Hvala lijepa gospodine predsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proračunu. Zakon o proračunu je temeljni propis kojim se uređuju proračunski procesi priprema proračuna, izvršavanje proračuna, zaduživanje, računovodstveno izvještavanje itd. i odnosi između institucija unutar sustava proračuna kako na državnoj tako i na lokalnoj, odnosno regionalnoj razini. Ovim izmjenama i dopunama Zakona o proračunu koji je stupio na snagu 1. siječnja 2009. godine potaknute su s jedne strane potrebom da se ojačaju i jasnije definiraju pojedine odredbe zakona koje su u praksi pokazale svoju neodređenost i s druge strane namjerom da se jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave potaknu da sudjeluju u projektima iz područja energetske učinkovitosti time što se ti projekti izuzimaju iz ograničenja za razinu zaduženja ukupne godišnje obveze koje može iznositi najviše 20% ostvarenih prihoda u godini koja prethodne godine u kojem se jedinica lokalne zadužuje. Izmjenama i dopunama utvrđuju se načini i uvjeti kratkoročnog zaduživanja jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Takvo je zaduživanje moguće najviše do 9 mjeseci, s tim da se jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave ne smiju kratkoročnu zaduživati uzimanjem novih kratkoročnih kredita ili zajmova radi reprograma ili zatvaranja postojećih obveza po kratkoročnim kreditima ili zajmovima. Ukida se mogućnost da se odredbama Zakona o izvršenju državnog proračuna, odnosno odredbama odluke o izvršavanju proračuna jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za pojedinu godinu odlučuje o preraspodjeli iznad 5%. Time se jača uloga Hrvatskog sabora, odnosno predstavničkog tijela na lokalnoj i regionalnoj razini u odlučivanju o alokacijama sredstava u proračunu, propisuje se mogućnost preraspodjele do 5%, a ne samo za proračunskim stavkama kod proračunskih korisnika državnog proračuna već i kod proračunskih korisnika jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave. Ograničava se mogućnost predlagatelja zakona i drugih propisa i akata planiranja u kojima se propisuju odredbe o namjenskom korištenju prihoda. Hrvatski sabor prilikom utvrđivanja državnih prihoda i rashoda u državnom proračunu odlučuje o namjenskom korištenju prihoda. Zakonom o proračunu iz 2009. godine dana je mogućnost Vladi, odnosno načelniku, gradonačelniku, županu donošenje privremenih mjera za uravnoteženje proračuna. Ovim prijedlogom propisuje se rok od 45 dana u kojem Vlada, odnosno načelnik, gradonačelnik, župan mora obustaviti izvršavanje pojedinih rashoda ili izdataka zbog nastanka novih obveza za proračun ili zbog promjena gospodarskih kretanja. Osim navedenoga predlaže se ukidanje mogućnosti neograničene primjene mjera privremene obustave izvršenja pojedinih rashoda i izdataka jer ako ove mjere u predloženom roku ne dovedu do rezultata potrebno je ići u izmjene i dopune proračuna radi uravnoteženja proračuna. Ministru financija daje se ovlast da se uz suglasnost Vlade zaduživanjem u tekućoj proračunskoj godini može … [[Govornik se ne razumije.]] sredstva potrebna za povrat državnog duga čije je dospijeće u sljedećoj proračunskoj godini. Visina odluke o privremenom … [[Govornik se ne razumije.]] vezuju se uz visinu rashoda izvršenih u istom razdoblju prethodne godine, a najviše do jedne četvrtine ukupno ostvarenih rashoda bez izdataka, a ne u visini prihoda kao što je to bio slučaj dosada. Navedeno se temeljilo na primjerima najbolje međunarodne prakse. Jasnije se također određuje obuhvat proračunskog nadzora. Takav nadzor može obuhvatiti i pregled poslovnih prostorija, zgrada, predmeta, robe i drugih stvari subjekta nadzora, odnosno određivanje na licu mjesta je li određena roba isporučena, usluga izvršena, uređaj i oprema stavljeni u uporabu i slično. Unaprjeđuje se pravni okvir za efikasnije korištenje sredstava iz fondova EU koji će biti na raspolaganju u RH nakon što postane članica EU. Tako se između ostalog omogućava plaćanje predujmova za obveze preuzete po ugovorima za projekte koji se sufinanciranjem sredstava iz EU bez potrebe dobivanja prethodne suglasnosti. Daje se pravni temelj za donošenje podzakonskih propisa kojim će se uvoditi sustav za suzbijanje nepravilnosti i prijevara u korištenju sredstava EU. Zahvaljujem.
Hvala i vama poštovani zamjeniče ministra. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Utvrđujem da ne. Otvaram raspravu. Raspravu nastavljamo po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Prvo je klub IDS-a i poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite poštovani zastupniče.
Vrlo kratko gospodine predsjedniče, predstavnici Ministarstva financija, uvaženi gospodo zastupnici. Mislim da nema tu ništa što je sporno. Ovdje na 1. stranici između ostalog govori da Zakon o proračunu uređuje upravljanje imovinom, dugovima, upravljanje javnim dugom, zaduženjem, davanjem jamstvima itd. Ovdje se između ostalog uređuje i pitanje vezano uz sredstva EU. Ovdje se uređuju te izvanproračunske korisnike itd. Od čega se sastoji ovaj proračun? Općeg i posebnog dijela itd. Pa se ovdje između ostalog navodi da to je važno i zbog pripreme jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave za korištenje strukturnih i kohezijskih fondova EU s obzirom da programi i projekti koji se planiraju financirati iz navedenih fondova moraju imati vezu sa strateškim ciljevima i prioritetima i to je zapravo možda i bit samog ovog zakona. Iduće godine Hrvatska mora uplatiti ako se ne varam milijardu 700 milijuna kuna EU da bi teoretski mogla povući cca 700 milijuna eura ili cca 5 milijardi kuna. Međutim postavlja se pitanje, da li ćemo mi kao zemlja ili kao jedinica lokalne samouprave biti u stanju povući i tih milijardu 700 milijuna kuna tih cca 250 milijuna eura koliko će država uplatiti vis a vis ulaska u EU koliko ćemo platiti za tu ulaznicu? Ja vjerujem da hoćemo. No ponavljam, tih milijardu 700 milijuna kuna to je velik novac i postavlja se pitanje koliko smo mi kao općine, gradovi, županije, država za to spremni. To je mislim centralno pitanje. Da li smo u stanju kandidirati recimo dovoljno projekata tj. da li možemo uredno kandidirati te projekte? Jasno je da Europa neće razviti Hrvatsku. treba se uzdati u onu narodnu "Uzdaj se u se i u svoje kljuse", treba građane, treba privatne tvrtke uvjeriti da investiraju, trebaju investirati jasno i javne tvrtke, treba privući strane investicije ali jasno i EU fondovi u tom svom razvoju toliko nužnom građanima i zemlji u cjelini mogu pomoći. 2014.godine od EU fondova Hrvatska bi mogla povući cca milijardu 400 milijuna eura, dvostruko više, 30% čini mi se negdje će biti naša ulaznica. Znači da bi koliko je to, negdje oko 10 milijardi kuna povukli trebamo uložiti za tu ulaznicu negdje cca oko 3,5 milijarde kuna. Velik je to novac, treba se pripremiti da to možemo iskoristiti. Na drugoj strani se između ostalog kaže da ako se u tijeku proračunske godine zbog izvanrednih nepredviđenih okolnosti povećaju rashodi i izdaci odnosno manje prihodi i primici proračun financijski plan se mora uravnotežiti smanjenjem rashoda izdataka odnosno pronalaženju novih prihoda i primitaka. Novim prijedlogom propisuje se i rok o kojem je zamjenik ministra govorio o 45 dana u kojem Vlada RH može na prijedlog Ministarstva financija obustaviti izvršenje pojedinih rashoda i ili izdataka zbog nastalih novih obveza za državni proračun ili zbog promjena gospodarskih kretanja. Između ostalog ovim novim prijedlogom zakona propisuje se mogućnost kratkoročnog zaduženja jedinica lokalne, područne ili regionalne samouprave. govori se ovdje da prijedlogom zakona također se potiče aktivnije sudjelovanje jedinica lokalne područne samouprave u projektima iz područja unapređenja, energetske učinkovitosti na način da se zaduživanje jedinica lokalne, područne i regionalne samouprave za projekte iz ovog područja isključuje iz iznosa mogućeg godišnjeg zaduženja jedinice znači 20% ostvarenih prihoda u godini koja prethodi godini u kojoj se jedinica lokalne samouprave zadužuje. Govori se između ostalog ono što je interesantno oko nemogućnosti reprograma kratkoročnog zaduženja. Evo jučer je bio proračun i jučer se de facto reprogramiralo staro zaduženje RH u iznosu od nekih 15 milijardi kuna. Mislim da temeljem ovog zakona to neće biti moguće. Možda bi tu logiku i na razini lokalne samouprave trebalo na neki način slijediti. A što se tiče zaduženja iznad 20% kada je riječ o objektima energetske učinkovitosti znači ne znam te gradnje solarnih sustava ne znam, neke energetske fasade ako se to tako zove male centrale i slično za što se lokalna samouprava može dodatno zadužiti možda bi dodatno trebalo razmisliti da sve vežemo uz onih 20% da ne bi jedna lokalna vlast drugoj naprosto ostavila samo obveze, a sredstva utrošila u svome mandatu. No, bez obzira na sve mislim da ovaj zakon o proračunu nije dvojben. Ono što je daleko bitno to je opći poreski zakoni točnije u dijelu ili onaj dio koji de facto "ukida" zastaru kao jedan dosadašnji uobičajeni pravni institut. Sve u svemu taj zakon nije sporan o proračunu, treba ga podržati, a sigurno je da će biti daleko bitnija rasprava oko Opće poreznog zakona.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je SDP-a i poštovani zastupnik Igor Rađenović. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo dopustite da i vama i svim drugim kolegice i kolegama koji su bili jučer iza 11, a sada su opet ovdje da posebno čestitam što su ovdje došli i što zajedno sa svima nama raspravljati o izmjenama i dopunama ovoga temeljnoga zakona, Zakona o proračunu dakle temeljnog plansko-financijskog dokumenta kojim se procjenjuju prihodi i primici te rashodi i izdaci države ali i jedinica lokalne samouprave za godinu dana te dakako i projekcije za naredne dvije godine. U mojoj raspravi u dobrom dijelu ću se složiti sa gospodinom zamjenikom ministra i sa mojim prethodnikom gospodinom Kajinom. Mislim da je on uočio najvažnije točke ovoga zakona. Nije jednostavno prepisati jedan opći akt koji će se onda odnositi i na sve te jedinice i koji će zapravo propisati i moći propisati sve situacije koje imamo u praksi. Možda bi u tom nekom kontekstu trebali razmisliti i o pozicioniranju zapravo podjeli ovlasti, odgovornosti određenih jedinica lokalne samouprave, ne da su praktički sve u istom rangu s izuzetkom eventualno Grada Zagreba s posebnim zakonom, ali nešto slično je ministar financija najavio tu sa svog kuta, a vjerujem i sa kuta Ministarstva uprave tj. jedinice lokalne samouprave da i sa te strane na neki način razgraničimo njihovu praksu i na ovom području, ali i na svim drugim područjima. Što se tiče ovi izmjena i dopuna, u pravilu to jesu usklađenja sa praksom i poslušani, dobri primjeri iz prakse. Neposredno prije sjednice imali smo sjednicu Odbora za financije pa je rečeno da je u pripremi ovog zakona konzultirane su jedinice lokalne samouprave tako da su i one u ovom svemu sudjelovale i dakako da se to u ovom prijedlogu i vidi i vjerujem da je sa te strane usuglašen i da kao što reče gospodin Kajin neće biti većih problema oko njegovog usvajanja. Što se tiče dakle predloženih izmjena i dopuna, predlaže se između ostaloga dakle, zapravo ograničava se mogućnost predlaganja zakona, drugih propisa i akata, planiranja u kojima se propisuju odredbe o namjenskom korištenju prihoda svima drugima osim samog dakle Ministarstvo financija na državnoj razini i jača uloga ministra financija. Ali mislim da ta odredba pomaže i transparentnosti svih zakona i propisa i jednostavno ćemo u ovoj šumi, znate da je Hrvatska prilično normirana država, a koliko se zakoni poštuju u praksi to je već jedno sasvim drugo pitanje, ali mislim da ta denormiranost ili usklađenost propisa ovim izmjenama i dopunama će pomoći tome da zakoni budu jasniji, čitkiji i jednostavniji. Druga usuđujem se reći također tehnička promjena i dobra tehnička promjena odnosi se na privremenog financiranja, dakle dosadašnjim odredbama u slučaju kada dođe do privremenog financiranja, dakle ukoliko se proračun ne prihvati onda se prva tri mjeseca rashodi izvršavaju sukladno prethodnoj godini. Do sada je bilo predloženo da to bude maksimalno do 1/4 prihoda ostvarenih u protekloj godini, sada se ovdje prelazi na rashode i mislim da je to bolje rješenje budući se dakle pokazalo sa prihodima prilično manjkavim u dosadašnjoj praksi jer dinamika prihoda zna biti sa te strane nezgodna. Daleko je bolje rješenje da se ovdje vežete na rashode. Sljedeća izmjena, spomenuo je i moj prethodnik, radi se o slučaju kada je potrebno zbog nepredviđenih okolnosti, dakle ukoliko se umanje prihodi i primici ili dođe do nekog većeg neočekivanog događaja na rashodima i izdacima, ukoliko dakako oni porastu onda smo dužni donijeti i mi i sve jedinice lokalne samouprave privremene mjere za uravnoteženje proračuna te obustaviti izvršavanje pojedinih rashoda i izdataka. U praksi dakle izvršno tijelo te izmjene donosi, a onda je dužan da u roku od 45 dana može obustaviti te izmjene i dopune. U praksi onda dolazi i uvijek je zapravo dobro, nije nužno ali je dobro da osobito ako su te izmjene i dopune nešto značajnije prirode da ih onda kroz izmjene i dopune proračuna verificira i predstavničko tijelo jedinice lokalne samouprave. To ovaj zakon ne predviđa, ali moguće je i znate i vi iz prakse da sada ne govorim detaljnije oko toga, da te izmjene zaista budu značajne i da u praksi se mogu dogoditi dva primjera. Dakle da izvršna vlast, ovlašteni gradonačelnik, načelnik ne predloži uopće izmjene i dopune proračuna a predstavničko tijelo ocijeni da je to ipak važno da su te mjere privremene obustave preznačajne da ne bi došlo na predstavničko tijelo koje usvaja proračun. To je jedna varijanta, ali ona je kroz neke druge odredbe praktički ta mogućnost recimo da je riješena. Veći bi problem bio ukoliko predstavničko tijelo ne donese same izmjene i dopune proračuna tj. ne složi se praktički sa tim privremenim mjerama obustave što se onda u praksi događa. Tu se vraćamo na zakon koji je izazvao dosta rasprave u prvom čitanju, dakle Zakon o lokalnoj i područnoj (regionalnoj) samoupravi tj. Zakon o lokalnim izborima koji je u prvom čitanju i ja evo sugeriram da i predstavnici Ministarstva financija u sklopu redovitih koje dakako Vlada ima i koordinacija pri predlaganju zakona da i ovu mogućnost dakle također oko toga predvidi. Vidim da mi gospodin Vinković klima glavom, znači da sam na pravom putu kao naš predsjednik Odbora za lokalnu samoupravu. Sljedeća izmjena odnosi se na vlastite prihode. Dosadašnji propis je bio dakle da se vlastiti prihodi mogu koristiti do visine određene proračunom, moguće je u praksi da ti vlastiti prihodi budu i nešto veći pa se sad tu ide u fleksibilnost. Mislim da je to dobro rješenje tako da se oni mogu izvršavati iznad iznosa utvrđenih u proračunu, a onda je procedura propisa što i kakva ovlaštenja moraju dobiti oko toga. Znači dobro tehničko rješenje. Još jedno tehničko rješenje, dobro rješenje, govorio je o njemu uvodno i zamjenik ministra, dakle ovlast koja se daje ministru financija da zaduživanjem u tekućoj proračunskoj godini može utjecati na sredstva potrebna za povrat državnog duga čije je dospijeće u sljedećoj proračunskoj godini i to je moguće ukoliko imate tajming koji je na početku određenog razdoblja tj. sljedeće godine. Mislim da je dobro da ministru financija kroz ovaj zakon damo to povjerenje, osobito dopustili da bude malo slobodniji. Dok je ministar financija Slavko Linić mislim da s te strane nećemo imati problema. Još dvije izmjene koje sam uočio a da su ovdje. Također su spomenute u prethodnim raspravama. Jedno je dakle, mogućnost kratkoročnog zaduženja tj. pokušaj da jedinice lokalne samouprave se smiju, dakle i do sad su se smjele kratkoročno zaduživati. Nije to bilo nekako posebno propisano. Sada ovim izmjenama i dopunama zakona kažemo da je to najduže do 9 mjeseci, a da uzimanjem novih kratkoročnih kredita ili zajmova ne smije se to događati radi reprograma ili zatvaranja postojećih obveza po kratkoročnim kreditima i zajmovima. Dobro rješenje sa aspekta, dakle kontrole javnih financija jer kažem u praksi kroz kratkoročno zaduženje nije dobro da iz godine u godinu praktički imate prikrivene, zapravo zaduženje po istoj osnovi ukoliko za tim postoji potreba. Onda je dugoročno rješenje daleko bolje, iskrenije, točnije a u krajnjoj liniji i jeftinije rješenje od kratkoročnog zaduženja. I mislim da je ovo dobro. I konačno 10 izmjena kako sam je ja ovdje sebi označio to je dakle mogućnost jedinicama lokalne samouprave i njihovo zapravo jačanje mogućnosti da aktivnije sudjeluju u projektima unapređenja energetske učinkovitosti time da se, dakle projekti iz te skupine i te namjene isključuju iz iznosa mogućeg godišnjeg zaduženja, dakle ovih 20% ostvarenih prihoda u prethodnoj godini. Budući da sami, dakle … [[Govornik se ne razumije.]] projekti bi trebali vraćati sami sebe jer u tom nekom razumnom razdoblju uz poticanje dakle samih tih projekata. Mislim da tu nema opasnosti da bi eventualno došlo do nekih većih zaduženja i da je to također dobra mjera koja će biti dobro prihvaćena u, dakle jedinicama lokalne samouprave i omogućiti u krajnjoj liniji i razvoj te djelatnosti, a šire i hrvatskoga gospodarstva na tom području. Evo kolegice i kolege, kroz ovih dakle desetak dobrih izmjena i dopuna ovoga važnoga i složenoga zakona zaključno da utvrdim da će, dakle Klub zastupnika SDP-a podržati ovaj prijedlog. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo prijavljenu jednu repliku na vaše izlaganje. To je poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala vam predsjedniče. Pa evo ja se ovdje moram samo osvrnuti na jednu stvar. Gospodine Rađenoviću, vi ste rekli da je dobro da se ograničava na 9 mjeseci kratkoročno zaduženje lokalne samouprave i da je dobro da se ograničava na taj način i da nije dobro da se lokalnoj samoupravi, da produžuju to kratkoročno zaduženje. Pa ja moram reći da iz prakse ne mislim baš tako. Mislim da je dobro da lokalne samouprave mogu imati mogućnost kratkoročnog zaduženja, jer to se svodi na jedan možemo tako reći dozvoljeni minus na računu kao što je to ne znam na tekućem računu građana i da to često puta može dobro pomoći za prevladavanje teškoća. Jer znamo da je vrlo teško dobiti dugoročno zaduženje, da se moramo baviti za suglasnosti, da u principu je to jedna onako dosta zahtjevna misija koju lokalne samouprave imaju. Tako da mislim da bi trebalo ovdje ipak biti barem 12 mjeseci i da ne bi trebalo proračunska godina u krajnjem slučaju i da ne bi trebalo ograničavati da je ono zabranjeno u nekom drugom periodu, u nekom drugo vremenu. Evo, hvala lijepa.
Hvala i vama. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Igor Rađenović. Izvolite.
Zahvaljujem vam gospodine predsjedniče. Slažem se kolega Hrg sa vama, možda nisam bio dovoljno precizan. Dakle, nisam protiv kratkoročnog zaduženja, ni ovaj prijedlog nije protiv kratkoročnog zaduženja. Dapače, znači za potrebe zna se za koje stvari se dugoročno zadužujemo, za koje stvari se kratkoročno zadužujemo. Neka kratkoročna zaduženja trebaju i moraju ostati, naprosto moraju omogućiti tehničko funkcioniranje, ali kratkoročno kao što je gospodin Šuker lijepo pokazao ne može, ne bi smjelo i ne bi trebalo postati dugoročno, a to upravo ovdje i stoji. Dakle, nije dobro ova odredba je u cilju da se ne bi novim kratkoročnim, dakle kreditima i zajmovima zatvarali i oni stari i da se oni praktički pretvore u dugoročno zanimanje. Očigledno je takvih primjera bilo u praksi što nije dobro sa dva načina. Prvo, varamo sami sebe jer s te strane država nema kontrolu nad samim zaduživanjem, a sa druge strane sama jedinica lokalne samouprave zapravo skuplje plaća te kredite jer je kratkoročni kredit uvijek skuplji od dugoročnog kredita. Čak nije dobro ni za jedinicu lokalne samouprave. Sad da li 9 mjeseci, 6 mjeseci, godinu dana o tome možemo razgovarati. Ja vjerujem da su predstavnici Ministarstva financija to izvagali sa, dakle u sklopu priprema ovih proračuna konzultirajući se sa svim jedinicama lokalne samouprave i vjerojatno je to neka vrsta prijedloga koji je bio najprihvatljiviji. Ali da ne govorim u njihovo ime vjerojatno će oni to moći bolje obrazložiti. Zahvaljujem gospodine predsjedniče.
Hvala i vama. Na redu je Klub zastupnika Hrvatskih laburista i poštovani zastupnik Nikola Vuljanić.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegice i kolege, radi se po naravi o tehničkom zakonu, zakonu kako i sam kaže predlagatelj u obrazloženju propisuje pravila izrade svih proračuna na svim razinama države, postupak planiranja povezan s njim i još mnoge druge stvari. Zakon čini mi se dobro uređuje one stvari koje su do sad bile možda malo manje dobro uređene, uzima u obzir novonastalu situaciju sa novcem koji odlazi u Europu i novcem koji dolazi iz Europe. I sa te strane izgleda kao propis koga, o kom zapravo nema se šta puno razgovarati. Međutim, zakon podrazumijeva i u čitavom svom tekstu na različitim mjestima govori o potrebi planiranja. Ovako kako je to opisano unutra radi se o strateškom planiranju, a to je tema koja nije tehnička. To je tema koja je suštinska i to je problem koji Hrvatska ima od svog nastanka i koji bezuspješno pokušava riješiti. Ova zemlja nije sasvim sigurna kako bi trebala, barem to nigdje ne piše, kako bi trebala izgledati za 10, 15, 20 godina, što su joj strateški pravci koje će podupirati, koje će forsirati, što su nekakvi pomoćni strateški pravci, a što su ustvari koje dobro ako se dogode, a ako se ne dogode opet nikom ništa. Takva situacija još više vrijedi u jedinicama lokalne samouprave. Gotovo da ne znam grada ili općine ili županije koji ima strateški plan u smislu da je zacrtana slika kako bi ta jedinica lokalne samouprave trebala izgledati za 10-ak ili 15 godina. Svagdje u dokumentima lokalne samouprave piše gradit ćemo poslovne zone, razvijat ćemo industriju i razvijat ćemo turizam i naravno zdravu prehranu. Eto to ćemo svi raditi. Kako, na koji način, gdje će zapravo biti akcenat, tko će živjeti u tom mjestu za sljedećih 10, 15 godina ako se nastavi trend kakav je danas, kako će ti ljudi živjeti? Toga nema nigdje. Ovaj zakon predmnijeva u svojim dobrim rješenjima da takvo strateško planiranje postoji. I zato je dobar jer će pretpostavljam, a to mu je posao, prisiliti i lokalnu samoupravu i državne organe da se ozbiljnije pozabave strateškim planiranjem i time što mi zapravo želimo ili hoćemo. Zadnji strateški plan koji sam čuo bio je '90-e kad je predsjednik Tuđman rekao da mi možemo u par godina postati zemlja kao Švicarska. Nakon toga nisu bili strateški planovi, bile su taktike, bili su projekti ali nije bilo strategije. Zakon također naglašava važnost proračuna kao temeljnog akta države, tekućeg jel. Proračun i po ovom zakonu i po onom svemu što smo jučer pričali nisu samo brojke, u tim brojkama skriveni su i politički stavovi, skrivena su i razmišljanja pa ako hoćete i političko-filozofska razmišljanja, skriveno je sve što ovdje čitavu godinu zapravo razgovaramo i sve ono što Vlada čitavu godinu razgovara. Ako se proračun čini nesuvislim i nekonzistentnim to znači da iza njega stoji nesuvislo i nekonzistentno razmišljanje. Nema važnijeg zapravo akta u državi u toku jedne poslovne godine od proračuna. Unutra je sadržano sve. I sve ono što smo zakonskim odredbama u prethodnoj godini utvrdili i sve ono što ćemo te i sljedeće godine utvrditi u onom što donosimo u ovom Domu. Unutra ima ponešto rješenja koja iskreno govoreći ne razumijem razloge u potpunosti. Dobro je i detaljno napisan način kako može doći do odgode plaćanja duga državi. Način je jasan i koraci su precizno napisani, ali nije mi jasno zašto, čemu to zapravo služi i kome to služi? Zašto se opet omogućava ovaj ulazak u minus. Ja znam da ulazak u minus poneki put čovjeku može i pomoći, ali ako može se riješit tog ulaska u minus na svom računu, a isto vrijedi i za državu i za lokalnu samoupravu puno će lakše i mirnije živjeti. Mislim da bi zakonska regulativa trebala preferirati takva rješenja. U zakon su ugrađena i europska sredstva, europski novac. S jedne strane ovaj koji odlazi kao naša članarina u Europu i s druge strane ovaj koji dolazi k nama. Zastrašujuća je mogućnost da taj novac koji dolazi k nama bude na razini 30% ili niže od onog što možemo dobiti. Dakle, da bude na razini onog što plaćamo ili ispod njega. Naravno to nije predmet ovoga zakona, ali to je jedno od pitanja koje ovaj zakon otvara. On otvara putove našem novcu u Europu i europskom novcu u naš proračun, odnosno naše sve proračune. Tu će se zapravo vidjeti u potpunosti efikasnost ne samo Vlade nego kompletne vlasti u ovoj državi. Ako ne uspijemo ovaj put kojim novac dolazi nama napraviti širim od ovog kojim novac odlazi iz Hrvatske onda smo krahirali. Naravno ne mislim da ćemo se obogatiti europskim novcima i još manje mislim da će Europa razviti nas iz nekih svojih altruističkih razloga. Imamo mi i svojih instrumenata kojima bi mogli potaknuti svoj razvoj, ti instrumenti sjede u Narodnoj banci, ali se njih ne usudimo dirati. Međutim, u takvoj trgovini sa Europom u najmanju ruku moramo biti u ovoj grupi zemalja koje više dobivaju nego što plaćaju. Presiromašni smo i premali smo da si priuštimo da budemo u ovoj drugoj skupini. Članak 4.ovog zakona pa onda članci 33. i 34.govore o planu razvojnih programa i opisuju to kao dokument strateškog planiranja. Nadam se da će ministarstvo i Vlada pronaći instrumente kontrole toga da se izrada tih planova ne pretvori u šprancu u nešto što će se prepisivati i samo popunjavati kućice, a bez razmišljanja što zapravo mi sada hoćemo sa našim gradom, sa našom općinom, sa našom županijom i sa našom državom. Jednom prilikom sam u gradu Karlovcu pokušao organizirati takav izradu takve strategije sa svim političkim strankama, zapelo je nakon prvog sastanka jer su ljudi shvatili da je strategija zapravo zbir planova. Ajde ja ću dati pet projekata ti daj pet projekata oni će dati pet pa ćemo to metnuti na hrpu, vidjet ćemo oko čega se slažemo oko čega ne, a ovo oko čega se slažemo ostavit ćemo drugo ćemo baciti van. To nije to, to jednostavno nije to i to nije način kako se izrađuju strateški dokumenti. Dobro rješenje u zakonu je isto tako i postupak sa izvanrednim prihodima koji se prema ovom zakonu puno slobodnije koriste nego prije. Ta fleksibilnost ako je popraćena disciplinom može dati dobre rezultate. Opasno mi nešto što bih rado čuo razumno obrazloženje jeste rješenje u članku 26.gdje se kaže da se sredstva od prodaje i zamjene nefinancijske imovine države odnosno lokalne i područne samouprave koriste za raznorazne stvari kako je prije pisalo i onda je nadopisana još jedna rečenica iza zareza za otplate glavnice temeljem dugoročnog zaduživanja. Što to zapravo znači? Prodamo kako se to popularno zove porodično srebro jer nam je dug došao do ovud. Mislim da to ne smije biti i da ne može biti rješenje koje zakon preferira i mislim da bi predlagatelj trebao to drugačije isformulirati i ovu mogućnost iz zakona maknuti. Ne može se prodavati imovina lokalne samouprave da bi se otplatio dug koji je dignut za nekakav ovakav ili onakav projekt. Sve u svemu zakon je dobro osmišljen, jedina zamjerka koju mu ja predmnijevam a koja nije zamjerka koju ja dajem a koja nije zapravo zamjerka zakonu jeste predmnijevanje ovog strateškog planiranja. Bez strateškog planiranja ovakav zakon neće značiti mnogo toga. Veselit će me ako se pokaže da vlast ima instrumente kako će to strateško planiranje provesti na svim razinama države. Hrvatski laburisti podržat će ovaj zakon. Hvala.
Hvala lijepa. Na vaše izlaganje prijavljene su tri replike, idemo po redu. Prva replika i poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Pa ja se moram malo opet osvrnuti na izlaganje kolege Vuljanića, naime ne možemo generalizirati jedinice lokalne samouprave i reći da nema strategija. Ima jedinica lokalne samouprave koje su napravile određene strategije pa recimo ja dolazim iz grada Križevaca i reći ću da smo napravili strategiju 2013.-2018.razvoja grada Križevaca i to financirano iz predpristupnog projekta prekogranične suradnje sa gradom Barčom. Vjerojatno ima još takvih slučajeva. Ono što bih rekao da fali najviše je državna strategija u principu. Tu smo tanki, tu se s vama slažem i bez te državne strategije i smjerova kuda se kreće država u principu nama na lokalnoj razini je vrlo teško nešto planirati i kreirati dugoročno. Ali što se toče opet ovog kratkoročnog zaduživanja ja ponavljam ovdje da možda treba ograničiti i reći za što se to može. Ali mi se kandidiramo za raznorazne projekte pretpristupnih fondova EU. Njihova realizacija traje negdje oko godinu dana, oni se svi predfinanciraju. Nama je to predugačak proces i postupak dobivanja svih suglasnosti za zaduženje jedinice lokalne samouprave, na ovaj način možemo u principu promptno reagirati, intervenirati predfinancirati projekte EU i nakon toga kada počne plaćanje povrat sredstava to pokrivati. Evo iz tih razloga upozoravam na ovaj dio i mislim da stvarno nije dobro zabrana i nije dobro da je 9 a trebalo je biti 12 mjeseci.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala. Kolega ja drago mi je da čujem ovo zapravo. Ja sam rekao da nisam vidio strateške planove jedinica lokalne samouprave i ono što sam vidio dokumenata vidio sam ih puno, tamo ih nije bilo. Ako ih kod vas ima ja jako sretan. Što se tiče ovog zaduživanja, pa nije li generalna ideja i ministra financija bila zaduživanja za predfinanciranje projekata iz EU fondova, nije li ideja ministra financija bila da HBOR upravo tome ima poslužiti da je to temeljna funkcija HBOR-a dakle da podupre i državu i jedinice lokalne samouprave u onom dijelu predfinanciranja koju morate platiti da bi se uopće mogli uključiti u projekt. Ako ste na takvu vrstu zaduživanja mislili dobro, to je opravdani minus jer taj će se minus na račun vrlo brzo vratiti. Hvala.
Hvala i vama. I sljedeća replika i poštovani zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolega Vuljanić, ja sam primijetio isto ovaj navod koji je kolega Hrg o kojem je govorio da nema općine, sredine koja nema strateški plan. Ima itekako, nije sporno, imamo mi svoje i u suradnji sa Razvojnom agencijom i projekcije i vizije i planove. Ako ga treba ukoričiti i tako to nije sporan problem, mi ćemo ga. Ali želim upozorit na jednu drugu okolnost, ovim okolnostima nesigurnost, poglavito u ruralnim područjima gdje smo jučer govorili o stanju u poljoprivredi, gdje je ugrožena egzistencija tih poljoprivrednika, ma neće nam vrijediti nikakav strateški plan. Ljudi će u borbi za egzistenciju odlazit, oni jednostavno nemaju opstanka, propadaju OPG-i i onda će na kraju ti planovi i to sve što je izgrađeno biti za neke turiste koji će dolaziti. Oni turistički vodiči će govoriti tim turistima evo vidite ljudi ovdje su nekada živjeli ljudi koji su uzgajali krave i proizvodili mlijeko. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Kad sam govorio o strateškom planiranju nisam mislio na projekte koje ima svaka jedinica lokalne samouprave. Izgradit ćemo školu, vrtić, cestu, nogostup, ambulantu i tome slično, to nije strateški plan. Strateški plan je nešto drugo, nešto dugoročnije, šire i osmišljenije odgovara na pitanje kako mi sebe vidimo kroz određeni dulji period vremena. Isto tako vrlo je opasno u situaciji kad se nema i kad je nestašica odustat od planiranja, sad ćemo samo na brzaka krpati rupe toliko da preživimo do sutra. Možemo preživjet do sutra tako ali preksutra više ne.
Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Uvaženi kolega, vi stalno govorite o strateškom planiranju na nivou Republike, na nivou Vlade. Pa ovaj zakon u biti je životni zakon koji te strateške planove provodi i omogućuje posebno jedinicama lokalne samouprave na način da mogu strateški planirati i realizirati projekte koji su vezani za Europsku uniju i europske fondove. A isto tako jasno je u strateškom planu razvoja Republike Hrvatske i razvoja gospodarstva, energetska učinkovitost čime strateški se omogućuje ovim zakonom da jedinice lokalne samouprave mogu adekvatno krenuti i razmišljati bez da imaju onaj teret ograničenja od 20% koji je u biti u ovom trenutku dobar dio jedinica lokalne samouprave ima. Također spominjali ste ulazak državnog proračuna u minus. Dakle ovdje se uopće ne radi o ulasku državnog proračuna u minus jer on ne može biti i ne smije biti i to je sasvim i potpuno jasno. Ono što u ovom zakonu u biti se osigurava, a to je da se dio proračunskih sredstava koji je namijenjen u ovoj godini koristi za ovu godinu, a da sve ono što dospijeva prvim danima siječnja se može osigurati i ide u proračun sljedeće godine čime se maksimalno korištenje sredstava po proračunskoj godini dapače koristi namjenski prema proračunima što ove, a što iduće godine.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Točno kolega. Ovaj dokument, ovaj zakon pruža mogućnost i zahtijeva strateško planiranje. Ono što sam ja rekao jeste pronađite instrumente da budete sigurni da je to fakat strateško planiranje, a ne gomilanje projekata onako kako smo se dosjetili u jednoj vlasti ili u drugoj vlasti jer zna se što se događa sa takvim planiranjem nakon izbora koje je jednostranačko, koje je vlast isplanirala. Kad dođu izbori prva stvar koju napravimo kad ih smijenimo ispraznimo ladice u smeće i idemo ispočetka i onda tako stalno ispočetka, nikad kraja. Državni proračun ne da može doći u minus, državni proračun dolazi u minus svake godine, to se zove budžetski deficit i državni proračun jest u minusu tih 10-ak, koliko milijardi. Ok, možda danas mora biti, možda i ne mora ali kreirajmo situaciju da nam to bude izuzetak, a ne pravilo. Hvala.
Hvala i vama. Na redu je Klub zastupnika HDZ-a i poštovana zastupnika Martina Dalić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, zamjeniče ministra sa suradnicima. Evo ovaj zakon koji je pred nama on je ustvari, predstavlja manje izmjene u jednom vrlo opsežnom zakonu koji kao što svi znamo regulira način pripreme, izrade, izvršavanja proračuna i nadzora nad izvršavanjem. Dakle, radi se ustvari o temeljnom zakonu koji regulira proračunski proces. Ono što mene na samom početku ustvari zanima jest vezano uz ono što se reklo jučer tijekom rasprave o proračunu kada je predsjednik Vlade kazao da je proračun koji je jučer raspravljan posljednji proračun koji je usvojen u procesu planiranja i nastajanja kakav je do sada bio. Ja sam iz toga razumjela da će Ministarstvo financija pripremiti novi Zakon o proračunu kojim će se na novi, drugačiji i bolji način urediti pripreme i planiranje proračuna. To je uvijek moguće pa me ustvari zanima od strane predlagatelja da li se u Ministarstvu financija rade i pripremaju aktivnosti vezane uz tu jučerašnju premijerovu najavu. Naime, mi smo do sada mislili i smatrali da je upravo ovaj Zakon o proračunu koji danas mijenjamo u ovim tehničkim detaljima usklađen sa europskom praksom i zbog toga je mislim u 2008. godini i donesen cjelokupni novi zakon. No, pretpostavljam može se bolje, pa me zanima da li se takav novi zakon koji će na drugačiji način regulirati pripremu proračuna u Ministarstvu financija i rada. Što se tiče ovih izmjena koje se nalaze pred nama, naravno kao što su i prethodni govornici opazili one se u najvećem broju i najvažnija i jedina u biti suštinska izmjena ovdje jest pitanje zaduživanja jedinica lokalne samouprave. Ovdje su očigledno naravno mišljenja i pogledi na to pitanje podijeljeni, međutim smatram da otvaranjem mogućnosti jedinicama lokalne samouprave da se kratkoročno zadužuju u stvari je potrebno definirati preciznije kada i u kojim uvjetima se jedinice lokalne samouprave mogu kratkoročno zaduživati. Zatim je to pokušao učiniti, reći, kažući da nema daljnje mogućnosti reprograma ili refinanciranja tako uzetih kredita. To se može napisati, ali mogu sasvim lagano zamisliti situacije u praksi u kojima se ustvari takvi kratkoročni krediti ne mogu vratiti i otvaraju se potrebe reprograma i refinanciranja. Meni se stoga čini da je razumijem razloge zbog kojih može biti korisno omogućiti jedinicama lokalne samouprave kratkoročno zaduženje, ali u suštini te razloge jedino vidim u financijskim tijekovima koji će nastati uz korištenje sredstava iz fondova EU. Jer u stvari to su jedini financijski tokovi za koje je moguće da nastane jaz između trenutka priljeva sredstava i trenutka dospijeća obveza. Tako da u stvari pitanja financijskih tokova uz sredstva EU vidim i jedinim razlogom zbog kojih bi se jedinicama lokalne samouprave dozvolilo kratkoročno zaduženje. U ostalim slučajevima, u slučajevima ostalih tekućih troškova ne vidim gdje bi tu mogli nastati značajniji jazovi između priliva sredstava i trenutka nastanka obveze. Jedinice lokalne samouprave imaju mjesečne prilive veličine kojih imaju. Također imaju i odgovarajuće tekuće izdatke. Za kapitalne izdatke zadužuju se po proceduri koja je propisana ovim Zakonom. I jedino što novo nastaje i jedino novo pitanje koje se otvara je ovaj tijek iz fondova EU. Stoga držim da bi ovaj članak 86a. stavak 2. u stvari u tome pravcu trebalo pojasniti. Jer imajući u vidu i financijsko stanje po jedinicama lokalne samouprave, njihovu različitu financijsku snagu mislim da se bez preciznijeg definiranja otvara jedan problem koji može se razviti u pravcima koje sada je teško ocijeniti, a posebno s obzirom da je očigledno moguće prenošenje ovog kratkoročnog financiranja preko kraja godine. To onda može naravno imati i utjecaj na ukupnu financijsku sliku državnog sektora koji planira i za koje je u suštini odgovorno Ministarstvo financija. Što se tiče pitanja privremenog financiranja i utvrđivanje privremenog financiranja veličinom jedne četvrtine izvršenih rashoda u prethodnoj godini držimo da je to dobro rješenje. Utvrđivanje veličine privremenog financiranja na razini jedne četvrtine ostvarenih prihoda bilo je rješenje iz devedesetih. Ono je u praksi pokazalo svoje nedostatke, a mislim da se utvrđivanje privremenog financiranja na razini rashoda, jedne četvrtine rashoda iz prethodne godine to uređuje na praktično bolji i jednostavniji način. Također držimo da je i odredba kojom se dozvoljava prijenos sredstava iz zaduženja u iduću kalendarsku godinu zbog povrata duga koji dospijeva na početku godine, držimo da je i to rješenje dobro u kontekstu izvršavanja izvršenja proračuna i sigurnosti povrata državnih obveza s obzirom da je mjesec siječanj stvarno mjesec u kojem dospijevaju značajni povrati svake godine i to onda uvijek uzrokuje određene probleme, a naravno u povratu tih obveza ne smije se kasniti. I konačno, ono što mi je u ovome zakonu zapelo za oko u članku 5. spominje se da će se državno tijelo nadležno za razvojnu strategiju taj izraz zamijeniti sa riječima ministarstvom nadležnim za strukturne reforme. Moguće da sam propustila u detaljima koji reguliraju organizaciju državne uprave, moguće da sam propustila prepoznati koje bi to ministarstvo bilo nadležno za strukturne reforme. Niti iz imena jednog ministarstva ne proizlazi očigledno koje bi to bilo. Jučer se također u raspravi o proračunu puno govorilo o strukturnim reformama i ni jedan se ministar tu prepoznao nije da smo iz toga mogli zaključiti koje je ministarstvo nadležno za strukturne reforme osim ako to možda ne bi bilo Ministarstvo financije, jer ono je nadležno za financije. Pa me zanima od strane predlagatelja što to u stvari znači u kontekstu zakona da sada u zakon uvodimo izraz koji barem nama u klubu HDZ-a nije očigledno na što se odnosi i na koju instituciju se odnosi. Evo, to bi bile glavne sugestije i glavna zapažanja kluba Hrvatske demokratske zajednice. Međutim, dozvolite da se i s ovog mjesta malo osvrnem na ovo pitanje strategije. Ima li ili nema li Hrvatska strategiju? Pa ako odete na web stranicu Ministarstva regionalnog razvoja onda ćete ustvari naći da Hrvatska ima strategiju, zove se Strateški okvir za razvoj 2006. – 2013. Ono što sada u ovom trenutku ustvari očekujemo s obzirom da je 2013. ovdje pred nama da ćemo dobiti i vidjeti dokument koji će u biti zacrtati strateške pravce razvoja države za sljedeću financijsku perspektivu i koji će onda biti i temeljna podloga za planiranje korištenja sredstava iz fondova EU i povezivanje cjelokupne vertikale strateškog planiranja radi što učinkovitijeg korištenja ovih sredstava. Hvala vam lijepa.
