije za rokove, resurse, ovaj dio oko povratka i sigurnosti, mislim da ovaj dio koji je ovdje spominjan kao institucionalizacija koordinacije ne mogu doživjeti negativno, jer mislim da je bolje da postoji institucionalna koordinacija dok se ne dovrše reforme nego improvizacija, a improvizacije je bilo i previše. Tako da ja sam to tako shvatio i vjerujem da će to tako biti. A što se tiče onih stvari koje su važne za jednu državu, a mislim da je danas konačno bilo vrijeme da neko kaže da je on spreman preuzeti tu 31 odgornost i provjeravati je, drugo da je on spreman za akciju, treće da će godišnje tražiti provjeru rezultata i četvrto da će posebnu pozornost posvetiti odnosu s Parlamentom. To posebno pozdravljam. Ako ne on, onda kroz člana Vijeća ministara ili osobu koja će imati taj mandat da ono čemu smo svjedoci da ima prostora od strane svih nas da bolje radimo da taj dio apsolviramo. Mislim da možda se može još jedna dimenzija fokusirati, BiH zaista ako ne realizira ove prioritete na evroatlanskom putu biće u jednoj vrlo hendikepiranoj poziciji, sad jesmo, i sugestija da se možda taj dio još pojača rokovima, prioriterima i ako zaokružimo ovu dimenziju uz ove sugestije koje su plod ove rasprave dobro došle iz pozicije i poticije i oporbe, mislim da je ovo izlaganje koje zaslužuje podršku i ono će od ovih zastupnika HDZ 1990. imati. Hvala lijepo.
Gospodin Raguž. Gospođica Azra Hadžiahmetović, nek' nam se pripremi gospodin Rifet Dolić.
Zahvaljujem, uvaženi članovi Kolegija, kolegice i kolege poslanici. Slušajući pažljivo prethodne diskutante, sticao se utisak da se prema ovom papiru, odnosno nastupnom govoru mandatara za sastav novog Vijeća ministara odnosi kao prema programu rada. Ja želim posebno napomenuti, što je kolega Špirić u nekoliko navrata u svom govoru istakao, da je riječ o namjerama predsjedavajućeg, što znači da trebamo voditi računa da je riječ danas ovdje o jednom nastupnom, okvirnom govoru, što nimalo ne umanjuje obavezu i predsjedavajućeg i budućeg saziva Vijeća ministar da ovom Parlamentu u formi nekog programa rada koji bi sadržavao i rokove i detaljnu razradu pojedinačnih pitanja predloži ono što ima namjeru raditi u narednom periodu. Uostalom, ja ću vas i podsjetiti da je kolega Špirić, evo upravo na strani 21, odnosno u svom završnom dijelu govora napomenuo da je današnji izlaganje okvirni plan djelovanja, a da će nakon okupljanja tima koji će činiti novi saziv Vijeća ministara, zajedničkim radom i saradnjom ovaj program, odnosno ovaj plan biti dalje konkretiziran i ostvarivan u naredne četiri godine. Dakle, nemojmo se odnositi prema ovome kao prema programu rada, jer time bismo i amnestirali buduće Vijeće ministara da ovom Parlamentu zaista i predloži program rada. Ja moram pomenuti da mi je ovaj papir, odnosno govor gospodina Špirića, koga sticajem okolnosti dugo poznajem i kao kolegu, zaista i liči na kolegu Špirića. Da ne kažem da je malo prešao 45 minuta univerzitetskih,da je kao ekonomista i ne samo ekonomista nego i dugogodišnji parlamentarac izvršio jednu dobru, ovako, i sintezu, a i analitički u nastupnom govoru, izbor prioriteta u svom angažmanu, apostrofirajući ponekad nešto što možda zbog nesretne jezičke konstrukcije ili možda iz drugih razloga može izazvati kod nekoga slaganja ili neslaganja. Hoću ja na samom početku pomenuti da mi imamo Zakon o ravnopravnosti spolova, pa poštovane i uvažene kolege i kolege i kolege itd., i kolegice, kolega Špirić. 32 Ono što me posebno, ja moram reći posebno, na neki način dojmilo, a to je u više navrata na samom početku, na strani 3, a posebno apostrofirano na strani 21, u završnom dijelu, na neki način, da kažem i oduševilo i kao kolegicu kolege Špirića i kao ekonomistu, a posebno da pomenem i kao pripadnik političke opcije Stranke za BiH, a to je jedan feeling za zajednički interes, koji je posebno apostrofiran na početku kao ideja vodilja, odnosno kao nešto što bi trebalo da naše različitosti u BiH shvatimo kao bogatstvo. Odnosno da te različitosti budu na onoj mjeri, odnosno dovedene u onu mjeru koje bi bile stimulans daljem razvoju, iskoraku BiH u prosperitet. Posebno u završnom dijelu kada je apostrofirao da iznad svega postoji državni interes i da će sve svoje snage usmjeriti da na duge staze pobijedi opšti državni interes svih građana koji od nas jedino to i očekuju. Pa kolega Špiriću, ako eventualno, ja pretpostavljam da ste saglasni, ako eventualno nekad iskočite iz ovog obećanja, ja ću vas podsjetiti na to. Obzirom da je Špirić u završnom dijelu pomenuo da će novi saziv Vijeća ministara zajedničkim radom, dakle, u jednom timskom radu, prezentirati izbor prioriteta, odnosno program rada ovom Parlamentu ja ću zaista samo u svrhu boljeg razumjevanja, korekcije i unapređenja ovog dokumenta, koji neko bi možda napisao i drugačije itd. ali ne bi puno iskočio iz nekih temeljnih pravaca, odnosno okvira, dati nekoliko sugestija, odnosno, možda i postaviti neka pitanja na koja kolega Špirić danas može, a i ne mora odgovoriti. Neka su već pomenuta u ranijoj diskusiji, možda ponekad i u drugom kontekstu, ali ono što je recimo kod mene izazvalo neku dilemu, strana 3, institucionalna koordinacija države i entiteta koja je već pomenuta. Zatim na strani 5, da mi ustavno i zakonski apsolutno nismo vezani dokumentima koje je pripremila direkcija, govori o reformi policije, pa mi na neki način izaziva dilemu, odnosno pitanje kod mandatara, zašta onda služe direkcije odnosno komisije itd. koje su, između ostalog, sa punim povjerenjem i političkih stranaka i institucija države koje su ih formirale obavile ili obavljaju svoj zadatak. Nadalje, na strani 6 gdje govori o donošenju ustavnih rješenja, ja pretpostavljam da je kolega Špirić mislio na donošenje novih ustavnih rješenja, jer mi ustavna rješenja imamo regulisana Dejtonskim mirovnim sporazumom. Ili recimo na strani 7. gdje govori o obezbjeđivanju sprovođenja Sporazuma o sukcesiji imovine i regulisanja statusa državne imovine. Ja sugerišem da ovdje stoji, kao što pretpostavljam da je kolega Špirić mislio, Sporazum o sukcesiji imovine bivše SFRJ i regulisanja statusa državne imovine u BiH. Nadalje, stoji na strani 11 kada govori o angažmanu u okvirima inostranih poslova, odnosno Ministarstva rada, Ministarstva inostranih poslova, pretposljednji pasus na strani 11 koji kaže da je realno očekivati da u drugom dijelu mandata ovog Savjeta ministara dobijemo status kandidata za punopravno članstvo u Evropskoj uniji. Ja hoću da vas podsjetim, mi smo u 2007. godini na samom početku. Ako je 2007., sredinom 2007., kolega Špirić planirao eventualno potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, druga polovina mandata vam nastupa negdje 2009. Pa vas ja pitam šta ćete u međuvremenu. Jer zemlja može dobiti status kandidata za mnogo kraći period nakon dobivanja pozitivnoga ..., nakon potpisivanja, odnosno procedure vezane za Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. 33 Ili recimo kad govorite o pitanjima ili otvorenim pitanjima ili eventualno nekim problemima sa našim susjedima, vi ste apostrofirali kontekst, regionalnu dimenziju, kontekst zemalja iz nekadašnje zajedničke države, pa ste posebno spomenuli Sloveniju, odnosno Hrvatsku, pa mi nekako nedostaje ovdje Srbija i Crna Gora jer nisam sigurna da nemamo nekih otvorenih pitanja ili neriješenih problema, ovaj, ukoliko je opredjeljenje, dakle, sa svim susjedima bivše Jugoslavije, da onda otvorimo pitanje, odnosno eventualno nekom programu rada pa makar i konstatujemo da je sve u redu, Makedonija ili nešto drugo. I recimo strana 13, ovo je nešto što me zaista iznenadilo, stav 2, odnosno pasus 2 gdje je kolega Špirić govori da je poznato da je Bosna završila tehnički dio Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju iz čega će proizaći obaveza za Ministarstva finansija i trezora, i onda stoji da, bez obzira što nema jasne izvorne, ustavne i zakonske nadležnosti. Ja bih vas zamolila da ovo korigujete jer ispada da Ministarstvo finansija i trezora radi protivzakonito. Postoje zakoni, zakonski okviri koji regulišu rad Ministarstva finansija i trezora, a da ne ulazimo u raspravu, osnova za to postoji i u Ustavu. I ja ovdje sam dala opet, da završim na kraju, dala, zaista samo kao sugestija, ne osvrćući se u detalje na pojedina opredjeljenja koja mogu, naravno, izazvati uvijek i rasprave ove ili one vrste, ali više u smislu unapređenja ovog dokumenta kada bude tim, dakle, Vijeće ministara na čelu sa gospodinom Špirićem, pretpostavljam, pravio program rada koji će biti, naravno, predmetom detaljnije rasprave na ovom Parlamentu. Puna podrška budućem mandataru. Hvala.