Hvala i vama poštovana zastupnice. Na vaše izlaganje imamo 2 replike. Prva je poštovanog zastupnika Nikole Vuljanića. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala gospodine predsjedniče. Kolegica je govorila o strategiji, naravno da postoji dokument strateški, postojali su i prije strateški dokumenti. Sjećam se tamo '96. tako nešto radio se jedan dokument za Ministarstvo gospodina Jure Radića on je bio ministar, zvao se je "Održivi razvoj RH". Sudjelovao sam u njemu, napravili smo jednu jako lijepu knjigu u kojoj su dosta pametne stvari pisale po pojedinim industrijskim granama i tako koja je završila na polici i nikad se ništa od nje nije dogodilo. Zašto? Zato jer je bila strateški dokument koji je donijela jedna vlast bez sudjelovanja bilo koga drugoga. Apelirao bih kad se idu raditi takvi strateški dokumenti potrebno je uključiti sve strane koje danas sudjeluju u političkom životu i koje će eventualno sutra sudjelovati kao vlast u političkom životu. Inače se događa situacija dođe nova vlast, isprazni ladice, ovo se ostavi na polici ili baci u smeće. To nikom nije od koristi. Dakle, način izrade strateških dokumenata treba biti takav da uključi i opoziciju. Inače stvari nemaju smisla.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa ja se mogu ustvari samo složiti s kolegom Vuljanićem, to je istina. Jer ako bismo prebrojavali koliko je u proteklih 20 godina Hrvatska načinila strateških dokumenata tada mislim da taj broj prelazi više od 100 raznoraznih strategija. A nisam bez razloga spomenula narečeni strateški dokument upravo zato jer je on u tome trenutku se i pokušao izraditi u kontekstu konzultacija i partnerstva sa različitim sudionicima u društvu, udruge poslodavaca, necivilnog društva i različitih drugih skupina. Mislim da su pozivane i tada opozicijske stranke. Pa u tom kontekstu i ovo pristupanje EU mislim da također donosi jedan pozitivan učinak od brojnih koje očekujemo ili koji su se već dogodili zbog toga procesa zato jer i ne postoji drugi način da se strateški dokumenti za pripremu i korištenje europskih fondova i donose osim u takvom partnerstvu pa mislim da je to i određeno Zakonom o regionalnom razvoju. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Sljedeća replika i poštovani zastupnik Gvozden Srećko Flego. Izvolite poštovani zastupniče.
Hvala lijepa. Gospođo Dalić ostavimo po strani sada relativno akademsko i tehničko pitanje da li je uopće isplativo u današnjem dinamičnom svijetu raditi nešto što se zove strategija jer cijeli niz iskustava ukazuje na to da onoga trenutka kada ste stavili zadnju točku na tekst strategije te strategije postaju zastarjele pa je zapravo puno bolje raditi neke orijentire. Ali mene puno više zanima nešto drugo, nije samo regionalna samouprava imala strategiju, cijeli niz resora je imao po nekoliko strategija od 2006. do 2011. ili do 2012. ili do 2013. itd. Ono što mene zanima da li ste vi ikada u miru i tišini svoje koncentracije pokušali ustanoviti što se dogodilo sa tim strategijama 2006., 2007., 2008., 2009., 2010., 2011., 2012. godine? Da li je išta, i ako je išta, što od tih strategija, a ako išta da li je ostvareno išta ključno u strategijama koje ste zacrtali? O tome se radi.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovana zastupnica Martina Dalić. Izvolite.
Hvala lijepo. Sa prvim dijelom vašeg komentara rekla bih sljedeće, slažem se. Zato što je pitanje što svatko od nas ustvari misli kada kaže strategija. Kada ja kažem strategija ono što ja mislim jest ustvari utvrđivanje temeljnih principa i ciljeva koje neko društvo ili država želi ostvariti. Ja pod strategijom ne mislim, posebno na razini države, precizno utvrđivanje što će tko raditi. To pripada u neke druge sfere i u neke druge dokumente. A što se tiče ovog drugoga da li sam ikada u koncentraciji o tome promislila, jesam. Dosta sam ustvari vremena posvetila odgovoru na pitanje zašto je u našim strateškim dokumentima koliko god bili manje ili više kvalitetni zašto je u principu sve dobro napisano točno onako kako bi trebalo biti napisano za tržišnu suvremenu tržišnu ekonomiju koja se zasniva na privatnom vlasništvu poduzetništvu i konkurenciji. I puno je naravno tinte u tim strateškim dokumentima potrošeno za pitanje što bi tu trebala raditi država. I ustanovila sam da postoji jedan jaz između onoga što u strateškim dokumentima piše i onoga u principu što se u stvarnosti dešava jel u stvarnosti i dalje postoji sumnja i skepsa prema privatnom poduzetništvu, prema konkurenciji, prema načelima tržišne ekonomije čije poticanje onda određuje i način na koji se usmjeravaju strategije i vodi ekonomska politika. I moram vam također reći da taj zaključak vrijedi i dalje bez obzira što se je promijenila boja vlasti. ali to je valjda vezano sa onim da stručnjaci politiku ne razumiju. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub je klub HDSSB-a i poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite poštovani zastupniče.
Uvaženi gospodine predsjedniče, zamjeniče ministra. Netko je ovaj zakon nazvao životnim zakonom ako sam ga dobro razumio. A obzirom da ja uvijek idem "in medias res" ja ću nazvati ovaj zakon što je dozvoljeno bogovima nije volovima, imajući u vidu odnos države prema lokalnoj samoupravi, prava država i pravo lokalne samouprave prema ovom zakonu o izmjenama o dopunama Zakona o samom proračunu. Ovaj zakon otvara prije svega i niz pitanja ne ulazeći u strategije u strateške dokumente. Ova Vlada pa i ona bivša vlada donosila je niz strategije, razvoja RH koji su išli od određenih godina pa smo npr. za vrijeme ove bivše vlasti u 2009.donisili strategiju od 2008.do 2012.itd., itd. Dakle sama strategija i tu se ja mogu složiti s nekima da ona treba biti prije svega usklađena sa svim čimbenicima političkog života jer nitko nije zanavijek niti ovdje u Hrvatskom saboru nije zanavijek Vlade, Sabora, saborski zastupnik, gradonačelnik itd., itd. Osnovna pitanja i osnovno pitanje koje ovaj zakon o izmjenama i dopunama Zakona o proračunu otvara to je ponovno pitanje fiskalne decentralizacije, ponovno pitanje i to čitavo vrijeme u ime kluba HDSSB-a i to je ono što HDSSB čitavo vrijeme traži, a čuli smo jučer ministra Linića da se priprema jedna postepena decentralizacija, ali decentralizacija koja je vezana prije svega u ovlastima i koja neće pratiti kroz školstvo i zdravstvo neće toliko pratiti samu novčanu decentralizaciju. Podsjetit ću da u ovom trenutku svega 3% ukupnih poreznih prihoda računajući i porez na dohodak i porez na promet nekretnina, tu ne mislim na ovaj porez na nekretnine koji još nije usuglašen i koji je u jednoj dužoj javnoj raspravi sve do poreza na dobit i sam porez na PDV odnosno porez na dodanu vrijednost. Dakle postavlja se opravdano pitanje jel svega 3% tih sredstava završava u lokalnoj i regionalnoj samoupravi a 97% tih sredstava za vrijeme HDZ-a taj omjer je bio da budem evo pošten i prema njima bio je 92 u korist države 8% uključujući i grad Zagreb prema lokalnoj i regionalnoj samoupravi. U mjesto najavljene centralizacija napravljena je još veća centralizacija u ovom dijelu iako je ono bilo također izuzetno loše jer u europskim zemljama taj omjer se u mnogim zemljama različito kreće pa su najmanji prihodi prema jedinicama lokalne samouprave kreću se između 20 do 30% dakle od ukupnih poreznih prihoda. Dakle to je jedan drugi svijet. Krećemo u EU donosimo izmjene i dopune Zakona o proračunu, pripremamo se za strukturne kohezijske fondove i tu se postavlja upravo iz ovoga razloga financijskih mogućnosti jedinica lokalne samouprave kolika je uopće spremnost lokalne i regionalne samouprave za tim participiranjem i povlačenjem sredstava iz EU fondova. Prije svega se to odnosi kroz pripremu i izradu projekata koji svakako moraju biti usklađeni sa europskim standardima, ali mnoge jedinice lokalne samouprave danas u Hrvatskoj nemaju ni sredstva u svojim proračunima upravo za pripremu i izradu tih projekata. To u ovom trenutku imaju rijetki gradovi, mali gradovi koji su u suradnji sa određenim državnim institucijama to uspjeli napraviti, ali gotovo 98% jedinica lokalne samouprave nije spremno odnosno može biti spremno ali nema financijsku mogućnost ući i izraditi jedan projekt. I jučer smo govorili o tome da prije svega je u državnom proračunu trebao postojati pozicija koja bi bila namijenjena upravo izradi EU projekata i koji bi omogućili povlačenje tih sredstava. Neću ulaziti sada u statističku podjelu RH ali svakako da su proračunom trebala biti osigurana sredstva za izradu projekata. Tako da određeni stavci ovog zakona nisu dakle usaglašeni sa praksom koja je i koja će biti u Hrvatskoj. Drugo pitanje koje se ovdje u svakom slučaju povlači je pitanje samog zaduživanja. Vjerujte da niti jedna banka, poslovna banka osim onih koje su davale menadžerske kredite, neće bez jamstva vraćanja tog kredita niti građaninu niti tvrtki osim menadžerskih kredita, a bili smo svjedoci da je toga i bilo, neće dati niti državi niti Republici Hrvatskoj, a tako ni jedinici lokalne i regionalne samouprave ukoliko ona to sama ne bude vratila. Čitavo vrijeme se ovdje spominje suglasnost Ministarstva financija, suglasnost Ministarstva financija na iznos od 20% za dugoročna zaduživanja. Ponekad je taj posao doći uopće do suglasnosti Ministarstva financija izuzetno mukotrpan, izuzetno težak jer mnoge te suglasnosti obilježene su i stranačkim podobnostima, nisu obilježeni stvarnim stanjem i potrebama jedinica lokalne samouprave koje su jedine odgovorne za vraćanje tog kredita. Pitanje reprograma tih dugova i tu se postavlja ono osnovno pitanje, ako je omogućeno državi kroz državni proračun reprogram svih mogućih obaveza, ukoliko je omogućeno odmah u planiranju omogućen deficit državnog proračuna, dakle bez zaduživanja nego kroz samu realizaciju proračuna i doći ćemo ove godine negdje do 11 milijardi kuna novih obaveza. Već u sljedećoj godini planiramo deficit od 11 milijuna kuna. Ne vidim razloga zbog čega se to i jedinicama lokalne i regionalne samouprave ne bi omogućilo upravo kroz ovakav jedan zakon. Tu je i planiranje dakle samog deficita jer danas morate biti svjesni da je ovo stvarno centralizirana država. Tu ne mislim sada na kojekakvo davanje ovlasti jedinicama lokalne samouprave kao što je to bio ovaj zakon o predškolama koji nije stavio u mogućnost i kroz proračun da će se on financirati iz državnog proračuna nego je ta obavijest zabačena jedinici lokalne samouprave. Da je posebno u nerazvijenim dijelovima krajeva i dijelova Hrvatske došlo do pada proračuna u svim općinama, županijama, gradovima upravo zbog toga i nitko nije imao protiv toga da se ovdje poveća neoporezivi dio plaće. Ali je došlo do pada i prije svega zbog povećanja nezaposlenosti, ali isto tako i zbog izuzetno niskih plaća jer dobiti plaću u Slavoniji nije isto dobiti plaću u Zagrebu gdje su prosjeci različiti. Prosjek u Slavoniji je daleko manji od ovog prosjeka u Zagrebu i razvijenim dijelovima Hrvatske. Dakle postavlja se i opravdano pitanje, ako država može planirati deficit u temeljnom proračunskom dokumentu zašto to ne mogu onda i jedinice lokalne samouprave i regionalne samouprave. Sljedeće pitanje je kratkoročno zaduživanje. Dakle ja nisam čuo niti da jedna banka postavlja uvjet kratkoročnog zaduživanja na 9 mjeseci, na 3 mjeseca, na 6 mjeseci. Zašto se država ne zaduži za 9 mjeseci ako je to u poslovanju, proračunskom poslovanju tako povoljno. Na stranu to da određene kratkoročne obaveze postaju time dugoročno, ali budite uvjereni da niti jedna banka koja daje određeni limit za kratkoročno zaduživanje na osnovu mogućnosti proračuna i lokalne i regionalne samouprave neće dopustiti da iziđete iz određenog okvira koji je vezan za kratkoročno zaduživanje. Ukoliko se dakle ovo desi i prođe kroz proračun ja predlažem da se zakonom omogući obzirom da je to i građanima omogućeno, a vjerojatno će se to i pojaviti u praksi, da će određene jedinice lokalne i regionalne samouprave preći jednostavno, nemojte ovo shvatiti kao neku reklamu ali na ovo peglanje kartica. Mnogi imaju iskustva u tome pa će dobiti tu i na 24 rate plaćanje svojih obaveza. Tako da smatram da kroz ovakvo razdvajanje dakle prava i obaveza centralne države i jedinica lokalne i regionalne samouprave se postavlja jedan veliki jaz između države u onom užem smislu i države u širem smislu. Tu je prijedlogom zakona predviđeno da se potiče aktivnije sudjelovanje jedinica lokalne i regionalne samouprave u projektima iz područja unapređenja i energetske učinkovitosti na način da se zaduživanje jedinica lokalne i područne samouprave za projekte iz ovog područja isključuje iz iznosa mogućeg godišnjeg zaduživanja od 20% ostvarenih prihoda itd. Dakle i ovaj iznos od 20% ponekad nije bio moguć da bi ostvarili određene projekte, a banka vam je omogućila zaduživanje i iznad, jer imate prihod proračuna koji omogućava i kroz jedan dugoročni kredit vraćanje tih obaveza. Postavlja se pitanje da li energetska učinkovitost jedina stvar koja može izvući Hrvatsku iz krize i da na osnovu toga se mogu jedinice lokalne i regionalne, pa na taj način i država zaduživati. Zašto to nije pitanje gospodarenja otpadom? Zašto to nije pitanje zaštite voda? Zašto to nije pitanje cestovne povezanosti? Zašto to nije sva komunalna infrastruktura? Zašto to na kraju krajeva nije razvoj gospodarstva? Zašto to nije izgradnja industrijskih zona? Dakle, nije mi jasno zbog čega je to isključivo energetska učinkovitost. Ne želeći ulaziti u odnose unutar, niti mi je to uopće namjera ući u jedan takav odnos. Dakle, smatram da evo iz ove rasprave prije svega napominjem da ono što i s tim ću završiti, da ono što važi za državu treba važiti za sve građane, tako i za jedinice lokalne i regionalne samouprave. Jer ne želeći dakle, prije svega kršiti zakone, a imate i Zakon o fiskalnoj odgovornosti smatram da je ovo izuzetno loše napisan i loš prijedlog, loš prijedlog zakona posebno ovo što se odnosi na samo zaduživanje lokalne i regionalne samouprave i kratkoročno zaduživanje. Ali isto tako smatram da bi to bilo izbjegnuto ozakonjenjem imajući u vidu stvarno stanje u svim dijelovima Hrvatske pri planiranju mogućeg deficita i tu se slažem da on ne treba biti pravilo, nego bi on trebao biti izuzetak, izuzetak i u državi, izuzetak i u lokalnoj samoupravi. Hvala.
Hvala i vama poštovani zastupniče. Imamo prijavljene tri replike. Prva replika i poštovani zastupnik Branko Hrg. Izvolite.
Hvala predsjedniče. Kolega Vinković, vi ste gradonačelnik pa razumijete ovaj problem ali vas, ne trebate se čuditi zašto je ovakav zakon, zašto se predlaže na ovaj način, zašto se predlaže na štetu lokalne samouprave jer jednostavno Hrvatska država je centralizirana država što ste i sami ustvrdili, tako da se ovom sada, ovim izmjenama samo još više steže obruč oko funkcioniranja na lokalnoj razini kako bi država još čvršće i jače mogla upravljati, diktirati i da tako kažemo sputavati lokalnu samoupravu. Umjesto da imamo decentralizaciju što je najavljivano u krajnjem slučaju i pred protekle parlamentarne izbore mi sada imamo još čvršću jednu centralizaciju, još ćemo biti više u obruču, još će nam biti teže funkcionirati, još će biti teže lokalnoj samoupravi neke stvari rješavati. Osobno sam u ulozi gradonačelnika u dva ili tri navrata tražio suglasnosti Ministarstva financija za reprograme kredita. Uvjeti su bili puno povoljniji nego što su bili oni koje smo naslijedili, ali je to išlo jako teško i trajalo je po par mjeseci svaki puta. Nakon svega onog što je bitno za reći je također vremenski taj period kada se to može dobiti, obzirom da postoji onaj jamstveni fond, državni i kad se on istroši više nitko ne može, znači doći u situaciju uopće da dobi jamstvo Ministarstva financija, odnosno suglasnost Ministarstva financija. Tako da ja ponovno po treći puta i neću više danas apostrofirati umoljavam stvarno da razmislite o tome i da se vidi to da se lokalna samouprava ne steže obruče, da nas ne zatvara, da nam se omogući da normalno radimo.
Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi kolega ne čudim se ja ništa, ja sam se davno prestao čuditi kao što su se prestali čuditi i svi građani ove Hrvatske. Vezano za decentralizaciju, ne pričam ja to sada ovih godinu dana. To sam ja i pričao i onih osam godina dok je HSS sa HDZ-om bio u vlasti, pa ste imali onu igru oko poreza na dobit, gdje je uzeta ono prema sjedištu tvrtke. To nije bilo dobro i prebačeno je direkt u državni proračun. Htjelo se oslabiti tada Zagreb, oslabile su se mnoge jedinice lokalne samouprave, ne samo Zagreb. Oslabilo se i Đakovo iako su određene tvrtke imale sjedišta kod Karlovca, u Zagrebu itd. Ali ni namjera ove nove Vlade nije decentralizacija posebno ne fiskalna. S druge strane ovo je potpuna, ja bih rekao i usudio se reći potpuna glupost. Omogućiti i reći nekom da se možete kratkoročno zadužiti na 9 mjeseci. Dakle, zadužite se u 9 mjesecu ili u 1 mjesecu. Sav taj kratkoročni dio morate vratiti do 1.10. Što sa ona dva? U praksi možete zatim uzeti na još dva mjeseca kratkoročno zaduženje, ali ima i tu drugih nelogičnosti koje su vezane na primjer za privremeno financiranje. Evo sad se ne usvoji proračun za ovu iduću godinu u lokalnoj i regionalnoj samoupravi odlukom privremeno financiranje traje najduže tri mjeseca. Šta ćemo u četvrtom i petom? Tko će biti babo u gradu, u općini, u lokalnoj samoupravi, regionalnoj samoupravi? Će doć' ministar financija ili Porezna uprava i tamo određivati pravila igre. Dakle, ima ovaj zakon elemenata i za drugo čitanje prije svega, jer ovdje se ponovno udara direkt u lokalnu samoupravu.
Hvala lijepa. Sljedeća druga replika i poštovani zastupnik Igor Rađenović. Izvolite poštovani zastupniče.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kao i obično kolega Vinković ima nešto jaču retoriku. U ovim izmjenama i dopunama Zakona [[Upadica Vinković: Što imam?]] Malo jaču retoriku rekoh. U ovim izmjenama i dopunama ne zadire se tako jako, vi ste opet polemizirali sa širim dakle propisom i ovim zakonom u svojoj osnovnoj varijanti, a to u ovim izmjenama i dopunama nema i općenito u položaju lokalne samouprave. Tako da, i pozvali ste dakle i na onu najavu gospodina ministra jučer i zapravo netočno ga citirali da će spustiti ovlasti u lokalnoj samoupravi ukoliko dođe i kada dođe bolje rečeno do nove decentralizacije u RH. A podsjećam vas da i ovu razinu decentralizacije je obavila ona bivša Vlada u ovih 8 godina, tu se slažem s vama, se na tom polju nije ništa događalo. Onda se neće spuštati samo odgovornost nego i ovlasti tj. slušat će se zajedno sa ovlastima i sa odgovornošću spuštat će se i financije i spuštat će se dakako i fiskalna odgovornost i to zapravo i je temelj ovog svega, a to je i dio one priče oko poreza na nekretnine. Upravo je to priča porez na nekretnine bi bio jedan stabilan izvor dakle jedinica lokalne samouprave i mogućnost upravljanja dakle sa svojom zajednicom. Htjedoh reći da oko ovih ESCO projekata i oko povrata. Morate uzeti u obzir da ovaj zakon je pisan sa pozicije dakle Ministarstva financija koje skrbi o makroekonomskoj stabilnosti u načelu kada se ove sve pretpostavke ostvare kažem i kada lokalna samouprava bude mogla upravljati svojim nekretninama kvalitetno onda bi ovaj propis trebalo na neki način olabaviti slažem se i da je za projekte o kojima ste vi govorili komunalne spalionice smeća itd. da i one budu praktički moguće ih financirati nešto fleksibilnije. Ovdje i u ovim sada okolnostima radi se dakle o ESCO projektima, projektima energetske učinkovitosti koji po svojoj definiciji vraćaju sami sebe i kao takav su neki garant sigurnosti da novci koji su uloženi, dakle oni sami moraju samo je pitanje povrata te investicije. Oni nisu financijsko opterećenje za u ovom slučaju lokalne proračune. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Pa nema uvaženi kolega Igore jake ili slabe retorike. Ja možda glasnije pričam obzirom da me mogu i čuti jer ja na primjer ne čujem predsjedavajućeg dok priča niti znam odavde što se glasa, ali pomnije slušam pa onda uspijem čuti. Jer prilično je nerazgovijetno. I sada sam vas slabije čuo. Spomenuli ste decentralizaciju, ono što je jučer ministar rekao, pa ako se to svede na način kao što je sada svedeno školstvo gdje mnoge škole nemaju više za kredu i spužvu a ne za one tablete koji su podijeljeni onako lijepo u Rijeci, nisu podijeljeni u područnim školama u Đakovštini. Ako je to tako onda sam ja protiv takve decentralizacije. Ako se to odnosi na zdravstvo gdje ministar kaže nema novaca za đakovačko rodilište pa će to se prepustiti gradu Đakovu i Osječko-baranjskoj županiji protiv sam takve decentralizacije. Ja sam za fiskalnu decentralizaciju. Ajmo mi promijeniti omjer a da vidimo jel bi država mogla živjeti od 3% prihoda? Ne bi mogla, ne bi bilo toliko pomoćnika ministara, ne bi bilo toliko ministarstava, ne bi bilo toliko kabineta, ne bi bilo toliko ureda itd., itd. E to je možda retorika, ali ovo je potpuna glupost omogućiti nekom da se zaduži na 9 mjeseci. Pa građani se zadužuju na 36 mjeseci i plaćaju sad povišenu ratu plina ili si kupe štednjak ili veš mašinu, odnosno stroj za pranje rublja hrvatski, ili kuhinju ili ne znam što. Ovdje ćemo dovesti jedinice lokalne samouprave da ne mogu funkcionirati jer sve nisu Zagreb. Neke se zovu i Dugobabe tamo gdje je sišao onaj nadvožnjak Sanaderov, samo prođu dva, tri auta valjda ako i ima.
Hvala lijepa. Kolega Vinković žao mi je ako me ne čujete, pokušat ćemo pojačati a inače moje stajalište je da je snaga decibela obrnuto proporcionalna argumentaciji. Hvala lijepa. Sljedeća replika i poštovani Srđan Gjurković. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Hrvatskog sabora evo pokušat ću biti niti tih niti glasan. Uvaženi kolega zašto lokalna samouprava u ovom zakonu nema mogućnost da uključi i druge projekte, pa ste govorili o otpadu itd. Naravno, sigurno da otpad je nešto što je strateško i što će zbog onoga što smo zatekli u ovom trenutku, odnosno preuzimajući vlast, svjesni smo toga da ćemo vjerojatno otpad morati rješavati na državnoj razini jer lokalna i područna samouprava to nisu u stanju niti su znali riješiti. A zbog čega u biti je ovdje energetska učinkovitost? Kratko i jasno nešto što samo vraća ulaganje, odnosno kredit ne stvara dodatnu obavezu niti za proračun lokalne samouprave niti što je posebno zanimljivo, što je posebno značajno i što treba apsolutno istaknuti ne stvara nikakvu novu obavezu za građane je zato u ovome ovdje u biti zakonu. I to je ključno zbog čega je ovo unutra i koji otvara prostor za investicije.
Hvala lijepa. I odgovor na repliku, poštovani zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Često uvaženi kolega, ali ono je bila čista povreda Poslovnika ono o decibelima, ali o tim decibelima vam i vi uvaženi gospodine predsjedniče uvijek na kraju završnu riječ daju građani. Pa će onda odrediti jeste vi bili tako jako pametni dok ste pričali s te svoje govornice ili ja ovdje s ovog mjesta. Oni će nas ocijeniti tako da ostavimo to njima. A moje decibele ostavite meni. Kolega Gjurković, radi se o tome da smatram doista da nije samo energetska učinkovitost ta. Na primjer postoji i druga mogućnost koja je vezana za energetsku učinkovitost da jednostavno iznajmite prostor na određeni niz godina, da vam to poslije ostane u vlasništvu i na taj način nemate ni kratkoročnog ni dugoročnog zaduženja itd., itd. Ali neću o tome. Ovaj zakon je prije svega i ponovno zato kažem ono što je dozvoljeno bogovima nije volovima, dakle država ima pravo se zadužiti, planirati deficit, kratkoročno, dugoročno se zadužiti, otplaćivati kamate, raditi reprograme, praviti raznorazne akrobacije, dok tamo neki čelnik lokalne samouprave vjerojatno je izišao iz zoološkog vrta pa glasnije priča, on nema nikako pravo, a građani ga izabrali. On mora pitati uvaženu gospodu iz vlade iz ministarstva, ej majstore jal bih se ja mogao zadužiti jel nemam za osnovne potrebe rada lokalne samouprave. A ja tvrdim da nijedna poslovna banka koja drži do sebe neće nikom dati kredit ako ne može vratiti. To vrijeme je prošlo. A mi non stop ozakonjujemo takvu stvar u zakonu o izmjenama i dopunama Zakona o proračunu.
Hvala lijepa. U skladu sa člankom 207.stavak 2. Poslovnika Hrvatskog sabora u 10,40 minuta isteklo je vrijeme za prijavu rasprave u trajanju od 10 minuta. Sada idemo dalje po klubovima zastupnika u Hrvatskom saboru. Klub HNS-a i poštovani zastupnik Srđan Gjurković prva dionica i druga poštovani zastupnik Marijan Škvarić. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicom, kolegice i kolege. Dakle klub HNS-a podržava Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proračunu. Pa priključujemo se onoj raspravi koja u biti jasno ukazuje na sve i većinu pozitivnih efekata donošenja ovih izmjena i dopuna zakona i apsolutno se ne slažemo s onim stavom da u biti lokalna samouprava dodatno ograničava i sprječava sa ovim prijedlogom zakona. Kako se u biti može ograničavat tako je se osigurava da projekti iz energetske učinkovitosti se izuzimaju iz zakonskog ograničenja za razinu zaduživanja, a znamo da je to 20%. Znači do sada se ograničavalo sada se više ne ograničava. Otvara nam se izuzetno veliki prostor apsorpcije sredstava iz EU, velika je zadaća pripremiti te projekte i ovaj zakon u biti osigurava što državi, što područnoj što lokalnoj samoupravi da on može pripremati, da može plaćati određene predujmove, da može realizirati što kvalitetnije što jednostavnije da taj protok sredstava koji je bitan, a protok često se ne može planirati na koji način će se izvršavati da bi mogli realizirati. Investicijski ciklus kroz strategiju koja postoji Vlade RH posebno po pitanju energetske učinkovitosti je nešto što se spušta na lokalnu odnosno područnu samoupravu. Znači to je prostor u kojem lokalna samouprava može ako ima sposobnosti, ako ima znanja, ako ima inicijative realizirati i pomoći gospodarstvu ali i uštediti na energiji što na objektima koji su u lokalnoj samoupravi, a što naravno i vezano za one objekte kojima upravljaju tvrtke koje su u vlasništvu lokalne samouprave. a svi smo svjesni da je izuzetno veliki broj objekata i svi smo svjesni da je potrošnja električne energije izuzetno velika i neekonomična. I toje prostor za investicije. Dakle, jedan zakon koji u biti regulira proračun otvara jedan izuzetan prostor za investicije i za povlačenje sredstava iz EU. Znači sredstava koja mi nemamo, a koja nam osiguravaju drugi uz uvjete koji su vrlo složeni, svi skupa znamo, ali onaj tko nam daje sredstva naravno da je jasno bespovratna, jasno da očekuje da mi to radimo na adekvatan način. I tu u biti samo je jedan jedini problem. Koliko je naša lokalna samouprava spremna i sposobna da povlači sredstva, da priprema projekte energetske učinkovitosti i to je dobro da otvori jedno natjecanje u kojem se vidi realno tko zna, tko umije, tko priprema, tko sa svojim timom u lokalnoj samoupravi kvalitetnije odrađuje. Ovo pitanje mogućnosti kreditnog zaduživanja na 9 mjeseci, dakle još jedno pitanje jednog novog prostora u kojima Vlada, Ministarstvo financija sa ovim izmjenama i dopunama Zakona o proračunu otvara prostor da bi se projekti konkretni koji zahtijevaju određena startna sredstva realiziraju kroz kratkoročno zaduživanje. Prema tome ni u ovome segmentu apsolutno se nije zatvarao prostor lokalnoj samoupravi nego se otvara prostor lokalnoj samoupravi da može biti puno aktivnija po ovim investicijskim projektima energetske učinkovitosti i fondova EU. Ono što je naglašeno i treba još jedanput ponoviti da visina odluke o privremenom financiranju se vezuje uz visinu rashoda izvršenih u istom razdoblju prethodne godine, a ne uz visinu prihoda kako je bio slučaj do sada i to je jedna dobra što bih ja često rekao životna stvar. Jasnije se uređuje obuhvat proračunskog nadzora što je izuzetno bitno jer često se događa i svjesni smo toga da lokalna samouprava zna odnosno čelnici lokalne samouprave znaju se "poigrati" sa određenim zaduženjima i onda naravno tko je kriv, kriva je državna vlast. Dakle zaključno, ove izmjene i dopune Zakona o proračunu otvaraju prostor lokalnoj samoupravi za investiranje i klub HNS-a podržava ovaj zakon. Kolega Škvarić.
Poštovani zastupnik Marijan Škvarić, drugi dio. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Zamjeniče ministra. Pa kada govorimo o Zakonu o proračunu i kad definiramo što je to proračun uvijek je naglasak da je on temeljni plansko-financijski dokumenat. Naglasak na temeljni. I drugi naglasak je da taj akt mora se definirati na principu dobrog gospodarenja prihodima i rashodima. Naglasak na principu dobro gospodarenja. I to je ono što zaista na tim principima se događaju i one greške da dobar gospodar, gradonačelnik tako radi da mu je njegov grad ili općina već dugi niz godina u minusu, da ne može platiti struju, da ne može dobiti plaću, za gradonačelnika manje-više ali ne može dati plaću tetama u dječjem vrtiću i u nekim drugim stvarima. To je ono što zaista mora biti kontrola. Također, u okviru ovog programa i zakona se potiče aktivnije sudjelovanje lokalnih samouprava na što putem planova razvojnih programa. Što to znači? Mi svi želimo … zone, želimo kanalizaciju, želimo deponije smeće i ostale druge kapitalne investicije. To su investicije koje daleko premašuju snagu uvijek lokalne samouprave i regionalne. Ono što nam se pruža mogućnost, a to je i otvara puno veće korištenje fondova Europske unije i to je naša prilika i šansa. Ja bih se tu više naglasio u tom dijelu jer za … fondove Europske unije tu su nekoliko specifičnosti. Prvo to se puno više otvara sredstava i u tom dijelu specifičnosti je da ta sredstva koja ćemo … iz fondova Europske unije u cijelosti moramo financirati da bi se nakon realizacije tog programa i projekata putem zahtjeva za opravdanim troškovima vratio jedan dio sredstava. Da li je to 50%, 80 ili 90% ovisi o zonama i drugim uvjetima kao takvo. Znači da bi lokalna samouprava mogla financirati jedan takav kapitalni projekt ona možete mjeriti svoje izvore prihoda da na temelju tekućih proračunskih prihoda koje su realizacije, da li na temelju kratkoročnog ili dugoročnog planiranja. Tako da ono što želim naglasit da je dobro što u ovom dijelu zakona za nemogućnost kod privlačenja i korištenja fondova Europske unije možemo koristiti mogućnost isplate predujma i to nam je bitno. Vjerujte mi da neka projektna kuća, … kuća koja vam treba nešto napraviti za taj projekt uvijek vas traži pojedini avans da može svoje kapacitete, resurse prema vama prilagoditi. Drugo je što je omogućeno i jednostavnije kratkoročno posuđivanje novčanih sredstava i to radi likvidnosti i plaćanja obveza do dospijeća koje je temelj upravljanja financijskim tokovima. Kratkoročno. Za neke veće stvari imamo dugoročnu mogućnost zaduživanja. I ono kod tog dugoročnog zaduživanja dobro je da je izuzeće za 20% zaduženja ostvarenih prihoda u godini koja prethodi godini u kojoj se grad ili općina zadužuje i to za projekte iz područja energetske učinkovitosti i naročito za sredstva iz fondova Europske unije. Tu sad jedino ako tih 20% do sad je bilo … znamo zbog čega, znači primjer dobrog gospodarenja sredstvima na prihodovnoj i također na rashodovnoj strani da ipak se tu vidi što je to i maksimalno zaduženje. Ako je neki pročistač negdje za neku razinu od 2 do 3 tisuće … jedinica korisnika košta 5 do 6 milijuna kuna općina koja to treba napraviti ima proračun od 3 milijuna kuna onda će i ovih 20%, odnosno i ta donja granica joj ništa ne znači. Da li ona može sebe četverostruko ili više zadužiti da može realizirati taj projekt. Znači u tom dijelu se mora uvesti da netko iznad tih 20% za takve veće kapitalne projekte iz fondova Europske unije mora preuzeti odgovornost i mogućnost sufinanciranja. Tu bih posebno spomenuo kod fondova Europske unije još jednu stvar. Kada financirate te projekte iz fondova Europske unije onda ide to preko jednog računa. Sada je to problem jer lokalna samouprava je morala raditi sa jednom poslovnom bankom preko jednog računa. To je moguće ako kapitalne investicije dugoročne sami planirate, onda znate koji projekt vam priječi realizaciju, znate koliko to na neki način košta i možete napraviti jedan fiskalni plan znači prihoda, rashoda da to financirate. A kod fondova Europske unije najčešće vam se dešava kad neki projekt kandidirate nikad ne znate kad će vam ta projekt biti odobren. Nekad vam bude odobren negdje u sredini godine. I još jedna stvar, vi se morate financirati preko HBOR-a što je dobra stvar uz jako povoljne uvjete. Što ako vaša poslovna banka gdje imate vi račun nema ugovor i akreditaciju preko HBOR-a. Vi ne možete dobiti ta sredstva pod takvim povoljnim uvjetima i vi ste prisiljeni ili tražiti banku koja to ima ili tražiti neka druga rješenja. Mijenjati banku negdje u sredini proračunske godine, netko tko je to radio zna koliki je to trošak prije svega i koliko to vremena i truda treba da se to napravi. Vi najčešće nemate vremena da kad dobijete ta sredstva da u tom dijelu rješavate. Primjer dobre prakse su neke … gdje se dozvoljava da to radite preko određenog podračuna gdje je i to dobro i zbog praktično se to sam rekao znači ne trebate raditi onaj dio svih sredstava prebaciti u drugu poslovnu banku … drugi račun, a drugo je transparentnosti, kad imate taj podračun preko kojega radite sve te projekte iz fondova Europske unije onda itekako možete dobro i transparentno planirati ne samo sa najniže lokalne i regionalne razine čak nego i sa državne razine. Evo jedan slučaj samo da vam spomenem, kada vam iz fonda traže pravdanje troškova jedan od pravdanja troškova… jer vi sredstva koja imate na računu da li ste za njih dobili nekakve kamate. Ako ste dobili kamate onda vam oni ne priznaju taj trošak. Kako ćete vi obračunati kamate kad imate u globalu na neki način ta sredstva uz ostala sredstva koja imate za grad u tom dijelu. Evo tu iz iskustva koje mogu reći itekako bi trebalo o tome voditi računa. Velim zaista pozdravljamo ove dobre zakonske prijedloge što se tiče Zakona o proračunu, da ove programe i sredstva koja ćemo realizirati iz fondova Europske unije da ih možemo u što većoj mjeri i koristiti. I mislim da također termin predsjednik poglavarstva koji je nekoliko mjesta da bi trebalo također to vidjeti i izuzeti jer ti termini u ovom trenutku više nisu adekvatni. Hvala.
Hvala i vama. Sada imamo replike. Poštovani zastupnik Branko Bačić, replika na prvo izlaganje gospodina zastupnika Srđana Gjurkovića. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Kolega Gjurković, ako sam vas dobro čuo, čini mi se da jesam, vi ste pravdajući uvođenje odredbe u Zakon o proračunu kojim se omogućuje jedinicama lokalne samouprave da se zaduže i preko 20% izvornih prihoda prethodne godine za projekte energetske učinkovitosti kazali da i pozdravili ste takvu odredbu navodeći kako su to projekti koji kad se provodi za očekivati je da bi mogli biti financirani iz sredstava EU, iz fondova EU, pa onda ako je to tako kako vi govorite onda nije trebalo. Naime, već sada u članku 88. stavak 5. postojećeg zakona je omogućeno jedinicama lokalne samouprave da za projekte koji se financiraju iz EU mogu se zaduživati preko ograničenja od 20%. Prema tome, za potrebu, za takvu potrebu da se jedinice lokalne samouprave zadužuju za projekte podizanja energetske učinkovitosti nije bilo razloga uvođenje u Zakon o proračunu, o tome, o meritumu ću kasnije govoriti kad budem u pojedinačnoj raspravi o tome da li je ili nije opravdano omogućavati jedinicama lokalne samouprave zaduživanje preko 20% za projekte iz domene energetske učinkovitosti. Ali ako je to bio razlog kojega ste vi naveli, kažem nije trebalo jer je već sada u stavku petom, članka 86. omogućeno svim jedinicama lokalne samouprave da se za projekte koji se sufinanciraju iz europskih fondova mogu zaduživati, dakle i preko ograničenja 20%. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Slažem se kolega s vama i po pitanju sredstava iz EU i zaduživanja i moja rasprava nije išla u tom smjeru, nego i u skladu sa onom jednom replikom koju sam imao prije. Dakle, radi se o energetskoj učinkovitosti koja svojom fizibilnošću, odnosno isplativošću bez dodatnog opterećenja na građane sama sebe isplaćuje u određenom roku čime se osigurava jedinici lokalne samouprave da može van onih 20% mogućnosti zaduživanja napraviti investiciju koja sama sebe vraća, a u biti s druge strane dalje ušteđuje na električnoj energiji. Slažem se s vama i znam i to naravno ni nije bio cilj da se radi radi povlačenja sredstava iz EU, ali one stavke iz ovih izmjena i dopuna Zakona o proračunu osiguravaju bolje, lakše, brže realizacije kod europskih projekata, odnosno povlačenja sredstava.
Hvala lijepa. Druga replika, također poštovanom kolegi Gjurkoviću poštovani zastupnik Dražen Đurović. Izvolite.
Hvala. Pa evo gospodine zastupniče, možda je, s obzirom da postoji puno mitova oko tih fondova, možda evo u par crtica kratka demistifikacija. Dakle, ukupna procjena za sedmogodišnje razdoblje ukoliko ostane usvojen sadašnji proračun je 13 milijardi eura od čega sama EU procjenjuje da bi Republika Hrvatska maksimalno mogla iskoristiti 10 milijardi eura. Kad se odbije sedmogodišnja članarina Republike Hrvatske koja će iznositi između 3 i 3 i pol milijardi eura ostaje iznos između 6 i pol i 7 milijardi eura dostupnih u tom sedmogodišnjem razdoblju. Kad se odbije najoptimističnijih 20% udjela koje će u svim investicijama imati pravne osobe i oni koji će se javljati tu ostaje oko pet do šest i pol milijardi eura maksimalno u tom sedmogodišnjem razdoblju. To je između 35 i 45 milijardi kuna maksimalno za sedmogodišnje razdoblje dostupnih slobodnih sredstava koje bi zapravo mi kroz neke projekte mogli dobiti. To je podijeljeno na 7 godina. Pet do šest i pol milijardi kuna godišnje za razno razne infrastrukturne fondove. To je otprilike na razini 5% BDP-a Republike Hrvatske. Prema tome, mislim da se, da je dobro da mi, svi se slažemo o tome da će ta i za što? Za one projekte koji izravno neće donositi niti jedno jedino radno mjesto. Dakle, izravno niti jedno jedino. Oni će stvarati određene infrastrukturne, društvene preduvjete za razvoj Republike Hrvatske ali radno mjesto ni jedno neće nastati iz ni jednog od tih projekata. Prema tome, to će bit jedna od poluga razvoja Republike Hrvatske, ali mi svoj razvoj nećemo moći temeljiti, niti se trebamo zanositi da će do razvoja Republike Hrvatske doći temeljem korištenja sredstava iz tih fondova. Hvala.
Odgovor na repliku poštovani zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Uvaženi kolega, dobro ste vi to matematički procjenjivali. Ja vam želim samo naglasiti da osim proračuna EU iz kojih možemo, iz kohezijskih, strukturnih i ostalih fondova povlačiti sredstva postoji jako puno fondova koji nisu direktno vezani za proračun EU i to moram naglašavati, a i dan danas pa vjerujem da vi to znate jer ste iz Slavonije dobro povlačite taj dio sredstava, čak a da nisu direktno vezani za proračun EU. Da li će biti zapošljavanja nakon povlačenja sredstava? Naravno da će biti. Oni naravno ne financiraju radno mjesto i zapošljavanje, ali oni stvaraju uvjete da indirektno se može zapošljavati, da se razvija gospodarstvo, da se razvijaju tehnologije, a onda logici stvari jasno ide i zapošljavanje.
Hvala lijepa. Sljedeća replika kolegi zastupniku Škvarić od poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića. Izvolite.
Dobro, ovo je replika o mišljenju kluba HNS-a, ne samo kolegi [[Upadica predsjednik: Ne, ne, kolega.]] Dobro, dobro. Znam ja šta piše u Poslovniku. Nemojte mi sad vrijeme [[Upadica predsjednik: Onda se držite toga, hvala lijepa kad znate. To je lijepo.]] Držite se i vi. Sad mi nemojte vrijeme oduzimati. Evo sad sam malo pričao sa kolegom Kajinom, jer kolega je spomenuo jedinice lokalne samouprave, općine koji imaju tri miliona kuna proračun. Na primjer … [[Govornik se ne razumije.]] izvorni proračun, na žalost, na žalost koji ima 30000 stanovnika ne zahvaljujući meni, nego svemu onome što se zbivalo je 40 do 45 milijuna kuna. Umag koji ima 15 tisuća stanovnika ima oko 150 milijuna, odnosno 144 milijuna kuna. Sad dolazimo do onoga što je bila i rasprava malo kroz onu podjelu Hrvatske na dvije statističke regije gdje je praktično i Ministarstvo regionalnog razvoja obećalo Fond za projekte EU, sada vidimo da se to ovim zakonom okreće. Dakle, vi jedinice lokalne samouprave koji nemate svojih vlastitih sredstava u proračunu izvolite se zadužiti. Nema ministarstva, nema države koja će vam platiti taj projekt. Na taj način nećete moći sudjelovati u povlačenju sredstava iz EU. Što će jedna općina u Slavoniji? Vjerojatno je treba ukinuti jer nema ni plaću za načelnika koji je volonter ali je ona jedinica lokalne samouprave. Što će ona? Što će oni koji idu u projekte komunalne infrastrukture odvodnje pa moraju plaćati vodni doprinos državi i na taj način nekoliko milijuna eura se povećava ta investicija? A jedan taj projekt je skup čak i za grad Đakovo. Dođe oko 2 milijuna eura, ali smo mi ušli u njega.
Hvala lijepa.
E to je istina o povlačenju sredstava iz EU. To je poruka svim načelnicima koji nemaju veliki proračun morat ćete se zaduživati da bi imali projekte.
Hvala vam lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Marijan Škvarić. Izvolite.
Gospodine zastupniče itekako sam svjestan svih ovih problema i zato sam rekao prije svega na temelju iskustva svoga grada gdje smo proveli 8 projekata iz Fonda EU gdje je izvorni proračunski prihod 10 milijuna kuna. I tih sredstava smo dobili višestruko nego nam je cijeli proračun i nismo se zaduživali. 8 godina grad nije u tekućem i bilo kojem minusu i da ne velim o mnogim stvarima koje smo doprinijeli razvoju grada. Znači, stvar je odgovornosti čelnog čovjeka i svih, naravno i gradskog vijeća i svih ljudi da se itekako prema tome definiraju. Ali naravno, mi itekako moramo biti praćeni na državnoj razini. Tu je prije svega Ministarstvo regionalnog razvoja i Fonda EU. Mora gledati koje su fiskalne mogućnosti i kapaciteti da se zaista ne dogodi a zbog čega sam ja uopće išao u Fond EU. Pa zbog toga što recimo unazad 4 godine kao brdsko-planinsko područje nijednu jedinu kunu nisam mogao dobiti u Ministarstvu regionalnog razvoja. A imao sam sve projekte koji su mi prolazili u Fondu EU, a iz ministarstva nisam mogao dobiti nijedne kune. Znači, trebamo u okviru ministarstva gledati koji su fiskalni kapaciteti da se ne dogodi da neki grad sa 40 milijuna kuna sa 10 tisuća stanovnika dobije još višestruka sredstva, a gradovi i općine prije svega na sjeveru Hrvatske gdje imamo puno stanovnika uz manje kapacitete ne dobivamo praktički ništa. O tome trebamo na regionalnom razvoju gledati itekako, to je naš zadatak i naravno odgovorno se prema tome ponašati.
Hvala lijepa. Završili smo raspravu po klubovima. Sada prelazimo na pojedinačnu raspravu zastupnika u trajanju od 10 minuta. Prvi je poštovani zastupnik Damir Rilje. Izvolite poštovani zastupniče.
Poštovani gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra sa suradnicama. Evo ja koristim kolegice i kolege koristim ovu priliku izraziti svoja osobna razmišljanja u svezi prijedloga Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o proračunu. On me iz nekih razloga posebno interesira, tangira ali mislim kao i sve druge kolege koji na ovaj ili na onaj način muku muče u jedinicama lokalne samouprave pa ću onda evo sad iskazati nekoliko svojih interesantnih čini se po meni situacije koje bih volio da budu riješene upravo Zakonom o proračunu. Sukladno preporukama Europske komisije jedinice lokalne samouprave su te koje su temelj gospodarskih aktivnosti, udruživanja i provođenja društvenih aktivnosti i koje su zapravo od općeg značaja za općenito provođenje svih mogućih gospodarskih aktivnosti, reformi ali i financijskog poslovanja. Ovaj zakon predviđa neke nedoumice koje su meni nejasne i evo ja ću jednu po jednu. Plan ukupnog razvoja je dakle nešto što bi bio ekvivalent uvjetno rečeno ili bar djelomično planu razvojnih programa jedinica lokalne samouprave za 3-godišnje razdoblje sa ciljevima, oprostite samo malo, sa ciljevima razvoja i prioriteta sa velikim dijelom koji se zapravo preklapa sa postojećim dokumentom kojeg moramo kao strateški dokument imati u svim jedinicama lokalne samouprave. S druge strane 3-godišnje razdoblje je upitno jer je planirano razdoblje investicija 6 godina konkretno vezano sa investicijskim strukturnim fondovima EU. Pa tako jedinice lokalne samouprave na primjer u Njemačkoj imaju izborni mandat vezan uz investicijski ciklus, to je 6 godina. Investicijski ciklus je koliko mi znamo za strukturne fondove 2014.-2020. Pravilnost poslovanja, proračun predviđa kako se mora obavljati proračunsko poslovanje na pravilan način naravno propisuje nadzor ali ne predviđa što ako se ne događa pravilno funkcioniranje svrhovito korištenje ovim sredstvima osim prekršajnih odredbi. Šta sa sredstvima kojih više nema? A kako, to ću vam evo navesti u onom što imam kao evo svoje neke od zamisli primjedbi odredbe koje propisuju mogućnost odgode plaćanja, otpisivanja, prodaje, djelomičnog otpisivanja ili obročnog plaćanja duga, ako se time omogućuju poboljšanja, mogućnosti otplate duga. Kad je riječ o jedinicama lokalne samouprave onda je to veliki problem jer se u jedinicama lokalne samouprave po meni mora pomoći naći zakoniti način povrata duga bez da jedinice lokalne samouprave ostane bez imovine. Zašto? Zato što je velika većina imovine jedinica lokalne samouprave vezano upravo uz komunalno održavanje i uz komunalnu djelatnost, zapravo to je i njezina temeljna djelatnost. Upravo se na to dijelom odnosi članak 26.odnosno članak 70.temeljnog zakona koji omogućava da se sredstva od prodaje ili zamjene nefinancijske imovine sa osnove osiguranja koriste za kapitalne rashode i jedinica lokalne samouprave za ulaganja ali za otplate glavnice temeljem dugoročnog zaduživanja. Zašto ovo govorim? Zato jer je npr. preuzimanje poslovanja moje jedinice lokalne samouprave uz pomoć Državne revizije utvrđen gubitak u proračunu do 6.mjeseca 2009.od 36 milijuna kuna. To su potpisani ugovori sa dobavljačima za poslove ili usluge koje nisu sukladno planu proračuna i planu investicija ili po isporučenoj robi provedeni u računovodstvo proračuna grada onda kada su nastale promjene. Ja znam da ovo nikog ne interesira, meni je to drago ali evo ja ću pokušati svejedno biti dovoljno glasan pa evo makar da me zamjenik ministra čuje. Jer se odnosi na mogućnost kako će moje jedinice lokalne samouprave moći funkcionirati sutra. Od ovog iznosa samo dug prema državi zatečen je nešto manje od 12 milijuna kuna. Naravno on je danas smanjen, stanje konsolidirano ali na taj način se tada prikazivalo lažno stanje u proračunu. Naravno da bi ovakvo stanje moralo biti predviđeno Zakonom o proračunu ako je to uopće važno. Također su tada postojala i vanbilančna zaduženja gdje se grad pojavljivao kao mjenični dužnik, a koja se nisu prijavljivala Ministarstvu financija od kojih je oko 40 milijuna kuna prikazivano ministarstvu nije prikazivano ministarstvu putem obrasca IZJ, opet da bi se proračun prikazao drugačije da bi bio unutar 20% mogućnosti novog i dodatno zaduživanja. Sadašnji prijedlog zakona ni to ne predviđa, naravno računajući na to da se mora pravilno raditi. Također su se opterećivanja događala kroz subvencije u nekad postojećim tvrtkama npr. TV Trogir, Trogirski list, Glas Dalmacije, to vam je uvjetno rečeno sve vezano uz nešto, dakle uz medije i uz sport. Prije 2009.su subvencionirane od strane grada i nisu osiguravala niti lipe od svog temeljnog poslovanja. Najveća zaduženje izvršno preko komunalne gradske tvrtke na koju je vezana velika nefinancijska imovina. U tom trenutku komunalna djelatnost bila je organizirana u vlastitom pogonu komunalnoj tvrtki koja je oduzeta koncesija na prikupljanje otpada i odvoz otpada i privatnom koncesionaru bivšem direktoru te iste komunalne tvrtke. Sve je to pronađeno u opterećenom proračunu u 6.mjesecu 2009.godine i još puno lijepih transakcija određenih preko 3, 4 odrađenih u ukupnom dugu oko 10 milijuna kuna. Danas je stanje dugova većinom reprogramirano sa vjerovnicima i državom obveze se vraćaju a dijelom i prema državi jer se nije plaćao od pola 2009. Ni porez ni … ni naknada za lučku upravu, ni struja, ni priključenje struje braniteljima i šta ja znam svašta nešto. Naravno zbog čega je to počelo baš polovinom 2009.godine? ne znam. Danas je stanje likvidnosti dobro ali je još uvijek opterećeno ostacima dugova koji se nisu iz tekućeg proračuna mogli financirati a grad je morao čuvati imovinu i imovinu svoje komunalne tvrtke nad kojom visi banka odnosno banke, jer nikad sa više banaka u životu nisam imao razgovora i funkcionirao i koju komunalna tvrtka ne može isplaćivati sredstva. E da se vratim natrag na ovaj zakon. Zakon bi mogao predvidjeti i ovakvu mogućnost kakvu sam malo čas opisao. To znači da bi bilo neophodno utvrditi proračunske modele konsolidiranje koje bi trajalo kraće bilo bi kasnije upravo za ovakve mogućnosti koje postoje koje su se dogodile i koje su stvarne. Zaduživanje radi pokrivanja jaza u poslovanju koje predviđa ovaj zakon stoji al bi ga trebalo produžiti i to značajno zato što kontinuitet poslovanja jedinica lokalne samouprave nije tijekom godina ujednačen. I dok se opće stanje gospodarstva ne stabilizira to bi svakako trebalo na neki način ne znam postići. Poštujem i razumijem te podržavam ulaganje u projekte energetske učinkovitosti da se zaduženje obavlja preko 20% u proračunskim sredstvima. Ali to nisu jedina ulaganja koja postoje bar ne za moju jedinicu lokalne samouprave. Bog stvorio, a djedovi sačuvali područje koje pripada mome gradu. Istina neki ga nisu čuvali ali time se bave neka druga tijela no investitora ima i dolaze. Da vam ne nabrajam sada tko sve ne. Dakle i za takve investicije koje su značajne kao što je … [[Govornik se ne razumije zbog brzog čitanja.]] luke nautičkog turizma, turistička naselja kada su jako bitna trebalo bi isto osigurati mogućnost dodatnog zaduživanja. To su upravo nova radna mjesta sa novim ljudima sa novim kapitalom od kojeg će imati i država i jedinica lokalne samouprave koristi. Izuzetno je veliki interes za javno-privatno partnerstvo kao dodatnu mogućnost. Za sve što je sukladno planu ukupnog razvoja u gradu u kojem i kojeg u kontinuitetu usklađujemo sa preporukama EU komisije. U svjetlu navedenog mom gradu dakle pretpostavljam i u drugim jedinicama lokalne samouprave i državi samoj proračun mora biti jednostavno alat koji omogućuje da se ne bavimo samim sobom već da imamo mogućnost nadzora ali i sredstva koja su kao koja se kao decentralizirana upravo moraju i jedino mogu aktivno investirati tamo gdje se događa život upravo u jedinicama lokalne samouprave. Što se tiče fondova EU evo za moj grad koji tek od 2009.aplicira koristi i dobija sredstva iz ovih projekta, npr. 17,5km kanalizacije ali sa Hrvatskim vodama za grad Trogir, evo već 4 konferencije za civilno društvo financiranje iz EU, dakle 153 tisuće eura za osobe sa posebnim potrebama sa udrugom koja je upravo kod nas se time bavi, evo za eko prsten koji je upravo pušten u podsustavu Trogir u funkciji preko agencije zajedno u koju grad participira u upravnom vijeću i slično. Evo ja bih molio da se na neki način i ovo sagledaju ovakve mogućnosti u sklopu zakona. Hvala.
Hvala lijepo. Na ovo imamo jednu repliku poštovani zastupnik Zoran Vinković.
Evo ja bih praktično potpisao sve što je rekao kolega Rilje jel je on isto gradonačelnik i dobro poznaje taj problem. I doista ponekad se čini da nitko nikog ne sluša u ovoj sabornici, bar ne slušaju oni koji bi trebali. Ima tu još problema i treba svakako omogućiti ono što je omogućeno i Ministarstvu i Vladu, tako treba omogućiti lokalnoj samoupravi jer nije taj gradonačelnik pao s neba, njega su građani izabrali. Postoje zakoni ako on prekrši pozitivne propise Republike Hrvatske, postoji USKOK i Državno odvjetništvo i naša bajna policija pa će ga strpat u zatvor ali ne možete mu spriječiti da se ponaša prije svega ekonomski i vodeći se ekonomskom logikom. Ako je nešto dobro i za grad i za prolongaciju, a ovih 9 mjeseci nisu dobri, pa građani se ne zadužuju na 9 mjeseci, zadužuju se na 36 rata. Zašto onda radite to ograničenje ne 9 mjeseci, čega se bojite, da kratkoročno zaduženje ne postane dugoročno. Pa u državi imamo i kratkoročne i dugoročne kredite, imamo stalni deficit koji se reprogramiraju godinama. Godinama gospodine Rađenović i to nekog uopće nije briga. Ove godine ćemo se na osnovu obveznica ako ih netko kupi zadužit 222 milijarde kuna, ako ih ne kupi ići ćemo u banku, ako u banci ne uspijemo doći će nam ona Svjetska banka, uvesti kao u Grčkoj određene rezove i svi ćemo objesiti zube i protezu na klip i to je jedina činjenica. Nemojte uništavat lokalnu samoupravu.
Vrijeme. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom. Poštovani zastupnik Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Gospodine zamjeniče ministra. Evo ja ću se kratko osvrnuti na izmjene i dopune Zakona o proračunu, prvenstveno u dijelu koji se odnosi na članak 35., a kojim člankom je omogućeno jedinicama lokalne samouprave da u svrhu realizacije projekata i energetske učinkovitosti na svom području pretpostavljam prvenstveno na zgradama koje su u vlasništvu jedinice lokalne samouprave mogu se zaduživati bez ograničenja, dakle na način da mogu podizati kredite iako su već do tada zaduženi do 20% u odnosu na te kuće i prihode i izvorne prihode jedinice lokalne samouprave za prethodnu godinu. Najprije slažem se sa kolegom Vinkovićem da je bilo onda poželjno možda ocijeniti još određeni širi krug djelatnosti koje su se mogle izdvojiti kao posebno važne djelatnosti koje bi onda izlazile iz planiranog okvira po 20% što je predviđeno ovim zakonom. Naime, meni se barem čini da je razlog koji je doveo do promjene zakona u tome što projekt koji je bio pompozno najavljivan tijekom ove godine da će se u podizanje energetske učinkovitosti kroz sređivanje fasada u javnom sektoru u Republici Hrvatskoj uložiti u investiranje kroz provedbu tih investicija preko 2 milijarde kuna. Na tom tragu je u velikom dijelu i formiran i njegova svrha jest bila provođenje tog projekta. Centar za praćenje poslovanja energetskog sektora i investicije koji očito nije dobro prošao, ja bih čak rekao da je taj projekt doživio potpuni fijasko, debakl, na što smo mi u klubu HDZ-a upozoravali prilikom donošenja zakona. Zbog čega, zbog toga što javni sektor koji bi trebao isfinancirati tako ogroman broj investicija jednostavno nije u mogućnosti zbog toga što je i sam prezadužen s jedne strane, a s druge strane što jedinice lokalne samouprave koje su se trebale u taj projekt uključit nemaju u ovom trenutku sredstava za podmirenje niti svojih osnovnih obveza koje im iz zakona proizlaze da bi se onda mogli uključiti u tako zahtjevan projekt i realizaciju tog projekta. Tako da ja čak niti ne vidim da će i omogućavanje dodatnog zaduživanja jedinice lokalne samouprave ovom odredbom zakona se polučiti bilo kakav uspjeh. Naime, s jedne strane veliki broj jedinica lokalne samouprave ionako nije zadužen pa im to ograničenje od 20% i nije predstavljalo veliki problem dok s druge strane nemaju mogućnosti da u tako kratkom roku kratkoročnim zaduživanjima preuzmu kredite koje bi onda vrlo brzo vratili jer kažem proračuni jedinica lokalne samouprave su takvi da ne omogućavaju dodatne troškove, dodatne rashode pa čak i za vraćanje kredita u investicijama koje smo kako smo čuli vrlo brzo vrate iako treba biti prilično oprezan. Čak niti ulaganja u podizanja energetske učinkovitosti se ne vraćaju tako brzo kao što mi mislimo i kao što smo to ovdje čuli kad smo prošle godine radili takav jedan projekt ocjenjivali smo da je realan rok u kojemu se može isplatiti ulaganje u podizanje energetske učinkovitosti 7 do 10 godina, dakle nije to baš tako jednostavno uložiti u podizanje energetske učinkovitosti javnih zgrada da bi taj projekt u tako kratkom vremenu, par mjeseci ili godinu dana pa i dvije, tri godine mogao ta sredstva brzo vratiti. U isto vrijeme kada očekujemo da jedinice lokalne samouprave onda mogu uzeti kreditna sredstva za podizanje energetske učinkovitosti svojih zgrada ili nekih drugih projekata. U Republici Hrvatskoj ustrojeno je na državnoj razini tijelo koje se time bavi i koje u velikoj mjeri financira takve projekte. To je u prvom redu Fond za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost koji je u dosadašnjem vremenu uložio ogromna sredstva upravo u ovakve projekte. Mi smo jučer u raspravi o državnom proračunu prihvatili i projekt, odnosno Financijski plan Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost kojim smo planom utvrdili da fond raspolaže sa milijardu i 200 milijuna kuna sredstava koja su također velikim dijelom mogla biti uložena upravo u ovaj projekt koji sam rekao da je doživio debakl i koji je, koji evo nije realizirao onako optimističnu najavu da će se toliko javnih zgrada u Hrvatskoj učiniti energetski učinkovitijim. No, gdje leži veliki potencijal da se može krenuti u podizanje energetske učinkovitosti u Hrvatskoj. To su prvenstveno privatne zgrade, privatni objekti i to oni koji su nezakonito izgrađeni. Prošle smo godine donijeli Zakon o postupanju sa nezakonito izgrađenim zgradama s kojim projektom, kojim zakonom je bilo predviđeno da jedna trećina sredstava koja država ubire iz naknade za zadržavanje nezakonito izgrađene zgrade u prostoru da se upravo uloži u podizanje energetske učinkovitosti tih zgrada. Kad sam jednom prilikom prije par godina bio domaćin jednom svom kolegi državnom tajniku i kada smo prolazili jednim dijelom naše obale on je mene pitao je li ovdje bio rat, je li ovo područje bilo zahvaćeno ratom. Ja sam rekao nije, nije bilo. Zbog čega? On kaže gotovo niti jedna zgrada, privatna zgrada uz obalu, a gdje je veliki dio neizgrađenih zgrada nije bila dovršena ili nije bio postavljen krov ili nije bila ožbukana ili nije bila uređena fasada. Dakle, preko 80% tih zgrada nije uređeno i veliki kapital koji može potaknuti investiranje, koji može zaposliti veliki broj fasadera, kamenorezača, žbukača itd. upravo leži u tom dijelu i mi smo s tim Zakonom o postupanju s nezakonito izgrađenim zgradama namjeravali omogućiti povoljne kredite vlasnicima tih nezakonito izgrađenih zgrada da upravo ulože u podizanje energetske učinkovitosti svojih zgrada. I to je bio pravi put sa vrlo jeftinim kreditima, gdje bi Fond za energetsku učinkovitost sredstvima iz državnog proračuna koje bi ubirao iz naknade za zadržavanje nezakonito izgrađenih zgrada u prostoru plaćao kamate svim onim privatnim vlasnicima, svim vlasnicima privatnih zgrada koje su svoje zgrade legalizirali, a i onima drugima jasno kojima je potrebno uložiti u povećanje energetske učinkovitosti zgrada. Ovako mi se čini da mi ponovno kroz omogućavanje jedinicama lokalne samouprave, da podižu kredite iznad 20% ukupnog iznosa tekućih prihoda pokušavamo jedan projekt koji je već u startu osuđen na neuspjeh ponovno reanimirati i učiniti ga dostupnim i taj projekt po meni niti ovakvim prijedlogom zakona neće uspjeti. Postoje drugi načini, postoje drugi prijedlozi kako se može smanjiti potrošnja energije u Hrvatskoj. Naime, podizanje energetske učinkovitosti u Hrvatskoj na tragu je onog našeg prihvaćanja energetskog paketa 202020, dakle da se 20% smanji potrošnja energije u Hrvatskoj kroz podizanje energetske učinkovitosti. Ja se bojim da na ovaj način nećemo polučiti uspjeha jer jedinice lokalne samouprave nemaju mogućnosti se dodatno zadužiti s jedne strane, s druge strane što evo i dosadašnje iskustvo u proteklih godinu dana je pokazalo da u tom dijelu nema uspjeha i da centar koji je u tu svrhu bio i osnovan nije polučio apsolutno nikakav rezultat. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo dvije prijavljene replike na ovo izlaganje, tri. Prvo uvaženi zastupnik Zlatko Komadina.
Poštovani potpredsjedniče, pa ponukan ovom raspravom kolega i prije su neki govorili o izuzećima vezano za energetsku učinkovitost. Moram reći da sam protiv bilo kakvih izuzeća, ali sam za povećanje limita. Jer to sa izuzećima to zapravo se onda i ne zna gdje će završiti u konačnosti. Ne? Vi možete zavrtiti i projekt energetske učinkovitosti daleko veće od cijelih 20% ukupnog zaduženja, a s druge strane država vas tjera u neke stvari. Jer ako ste s državom partner oko energetskih projekata onda morate automatski dati 15, 20% ili već koliko se mora dati ili kod europskih projekata što su kolege govorili. Zato bih apelirao da eventualno se razmislim, ako ne kroz ovaj, za iduću godinu taj se zakon može mijenjati kad god se dogovorimo digne taj limit s tim da se obavezno razmisli i razmotri jamstva da ne budu u istoj kategoriji kao realno zaduženje. Naime, jamstva vi imate pravne osobe kojima ste osnivač ili vlasnik i koja nisu repa bez korijena, koji u pravilu otplaćuju svoje kredite. I ako ta jamstva koja izdate, ne znam govorit ću za primjerice županije, lučkim upravama, domovima zdravlja ili ne znam kome ili gradovima, općine, komunalnim društvima mislim da to nije isto kao kad jedinica lokalne samouprave ili regionalne samouprave digne kredit i direktno se optereti anuitetom. Prema tome, trebalo bi jamstva ne znam uzet kao polovicu nekakvih rizika, jer u svakom slučaju na takav način zapravo i pospješujemo zapravo investicijsku priču, aktivnosti itd. Ali na ovaj način zapravo onda gušimo, pa bih molio da malo razmislite oko toga. Nemam amandman na tu temu, ali malo sam se i kasno sjetio toga.
Na repliku odgovara poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega Komadina, složio bih se sa vama da je možda limit od 20% za pojedine jedinice lokalne samouprave nije dovoljan i nije poticajan za one projekte koji su isplativiji i gospodarski opravdaniji. Ali ono što je nedostatak ovom jest činjenica da omogućavamo kreditnu zaduženost bez limita. Dakle, mi govorimo o tome da ti projekti neće, nisu, ne ulaze u 20% ali ne govorimo do kog iznosa. Jer za manje proračune to može biti 80%. Prema tome, ako uvodimo ovakvu mogućnost a slažem se s vama da ta izuzeća nisu dobra, onda najmanje što bi trebali napraviti ograničit i to novo izuzeće. A da ne kažem da već sada u zakonu postoji izuzeće, postoji u članku 86. stavku 5. Zakona da projekti koji se velikim dijelom sufinanciraju iz sredstava EU za koje jedinica lokalne samouprave podiže kredit da bi mogla svoj dio, svoju komponentu financirati. Ni to nije ograničeno. Prema tome, nisu ograničene visine kredita za projekte koji se sufinanciraju sredstvima EU, a sada još pogotovo nisu ograničena i ovom iznimkom koja za mene nije, po meni nije dobrodošla jer bismo ovako mi koji smo radili u lokalnoj samoupravi mogli naći još niz drugih projekata koji su opravdani, koji bi potaknuli gospodarstvo u jedinici lokalne samouprave a za koje nisu propisani iznimke. Prema tome, čini mi se da je ovdje u ovoj izmjeni zakona bio još uvijek vidljiv utjecaj prvog potpredsjednika Vlade koji je formirao taj Centar za praćenje i poslovanje energetskog sektora jer očito u tom centru projekti i radovi koji su bili planirani nisu se do kraja proveli.
Želju za replikom iskazao je i kolega Damir Rilje.
Uvaženi kolega evo samo nekoliko razmišljanja kojima bih se htio nadovezati upravo na ovo o čemu vi govorite. Ovo zadnje, krenut ću od zadnjeg ovog što ste rekli vezano uz eko-kaštelanski sustav. Znate, kad je trebalo dodatno zaduženje i traženo je od svih jedinica lokalne samouprave, odnosno gradova koji su bili učesnici da daju instrumente mi nismo mogli dati i nismo dali. Županija je valjda dala za nas, ne valjda nego je, jer je morala jer projekt nije mogao stati. Ali činjenica da pored toga što ste rekli da piše ipak se traže ova sredstva. S druge pak strane ja se slažem s vama, ok, ali energetska učinkovitost dakle ne postoji samo energetska učinkovitost na razini velikih infrastrukturnih projekata države pa će se dogoditi u jedinicama lokalne samouprave. Postoji još 100 drugih vrsta projekata koji se događaju isključivo i jedino u jedinicama lokalne samouprave. Ja sam više shvatio ovo što se u zakonu nudi kao mogućnost da jedinice lokalne samouprave prebrode onaj jaz kada nemaju regularan priljev sredstava a moraju ga osigurati po programima i isplatiti iz sredstava proračuna. Recimo komunalni program, program komunalnog održavanja ili program komunalne izgradnje na primjer. Naravno, on mora proći kroz investicijski plan. Ali je činjenica da programi postoje, da se računi moraju plaćati, osobito fiskalnom odgovornošću i naravno novim zakonom kojim se regulira da jedinice lokalne samouprave moraju plaćati te programe u roku od 30 dana. E sada, u sklopu toga mnoge jedinice lokalne samouprave doći će i upast će u problem. A što ćemo onda sa zaduženjem države koje se implicira na poslovanje jedinica lokalne samouprave općenito, a ima i druge mogućnosti.
Vrijeme. Na repliku odgovara poštovani Branko Bačić.
Uvaženi kolega Rilje pretpostavljam da je grad Trogir onda prezadužen, ne znam nisam gradonačelnik Trogira, no svejedno tumačeći odredbe ovog zakona vi ste taj kredit da biste mogli nastaviti sudjelovanje u projektu "Eko Kaštelanski zaljev" trebali dobiti. To mi se čini da iz ovog zakona proizlazi jer ne ulazi u limit od 20%. A kad govorite o energetskoj učinkovitosti mi smo u Poglavlju – okoliš i energetika u pregovorima za pristupanje RH u punopravno članstvo u EU preuzeli određene obaveze. Jedna od temeljnih obveza je treći energetski paket koji govori da RH mora povećati 20% udio proizvodnje struje iz obnovljivih izvora energije, da mora smanjiti emisiju CO2 i treći da mora smanjiti potrošnju električne energije, odnosno potrošnju energije pa i jedan od tih koraka i podizanje energetske učinkovitosti. Ako je to obveza RH i ako to moramo provesti onda bi bilo dobro da se kroz državni proračun, kroz postojeći fond koji ima namjenska sredstva za podizanje energetske učinkovitosti omogući da jedinicama lokalne samouprave omogućavaju realizaciju projekata kojima bi se podigla energetska učinkovitost. Ovako prepuštati to na fiskalni kapacitet jedinica lokalne samouprave neće imati uspjeha. I to sam ja htio reći. Dakle, da jedinice lokalne samouprave i inače javni sektor ili je prezadužen ili je financijski nije dovoljno kapacitiran da može ovako velike projekte realizirati. I to što ćemo mi omogućiti da se oni dodatno zaduže to nema vajde od toga jer oni jednostavno ne mogu ni kredite koje bi trebali vraćati nemaju mogućnosti povrata tih kredita. I to sam vam htio dakle reći. Da mi se čini da kroz ovaj model niti ćemo podignuti energetsku učinkovitost niti to mogu napraviti jedinice lokalne samouprave.
S replikom ustaje i zastupnik Zoran Vinković.
Evo uvaženi kolega Bačić stvar ovog zakona mislim da ga ne bi trebalo promatrati prije svega na razini političkih stranaka. Taj zakon je trebao biti donijet političkim dogovorom i ne treba se i ova Vlada kao što se ponašala i ona vaša, a ponaša se ono što mi predložimo to je najbolje rješenje, nema boljeg rješenja. I često i u onom prošlom mandatu pa i u ovom imam osjećaj kao da pričam u vjetar ili da pričam gluposti jer očigledno i dobre namjere koje dolaze iz ovih govora uopće ne nailaze čak ni na osmijeh, čak ni na razmišljanje. Ovo je loš prijedlog zakona, potpuno loš. Evo ja pitam sada odgovorne ako država može planirati deficit, a planira ga čitavo vrijeme, ako se kratkoročno, dugoročno zadužuje, ako reprogramira te svoje obaveze, ako ne znam što da radi da bi prikazala narodu kako bolje živi a sve slabije živimo što se oduzima pravo planiranja određene vrste deficita lokalnoj samoupravi? Ako građani peglaju kartice pa se zadužuju na 36 mjeseci što je lokalnoj samoupravi uskraćeno pravo kratkoročnog zaduženja? Mnoge jedinice lokalne samouprave nisu grad Zagreb, nisu Istra, nisu oni veliki gradovi turističke Dalmacije, nisu gradovi gdje je parkiranje 50kn po satu. I došli smo do ogoljene istine, nema fonda za projekte za EU nego će se lokalna samouprava moja … Varoš i Trnava morati zadužiti da bi dobila 2,3 panela na krovu. I to je istina. To je istina ovog zakona.
Odgovor na repliku poštovani Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Kolega Vinkoviću, nažalost on je jedini mogući. Jel je ovaj zakon ili loš ili dobar on je u uvjetima u ovakvom sustavu državne i lokalne samouprave jedini moguć. Ono što ste vi u svom govoru kada ste govorili u ime kluba govorili to su pitanja koja zadiru apsolutno u novi preustroj države i lokalne samouprave. vi ste govorili o tome koliko je danas poreznih prihoda pripada država koliko pripada jedinicama lokalne samouprave i područne samouprave. slažem se s vama da su nam često puta puna usta decentralizacije ali kada bi trebalo tu decentralizaciju kroz jačanje fiskalne neovisnosti jedinica lokalne samouprave da onda često puta to zastaje. Tako da ovaj zakon je praktično u velikoj mjeri tehnički zakon koji mora realizirati sve ono što je Vlada jučer kroz prijedlog proračuna nama pokazala i da bi dodatno pokušala neke stvari poboljšati. Ali za ono što vi govorite da se bitno izmijeni da Hrvatska bude decentralizirana država da se mnoge stvari obavljaju u jedinicama lokalne samouprave onda treba prijeći sustavnom promjeni organizacije u RH, ono što vi puno puta već govorite a i mi to spominjemo da bi veći dio tog kolača koji se ubire kroz poreze u RH treba biti prepušten županijama odnosno gradovima i općinama u RH. do tada dok se to ne napravi bit ćemo još puno puta svjedoci ovakvih kakvih ste vi rekli loših zakona po meni su jedini mogući. Treba nešto sustavno promijeniti da bi se onda Zakon o proračunu mogao uskladiti sa željama pa mislim većine građana RH.
Hvala lijepa. Sada pozivam poštovanog Borisa Lalovca zamjenika ministra financija da iznese završnu riječ.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Uvažane kolegice i kolege. Zahvaljujem na vašoj raspravi i kratko bih se samo osvrnuo na ovdje nešto izrečeno. Ne bih se složio sa kolegom Vinkovićem da ne slušamo ovo što vi govorite, bar osobno govoreći. Ja sve ove zakone koje smo ovdje donosili cijelu ovu godinu dana ja sam stvarno i zabilježio i tražio stenograme i sve stvari gdje smo mogli se približiti i usvojiti i usvajali smo. Sjećate se i Zakona o financijskom poslovanju i predstečajnoj nagodbi gdje smo usvojili vaše amandmane, tako da i kod ovih nekih drugih kada smo govorili o nekim drugim zakonima svakako cijenimo vaše mišljenje, ne samo vaše nego i od kolega, tako da u tome dijelu ja se s vama ne bih složio i mislim da tu niste bili korektni bar što se tiče našega dijela. Ovo što je i na kraju moram reći da se stvarno slažem sa gospodinom Bačićem on je ovo što je rekao zadnje je … reći na ovo završno mišljenje a to je ono što ste vi pogodili kada ste otvorili pitanje ovoga zakona a to je ta fiskalna decentralizacija. To je ključni problem odnosno ključ svega ovoga i rješavanja ovih problema. Mi smo ovu godinu kao što znate radili na konsolidaciji javnih financija i bili smo pod pritiskom i zadržava rejtinga i brinjenja o konsolidaciji gospodarstva jel sve iz te konsolidacije gospodarstva onda možemo krenuti i na lokalne jedinice da krenu lokalni projekti. Ono što vam mogu dalje obećati je svakako da ćemo mi otvoriti odnosno kroz ovaj porez na nekretnine smo i otvorili ajmo reći to pitanje fiskalne decentralizacije i to sam ja i najavio kada sam bio pozvan od Udruge gradova u Osijeku da ćete imati podršku od Ministarstva financija za tu fiskalnu decentralizaciju i da ćete u nama svakako imati partnere. Ja sam 2, 3 puta bio na povjerenstvu bili su članovi iz Udruge gradova gdje su izradili kvalitetne dokumente i jednostavno u tome dijelu su već i načinjena određena rješenja. S našeg stajališta znači sa stajališta Ministarstva financija mi ćemo davati punu podršku toj decentralizaciji samo morate znati da to mora biti sa svih strana budući da se radi o jednoj snažnoj reformi. Kao što sam govorio kada je bio ovdje Zakon o fiskalizaciji kada sam rekao da želimo napraviti neke strukturne reforme i da teško te reforme prihvaćamo ja želim reći ovdje da idemo i u reforme i da je to vrlo važna i vrlo velika strukturna reforma razvoja lokalne zajednice, upravo ova fiskalna decentralizacija da ćemo je i mi podržati da ćemo intenzivirati u ovoj drugoj godini mandata o tome razgovor, da ćemo jako intenzivirati i razviti sve ove modele, onda ćemo manje pričati dal nam je limit potreban od 20% da li nam tu neki projekti ulaze ili ne ulaze. I ovo vaše pitanje financiranja tekućih rashoda, znači sve toga ne bi bilo da vi imate svakako dovoljno sredstava odnosno da su vam ta sredstva decentralizirana i da upravljate s time. Tako da su to ajmo reći puno šira puno snažnija podrška za stvarno jednu veliku strukturnu reformu koju ćemo mi podržati. A ovo što je rekao gospodin Bačić ovo su više tehnička rješenja koliko će nam pomoći da dođemo do ovog važnog i krucijalnog rješenja. Tako da moram reći da smo ovaj zakon usuglašavali i slali ga na mišljenje i Udruzi gradova i općina i da smo razgovarali da smo ga slali i na prijedlog općinama i da koliko ste vidjeli ovdje kroz vašu raspravu ova neka tehnička rješenja da smo na prvo naše draft rješenje koje smo svima slali na udruzi koji smo dobili informaciju da smo ga u vrlo velikoj većini usuglasili i da su čelnici bili upoznati s ovim zakonom i da smo radili na toj intenzivnoj komunikaciji, kao što znači ponovno još jednom, slažem se s kolegom Bačićem da ne bi sada ispalo da vas ne slušam. Znači mi se slažemo, čujemo vaša mišljenja i mi samo možemo što ću vam reći da ćemo snažno krenuti bar, imat ćete snažnu podršku u Ministarstvu financija da krenemo u fiskalnu decentralizaciju, ali govorimo i o brojnim drugim prihodima, ne samo porez na nekretnine i o porezu na dobit i također i cjelokupnim ovim lokalnim projektima sa Europskom unijom. Znači ako to gledamo kao jedan paket koji možemo iznijeti mislim da je to onda jedino pravo rješenje za lokalnu upravu jer ono što sam rekao, nema jake države bez jake lokalne uprave. To se svi možemo zavaravat da možemo imat jaku državu središnju ali ako nemamo jaku lokalnu samoupravu i tu vas podržavamo. Tako da ćemo mi u sljedećem razdoblju koje je pred nama ići sa tim prijedlogom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene dvije replike. Prvo uvaženi zastupnik Zoran Vinković.
To sa slušanjem je jedna metafora, znači da me više slušate onda bi više bilo toga u zakonu, ne ovo postepeno, ali će se meni osušiti lijeva i desna noga dok određene odredbe decentralizacije nastupe. Evo danas imamo PDV. Mogli smo jednostavno donijet 2% tog poreza ide jedinicama lokalne samouprave, 1,5% od toga tamo gdje se ostvari, 0,5% tog PDV-a za ovaj Fond za europske fondove i evo prave decentralizacije. Onaj moj proračun s ta 2% ode sa onih 45 milijuna na jedno 130 milijuna. E to je decentralizacija. A hoću li se ja brinut o tome hoće dječji vrtić odnosno predškola imat grijanje, struju, neku kredu itd., to je već manji problem. Ja govorim o toj decentralizaciji, ne samo ovlasti, a evo drago mi je da me slušate. Ovaj zakon možemo prebroditi jedino ako se izmijeni ovo s 9 na 12 mjeseci jer morate shvatiti da je to nemoguće. Imate i ovaj Zakon o privremenom financiranju. Prvi, drugi, treći mjesec ide obavezno po zakonu obavezno privremeno financiranje, sad su izbori, nema izbora prijevremenih u izbornoj godini. Šta je s onim četvrtim i petim mjesecom? Znači i to je problem ovog zakona. Isto tako, ne tražim ja sad, ovlastite gradonačelnika da sukladno sredstvima iz prošle godine raspolaže. Je li on izabran, a ne da dovodite nekoga ovdje iz Zagreba ili imenujete tamo nekog iz političke stranke koji će biti povjerenik jer to nije nikad ispalo na dobro. Evo nadam se da ćete uvažit ove neke moje primjedbe, a strukturne promjene i sustavne promjene moraju definitivno nastupiti jer inače smo svi u problemu. Svi. Problem se ne rješava tu nego dole. Hvala.
Druga replika, poštovani zastupnik Zlatko Komadina.
Kolegice i kolege. Pa evo par riječi samo gospodinu zamjeniku ministra. Nije zlonamjerno makar ću vam direktno reći da ste par stvari previdjeli u vašem. Rekli ste tri, četiri puta u vašoj završnoj riječi da ste razgovarali, usklađivali sa udrugom gradova i to moram priznat da je nešto što slušam već godinama u Republici Hrvatskoj pa bih želio podsjetiti da osim gradova u ovoj državi postoje i županije i Hrvatska zajednica županija kao takva s kojom bi se također trebalo usklađivati jer to je neprekidan antagonizam koji ja već vidim između gradova, općina i županija jer naravno da je ovih prvih pun više, 550, ovih je 20 pa 550 kad galami je puno bučnije nego 20 kad galami s time da je ovih 20 najčešće vezano uz vlast pa onda niti ne galami. Pa bih želio reći da jedna ozbiljna reforma samouprave se mora napraviti u više godina i ne može se radit palijativno kroz nekakve izmjene pojedinog zakona. Ona mora uključiti administrativnu decentralizaciju i funkcionalnu decentralizaciju i fiskalnu decentralizaciju. Naravno da to uključuje eventualno i teritorijalni preustroj pa i onu priču o statističkim regijama, dalo bi se i o njoj diskutirati. I treba se zalagati i za višetipni oblik lokalna samouprave, nemaju svi iste kapacitete prije svega ni ljudske niti financijske ali govorim i u kadrovskom smislu. Ne možete upravljati s nekim stvarima ako imate općinu od tisuću ljudi, uz dužno štovanje ne možete ni u županiji sa 50 ili 60 tisuća ljudi, nemate kapaciteta za neke funkcije i poslove. Tako da bi tu trebalo ozbiljno onda oko toga krenuti da se napravi, a vjerujte mi nešto o tome znam, ako ništa drugo, Plan 21 decentralizaciju sam pisao ja. Prema tome, nešto smo na tu temu i radili. Zahvaljujem. I kolega Mršić moram priznat.
U posljednji trenutak za repliku se javila i poštovana zastupnika Martina Dalić.
Hvala lijepa. Pa imam samo jednu kratku opasku. Gospodine zamjeniče, niste mi rekli koje je ministarstvo nadležno za strukturne reforme. To je jako važno za razumijevanje zakona.
Odgovor na repliku, zamjenik ministra. Izvolite.
Hvala lijepa. Mi smo u konzultacijama zapravo zašto smo unijeli takav pojam je sa Ministarstvom regionalnog razvoja, znači radi se o Ministarstvu regionalnog razvoja koji su rekli da će zapravo u opis svoga posla definirati da su oni zaduženi za te strukturne reforme. Mi možemo vidjeti hoćemo li sada samo promijenit da bude baš Ministarstvo regionalnog razvoja ili je dovoljno u njihovom opisu da su zaduženi za te strukturne reforme. … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu.
Sada prelazimo na izjašnjavanje o raspravljenim točkama, odnosno materijalima iz akata koje smo raspravili. 1, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o proračunu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 205, rasprava o tekstu zakona je završena. Vlada je podnijela amandmane nakon roka utvrđenog Poslovnikom Hrvatskog sabora. U skladu sa člankom 166. Poslovnika dajem na glasovanje prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim da se izjasnimo tko je za to? Hvala lijepa. Ima li netko protiv? Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da smo većinom glasova prihvatili prijedlog da raspravljamo i odlučujemo o amandmanima Vlade Republike Hrvatske. Molim predstavnika Vlade, predlagatelja, da obrazloži amandmane Vlade Republike Hrvatske. Zamjenik ministra financija, poštovani Boris Lalovac. Izvolite.