Zahvaljujem se gospođici Azri Hadžiahmetović. Izvolite gospodine Doliću. Neka se pripremi gospodin Bahtić.
Gospodine predsjedavajući, cijenjene koleginice i kolege, uvaženi gosti, dame i gospodo, Ja često znam reći da mi Bosanci i Hercegovci danas, na žalost, živimo u nenormalnoj državi i zato se može ponuditi obilje činjenica. Jedna od njih je i činjenica da se zakonodavna i izvršna vlast na nivou BiH, evo, konstituira 100 dana nakon izbora, a u normalnoj situaciji bi za koji dan obilježavali i analiziralii prvih 100 dana rada vlade gospodina Špirića. Tko je time izgubio, a tko dobio vrijeme će najbolje pokazati. Iako DNZ, i ja osobno, nismo imali uticaja na događanja i ponašanja u prethodnih 100 dana, ja se danas, ipak, osjećam postiđen kao poslanik, jer ne mogu naći opravdanje pred građanima za razočarenje koje smo im priuštili u ovih 100 dana neodgovornosti i neozbiljnosti. Biću sretan ako ova sedmočlana koalicija, dioničarsko društvo ili ortačka grupa, kako već sebe vide u tome, u narednom periodu svojim radom vrati povjerenje i 34 popravi ambijent u kojem valja provoditi reforme i donositi ključne odluke za budućnost BiH. Iako previše ne vjerujem u ovakve političke brakove, jer iza njih redovno ostaju siročad, za današnji trenutak BiH je dobro da je došlo do ovako široke dvotrećinske koalicije koja ima kvalifikovanu većinu da provede sve reforme i da preuzme punu odgovornost za eventualni neuspjeh na tom putu, naravno, i da preuzme i lente za eventualni uspjeh što je gospodin Špirić i prihvatio u svome ekspozeu. Dobro je da je koalicija koja formira vlast završila sa 7 stranaka jer sam se iskreno, nakon sastanka u Doboju, uplašio da će čast opozicije u ovome Domu morati braniti, uslovno rečeno, male stranke. Nadam se da je strategija napuštanja broda pred izbore pročitana i da nećemo ponovo biti svjedoci tragikomične predizborne navale u opoziciju. Koliko god je za političku stabilnost dobro jaka parlamentarna većina, toliko je za demokratiju i napredak važna i jaka opozicija kao korektivni i kontrolni mehanizam funkcioniranja vlasti. Mi imamo, doduše evo, malobrojnu opoziciju ali se nadam da stranke na vlasti, vadajuća koalicija neće mirno spavati, misleći, naravno, na rad i radne i političke aktivnosti. DNZ je, slobodno ću reći, srećom u ovome Domu opozicija i uvjerićete se da ćemo časno obavljati svoju funkciju, naravno, pod uslovom da i mediji u ovome Domu nisu parlamentarna većina. Ja sam svjestan posla i odgovornosti koji su pred ovim domom i u ovom važnom trenutku za BiH i njene građane. Vrijeme, na žalost, nije naš saveznik u provođenju reformi, u ispunjavanju uvjeta za pristupanje BiH u Evropsku uniju i NATO i neće biti puno vremena ni za kritike ni za aferime. Evropski put za BiH i njene građane nema alternativu i DNZ i ja, kao poslanik ovoga Doma, ćemo znati prepoznati sve ono što je u svrhu tog puta, kako bi taj evropski put za BiH bio što kraći i prohodniji. DNZ će se danas suzdržati od podrške predloženom kandidatu za predsjedavajućeg Vijeća ministara. Suzdržavanje od podrške nije rezultat mišljenja o personalnoj i kvalifikovanosti kandidata za tu funkciju već je to uskraćivanje podrške političkoj koncepciji parlamentarne većine čiji je gospodin Špirić kandidat. Da budem iskren, mene ekspozei i nastupni govori ne opredjeljuju da nekoga podržim ili ne podržim, jer smo mi isuviše puta u ovoj zemlji, pa i u ovome Domu, svjedoci da se lijepo govorilo, a nakaradno ili drugačije radilo. Mene će za to, naravno, opredjeljivati djela i konkretni potezi. Dakle, predsjedavajući Vijeća ministara će imati podršku DNZ i mene kao poslanika za ono što bude od strateškog interesa za BiH i njene građane i obrnuto. Obzirom na široku parlamentarnu većinu vjerujem da će gospodin Špirić danas biti imenovan i ja mu u ime DNZ-a i u svoje ime čestitam i želim puno uspjeha u budućem radu.