… [[Govornik naknadno uključen.]] Zakona o proračunu više klubova je ovdje istaknulo potrebu korigiranja određenih dijelova zakona. Najviše se odnosilo na ovaj dio vezano za kratkoročno zaduživanje na rok do 9 mjeseci gdje smo zapravo odmah u tom kontekstu i prihvatili određene prijedloge te smo zapravo sa amandmanom Vlade produžili taj rok sa 9 mjeseci na 12 mjeseci kao što je jedan od klubova zastupnika ovdje i predložio. Dok drugi amandman odnosi se na članak 44. gdje se samo tehnički dorađuju određeni članci, odrede kako bi se jasnije i preciznije odredilo stupanje na snagu pojedinih odredbi.
Hvala lijepa zamjeniče ministra. Otvaram raspravu. U raspravi mogu sudjelovati samo predstavnici klubova u skladu sa odredbama Poslovnika. Nema zahtjeva za raspravu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje amandman broj jedan Vlade Republike Hrvatske. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da smo većinom glasova 84 glasa za, 10 protiv i 26 suzdržanih prihvatili prvi amandman Vlade Republike, te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Dajem na glasovanje amandman dva Vlade Republike Hrvatske. Molim da se izjasnimo tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da smo većinom glasova, 85 za i 34 glasa suzdržana prihvatili drugi amandman Vlade RH te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Amandman je podnio i zastupnik Zoran Vinković. Molim predstavnika Vlade da se izjasni o amandmanu.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Amandman se ne prihvaća. Kao što sam rekao malo prije, znači Vlada RH zapravo u raspravi prihvatila sugestije, te se prvi dio amandmana i usklađen sa 9 na 12 mjeseci. Međutim, drugi dio amandmana Vlada ne može prihvatiti, jer bi omogućavanje daljnjeg reprograma ili zatvaranje postojećih obveza po kratkoročnim kreditima ili zajmovima uzimanjem novih kratkoročnih kredita ili zajmova značilo pretvaranje kratkoročnog u dugoročno zaduživanje za koji su zakonom u proračunu propisani uvjeti i kriteriji, odnosno ograničenja. Time se osiguravaju institucionalni mehanizmi i fiskalne održivosti javnih financija opće države što je i praksa zemalja članica EU.
Hvala lijepa. Mislim da je veći dio ili cijeli konzumiran kroz vladin, ali da čujemo predlagatelja amandmana poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića. Izvolite.
Činjenica je gospodine predsjedniče da je amandman Vlade RH u većini prihvatio praktično moj amandman, jer je to izišlo iz rasprave i sam amandman Vlade, dakle da je Vlada imala namjeru odmah onda bi napisala 12 mjeseci. Tako da neću o tome raspravljati. Obzirom da sam rekao da shvaćajući i obrazloženje, dakle Vlade namjera prije svega ovog amandmana, drugog dijela amandmana je bila da se omogući da tako kažem isto pravo i Vladi RH, odnosno državi ali i svim jedinicama lokalne i regionalne samouprave imajući u vidu i fiskalno opterećenje. Zadovoljan sam što je Vlada prihvatila pola ovog amandmana, ali tražim glasanje za ovu drugu polovicu.
Hvala lijepa. Molim da se izjasnimo tko je za dio koji Vlada nije prihvatila kao amandman poštovanog zastupnika Zorana Vinkovića? Hvala lijepa. Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Zaključujem raspravu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se dizanjem ruke izjasnimo tko je za? Hvala lijepa. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova 85 glasova za i 33 glasa suzdržan donesen Zakon o izmjenama i dopunama … Šta tražite da se ponovi glasovanje? Pa dignite ruku i tražite ponovno glasovanje. Tražit ćemo da se ponovi glasovanje. Molim da se izjasnimo tko je za predloženi zakon? Hvala lijepa. Tko je protiv? Molim pustite da radimo. Tko je protiv? Nitko. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je većinom glasova 111 za i 7 suzdržanih donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o proračunu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima. Idemo naprijed.
Prelazimo na iduću točku dnevnog reda. To je - Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 206 Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Zamjenik ministra financija, magistar Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče, dame i gospodo zastupnici. Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona s konačnim prijedlogom zakona usklađuju se odredbe Općeg poreznog zakona sa odredbama Zakona o trošarinama i s prestankom važenja Zakona o Financijskoj policiji. Također se propisuje obvezni sadržaj gotovinskog računa s ciljem da se općim propisom izjednači sadržaj računa za sve djelatnosti. Također se propisuje obveza sve obveznike poreza na dodanu vrijednost, a ne samo za obveznike poreza na dodanu vrijednost čija je godišnja vrijednost dobara i obavljenih usluga oporezive izvozne isporuke već od 800000 kuna, da porezne prijave podnose elektroničkim putem. Ukupan broj obveznika poreza na dodatnu vrijednost koji podnesu porezne prijave elektroničkim putem prema važećem OPZ-u iznosi oko 80000 poduzetnika. Predloženim izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona ukupan broj obveznika koji će podnositi porezne prijave elektroničkim putem iznosio bi oko 170000. Znači, ukupan broj obveznika koji se proširuje za nekih 90000. Cilj predložene izmjene Općeg poreznog zakona je osigurati prijelaz na elektroničko poslovanje u potpunosti u cilju poboljšanja informatizacije za sve obveznike poreza na dodanu vrijednost. Navedeno pridonosi rasterećenju rada u Poreznoj upravi, a ujedno omogućuje poreznim obveznicima bržu i jednostavniju proceduru i mogućnost trenutačne provjere formalne ispravnosti obrazaca, a sve u cilju efikasnosti postupka. Nadalje, Zakonom o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona izvršene su izmjene i dopune kojima se osigurava položaj države kao i vjerovnika u dužničko, porezno-dužničkom odnosu. Radi važnosti zaštite državnog gospodarskog interesa i manipulacije s rokovima zastare na štetu poreznog tijela kao vjerovnika početak tijela zastare je definiran člankom 94. stavkom 3. Općeg poreznog zakona posebno se određuje za postupak utvrđivanja zlouporabe prava, proboj instituta osobne odgovornosti prema člancima 158a. do 158f. Općeg poreznog zakona. Posebno se određuje početak tijela zastare i za postupak ispitivanja izvora imovine prema članku 63. Zakona o porezu na dohodak. Naime, analizom postojećeg stanja uočeno je da postoji potreba da se utvrđivanje zloupotrebe prava u porezno-dužničkom odnosu i utvrđivanje postojanja osnove za oporezivanje u postupku ispitivanja izvora imovine veže za razdoblje u kojem je porezno tijelo došlo do saznanja o protupravnom ponašanju. Uvažavajući odredbe Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona i odredbe Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak cilj je da se ukoliko se utvrdi da ima osnove za oporezivanje u postupku izvora imovine da se omogući utvrđivanje izvora imovine od 1. siječnja 2005. godine. Za obveze koje se utvrđuju u postupku ispitivanja izvora imovine zastara prava na utvrđivanje porezne obveze i kamate počinje teći nakon isteka godine u kojoj je u tijeku postupka ispitivanja imovine utvrđeno da ima osnove za oporezivanje. To znači da se neovisno o tome kada je nabavljena nepokretna, pokretna ili druga imovina, te učine drugi izdaci fizičkih osoba čiji izvori nisu dokazani obveza poreza na dohodak po tom obvezu bila naplativa ako je utvrđena prije nego što istekne šest godina računajući od dana nakon isteka godine u kojoj je u tijeku postupka ispitivanja izvora imovine utvrđeno da ima osnove za oporezivanje. Kod izvršenih uplata jasno se definira redoslijed naplate poreznog duga unutar iste vrste poreza na način da se najprije naplaćuje stari dug unutar iste vrste poreza bez obzira što je porezni obveznik naznačio kao vrstu obveza koju plaća dug iz novijeg poreznog razdoblja unatoč postojanju dugova iz ranijih razdoblja iz čega bi proizlazio pogrešan zaključak da se naplaćuje noviji dug, a da se stariji dugovi ostaju nenaplaćeni. S obzirom da je 1. listopada 2012. godine na snagu stupio Zakon o financijskom poslovanju i pred stečajnoj nagodbi kao novo zakonsko rješenje koje dužniku daje mogućnost za pravovremeno restrukturiranje uz suglasnost vjerovnika prije pokretanja stečajnog postupka potrebno je radi jednostavnosti i nesmetanog funkcioniranja pravnog poretka izvršiti određeno usklađivanje sa navedenim propisom čija svrha je konačno zaustavljanje i generiranje negativnih učinaka u gospodarstvu kao i zabrinjavajućeg trenda rasta nezaposlenosti. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Žele li izvjestitelji Odbora uzeti riječ? Da. U ime Odbora za financije i državni proračun uvaženi zastupnik Srđan Gjurković. Izvolite.
Hvala lijepa potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi zamjeniče ministra s pomoćnicom, kolegice i kolege. Dakle, Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora kao matično radno tijelo raspravio je na 26. sjednici Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona. Naravno, uvodno izlaganje ste čuli od zamjenika ministra, pa neću po tom pitanju ponavljati. Ali ću istaknuti šta je u raspravi na Odboru iznijeto kao stajalište. U odnosu na članak 5. Konačnog prijedloga zakona iznijeto je stajalište da nije primjereno da se važeće odredbe 94. točke Općeg poreznog zakona ne mijenjaju, pa tako ni odredbe stavaka 1. i 3. koje reguliraju početak tijeka zastare kao i rok zastare, a predloženim odredbama novih stavaka 4. i 5. uvodi se novi kriterij za određivanje trenutka kada počinje teći zastara prava na utvrđivanje porezne obveze i kamata. Naime, predloženim dopunama članka 94. moguće je kad je u pitanju porez na dohodak primjenjivati različiti početak tijeka zastare ovisno o tome da li se određuje po odredbi članka 94. stavak 3. ili po novoj predloženoj odredbi stavka 4. zakona. Također, nesporno je da se na svaki slučaj gdje bi se eventualno primjenjivala nova odredba stavke 4. prijedloga zakona može primjenjivati i odredba članka 94. stavak 3. važećeg zakona što dovodi do neprihvatljive pravne nesigurnosti. Osim toga, iznijeto je mišljenje da predložena nova odredba članka 94. stavka 4. Zakona kojim se predlaže da citira: "Zastara prava na utvrđivanje porezne obveze i kamata počinje teći nakon isteka godine u kojoj je u tijeku postupak ispitivanja izvora imovine utvrđeno da ima osnove za oporezivanje" upućuje na nakanu da se ta odredba primjenjuje na način da ima povratno djelovanje. Iz navedenog proizlazi da bi se ta odredba mogla primjenjivati i na do sada ostvarene prihode kao i na prihode za koje sukladno članku 94. stavak 3. Zakona koji glasi: "Zastara prava na utvrđivanje porezne obveze i kamata počinje teći nakon isteka godine u kojoj je trebalo utvrditi porezne obveze i kamate već nastupila zastara." Predstavnici Vlade istaknuli su po ovoj raspravi u vezi s ocjenom o neustavnosti prijedloga odredbe članka 5. Zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona kojima se dodatno regulira zastara prava na utvrđivanje porezne obveze i kamata, da se tekst predložene nove odredbe članka 94. stavka 4. zajedno sa pripadajućim obrazloženje temelji na sudskoj praksi prema kojoj za utvrđivanje zastare prava na utvrđivanje porezne obveze i kamata opće pravilo ne vrijedi ako porezno tijelo nije znalo niti je moglo znati za postojanje obveze poreznog obveznika koji je bio dužan prijaviti nastanak porezne obveze pa zastara prava na utvrđivanje porezne obveze počinje teći istekom godine u kojoj je porezno tijelo saznalo za tu obvezu, odnosno u kojoj je trebalo utvrditi porez. Nakon provedene rasprave Odbor za financije i državni proračun Hrvatskog sabora odlučio je većinom glasova, 7 glasova za, 1 glas protiv Hrvatskom saboru predloži donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona. Hvala.
Zahvaljujem. I otvaram raspravu. Najprije po klubovima. U ime kluba IDS-a govorit će poštovani zastupnik Damir Kajin.
Poštovani potpredsjedniče, zamjeniče ministra, uvažena gospodo zastupnici. Čudi me da neće biti nekog većeg interesa za ovaj zakon, ali ovo je sigurno jedan od najbitnijih zakona ne samo ja bih rekao ove administracije nego općenito kada je riječ o porezima, odnosno uvjetima poslovanja ja bih rekao i jedne cijele dekade. Ovo je jedan od onih zakona koji bi mogli imati dalekosežne posljedice na neki način i po pravnu sigurnost u Hrvatskoj. I ovo je jedan od onih zakona koji će biti ili bezrezervno hvaljeni ili s druge strane koji će biti a priori osporavani. Ovo je zakon koji će izazvati ozbiljne rasprave, moguće rasprave pred Ustavnim sudom. A što je bit? Bit je zapravo redefiniranje pojma zastare, odnosno njena retroaktivnost. Usuđujem se reći da je ovo daleko čak i ozbiljnije od zastare za ratno profiterstvo, ali kako smo to tada riješili? Tada smo to mijenjanjem ili izmjenama Ustava, sada ovu zastaru mijenjamo ili ukidamo zakonom. U prvom slučaju, neka to bude neka šala, ono kada govorim o ratnom profiterstvu tangiralo je zasada barem samo Sanadera, a ovo bi moglo tangirati na desetine i desetine tisuća građana u RH i zato je moje mišljenje da bi možda bilo dobro da jedan ovakav zakon ide u drugo čitanje jer ovaj kontradiktoran članak 5. ionako počinje se primjenjivati od 1.01. iduće godine. Danas je izašao jedan sjajan tekst u poslovnom dnevniku gdje ovdje čak u naslovu se kaže "Uvertira u lov na tajkune iz '90-ih godina, ukidanjem zastare kreće ispitivanje podrijetla imovine". Pa dopustite mi da citiram i nekoliko dijelova iz tog naprosto teksta. Pa se kaže da "Vlada je zadiranjem u Opći porezni zakon odlučila promijeniti računanje rokova zastare i time otvorila put za lov na dužnike državi i svojevrsno ponovno ispitivanje porijekla imovine. Od početka iduće godine zastara prava poreznika na utvrđivanje porezne obveze računat će se da teče pojednostavljeno rečeno od trenutka kada poreznici dobiju saznanje da postoji osnova za oporezivanje. Porezni stručnjaci podijeljeni su oko novih rokova zastare, a s jedne strane upozoravaju da je to novi primjer retroaktivne primjene kao što ga je Linić uveo kod oporezivanja dohotka od kapitala, a s druge strane tvrde da je to opasan presedan koji će završiti na Ustavnom sudu." Prema njihovim riječima u mnogim slučajevima zastara zapravo prestaje postojati. U prvoj skupini bez prava na zastaru su vlasnici više tvrtki koji su prevarili državu. Ok, u mnogo široj od prve su svi građani koji ne mogu dokazati porijeklo imovine. Svi dužnici državi trebaju platiti svoje obveze, to je jasno tu nema nikakvog spora, ali je moguća serija problema zato što rijetko tko čuva dokumentaciju duže od zakonskih rokova. Arhivu pak obveznici nisu dužni čuvati nakon isteka predviđenih rokova i to upravo na temelju poreznih propisa. Smatraju da je 10 godina svoju arhivu dužna čuvati tvrtka, 7 godina primjerice ugovore o djelu obveznih poreza na dohotke. Kao što ratni zločin ne zastarijeva tako i neplaćanje poreza u Hrvatskoj postaje ozbiljna stvar koja vas može pratiti do kraja života. Jasno, po onoj američkoj dikti da ništa vi ne morate osim umrijeti i dakako platiti porez. Neću sada citirati sve ove dijelove, ali samo da kažem da je Račanova administracija 2001. uvela Opći porezni zakon te je skratila rokove zastare sa 5 i 10 godina, znači onaj relativni i apsolutni rok na 3 i 6 godina, napravila je iskorak i u vezi sa žalbom koja otada odgađa izvršenje rješenja prvostupanjskog tijela do odluke tijela drugog suda. Sada bi Vlada ili Ministarstvo financija ako se poštuje načelo pravičnosti trebala odrediti koji je dan koji se može uzeti za početno stanje. Je li to kraj 2005., onaj 1.01. recimo 2006. Porezna uprava mogla bi otada pratiti sve promjene koje se tiču primitka izdataka što bi bilo u duhu poreznih propisa koji sve vrijeme i postoje. U protivnom se porezni nadzor može protegnuti na kraj i prošlog stoljeća, znači '98., '99. kada su stjecane brojne nekretnine. Tražit će se u obrascu stanje imovine, izvor financiranja pa će se utvrditi da je riječ o oporezivom dohotku jer se mnogi papiri, plaće, honorari jednostavno ne moraju čuvati. Tako da još jedanput kažem možda bi bilo na neki način dobro jednostavno da ovaj zakonski prijedlog ide u rekoh dva čitanja. Što je osim ovoga također bitno za ovaj Porezni zakon? Ovdje se na prvoj strani navodi da je uređeno javno objavljivanje popisa dospjelih neplaćenih dugova kojim se narušava institut porezne tajne. Ok, složili smo se da se to učini. Nema poduzetnika da se razumijemo, budimo pošteni među sobom da nema nekih poslovnih problema, njima treba pomoći poglavito malima, nelikvidnost u ovoj zemlji je enormna, nekih 45 milijardi kuna, preko 70 tisuća poslovnih subjekata je tom nelikvidnošću pogođena. Sutra će biti na dnevnom redu Zakon o pravima branitelja objavit ćemo i popis branitelja. Ne vidim tu sada više nikakvog problema, samo jedna kategorija ali je neću spominjati građana u ovoj zemlji ne može dospjeti u javnost štićena ne znam "nekom javnom tajnom", a ništa de facto nemaju sa sigurnošću ove zemlje. ali o tome nekom drugom prilikom. Jednako tako uvodi se mogućnost da zbog uvjeta opće nelikvidnosti te lakše naplate postojećih obveza Vlada u iznimnim slučajevima kada je to od interesa za RH na prijedlog ministra financija donese odluku o podmirenju poreznog duga ustupanjem nekretnina. Ja smatram pustimo taj dug da je to uredu, možda bi kod onih koji nemaju nekretnina a imaju tu pravnu osobu bilo bi dobro da Vlada na neki način uđe u taj alikvotni dio tih trgovačkih društava. Jasno, čovjek će si postaviti pitanje pa što će Vladai neko nelikvidno trgovačko društvo d.o.o., d.d. neko komanditno društvo ili ne znam šta ako je u problemima, ako ne znam rasprodaje svoju imovinu da može poslovati, ali možda bi to na neki način bio način kako pomiriti svoje obveze. Propisuje se obveza za sve obveznike poreza na dodanu vrijednost, PDV-a a ne samo za obveznike poreza na dodanu vrijednost čija je godišnja vrijednost dobara i obavljenih usluga oporezive i izvozne isporuke već od 800 hiljada kuna, da porezne prijave podnose elektroničnim putem. To je apsolutno uredu tu nema nikakvog problema. Za obveze koje se utvrđuju u postupku ispitivanja izvora imovine zastara prava na utvrđivanje porezne obveze i kamata počinje teći nakon isteka godine u koju je u tijeku postupka ispitivanja izvora imovine utvrđeno da ima osnove za oporezivanje. O tome sam već govorio ali ću još jedanput reći ili upitati se da li ova odredba krši se sa samim Ustavom, znači zastara počinje teći ne po počinjenju kaznenog djela već godinu dana od kada je počelo da se tako izrazim ispitivanje da li postoji neka ne izvršena poreska osnova. Zatim u ovom zakonu odredbe o prodaji otpisu poreznog duga iz porezno-dužničkog odnosa mijenja se pa se tako pravima poreznog tijela u postupku predstečajne nagodbe i u stečajnom postupku ovlašten raspolagati čelnik tijela a o predmetima vrijednost iznad 10 milijuna kuna ministar financija. O.k. i to je isto uredu. Znači zakon uvodi čitav niz novih instituta, izbjegavanje poreza što je apsolutno uredu biti će iz dana u dan sve teže i mora biti. Ono što treba regulirati o čemu na neki način zakon indirektno govori da nema više da jedna se tvrtka gurne u stečaj da se osniva nova što služi u punom smislu riječi za neki način obmanjivanje vjerovnika i države u cjelini. Znam da će ovaj zakon proći. Instituti na neki način kako da se izrazim nisu sporni osim ove zastare, jasno sporno je samo da li će se povećati potrošnja, da li će se povećati investicije, da li ćemo u tim nekim novim okolnostima spasiti one male poslovne subjekte i po treći puta govorim sporno je da li se na taj način možemo "poigravati" ili ukidati zastaru i uvoditi tu retroaktivnost. Jučer je bila jedna korisna rasprava o proračunu. Govorili smo o velikoj mjeri i o investicijama itd., itd., jasno kada govorimo o poreskim zakonima praktički govorimo o životu u ovoj zemlji. Biti je kako omogućiti tvrtkama posao, treba ljudima osigurati kruha ne nacionalizma, treba im osigurati posla, ne neke socijalne patetike, treba znoja, ne farbanja, treba plaćati poreze apsolutno ne izbjegavati, treba reda, ne nereda. Bit je jasno spasiti ja bih rekao te postojeće sustave, nije bitno da li je riječ o velikima, da li je riječ o malima jer su jedni i drugi naprosto život ove zemlje. Za kraj, još jedanput razmislimo o zastari, razmislimo o ovoj retroaktivnosti. Imamo Ustav, Ustavom smo naprosto izmijenili one odredbe oko ratnog profiterstva ali ovo je nešto drugo, ovo su porezi i ovo rekoh može tangirati desetine tisuća ljudi u ovoj zemlji. I ono za kraj, to je zadnje što ću reći, ono što me raduje vjerojatno je danas na HBOR-u tako mi je jučer rekao gospodin Linić dana suglasnost na ovo jamstvo glede početka gradnje opće bolnice i to je za Istru hvale vrijedno.
Hvala lijepo. Imamo jednu repliku. Zoran Vinković.
Kolega Kajin ovo je prije svega jedan tehnički zakon koji neće vjerojatno uspjeti naplatiti onaj ogromni porezni dug koji je gotovo 50 milijardi kuna, gdje su dužnici većinom poznati obzirom da je objavljena ona lista srama i gdje otprilike naplaćeno negdje oko 4 milijarde kuna. E sad kako ćemo pokrpati rupe u državnom proračunu? Prvo, idućim zakonom koji nije tehnički zakon gdje će ova litra mlijeka poskupiti, biti mu dodan PDV od 5% pa će u konačnici ta litra mlijeka poskupiti možda i 15% bez obzira na ambalažu, gdje će ovaj kruh naš svagdašnji lupit na njega PDV od 5% i gdje će mu cijena također otići. Uzeo sam crni kruh jer ga jede većina građana ove Hrvatske jer za bijeli i koji je skuplji nemaju, gdje će i on poskupiti i gdje će mnoge obitelji bez obzira na socijalnu skrb koje im daje država ostati bez ove dvije najvažnije namirnice,bez kruha i mlijeka. Bez ulja vjerojatno već mogu, mast svinjsku nisu davno vidjeli jer nemaju sredstava za ono naše poznato slavonsko klanje, nema više ni svinja u svinjcima, a uskoro neće biti ni ovog mlijeka na stočarskim farmama. Tko će imati koristi od tog povećanja PDV-a uz državu, ponovno će imati proizvođači, ne građani i to je jedina istina ova dva zakona.
Vrijeme.
Vrijeme nama polako svima curi gospodine potpredsjedniče polako, a građani sve lošije žive.
Odgovor na repliku, Damir Kajin.
Gospodine Vinkoviću, nije ovo tehnički, ovo je ja još ponavljam suštinski zakon. Ovo je jedan od egzistencijalnih zakona. Ovo može biti jednako bitno kao i onaj Zakon o PDV-u o kojem ćemo nakon toga raspravljati. Ovaj zakon može sada ne samo dovesti do bankrota, desetina tisuća malih poslovnih subjekata ako su na neki način izbjegli što apsolutno nije u redu poreze nego to može dovesti pa i do gubitka slobode ili poslovne sposobnosti pojedinih tih subjekata. Ja sam rekao da je ovo na neki način jedan od najbitnijih zakona ne samo ove administracije nego kada je riječ o poslovanju čitave jedne dekade. Ovo je jedan od onih zakona koji bi mogli imati dalekosežne posljedice još jedanput ću reći, po pravnu sigurnost građana u ovoj zemlji, tvrtki i tome slično. I ovo je jedan od onih zakona koji će biti ili bezrezervno podržani ili jednako tako a priori bezrezervno naprosto odbačeno. Zašto, zato jer on redefinira pojam zastare i uvodi svojevrsnu retroaktivnost. Mislim, još jedanput ću reći, hvala što ste mi dali priliku da vam odgovorim, neću govoriti toliko o PDV-u nego ću se držati ovog zakona, da kada je riječ o ovom zakonu da bi trebala uslijediti još jedna rasprava jer se bojim da će zakon sutradan završiti pred sucima Ustavnog suda.
Nastavljamo raspravu po klubovima. Stavove Hrvatskih laburista-Stranke rada predstavit će nam poštovani zastupnik Nikola Vuljanić. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolegice i kolege, ako se prisjetite prije par mjeseci Hrvatski laburisti dali su svoju verziju izmjena i dopuna Općeg poreznog zakona koje se tiču po prilici ove teme o kojoj je sad i kolega Kajin govorio, dakle one razlike između imovine koju porezni obveznik ima i primanja koja su prošla kroz porezne škare. Naša ideja je bila demagoška i populistička kao što rekoše pa je i odbijena. A šta smo htjeli, htjeli smo da Porezna uprava obavezno za svakog poreznog obveznika ustanovi tu razliku ako je ima, dakle da prati svakog poreznog obveznika. Pa Porezna uprava danas zapošljava 4500 tako nešto ljudi pa ne bi joj to valjda trebao biti tako veliki problem. I ako se ustanovi ta razlika da se imovina koja proizlazi iz te razlike zamrzne, da se obavezno pokrene postupak i da se ta imovina ako nema legalnog izbora, dakle ako čovjek ne dokaže da mu je prijatelj iz Urugvaja poslao ili umrla baka u Australiji onda da se ta imovina oduzme. E to je proglašeno ljevičarenjem, ljevičarskim populizmom i nije prihvaćeno. Što ovaj zakon govori o tome? Ovaj zakon prije svega predmnijeva kao sasvim logičnu stvar da se na tu razliku, dakle razliku do koje se dođe u postupku utvrđivanja, ispitivanja izvora imovine, da se na tu razliku naplati porez na dohodak jer to je dohodak. To je dohodak koji je čovjek stekao, s njim je došao do imovine i sad što će, kakvim poslom je čovjek došao do te imovine. To je dohodak koji se stekao recimo švercanjem kokaina, švercanjem bijelog roblja, krađom, poreznom evazijom, koji nisu uhvaćeni. Ako je uhvaćen onda je u zatvoru i sve to skupa, međutim nisu da uhvatili i eto prošao čovjek s tim poslovima i kupio vilu u Dubrovniku. Porezna uprava utvrđuje da njegovi prihodi koje je prijavio, njegov dohodak koji je prijavio ne odgovara tome da može kupit vilu u Dubrovniku i kaže vi ste dakle imali prihoda za 5 milijuna eura više. I što ćemo s vama napraviti? Naplatit ćemo vam porez. Rezultat toga je da se porez naplaćuje na nezakonito stečenu imovinu koja tom činjenicom postaje zakonita. Dakle, ta imovina postaje legalna imovina. I hajde, mislim s tim smo se recimo složili, nema druge. Međutim, ovdje postoji mogućnost i zastare. Dakle, ustanovilo se to što se ustanovilo da čovjek ima neke prihode za koje se ne zna izvore i imovinu koju je nabavio tim prihodima. I ako prođe 6 godina od trenutka ustanovljavanja te činjenice onda ništa, onda pojeo vuk magare i ta imovina postaje legalno njegova. Što poručujemo time? Poručujemo da se nezakoniti posao u pravilu isplati, u pravilu. Naravno ako te ne uhvate odmah. Prvo, platit ćeš nešto, koliko 20, 30, 50, 75% poreza. Nije važno koliko, platit ćeš pa ćemo legalizirati to, pa u redu. Drugo, ako uspiješ nekakvim zavrzlamama zavući stvar da protekne šest godina nećeš čak ni platiti, imovina će ti ostati i više te nitko neće pitati šta je bilo. Bilo je šta je bilo. Ne vjerujem da je to bila intencija bilo čija. Možda sam ja ovo i malo karikaturalno prikazao, ali to jest činjenica koja se vrlo lako može dogoditi. Svatko od nas se može sjetiti nekog primjera, neke drage osobe, susjeda, poznanika koji bi to vrlo lako tako izveo. Ono što sad na to naravno ne možemo utjecati. Ono što me ovdje brine jeste rok zastare i činjenica da nigdje u zakonu ni nigdje drugdje se ne vidi sankcija za onog koji je dopustio da na eklatantni kriminal, nezakoniti posao, da protekne šest godina prije nego što se naplati ono što ovaj Zakon propisuje, a čemu se mi Laburisti zapravo protivimo u načelu, ali hajde. Tu je. Dakle, netko će propustiti potegnuti sve što država može potegnuti, ako itko može država to može, i doći će do zastare i nitko neće odgovarati kao što nitko od 4500 i ne znam koliko zaposlenih u Poreznoj upravi nije odgovarao za činjenicu da je o '97. do 2006. to su podaci koje imam, broj konstantno rastao, broj zaposlenika Porezne uprave. Da je trošak te Porezne uprave konstantno rastao čak i u onim godinama kad nije bilo porasta zaposlenja, a bilo je i takvih godina. A da je u to isto vrijeme došlo do nenaplate onih famoznih 50 milijardi kuna o kojima smo pričali u ovom Saboru. Stvar je zapravo nevjerojatna. Ne znam da li bi se tom trebali sami sebi smijati ili plakati, ali to jest činjenica. I sad tvrdnja je Porezna uprava savršeno radi svoj posao. Ako Porezna uprava savršeno radi svoj posao onda ovakve odredbe uopće, ovakve odredbe su uopće bespredmetne. Ne može se dogoditi da dođe do zastare od trenutka isteka roka u kojem postupak ispitivanja porijekla, izvora imovine završen. Dakle, od tog trenutka ako protekne šest godina onda Porezna uprava nije zavrijedila uopće da postoji. U članku 9. briše se članak 119. koji govori o postupku žalbe na rješenje Porezne uprave. Dakle, više takve vrste žalbe nema, odnosno jedini sustav je najprije plati, a onda poslije tuži ako imaš vremena i novaca. I dobro, to bi čovjek mogao kao rezon i prihvatiti. Međutim, obrazloženje toga jeste da se želi zaštititi na takav način brzim i jasnim postupkom zaštititi državni interes. Državni interes jest ubiranje poreza definitivno, međutim državni interes je valjda i da se ne zatvore one firme koje baš nije neophodno zatvoriti ovoga časa. Pa možda bi se tu ipak moglo naći neko rješenje koje bi omogućilo ljudima da prežive. Sve u svemu moramo se i pored ovih primjedbi složiti da predlagatelj ima namjeru nešto napraviti sa, pogotovo sa ovom imovinom koja nema jasno porijeklo i sa sankcioniranjem te imovine. Ono što je kolega Kajin ustvrdio da ćemo, da će doći zapravo do ustavnih nekakvih poteškoća, da bi se zakon mogao naći na Ustavnom sudu zbog retroaktivnosti i da će po tom zakonu se jadni ljudi naći u čudnoj situaciji da gube poslovnu sposobnost, da gube firme i da im bude strašno odbacujem kako se ono kaže sa gnušanjem. To nisu jadni ljudi. Ljudi koji nemaju porijeklo imovine kojom danas raspolažu nisu jadni ljudi nego lopovi. Hvala.
Na ovo izlaganje ćemo sad najprije čuti replike. Prvo uvaženi zastupnik Branko Vukšić.
Poštovani kolega Vuljaniću dobro ste primijetili, zapravo Hrvatski laburisti u ovom sazivu Sabora svakoga dana upozoravaju na jednu vrlo bitnu činjenicu a to je da treba Porezna uprava, da trebaju svi državni organi se boriti protiv nezakonito stečene imovine. To je rak-rana ovoga društva. Ja znam vlasnika filmske kuće koji je imao godinama 0 kuna prihoda, a vozio je automobile po 300, 400 tisuća eura. Dva automobila u Gradu Zagrebu su postojala iste marke i on ga je vozio. Nikad nitko mu nije od poreznika zakucao na vrata. Ono što je višak od zarađenog, a na to nije plaćen porez u potpunosti se slažem s vama ono treba oduzeti jer u suprotnom ako se to ne oduzme i ako je ono stečeno kriminalom onda se time ozakonjuje kriminal. S tim da bih sad htio upozoriti još jednu stvar koja nema veze sa vašim izlaganjem, a to je neprimjerena neverbalna komunikacija šefice Porezne uprave na vaše izlaganje, a i često i na izlaganja drugih. Mislim da ako želite nešto izreći molim vas izrecite, imate priliku govoriti poslije saborskih zastupnika. To predsjedavajući ne vidi, a ja vas lijepo molim da se suzdržite jer ovo je Sabor u kojem se saborskim zastupnicima odgovara za ono što se čini, a ne da se saborski zastupnici podvrgavaju različitim vašim grimasama. Hvala.
Sad to još u Poslovniku nemamo uvedeno kao zabranu grimasa, ali predložite izmjene Poslovnika u tom smislu ako imate opservacija. A sad ćemo čuti i odgovor na repliku Nikole Vuljanića.
Činjenica je da naplata poreza na nezakonito stečenu imovinu ili onu koju se pokušalo prikriti zapravo ozakonjuje sistem APP – ako prođe, prođe. Jer koja je razlika između onog tko je platio porez, u konačnoj instanci, između onog tko je lijepo normalno platio porez na sva svoja primanja i onog koga su uhvatili da nije platio porez pa mu kasnije naplate? Platit će kamate. Pa platio bi kamate i u banci, platit će kamate svagdje. Nema ama baš nikakve razlike ako ih se jednako tretira. Razlika bi bila samo onda kad bi onom tko je prikrio prihod jer nema legalnog izvora imovinu koju je tim prihodom stekao da mu se uzme. Ako toga nema, nema nikakve razlike – APP.
Druga replika, poštovana zastupnica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo ja stvarno ne znam kolega Vuljanić koje ste i kakve ste gluposti vi to danas izlagali dok ste bili dole za onom govornicom. Mene su učili i to sam valjda i tako naučila da samo 5% onoga što kažemo, kažemo verbalno, a 95% onoga što govorimo, govorimo neverbalnom komunikacijom. I stvarno evo poštovani potpredsjedniče smeta me i zasmetala mi je ta neverbalna komunikacija šefice Porezne uprave ne zato što je to pričao kolega Nikola Vuljanić nego se to dešava u kontinuitetu i ako već pričamo o ovom zakonu koga između ostalog sprovode i djelatnici Porezne uprave onda bi stvarno molila poštovana šefice porezne da sve ovo što neverbalno komunicirate ili sa gospodinom zamjenikom komunicirate kažete jasno da svi onda čujemo i mislim da će biti poštenije i da će svima biti neke stvari jasnije. Hvala lijepa.
A sad ovu primjedbu sam već komentirao pa i vas upućujem predložite izmjene Poslovnika ja vjerujem da će biti vrlo zanimljiva i duhovita rasprava. Kolega Vuljanić odgovara na repliku.
Samo jednu rečenicu. Ne ljuti me uopće nikakve grimase, ljutilo bi me da me netko napadne stolicom, ovo me ništa ne smeta. Takvo ponašanje direktna je posljedica uloge i pozicije ovog Sabora. Ovaj Sabor odgovara Vladi, ne obrnuto. I zato se predstavnici Vlade mogu tako ponašati. Drugdje u svijetu vjerojatno ne bi.
Posljednja replika, poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Hvala lijepa. Ja neću o neverbalnoj komunikaciji nego o verbalnoj, dakle o onome što je rečeno. A rečeno je za govornicom, gospodin Vuljanić je rekao, da eto dosada je dakle intencija ovog zakona otprilike da onaj tko stekne imovinu na sumnjiv način nije platio porez iako mu se u roku od 6 godina, jer se sad uvodi 6 godina zastara, ako to ga se uhvati ne plati pojeo vuk magare. E, upravo obrnuto. Intencija ovog zakona je da nije pojeo vuk magare i da 6 godina za to ne vrijedi nego ako ga, dakle ne 6 godina od počinjenog događaja to kad se dogodilo nego 6 godina od onda kada je Porezna uprava započela te radnje. Prema tome, to nije 6 godina od onoga kada je on stekao tu imovinu nego 6 godina od kada je Porezna uprava započela raditi. Što se ovim želi? Želi se omogućiti Poreznoj upravi da riješi kriminal koji je prethodno bio i koji se dogodio dok mi nismo bili na vlasti. I to je intencija ovoga. Nadam se da ćete to podržati ako ste shvatili o čemu se radi, a ako niste evo ja ću vam reći. Hvala lijepa.
I na ovu repliku odgovara uvaženi Nikola Vuljanić.
Shvatio sam poprilici što piše u zakonu. 6 godina nakon što je utvrđeno, da. Ali čemu to uopće treba postojati u zakonu. 6 godina nakon što je utvrđeno da je do toga došlo, nakon završetka postupka ako se to ne naplati, a kažete da to treba naplaćivati, ja i dalje mislim da to ne treba naplaćivati nego uzimati ali uredu. 6 godina nakon utvrđivanja ako se ne naplati nastupa zastara. Kako je to moguće'
Nastavljamo sa raspravom po klubovima pa pozivam poštovanu Martinu Dalić da nas upozna sa stavovima kluba HDZ-a.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, predstavnici Vlade. Pa evo zanimljivo je bilo ustvari čuti ove replike neposredno prije jer zasmetale su neke zastupnike neverbalne komunikacije od predstavnika Vlade. Ali ustvari ja sam te neverbalne komunikacije sasvim drugačije razumjela zato jer poruka kako sam ih ja razumjela jest da ono što su predstavnici klubova prije mene govorili nije moguće i razumjela sam je kao iščuđavanje šefice Porezne uprave nad mogućim posljedicama izmjena i dopuna ovih članaka. Mislim da su prethodno izrečene moguće posljedice izmjene i dopune ovih članaka stvarno i moguće, a u poziciji ove kritike Porezna uprava se je sama dovela, sama se je dovela nova šefica porezne uprave upravo sa mnoštvom svojih izjava koje je dala u proteklom razdoblju dezavuirajući rad Porezne uprave u prethodnom razdoblju. Kao što je rekao kolega Jelušić dok mi nismo bili na vlasti bio je kriminal, al sada kada te vi stigli na vlast sada je ujedno stiglo i apsolutno poštenje. Pa je stoga potrebno retroaktivno otvoriti mogućnost ispitivanja porijekla imovine koliko daleko retroaktivno, što daleko retroaktivno to ovaj zakon ne govori i ne predviđa. Ali jasno predviđa da prethodno već i zastarjeli porezni postupci mogu biti otvoreni. Uredu. Ali ono što bih ovdje željela reći i ponoviti po ne znam koji put da se zakoni donose za sve i da se ne mogu i ne može i ne prihvaćamo niti optuživanje širokih skupina stanovništva niti neidentificiranih osoba da je ponašanje i stjecanje imovine kriminalno djelo. Naš zakonski okvir opisuje što su koje su i kakve su protuzakonite radnje i zakona smo se svi dužni držati kada nam to odgovara i kada nam to ne odgovara. To se posebno često ističe posljednjih dana. I to zajedno čini pravnu sigurnost. Otvaranje mogućnosti da se u neidentificiranom prošlom roku otvori mogućnost naplate poreza i ispitivanje imovine svakako narušava tu pravnu sigurnost. Zato jel polazim od premise da je najveći broj građana svoju imovinu stekao legalno, zakonito i ni u jednom trenutku ne misleći i ne želeći doći u sukob sa Poreznom upravom. I zbog toga paušalne ocjene koje se odnose na široke skupine na desetine tisuća na kriminal koji je bio apsolutno prisutan prije nego što smo mi došli na vlast ne prihvaćamo. Ne prihvaćamo, nego samo predstavlja jednu demagošku obranu nerazumljivih i nerazumnih pravnih odredaba, a onda ćemo se u sljedećem koraku čuditi a koje su to razlike između strategije koje smo postavili i one koje smo ispunili? Pa upravo te. Jel jedno se govori na retoričkoj razini zagovaraju se investicije, investicijsko okruženje, poduzetnici, a onda se donose zakoni i vode rasprave u kojem se svi ti isti stavljaju i nad njih se stavlja upitnik. Zbog toga se sa ovom odredbom ne slažemo. Razumnije bi možda bilo da je POrezna uprava produžila zastavni rok i izjednačila na kraju konca taj apsolutni zastarni rok sa zastarnim rokom za doprinose. Možda bi si tu malo više pomogla i u svome radu i pojednostavila svoj rad, a ujedno i učinila te zastarne rokove duljima. Neka budu dulji, zašto bi bili tri godine. već je prethodno bilo spomenuto da je zastarni rok skraćen na tri godine u nekom prethodnom vremenu. Ovim se prijedlogom zakona brišu članak 118.i članak 119.pa želim samo na ovom mjestu ustvari reći što to znači. To znači brisanjem članka 118.da se briše bilo kakva mogućnost Poreznoj upravi da daje bilo kakve obročne otplate ili odgode otplate poreza i brisanjem članka 119.ukida se mogućnost odgode naplate u slučaju tužbe Upravnome sudu. Do sada je postojala mogućnost da Porezna uprava u slučaju tužbe Upravnom sudu odgodi naplatu do konačnog rješenja upravnoga suda. Ove će dvije odredbe imati svakako svoje efekte. Neke pozitivne, neke negativne, vidjet ćemo. I na kraju, mislim da ovo upravljanje poreznog tijela sa imovinom koja se nalazi u stečajnom postupku, u postupku predstečajne nagodbe i raspodjela u tome upravljanju između iznosa 10 milijuna kuna i manjih iznosa koje se ostavljaju na upravljanje čelniku poreznog tijela. Općenito mislim da bi u slučaju ovakvog odlučivanja i odlučivanja o ovoj imovini ovaj iznos trebalo smanjiti, odnosno smanjiti iznos za koji je potrebna odluka i suglasnost ministra financija. Jer 10 milijuna kuna potraživanje Porezne uprave predstavlja značajan iznos i u suštini ostavlja značajan prostor za različite individualne i međusobno neusklađene odluke po pojedinim područnim odnosno županijskim poreznim ispostavama. Hvala lijepa.
Imamo prijavljene dvije replike. Prvo poštovani zastupnik Draženko Pandek. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče. Osvrnuo bih se na tvrdnju poštovane zastupnice da stjecanje imovine dakle nije kazneno djelo. Apsolutno se slažem da stjecanje imovine nije kazneno djelo ali neplaćanje poreza jest kazneno djelo. Dakle, neplaćanje poreza koji je određeni porezni obveznik bio dužan platiti prilikom stjecanja te imovine. Zatvaranjem oči nad tom činjenicom opet prihvaćamo onu egidu tko je jamio, jamio. Pravo na sigurnost je najveća da jednostavno svi budemo sigurni da nitko neće taj nenaplaćeni porez naplaćivati i onda imamo apsolutno pravo na sigurnost što se tiče dakle tih potraživanja. Dakle ovdje moramo naći mjeru između društvene štetnosti i onoga što znači pravna sigurnost. Mislim da je ovdje dobro primijećeno da je velika društvena štetnost od ovakvih djela koja su počinjena tijekom posljednjih godina i da neplaćanje poreza posebno velikim iznosima predstavlja takvu društvenu štetnost zbog koje pravnu sigurnost u tim stvarima trebamo pomaknuti ipak u stranu. I mislim da je ovaj prijedlog zakona u skladu s tim i zbog toga ispravan. Hvala.