Hvala gospodine Doliću, izvolite gospodine Bahtiću. Neka se pripremi gospodin Jozo Križanović. 35
Uvaženi predsjedavajući, drage kolege, podržavam ovaj ekspoze i ovaj dokument budućeg mandatara Špirića. Smatram da ovaj dokument treba samo sprovesti u djelo. Imamo ovdje široku parlamentarnu većinu i sigurno da su to dobri temelji da BiH krene napokon evropskim putem i da postane jedna normalna država. Suzbijanje korupcije, ja bih ovdje dodao još suzbijanje kriminala i korupcije jer to je osnovno zlo ove države. Korupcija i kriminal su ušli u sve pore života, ja, privatizacija je na entitetskom nivou, ovdje ne vidim ništa o privatizaciji. Mislim da bi bilo dobro revizija privatizacije, nama na stotine miliona maraka je otišlo od države, kupili su kojekakvi novokomponovani tajkuni iza kojih stoje određeni politički moćnici. Krenimo samo pivare od Bihaća, Sarajeva, 100 miliona maraka najmanje, a otišle su u bescjenje. Ja znam da je čovjek dolazio u Bihać, nudio 25 miliona maraka za pivaru. To se mora uraditi, revizija i te pare moraju doći u fondove u državu, a država ima itekako gdje te pare da utroši. Donošenje ustavnih rješenja, podržavam, znači, ustavne reforme koje će uspostaviti funkcionalnu i modernu BiH po evropskim standardima, sasvim OK. Tu smo da se dogovaramo, kompromis je, naravno, moguć. Ne vidim ovdje ništa o konstitutivnosti, dosljednoj sprovedbi konstitutivnosti naroda, na svim, na cijelom području BiH, negdje se to sprovodi, negdje ne sprovodi. Ja živim u Krajini, ja znam da se to ne sprovodi u komšiluku baš toliko kod nas kao koliko u Federaciji. Znači, moramo i tu da budemo dosljedni. Reguslisanju pitanja granica BiH, izlaz na otvoreno more, sasvim normalno. Kao ekonomista posebno ću biti aktivan i na realizaciji ekonomskih reformi i jačanju države, državnih institucija, donošenje neophodnih zakona za obezbjeđenju poslovnog ambijenta koji će privući strane investicije da se napokon pokrene ova privreda, javni radovi, zapošljavanje i bolji život za sve građane. Ali to nas djela, ne samo deklarativno. Ovdje lijepo piše da je nama pola stanovništva nezaposleno, to je gorući problem i građani su , vjerujte, zato nam dali mandat, tu smo da to uradimo najviše. Gospodin Špirić, što me jako raduje, kaže timski rad, opći državni interes. Kako možemo samo uspjeti, toga se treba držati. Mislim da će to biti jako korisno. Podsticanje razvoja poljoprivrede i turizma, turizam, mislim da još vodopotencijali, energije, spomenuo kolega Raguž, resursi, mi znamo, ja dole, ja ne, ovo je ipak država Bosna i Hercegovina je bogata država, imamo resurse, mali broj stanovništva, možemo živjeti. Treba se samo organizirati i donijeti te neophodne zakone i malo više sloge. Posebno posvećivanje pažnje mladih u Bosni Hercegovini. Vjerujte, ja sam jedan, od jednih koji mladima uvijek dajem šansu i uvijek ću dati. Mladi su naša budućnost i tu je glavni resurs i zemlja koja nema svoje mladosti nema ni budućnosti. I to još podržavam, premijeru. Nadam se da ćete biti izabrani. Izgradnja autoputa Koridor Vc. Ovdje je kolega 36 Bešlagić spomenuo Tuzlu, ja spominjem Bihać i Krajinu. Izgleda Krajina samo kada je nešto davati za državu, tu su broj 1. I Bihać mora biti neki priključak na autoput, gospodo draga, plus željeznicom. Krajina i Bihać su sada slijepo crijevo. Svi znamo geografski položaj Krajine i Bihaća da su to kapije Evrope. Prije rata mi smo mogli komotno u Sarajevo poslovnim vozom Bosna ekspres doći, završiti posao i vratiti se. Danas toga više nema. Zašto ta željeznica ne radi? O tom, po tom, kada dođu na radne sjednice tu će biti itekako šta kazati . Što se tiče opozicije, moram i tu nešto da kažem. Tražio sam repliku. Vidim žalopojke ovdje, to ćemo izgleda slušati ove četiri godine. Ja to razumijem. Neki su se već bili začešljali da uđu u vlast, međutim, zna se kako se formira vlast, treba doći većina i moram da kažem, gospodin Zlatko Lagumdžiju, evo vidite ...ne podržavam kandidata SNSD-a u komisiji tamo za mandatara, premijera. Cijela javnost Bosne i Hercegovine, građani su vidjeli na televiziji kako dr. Lagumdžija tepa "maltene" Dodiku, lepi Mića, lepi Mića. Dnevno ga zvao po deset, dvadeset puta. Ja se pitam da je sada Lagumdžija u ovoj većini, kakva bi njegova bila diskusija. Tu završavam. Hvala.
Replika gospodine Belkiću.
Izvolite gospodine Lagumdžija, imate tri minuta.
...ja očekivao od vas da ćete za razliku od vašeg kolege kome je ovo prvi put da je došao u Parlament, jutros kada je predsjedavao, da ćete ovom novom kolegi, ipak, skrenuti pažnju da nema potrebe da se ovako ponaša. Ovo nije manir koji je bio ovdje i na ovakav način da se ja prozivam. Vi dobro znate da je on jutros, takođe siledžijski se ponašao kada je imao siledžiju na vašem mjestu, pa nije dozvolio ni da govorimo. I ovo su maniri, inače, koji, ja bih vas zamolio da više ne dozvolite, jer ako na početku to dozvolite, onda ćemo odgovarati još gorom mjerom.
Hvala gospodine Lagumdžija, ja mislim. Izvolite gospodine Bahtić. Radi se o replikama koje ljudi žele da kažu.
Replika, replika. Očito da gospodin Lagumdžija ne razumije demokraciju. Ovo su normalna razmišljanja, ne moramo isto misliti. Ovdje nikako nisu siledžije, niti neko kako vi to govorite. To je vama sklono, ne meni. Ja razumijem sasvim. Vi recite slobodno, mene 37 ništa ne može od vas naljutiti, ali očito vama to smeta. Ja ću ovdje uvijek da odgovorim, ali nikada prvi neću ništa reći. Toliko i hvala.
Gospodine Križanoviću. Izvolite gospodine Ajanoviću. Replika.
Pa ja neću dugo. Očito gospodin Lagumdžija misli da sam ja neki, neko nedonošče koje je došlo u Parlament. Hoću da ga podsjetim da je meni ovo izbor 12. put u Parlament od Jugoslavije, BiH i FBiH. Prema tome, način ponašanja u Parlamentu i predsjedavanje Parlamentom, ja sam to davno izučio. Hvala lijepo.
Evo ja vas, ja vas sve molim za malo strpljenja. Naravno, gospodine Denise i vi ćete dobiti pravo na repliku, ali da par rečenica kažem, ja vas molim malo strpljenja, tolerancije jedni prema drugima da radimo posao. Imamo prijavljenih još 10 diskutanata. Izvolite gospodine, ja ne vidim u čemu je problem gospodine Lagumdžija, ja sam istreniran, ne bavim se treningom. Izvolite gospodine Denise.
Poštovani predsjedavajući, Ja sam se javio za diskusiju ali evo i prije diskusije moram reći nekoliko riječi i pozvati kolege u Parlamentu da se usmjerimo na ono što je tačka dnevnog reda. Koliko svi znamo, ovdje na dnevnom redu nije jedan pojedinac, a ponajmanje Zlatko Lagumdžija. Predlažem pogotovo kolegama iz već obrazovane vladajuće koalicije da se bave onim za šta su dogovorili da će se baviti i da se posvete pitanjima ove zemlje. Nije problem nijedan čovjek iz SDP-a, problem ove zemlje znamo šta je, i predlažem da o tome diskutujemo, da ne gubimo vrijeme na ovakvim stvarima koje pomalo i izlaze iz okvira pristojnosti.