Na repliku odgovara poštovana Martina Dalić.
… [[Govornica naknadno uključena.]] je, je, istina je to, neplaćanje poreza je kazneno djelo. Međutim mi ovdje raspravljamo o činjenici koja implicitno proizlazi iz svih rasprava, da je do sada se dopuštalo namjerno neplaćanje poreza, a da od sada se to kao više neće činiti. To je u bazi svih rasprava. I da sada najednom su se stvorile okolnosti da je u radu Porezne uprave moguća apsolutna pravednost i neće biti nijedne greške, nijednoga propusta. Ja vas stoga pitam zašto do dana današnjeg nije naplaćen porez od Varteksa, zašto. Jednostavno, već ste godinu na vlasti, što ga niste naplatili kad je to tako jednostavno. Kada ste se vi gospođo ravnateljice Porezne uprave hvalili velikim milijardama koje ćete naplatiti od poreznog duga. Ja ih ne vidim nigdje naplaćeno, a vidim da je samo s pravnih osoba obrisano, što je i ministar rekao, 4 milijarde, otpisano. Pa valjda je smisao bio naplata, a ne otpis. Ali ja vas razumijem zato jer razumijem kako funkcionira sustav i razumijem probleme s kojima se vi sada suočavate, ali ovo vam je jednostavno posljedica vašeg demagoškog nastupa na početku mandata i tijekom proteklih godinu dana. A sada prihodi, problemi lagano pokazuju o čemu se tu ustvari radi.
Druga replika, poštovani Nikola Vuljanić.
Hvala. Kolegice Dalić, rekli ste u svom odbijanju mogućnosti retroaktivne primjene bilo kakvog takvog propisa. Braniti to činjenično da sasvim sigurno nisu deseci tisuća ljudi u Hrvatskoj lopovi koji su na čudni način došli do imovine. Ja se apsolutno slažem s tim, sasvim sigurno nisu, ali neki jesu. Nema ih deseci tisuća ali neki jesu. Zašto bi sad bilo koga u ovoj državi smetalo, onog tko ima normalno porijeklo imovine, za koga se zna kako je zaradio, za koga on sam može dokazat kako je zaradio, zašto bi ga smetalo da se to primjenjuje i unatraške i unaprijed i kako god. Ne vidim nikakvog rezona da se taj propis ne može provesti na ovakav način. Hvala.
I na ovu repliku odgovara uvažena Martina Dalić.
Zato jer će u lovu na vještice pasti mnogo nevinih žrtava, eto zato. A niti jedna nevina žrtva nije toga vrijedna. A da je tome tako već smo imali prilike vidjeti tijekom ove godine kada je Porezna uprava počela preko novina pozivati istaknute pojedince da dođu u Poreznu upravu i tamo podnesu račune čije doduše uz svu dokumentaciju, bilo u njihovim osobnim ili bilo u njihovim poslovnim aktivnostima Porezna uprava ima. Pozivi su prvo išli kroz novine, a drugo se onda u postupcima koji su valjda provedeni smo imali u novinama prilike čitati da ti ljudi eto nisu krivi. Oni zato što su bili istaknute ličnosti njihovi su primjeri bili objavljeni u novinama. A što sa onima koji nisu ni istaknute, ni poznate ličnosti čiji primjeri neće biti objavljeni u novinama, a biti će izloženi ovakvim postupcima samo zato jer se Poreznoj upravi čini da tu možda nešto nije u redu. Radi toga se protivimo retroaktivnoj primjeni bilo kojeg zakona.
Sad ćemo čuti stajalište i još jednoga kluba SDP-a. Iznijet će ih poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani zamjeniče ministra, poštovani zamjeniče ministra, poštovana ravnateljice uprave, kolegice i kolege. Ovo je po ne znam koji put da u ovoj sabornici u ovih zadnjih par mjeseci raspravljamo o nekom od poreznih zakona. Dosta smo ih zaista do sada promijenili, izmijenili ili donijeli namjerno, ne slučajno pa i ovaj. Jer kroz porezne zakone želimo dati poruke i pokazati kakva je to naša politika i što želimo sa porezima. I logično mi je da se s nekima ovdje ne slažemo sa kolegama iz HDZ-a, logično. Da se oko toga slažemo bili bi u istoj stranci. Nismo, jer mi drugačije vidimo. Kroz poreze i kroz porezne zakone provodimo svoju politiku, pa kad smo to mijenjali i kad ovaj Zakon mijenjamo onda jasno želimo i reći kakva je ta naša politika. Dakle, promijenili smo u ovih par mjeseci niz poreznih zakona, izmijenili smo Zakon o porezu na dohodak, drugačiji nego vaš, namjerno. Zašto? Jer smo htjeli reći, da oni koji imaju ispod prosječne plaće i prosječne plaćaju manje poreza, a oni koji imaju veće plaće, visoke plaće da plaćaju više poreza. Pa i nama je ovdje saborskim zastupnicima sa osnova poreza na dohodak plaća manja 400 kuna. I to je u redu. Mi mislimo da je to u redu, da oni koji imaju više plaćaju više, oni koji imaju manje, plaćaju manje. Vi ste mislili drugačije. Izmijenili smo porez na dobit, točno. Jer smo rekli, da ako se oporezuje plaća, pa i ona najmanja zašto se ne bi oporezivao i dobit i dividenda koju si vlasnici isplaćuju. Oni imaju puno više novaca. I to smo oporezovali. I time smo rekli da, to je naša politika. Mi tako vidimo poreze. Pa evo i ovaj slučaj ovdje kada je riječ o Općem poreznom zakonu. I tu se razlikujemo i logično. Doduše, Opći porezni zakon neki su shvatili preopćenito pa su mislili da o ovom zakonu mogu govoriti općenito o porezima kao što evo vidim kruh i mlijeko tamo kolege Vinkovića, pa je on govorio o PDV-u na kruh i mlijeko iako to nema veze sa ovim zakonom. To ima veze sa Zakonom o PDV-u. Ali dobro, čovjek ne zna o čemu raspravlja. Što ovaj Zakon želi? Ovaj Zakon želi uvesti reda, racionalnosti i pravičnosti ili pravednosti i to je ono što čini. Dakle, kad govorimo o uvođenju reda jedna od stvari koja je ne najbitnija u ovom zakonu, ali je tu dakle određuje što račun koji se izdaje mora sadržavati. Dakle, se točno mora znati tko ga je izdao, na kom mjestu, OIB, roba koja je, PDV itd. Na žalost to nije do sad bilo precizno regulirano i to je potrebno. Ispričat ću osobni primjer, a vjerojatno ste i vi doživjeli. Ljetos sam bio u jednoj slastičarnici, konzumirao nešto i tražim naplatiti veli toliko kuna. A ja kažem račun? A onda mi donese račun koji je ovako loš isprint bio, nisam imao naočale, nisam uspio vidjeti što piše na njemu. Kada sam otišao, vidio sam da u njemu ne piše pola stvari onih kojih na računu mora biti jer ih je otipkao na nekoj kasi koja stoji, koja nema veze sa kasom kako bi trebala izgledati. Dakle, dobro je da ovaj Zakon to rješava. Dobro je također da utvrđuje i to da svi obveznici poreza na dodanu vrijednost svoju poreznu prijavu podnose elektroničkim putem. Za koju godinu će bit smiješno da smo uopće o tome raspravljali, jer kad sve prijeđe na elektroničku obradu bit će to sasvim normalno i dobro je da u tom smislu idemo u tom pravcu, da ne samo za velike poduzetnike, nego za sve jer je to racionalnije, efikasnije i jeftinije u konačnici. I oslobodit će ljude u Poreznoj upravi nepotrebnog posla, a da se mogu baviti pametnijim poslom, a vidimo ovdje da pametnijeg posla puno ima. Ono što je najbitnije u ovom zakonu i koja je promjena i koja je vidim izazvala najviše prijepora, a to je oko zastare za neka djela. Dakle, koja su zlouporabe i kada je riječ o stjecanju imovine, da se ide u ispitivanje, dakle od kud nekom imovina koju je stekao. Do sada je točno bilo tako kad prođe zastarni rok pojeo vuk magare, možeš stavit soli na rep nema plaćanja poreza. I jedva su čekali da prođe zastarni rok i da taj zastarni rok bude što kraći. Naravno da to ova izmjena zakona želi riješiti. Dakle, ako je netko napravio određenu zlouporabu, odnosno ako je stekao imovinu za koju nema pokriće u svojoj plaći, u svojim dohodcima. Ne mora biti to samo plaća, nego bilo kojim drugim legalnim dohodcima da se to može oporezovati sada, naknadno bez obzira što je protekao rok koji je do sada bio utvrđen kao zastarni rok nego da se to može goniti i naknadno, da se to može napraviti. Ovdje se postavlja pitanje retroaktivnosti, utemeljenosti, zakonske opravdanosti je li to u redu ili nije. A ja postavljam sljedeće pitanje ne dovodeći ni malo ili ne obezvređujući ovo, to o čemu se govori jel' to pravno u redu. Ja postavljam drugo pitanje jel' to moralno u redu? Hajmo se mi složiti oko toga je li u redu da je netko stekao imovinu, ogromnu imovinu bez prihoda, bez dohotka, bez legalnog dohotka i da ga se pusti kad prođe zastarni rok, vrlo kratak zastarni rok, da mu se ne može napraviti ništa, nadoplatiti porez. Jel' se mi moralno slažemo oko toga da je to u redu? Bojim se da se tu ne slažemo, da neki misle da je to u redu, a mi mislimo da to nije u redu. E ako to nije u redu onda to treba zakonski sankcionirati i zakone prilagoditi životu, a ne život zakonima. Dakle, da li mi želimo ono što je nemoralno reći, da zakon to tako propisuje pa ne možemo ili reći da, to je nemoralno, to ne može ostati idemo mijenjati zakon. To mi želimo i to radimo. Sjećamo se jedne sintagme iz konca devedesetih godina o grijehu struktura kada su mnoge stvari počinjene zakonito, ali pitanje je jesu moralne, jesu opravdane. Prema tome, o tome na neki način i ovdje riječ. Dakle, nije riječ o tome da li u zakonu piše ovako ili onako nego da li se mi slažemo oko toga da nešto što je nepravedno stečeno da i ostane nepravedno stečeno. Mi se s tim ne slažemo i zato idemo sa ovim izmjenama zakona. Ne trebaju se, bilo je ovdje riječi da većina građana je pošteno stekla svoju imovinu. Točno, i ta većina koja je pošteno stekla svoju imovinu, koja ima za svoju imovinu pokriće u svojim dohocima nema što strahovati i nema nikakvih za njih posljedica što se ovog zakona tiče. Jer ovaj se zakon u tom smislu ni na koji način neće loše odraziti na tu ogromnu većinu za koju mi jesmo i smatramo da je dobro napravila. Dapače, dat će im pravnu i moralnu satisfakciju da i oni koji su na nezakonit način došli do imovine, došli do imovine na način da ne mogu dati potvrdu jasnu otkud im taj novac da se i njih oporezuje. Da se dovede u istu razinu kao što su i oni koji su pošteno zarađivali, pošteno plaćali porez to činili. Prema tome, ovaj zakon, ova izmjena zakona ima i svoje elemente pravednosti i pravičnosti, dakle da ne bude nekima oprošteno samo zato što je prošlo par godina od toga što su učinili, a slažemo se po nama nečasno. Možda neki misle da to ne treba oporezivati ali mi mislimo da treba i zato idemo sa ovim ovakvim izmjenama zakona. Dosada je bilo bitno da protekne istek zastarnog roka, pri tome se često puta imalo svoje prijatelje političke saveznike ili već koga na određenim tijelima u Poreznoj upravi i prešutno se prelazilo preko tih stvari. Ovdje je bilo riječi da se zakoni donose, mislim da je kolegica Dalić rekla točno zakoni se donose za sve. Da, zakoni se donose za sve, ali ne smiju privilegirati nikoga. A ovdje su na neki način bili privilegirani oni koji su imali svoje poznanike i poznanstva i zaštitnike u vlasti da ne moraju platiti porez i sada mi to ukidamo. Prema tome, upravo ovaj zakon stavlja sve građane u ravnopravan položaj na način da svi moraju legalno zarađivati svoje novce i legalno plaćati porez na svoju imovinu koju imaju pa bez obzira koliko je vremena proteklo od toga. Dakle, i ako se bavi nečim što je bilo, što je prošlo i što je davno bilo ako je nemoralno, ako nije pošteno i pravedno treba to zakonski sankcionirati i tu se očito razlikujemo. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Imamo nekoliko replika. Prva replika uvaženi zastupnik Zoran Vinković.
Uvaženi kolega Jelušić pa znam ja vrlo dobro koji je zakon sada po redu i ako ste pomno slušali ja sam to i rekao u replici zastupniku. No, činjenica je da ovaj zakon koji sada dolazi, a to ne možete nikako izbjeći da će izmjenom Zakona o porezu na dodanu vrijednost evo ovo mlijeko i ovaj kruh poskupjeti. Ja ne znam da li vi možete tvrditi da neće. I znam vrlo dobro koja je sad tema na redu, uostalom to ću sad i pričati u ime kluba. Dakle, imam ja pojma što se radi ovdje. Nakon petka i nakon što zakon, izmjene Zakona o porezu na dodanu vrijednost budu objavljene u Narodnim novinama mlijeko, kruh i ostale stvari će poskupiti. Ne 5% nego će poskupiti malo više. Doduše pojeftinit će određena plovila. Eto.
Jedino kolega Vinkoviću što mi sad ne raspravljamo Zakon o PDV-u pa su ovi vaši rekviziti malo preuranjeno doneseni unutra ali sad će odgovoriti na repliku kolega Jelušić.
Točno je kolega Vinkoviću da će poskupiti, da će kruh i mlijeko biti 5% skuplji i da se uvodi porez na kruh i mlijeko 5% to je točno, to ste dobro rekli. Ali vi isto tako znate zašto se to događa i to ne želite reći. Želite ostaviti iza toga tajanstvo kao eto došao je SDP na vlast i sad će vam građani poskupiti kruh i mlijeko 5%. To je, niste to rekli, ali to je poruka jer ne kažete što iza toga stoji a znate vrlo dobro da iza toga stoji usklađivanje sa EU. Da u EU u koju želimo ući, svi želimo ući, nema … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas nemojte me prekidati. Nema nulte stope. Prema tome kruh i mlijeko poskupljuju zato što ulazimo u EU 5%, nema više nulte stope. Zbog toga se to čini vi to vrlo dobro znate, ali ne želite to reći jer vam ne paše, želite reći nešto drugo ali dozvolite da vam to moram replicirati.
Druga replika, poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega Jelušić vi ste rekli da ste promijenili u ovom periodu jako puno poreznih zakona što je točno. Također, ste rekli da se zakoni donose da bi važili za sve, ali nažalost naravno uvijek je tako da oni za jedne većinom važe, za druge ne važe, jedni više stradavaju drugi manje. Tako je bilo i sa ovim listama srama tzv. koje su se pojavile od Porezne uprave van i koje su kao što je ovdje već rečeno nekoliko puta pojavljivale i po medijima po novinama pa nisu baš dale pravu sliku stanja, nisu baš svi oni koji su trebali biti na tim listama bili objavljeni. Naravno nisu bili objavljeni oni koji imaju najviše i koji bi trebali biti možda među prvima. Ja bih rekao da mi nije jasno zašto ovdje govorimo o tome kako je to dobro što je promijenjeno toliko zakona kad u kontaktu sa građanima stječem sasvim drugačiji dojam. Građani ne osjećaju ništa dobro promjenama zakona, poreznih zakona. Obrtnici i mali poduzetnici također ne osjećaju ništa dobro pa mi je onda čini mi se da idemo u krivom pravcu, da se nešto krivo događa, da nismo dobro sagledali ono što bi trebalo ovom društvu, ovim ljudima dati i pružiti. Ali evo, sutra, tj. poslije ove točke je prilika da napravimo nešto dobro pa da smanjimo u onom drugom zakonu PDV na hranu na 10% kako bi konačno dali jedan dobar signal građanima.
Odgovor na repliku, Ivo Jelušić.
Dragi kolega ja vjerujem da ste vi emocionalan čovjek i da osjećate s ljudima, ali da baš osjećate sve što građani misle u to pomalo sumnjam, i da vas osjećaj možda i vara pogotovo ne možete znati što građani misle ako ih vi namjerno u tom smislu drugačije želite informirati i davati druge informacije. Ako je netko dobio nešto veću plaću za stotinjak kuna jer smo promijenili porez na dohodak, on to vidi na svojoj plaći. Možda vi to kod njega ne vidite jel vi imate daleko veću plaću, ali onaj kome je zbog toga plaća veća 100kn pa je tim anuliran povećanje PDV-a za 2% jer je tamo otprilike to 2% na njegovu plaću on to vidi. Vi to i ne morate vidjeti ali nemojte onda lažno suosjećati s onima kojima ne vidite kako je njima.
Treća replika uvažena zastupnica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Ja bih vas ustvari kolega Jelušiću pitala vezno uz vašu raspravu kada ste već otvorili pitanje morala u jednom dijelu svoga izlaganja, da li je moralno otvoriti sve građane i sve različite i pravne i fizičke osobe u ovoj zemlji riziku i staviti nad njim i dati pravo Poreznoj upravi da može otvarati nad njima postupke bez obzira kada i u kojem vremenu i koliko je daleko ta imovina stečena, da bi se eventualno došlo do njih nekoliko? Čija imena i prezimena Porezna uprava vjerojatno tako i tako zna? U sprezi Porezne uprave spominjali su se ovdje kriminalne aktivnosti vezane uz šverc, drogu ovo, ono u svezi Porezne uprave i MUP-a njihova imena se tako i tako znaju. I u tome se mi razlikujemo. Vi smatrate da je to moralno otvoriti frontu sviju građana da bi se eventualno pronašao neki krivac. Ja smatram da to nije da se trebamo držati zakona onakvim kakvim jesu i ne možemo se povremeno sjetiti da se vratimo unazad onoliko koliko to državnoj sili odgovara. Državnu silu ipak treba držati pod nekim ograničenjima.
I na ovu repliku odgovara Ivo Jelušić.
Kolegice Dalić sami ste govorili da zakon vrijedi za sve i na sve se jednako odnosi. To je točno. Prema tome, to što su neki do sada bili tim zakonima zaštićeni vi ih i dalje želite zaštiti, a sve pod formom eto da zaštitimo ostatak građana. Ne. Ne zaštićujemo mi ovime ostatak građana jer oni građani to sam rekao u svojoj raspravi koji su uredno plaćali porez na imovinu koju su stekli legalno nemaju se čega bojati, njih se dirati neće. Dirat će se oni koji nemaju dokaza za svoju imovinu i treba ih se dirati. Onog dakle koji je sa svojom plaćom, kreditom itd. kupio redovito stan i platio porez neće ga se dirati i nemojmo plašiti građane. Uostalom nemojmo tako redukcionistički prilaziti … to znači da bi moglo ovako, imamo Zakon o sigurnosti prometa na cestama, sada bi vi mogli reći pa zašto sve kontrolirati sve građane kada samo neki čine prekršaj jel vi izgleda u HDZ-u znate točno tko čini prekršaj. Možda kada je riječ o utaji poreza i znate tko je činio prekršaj možda ste u tome i pomagali.
Sada će replicirati poštovani Branko Vukšić.
Poštovani gospodine Jelušiću vi ste s pravom postavili pitanje morala jer u ovom Saboru su izglasani mnogi zakoni koji su amoralni odnosno koji se protive moralu. U ovom Saboru su izglasani zakoni koji su omogućili pljačkašku privatizaciju pa onda i one neke teze tko je jamio je jamio jer ono ako pustimo one koji su ukrali da ne plate ono barem porez na ono što su ukrali, znači da smo se složili s tom tezom tko je jamio je jamio. Međutim ja opet ponavljam, bit je svega u nelegalno stečenoj imovini. Nelegalno stečenu imovinu oporezovati to znači legalizirati pljačku. Ako je netko stekao na krađi ako je nešto ukradeno kako možete na ukradeno porez staviti? Mislim nelogično. Pa čak da se poslužim riječima gospodina Jelušića nemoralno, da je nešto ukradeno ili nešto ako je diler sagradio kuću ili kupio pet automobila i sada trebamo dati porez na tu vrijednost ili jednostavno pojasnite jednostavno pojasnite kako to mislite? Kako je to moguće da se nešto što je ukradeno može staviti porez na to što je ukradeno? Kada se stavi porez znači vi ste oporezovali nešto, a ovo ostalo je legalizirano. To je kao bespravna gradnja. Sada ste dopustili ono što je očiti prekršaj bio da se legalizira. Uredu to smo se složili izglasano je i sada legaliziramo ono što je ukradeno. Prema tome to je vrlo teško da se možemo s time složiti. I još bih samo naglasio kazali ste nulte stope, ima, u Velikoj Britaniji ima. Stvar je pregovora samo što nećete reći da su loše ispregovarali pregovarači. Mogli smo imati nultu stopu.
Odgovora poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Ja se s vama na prvi mah mogu složiti. Dakle ne može se netko tko je kriminalac tko je dilao drogu i s tim stekao ogroman novac i kupio imovinu ovime amnestirati, slažem se s vama, a to ovaj zakon ne rješava. Prema tome vi bi Poreznim zakonom rješavali suzbijali kriminal opći kriminalitet. To se rješava drugim zakonom i to treba raditi. Poreznim zakonom se naplaćuje porez prema tome mi želimo reći da trebamo naplatiti porez time. Ako se on bavi kriminalnim radnjama i to stekao nije amnestiran time to što će se ovo naplatiti porez, tek onda slijedi ili prethodno prije toga ili paralelno s tim i drugi proces koji se ne … po ovom zakonu nego po drugim zakonima ove države Hrvatske.
I posljednja replika uvaženi Ivan Drmić.
Poštovani kolege, ponukan sam na ovu repliku izlaganjem gospodina Jelušića kada je utvrdio da kolega Vinković ne razumije ono što je Vlada predložila. Ja mogu reći da često mi uz puno muke uspijevamo razumjeti ono što Vlada predlaže, a još uz puno više muka pokušavamo shvatiti što je cilj nekakvog vladinog prijedloga iako ovaj zakon smo shvatili. Do sada je činjenica često bio jedan mogu reći nepostojeći ili truli alibi državnih institucija od Porezne uprave pa nadalje da nisu mogli naplatiti porez, nisu mogli utvrditi podrijetlo imovine jer je zastarni rok za to do sada bio 6 godina. Deseci tisuća ljudi rade u tim institucijama i malo je čudno da njima treba uopće i 6 godina, a kamoli puno duže da bi u doba današnje informatizacije kada praktično sve podatke imaju na jednom mjestu moraju utvrdit da je netko nešto nelegalno stekao, da nije platio porez i da nije na vrijeme oporezovan. Tako da moje je mišljenje da je i ovaj zakon na jedan način mazanje očiju javnosti. Mi ćemo ovaj zakon podržati, ne zato što mislimo da se bez njega ne može već jednostavno da bi i Poreznoj upravi i drugim institucijama države u čijem je opisu poslova taj dio zadatka izbacili taj nepostojeći ili truli alibi da nisu to mogli rješavati zbog zastarnog roka od 6 godina. Hvala.
I posljednji odgovor na posljednju repliku, Ivo Jelušić.
Kolega Drmić, rekli ste da vi ne razumijete. Pa možda vas i mogu shvatit, vi ne razumijete zakone kad ova Vlada predlaže koji su pravični, pravedni i moralni. Ovaj zakon je takav. Ne znam zašto vam je problem to razumjeti ali dobro, ne morate razumjeti, ja neću ovdje niti imam vremena uvjeravati vas da vi to razumijete ali ja vjerujem da oni na koji se ovo odnosi, a to su većina građana Republike Hrvatske to razumiju.
13 je sati i 33 minute. Sad oglašavam stanku. Nastavljamo u 15 sati i na redu je klub HDSSB-a i uvaženi zastupnik Zoran Vinković. Dobar tek svima.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Zoran Vinković. Izvolite kolega.
… [[Govornik naknadno uključen.]] klub HDSSB-a će podržati ovaj zakon. Ja bih volio da su ovdje i predstavnici Ministarstva financija, obzirom da podržat ćemo ga isključivo iz dobre namjere ovoga Zakona ali ne iz načina koji ovaj Zakon, jer ovaj Zakon otvara i mnoga pitanja koja su prije svega vezana posebno za pitanje, ja bih rekao čak i vjerujem da će se ovim Zakonom baviti i Ustavni sud. Ovaj Zakon u svakom slučaju ukida onu poznatu uzrečicu "tko je jamio, jamio" i doista treba i prije svega i pohvaliti namjeru predlagača da ono što je jamljeno bude na adekvatan način i vraćeno. No, imajući u vidu sve što se, dakle dešavalo svih ovih godina postavlja se i opravdano pitanje, institut koji je prije svega morao nadgledati poreznu disciplinu, koji je morao omogućiti svim građanima jednakost, onu ustavnu jednakost pred zakonom. Očigledno to nije provodio. Jer ja ne vjerujem da netko može biti dužan četiri, pet, šest godina. Onda kad dođe šest godina i jedan dan, kako to djeca igraju one igre puj pik ne važi i više taj dug, porezni dug više ne postoji. S druge strane otvara se i pitanje mogućnosti uopće naplate, jer svjesni da i na onim listama, ja ne bih rekao srama. Jer mogu se sramiti oni koji nisu izvršavali svoju dužnost prema ovome društvu i plaćali svoje obaveze kao i svi drugi građani, nego je to bila prije svega lista obveza. Na toj listi su trebali biti posebno izdvojeni oni koji su sklopili ugovore i sa Poreznom upravom i sa Ministarstvom financija. Ali opravdano je pitanje naplata, jer od onog poreznog duga od 52 milijarde kuna, dakle od gotovo pola proračuna Republike Hrvatske ja bih volio vidjeti i listu onih koji su taj porez platili, koji su se naplatili i ponovo objaviti listu onih koji taj porez nisu platili. To nije nikakvo pljuvanje niti po poduzetnicima, niti po gospodarstvu, a posebno izdvojiti listu gdje su se ti porezni obveznici uspjeli nagoditi sa državom. Dakle, tu raspravu sam vodio prije nekoliko mjeseci. I drago mi je da je to Porezna uprava prihvatila. Naplaćeno je svega koliko je meni poznato nešto više ili oko 4 milijarde kuna. Još uvijek imamo nenaplaćenih preko 45 milijardi kuna poreznog duga. Pitanje u tom jamljenju, nemojte misliti da oni koji su jamili, da su sve baš ostavili u Hrvatskoj. Ima tu malo i u švicarskim bankama. U njih ne možete ući. Ima malo u onim poznatim kompanijama na Djevičanskim otocima. Ima puno sredstava ne u nekretninama u Hrvatskoj, nego diljem svijeta, možda i na Hawaima, Kanarskom otočju itd. itd. Dakle, treba krenuti od one stvarne, povećane, tamo još dvije tisućite revizije pretvorbe i privatizacije. Jer slično kao što zločini, ratni zločini, ratno profiterstvo ne zastarijeva tako, ne treba zastariti ni ovo profiterstvo i ovaj kriminal koji se desio u pretvorbi i privatizaciji. Pitanje nezastarijevanja duga. Ne bih želio da se ovaj Zakon pretvori u određenu ustavnu kategoriju obzirom na njegovu retroaktivnost i protiv toga sam uopće da netko tko je stvarno pokrao ove građane nakon šest godina bude amnestiran ili da mu se amnestiraju kaznena djela time što je platio određeni porezni dug. Dakle, ja neću spominjat dilere jer oni kad-tad će doći na lice pravde. Ali ne vjerujem i sumnjam da će doći oni koji su na ovakav način isisali novce iz džepova hrvatskih građana i hrvatskog gospodarstva. Danas u tim tvrtkama imate sasvim druge vlasnike. Dakle, netko tko je u pretvorbi i privatizaciji postao vlasnik, isisao sve ono što se moglo uzeti iz te tvrtke tu tvrtku je odveo ili u stečaj ili ju je dao za 1 kunu, zadužio je ogromnim kreditnim obavezama, pojavio se novi vlasnik. Ne vjerujem da će tu ta sintagma tko je jamio, jamio je uspjeti. Većina tih građana koji su radili na takav način nemaju niti nekretninu niti obitelj u RH. Smatram da se ovaj jedan zakon treba odnositi ne samo na porezni dug nego se treba odnositi na sve obveze građana. Kako u lokalnoj samoupravi, tako i u društvu u cjelini. Posebno je ovo pitanje članka 211. Dakle, ovlasti koje se i ovlašćuje ministar i dobiva ovlasti posebno me zanima što znači ovo da se ovlašćuje ministar financija da u roku od 4 mjeseca od dana stupanja na snagu ovog zakona pravilnikom propiše način postupanja u dobroj vjeri. E sad, jer smo ovdje da prolongiramo još 4 mjeseca do donošenja pravilnika, da svi vjerujemo u dobru vjeru ili se ta dobra vjera obzirom da ovo nije pitanje religije i vjerovanja nego pitanje zakona treba definirati upravo zakonom. Dobra vjera može biti relativna stvar. Za nekog je dobra vjera ako ti ja kažem e sad bio si dužan bio si dužan 10 godina pa u dobroj vjeri možeš biti dužan još 30 godina. Dakle, ta dobra vjera omogućava i jednu mogućnost malverzacije bez obzira ja sumnjam da bi ministar sadašnji išao u tu vrstu, ali zakonom se dobra vjera ne može propisati dobra vjera. Jedan cijeli niz dakle pitanja koja se otvaraju dakle u ovom zakonu ali kažem podržat ćemo ga upravo iz ovog osnovnog dijela da nitijedan kriminal ne može zastarjeti, posebno ne pljačka građana. Ali, smatram da ovako jedan zakon upravo radi određenih propusta i nedoumica prije svega radi pitanja ustavnosti i ocjena ustavnosti ovog zakona ne bi trebao ići u hitnu proceduru. Jer ta hitna procedura neće ovaj da tako kažem spriječiti pa čak ni ova 4 mjeseca do donošenja pravilnika neće sasvim sigurno natjerati nekog da što prije vrati ono što je ne dao Bog ukrao, ali smatram da jedna velika većina ovog poreznog duga je upravo nastala iz nemogućnosti plaćanja ne radi svjetske ekonomske krize nego prije svega radi ove krize koju smo sami napravili u ovih 20 godina, ne u zadnjih 2 godine nego u ovih 20 i nešto više godina. Meni je žao obzirom da ovo prije svega je jedan tehnički zakon, zakon koji ima i političku dimenziju ali puno važniji i žao mi je što nema kolege Jelušića ovdje jer me je tada predsjedavajući vjerojatno je uzeo stanku da ne bi mogao odgovoriti, a vezano je za ovaj sljedeći zakon i za onu kilu kruha i onu litru mlijeka, ali evo i za one sendviče tamo koji će ovi naši mladi jesti i koji će poskupiti vrlo brzo. Nije istina, a o tome će i kolega ovaj moj Češek pričati u ime kluba, nije istina da smo natjerani od strane Europe, odnosno EU da taj zakon mora stupiti na snagu 1.01.2013. godine. Jer evo u ovoj izjavi o usklađenosti nacrta prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost koju smo potpisali i mi i koordinator za EU 6.11.2012. godine stoji rok u kojem je predviđeno postizanje potpune usklađenosti prijedloga propisa s pravnom stečevinom EU do dana prijema RH u članstvo EU. Dakle, to nije ni 1.07.2013. jer tko nam garantira da ćemo ući 1.07.2013. u EU? Štefan Füle ili Angela Merkl? Da li je to onda istina da je to 1.01.2013. godine? Dakle, ja sam znao o čemu pričam. I nitko ne kaže da SDP povisuje PDV na 5%, povisuje Vlada. Vlada – SDP, HNS, HSU i tko još ima i IDS. Dakle, to je jedina istina koju trebate reći građanima. I da će ona litra mlijeka od dana objave u Narodnim novinama biti skuplja 5%. I da će i ona kila kruha biti, crnog, bijelog, miješanog, raženog [[Upadica Batinić: Kolega Vinkoviću, ali to je sljedeća točka dnevnog reda.]] Vratit ću se ja na ovaj itekako vezano za ovaj zakon tko je jamio, jamio je. E sad, i u ovom zakonu koji donosite bez obzira na ovaj potpis sa EU postavlja se pitanje isto, jel i to jamaža? Dakle ako samo se obavezali da će to stupiti na snagu danom prijema Hrvatske u EU pa što onda idemo i trčimo pred rudo? Ne moramo, ali očigledno moramo napuniti državni proračuna. a od koga ćemo uzeti? Više nema od koga jedino od građana. I to je istina. Dakle nisam ja prvi počeo ovu priču. Žao mi je što nema kolege Jelušića jel ja vrlo dobro znam šta čitam i šta je potpisano od strane Vlade. Druga je stvar što je neko drugi bio u pregovorima i tako dogovorio. E pa Hrvatska u tu EU ulazi em opljačkana od strane ti koji su jamili, koji su se okoristili u pretvorbi i privatizaciji, koji vjerojatno ni ovaj dobra namjera ovog zakona koji će HDSSB podržati neće uspjeti vratiti ta sredstva ulazi jednostavno na koljenima, na koljenima, dame i gospodo zastupnici i to moram priznati građanima. To je jedina istina. Dakle mislim da ću još ostati obzirom na važnost poreza na dodanu vrijednost, ali u svakom slučaju ovo što je ovdje upisano i u ovom zakonu porez na dodanu vrijednost nećemo podržati. Ovaj zakon ćemo podržati ali imajte u vidu da bi trebao ići u dva čitanja jel ima puno stvari koje su vezane i nisu dobro razrađene. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Imamo prijavljene dvije replike. Prava se javila Dragica Zgrebec potpredsjednica. Izvolite.
Kolega Vinković ovo nije tehnički zakon i nema nikakve bojazni da bi on mogao pasti na ustavnom sudu jer on nema povratno djelovanje, on samo utvrđuje u određenom razdoblju nesrazmjer između imovine i dohodaka. Dakle po tome nije tehnički jer će on utvrđivati da je netko stekao nelegalnu imovinu, utvrdit će mu porez. Porezna uprava ne može kaznene prijave rješavati ali u takvom slučaju stupa na snagu Kazneni zakon koji kaže da onaj koji utaji porez doprinose i druga davanja državi, može biti osuđen do tri godine zatvora. Prema tome i nakon toga stupa na snagu drugi zakon odnosno kaznena odgovornost se utvrđuje po drugom zakonu. Vi ste ovdje govorili o pretvorbi i privatizaciji, promjenom Ustava i donošenjem Zakona o nezastari takvih nedjela zapravo i sve nepravilnosti odnosno nezakonitosti utvrđene revizijom pretvorbe i privatizacije mogu biti sankcionirane ili moraju biti sankcionirane samim time što je Državni ured za reviziju obavio u tih nekoliko godina dok je revidirao pretvorbu i privatizaciju značajan broj nepravilnosti i nezakonitosti, utvrdio tko su odgovorne osobe i sudovi imaju olakšanu situaciju da provedu sankcije nad takvima.
Hvala. Imamo odgovor na repliku Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Pa ja i nisam uvažena zastupnice da je to isključivo tehnički zakon. Ja sam rekao da je ovaj zakon i politički zakon. I klub HDSSB-a je podržao ovaj zakon imajući upravo u vidu namjeru nezastarijevanja, ja bih rekao i zločina i pljačke hrvatskih građana. Mislim da sam bio dovoljno jasan. S druge strane ja bih volio da se ta revizija pretvorbe i privatizacije napravila još 2000., a ne 2012. Ne znam za nijedan slučaj da je netko tko je imao da tako kažem olakotne okolnosti u pretvorbi i privatizaciji bez obzira na famoznu Državnu reviziju i nalaze te revizije jer ja sam prijavio PIK Đakovo koje je evo sada u stečaju, više nama ni S od stečaja ni P od PIK-a Đakovo i završio je iza brave. Nema, niti će se to desiti. Što je sa ovim velikim tvrtkama? Pa one su prodane strancima. Mislim da nema mogućnosti da se to uopće napravi. S druge strane smatram da ovaj zakon treba ići u drugo čitanje jel evo između ostalog treba ozakoniti dobru vjeru. Svatko od nas ima dobru vjeru pa mu se mogu desiti raznorazne stvari u toj dobroj vjeri. Imao sam dobru vjeru, a napravio sam izuzetno lošu stvar. Dakle dobra vjera pa čak se on zvao i ministar ne može biti u zakonu nazvana dobrom vjerom nego mora biti zakonski element.
Hvala. I sljedeća replika Ana Lovrin. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Vinković vi ste apelirali na to iz niza razloga zašto bi ovaj zakon trebao ići u drugo čitanje. Ja ću se s vama složiti ali ću dodati još jedan razlog jer bismo onda i na neki način izbjegli ovu poslovničku nepravilnost u kojoj donosimo ovaj zakon, a to je da Odbor za zakonodavstvo nije dao mišljenje o prijedlogu da pojedine odredbe ovoga zakona se primjenjuju retroaktivno odnosno da imaju povratno djelovanje. I nije točno da neće imati povratno djelovanje. Imat će jer sada ima jednu kategoriju da praktički ne zastarijeva utvrđivanje poreza jer se ne kaže u kom roku se može ispitivati porijeklo imovine unatrag. Dakle kada se može bezgranično i beskonačno unatrag pa onda recimo iz '950.-te ili '960.-te tako piše u zakonu, onda se prema tome može utvrđivati i porezna obveza za nešto iz recimo '960.-te. A ja ću pročitati predsjednica Odbora za zakonodavstvo nije u ime odbora tu pročitala ali reći ću. Članovi Odbora za zakonodavstvo koji su sigurno blagonakloni prema predlagatelju jer je većina članova iz redova vladajućih, dakle članovi odbora predložili su preispitati odredbu ovog prijedloga koji se odnose na apsolutne i relativne rokove zastare. Naime, odredbe Općeg poreznog zakona koje se primjenjuju na zastaru u poreznim postupcima izazvale su brojne poteškoće u praksi poreznih tijela obzirom da je institut zastare u poreznom postupku uređen kao kombinacija instituta zastare kakvog poznaje građansko pravo i instituta zastare kakvog poznaje kazneno pravo. U tom smislu ukazano je na potrebu preciznijeg određenja zastare u poreznom postupku kojim bi se izbjeglo razlikovanje relativnih i apsolutnih zastarnih rokova. Slijedom toga ukazuje se na moguća rješenja propisana odredbom Kaznenog zakona itd., itd. Dakle o tome tako Odbor za zakonodavstvo, prema tome ja čvrsto vjerujem da bi predlagatelj mogao prihvatit sugestiju svoga odbora i stoga bi bilo dobro da to ide u drugo čitanje da se onda, a i da postupamo poslovnički.
Vrijeme kolegice. Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Zoran Vinković. Izvolite.
Pa ja se slažem da uostalom i zatražili smo upravo, smatram da obzirom na iskustvo naplate i ako nešto nije naplaćeno u 6 godina pa ja ne vidim razloga da će se to naplatiti sada ako ovaj zakon stavimo u drugo čitanje, da će to odmah biti naplaćeno iz razloga što ćemo mi ovaj zakon još malo možda i prespavati i možda se dosjetit nekih boljih rješenja da ćemo to sada odjednom uspjeti naplatiti. Ja pozdravljam namjeru, dakle politička namjera je u redu i HDSSB podržava političku namjeru, ali zakon otvara i niz nekih ja bih rekao i pravnih nedoumica. Podsjećam i na ovaj članak 211., podsjećam uostalom i na otpis dospjelog poreznog duga. Danas imamo mnoge pa čak ove iz pretvorbe i privatizacije koji su podigli silne milijune, prebacili ih na Djevičanske otoke, ovdje imaju vjerojatno stan od 45 kvadrata koji nije na njima, rastali su se od supruge i djece i nikom ništa. On nema niti jednu nekretninu. Ja ne znam da li je uspio netko nešto naplatiti iz tih obaveza iz pretvorbe i privatizacije. Ja tvrdim da nije. Ja kad pogledam svoje Đakovo i onu okolicu, ljudi koji su sudjelovali u pretvorbi i privatizaciji danas su…
Vrijeme kolega.
Jedino kolega Vinkoviću što mi sad ne raspravljamo Zakon o PDV-u pa su ovi vaši rekviziti malo preuranjeno doneseni unutra ali sad će odgovoriti na repliku kolega Jelušić.
Točno je kolega Vinkoviću da će poskupiti, da će kruh i mlijeko biti 5% skuplji i da se uvodi porez na kruh i mlijeko 5% to je točno, to ste dobro rekli. Ali vi isto tako znate zašto se to događa i to ne želite reći. Želite ostaviti iza toga tajanstvo kao eto došao je SDP na vlast i sad će vam građani poskupiti kruh i mlijeko 5%. To je, niste to rekli, ali to je poruka jer ne kažete što iza toga stoji a znate vrlo dobro da iza toga stoji usklađivanje sa EU. Da u EU u koju želimo ući, svi želimo ući, nema … [[Upadica se ne razumije.]] Molim vas nemojte me prekidati. Nema nulte stope. Prema tome kruh i mlijeko poskupljuju zato što ulazimo u EU 5%, nema više nulte stope. Zbog toga se to čini vi to vrlo dobro znate, ali ne želite to reći jer vam ne paše, želite reći nešto drugo ali dozvolite da vam to moram replicirati.
Druga replika, poštovani zastupnik Branko Hrg.
Hvala potpredsjedniče. Evo kolega Jelušić vi ste rekli da ste promijenili u ovom periodu jako puno poreznih zakona što je točno. Također, ste rekli da se zakoni donose da bi važili za sve, ali nažalost naravno uvijek je tako da oni za jedne većinom važe, za druge ne važe, jedni više stradavaju drugi manje. Tako je bilo i sa ovim listama srama tzv. koje su se pojavile od Porezne uprave van i koje su kao što je ovdje već rečeno nekoliko puta pojavljivale i po medijima po novinama pa nisu baš dale pravu sliku stanja, nisu baš svi oni koji su trebali biti na tim listama bili objavljeni. Naravno nisu bili objavljeni oni koji imaju najviše i koji bi trebali biti možda među prvima. Ja bih rekao da mi nije jasno zašto ovdje govorimo o tome kako je to dobro što je promijenjeno toliko zakona kad u kontaktu sa građanima stječem sasvim drugačiji dojam. Građani ne osjećaju ništa dobro promjenama zakona, poreznih zakona. Obrtnici i mali poduzetnici također ne osjećaju ništa dobro pa mi je onda čini mi se da idemo u krivom pravcu, da se nešto krivo događa, da nismo dobro sagledali ono što bi trebalo ovom društvu, ovim ljudima dati i pružiti. Ali evo, sutra, tj. poslije ove točke je prilika da napravimo nešto dobro pa da smanjimo u onom drugom zakonu PDV na hranu na 10% kako bi konačno dali jedan dobar signal građanima.
Odgovor na repliku, Ivo Jelušić.
Dragi kolega ja vjerujem da ste vi emocionalan čovjek i da osjećate s ljudima, ali da baš osjećate sve što građani misle u to pomalo sumnjam, i da vas osjećaj možda i vara pogotovo ne možete znati što građani misle ako ih vi namjerno u tom smislu drugačije želite informirati i davati druge informacije. Ako je netko dobio nešto veću plaću za stotinjak kuna jer smo promijenili porez na dohodak, on to vidi na svojoj plaći. Možda vi to kod njega ne vidite jel vi imate daleko veću plaću, ali onaj kome je zbog toga plaća veća 100kn pa je tim anuliran povećanje PDV-a za 2% jer je tamo otprilike to 2% na njegovu plaću on to vidi. Vi to i ne morate vidjeti ali nemojte onda lažno suosjećati s onima kojima ne vidite kako je njima.
Treća replika uvažena zastupnica Martina Dalić.
Hvala lijepo. Ja bih vas ustvari kolega Jelušiću pitala vezno uz vašu raspravu kada ste već otvorili pitanje morala u jednom dijelu svoga izlaganja, da li je moralno otvoriti sve građane i sve različite i pravne i fizičke osobe u ovoj zemlji riziku i staviti nad njim i dati pravo Poreznoj upravi da može otvarati nad njima postupke bez obzira kada i u kojem vremenu i koliko je daleko ta imovina stečena, da bi se eventualno došlo do njih nekoliko? Čija imena i prezimena Porezna uprava vjerojatno tako i tako zna? U sprezi Porezne uprave spominjali su se ovdje kriminalne aktivnosti vezane uz šverc, drogu ovo, ono u svezi Porezne uprave i MUP-a njihova imena se tako i tako znaju. I u tome se mi razlikujemo. Vi smatrate da je to moralno otvoriti frontu sviju građana da bi se eventualno pronašao neki krivac. Ja smatram da to nije da se trebamo držati zakona onakvim kakvim jesu i ne možemo se povremeno sjetiti da se vratimo unazad onoliko koliko to državnoj sili odgovara. Državnu silu ipak treba držati pod nekim ograničenjima.
I na ovu repliku odgovara Ivo Jelušić.
Kolegice Dalić sami ste govorili da zakon vrijedi za sve i na sve se jednako odnosi. To je točno. Prema tome, to što su neki do sada bili tim zakonima zaštićeni vi ih i dalje želite zaštiti, a sve pod formom eto da zaštitimo ostatak građana. Ne. Ne zaštićujemo mi ovime ostatak građana jer oni građani to sam rekao u svojoj raspravi koji su uredno plaćali porez na imovinu koju su stekli legalno nemaju se čega bojati, njih se dirati neće. Dirat će se oni koji nemaju dokaza za svoju imovinu i treba ih se dirati. Onog dakle koji je sa svojom plaćom, kreditom itd. kupio redovito stan i platio porez neće ga se dirati i nemojmo plašiti građane. Uostalom nemojmo tako redukcionistički prilaziti … to znači da bi moglo ovako, imamo Zakon o sigurnosti prometa na cestama, sada bi vi mogli reći pa zašto sve kontrolirati sve građane kada samo neki čine prekršaj jel vi izgleda u HDZ-u znate točno tko čini prekršaj. Možda kada je riječ o utaji poreza i znate tko je činio prekršaj možda ste u tome i pomagali.
Sada će replicirati poštovani Branko Vukšić.
Poštovani gospodine Jelušiću vi ste s pravom postavili pitanje morala jer u ovom Saboru su izglasani mnogi zakoni koji su amoralni odnosno koji se protive moralu. U ovom Saboru su izglasani zakoni koji su omogućili pljačkašku privatizaciju pa onda i one neke teze tko je jamio je jamio jer ono ako pustimo one koji su ukrali da ne plate ono barem porez na ono što su ukrali, znači da smo se složili s tom tezom tko je jamio je jamio. Međutim ja opet ponavljam, bit je svega u nelegalno stečenoj imovini. Nelegalno stečenu imovinu oporezovati to znači legalizirati pljačku. Ako je netko stekao na krađi ako je nešto ukradeno kako možete na ukradeno porez staviti? Mislim nelogično. Pa čak da se poslužim riječima gospodina Jelušića nemoralno, da je nešto ukradeno ili nešto ako je diler sagradio kuću ili kupio pet automobila i sada trebamo dati porez na tu vrijednost ili jednostavno pojasnite jednostavno pojasnite kako to mislite? Kako je to moguće da se nešto što je ukradeno može staviti porez na to što je ukradeno? Kada se stavi porez znači vi ste oporezovali nešto, a ovo ostalo je legalizirano. To je kao bespravna gradnja. Sada ste dopustili ono što je očiti prekršaj bio da se legalizira. Uredu to smo se složili izglasano je i sada legaliziramo ono što je ukradeno. Prema tome to je vrlo teško da se možemo s time složiti. I još bih samo naglasio kazali ste nulte stope, ima, u Velikoj Britaniji ima. Stvar je pregovora samo što nećete reći da su loše ispregovarali pregovarači. Mogli smo imati nultu stopu.
Odgovora poštovani zastupnik Ivo Jelušić.
Ja se s vama na prvi mah mogu složiti. Dakle ne može se netko tko je kriminalac tko je dilao drogu i s tim stekao ogroman novac i kupio imovinu ovime amnestirati, slažem se s vama, a to ovaj zakon ne rješava. Prema tome vi bi Poreznim zakonom rješavali suzbijali kriminal opći kriminalitet. To se rješava drugim zakonom i to treba raditi. Poreznim zakonom se naplaćuje porez prema tome mi želimo reći da trebamo naplatiti porez time. Ako se on bavi kriminalnim radnjama i to stekao nije amnestiran time to što će se ovo naplatiti porez, tek onda slijedi ili prethodno prije toga ili paralelno s tim i drugi proces koji se ne … po ovom zakonu nego po drugim zakonima ove države Hrvatske.
I posljednja replika uvaženi Ivan Drmić.
Poštovani kolege, ponukan sam na ovu repliku izlaganjem gospodina Jelušića kada je utvrdio da kolega Vinković ne razumije ono što je Vlada predložila. Ja mogu reći da često mi uz puno muke uspijevamo razumjeti ono što Vlada predlaže, a još uz puno više muka pokušavamo shvatiti što je cilj nekakvog vladinog prijedloga iako ovaj zakon smo shvatili. Do sada je činjenica često bio jedan mogu reći nepostojeći ili truli alibi državnih institucija od Porezne uprave pa nadalje da nisu mogli naplatiti porez, nisu mogli utvrditi podrijetlo imovine jer je zastarni rok za to do sada bio 6 godina. Deseci tisuća ljudi rade u tim institucijama i malo je čudno da njima treba uopće i 6 godina, a kamoli puno duže da bi u doba današnje informatizacije kada praktično sve podatke imaju na jednom mjestu moraju utvrdit da je netko nešto nelegalno stekao, da nije platio porez i da nije na vrijeme oporezovan. Tako da moje je mišljenje da je i ovaj zakon na jedan način mazanje očiju javnosti. Mi ćemo ovaj zakon podržati, ne zato što mislimo da se bez njega ne može već jednostavno da bi i Poreznoj upravi i drugim institucijama države u čijem je opisu poslova taj dio zadatka izbacili taj nepostojeći ili truli alibi da nisu to mogli rješavati zbog zastarnog roka od 6 godina. Hvala.
I posljednji odgovor na posljednju repliku, Ivo Jelušić.
Kolega Drmić, rekli ste da vi ne razumijete. Pa možda vas i mogu shvatit, vi ne razumijete zakone kad ova Vlada predlaže koji su pravični, pravedni i moralni. Ovaj zakon je takav. Ne znam zašto vam je problem to razumjeti ali dobro, ne morate razumjeti, ja neću ovdje niti imam vremena uvjeravati vas da vi to razumijete ali ja vjerujem da oni na koji se ovo odnosi, a to su većina građana Republike Hrvatske to razumiju.
13 je sati i 33 minute. Sad oglašavam stanku. Nastavljamo u 15 sati i na redu je klub HDSSB-a i uvaženi zastupnik Zoran Vinković. Dobar tek svima.
Kolegice i kolege, nastavljamo sa radom. U ime Kluba zastupnika HDSSB-a Zoran Vinković. Izvolite kolega.
… [[Govornik naknadno uključen.]] klub HDSSB-a će podržati ovaj zakon. Ja bih volio da su ovdje i predstavnici Ministarstva financija, obzirom da podržat ćemo ga isključivo iz dobre namjere ovoga Zakona ali ne iz načina koji ovaj Zakon, jer ovaj Zakon otvara i mnoga pitanja koja su prije svega vezana posebno za pitanje, ja bih rekao čak i vjerujem da će se ovim Zakonom baviti i Ustavni sud. Ovaj Zakon u svakom slučaju ukida onu poznatu uzrečicu "tko je jamio, jamio" i doista treba i prije svega i pohvaliti namjeru predlagača da ono što je jamljeno bude na adekvatan način i vraćeno. No, imajući u vidu sve što se, dakle dešavalo svih ovih godina postavlja se i opravdano pitanje, institut koji je prije svega morao nadgledati poreznu disciplinu, koji je morao omogućiti svim građanima jednakost, onu ustavnu jednakost pred zakonom. Očigledno to nije provodio. Jer ja ne vjerujem da netko može biti dužan četiri, pet, šest godina. Onda kad dođe šest godina i jedan dan, kako to djeca igraju one igre puj pik ne važi i više taj dug, porezni dug više ne postoji. S druge strane otvara se i pitanje mogućnosti uopće naplate, jer svjesni da i na onim listama, ja ne bih rekao srama. Jer mogu se sramiti oni koji nisu izvršavali svoju dužnost prema ovome društvu i plaćali svoje obaveze kao i svi drugi građani, nego je to bila prije svega lista obveza. Na toj listi su trebali biti posebno izdvojeni oni koji su sklopili ugovore i sa Poreznom upravom i sa Ministarstvom financija. Ali opravdano je pitanje naplata, jer od onog poreznog duga od 52 milijarde kuna, dakle od gotovo pola proračuna Republike Hrvatske ja bih volio vidjeti i listu onih koji su taj porez platili, koji su se naplatili i ponovo objaviti listu onih koji taj porez nisu platili. To nije nikakvo pljuvanje niti po poduzetnicima, niti po gospodarstvu, a posebno izdvojiti listu gdje su se ti porezni obveznici uspjeli nagoditi sa državom. Dakle, tu raspravu sam vodio prije nekoliko mjeseci. I drago mi je da je to Porezna uprava prihvatila. Naplaćeno je svega koliko je meni poznato nešto više ili oko 4 milijarde kuna. Još uvijek imamo nenaplaćenih preko 45 milijardi kuna poreznog duga. Pitanje u tom jamljenju, nemojte misliti da oni koji su jamili, da su sve baš ostavili u Hrvatskoj. Ima tu malo i u švicarskim bankama. U njih ne možete ući. Ima malo u onim poznatim kompanijama na Djevičanskim otocima. Ima puno sredstava ne u nekretninama u Hrvatskoj, nego diljem svijeta, možda i na Hawaima, Kanarskom otočju itd. itd. Dakle, treba krenuti od one stvarne, povećane, tamo još dvije tisućite revizije pretvorbe i privatizacije. Jer slično kao što zločini, ratni zločini, ratno profiterstvo ne zastarijeva tako, ne treba zastariti ni ovo profiterstvo i ovaj kriminal koji se desio u pretvorbi i privatizaciji. Pitanje nezastarijevanja duga. Ne bih želio da se ovaj Zakon pretvori u određenu ustavnu kategoriju obzirom na njegovu retroaktivnost i protiv toga sam uopće da netko tko je stvarno pokrao ove građane nakon šest godina bude amnestiran ili da mu se amnestiraju kaznena djela time što je platio određeni porezni dug. Dakle, ja neću spominjat dilere jer oni kad-tad će doći na lice pravde. Ali ne vjerujem i sumnjam da će doći oni koji su na ovakav način isisali novce iz džepova hrvatskih građana i hrvatskog gospodarstva. Danas u tim tvrtkama imate sasvim druge vlasnike. Dakle, netko tko je u pretvorbi i privatizaciji postao vlasnik, isisao sve ono što se moglo uzeti iz te tvrtke tu tvrtku je odveo ili u stečaj ili ju je dao za 1 kunu, zadužio je ogromnim kreditnim obavezama, pojavio se novi vlasnik. Ne vjerujem da će tu ta sintagma tko je jamio, jamio je uspjeti. Većina tih građana koji su radili na takav način nemaju niti nekretninu niti obitelj u RH. Smatram da se ovaj jedan zakon treba odnositi ne samo na porezni dug nego se treba odnositi na sve obveze građana. Kako u lokalnoj samoupravi, tako i u društvu u cjelini. Posebno je ovo pitanje članka 211. Dakle, ovlasti koje se i ovlašćuje ministar i dobiva ovlasti posebno me zanima što znači ovo da se ovlašćuje ministar financija da u roku od 4 mjeseca od dana stupanja na snagu ovog zakona pravilnikom propiše način postupanja u dobroj vjeri. E sad, jer smo ovdje da prolongiramo još 4 mjeseca do donošenja pravilnika, da svi vjerujemo u dobru vjeru ili se ta dobra vjera obzirom da ovo nije pitanje religije i vjerovanja nego pitanje zakona treba definirati upravo zakonom. Dobra vjera može biti relativna stvar. Za nekog je dobra vjera ako ti ja kažem e sad bio si dužan bio si dužan 10 godina pa u dobroj vjeri možeš biti dužan još 30 godina. Dakle, ta dobra vjera omogućava i jednu mogućnost malverzacije bez obzira ja sumnjam da bi ministar sadašnji išao u tu vrstu, ali zakonom se dobra vjera ne može propisati dobra vjera. Jedan cijeli niz dakle pitanja koja se otvaraju dakle u ovom zakonu ali kažem podržat ćemo ga upravo iz ovog osnovnog dijela da nitijedan kriminal ne može zastarjeti, posebno ne pljačka građana. Ali, smatram da ovako jedan zakon upravo radi određenih propusta i nedoumica prije svega radi pitanja ustavnosti i ocjena ustavnosti ovog zakona ne bi trebao ići u hitnu proceduru. Jer ta hitna procedura neće ovaj da tako kažem spriječiti pa čak ni ova 4 mjeseca do donošenja pravilnika neće sasvim sigurno natjerati nekog da što prije vrati ono što je ne dao Bog ukrao, ali smatram da jedna velika većina ovog poreznog duga je upravo nastala iz nemogućnosti plaćanja ne radi svjetske ekonomske krize nego prije svega radi ove krize koju smo sami napravili u ovih 20 godina, ne u zadnjih 2 godine nego u ovih 20 i nešto više godina. Meni je žao obzirom da ovo prije svega je jedan tehnički zakon, zakon koji ima i političku dimenziju ali puno važniji i žao mi je što nema kolege Jelušića ovdje jer me je tada predsjedavajući vjerojatno je uzeo stanku da ne bi mogao odgovoriti, a vezano je za ovaj sljedeći zakon i za onu kilu kruha i onu litru mlijeka, ali evo i za one sendviče tamo koji će ovi naši mladi jesti i koji će poskupiti vrlo brzo. Nije istina, a o tome će i kolega ovaj moj Češek pričati u ime kluba, nije istina da smo natjerani od strane Europe, odnosno EU da taj zakon mora stupiti na snagu 1.01.2013. godine. Jer evo u ovoj izjavi o usklađenosti nacrta prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost koju smo potpisali i mi i koordinator za EU 6.11.2012. godine stoji rok u kojem je predviđeno postizanje potpune usklađenosti prijedloga propisa s pravnom stečevinom EU do dana prijema RH u članstvo EU. Dakle, to nije ni 1.07.2013. jer tko nam garantira da ćemo ući 1.07.2013. u EU? Štefan Füle ili Angela Merkl? Da li je to onda istina da je to 1.01.2013. godine? Dakle, ja sam znao o čemu pričam. I nitko ne kaže da SDP povisuje PDV na 5%, povisuje Vlada. Vlada – SDP, HNS, HSU i tko još ima i IDS. Dakle, to je jedina istina koju trebate reći građanima. I da će ona litra mlijeka od dana objave u Narodnim novinama biti skuplja 5%. I da će i ona kila kruha biti, crnog, bijelog, miješanog, raženog [[Upadica Batinić: Kolega Vinkoviću, ali to je sljedeća točka dnevnog reda.]] Vratit ću se ja na ovaj itekako vezano za ovaj zakon tko je jamio, jamio je. E sad, i u ovom zakonu koji donosite bez obzira na ovaj potpis sa EU postavlja se pitanje isto, jel i to jamaža? Dakle ako samo se obavezali da će to stupiti na snagu danom prijema Hrvatske u EU pa što onda idemo i trčimo pred rudo? Ne moramo, ali očigledno moramo napuniti državni proračuna. a od koga ćemo uzeti? Više nema od koga jedino od građana. I to je istina. Dakle nisam ja prvi počeo ovu priču. Žao mi je što nema kolege Jelušića jel ja vrlo dobro znam šta čitam i šta je potpisano od strane Vlade. Druga je stvar što je neko drugi bio u pregovorima i tako dogovorio. E pa Hrvatska u tu EU ulazi em opljačkana od strane ti koji su jamili, koji su se okoristili u pretvorbi i privatizaciji, koji vjerojatno ni ovaj dobra namjera ovog zakona koji će HDSSB podržati neće uspjeti vratiti ta sredstva ulazi jednostavno na koljenima, na koljenima, dame i gospodo zastupnici i to moram priznati građanima. To je jedina istina. Dakle mislim da ću još ostati obzirom na važnost poreza na dodanu vrijednost, ali u svakom slučaju ovo što je ovdje upisano i u ovom zakonu porez na dodanu vrijednost nećemo podržati. Ovaj zakon ćemo podržati ali imajte u vidu da bi trebao ići u dva čitanja jel ima puno stvari koje su vezane i nisu dobro razrađene. Zahvaljujem.
… [[Govornik naknadno uključen.]] klub HDSSB-a će podržati ovaj zakon. Ja bih volio da su ovdje i predstavnici Ministarstva financija, obzirom da podržat ćemo ga isključivo iz dobre namjere ovoga Zakona ali ne iz načina koji ovaj Zakon, jer ovaj Zakon otvara i mnoga pitanja koja su prije svega vezana posebno za pitanje, ja bih rekao čak i vjerujem da će se ovim Zakonom baviti i Ustavni sud. Ovaj Zakon u svakom slučaju ukida onu poznatu uzrečicu "tko je jamio, jamio" i doista treba i prije svega i pohvaliti namjeru predlagača da ono što je jamljeno bude na adekvatan način i vraćeno. No, imajući u vidu sve što se, dakle dešavalo svih ovih godina postavlja se i opravdano pitanje, institut koji je prije svega morao nadgledati poreznu disciplinu, koji je morao omogućiti svim građanima jednakost, onu ustavnu jednakost pred zakonom. Očigledno to nije provodio. Jer ja ne vjerujem da netko može biti dužan četiri, pet, šest godina. Onda kad dođe šest godina i jedan dan, kako to djeca igraju one igre puj pik ne važi i više taj dug, porezni dug više ne postoji. S druge strane otvara se i pitanje mogućnosti uopće naplate, jer svjesni da i na onim listama, ja ne bih rekao srama. Jer mogu se sramiti oni koji nisu izvršavali svoju dužnost prema ovome društvu i plaćali svoje obaveze kao i svi drugi građani, nego je to bila prije svega lista obveza. Na toj listi su trebali biti posebno izdvojeni oni koji su sklopili ugovore i sa Poreznom upravom i sa Ministarstvom financija. Ali opravdano je pitanje naplata, jer od onog poreznog duga od 52 milijarde kuna, dakle od gotovo pola proračuna Republike Hrvatske ja bih volio vidjeti i listu onih koji su taj porez platili, koji su se naplatili i ponovo objaviti listu onih koji taj porez nisu platili. To nije nikakvo pljuvanje niti po poduzetnicima, niti po gospodarstvu, a posebno izdvojiti listu gdje su se ti porezni obveznici uspjeli nagoditi sa državom. Dakle, tu raspravu sam vodio prije nekoliko mjeseci. I drago mi je da je to Porezna uprava prihvatila. Naplaćeno je svega koliko je meni poznato nešto više ili oko 4 milijarde kuna. Još uvijek imamo nenaplaćenih preko 45 milijardi kuna poreznog duga. Pitanje u tom jamljenju, nemojte misliti da oni koji su jamili, da su sve baš ostavili u Hrvatskoj. Ima tu malo i u švicarskim bankama. U njih ne možete ući. Ima malo u onim poznatim kompanijama na Djevičanskim otocima. Ima puno sredstava ne u nekretninama u Hrvatskoj, nego diljem svijeta, možda i na Hawaima, Kanarskom otočju itd. itd. Dakle, treba krenuti od one stvarne, povećane, tamo još dvije tisućite revizije pretvorbe i privatizacije. Jer slično kao što zločini, ratni zločini, ratno profiterstvo ne zastarijeva tako, ne treba zastariti ni ovo profiterstvo i ovaj kriminal koji se desio u pretvorbi i privatizaciji. Pitanje nezastarijevanja duga. Ne bih želio da se ovaj Zakon pretvori u određenu ustavnu kategoriju obzirom na njegovu retroaktivnost i protiv toga sam uopće da netko tko je stvarno pokrao ove građane nakon šest godina bude amnestiran ili da mu se amnestiraju kaznena djela time što je platio određeni porezni dug. Dakle, ja neću spominjat dilere jer oni kad-tad će doći na lice pravde. Ali ne vjerujem i sumnjam da će doći oni koji su na ovakav način isisali novce iz džepova hrvatskih građana i hrvatskog gospodarstva. Danas u tim tvrtkama imate sasvim druge vlasnike. Dakle, netko tko je u pretvorbi i privatizaciji postao vlasnik, isisao sve ono što se moglo uzeti iz te tvrtke tu tvrtku je odveo ili u stečaj ili ju je dao za 1 kunu, zadužio je ogromnim kreditnim obavezama, pojavio se novi vlasnik. Ne vjerujem da će tu ta sintagma tko je jamio, jamio je uspjeti. Većina tih građana koji su radili na takav način nemaju niti nekretninu niti obitelj u RH. Smatram da se ovaj jedan zakon treba odnositi ne samo na porezni dug nego se treba odnositi na sve obveze građana. Kako u lokalnoj samoupravi, tako i u društvu u cjelini. Posebno je ovo pitanje članka 211. Dakle, ovlasti koje se i ovlašćuje ministar i dobiva ovlasti posebno me zanima što znači ovo da se ovlašćuje ministar financija da u roku od 4 mjeseca od dana stupanja na snagu ovog zakona pravilnikom propiše način postupanja u dobroj vjeri. E sad, jer smo ovdje da prolongiramo još 4 mjeseca do donošenja pravilnika, da svi vjerujemo u dobru vjeru ili se ta dobra vjera obzirom da ovo nije pitanje religije i vjerovanja nego pitanje zakona treba definirati upravo zakonom. Dobra vjera može biti relativna stvar. Za nekog je dobra vjera ako ti ja kažem e sad bio si dužan bio si dužan 10 godina pa u dobroj vjeri možeš biti dužan još 30 godina. Dakle, ta dobra vjera omogućava i jednu mogućnost malverzacije bez obzira ja sumnjam da bi ministar sadašnji išao u tu vrstu, ali zakonom se dobra vjera ne može propisati dobra vjera. Jedan cijeli niz dakle pitanja koja se otvaraju dakle u ovom zakonu ali kažem podržat ćemo ga upravo iz ovog osnovnog dijela da nitijedan kriminal ne može zastarjeti, posebno ne pljačka građana. Ali, smatram da ovako jedan zakon upravo radi određenih propusta i nedoumica prije svega radi pitanja ustavnosti i ocjena ustavnosti ovog zakona ne bi trebao ići u hitnu proceduru. Jer ta hitna procedura neće ovaj da tako kažem spriječiti pa čak ni ova 4 mjeseca do donošenja pravilnika neće sasvim sigurno natjerati nekog da što prije vrati ono što je ne dao Bog ukrao, ali smatram da jedna velika većina ovog poreznog duga je upravo nastala iz nemogućnosti plaćanja ne radi svjetske ekonomske krize nego prije svega radi ove krize koju smo sami napravili u ovih 20 godina, ne u zadnjih 2 godine nego u ovih 20 i nešto više godina. Meni je žao obzirom da ovo prije svega je jedan tehnički zakon, zakon koji ima i političku dimenziju ali puno važniji i žao mi je što nema kolege Jelušića ovdje jer me je tada predsjedavajući vjerojatno je uzeo stanku da ne bi mogao odgovoriti, a vezano je za ovaj sljedeći zakon i za onu kilu kruha i onu litru mlijeka, ali evo i za one sendviče tamo koji će ovi naši mladi jesti i koji će poskupiti vrlo brzo. Nije istina, a o tome će i kolega ovaj moj Češek pričati u ime kluba, nije istina da smo natjerani od strane Europe, odnosno EU da taj zakon mora stupiti na snagu 1.01.2013. godine. Jer evo u ovoj izjavi o usklađenosti nacrta prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost koju smo potpisali i mi i koordinator za EU 6.11.2012. godine stoji rok u kojem je predviđeno postizanje potpune usklađenosti prijedloga propisa s pravnom stečevinom EU do dana prijema RH u članstvo EU. Dakle, to nije ni 1.07.2013. jer tko nam garantira da ćemo ući 1.07.2013. u EU? Štefan Füle ili Angela Merkl? Da li je to onda istina da je to 1.01.2013. godine? Dakle, ja sam znao o čemu pričam. I nitko ne kaže da SDP povisuje PDV na 5%, povisuje Vlada. Vlada – SDP, HNS, HSU i tko još ima i IDS. Dakle, to je jedina istina koju trebate reći građanima. I da će ona litra mlijeka od dana objave u Narodnim novinama biti skuplja 5%. I da će i ona kila kruha biti, crnog, bijelog, miješanog, raženog [[Upadica Batinić: Kolega Vinkoviću, ali to je sljedeća točka dnevnog reda.]] Vratit ću se ja na ovaj itekako vezano za ovaj zakon tko je jamio, jamio je. E sad, i u ovom zakonu koji donosite bez obzira na ovaj potpis sa EU postavlja se pitanje isto, jel i to jamaža? Dakle ako samo se obavezali da će to stupiti na snagu danom prijema Hrvatske u EU pa što onda idemo i trčimo pred rudo? Ne moramo, ali očigledno moramo napuniti državni proračuna. a od koga ćemo uzeti? Više nema od koga jedino od građana. I to je istina. Dakle nisam ja prvi počeo ovu priču. Žao mi je što nema kolege Jelušića jel ja vrlo dobro znam šta čitam i šta je potpisano od strane Vlade. Druga je stvar što je neko drugi bio u pregovorima i tako dogovorio. E pa Hrvatska u tu EU ulazi em opljačkana od strane ti koji su jamili, koji su se okoristili u pretvorbi i privatizaciji, koji vjerojatno ni ovaj dobra namjera ovog zakona koji će HDSSB podržati neće uspjeti vratiti ta sredstva ulazi jednostavno na koljenima, na koljenima, dame i gospodo zastupnici i to moram priznati građanima. To je jedina istina. Dakle mislim da ću još ostati obzirom na važnost poreza na dodanu vrijednost, ali u svakom slučaju ovo što je ovdje upisano i u ovom zakonu porez na dodanu vrijednost nećemo podržati. Ovaj zakon ćemo podržati ali imajte u vidu da bi trebao ići u dva čitanja jel ima puno stvari koje su vezane i nisu dobro razrađene. Zahvaljujem.
Kolega Vinković ovo nije tehnički zakon i nema nikakve bojazni da bi on mogao pasti na ustavnom sudu jer on nema povratno djelovanje, on samo utvrđuje u određenom razdoblju nesrazmjer između imovine i dohodaka. Dakle po tome nije tehnički jer će on utvrđivati da je netko stekao nelegalnu imovinu, utvrdit će mu porez. Porezna uprava ne može kaznene prijave rješavati ali u takvom slučaju stupa na snagu Kazneni zakon koji kaže da onaj koji utaji porez doprinose i druga davanja državi, može biti osuđen do tri godine zatvora. Prema tome i nakon toga stupa na snagu drugi zakon odnosno kaznena odgovornost se utvrđuje po drugom zakonu. Vi ste ovdje govorili o pretvorbi i privatizaciji, promjenom Ustava i donošenjem Zakona o nezastari takvih nedjela zapravo i sve nepravilnosti odnosno nezakonitosti utvrđene revizijom pretvorbe i privatizacije mogu biti sankcionirane ili moraju biti sankcionirane samim time što je Državni ured za reviziju obavio u tih nekoliko godina dok je revidirao pretvorbu i privatizaciju značajan broj nepravilnosti i nezakonitosti, utvrdio tko su odgovorne osobe i sudovi imaju olakšanu situaciju da provedu sankcije nad takvima.
Hvala. Imamo odgovor na repliku Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Pa ja i nisam uvažena zastupnice da je to isključivo tehnički zakon. Ja sam rekao da je ovaj zakon i politički zakon. I klub HDSSB-a je podržao ovaj zakon imajući upravo u vidu namjeru nezastarijevanja, ja bih rekao i zločina i pljačke hrvatskih građana. Mislim da sam bio dovoljno jasan. S druge strane ja bih volio da se ta revizija pretvorbe i privatizacije napravila još 2000., a ne 2012. Ne znam za nijedan slučaj da je netko tko je imao da tako kažem olakotne okolnosti u pretvorbi i privatizaciji bez obzira na famoznu Državnu reviziju i nalaze te revizije jer ja sam prijavio PIK Đakovo koje je evo sada u stečaju, više nama ni S od stečaja ni P od PIK-a Đakovo i završio je iza brave. Nema, niti će se to desiti. Što je sa ovim velikim tvrtkama? Pa one su prodane strancima. Mislim da nema mogućnosti da se to uopće napravi. S druge strane smatram da ovaj zakon treba ići u drugo čitanje jel evo između ostalog treba ozakoniti dobru vjeru. Svatko od nas ima dobru vjeru pa mu se mogu desiti raznorazne stvari u toj dobroj vjeri. Imao sam dobru vjeru, a napravio sam izuzetno lošu stvar. Dakle dobra vjera pa čak se on zvao i ministar ne može biti u zakonu nazvana dobrom vjerom nego mora biti zakonski element.
Hvala. I sljedeća replika Ana Lovrin. Izvolite kolegice.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče. Pa evo kolega Vinković vi ste apelirali na to iz niza razloga zašto bi ovaj zakon trebao ići u drugo čitanje. Ja ću se s vama složiti ali ću dodati još jedan razlog jer bismo onda i na neki način izbjegli ovu poslovničku nepravilnost u kojoj donosimo ovaj zakon, a to je da Odbor za zakonodavstvo nije dao mišljenje o prijedlogu da pojedine odredbe ovoga zakona se primjenjuju retroaktivno odnosno da imaju povratno djelovanje. I nije točno da neće imati povratno djelovanje. Imat će jer sada ima jednu kategoriju da praktički ne zastarijeva utvrđivanje poreza jer se ne kaže u kom roku se može ispitivati porijeklo imovine unatrag. Dakle kada se može bezgranično i beskonačno unatrag pa onda recimo iz '950.-te ili '960.-te tako piše u zakonu, onda se prema tome može utvrđivati i porezna obveza za nešto iz recimo '960.-te. A ja ću pročitati predsjednica Odbora za zakonodavstvo nije u ime odbora tu pročitala ali reći ću. Članovi Odbora za zakonodavstvo koji su sigurno blagonakloni prema predlagatelju jer je većina članova iz redova vladajućih, dakle članovi odbora predložili su preispitati odredbu ovog prijedloga koji se odnose na apsolutne i relativne rokove zastare. Naime, odredbe Općeg poreznog zakona koje se primjenjuju na zastaru u poreznim postupcima izazvale su brojne poteškoće u praksi poreznih tijela obzirom da je institut zastare u poreznom postupku uređen kao kombinacija instituta zastare kakvog poznaje građansko pravo i instituta zastare kakvog poznaje kazneno pravo. U tom smislu ukazano je na potrebu preciznijeg određenja zastare u poreznom postupku kojim bi se izbjeglo razlikovanje relativnih i apsolutnih zastarnih rokova. Slijedom toga ukazuje se na moguća rješenja propisana odredbom Kaznenog zakona itd., itd. Dakle o tome tako Odbor za zakonodavstvo, prema tome ja čvrsto vjerujem da bi predlagatelj mogao prihvatit sugestiju svoga odbora i stoga bi bilo dobro da to ide u drugo čitanje da se onda, a i da postupamo poslovnički.
Vrijeme kolegice. Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Zoran Vinković. Izvolite.
Pa ja se slažem da uostalom i zatražili smo upravo, smatram da obzirom na iskustvo naplate i ako nešto nije naplaćeno u 6 godina pa ja ne vidim razloga da će se to naplatiti sada ako ovaj zakon stavimo u drugo čitanje, da će to odmah biti naplaćeno iz razloga što ćemo mi ovaj zakon još malo možda i prespavati i možda se dosjetit nekih boljih rješenja da ćemo to sada odjednom uspjeti naplatiti. Ja pozdravljam namjeru, dakle politička namjera je u redu i HDSSB podržava političku namjeru, ali zakon otvara i niz nekih ja bih rekao i pravnih nedoumica. Podsjećam i na ovaj članak 211., podsjećam uostalom i na otpis dospjelog poreznog duga. Danas imamo mnoge pa čak ove iz pretvorbe i privatizacije koji su podigli silne milijune, prebacili ih na Djevičanske otoke, ovdje imaju vjerojatno stan od 45 kvadrata koji nije na njima, rastali su se od supruge i djece i nikom ništa. On nema niti jednu nekretninu. Ja ne znam da li je uspio netko nešto naplatiti iz tih obaveza iz pretvorbe i privatizacije. Ja tvrdim da nije. Ja kad pogledam svoje Đakovo i onu okolicu, ljudi koji su sudjelovali u pretvorbi i privatizaciji danas su…
Vrijeme kolega.
Završavam. Imaju veći standard i od potpredsjednika Sabora i od svih nas saborskih zastupnika, da to bude jasno.
Hvala kolega Vinkoviću. Nastavljamo sa pojedinačnom raspravom o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona. Nansi Tireli, izvolite kolegice.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Pa evo čuli smo danas otkad se raspravlja o ovom zakonu dosta toga. Sad smo evo u jednoj replici čuli da se ovaj zakon donosi u svrhu utvrđivanja nesrazmjera imovine i dohotka građana Republike Hrvatske i sad tu dolazim sama sa sobom, a vjerujem i puno nas u nekakvu nedoumicu, zar nam stvarno treba taj zakon da bismo utvrdili taj nesrazmjer imovine i dohotka. Naime, u Zakonu o porezu na dohodak decidirano stoji da radi pravilnog utvrđivanja obveze poreza na dohodak i drugih poreza da je Porezna uprava dužna tijekom godine prikupljati podatke o oporezivim primicima fizičkih osoba, pratiti promet dobara i obavljati sve druge potrebne radnje, a u stavku 2. članka 63. tog istog zakona stoji da je Porezna uprava dužna dohodak po osnovi nesamostalnog rada, samostalne djelatnosti, imovine i imovinskih prava od kapitala, od osiguranja i drugog dohotka, a i druge neoporezive primitke i potraživanja uspoređivati s podacima o nabavljenoj nepokretnoj, pokretnoj i drugoj imovini te drugim izdacima fizičkih osoba i njihovim obvezama tijekom poreznog razdoblja. Tu usporedbu Porezna uprava obavlja na temelju podataka s kojima raspolaže, podataka koje priopći porezni obveznik i podataka iz drugih izvora. Dakle u ovom zakonu jako lijepo i čitko stoji napisano što su obveze i dužnosti Porezne uprave, međutim od početka evo ove godine svjedoci pa neću reći svakog tjedna ali barem jednog zakona mjesečno vezano za porez, vezano za obrtnike i poduzetnike, vezano za građane u Republici Hrvatskoj s kojima se želi nametnuti nekakvo uvjerenje kako je konačno došlo vrijeme i trenutak da se obračunamo sa svima onima koji do sada nisu radili legalno i to je u redu i svi se slažemo s time da onaj tko je nelegalno stekao imovinu tu imovinu treba i platit. Međutim, postavlja se pitanje što radi Porezna uprava. Svjedoci smo isto tako pohvala kako u određenom trenutku zasvijetli crvena lampica koja upozorava na to koga treba kontrolirat i zbog čega. Dakle ispada da Porezna uprava ima apsolutno svu infrastrukturu, da ima sve ono što joj treba ali na kraju ispada treba još jedan zakon gdje bismo onda još decidiranije rekli kako i što treba. Koliko je ustvari učinkovita porezna vlast u Republici Hrvatskoj, odnosno koliko kuna ta Porezna uprava, porezna vlast potroši na onu kunu koju je uporezovala i mislim da je to jedan od pitanja koje bismo trebali postaviti u svrhu da se napravi analiza rada poreznih vlasti i njihova struktura rashoda. Jer evo od '97. godine bilo je u Poreznoj upravi zaposleno 3285 djelatnika. Sada 2012. imamo okvirni broj, do točnog ne možemo doći od 4982 zaposlena. Troškovi Porezne uprave u kontinuitetu rastu, a sad ispada da ćemo još vjerojatno sa nekim sljedećim zakonom dobit ovdje na naše saborske klupe prijedlog jednog zakona gdje će se kažnjavati svi građani koji budu imali bilo kakvu informaciju o nelegalno stečenoj imovini svoga susjeda, brata, sestre ili ne znam koga, biti kažnjeno gonjeni ili prijavljeni od te iste Porezne uprave jer nisu izvršili građanski zadatak i prijavili nekoga. Dakle, problem je u tome što sve zakone donosimo upravo zbog toga da bismo punili državni proračun ne razmišljajući uopće u tom trenutku što radimo i na koji način u tom trenutku kažnjavamo očito one koji su za svoj posao plaćeni, ali ga ne izvršavaju onako kako bi ga trebalo izvršavati. I tu se onda postavlja pitanje slijedom toga zbog čega je došlo do toliko nenaplaćenih potraživanja. Što se je radilo ili, odnosno točnije što se nije radilo. Čuli smo danas isto tako iz ove desne strane da se taj zakon donosi zato što račun do sada nije imao definirano ono što račun određeno mora imati i da se taj zakon donosi upravo u svrhu toga kako bi se sad sve imalo pod kontrolom i da se točno vidi tko šta kupuje, tko šta plaća. Pa na tragu toga ovaj zakon koga danas donosimo mislim da se ne slaže sa zakonom koga smo nedavno donijeli, a to je Zakon o fiskalizaciji barem o onim temeljnim elementima koje bi Zakon o fiskalizaciji trebao imati. Pa bih evo molila zamjenika ministra da poslije mi objasni koji je zakon važeći, odnosno koji je zakon jači i koji zakon od ovo dvoje, dakle Zakon o fiskalizaciji i ove izmjene koje danas donosimo mora porezni obveznik ispoštovati da bi bio u skladu sa zakonom i da ga ta Porezna uprava ne kazni jer zbog tih elemenata je imao namjeru prevariti državni proračun. Sljedeće što me interesira jeste članak 119. koji se kao takav briše i žao mi je, žao mi je jako zbog toga jer to ispada da evo plati pa se tuži. Dakle, opet idemo na to da zaštitimo državni gospodarski interes kako piše ovdje predlagatelj zakona u obrazloženju članak 9. koji se donosi, pa si ja postavljam pitanje zar je stvarno ta Porezna uprava, odnosno porezna vlast u svakom trenutku u pravu i donosi pravovaljane odluke, odnosno prvostupanjske presude gdje se u inspekcijskom nadzoru određenog poslovnog subjekta utvrde nepravilnosti. U pravilu ima pravo žalbe na drugostupanjsko rješenje koje opet se podnosi toj istoj Poreznoj upravi. Drugostupanjsko rješenje u 99% slučajeva slično prvostupanjskom. I dakle, imali smo do sada taj članak 119. gdje smo ipak omogućavali da tužitelj evo može podnijeti, da se može odgoditi to izvršenje rješenja do okončanja upravnog spora ako bi izvršenje rješenja tužitelju nanijelo tešku nadoknadivu štetu, ako je odgoda nije protivna javnom interesu. Pa evo samo napominjem da smo i jučer u obrani i analizi Proračuna za 2013. godinu ne u jednom navratu, nego skoro cijeli dan slušali o tome koliko je malo, srednje gospodarstvo važno za gospodarski oporavak Republike Hrvatske. A sad s ovim brisanjem članka 119. dolazimo do toga da opet Poreznoj upravi dajemo sve moguće ovlasti da se taj poduzetnik nema ama baš nikakvog mehanizma da se na neki način zaštiti. I opet štitimo samo jednu stranu, a to je državni proračun pod izlikom da sve to radimo radi zaštite državnog gospodarskog interesa. Ja stvarno i ovom prilikom apeliram da konačno počnemo raditi svi zajedno svoj posao, da oni koji su plaćeni da izvršavaju porezne nadzore nad poreznim obveznicima to rade u kontinuitetu. Jer ispada da ako imamo 5000 poreznih djelatnika koji rade u Poreznoj upravi i ako svih 4 milijuna i pol stanovnika Republike Hrvatske stavimo kao porezne obveznike onda ispada da svaki taj porezni djelatnik može u jednom danu odraditi 2,7% građana Republike Hrvatske, što znači da bi imao dovoljno vremena da pogleda da li je ta lampica za dvoje ili troje građana Republike Hrvatske zasvijetlila ili nije zasvijetlila i da se na temelju toga stvarno promptno djeluje i da se kažnjavaju stvarno oni koji bi se trebali kazniti, a ne da stvari generaliziraju i da se u kontinuitetu govori kako građani Hrvatske kradu i da se svi ovi zakoni donose isključivo zbog toga što se do sada nije radilo ništa i sad smo odlučili konačno svemu stati na kraj.
Hvala. Imamo jednu repliku, Zoran Vinković. Izvolite.
Vidite kolegice, poruka danas svih zastupnika, čuja sam malo i ovu svoju desnu stranu, morat malo i branit. Trebalo bi doista biti jasna i glasna da ovaj Hrvatski sabor i ovaj saziv zastupnika, ali i oni vjerojatno koji su bili u prošlom sazivu ne mogu prihvatiti ono "Tko je jamio, jamio. E sad, druga je stvar što ja smatram da ovaj zakon ne bi trebao ići po hitnom postupku upravo da se izbjegnu određene pa ja bih rekao i loše stvari u ovom zakonu koji će omogućiti da onaj tko je stvarno jamio da je taj jamio, a mi ćemo ovdje blejati ko ovce. Imali smo dobru političku volju, nažalost nismo uspjeli ništa napraviti. I to je opasnost ovako napisanog zakona. S druge strane, otvorili ste i pitanje koje je bilo poznato u socijalizmu. Doduše to se tada zvalo Komisija za porijeklo imovine. Sjećam se bili smo srednjoškolci, osnovano je neko povjerenstvo ili komisija, krenuli su istraživanja i bogami svatko je završio sa određenim plavim kovertama u džepu i ništa se nije desilo. Ne želim da se to desi i sada, ovako napisanim zakonom. Dakle, to je osnovni problem. Ja gledam evo u Đakovu jer tu najviše pate radnici, seljaci, posebno oni koji su izgubili svoja radna mjesta. Pričamo o reviziji pretvorbi i privatizaciji, a nije još nitko kažnjen. U PIK Đakovu je radilo 3300 ljudi. Danas grad Đakovo ima 2600 nezaposlenih. Pa većina njih je odande. I o čemu pričamo? O pravdi, socijalnoj pravednosti?