Hvala lijepo. (veza u prekidu) diskusiju se prijavio Jozo Križanović. Samo jedan tren, da jednu malu inventuru napravimo. Dakle, iza Joze Križanovića, iza gospodina Joze Križanovića imamo gospodina Živkovića Milorada, Sefera Halilovića, Ekrema Ajanovića. Denis reče da se i on prijavio, ja ovdje ne vidim. Dakle i Vi ste prijavili, dakle, Denis Bećirević, gospodin Dokić. Jel' još neko imao namjeru da se prijavljuje i jesam li propustio nekoga da evidentiram. Hvala. Dakle, na ovaj način mi zaključujemo prijavljene diskutante. Jozo Križanović, Živković Milorad, Sefer Halilović, Ekrem Ajanović, Denis Bećirević i gospodin Branko Dokić. Hvala, izvolite gospodine Križanoviću.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. 38 Poštovani članovi Predsjedništva, članovi Vijeća ministara, kolegice i kolege, Ovo je danas manje više svečarski čin, i naši osvrti na izlaganje mandatara za sastav Vijeća ministara, ne mogu oni imati efekta u smislu da se nešto od toga može promijeniti, popraviti
Ne napuštajte salu već, izgleda da je zamor u pitanju, da imamo poštovanja prema kolegama koji govore.
Meni ne smeta. Kao dokument koji bi to mogao biti, kao okosnica budućeg rada Vlade BiH. Ja se slažem da je teško u tom izlaganju napraviti taj dokument kao da bude nekakav plan rada. Slažem se da to nije plan rada. Ako je već tako, onda je on mogao biti kraći bar za 10-11 stranica, koliko se teksta odnosi na rad ministarstava Vijeća ministara koja u suštini, kad se malo bolje izanalizira, predstavljaju jednu interpretaciju zakonskog određenja područja rada pojedinih ministarstava. Ipak, želim pozdraviti spremnost mandatara na sveopću saradnju i sa institucijama BiH, sa udruženjima u BiH, timski rad, na odgovornost, na istrajnost, upornost itd., to visoko cijenim u ovome njegovom izlaganju. I cijenim, također, da su programski ciljevi dobro pobrojani, ali ostaje jedna, također, konstatacija da su samo dobro markirani i dobro pobrojani. Vrve od formulacija: planira se, radiće se na izmjenama, zalagaće se, očekuje se nešto itd., itd. Dakle, bez obzira na ove zamjerke i primjedbe, ovo izlaganje je moglo imati neki svoj naslov osim što je izlaganje. Da li je to kostur budućeg rada Vlade itd. Ja samo mogu kazati da sam zadovoljan ovim obuhvatom općih programskih ciljeva i da ćemo zaista s pažnjom pratiti njihovu realizaciju. Hvala vam lijepo. I naravno ... čestitam na izboru i da mu zaželim uspješan rad, posebno u realizaciji ovih zacrtanih ciljeva.
Hvala gospodine Križanoviću. Na redu je Živković Milorad. Sefer Halilović, evo naknadno se sjetio i Šefik Džaferović, prijavljuje se za diskusiju. Ja još molim ljude, ako imaju namjeru da diskutuju, da se prijave da ne bismo stalno, da bismo mogli planirati vrijeme. Hvala, ja vas molim da se više ne prijavljujete. Hvala izvolite.
Uvaženi predsjedavajući, članovi Predsjedništva, koleginice, kolege poslanici, vaša ekselencijo, poštovani predstavnici medija, Dozvolite da i u svoje ime zahvalim na pruženoj prilici i časti da budem izabran u Kolegij. Dozvolite da kažem nekoliko rečenica u ime SNSD-a, s obzirom da poslije se neće ljudi iz moga Kluba javljati osim ako to ne bude neophodno. 39 SNSD, samim kandidovanjem gospodina profesora Nikole Špirića za predsjedavajućeg Vijeća ministara, je dao podršku. Podršku smo dali jer čvrsto vjerujemo da u naredne 4 godine profesor Špirić će moći da ostvari ciljeve koje je naveo u svom izlaganju. Činjenica da je ovo izlaganje trajalo preko 60 minuta i da ovdje ima mnogo toga nabrojano je razlog više da vjerujemo da u naredne 4 godine u BiH će biti bolji život za sve građane BiH. Naravno, malo toga ima za dodati u ovom izlaganju, isto tako malo toga ima i za odbaciti ovdje, ja bih predložio budućem predsjedavajućem Vijeća ministara da naglasi potrebu i želju da se više i bolje sarađuje sa nevladinim organizacijama, da se ima više sluha sa nevladinim sektorom i da prema poslanicima u ovom Parlamentu, pogotovo u domenu poslaničkih pitanja, ali i za inicijative i ostale prijedloge koje idu iz ovog Doma ima više sluha. S druge strane, ne vidim razloga da se preuzima teret ustavnih promjena na teret, na pleća Vijeća ministara. Srećom, to nije najviša obaveza Vijeća ministara, to je najviša obaveza ovoga Parlamenta i Predsjedništva BiH i ne vidim razloga da dodatno opterećujete svoj rad sa prijedlogom ustavnih promjena. Naravno, ovdje želim da kažem, s obzirom da su danas dolazili razni upiti kako SNSD ulazi u vlast, iz kojih razloga. Mislim da je dovoljno da kažem nekoliko rečenica, da u postizbornom periodu bez SNSD nije se mogla formirati vlast u BiH, da za nas kriza, odnosno stanje koje je moglo da pređe u krizu, u postizbornom periodu nije bila opcija i da je opredjeljenje SNSD-a bilo da se nađe kompromis, odnosno da čvrsto stanemo iza našeg prijedloga za predsjedavajućeg Vijeća ministara i pri tome uzima odgovornost i obavezu za to Vijeće ministara. Ja ovdje čvrsto vjerujem i znam da neće u budućem periodu biti situacija da se sakrivamo iza Vijeća ministara, da se dešava situacija da pozivamo predsjedavajućeg ili članove Vijeća ministara da izađu, a da oni to ne urade. Ja smatram da će u narednom periodu ovo Vijeće ministara pokazati da se može bolje živjeti u BiH. Hvala.
Hvala gospodine Živkoviću. Gospodine Haliloviću, izvolite. Neka se pripremi Ekrem Ajanović.
Gospodine predsjedavajući, dopustite da Vama i Vašim zamjenicima još jedanput čestitam na izboru i da izrazim svoje zadovoljstvo što je, eto, konačno, došlo nakon 100 dana, došlo do ove sjednice Parlamenta na kojoj će se početi formirati vlast. Dosta toga od onoga što sam ja mislio reći, rekli su ovi moji prethodnici i samo bih htio da, naravno sa većim dijelom htio bih da izrazim slaganje, ali htio bih da se, zbog važnosti, osvrnem na 2- 3 tačke i mislim da ću biti vrlo kratak. Nije mi se dopala i ne slažem se, nadam se da će to gospodin Špirić, mandatar u narednom periodu popraviti, ili da će biti makar precizniji, nisu mi se dopale dosta paušalne formulacije i to je moje neslaganje sa pitanjima oko reforme policije i reforme ustava jer smatram da su ta dva pitanja sad, vjerovatno u ovoj godini će, bit će ključna 40 pitanja. Ono što sam očekivao, s obzirom da je mandatar profesor, ovaj, doktor ekonomskih nauka i profesor na Ekonomskom fakultetu, očekivao sam da će malo preciznije i malo jasnije, i nadam se, eto, da će to u nekom narednom periodu uraditi, da će malo preciznije kazati kako i na koji način uravnotežiti bilans, jer mislim da je jedna ogromna rezerva novih radnih mjesta u uravnoteživanju bilansa, odnosno, debalans trgovinski koji imamo sa zemljama sa kojima trgujemo. I ova zemlja, polako ali sigurno, se pretvara u koloniju i mislim da bi ova vlada, odnosno ovo Vijeće ministara u narednom periodu tu stvar trebali imati u vidu. Naravno, u sklopu toga je i zaštita domaće proizvodnje, a posebno pitanje na koje bi trebalo, na koje bi trebalo, na koje upozoravamo, jeste zaštita, ovaj, borba protiv kriminala i korupcije, odnosno preciznije, borba protiv sive ekonomije, odnosno sivog tržišta. Ja moram reći da sam očekivao da će nakon istupa prethodnog predsjedavajućeg Vijeća ministara koji je na nekom, u nekoj prilici, rekao da je, da crno tržite u BiH godišnje proguta oko 6 milijardi maraka. Procjena ekonimskih stručnjaka, neovisnih ekonomskih stručnjaka jeste da se ta cifra kreće između 6 i 8 milijardi maraka. Da se riješi pitanje zatvaranja granice i rješavanja preko 400 divljih prijelaza pa do onih 20-tak onih na kojima funkcioniše, da je to jedan od ključnih rezervi za ukupnu borbu protiv, protiv, doprinos borbe strategiji, borbe protiv siromaštva. A u sklopu toga se puno još, puno šta još da napraviti. Očekivao sam takođe da se u ekspozeu jače i preciznije naglasi koji su to razvojni programi. Nije valjda da se sve vrti oko autoputa Koridora Vc jer mislim da BiH ima ogromne ili makar dobre ekonomske resurse, pored energetike o kojima je govoreno, voda, turizma, poljoprivrede i ostalih, očekivao sam da se, ipak, s obzirom da se radi o doktoru ekonomskih nauka, da se preciznije ova pitanja kažu kad je razvoj u pitanju. Kad je spoljna politika u pitanju, moram reći da mi je gospodin Bešlagić uzeo ovu, ovu diskusiju. Postoji udruženje koje se „Ugor“ zove i koje okuplja oko 60 hiljada ljudi koji su u Hrvatskoj ostali bez posla u vrijeme rata u Hrvatskoj samo zato što su Bosanci i mislim da bi bilo korektno da se ovo Vijeće ministara i ovaj Parlament zauzme, pored ostalih pitanja koje je rekao, samo da se dopuni još sa ovim pitanjem. Takođe bi mi bilo drago da čujem da se u ekspozeu našeg predsjedavajućeg Vijeća ministara spoljna politika zasniva na jednom principu koji je, mislim da je univerzala, a to je princip ravnopravnosti sa susjednim državama i svim ostalim državama sa kojima održavamo diplomatske odnose i posebno princip nemiješanja u unutrašnje poslove. Koliko se sad susjedne države i druge države miješaju u naše unutrašnje poslove mislim da o tome ne moram govoriti. To bi bile moje sugestije i moje zapažanje kad je ekspoze u pitanju. Hvala vam lijepo.
Hvala vam lijepo gospodine Haliloviću. Izvolite gospodine Ajanoviću. Neka se pripremi Denis Bećirević i imamo još Šefika Džaferovića. Hvala lijepo. 41
Hvala gospodine predsjedniče, Ja ću biti vrlo kratak
Ja se izvinjavam, preskočio sam gospodina Dokića.
Prvo, drago mi je ovdje da je danas mnogo diskutanata reklo da će se boriti za državne interese jer, zapravo, mi smo državni Parlament, pa normalno od te činjenice i treba da počinjemo. Znači, prioritet su nam državni interesi. Što se tiče ovog ekspozea, ja mogu da kažem ovako u cjelini da je on dosta dobro izbalansiran, mada odmah moram da kažem da u nekim stvarima ovdje imamo i različitih mišljenja što je možda i normalno u početku, a mandatar je naglasio da nam predstoje određeni dogovori, razgovori itd., što ne sumnjam da nećemo uspjeti određene stvari da uskladimo. Ovdje bih iznio svoje jedno mišljenje, a to je da ako neka institucija, državna institucija, sad se govori o državnim institucijama, formira neku komisiju eksperata, onda normalno da ta komisija koja iznese određena viđenja ili prijedloge, on mora da bude to okosnica daljnjih pregovora i razgovora, a svakako moje je mišljenje da u Parlamentu ono što se odbije, da ono ne može više biti predmet u takvom obliku i početna faza za razgovore. I tu se možda ja ne slažem sa gospodinom Špirićem, mada je on naglasio u svom ekspozeu da je to njegovo osobno mišljenje, a nije rekao da će to biti mišljenje vlade, što je svakako jedan drugi, ovaj, element. Moje je svakako mišljenje, kao pojedinca, u budućnosti, ne govorimo mi u ime stranke ni u kluba poslanika, nego u svoje lično ime. Nikome nikada neću davati bjanko, ovaj, mjenicu za podržavanje, s tim što svakako ima određene ciljeve, ima određene razboritosti da određene stvari u daljnjoj proceduri možemo i da usklađujemo i da razgovaramo. Ovdje bih htio još samo da naglasim dvije stvari koje mislim da bi možda trebalo potencirati. Ovdje je u ekspozeu rekao o obezbjeđivanje sprovođenja Sporazuma o sukcesiji i državnoj imovini i moje je mišljenje da tu državnu imovinu trebamo potencirati da je to državna imovina, znači mora biti uknjižena kao državna imovina, svakako u dogovoru da se imovina treba da, ili može ili treba da se prebaci na ostale jedinice koje postoje, znači na entitete, na Distrikt Brčko, itd. I mislim da bi trebalo, zapravo, to je moje mišljenje, da bi trebalo naglasiti da izgradnja autoputa mora ostati državni interes. Znači, interes BiH i voditi se kao projekat BiH. Hvala lijepo. 42
Hvala gospodinu Ajanoviću. Gospodin Denis Bećirević, uz izvinjenje, naravno, gospodinu Dokiću kojeg molim da se sada pripremi, a ostao nam je još Šefik Džaferović. Hvala lijepo.