Hvala kolega.
Oni koji su napravili uništenje tog PIK-a danas boli ih briga, da ne kažem što ih boli.
Vrijeme kolega Vinkoviću. Hvala. Imamo odgovor na repliku, Nansi Tireli. Izvolite.
Slažem se kolega Vinković da treba onaj tko je jamio za to i da odgovara upravo to sam i govorila, ali da bi onaj tko je jamio odgovarao Porezna uprava mora početi raditi svoj posao i to mora početi radit svoj posao promptno jer će nam se za 6 godina opet dogoditi da nismo stigli napraviti ono što smo trebali napraviti. Dakle, ako se ovaj zakon donosi zato da bi se kažnjavalo one koji su to prije radili onda to možemo uzeti u obzir za nazovimo to tako "stare predmete", ali ako se 5 tisuća djelatnika Porezne uprave daje sljedećih 6 godina vremena da one utvrde tko sada nešto ne radi, e onda je to već drugi problem i na to ukazujem. Slažem se s vama da je potrebno drugo čitanje jer evo od danas u cijeloj ovoj našoj raspravi zaključili smo da, a nadam se da su i predlagatelji shvatili, da postoje određene nedoumice koje bi kao takve trebalo još možda malo konkretnije proučiti i da taj zakon onda dođe u drugo čitanje da bismo bili sigurni da su zadovoljeni svi kriteriji koje bi jedan takav zakon trebao imati.
Hvala. Sljedeći za raspravu Zlatko Komadina. Nema ga, gubi pravo na raspravu. S nama je zamjenik ministra. Zamjeniče završno? Izvolite.
… [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]] određene mislim s vašeg gledišta neke sumnje vezano za ovaj jedan dio retroaktivnosti. Samo sam htio ovo reći. Znači zašto je tako bilo i predloženo? Upravo na temelju sadašnje sudske prakse koju su potvrdili upravni sudovi. Evo ja vam tu mogu pročitati postoje nekolicina slučajeva iz sudske prakse, znači jedan od zaključaka Sjednice sudaca Upravnog suda još iz 2001. godine da je utvrđivanje apsolutnog roka zastare prava poreznog tijela na utvrđivanje porezne obveze mjerodavno kada je porezno tijelo saznalo za poreznu obvezu. Također, postoji isto Upravni sud RH u objašnjenju u presudi br. US1036/02 od 6. prosinca 2006. godine isto govori o takvim stvarima. Znači, mi smo ovo donijeli, znači nismo na pamet donosili nego je zapravo kolege koji su u Poreznoj upravi i pripremali ovaj dio zakona koji postoji i također i pravni stručnjaci koji su prošli zapravo sve određene procedure su na temelju sudske prakse znači upravnih sudova koji su donosili takva rješenja išli inkorporirati ovakav u zakon. Znači, postoji sudska praksa u tome dijelu tako da smatramo da znači ako je već tako i pokazala sudska praksa da smo to nastojali zapravo i inkorporirati u zakon. Ovdje je bilo, kolegica Nansi je govorila da bi trebalo vezano za osobe koje saznaju za takve osobe da imaju protupravnu imovinu da ne znam da bi trebalo ih prijaviti ili nešto. Pa vaš kolega je zapravo i govorio i ja sam ga pozvao prošli puta, i danas je rekao da on zna da nema ništa a da ima imovinu, evo ja ga još jednom pozivam da kaže ime te osobe jer mislim da je to naša obveza. Tako da smatramo da, on je i prošli put rekao za nekoga da u Ferrariju da se vozi, da on zna tu osobu ali evo da Porezna uprava ne radi svoj posao. Mi smatramo da svaka osoba zapravo ukoliko postoje saznanja o takvim osobama zapravo da treba se javiti. Također, vezano za ovo što ste govorili za račun. Znači budući da se Zakon o PDV-u se zapravo šire izmjene će se dogoditi 1.07. iduće godine odnose se na cjelokupni jedan komplet teksta usklađivanja i zbog toga ovaj dio računa se prebacuje u ovaj dio Općeg poreznog zakona kao jedan opći propis za sadržaj računa za sve djelatnosti. Znači, on ne ulazi, znači on je opći za sadržaj računa za sve djelatnosti. I zato je on i kao temeljni i opći propis. Također, kažem bilo je dosta rasprava ali ja bih se samo konačno vratio na onu bit i suštinu i htio bih da malo spustimo loptu. Porezna uprava radi svoj posao. Porezna uprava je radila i prije svoj posao. Uvijek kad radite svoj posao imate i dobrih i loših strana i smatramo da ovo što ste vi rekli kada će izaći, znači mislim da nije dobro izlaziti i licitirati sa pojedinim rješenjima utvrđivanja izvora imovine i njihovog dohotka. Smatramo da je to izuzetno osjetljiv proces i da trebamo dati strankama koje su u tom procesu da dokažu svoje porijeklo imovine i izvore imovine i smatramo da pogotovo kroz medije nikad niste ni od mene čuli ni od ravnateljice da o tome se pokušava špekulirati kroz medije. Normalno interes javnosti za to postoji ali smatramo da su to ipak procesi koji će se trebaju vidjeti i morat će biti vidljivi, ali kažem ponovno nije da sada pojedine zakone i pojedina rješenja izlaze u medije i rješenja ali kažem ipak se radi o vrlo osjetljivim procesima da ne bi napravile se nikakve greške, izuzetno osjetljivi procesi i zato vas molimo znači od naše strane Porezna uprava nikada nije ni preko medija pozivala ljude u Poreznu upravu na takav način i smatramo da tu treba pustiti ljude da rade svoj posao. Zahvaljujem.
Hvala i vama zamjeniče ministra. Imamo dvije replike, prvi se javio Zoran Vinković. Izvolite.
Dobro uvaženi zamjeniče. Nismo čuli osnovni odgovor, znači ide u hitni postupak u petak je glasanje. Smatram da je dobro da se ovaj zakon još jednom dobro analizira. Namjera ovog zakona je izuzetno dobra, da ne ponavljam to. Bojim se a da Porezna uprava obzirom na niz zakona koji još neki nisu ni usuglašeni da tako kažem jel s koalicijskim partnerima. Samo ne znam jel se dogovara Porezna uprava ili političke stranke o jednim takvim zakonima, a to mislim na onaj porez na imovinu odnosno na nekretnine ali imat će puno posla. Dakle uz utvrđivanja poreza na nekretnine do praktično ispitivanja porijekla imovine odnosno utvrđivanja tog porijekla. Ja se doista brinem za vaše zdravlje, brinem se za zdravlje zaposlenih u Poreznoj upravi. I ne šalim se naprotiv ozbiljan sam jel proces usuglašavanja je vrlo mukotrpan, pa bi se moglo desiti da i ne dođe možda do usuglašavanja. Ali neću sada u tu definitivno u tu politiku. Evo pozvali ste kolegu tu saborskog zastupnika da prijavi. A nešto o Državnoj reviziji. Pa ja sam jedini 2000.zatražio odnosno 2001.kada sam postao gradonačelnik zatražio reviziju PIK Đakovo pretvorbe i privatizacije. Državna revizija je napisala nema nikakvih kriminalnih radnji, 3000 ljudi završilo na ulici, PIK se rasformirao, ima i jedna gora riječ, napisano je da su uočene nepravilnosti, poslano Državnom odvjetništvu. Sada je kraj 2012.ništa. E to je ko je jamio jamio je.
Hvala. Sljedeća replika Nansi Tireli. Izvolite kolegice.
Zahvaljujem potpredsjedniče. Ma evo gospodine zamjeniče ministra vrlo mi je drago što ste sada rekli jednu rečenicu, Porezna uprava radi svoj posao i radila je svoj posao. Mi smo danas i vi i mi svi ovdje bili svjedoci da je s jedne strane ove saborske sabornice u kontinuitetu dolazilo tumačenje kako se ovaj zakon donosi upravo zbog toga što do sada Porezna uprava nije radila i nije utvrđivala tko je je jamio do sada do 2012.godine. Dakle to je ono na što želim ukazati, samo izgleda da ne razumijemo što želim reći. Ne možemo reći da se do sada nisu dešavale te stvari i da se od danas dalje zato što je netko drugi na vlasti te iste stvari neće dešavati, znači poanta je upravo u tome da se te stvari detektiraju na vrijeme i da se takve osobe konačno sankcioniraju onako kako ih se po zakonu treba sankcionirati. Ja samo cijelo vrijeme upozoravam da ta Porezna uprava ima alate po kojima to može napraviti, isto onako kao što je Porezna uprava do sada imala sve moguće alate da detektira one koji su u suprotnosti sa zakonskim regulativama. Ali postavlja se isto tako pitanje tko je kriv za ovaj dug koji je sada evidentan u RH. Mi smo jučer u tumačenju proračuna slušali kako je ovoj Vladi sada teško jer treba naplatiti nešto što netko prije nije naplaćivao, znači tu je problem. zašto netko nije naplatio i taj netko tko nije naplatio po tome svemu bi trebao odgovarati.
Zahvaljujem. Ovime smo završili sa točkom dnevnog reda. Zaključujem raspravu. Glasovat ćemo kada se steknu uvjeti.
Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 206. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat? Utvrđujem da je većinom glasova 89 za i 29 protiv donesen Zakon o izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona u tekstu kako ga je predloži predlagatelj.
I prelazimo na - Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZE br. 203 Predlagatelj je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje, a amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za financije i državni proračun. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Izvolite zamjeniče ministra.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Dame i gospodo zastupnici. Pred vama se nalazi Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o PDV-u. razlog za donošenje zakona o izmjenama i dopunama zakona o PDV-u je detaljnije usklađivanje sa odredbama Direktive Dijeća 2006/112/EZ od 26.studenog 2006.godine o zajedničkog sustava poreza na dodanu vrijednost kojim nije propisana mogućnost primjene stope nula posto za nove države članice ali se može primijeniti snižena stopa poreza na dodanu vrijednost koji ne smije biti niža od 5%. Navedenim zakonom propisuje se snižena stopa 5% umjesto dosadašnje stope od 0% te oporezivanje sniženom stopom 5% plovila za sport i razonodu koji se stavljaju u carinski postupak puštanje u slobodan promet do 31.svibnja 2013.godine a koji su prethodno bila u postupku prijevremenog uvoza radi njihovog zadržava u tuzemstvu. Analizom zakona je utvrđeno da se primjenom ovog zakona povećani prihodi državnom proračunu za otprilike 1,3 milijarde kuna na godišnjoj razini. Znam da je danas i jučer bilo dosta razgovora o ovome zakonu i znam da je bila izlaženja u medije evo kako smo zapravo neću reći prevarili odnosno bivša vlast loše ispregovarala ovaj dio i to je danas bilo riječi. Mislim da bi tu trebalo ipak prići sa jedne stručne strane, ne radi se o lošem pregovaranju nego jednostavno o direktivama koje vam dopuštaju nešto ili vam ne dopuštaju. Vi danas ste govorili kako Velika Britanija, Irska i Malta imaju stopu od 0% i da neke druge zemlje imaju nešto sniženu stopu. A jeste se zapitali zašto to imaju, zato što, znači to nije stvar pregovaranja, znači sve zemlje koje su bile od 1.siječnja 1991. godine unutar Europske unije su zapravo imale sniženu stopu PDV-a, znači imale su nultu stopu itd., mogle su zadržati i to je bilo njihovo opcijsko pravo kada su ulazili. Znači sve nove članice kao što vidite nove članice koje su ušle 2004., 2005.godine, nijedna članica, znači članak 99. Direktive ne dopušta da imaju zapravo da je najniža stopa od 5%. Znači ne radi se ustvari pregovaranje ili ne pregovaranje, takva je Direktiva i to su zapravo određeni propisi kojima zapravo Republika Hrvatska nije mogla utjecati, koje su zapravo bile. Bilo je intencija ali jednostavno u propisi su u tome dijelu bili jasni. Isto da vam kažem vezano kada govorimo o ovome dijelu porezne politike. Prisutno u ovo doba fiskalne konsolidacije da sve se države u Europi, a takva je bila situacija od 2009. zapravo i kada je nastala ekonomska kriza '09., '10., '11. i '12., da od 27 članica zemalja Europske unije njih 16 do 18 su povećale stopu PDV-a. Ne kažem da je to nekakav alibi dizanja stopa PDV-a ali to je jednostavno tako i neke zemlje su kao što je npr. Rumunjska digla sa 19 na 24% stopu PDV-a. Ne samo da su dizale stopu, Velika Britanija je imala 17,5 išla na 15 pa je išla na 20 kasnije. Znači velik broj zemalja rekao sam i u 2011. i u 2012. dizali su stopu PDV-a upravo u tome dijelu zbog fiskalne konsolidacije. Evo kao što je jučer i rekao isto gospodin Šuker i tako je također je bilo znači sa 22 na 23%, znači u tom dijelu jednostavno je bila primarna, bila je fiskalna konsolidacija državnog proračuna. Ja ne bih htio da se o ovome govori evo sad radi se samo o fiskalnoj konsolidaciji državnog proračuna, a sve to je teret građana. Ja bih možda da postavimo pitanje koliko je građana na teret tog državnog proračuna. Jako puno, jako puno je građana vezano za državni proračun. Hoćete li vidjeti da je to milijun i 200 tisuća umirovljenika koji iz državnog proračuna dobivaju plaću, hoćemo 250 tisuća ljudi koji dobivaju plaću, hoćete jako velik broj privrede koji je nažalost koji radi sa državom. Znači to je jednostavno tako i to je jednostavno činjenica, znači da jako veliki broj ljudi kada vidite da pokušavamo radit nekakve strukturne reforme, jako veliki broj ljudi se javlja kako su ugrožena njihova određena prava. Znači situacija je takva da imamo proračun kakav imamo, situaciju kakvu imamo, samo htio bih da u ovome dijelu razgovaramo isto u tom dijelu stručno i kažemo da i građani koji također i dobivaju određeni dio naknada, da dobivaju iz toga državnog proračuna i da je stabilnost gospodarstva i stabilnost za svakog građana polazi od stabilnosti javnih financija. Vidite šta se događa u susjednim zemljama, vidite šta se događa npr. u Grčkoj kada nemate stabilnost javnih financija kako se to reflektira u konačnici na građane. Znači mi smo pokušali i cijelo vrijeme govorimo mi to možemo sami, mi to možemo sami bez ajmo reći stranih nekih regulatora, da možemo izvršiti financijsku konsolidaciju u tome dijelu. Velike su rasprave također u Europskoj uniji. rekao sam vam, ovaj cjelokupni dio kada pogledate porezne reforme koje se događaju u Europskoj uniji u zadnje dvije tri godine, ne samo da su dizali stopu PDV-a, dizali su i doprinose na socijalna osiguranja, dizali su i doprinose na osobni dohodak itd. To je cjelokupna jedna, znači mi jesmo dio Europe i u tome dijelu to je cjelokupan jedan sustav koji pokušava stabilizirati se da bi u konačnici nakon stabilizacije javnih financija, vidite šta se dogodilo, da je toliko isprepleteno da nije sad samo problem bio bankarskog sektora nego se probilo i na problem rizika država. I sada imate problem bankarskog sektora, imate problem da li je država mogla otplatiti dug i imate loše gospodarstvo. Jednostavno kriza se prelijeva iz jednoga u drugog i treći, u konačnici da, utječe na standard građana. Ali mi ne možemo podizati standard građana ukoliko ne stabiliziramo javne financije. I ovo ne bi htio da se u ovome dijelu kada govorimo da Porezna uprava ili da Ministarstvo financija radi nekakve presije i da je ovdje samo briga o nama, tobože o nekom državnom proračunu. Ja … mislio da obrnuto, da govorimo da je zapravo upravo briga o državnom proračunu da možemo isplatiti socijalne naknade, da možemo isplatiti dječji doplatak, da možemo isplatiti mirovine, da možemo isplatiti učiteljima jer nažalost ovo što sam rekao, jako veliki broj ljudi je na državnom proračunu i nažalost državni proračun je ajmo reći najveća korporacija u državi. Nemamo velikih firmi, znači i stabilnost proračuna kroz stabilnost prihoda. Znači vidjeli ste da sve naše mjere koje su kada su se podizale u ovom dijelu PDV-a išle su sa protumjerama, jer znamo da nam nema bez investicija i bez gospodarstva. Vidjeli ste kada smo sa 23 na 25 u da smo određeni dio artikala i spustili na 10%, vidjeli ste da smo i u ovome dijelu kada ide sa 0 na 5 da spuštamo turizmu jer smatramo cijelo vrijeme, svi govorimo turizam naša je najveća izvozna grana, najbolji sektor. Šta konkretno radimo, jel konkretno radimo spuštanje PDV-a s 25 na 10%, jel kažemo da hotelskim poduzećima ako reinvestiraju da imaju 0%, koliko želimo više da potičemo privredu. Jel potičemo naš najjači industrijski sektor, industriju u dijelu turizma koji zapošljava jako velik broj ljudi. Ja bih volio i da se poljoprivreda također veže na turizam i zapravo da svoje proizvode nudimo u hotelskim kućama i da u tome dijelu njihove usluge budu konkurentnije, da mogu zapravo prodavati svoje poljoprivredne proizvode kroz hotele i da imaju 10%, da tu budemo konkurentni. Kad nama dođe 10 milijuna ljudi ovoga ljeta da dignemo dodatnu vrijednost i da tu zaradimo. Cijelo vrijeme odabrali smo jedan sektor i smatrali, svi se kunemo u turizam jer smo napravili izuzetno hrabar potez i osjetljivo. Mi smo ovdje kada smo branili proračun rekli smo da postoje rizici i na strani prihoda i na strani rashoda. Rekli smo da postoje, rekli smo da nije sveto pismo i rekli smo da je teška situacija. Ali vidite da pokušavamo, ali zato kažem vidite da svim mjerama kojima idemo u ovome dijelu da pokušavamo ići sa protumjerama. Tako da sve dok ne dignemo gospodarstva, sve dajemo i kroz udio konsolidacije što smo rekli da ćemo i otpisati i ući u konsolidaciju tih firmi … [[Govornik se ne razumije.]] dnevno bez privrede ne može dugoročno imati, ne možemo imati dugoročno stabilnost proračuna bez privrede. I ovaj dio koji smo rekli da se povećanje PDV-a ne bi, gleda u tom kontekstu znači stabilnost javnih financija svima nama u interesu. To je nacionalni interes stabilnost javnih financija. Vidite kakve se rasprave vani vode o tome. Tako da ja bih volio da imamo tu konsenzus da je stabilnost države, stabilnost prinosa, stabilnost rejtinga, stabilnost svega toga su preduvjeti da bi mogli kasnije zapravo i poticati gospodarstvo i da bi mogli osigurati svima onima koji su na proračunu da dobivaju svoj dohodak. Tako da se nalazimo u izuzetno teškim vremenima. Ali kažemo bez obzira na to mi mislimo i mislimo da ćemo uspjeti i da krećemo u ispravnome smjeru koliko god je teško. Vjerujte nije puno lakše ni u drugim zemljama EU gdje treba objasniti da se ide na određeni dio štednje. Jednostavno, ali smatramo da ove mjere moraju i da će pokazati, da će pokazati učinak ono što smo govorili u prvom dijelu sljedeće godine. Zahvaljujem.
Zahvaljujem zamjeniče ministra. Imamo četiri replike. Prvi se javio Zoran Vinković. Izvolite kolega.
Imam pravo na repliku?
Samo tumačenje. Znači, možete replicirati na izlaganje. Vi ste prije digli pločicu nego je zamjenik ministra počeo svoje izlaganje.
Ja znam šta će zamjenik ministra reći.
Izvolite.
Ovo je prilično, ovo ćete mi produžit malo. Ovo je bio prilično jedan suvisli govor, pa bih ja čak rekao Lalovca za premijera. No, vratit ću se ja malo u prošlost. Harač rajo harač. Eto viče ova strana kad je Šuker tako objašnjavao prvo podizanje PDV-a na isti ovaj način. Treba vezat ovo, trebamo vezat ono, trebamo vezat ovo, trebamo vezan ono. San svake vlasti, svake vlasti kad donosi određeno porezno opterećenje građanima da ih nekako pokuša omamiti pa da oni onako omamljeni zaplješću i kažu to je za nas dobro. Nisu umirovljenici valjda teret državnog proračuna? Pa oni su stvarali ovu državu. Nisu valjda branitelja teret ovog proračuna? Oni su isto stvarali. Dakle, ne možemo pričati da su građani teret proračuna i to nemojte više upotrebljavati. No, bit ovoga je, je loše smo pregovarali sa EU, loša smo bili opozicija tada dok je netko pregovaro. Nismo imali rasprave ovdje. Imali smo Odbor nacionalni za praćenje pregovora. Ma ko je pričao o pregovorima sa EU? Nitko! Kad se pokušala otvoriti ta rasprava šutili smo svi. No, ja se vraćam na primjenu ovog zakona. Meni je jasno da se to mora provesti, ali to je stvar našeg umijeća pregovora. Što ga uvodimo 1.1.? Što ga ne uvedemo danom stupanja, danom prijema Republike Hrvatske u članstvo EU? Pa to stoji u potpisanom Ugovoru između Hrvatske i EU. Što se plovila miješaju sa ovom litrom mlijeka ili s ovom kilom kruha? Što? E to je osnovno pitanje. I ne možemo kazati da time nećemo napuniti državni proračun. Hoćemo, hoćemo. 5% više sredstava je veći prihod u proračunu za 2,3 milijarde kuna i to uzimamo od građana i to je jedina činjenica u ovom trenutku. Jer da nije onda bi stavili u zakon danom prijema Hrvatske u članstvo EU će bit 5%.
Hvala. Imamo i odgovor na repliku, zamjenik ministra Boris Lalovac. Izvolite zamjeniče.
Žao mi je što … [[Govornik se ne razumije.]] Ja kažem da moramo ustabilit javne financije jer su isplate iz proračuna za određenu kategoriju ljudi. I to je ono što sam vam govorio da je stabilnost državnog proračuna za cjelokupnu stabilnost ekonomskog okruženja da je prioritet. O tome sam vam govorio. Vezano za ovaj dio da miješamo plovila sa kruhom i mlijekom. Znači, govorimo o tome dijelu da je taj dio danas bio oporezovan sa 25% i da ne želimo da nam odu u susjedne zemlje, ne želimo da nam odu u susjedne zemlje, da nam odu u Crnu Goru itd. I nudimo da je to privrednog karaktera, da ih dovedemo, da imamo dugoročne koristi od toga. Zato smo išli sa privremenom mjerom zapravo da bi ih privukli, da bi imala cjelokupna država koristi od toga, da imaju, registriraju ta plovila kod nas. Znači o tome sam cijelo vrijeme govorio. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sljedeća replika potpredsjednik Željko Reiner. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine pomoćnici. Ja neću govoriti o ovome o čemu će vjerojatno drugi govoriti o utjecaju na standard građana i svemu inome. Međutim, ono što je mene silno začudilo, a to je da mi smo jučer do gotovo ponoći ovdje sjedili i raspravljali o državnom proračunu. A mi danas raspravljamo o zakonu kojim se uvodi 5% PDV na lijekove. Kad gledamo proračun zdravstva onda se u tom proračunu za 273 milijuna kuna smanjilo, naglašavam smanjilo izdaci za lijekove na recepte. Ako izračunate od tog preostalog novca koliko je 5% to je otprilike 160 milijuna kuna. Dakle, em se smanjuju sredstva koja su za lijekove predviđena i to drastično, em se od toga će još skinuti zapravo 160 milijuna kuna. Što se tiče ostalih lijekova koji se daju u bolnicama, bolnički proračun se otprilike smanjio za tridesetak posto, nešto malo manje 29% otprilike u odnosu na prošlu godinu 2 milijarde 631 kuna. I sad kad pogledate opet od toga, jedan dio od toga, ovaj čas mi je teško izračunati koliko, ali jedan pristojan dio toga će opet biti PDV. Nigdje, nigdje u proračunu ne postoji niti naznaka o tome šta će se dogoditi sa svim tim skupa. I na koji način će se riješiti problem zdravstva koji će tim biti opterećeno sa značajnim davanjima. Evo vidjeli ste 160 milijuna samo na lijekove na recept, ne govoreći o ogromnim troškovima u bolnicama i što će se s tim dogoditi? Nemojmo govoriti da će zdravstvo ostati isto, biti će bitno lošije i pacijenti će dobivati manje lijekova jer je jasno za to manje novaca. Tek jasno da kažemo o čemu se radi. Hvala.
Hvala. Sljedeća replika Stjepan Milinković. Izvolite, kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa gospodine zamjeniče ministra vi ste lijepo rekli da treba se povezati poljoprivreda sa turizmom. Ja sam apsolutno suglasan sa time i držim da je to najbolji model kako prodati poljoprivredne proizvode i onu bilancu o kojoj je jučer bilo govora da je jednostavno uravnotežimo. Ali želim reći da je to nemoguće jer vi rekli ste poduzimate protumjeru. U turizmu ajmo reći određene protumjere. A što se poduzelo u poljoprivredi? A kakve su protumjere ako dvije godine od 40% ako računamo sad 2013. poljoprivreda izgubi? Pa to je tako radikalna promjena da se tu ne može nitko prilagoditi. I što će se dogoditi? Poljoprivreda neće uopće opstati. Ona je toliko sada u katastrofalnom stanju i propada. I mislim i današnja i rasprava koja slijedi ovim potporama, izmjenama potpora, pa to isto govori u Zakonu o potporama o određenoj neozbiljnosti pristupa poljoprivredi. Sad smo dobili šamarčinu od EU dakle da neke stvari nisu dobro napravljene i to jednostavno tu poljoprivredu vrti u jedan začarani krug koji ja jednostavno … [[Govorniku isključen mikrofon, ne razumije se.]]
Hvala. Sljedeća replika Đurđica Sumrak. Izvolite kolegice.
Hvala vam lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine zamjeniče ministra i ravnateljice. Pa evo ja ću se osvrnuti u svom dijelu replike na turizam. Naime, poznato je evo zadnje brojke govore da smo imali ove godine 7 milijardi čini mi se da je 7 milijardi eura je ukupan promet koji je ostvaren putem turizma. Uzima se negdje da je 15% toga da se troši na hranu i piće. Znači, možemo računati da je to negdje oko milijardu i 50 milijuna. Pa u toj hrani i piću svakako su i plasman našeg domaćeg proizvoda i plasman naših domaćih proizvođača i možemo reći kroz to poljoprivreda je doista najvitalniji dio hrvatskog gospodarstva, ali jednako tako možemo reći da je na ovaj način poljoprivreda participira u izvozu poljoprivrednih proizvoda a da se prelazi uopće granica. Pa evo upravo zbog toga sam željela reći koliko je važno da u stvarnosti razmišljamo o toj poljoprivredi kao o najvitalnijoj grani pa kad se snižavaju evo porezi vidimo, ja vjerujem da ste vi to u dobroj namjeri smanjili te poreze na jahte i na sve to, ali ne znam zašto niste onda razmišljali i o ovih 15% hrane, pića i svega što je kroz poljoprivredu pa da ste ipak u proračunu našli povišenje tih poljoprivrednih potpora i poticaja kako bi još više stimulirala se domaća poljoprivredna proizvodnja posebice objekti koji su registrirani i koji su tijekom ovih godina pripremljeni za tržišnu utakmicu i da mogu legalno i legitimno izaći na tržište.
Hvala. Imamo odgovor na repliku. Izvolite zamjeniče.
Zahvaljujem na pitanju. Ma gledajte, znači vezano za taj dio tko sretniji što je rekao ministar da možemo još određeni artikl proizvoda smanjiti. Vidjeli ste jučer vezano za deficit da ga zapravo pokušavamo zadržavati u određenom dijelu pod kontrolom i rekao sam i danas, rekao je jučer i premijer i ministar postoje određeni rizici na prihodovnoj i na rashodovnoj strani. Znači postoji, to smo vam otvoreno rekli. Znači, mi u ovome dijelu gdje idemo smanjivanjem PDV-a na turizam i također postoji određeni dio rizika da se zapravo proračun neće puniti u onome dijelu. Mi smo svjesni toga, dapače mi pokušavamo znači smatramo da u ovim uvjetima kakvim smo sada da smo išli s protumjerama i da smo išli sa snažnom jednom protumjerom za poticanje potrošnje i našeg najsnažnijeg sektora. To je naše osobno mišljenje. Jesmo li mogli više? Evo mi smo očekivali od vas da nam kažete u onom dijelu rashoda gdje još više smanjiti na rashodima, gdje još više smanjiti da možemo osloboditi određeni dio PDV-a i na poljoprivredne proizvode. Zahvaljujem.
Hvala i vama. Prelazimo sa raspravom po klubovima. U ime kluba … [[Upadica se ne razumije.]] Ja se ispričavam. Da li izvjestitelji odbora žele uzeti riječ? Izvolite. Odbor za turizam jel tako kolega Beus? Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, poštovani gospodine zamjeniče, gospođo pomoćnice i ravnateljice. U ime Odbora za turizam koji je raspravio ovu temu kao zainteresirano radno tijelo prije svega moram iskazati visoku razinu zadovoljstva i pohvalu Ministarstvu financija i Poreznoj upravi jer su u svim inicijativama koje je poduzeo Odbor za turizam od svoga konstituiranja u ovome sazivu pokazali iznimno visoku razinu razumijevanja i spremnosti da se razmotre sve one porezne, fiskalne prepreke koje stoje na putu razvoja hrvatskoga turizma. Podsjećam da je Odbor za turizam 28. travnja ove godine održao jednu iznimno važnu tematsku sjednicu na kojoj je sudjelovalo preko 120 najvažnijih aktera za razvoj nautičkog turizma u RH i da je Odbor za turizam tada katalogizirao 15 ključnih problema bitnih za razvoj nautičkoga turizma i pitanje nekonkurentnosti postojećeg fiskalnog, odnosno poreznoga sustava u RH za razvoj nautičkog turizma posebno je apostrofirano i tada je savjetovano Ministarstvu financija konkretno i Poreznoj i Carinskoj upravi da razmotre ovu situaciju jer je ulazak u EU 1. srpnja sljedeće godine iznimno kratak rok i da se mora moći iskoristiti to vrijeme da se ostvare komparativne prednosti koje bi vlasnike stranih plovila na vezu u RH zapravo privukle da svoja plovila registriraju u Hrvatskoj, da u Hrvatskoj plate i porez i carinu. Predlagatelj ovoga zakona na sjednici odbora obrazložio je da je Ministarstvo financija napravilo validne analize koje su pokazale da je postojeća stopa od 25% krajnje nekonkurentna odnosno da je takvog karaktera da ne garantira apsolutno nikakve benefite za hrvatski nautički turizam i da je točno da ostale zemlje imaju mnogo konkurentniji pristup u ovome smislu i da je također točno da će nakon 1.sprnja sljedeće godine ako se stvari ne promijene sva ona plovila koja su ovoga časa na vezu u RH biti registrirana trajno i plaćena carina i porez odnosno porez na dodanu vrijednost prije svega u njihovim matičnim zemljama, a kada je riječ o državljanima onih zemalja koje nisu članice EU onda se tu pokazuje svakako destinacija Crne Gore kao najprivlačnija. U tome smislu Ministarstvo financija je predložilo i pred nas donijelo dakle jedno rješenje koje je privremenog karaktera koji od 1.siječnja do 31.svibnja omogućava da sva plovila u režimu privremenoga uvoza u RH mogu biti registrirana u hrvatskome registru i kod naših lučkih kapetanija odnosno u Hrvatskoj na način da se ovdje plaćaju porezne i carinske dažbine. Očekujemo da će oko 10 tisuća vlasnika plovila koja su trenutno na vezu u hrvatskim marinama odnosno svim nautičkim lukama, ali isto tako i zainteresirani nautičari koji jako jako pomno prate što se događa u Hrvatskoj prije ulaska u EU biti zainteresirani za ovu vijest i da će nastojati iskoristiti u svoju korist naravno. Jer što im je alternativa? Alternativa je da plate ili u Njemačkoj 19% ili u nekim drugim zemljama neke druge stope PDV-a i da taj novac ostane tamo a da od toga mi ne vidimo ništa jer od 1.7.svi državljani EU moći će normalno vezivati svoje brodove trajno i kod nas. Prema tome ovo je šansa koju Odbor za turizam pozdravlja, ocjenjuje dobrom ali upozorava smanjenje stope PDV-a sa 25 na najnižu moguću a to je 5% nije ovog časa jedina stvar koja utječe na konkurentnost i koja će omogućiti veći broj prijavaka odnosno trajnoga uvoza i plaćanja PDV-a i carine. Naime, ovaj slijedi postupak koji također obuhvaća ispis iz matičnih registara brodova koji je nekad kompliciran i dugo traje, bez ispisnice nije moguće prevesti brod u naše registar. S druge strane upozoravamo da za razliku od hrvatsko registra brodova lučke kapetanije nisu dovoljno ekipirane i da će u tom smislu trebati dodatni napori da obave sve administrativne procedure koje je potrebno. S treće strane također upozoravamo da Hrvatska ima dvije stope carine koje su prilično destimulativne u konkurenciji s onim što vlada u EU. Naime, za razliku od europske direktive koja je definirala 2,7 odnosno 1,7%.
Kolega Beus oprostite, malo ste me zbunili. Vi govorite u ime odbora? Tu piše ne možete raspravljati u ime odbora. … [[Govornici govore u isti glas, ne razumije se.]] Ja vas molim da dajete zaključke odbora jer povrijedili ste Poslovnik.
Ispričavam se. Skratit ću. Dakle uz prvi zaključak da se predlaže Hrvatskome saboru donošenje zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost Odbor za turizam preporuča Ministarstvu financija odnosno Poreznoj upravi, Carinskoj upravi, Ministarstvu pomorstva, prometa i infrastrukture i Ministarstvu turizma da u suradnji sa Hrvatskom gospodarskom komorom što prije održe međuresorske koordinacije i konzultacije kako bi se osigurala pravovremena priprema provedbe ovog zakona odnosno jasno odredila i definirala procedura puštanja u slobodan promet plovila u režimu privremenog uvoza. Ja se ispričavam ali budući da straža još nije podijelila stavove odbora u tome smislu je trebalo ekstenzivno obrazložiti zašto odbor ovo predlaže. Hvala lijepo.
Hvala. Imali smo povredu Poslovnika. Izvolite kolega Bačić.
Gospodine potpredsjedniče. Pa upravo zbog toga što je gospodin Richembergh obrazlagao i ušao u raspravu oko ovoga zakona nije iznosio stav ja sam htio replicirati, a vi ste mi rekli da ne mogu replicirati jer da Poslovnikom nije predviđeno. Pa držim da je povrijeđen članak 211. poslovnika u kojemu zastupnik ne može samo replicirati predsjedatelju i kada dobije opomenu. Nigdje ne piše nažalost ako je to bila dosadašnja praksa nigdje u poslovniku ne piše da se ne može replicirati zastupniku kada govori u ime odbora. Pa sam prema tome sam i ja podigao pločicu ne bi li replicirao gospodinu Beusu.
Dobro. Dosadašnja praksa je bila da se nije repliciralo na izvješće i na izvjestitelje odbora. Ali isto tako izvjestitelji odbora ja mogu razumjeti kolegu Beusa pošto nije nismo dobili na klupe izvješće odbora da je želio upoznati nas sa svime, međutim nadam se da neće biti praksa. Kolega Bačiću bili ste u pravu bio je povrijeđen Poslovnik ali razumijem i kolegu Beusa zašto je želio upoznati nas sa raspravom koja je bila na odboru. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime Kluba zastupnika SDP-a potpredsjednica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Zamjeniče ministra i pomoćnice ministra, kolegice i kolege. U ovih prvu godinu mandata najčešće raspravljamo ovdje o poreznom zakonodavstvu pa eto u tom setu zakona imamo i ovaj prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Ovdje je bilo rečeno već u prethodnim raspravama, sve samo ide na teret građana. Poreze uvijek plaćaju građani, da li ih plaćaju kroz svoje dohotke, kroz porez u potrošnji ili da plaćaju kao poduzetnici na porez kroz dobit koju ostvaruju putem svoga kapitala. Dakle uvijek taj porez plaćaju građani jer država zapravo kroz poreze putem državnog proračuna preraspoređuje dio društvenog BDP-a kako bi mogla podmiriti opće društvene potrebe. Pa tako ako analiziramo ovaj proračun koji je nam sada bio u raspravi, kada bilanciramo što je to što rekao zamjenik ministra koji su to transferi koji idu prema građanima, od plaća, mirovina, drugih transfera prema građanima onda ukupno u ovom trenutku 68% proračuna završi natrag u različitim oblicima kod naših građana. Ali kad govorimo o PDV-u ja bih samo kroz nekoliko rečenica eto vratila se u ono vrijeme kada je taj zakon donesen. Donesen je '95. godine, a u primjenu je stupio 1.1.1998. Prva godina primjene PDV-a donijela je ogromne prihode u državni proračun koji nisu se čak mogli ni planirati. Mi smo tada koji smo bili tada u Saboru kroz prvi puta i jedini puta do sada imali ogromne mogućnosti u rebalansu proračuna zato što nismo prekoračivali rashodovnu stranu nego smo imali visoke prihode upravo iz prihoda PDV-a. Koliko se ja sada sjećam 7 ili 8 milijardi kuna, 8 milijardi kuna su porasli prihodi proračuna '98. godine. Nažalost kako su se oni kroz rebalans iskoristili o tome nema svrhe govoriti, ali treba reći da je od tada bujao državni proračun upravo zahvaljujući ovom visokom porezu na potrošnju. Stopa je bila jedinstvena, 22%. Bilo je više izmjena ili dosta izmjena Zakona o PDV-u, uglavnom u jednom razdoblju su se uvodile snižene stope pa između ostalog i nulta stopa za određene proizvode i usluge, da bi u doba krize išli na povećanje osnovne stope. Treba reći da prvo povećanje sa 22 na 23% zaista je bilo povećanje zbog povećanih rashoda. Bile su i neke druge porezne obveze povećane, međutim ovo zadnje povećanje sa 23% na 25% pratilo je istovremeno i smanjenje određenih prihoda. Najveći iznos je tu bio kroz smanjenje stope doprinosa za zdravstveno osiguranje. Ali od 2010. godine pomalo usklađujemo Zakon o PDV-u sa europskim direktivama i ja ću ovdje samo ponoviti, složiti se zaista, to nema nikakve veze sa pregovorima nego ima veze sa europskim zakonodavstvom koje je regulirano najprije Direktivom 2006/112 koja regulira cjelokupnu tu materiju PDV-a. U članku 96. s kojim se mi sada usklađujemo i to bi zaista bila zadnje usklađenje što se tiče Direktive 112 iz 2006. godine koja u svom članku 96. utvrđuje standardnu stopu PDV-a za koju se kaže da je to postotak oporezivog iznosa i mora biti jednaka za isporuku roba i usluga. Utvrđuje se za razdoblje od 1.1.2006.-31.12.2010., a kao najniža standardna stopa utvrđuje se stopa od 15% PDV-a. Dakle to je ono čega se moraju pridržavati sve članice koje su kasnije postale članice Europske unije. U toj direktivi postoje ove iznimke za pojedine države i one se izrijekom kroz članke direktive i nabrajaju. Direktiva omogućava tada prvi puta i sniženu stopu PDV-a, dakle postoji mogućnost da države uvedu još dvije, najviše dvije stope PDV-a koje ne mogu biti manje od 5%, dakle stopa od 0,1,2,3 ili 4% ne može biti kao snižena stopa, dakle mogu se uvesti dvije stope. Mi već imamo nižu stopu PDV-a od 10% i imali smo tu stopu od 0% koju sada povećavamo na tu najnižu stopu utvrđenu direktivom 112 na 5%. Ja ću samo kratko podsjetiti, do sada smo imali neoporezivi kruh i mlijeko, knjige stručnog, znanstvenog, umjetničkog, kulturnog, obrazovnog sadržaja, udžbenike i lijekove s liste HZZO-a, proizvode koji se koriste i ugrađuju u ljudsko tijelo, medicinske proizvode za nadomještavanje tjelesnog oštećenja ili nedostataka, znanstvene časopise i usluge javnog prikazivanja filmova. Točno je da će takve robe i usluge sada biti za 5% skuplje, pogotovo se to odnosi na kruh i mlijeko koji su svakodnevna potreba građana i gotovo je sigurno da će trgovci iskoristiti ovu mogućnost da ne na uštrb svojih marža nego da zaista i podignu cijenu tih proizvoda. Međutim, u 2012. godini proširen je krug proizvoda i usluga čija stopa PDV-a iznosi 10%, a ona se sada primjenjuje na ulja i masti, šećer, dječju hranu, isporuku vode, osim vode koja se prodaje u ambalaži, a od 1.1.2013. godine stopa PDV-a od 10% primijenit će se na usluge pripremanja hrane i obavljanje usluga prehrane u ugostiteljskim objektima te pripremanje i usluživanje bezalkoholnih pića, napitaka, vina i piva u takvim objektima. S obzirom da već od ranije imamo mogućnost da se na organizirani smještaj u turizmu također primjenjuje stopa od 10% ovo bi moralo biti veliki poticaj zapravo za veću potrošnju u turizmu. Ne samo da će to donijeti efekat snižene stope PDV-a sa 25% koliko se primjenjuju u ovoj godini na 10% u idućoj godini, nego treba imati u vidu da u ugostiteljstvu pretporez biti veći nego što je bio sada u odnosu na porez koji će obračunavati na svoj finalni proizvod ili uslugu, jer će na svoj konačni proizvod odnosno uslugu obračunavati 10% a pretporez će im uglavnom biti između 5, 10 i najvećim dijelom 25%. Također, to je i kroz Izvješće Odbora za turizam rečeno do 31.5., dakle meni se čini da je to dovoljno razdoblje gotovo 6 mjeseci 5% PDV-a će se obračunati i na plovila za sport i razonodu koja se stavljaju u carinski postupak puštanja u slobodni promet. Ova plovila su u režimu privremenog uvoza. Na njih do sada nije plaćen ni PDV, ni carina. I ukoliko dođe do ovakve situacije to bi trebalo stimulirati da oni ostanu na vezu u Hrvatskoj i da Hrvatska država naplati u tom razdoblju kad još može naplaćivati i carine u svoj proračun i carinu i ovako sniženu stopu poreza na dodanu vrijednost. I na kraju nakon čitavog seta poreznih zakona, Zakona o fiskalnom poslovanju i pred stečajnoj nagodbi, Zakona o fiskalizaciji u prometu s gotovinom završen je jedan proces fiskalne konsolidacije barem u ovom normativnom smislu, a sada bi to trebalo primijeniti i u praksi i na neki način učiniti da svi porezni obveznici uredno podmiruju svoje obveze, da se obveze koje su reprogramirane ili kroz pred stečajnu nagodbu reguliraju i da izbjegnemo onu nelojalnu konkurenciju koja često vlada među poduzetnicima koji dok jedni plaćaju poreze drugi izbjegavaju takvu obvezu. Klub SDP-a prihvatit će izmjene i dopune Zakona o porezu na dodanu vrijednost.