Uvaženi predsjedavajući, uvažene kolege poslanici, cijenjeni gosti i mediji, evo svi smo imali priliku da pažljivo saslušamo izlaganje mandatara, budućeg mandatara gospodina Nikole Špirića gdje je pokušao da izloži, prije svega, buduću svrhu i misiju Vijeća ministara. Kada je riječ o nama iz SDP-a, mi ćemo pokušati da djelujemo, prije svega, u skladu sa principom da podržimo sve one zakonske akte koji su na dobrobit građana i naroda u ovoj zemlji, ali isto tako da argumentovano ukažemo i na one propuste i slabosti koje se budu pojavljivale i od tog principa nećemo odustati. Jasno je da se ciljevi moraju izvesti iz onoga što je posao Vijeća ministara. Zato bih sugerisao mandataru, gospodinu Špiriću, da on možda i ovaj tekst, odnosno, ovo uvodno izlaganje doradi na način da ciljevi koji su postavljeni, da budu operativniji i da budu tako definisani i shvaćeni da se od njih mogu napraviti konkretni kratkoročni zadaci, te da omoguće koncentraciju svih resursa i napora u ovoj zemlji za njihovo provođenje. Ako ciljevi budu samo dobre namjere, a u ovom ekspsozeu dosta toga su, izgleda, samo dobre namjere, onda će na kraju oni ostati i bezvrijedni. Da bi ovo Vijeće ministara funkcionisalo uspješno, potrebno je izgraditi pravi tim i o tome je nešto gospod Špirić i govorio, i udružiti sve pojedinačne napore u jedan zajednički. Svako ministarstvo trebalo bi da donosi na svoj način ali i sva ministarstva zajedno prema jednom zajedničkom cilju. Svi njihovi napori moraju stremiti u istom smjeru i uklapati se. E tu, zaista, i najveći optimisti u ovoj zemlji ne vjeruju da će se, recimo, evo za primjer da uzmemo, ministri ili predstavnici iz, recimo, Stranke za BiH i SNSD-a da će oni zaista ići u istom smjeru i da će se njihove aktivnosti uklapati i da će biti komplementarni. Malo ko u ovoj zemlji zaista vjeruje u to. Dobro smo saslušali šta su programski ciljevi Vijeća ministara. Evo ja ću se osvrnuti na ovaj dio koji kaže, odnosno, koji se odnosi na donošenje novih ustavnih rješenja. Sada je vrijeme, doslovce, je li, stoji u ovom ekspozeu da te podjele ostavimo iza nas i citiram ovo, posebno – ne zaboravimo odgovornost pred građanima. Vrlo je važno, zaista, da mi, evo, na ovoj prvoj sjednici Parlamenta BiH Predstavničkog doma, ne zaboravimo riječ "odgovornost". Dobro je da ovo stoji u ovom uvodnom izlaganju i ova novoformirana vladajuća koalicija zaista mora ljude u narednim sedmicama i mjesecima ubijediti da je odgovorna. A da bi ih ubijedila da su odgovorni i ozbiljni u ovome u čemu se i danas govorilo, moraju prije svega realizirati ono što su govorili prije ovih izbora. Jedni su obećavali Evropski ustav BiH i što se nas u SDP-u tiče, neka daju Evropski ustav Bosni i Hercegovini, samo ih pozivamo da kažu u kojem će roku da to realiziraju i da Bosni i Hercegovini zaista daju Evropski ustav. Jedino što je za nas iz SDP-a neprihvatljivo u ovoj priči je činjenica da, ubuduće, nastavite samo govoriti o Evropskom ustavu, a da ova 43 zemlja bude u stanju u kakvom jeste i da i dalje nastavite jedno govoriti ljudima pred izbore, a sasvim, odnosno dijametralno drugačije se ponašati nakon izbora. Kad je riječ o ovom dijelu koji se odnosi na oduzimanje kriminalom stečene imovine, Socijaldemokratska partija kao predlagač Zakona o oduzimanju nezakonito stečene imovine, će to podržati. Ali, nemojte se ljutiti ako kao najveća opoziciona partija u ovom Parlamentu i u ovoj zemlji iskažemo značajnu dozu skepse u mogućnosti da tako nešto usvoji ova vladajuća koalicija, obzirom da je po našem mišljenju ova vladajuća koalicija potpuno jedna neprirodna i matematička koalicija koja će se, možda, brzo danas dogovoriti oko raspodjele pojedinih mjesta u Parlamentu i Vijeću ministara, ali vidjećemo svi kako će to izgledati kad dođu ozbiljna pitanja na dnevni red, kao što su reforma policije, restruktuiranje Ustava BiH itd. I da ne duljimo dalje, zadržat ću se na jednoj ocjeni koju je gospodin Špirić na kraju svog referata iznio. Buduću vladu moraju, citiram gospodina Špirića "rukovoditi jedan jedini princip, to je potpuna i iskrena solidarnost i zajednički interes". Ja mislim da svako u ovoj zemlji, ko imalo prati politička kretanja i zbivanja u ovoj zemlji, može upravo da ustvrdi sljedeće; upravo što fali ovima koji su danas i zvanično formirali ovu vladajuću koaliciju, njima upravo fale ta dva principa. Što tu svako već na startu vidi da nema ni iskrenosti, ni solidarnosti, a nema ni zajedničkog interesa. Volio bih da griješim, ali bojim se da jedini interes, zajednički interes bio ovo što danas vidimo da se formira ovaj parlament, da se izabere, da se formira Vijeće ministara, a vidjećemo, ponavljam, kad dođu glavna ključna pitanja za ovu zemlju, kako će se to odvijati, hoće li biti iskrenosti, hoće li biti zajedničkog interesa. Što se nas u SDP-u tiče, mi ćemo se potruditi da budemo konstruktivni ali i potrudit ćemo se da i pred građanima i pred ovom zemljom ne zaboravimo na sve ono što su obećali oni koji su danas preuzeli vlast u ovoj zemlji. Volio bih da u mnogim stvarima griješimo, ali evo, sedmice i mjeseci koji dolaze pokazat će da li su u pravu oni koji govore da će to sve funkcionisati kako kažu na principima iskrenosti i zajedničkog interesa ili ćemo, možda, imati neki drugi scenario. Ja ne bih danas presuđivao jesmo li u pravu mi iz SDP-a ili ovi drugi. Nek' vrijeme procijeni, a evo imamo, dakle, sedmice i mjesece ispred nas da vidimo u kom smjeru će krenuti BiH. Hvala.
Hvala gospodine Bećireviću. Gospodine Dokiću, izvolite i još neka se pripremi gospodin Džaferović.
Hvala gospodine predsjedavajući. Evo na samom početku da iskoristim se ovom prilikom da vama i ostaloj dvojici članova Kolegija čestitam na izboru i zaželim da, ovaj, 44 brod vodite uspješno i da ne dozvolite da se u bilo kojem trenutku nasuče, a pogotovo na stvarima koje nisu od opšteg i zajedničkog interesa. Budući predsjedavajući Savjeta ministara, gospodin Nikola Špirić je predložio jedan dobar koncept, dobar program oko koga bi skupštinska većina trebalo da nađe zajednički interes za sve. I današnjim glasanjem za njega kao kandidata, ujedno i za program, oni preuzimaju obavezu da se oko ovog programa koji je dovoljno širok, da izrazi zajednički interes svih u BiH da se okupe. Naravno, i ja bih volio da je bilo ovdje nekih preciznijih i konkretnijih rokova o kojima su, evo i moje kolege, prethodno govorile, ali gospodin Špirić je dovoljno iskusan političar i vjerovatno, razmišljajući o tome, nije dozvolio da bude uhvaćen u zamku. Vi dobro znate koliko specifičnosti nosi svaka skupštinska većina u Parlamentu BiH i ova sadašnja i one koje su bile prethodne, i evo, unaprijed se obavezivajući za neke rokove, bilo bi veoma, veoma riskantno. Ja bih volio da je kolega Špirić eksplicitno napisao da će Kancelarija Visokog predstavnika prerasti u Kancelariju EU u junu ove godine, kako je predviđeno. Ali to ne zavisi samo od njega. Vjerujte mi, to više zavisi od nas ovdje koji sjedimo i hoćemo li mu dati podršku. On će se založiti da se to desi. Ja se nadam da će parlamentarci prije svega pokrenuti inicijativu jačanja, potpunog dostojanstva svakog izabranog funkcionera u BiH, da mi sami sebe poštujemo prvo i da preuzmemo odgovornosti koje smo pričali da ćemo preuzeti kada smo bili u predizbornim kampanjama i preuzmemo, evo, ove obaveze koje su dosta široko postavljene u konceptu koji je iznio Nikola Špirić. Naravno, u ovom trenutku mene raduje da je u ovaj program kao jedan od prioriteta ušao i autoput na Koridoru Vc. Ja bih volio da je i u samom programu bilo nekih, evo preciznijih poruka i u tom pogledu. Ali evo, ja ću i sugerisati i ja vjerujem da će gospodin Špirić to prihvatiti i uvrstiti u program vlade. Ministarstvo je, naime, pripremilo jedan zakon o putevima u BiH gdje smo predvidjeli da se tim zakonom definiše izdvajanje za puteve u okviru kojih i za autoputeve i da je to znatno više nego što je sada, uz napomenu da po tom pogledu smo poslednji u Evropi. Ako toga ne bude, bojim se da ćemo ostati samo na konceptu dokumentacije. Isto tako nešto što, o čemu je ovdje bilo riječi, a što će novi Savjet ministara dobiti na dnevni red i mi ovde, nadam se, u Parlamentu. U toku je izrada strategije multimodalnog transporta u BiH, znači svi vidovi transporta koje rade međunarodne konsultantske organizacije, za koje je predviđeno da idu u Parlament, da prođu kroz Parlament i da budu obaveza i ovog budućeg sad saziva Savjeta ministara, ali i onih narednih iza toga i u okviru toga će biti i pitanja i Bihaća i Tuzle i Trebinja, Mostara itd., nije samo autoput na Koridoru Vc. U svakom slučaju, na kraju, evo, i pozdravljajući jedno, jedan hrabar koncept u ovim našim okolnostima, okolnostima raspodjeljenih nadležnosti i odgovornosti u kome budući predsjedavajući i njegov kabinet, praktično preuzimaju odgovornost za dešavanja u BiH i u oblasti gdje oni nisu direktno nadležni, ja mogu da kažem da će Partija 45 demokratskog progresa glasati za kandidata za predsjedavajućeg i ubijeđen sam da će ministri Partije demokratskog progresa u njegovom kabinetu dati puni doprinos da se i ovo što je ovde napisano, ali i znatno više od toga realizuje u naredne 4 godine. Hvala.
Hvala gospodine Dokiću. Imamo još gospodina Džaferovića. Izvolite gospodine Džaferoviću.
Gospodine predsjedavajući, članovi Kolegija, koristim priliku da vam čestitam na izboru, na te vrlo važne funckije. Vi ste ljudi koji će u naredne 4 godine voditi naš dom i ja vam želim puno uspjeha, sreće i strpljenja u vašem radu jer zaista će biti potrebno i strpljenja jer Parlament je po prirodi stvari takav. Ja se nisam naknadno prijavio za diskusiju. Prijavio sam se, evo, u redovnoj proceduri i želim, evo, da se ovo zna. Poštovane koleginice i kolege poslanici, uvaženi članovi Predsjedništva države BiH, cijenjeni ministri, članovi državne administracije, predsjednici međunarodne zajednice, ja vas sve pozdravljam i želim da kažem nekoliko rečenica, kada je u pitanju ovaj okvirni govor ili ekspoze gospodina Nikole Špirića, budućeg predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH. Mi se danas nalazimo u četvrtom mjesecu nakon održanih izbora, a da nemamo konstituiranu državnu vlast koja je legitimirana proteklim izborima što ukazuje na potrebu da se ta stvar uradi što prije i ako me pitate šta najviše cijenim u govoru gospodina Špirića, to je onaj dio koji govori o tome da BiH više nema vremena za čekanje i da je potrebno ubrzanim koracima, nakon što se konstituirao ovaj parlament i izabere Vijeće ministara, krenuti dalje reformskim putem. Osim što kasnimo u implementaciji izbornih rezultata, mi imamo evidentan zastoj kada je u pitanju evropski i euroatlantski sigurnosni put BiH, otprilike od polovine prošle godine ili nešto ranije, i to treba stići, i ako mene pitate kako je trebalo okončati prethodni mandat, onda je on u sebe svakako pored brojnih reformi koje su usvojene trebao uključiti i početak procesa izmjene Ustava BiH, reformu policije i zaključenje Ugovora o stabilizaciji i pridruživanju sa EU. I svakako da će to biti stvari na kojima ćemo morati ubrzano raditi kako bismo stigli, po mom sudu, izgubljeno vrijeme za BiH. Ako me pitate da li se slažem sa svim stvarima koje su navedene i formulacijama u ekspozeu gospodina Špirića, moj odgovor je, naravno, da se ne slažem i u svemu onome što moja politička stranka ima kao svoj politički stav i što ja osobno imam kao svoj politički stav, a što je suprotno onome što je izneseno u ekspozeu kao stav Nikole Špirića, budućeg predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, važiće stavovi kakve ima moja stranka, kada je moje ponašanje ovdje u Parlamentu posrijedi. Tako, naravno da se ne slažem sa formulacijom koja govori o budućoj ulozi OHR-a u BiH, jer je naš stav potpuno jasan po tom pitanju, šta se sve skupa mora uraditi kako bi 46 OHR bio transformiran i kako bi se ukinule bonske ovlasti. Naravno, kada je uloga Državne direkcije za reformu policije u pitanju, takođe imamo suprotne stavove. Ovo pitanje vezano za institucionalizaciju ove saradnje raznih nivoa vlasti u BiH, također, kao i o brojnim drugim pitanjima, ima ih još nekoliko ovdje. Evo niko nije pomenuo formulaciju koja kaže da reformu sistema javnog emitovanja treba izvršiti tako da bude prihvatljiva svim konstitutivnim narodima i tu se staje, ne navode se, dakle, ostali u BiH. Navode se građani itd. Ima još, dakle, tih nekih primjedbi kojima bih ja mogao, naravno, da ovom prilikom govorim i želim da kažem da će naše ponašanje u Parlamentu biti određeno stavovima naše političke stranke, a ti stavovi su već poznati. Međutim, bilo bi nepošteno ovom prilikom, ukoliko ne bismo kazali sljedeće; ovo je prvi put nakon Dejtonskog mirovnog sporazuma, nakon što se implementira vlast poslije izbora, a da imamo, evo jedan, pa makar i ovakav okvirni dokument, dogovor političkih stranaka i, evo, ekspoze koji dolazi na bazi dogovora političkih stranaka. Mnoge stvari, naravno, u ovom ekspozeu su dobro napisane. Za mene su, naravno, prihvatljive i BiH svakako treba da ide svojim evropskim, i kažem, evroatlantskim sigurnosnim putem. Sad se dakle postavlja pitanje, kako ja i moja politička stranka, to pitanje ovdje je postavljeno, je li, podržavamo izbor predsjedavajućeg Vijeća ministara, a ne slažemo se u nekim stvarima koje su navedene, koje su navedene ovdje. Uvažene dame i gospodo, pitanje koalicija, a posebno pitanje partnerskih odnosa u BiH je determinirano prije svega ustavnom strukturom naše zemlje i stanjem izbornog rezultata. Ja bih volio kada bismo u BiH mogli da napravimo program onakav kakav ja želim da on bude i da oko toga postignemo saglasnost i da radimo tim putem, ali mi imamo to što imamo i ja ponavljam pitanje parlamentarne većine u BiH je pitanje, prije svega, izbornog rezultata i ustavne konstitucije BiH. Zbog toga ću podsjetiti samo neke ovdje, da smo mi koji ćemo danas podržati gospodina Špirića 2000. godine i 2003. godine glasali protiv Nikole Špirića, bar moja politička stranka, za izbor u Predstavnički dom, Kolegij Predstavničkog doma i Doma naroda, a neki od onih koji će danas biti protiv su 2000. godine glasali za gospodina Špirića i 2003. godine. I ovo je samo primjer da vam ja koji sam želio, dakle, da vam ilustriram i dam odgovor na ovo vrlo važno pitanje, preko ovog pitanja se ne može jednostavno tek tako preći. Imao sam potrebu zbog toga da se javim i da nešto na tu temu, na tu temu kažem. U BiH, evo postoji, dakle, ovaj program i treba da krenemo snažno dalje naprijed oko onih stvari oko kojih se, naravno, slažemo u BiH, a u to kada kažem slažemo u BiH, obavezno treba uključiti riječ koja se zove evropski standard. Trebamo u BiH implementirati evropske standarde i ne možemo govoriti o kompromisima kada se radi o evropskim standardima, jer oko evropskih standarda nije moguće postizati kompromise, evropski standardi se u BiH moraju primjenjivati i moraju implementirati. Ja ću danas podržati gospodina Nikolu Špirića za predsjedavajućeg Vijeća ministara, očekujem da on i njegov kabinet naprave program rada i svaki moj budući glas će zavisiti od toga da li su moji pogledi, pogledi moje političke stranke, zadovoljeni onim što se povlači kao potez od strane Vijeća ministara. Tražiću od Vijeća ministara da svake 47 godine podnosi izvještaj o svom radu i da se izjašnjavamo ovdje u ovom Parlamentu o tom, o tom izvještaju. Evo, ja sam imao za potrebu da kažem toliko, i na kraju, evo, ja koristim priliku da se zahvalim dosadašnjem sazivu Vijeća ministara, gospodinu Adnanu Terziću i njegovom kabinetu ne treba zaboraviti da su to ljudi koji su, istina uz pomoć Međunarodne zajednice, valja to, dakle, iskreno i otvoreno kazati, napravili snažne iskorake kada je u pitanju jačanje države BiH i to nikada ne treba zaboraviti. Ja želim da ovo Vijeće ministara napravi još snažnije iskorake kako bi našoj zemlji i svim njenim narodima i građanima bilo bolje. Toliko, hvala vam.
Hvala gospodine Džaferoviću, na ovaj način smo iscrpili prijavljeni spisak diskutanata. Niz je bilo pitanja, sugestija itd. Gospodin Špirić je izrazio želju da na neka pitanja odgovori i da kratak osvrt. Gospodine Špiriću izvolite. Dakle, prije izjašnjavanja, naravno, ja, rasprava je zaključena.
Gospodo predsjedavajući, cjenjeni članovi Predsjedništva, dame i gospodo poslanici, vaše ekselencije, uvaženi gosti, cjenjeni novinari. Kada sam se odlučio da prihvatim funkciju predsjedavajućeg Vijeća ministara, bio sam i ja svjestan da imam mnogo komforniju ulogu da budem poslanik i da kritikujem one koji će biti. Ali živjeti u BiH, koja ima toliko problema, a ne prihvatiti izazov da radite da joj bude bolje. Šta to znači? Da li sam imao pravo na drugačiji potez, vrijeme će pokazati. Zahvalan sam svima i sada sam sretan, znam ja da vrijeme u koje sam pisao ovaj referat nije bilo naklonjeno da napravim djelo za Nobelovu nagradu i znam da to nije moguće u BiH, ali vjerujte, od 3. do 11., da, i praznike koje sam trebao da provedem kao i vi sam upotrijebio razmišljajući o onome šta bi dobro bilo za BiH. Hvala vam svima koji ste se sjetili stvari koje s razlogom nedostaju ovom programu. Nekih se nisam sjetio, neke sam namjerno izostavio da biste ih danas ih vi potencirali. Hvala svima koji ste spremni graditi atmosferu da bi ovoj zemlji bilo bolje, vi koji ste spremni graditi atmosferu da stvorimo volju kod ljudi koji žive u BiH da je u ovoj zemlji moguće živjeti bolje. Kritike i onoga što ne treba kritikovati, podgrijavaju osjećaj bezperspektivnosti onih za koje se danas neki u ovom Parlamentu zalažu. Ja zato sam pozvao sve na mobilnost(?), na akciju da bi svima bilo bolje. Znam ja da će biti problema u realizaciji ovakvog programa koji ste kritikovali, ali ja neću štediti energiju da sa predstavnicima parlamentarne većine sjedim danonoćno da iznađemo rešenje koje svima odgovara u ovoj zemlji, i sa opozicijom. Zahvalan sam na svim stvarima koje su izrečene i kada je kritika na ovo izlaganje u pitanju. Žao mi je što se neki usuđuju da analiziraju kako se ko oseća. Valjda ne aludiraju na zdravlje. Nadam se da će pomoći da svi živi i zdravi dočekamo mandat i da nude rešenja, a ne da prizivaju bolest u pomoć. Nije to dobro razmišljanje. Meni ne smeta, ali me žalosti da dolazi od onih koji bi trebali poslati poruku da smo svi živi i zdravi naredne 4 godine i da se ovde borimo idejama prob... Ja sam na taj put spreman. 48 Zahvalan sam profesorici Azri, svima koji su pričali, Novakoviću, kolegi Bešlagiću. Tačno je da su te stvari nenamjerno ispuštene iz programa. Žao mi je što sam zbirnu imenicu upotrebio u oslovljavanju, možda gramatička ili možda nije u ovom smislu na koji je Azra upozorila, ja sam spreman da ispravim, naravno. A kada su rokovi u pitanju, želim samo kratko da kažem da su oni vezani, oni su satkani u evropskom partnerstvu, oni su propisani. Volio bih da smo mi u pitanju da diktiramo te rokove. Ja mislim da nismo. I biće sreća za ovu zemlju da postanemo punopravni članovi, 2009. godine je rok za implementaciju i za, dakle, rok za implementaciju i za potvrđivanje tog sporazuma je 3 godine. Dakle, ako sredinom ove godine zaključimo Ugovor o stabilizaciji i pridruživanju, trebaće 3 godine za ratifikaciju. Zato vas molim sve zajedno, dakle, sve pozitivne kritike i sve ono što je dobronamjerno i što nije, uputite meni i neka ja budem sunđer tih vaših razmišljanja, poslaničkih dobrih i loših, samo da nakon 4 godine konstatujemo da je ovo sretnija zemlja. Ja sam na taj posao spreman, spreman na kompromis. Znam da nemam više ulogu koju sam imao u ovom Parlamentu, da kritikujem i da ću biti kritikovan, ali ja vas molim, dakle, uz kritiku da nudimo rešenja. Dakle, evo, nema potrebe da odgovaram na sve, sa najvećim dijelom onoga što nedostaje u ovom programu se slažem, Vijeće ministara će imati svoje operativne planove, vi ćete imati priliku da utičete na to. Partije koje će dati ministre, ja mislim da treba da ponude najbolje moguće operativne programe. Ja sam spreman, dakle, na jedan timski rad i neće sve zavisiti od onoga šta misli Nikola Špirić, ali vjerujte, da neću ni pustiti da stvari izmaknu kontroli, a da bi faktura bila samo Nikole Špirića. Hvala vam još jednom. Ostajem, dakle, danonoćno na raspolaganju svima koji misle da svojim sugestijama mogu pomoći BiH, a ne da mogu pomoći da napišemo idealan ekspoze. Ja sam znao da on to nije, ali sam zahvalan nakon ovih rasprava, ja mislim da je ovo dobar program, da je po prvi put pred ovim Parlamentom neko sa tako ozbiljnom namjerom i iskrenom željom nastupio, 10 godina poslije Dejtona. Hvala vam još jednom.
Hvala gospodine Špiriću. Evo na ovaj način smo praktično priveli kraju proceduru predviđenu članom 142., proceduru odobravanja imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara. Predviđeno je da se glasa u skladu sa članom 82., stav 3., dakle, elektronski i to na način da se vidi kako koji poslanik glasa. Ja se nadam da će nam ovaj prvi slučaj glasanja, ozbiljnijeg glasanja uspjeti. Dakle, ja na moj znak, dakle, kada kažem: glasajte sad, pritiščite dugme koje želite. Naravno, imate tri vrste dugmadi, to ste vidjeli. Dakle, glasajte sad. Nisam čuo. Naravno, kao i obično. Ko je platio kiriju, ko nije. Dakle, rezultati glasanja. 29 za, protiv 6, uzdržanih 3. Imamo i potrebnu entitetsku većinu. Ima li pitanja, eventualnih prigovora na glasanje? 49 Ako nema, dakle, konstatiram da je Predstavnički dom Parlamenta BiH potvrdio odluku o imenovanju Nikole Špirića za mandatara Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. [[APLAUZ]] Ja se zahvaljujem svima koji su dali svoj doprinos u radu ove naše druge sjednice i na ovaj način zaključujem sjednicu. Molim poslanike da preuzmu poslaničke legitimacije i da se, da ih podsjetim na ono što sam rekao, do utorka dostaviti predsjednike klubova. U srijedu ćemo imati konsultacije oko komisija. Hvala lijepo. Sjednica završila sa radom u 16, 35 sati.