Hvala. Imamo jednu repliku, Branko Bačić. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Pa evo gospođa potpredsjednica Zgrebec rekla je kako mjera kojom će se do 31. svibnja utvrditi stopa PDV-a u visini od 5% za plovila koja su u privremenom uvozu, u postupku privremenog uvoza u Republiku Hrvatsku da bi trebala stimulirati vlasnike tih plovila da upišu u hrvatski upisnik. To je samo djelomično točno gospođo Zgrebec. Da vam prije toga kažem da je u Hrvatskoj negdje oko 20% plovila od ukupnog broja koliko ih se ljeti nađe u Republici Hrvatskoj, negdje oko 10 do 11000 plovila je po procjenama tada kada sam ja bio u ministarstvu bilo o njima govora. Prema tome, to je negdje po procjeni oko 200 do 250 milijuna kuna bi trebalo ubrati PDV-a s osnova ovakve stope PDV-a. No, ovo nije dovoljno. Tu je zamjenik ministra i ukoliko se samo stane na ovoj mjeri bojim se da ćemo stimulirati vlasnike plovila da zadrže plovila u hrvatskom upisniku. Naime, uz ovu mjeru Ministarstvo financija bi trebalo propisati i Uredbu o carinskoj tarifi, jer je carinska tarifa prilikom upisa ovih plovila jedna od najviših, ako ne i najviša u cijeloj EU i to negdje oko 10 puta viša od nama susjednih država koje također se bave nautičkim turizmom. Pa prema tome, bi bilo dobro da Vlada paralelno sa izmjenom ovoga Zakona izmijeni i Uredbu o carinskoj tarifi gdje bi ovu stopu koja je čini mi se 8 ili 12% ovisi o vrijednosti plovila smanjila negdje na razinu stope koja je u Sloveniji, a u Sloveniji je mi se čini da je oko 1,7 ili 1,8%. Prema tome, tek tada možemo govoriti da bi to bila stimulativna mjera. Inače treba znati da će, da ovakva mjera na određen način unosi neravnopravnost jer će u isto vrijeme kada hrvatski građani budu kupovali plovila plaćati po 25%, a da će stranci koji imaju plovila pod stranom zastavom u postupku privremenog upisa plaćati 5 puta manji PDV.
Hvala. Imamo odgovor na repliku, potpredsjednica Dragica Zgrebec. Izvolite.
Pa ja sam u ovom kontekstu govorila samo o tome, o tome govorila samo u kontekstu zakona koji se tiče poreza na dodanu vrijednost, jer o tome sada raspravljamo. Dobro je da vi uočavate i ovaj drugi dio što se tiče carine. Međutim, uvijek će vlasnik takvog plovila si gledati ukupno, odnosno ukupnu obvezu koju mora platiti. I ako mu je carina plus PDV povoljnija u Hrvatskoj ostat će u Hrvatskoj, ako nije neće ostati. A vaša sugestija prema ministarstvu mislim da je dobra i da će oni o tome razmisliti. Hvala lijepa.
Hvala i vama. Nastavljamo po klubovima. U ime Kluba zastupnika HNS-a Goran Beus Richembergh. Izvolite kolega.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Odmah na početku želim reći da će Klub zastupnika Hrvatske narodne stranke Liberalnih demokrata podržati Prijedlog izmjena i dopuna Zakona o porezu na dodanu vrijednost. HNS polazi od činjenice da je turizam jedna od najvažnijih privrednih grana u Republici Hrvatskoj. Posljednji podaci govore da je turizam u BDP-u sudjeluje čak sa oko 14 i pol posto. S jedne strane to je dobra vijest, s druge strane loša. Dobra je utoliko što svjedoči o fleksibilnosti, snazi, isto tako unutrašnjim, o snazi unutrašnjih prilagodbi, tržišnim uvjetima samoga sektora industrije i turizma u Hrvatskoj. Znači da su se dogodili bitno veći pomaci od onih koje smo bilježili prošlih godina, ali s druge strane taj udio govorio i da su svi drugi sektori osobito industrijski zapravo atrofirali. Nije dobro sve karte dati ni u jednoj zemlji na jednu industrijsku granu, pa niti kod nas nije dobro ako bi turizam bio, postao ili ostao dominantna gospodarska grana. Jer on je vrlo fragilan, on je vrlo osjetljiv na sve, na sva događanja u susjedstvu ne samo kod nas i on ovisi dakle o čitavom nizu vanjskih faktora tako da mnogi napori, ogromni ljudski napori, kreativnost, inovativnost u turizmu mogu doći u pitanje iz najbanalnijih stvari koje se tiču recimo sigurnosti ljudi tako da čitava jedna sezona od toga ima velike štete. Kad govorimo o ukupnom sektoru turizma nautički sektor u Hrvatskoj prihoduje otprilike oko 8, između 8 i 9% ukupnih prihoda u turizmu. To je veliki segment i Hrvatska kao maritimna zemlja svakako mora razmišljati o mogućnostima, pravcima strateškim određenjima razvoja tih segmenata osobito tamo gdje ima uvjete, gdje ima komparativne prednosti, gdje ima neiskorišten prostor i gdje postoji naravno potražnja za tom vrstom turističke ponude. Nautički turizam razvija se u Hrvatskoj rekli bismo posljednjih 30-ak godina, ali iz čitavog niza razloga doživljavao je uspone i padove, zastoje i nažalost jedan strateški dokument kojega je RH donijela prije 2,5 godine gotovo da se uopće ne provodi, a to je Strategija razvoja nautičkog turizma. Tamo su bili jasno naznačeni ciljevi nekakve dosegljive, mjerljive veličine koje treba ostvariti kako bi hrvatski turizam imao još više koristi od nautike i od kapaciteta kojima raspolaže, ali se na tome nije mnogo radilo. U tome smislu HNS ukazuje da postoji čitav niz prepreka u razvoju nautičkoga turizma koje je relativno jednostavno otkloniti ukoliko se radi o odgovornim ljudima koji donose odluke i u tome smislu plediramo na sve one koji sjede i u Ministarstvu pomorstva, prometa i infrastrukture i Ministarstvu turizma koji nota bene potpuno nelogično uopće ne pokriva sektor nautike i ne odgovara za njega što treba hitno mijenjati, ali isto tako i u Ministarstvu financija, dakle najodgovornijim ministarstvima kad se govori o ambijentu i tehničkim uvjetima u kojima se razvija nautički turizam. Dakle, da sva ta ministarstva dobro promotre postojeću situaciju i zajednički združeno međuresorski donose i predlažu mjere koje će otklanjati te poteškoće. Kao što je poznato u RH između 10 i 11 tisuća plovila drže osobe koje ta plovila drže u privremenom statusu, dakle u statusu privremenoga uvoza i od toga Hrvatski državni proračun nema nikakve koristi. Kao što znadete ili ne znate a valja reći svaki vez u hrvatskim marinama vjerovali ili ne generira najmanje jedno radno mjesto. To nisu samo ljudi koji rade u marinama, to su ljudi koji rade u čitavom logističkom sektoru koji ih opslužuje od svih mogućih servisa koji se nude vlasnicima plovila za održavanje onoga što imaju pa do svih onih koji vrše opskrbu, koji pružaju dodatne usluge. Dakle, radi se o iznimno važnome sektoru u kojem da ponovim jedan vez generira jedno radno mjesto. Hrvatska je sebi postavila neke ciljeve. Hrvatska i danas donoseći, odnosno u finalu pripreme Strategije razvoja hrvatskoga turizma spominje nautički turizam kao jedan od važnijih segmenata u kojemu se može napraviti mnogo više i kad se govori o broju novih marina, o proširenju marina, a kad se govori i o povećanju broja vezova. Zato je jako važno što je Ministarstvo financija ove godine već napravilo nekoliko koraka koji idu u tome pravcu da se olakšaju uvjeti u kojima se razvija nautički turizam. Spomenut ću samo famoznu trošarinu koju smo ukinuli prije nekoliko, prije dva mjeseca, koja je konačno nakon 7 godina preklinjanja malih brodograditelja ukinuta, a u međuvremenu se računa da je izgubljeno oko tisuću i pol radnih mjesta u brodogradilištima i još negdje oko tisuću radnih mjesta u pratećim službama. Ta mjera nije bila polučila očekivane rezultate već samo kratkoročni prihod u državni proračun, a dugoročno je prouzročila veliku štetu i zato je dobro da je ministarstvo konačno to promijenilo i da se sada kreira sasvim novi ambijent. Ovo je jedno od pitanja, kao što vidite ovo je jedan od najkraćih zakona koji se uopće donosi u ovome mandatu dosada. Radi se o tome da se samo u članku 10. stavku 1. brojka 0 zamjenjuje s brojkom 5, odnosno iza točke g. briše se točka i dodaje se zarez, dodaje se nova točka h. koja definira da bi dakle plovila za sport i razonodu koja se stavljaju u carinski postupak puštanja u slobodan promet do 31. svibnja, dakle punih 5 mjeseci bila oporezovana po stopi PDV-a od 5%. To je najniža moguća, najniža dozvoljena stopa PDV-a u EU barem što se tiče nas novih članica i to je stimulativna mjera koja bi trebala osigurati prije svega čvršće vezivanje svih nautičara iz EU, odnosno stranaca koji imaju svoja plovila trenutno u Hrvatskoj na vezu čvršće ih vezati uz naše marine i dugoročno osigurati kvalitetnije i trajnije prihode, odnosno ne radi se ovdje samo o naplati PDV-a, ne radi se samo o naplati carine, ne radi se samo o naplati naknada za registraciju nego se radi o tome da ti ljudi redovito dolaze u RH, da redovito plaćaju održavanje svojih plovila. Dakle, da redovito prihoduju i lokalnoj zajednici što je ovdje jako, jako važno. Radi se dakle o brodovima koji već jesu na vezu i tu je sada prilika biti ili ne biti, hoćemo li iskoristiti tu priliku koja nam se nudi i uhvatiti … čuperak ili ćemo gledati i ništa ne raditi da 1.07. dočekamo naprosto tako da sav taj novac uprihodovan od poreza na dodanu vrijednost i carina ode negdje drugdje. Mi mislimo da treba otići u Hrvatski državni proračun, između ostaloga i zbog toga što smo mi ti koji brinemo o ekologiji Jadrana, što smo mi ti koji brinemo o okolišu u kojemu se događa turizam i nautički turizam. I stog naslova Hrvatska se treba boriti za taj dio prihoda. S druge strane da, u pravu je kolega Bačić kada upozorava da postojeće carinske stope prema tarifnome modelu koji je do sada na snazi zapravo su destimulativni. Naime, ako plovilo potječe iz EU ali nema dokaz da je preferencijalnog Eu porijekla carina iznosi 8% ili 12% jednako ako plovilo nije porijeklom iz EU dakle dovest ćemo se možda u apsurdnu situaciju da isti tip plovila kod istog proizvođača po jednom kriteriju može biti oslobođen carine, a po drugome ne. Samo zbog toga što nema certifikat o primarnom izvoru iako svi znaju gdje je proizvedeno plovilo, koji je to model i tko je proizvođač. S druge strane moramo znati da ove dvije različite carinske stope nisu obzirom na veličinu nego na vrstu dakle čamci na vesla i kanui dakle plovila za razonodu i sport, plovila na napuhavanje iznose 12%,a jedrilice i motornjaci 8%. Trenutno na snazi je europska Direktiva 1006/2011 koja propisuje carinske stope od 2,7 i 1,7 za ta ista plovila. Zašto su u našoj odluci o tarifnom sustavu iznosi koji su i do 10 puta veći, svakako je potrebno razmotriti i to pitanje jer da nam se ne dogodi da smo na jednoj strani olakšali a da na drugoj strani i dalje držimo previsoku letvicu koju je teško u komparaciji sa susjedima s onim što oni nude preskočiti. Hrvatski nautički turizam nalazi se pred prekretnicom ili će država jasno i glasno reći koji su to uvjeti koji omogućavaju njegov daljnji razvoj ili će dalje stagnirati. U tom smislu dobro je da je država rekla da neće prodavati ACI dobro je da je u potrazi za novim poslovodstvom najvećeg hrvatskog lanca marina i dobro je da se očekuje od ACI-a kvalitetan, snažan, dugoročan strateški plan koji bi mogao potegnuti i ostalu konkurenciji i sve ostale marine u RH. No mi ovdje podsjećamo dakle da je primjena ovog zakona da će biti mnogo, mnogo lakša i mnogo jednostavnija ako sada već dakle tijekom prosinca i Ministarstvo financija i Porezna i carinska uprava i Ministarstvo turizma i Ministarstvo pomorstva, prometa i veza odmah počnu konzultacije i pripremne sastanke kako bi se do lučkih kapetanija i do ureda hrvatskog registra brodova spustili … napuci oko primjene ovoga zakona kako bi se smanjile administrativne barijere kako bi se omogućilo da se na vrijeme pripremi tehnički pregled svih plovila. Mi podsjećamo da je svake godine na posebnom pregledu u prvom dijelu godine otprilike 4 tisuće čarter plovila. Dakle to je ono što će se morati obaviti i ove godine. ako na to još dodamo 10 tisuća plovila koji će vjerojatno moći proći kroz taj pregled kako bi ostvarili ovu poreznu olakšicu onda znademo da se radi o velikome broju i postojeći kapaciteti dakle resursi ljudski kojima raspolažu dakle ljudi koji su nadležni za pregled mogu u tom smislu zakazati ako se ne počne ne vrijeme ako se dobro ne planira i ako se ovaj prijelazni odnosno privremeni režim do 31.svibnja ne iskoristi u maksimumu. Dakle ponavljam klub HNS-a pozdravlja ovaj napor i glasat će za ovaj zakon. Hvala lijepo.
Hvala i vama. Imamo dvije replike. Prvi se javio Nikola Vuljanić. Izvolite kolega.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Kolega Goran me lijepo upoznao kao i sve nas sa brodicama sa sportskim brodicama za rekreaciju sa nautičkim turizmom i poučeno je to što smo čuli. Stvarno nisam ništa znao o tome nisam nikad bio na takvoj brodici i ne bavim se baš nekako rekreativno jedriličarstvom i takvom vrstom razonode i sporta. Nažalost ništa nismo čuli komentar HNS-a oko toga da će građani 6 mjeseci nepotrebno jer to nam ne propisuje EU do ulaska u dotičnu plaćati skuplji kruh, mlijeko i lijekove. Jučer sam bio u apoteci, apoteka već primjenjuje, ja ne znam kako, nemam pojma kako ali eto neke apoteke već primjenjuju taj PDV i stvarno su lijekovi skuplji za nešto kuna nego što sam ih prošli tjedan kupovao. Zaštitili ste prošli tjedan ili je to bilo ovaj tjedan prošli tjedan ipak, građane od poreza na nekretnine. Postavili se načelno i kao lavovi stali u interes građana RH da ih se ne odere za drugu, treću, petu i sedmu nekretninu, sada nije trenutak za uvođenje toga poreza. Dakle načelno ste stali u obranu interesa građana. Danas se načelno zalažete za nautički turizam. Živo me zanima koje to građane RH štite?
Hvala. Odgovor na repliku kolega Beus Richembergh. Izvolite.
Kolega Vuljanić ja razumijem vašu potrebu da preko replike otvorite temu koja s ovim nikakve veze nema, ali isto tako razumite moju potrebu da vam ne idem na ruku i da se ne lijepim na vašu baketinu. Naime, kada klub HNS-a zauzme svoj stav, točno, branit će ga lavovski i to do kraja dok se god ne ispune uvjeti za nešto drugo. A u ovome konkretnom slučaju dakle smanjenje PDV-a sa 25% na 5% za plovila koja su trenutno na režimu privremenog uvoza nema ama baš nikakve veze s time kako se primjenjuju ostale stope PDV-a sukladno europskim direktivama i onim što je ispregovarano u pregovaračkom procesu pa onda ni s mlijekom ni kruhom ni sa svim drugim stvarima. Ovoga časa govorimo o mjeri koja će hrvatskom državnom proračunu iz džepova stranaca donijeti veliki prihod. Dakle ovdje se ne kaže o nikakvom novom opterećenju građana Republike Hrvatske nego čak štoviše, o prihodovanju sredstava koji će olakšati fiskalni teret ovog časa na državnom proračunu. Hvala lijepa.
Hvala i vama. I sljedeća replika Josip Borić. Izvolite kolega.
Hvala lijepa. Uvaženi kolega Richembergh lijepo je govorio o nautičkom turizmu i možda tu ne bih imao što dodati, više ću reći u raspravi, ali sad vidimo utjecaj ili način na koji smo jučer raspravljali o državnom proračunu. Uđemo u razdjel Ministarstva mora, lučke kapetanije na Jadranu imaju na raspolaganju 15 milijuna kuna, lučke kapetanije i sustav unutarnjih voda znači Dunav, rijeka Sava itd. imaju 35 milijuna kuna na raspolaganju. Kao da nam je sva flota ustvari na unutarnjim vodama. Međutim to nije problem, meni je drago da imaju i tamo. Problem je u tome što mi imamo sustav od 8 velikih lučkih kapetanija i 72 ispostave od kojih 3 velike uopće nemaju lučkog kapetana jer su otišli u mirovini, stariji kapetani, a 72 njih jedno 10-tak uopće nema zaposlenika nego se sezonski zapošljavaju na ugovore o djelu. I sada imamo proračun Ministarstvo mora, nema novog zapošljavanja, a fali u sustavu između 60 i 80 lučkih kapetana ili ljudi koji će raditi unutra znači da mogu obavljati ove poslove jer čuli smo 4000 pregleda samo čarter brodova na vezu plus mogućih 10 000 novih brodica, a oni moraju riješiti to i za brodice, a Hrvatski registar rješava za jahte. Postavlja se pitanje s kojim kapacitetom ćemo mi to riješiti i to je to što mi govorimo. Ne zna lijeva što radi desna, a proračun je u raspravi i moguće je da ga se popravi, da se osiguraju sredstva za plaće zaposlenih kojih nema. Ona su manja u ovoj godini planirana u odnosu na prošlu godinu što znači da nema zapošljavanja, opet će ići ugovori o djelu itd. Postavlja se pitanje kako onda dobru volju Ministarstva financija da provede drugo ministarstvo u istoj Vladi, a to je Ministarstvo mora kroz sustav lučkih kapetanija znači. To je nešto što kroz ovakav prijedlog zakona mi ne vidimo, a to će biti problem u 4. mjesecu. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Beus Richembergh. Izvolite.
Kolega Borić, definitivno ste u pravu. To je istina što vi govorite. Sustav lučkih kapetanija je ovoga časa nespreman, kadrovski nespreman za obavljanje svoga posla čak i redovnog, a kamoli ovoga što ih čeka. Mi smo danas zajedno imali prilike čuti jednu ocjenu koja nije sjajna, a to je da se lučki kapetani u velikom broju slučajeva moraju baviti poslovima koji su sve samo ne njihov stvarni posao, prije svega ogromnom administracijom, a ne uspostavom sigurnosti plovidbe na području za koje su odgovorne. I nije dobro kad se jednakim aršinom mjere restrikcije kod zapošljavanja ljudi koji ne stvaraju novu vrijednost, dakle u administraciji koja je samo teret, a kojih hvala Bogu ili jao nama stvarno ima u hrvatskoj administraciji i onih koji su na takvim mjestima koji donose prihod državnom proračunu obavljanjem svoga posla. Lučki kapetani svakako jesu među onima koji zarađuju svoju plaću i nisu na teret državnom proračunu kao neki drugi, stvaraju tu vrijednost i definitivno je jasno da bi valjalo imati drugi aršin. Tu bi očito trebalo malo bolje iskoordinirati između dvaju ministarstava ali nemojmo zbog toga što nešto možda još nije dobro napravljeno sada dovoditi u pitanje mjeru koja ide u tome pravcu. Neka ona bude poticaj i Ministarstvu pomorstva, prometa i razvitka i Ministarstvu financija da iznađu da li preraspodjelom, da li na neki drugi način moguća rješenja kako će isfinancirati ovako važnu stvar kao što je ekipiranje lučkih kapetanija. Nama je svima u interesu da vlada red i da se uspostavlja sigurnost u plovidbi u hrvatskim teritorijalnim vodama, a ne da se stvara kaos, da se stvaraju čepovi, da gubimo ovu priliku koja nam se ukazuje. Ako izgubimo jednu jedinu brodicu koja bi se mogla oporezovati i dati prihod u državni proračun samo zbog toga što netko fizički nije stigao, šteta je. Hvala lijepa.
Hvala. Nastavljamo po klubovima zastupnika. U ime kluba IDS-a Damir Kajin. Izvolite kolega.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, gospodo predstavnici Ministarstva financija, gospodo zastupnici. Ovo oko brodica jasno da je to u redu, međutim što je bit ovoga zakona? to je ovaj članak 5., odnosno PDV plaća se po stopi od 0%, sada 5%, sve vrste kruha, sve vrste mlijeka, knjige, lijekovi, znanstveni časopisi, ali s druge strane PDV sad se plaća po stopi od 10% na usluge smještaja ili smještaja s doručkom, polupansionom ili punim pansionom u svim vrstama komercijalnih ugostiteljskih objekata, usluge pripreme hrane i obavljanje usluga prehrane u ugostiteljskim objektima. To će reći sve gostionice ili oštarije kako bismo mi rekli od Buzeta do Opatije, Pule, do Vinkovaca, Đakova itd., znači usluge mogu jednostavno smanjiti za barem 10-tak posto i to im kao poziv treba i uputiti. Svi mi znamo isto koji sjedimo ovdje u ovom domu da se ova nulta stopa jednostavno mora zamijeniti. Nije da baš nitko nigdje ne poznaje nultu stopu ali gotovo da nitko ne poznaje nultu stopu PDV-a. To je jedna hrvatska inovacija. Sjećam se da smo negdje u ovoj sabornici, da li je to bilo 2006. ili 2007., a PDV stupio je na snagu 2008. znači te šeste ili sedme gospodin Lutemberger i ja predlagali smo Zakon o PDV-u paralelno sa onim Škegrinim ili Vladinim, ali na način da opća stopa bude 22%, da turistička stopa bude 11%, da PDV na hranu bude 5%. Možda da se to uvelo u onom trenutku, možda bi to spasilo državu. To ta javna potrošnja bila bi puno manja. Točno je primijetila gospođa Dragica Zgrebec da 2008. jednostavno nismo znali kako podijeliti nekih, '98. da, onih 8 milijardi kuna. Na kraju se sve to podijelili po nekim stranačkim kriterijima. Ali naprosto to je bio jedan takav udar ja bih rekao na fiskalnu stabilnost države koji je te odnose jednostavno poremetio sve do današnjeg dana. Danas se na neki način vraćamo na taj neki europski standard. Nema nulte stope gotovo nigdje u Europi. Ono što smo mi do sad radili to je isto tako apsurd. Na primjer, evo mi plaćamo u Istri, zapravo ne mi, nego mi plaćamo punu cijenu na Istarskom ipsilonu, a oni su oslobođeni PDV-a u cijelosti. Gdje toga ima? Čini mi se da je isto, u Hrvatskoj ima, i čini mi se da je isto tako za ovu dionicu od Macelja gore prema slovenskoj granici. Jel' da ni oni ne plaćaju PDV? Molim? … [[Upadica sa strane, ne čuje se.]] A prema Macelju, dobro. Dobro, neka ostane to tako. To je sve definirano nekim međunarodnim ugovorima, međutim neka krenu u investicije. Poglavito ono što mene zanima to su investicije u Istri. Bouygues je o.k. firma, firma koja zapošljava ili daje poslove istarskim drugim tvrtkama, odnosno tvrtkama sa prostora Republike Hrvatske. Ja poštujem, podržavam sve što oni rade. Ali jednostavno neka krenu što je moguće prije u investicije i neka ljude vrate na posao. Jučer sam otprilike rekao, zato to i spominjem, da u 2013. godini u Istri bismo trebali imati negdje između 700 milijuna kuna i 1 milijarde kuna investicija više nego 2012. godine. Na to neće nitko utjecati niti u Županiji istarskoj, niti Jakovčić. To će drugi osigurati i to jamčim. Ne svađati se sa Vladom. PDV svi mi znamo da je najizdašniji porez. 37 milijardi kuna cirka za ovu godinu od ukupnih 67 milijardi kuna. Koliko? 40 već ove godine od ukupno 67 milijardi kuna prihoda od poreza. Tu su mi nutra se sakrili od poreza na robu i usluge, koliko je to 56,9 milijardi kuna. Znači 40 milijardi kuna. O.k. Jasno da od tog poreza ovisi opstojnost državnog proračuna. Na žalost mi smo neki rast bazirali na uvozu kada je Europa pala u depresiju da se tako izrazim Hrvatska je pala u stagnaciju. Ono što bi bilo dobro da taj PDV iako pitanje koliko je to realno vis a vis opstojnosti hrvatskih financija na hranu bude niži poput onoga u Italiji, Austriji, Njemačkoj, ne znam gdje drugdje. Kada govorimo o Istri, kada govorimo o tih dodatnih milijardu kuna više investicija nego 2012. mislim i na opću bolnicu, mislim na ipsilon, mislim na turizam, mislim na nastavak od cca investicija 500 milijuna kuna u cestogradnji, HEP, vode, mislim na europske fondove. Ako se to dogodi 2013. e onda će se 2014. zasigurno potaknuti i privatne investicije u to sam siguran. Sami će građani ići investirati. Oni to mogu. Možemo nešto dobiti izvana, ali bez da sami gradimo, bez da sami investiramo, nema nam pomoći. Jasno proračun valja decentralizirati, dio ovlasti prenijeti. Čuli smo jutros to je posao dvije, tri godine. Dogodit će se to. Bez tužbi, bez ignoriranja, bez politiziranja, bez radikalizacije, bez prijetnji, bez prozivanja. Još jedanput ću reći PDV je najizdašniji porez. Kao što je turizam sada smanjen za 10% daj Bože da jednoga dana bude smanjen recimo i na tekstil. Ugostiteljstvo je bitno. Netko je malo prije rekao da ugostiteljstvo, turizam, ne znam kako da se izrazim u bruto društvenom proizvodu Republike Hrvatske sudjeluje sa nekih 15 do 17 posto. To je cca nekih 50-tak milijardi kuna na godišnjoj razini. Onih 7 milijardi koje je netko spomenuo. Tekstil je nešto što bi moglo isto tako pomoći Hrvatskoj, a deseti puta usuđujem se reći možda i u goroj poziciji od turizma. Tko će profitirati od tih 10% u turizmu? Prije svega će profitirati veliki sustavi. Oni su manje-više, sve poglavito tamo 90-tih godina dobili za ništa kroz formu kuponske privatizacije, kroz formu revalorizacije, a ranije otplaćenih kredita kroz pretvorbu itd. Ja bih bio možda sretniji da ide revizija pretvorbe, nego da im ide taj PDV od 10%. Ali dobro, neka bude 10%. To je velika stvar, to je strateška stvar za hrvatski turizam. Međutim, treba im staviti do znanja da je njihovo isto da investiraju. 20 godina su na primjer koristili tzv. turističko zemljište, ništa nisu plaćali, neka ulažu, neka samo ne unose iako je to ulaganje u obnovu hotela, neka počnu graditi hotele jer je to između ostalog i znak da će se ljudi na tom prostoru zaposliti. To je bit. Ove godine smo na neki način počeli rješavati turističko zemljište. To znači da mogu oni konačno nakon 20 godina ne se izvlačiti, nego početi i graditi. Kad govorimo o tom 10 postotnom PDV-u na ugostiteljske ili hotelske usluge treba imati na umu da će to ticat se ne samo mora, ne samo jednoga Poreča, Opatije, Dubrovnika, Zadra nego će se to ticati i kontinenta. Znači u čitavoj državi svi će imati korist od tog sniženog PDV-a. I oni u Đakovu, i oni nije bitno sad u Zagrebu, i oni koji su Vukovaru, Vinkovcima ili negdje drugdje. I smještaj i usluge sve ide dole na 10% za tih 15-postotnih poena. To može biti dobro, to će biti sigurno dobro iako još jedanput apostrofiram taj tekstil možda će jedan dan doći i na njih red. Hrana je sigurno bitna, bitna je hrana i vidjet ćemo da li će se možda u dogledno vrijeme i ovdje nešto dogoditi. Kad govorim o tom turizmu zasigurno najveće koristi će imati Istra. Istra je negdje oko 30% hrvatskog turizma. Ali opet unutar Istre najveću korist imat će oni koji su najveći, Rivijera, Laguna, Maistra ili TDR nije bitno da ne govorim o pojedincima, Arenaturist, Istraturist, Anita, Rabac, ok dečki … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? … [[Upadica se ne razumije.]] Ma ne reklamiram, neka imaju korist ali neka ulažu, neka grade nove ovaj hotele, nove apartmane neka jednostavno grade. To im se mora reći. I neka imaju. Ja znam da država njima ne može ništa zapovjediti, ali država može sa njima pregovarati a oni državu ne smiju doživljavati ili ne znam lokalne vlasti kao male od kužine već kao jedne ravnopravne partnere. Jednostavno nama je ono što je najpotrebnije u ovom trenutku to su investicije. U jednoj Istri koja je 30% ili 35% nemojte me hvatati za riječ hrvatskog turizma pa u zadnjih 20 godina ili 22 godine ok bio je rat, sagrađeno je negdje 7 novih hotela. Da li ih je 7, 8 ili 6 nemojte me hvatati za riječ, tu negdje. '90-ih godina sve su dobili za ništa pa neka nešto vrate onima od kojih su dobili. Ja bih volio da je hrana sva 10%, znamo svi mi ovdje da sirotinja je ta koja puni proračun, da je sirotinja ta koja uvijek zemlju izvlači iz recesije, sirotinja je ona jedina koja na neki način ima razumijevanja i za tu državu, ali ako idemo na ruku velikima barem neka investiraju pa makar sutra zašto ne neka imaju još i više. Nultu stopu PDV-a razumljivo valja ukinuti. Nju nitko ne poznaje. Sad možemo licitirati 1.01. ili 1.07., možemo licitirati. Ali, sa 25% PDV-a opteretili smo građane pa onda neka oni najmoćniji barem nešto eto kroz investicije vrate građanima. I utoliko ne znam ovaj zakon apsolutno valja podržati. Kad govorim o tih 5% na mlijeko, na kruh itd., moramo imati na umu da je to još uvijek niža stopa PDV-a na te artikle no što je u jednoj Sloveniji, no što je u Crnoj Gori, no što je u BiH, Srbiji, Italiji, Mađarskoj govorim u ovim nama susjednim zemljama pa po te artikle sigurno neće odlaziti nitko put granice za razliku od nekih drugih prehrambenih proizvoda koji su znatno jeftiniji recimo u Italiji, govorim o nama Istrijanima koji idemo u Italiju ili Sloveniju to kupovati. Zasada imamo i pravo na onaj povrat IVA-e ili talijanskog PDV-a, sutra od 1.07. više toga neće biti tako da će možda i cjelokupna ta naša trgovina biti nešto konkurentnija no što je evo u ovome trenutku. Sve u svemu zakon valja podržati i bez obzira što sam jutros imao neke rezerve, da vam ne pričam što mi se dešavalo, oko onog Općeg poreznog zakona ma ako ide kako se to kaže porijeklo imovine obje ruke ću dignuti za taj zakon pa da vidimo kako su neki pojedinci dolazili do 4, 5, 6 ili ne znam koliko kuća.
Hvala. Imamo prijavljene 3 replike. Prvi se javio Ivan Šuker. Izvolite kolega.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Pa mislim da u ovom Domu trebamo raščistiti neku stvar što se tiče oko 10% PDV-a u turizmu. 10% za smještaj, polupansion i puni pansion je uveden od 1.01.2006. godine. Prema tome, mi ovdje govorimo kao da se sad smanjuje PDV za turizam. Sad se smanjuje PDV na 10%, ne trebaš tu čitati Damire, to čitaš što ti se plaća po 10%, ali ovo ti je od 1.01.2006. godine smještaj, polupansion i puni pansion 1.01.2006. godine. … [[Upadica se ne razumije.]] Samo malo. Isto sve što je vezano za to od 1.01.2006. Sad se uvozi stopa od 10% isključivo na ugostiteljske usluge. E sad se postavlja samo jedno pitanje, … [[Upadica se ne razumije.]] Ali velika razlika je. Pogledaj ti koliki je promet u hrvatskom turizmu od smještaja, polupansiona i punog pansiona, a koliki je od ugostiteljskih usluga. Druga stvar, to je jedna velika kontradiktornost. S jedne strane pričamo kako ugostitelji ukradoše silne novce i treba im uvesti fiskalnu kasu, a s druge strane im spuštamo PDV da im pomognemo jer ne mogu raditi. Pa odlučimo se ili su nepošteni lopovi ili im stvarno treba pomoći kao jednoj od temeljnih grana u turizmu. Pa ne možemo danas govoriti kad nam paše em su lopovi, em ne prijavljujemo, ovako, onako, a druge dane spuštamo stopu PDV sa 15 na 10%. O čemu mi pričamo?
Hvala. Imamo odgovor na repliku, kolega Kajin. Izvolite.
Dobro, ali bez obzira na sve znači ova priprema hrana, pića itd. ide na 10% i to naprosto treba priznati. Nije njima lako, nije njima, ugostiteljima, lako. Da je nama dobro, možda nama je malo bolje nego nekim drugima, ali da je građanima dobro bilo bi i njima dobro vjerojatno bi kao u neka bolja vremena zalazili više u Oštarije pa bi svima bilo dobro. No, bez obzira na sve Šuker ja mislim da ovaj zakon, da ovaj detalj jednostavno treba podržati. I da će svi u Hrvatskoj od ovoga dole u Poreču preko onoga mog u Buzetu pa sve gore do Đakova jednostavno imati koristi.
Hvala. Sljedeća replika, Josip Borić. Izvolite kolega Borić.
Evo želim replicirati uvaženom kolegi Kajinu na isti ili sličan način, jer on je u jednom trenutku rekao da sada se tek spušta porez na smještaj i na usluge u turizmu na 10% od prijašnjih 25, što je kolega evo Šuker već lijepo objasnio. Možda je najbolje reći da ćemo sad imati 10% poreza na pivu i vino, ali postavlja se pitanje, a vi ste to dobro objašnjavali tko će sve imati koristi od toga, rekli ste jedna hotelska kuća, druga itd., međutim postavlja se pitanje da li korisnik ili građanin ima koristi od toga, hoće li ta kava, piva, vino biti jeftinije zato jer je porez 15% manji nego što je bio do sada? Mi smo imali, i da sada porez recimo na masti, jučer sam objašnjavao, nama je cijela ulja veća sa manjim PDV-om, nego što nam je bila prije godinu dana sa većim PDV-om. To je ono što interesira građane, i to im moramo reći. Vi nećete kavu koja je koštala 7 kuna više dobiti za 6 kuna ni u jednom ugostiteljskom objektu, nećete bezalkoholni sok ili ne znam nekakav sok, ili bezalkoholno piće koje je koštalo 15 kuna dobiti za 13 zato jer je pao PDV. To će postati korist ugostitelja i mi se s time slažemo, neka im je to dobit jer su u ovim godinama možda radili u nekim drugim uvjetima ili su im nameti bili veći i prihodi manji. Možda je i PDV od 25% uzeo njima na nekoj drugoj strani puno više nego što će dobiti sada sa ovim smanjenjem PDV-a sa 25 na 10% samo za kažem određene ugostiteljske djelatnosti, i to moramo raščistiti, a smještaje 70 ili 80% prihoda hrvatskog turizma, pa onda možemo uspoređivati što nam je na vrijeme bilo napravljeno, a ako ovo kasni neće se raditi o velikim kažem koristima za, kažem za korisnike. Oni će i dalje platiti ono što im se kaže. Hvala.
Hvala. Imamo odgovor, kolega Kajin. Izvolite.
Apsolutno sa svime što ste rekli gospodine zastupniče ja se slažem. U igri je negdje oko 400 milijuna kuna, to mi je rekao ministar turizma. Da, treba njima uputiti poziv gospodo ugostitelji itd. idite dolje sa cijenama za određeni postotak. Da li će oni to učiniti ja to ne znam, ako ne treba to vratiti opet na 25%, posve otvoreno govorim. U Francuskoj recimo da je taj zakon obrazac onoga koji je prošle ili pretprošle godine u početku krize koja je nastupalo i tamo kao i kod nas njihove ugostiteljske usluge su išle dolje, nakon smanjenja PDV-a. Ali slažem se Francuzi su Francuzi, a mi smo mi. Ali činjenica je da u toj Francuskoj ljudi zbog upravo tih promjena u PDV-u, ugostiteljstvu ljudi su više zaposlili radnika, više su radili, više su platili poreza, od toga je imala korist i država, imali su ugostitelji, jednom riječju imali su koristi i građani. Prema tome jedan ovakav pristup ja mislim da je hvalevrijedan i da ga treba podržati. A slažem se sa onom intervencijom gospodina Šukera i kada je to palo na tih 10%, i to je isto istina.
Hvala. Nastavljamo sa raspravom po klubovima. U ime kluba Hrvatskih laburista, Zlatko Tušak. Izvolite kolega.
Hvala potpredsjedniče i potpredsjednice Hrvatskog sabora, zamjeniče ministra i pomoćnice ministar, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je izmjena Zakona o porezu na dodanu vrijednost koja je upućena po hitnom postupku. Za nešto malo više od mjesec dana bit će vrijeme čestitanja, darivanja i dobrih želja. Naša Vlada u tu prigodu se pobrinula da daruje građanima novi PDV s većim cijenama i to znatno prije nego što Hrvatska uđe u Europsku uniju. Veći PDV sa nulte stope porast će na 5% a cijene će nam porasti za sve vrste kruha, sve vrste mlijeka, lijekovi utvrđeni na listi Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje, proizvodi koji se kirurškim putem ugrađuju u ljudska tijela, implatanti, srčani zalisci, elektronski stimulatori, umjetni zglobovi, stendovi itd., te sva ostala medicinski proizvodi za tjelesna oštećenja iz pravilnika o ortopedskim i drugim pomagalima Hrvatskog zavoda za zdravstveno osiguranje. Knjige stručnog, znanstvenog, umjetničkog, kulturnog i obrazovnog sadržaja, udžbenici za predškolski odgoj i obrazovanje, za osnovno, srednje i visoko obrazovanje, video kazete, audio kazete, znanstveni časopisi, usluge javnog prikazivanja filma. O brodicama neću govoriti jer o brodicama je govorio kolega Beus i upoznao nas je oko smanjenja PDV-a na brodice u periodu do 1.5., ali ono na šta želim upozoriti a to je pisci zakona kažu da se radi o neizbježnim promjenama PDV-a i poskupljenjima, a obrazloženje je koje smo više puta čuli iz njihovih usta da se usklađuje sa direktivom Europske unije. Hrvatska bi trebala 1. srpnja iduće godine ući u Europsku uniju. Da bi se to desilo potrebna su dva uvjeta, prvi je treba još proći 7 mjeseci, a drugi je da nam je preostalo 8 zemalja članica Europske unije koje trebaju ratificirati pristupne ugovore. Ja se nadam da će i ovo drugo se ostvariti bez nekakvih iznenađenja. Ali pitam se zašto opterećujemo građane 6 mjeseci prije službenog ulaska Hrvatske u Europsku uniju, a ne vidim nijednu prepreku da se zakon počinje primjenjivati od službenog ulaska Hrvatske u Europsku uniju. Za to nema nikakve prepreke ali izgleda opet se netko mora platiti tu cijenu jel ima manjka novaca u proračunu i jasno je da će to opet platiti naši građani. Izračunalo bi se da se promjenom ovog zakona povećat će se prihodi u državnom proračunu za otprilike 1,3 milijarde kuna što znači da jedna polovina tog iznosa za prvih 6 mjeseci opet treba uzeti našim građanima. Računica je vjerojatno dobra jer građani moraju jesti ili gladovati, a kada su bolesni onda se ne pita za cijenu svojeg zdravlja i izdvajaju sve ono što imaju. Pitanje je da li nulta stopa PDV-a unutar EU se primjenjuje u svim zemljama? E ni tu nismo ravnopravni jer iako nulta stopa PDV-a postoji i obvezuje članice EU prema 6.direktivi koje su zemlje EU prihvatile i po kojoj povlaštena stopa PDV-a ne smije iznositi manje od 5% no istovremeno u EU i dalje postoji nekolicina država kojima je dopušteno da zadrže nultu stopu PDV-a. npr. u Ujedinjenom Kraljevstvu se nulta stopa PDV-a primjenjuje na gotovo sve prehrambene proizvode, štaviše nulta stopa PDV-a primjenjuje se i na hranu za životinje kao i na usjeve i na biljke. Njima su bitnije vjerojatno životinje i prehrana životinja dok nama naši građani baš koliko vidim i nisu. Slična je situacija i u Irskoj gdje se nulta stopa primjenjuje PDV-a na knjige, Englezi, Irci nisu jedina iznimka, nultu stopu PDV-a ima i Malta kao i Kanarski otoci koji su dio Španjolske. Svim ovim državama odobreno je da zadrže nultu stopu PDV-a i nakon što je famozna 6.direktiva EU stupila na snagu. Od nadležnih institucija EU dobili su odobrenje za oporezivanje određenih proizvoda po nižoj stopi od 5% jedini uvjet im je da oporezivanje po nultoj stopi ne smiju proširivati na nove proizvode ili smanjivati ispod te stope od 5%. I Francuska i Italija imaju isto PDV manji od 5%. Nisu ni to jedine iznimke od europskih pravila kojima že se Hrvatska od 1.sprnja iduće godine morati pokoravati. Ne zanemariva je i broj država koje se ne drže odredbe o minimalnoj povlaštenoj stopi PDV-a od 5%. U Francuskoj tako postoji stopa od 2,1% u Italiji od 4% u Irskoj od 4,8% a u Luksemburgu od 3%. Hrvatska mora ukinuti nultu stopu PDV-a i prihvatiti minimalnu stopu od 5% jer to je uvjet i cijena ulaska u EU. Zbog rigidnosti propisa EU koja jednostavno ne dopušta manji porez na dodanu vrijednost novim članicama dok starim članicama debelo gleda kroz prste. Vladajući tvrde da bi nam od polovice iduće godine trebalo biti bolje. Pitam se zašto kada nam bude bolje ne bi počeli primjenjivati veću stopu i poštedjeli građane barem tih 6 mjeseci udara na njihov standard. Zar vladajući stvarno su socijalno neosjetljivi i svjesni im je da imamo sve lošije pokazatelje. Poput koje smo nazvali na neki način da sve pada što ne bi smjelo padati. Pada promet u trgovinama na malo. Da li će se primjene ovih stopa povećati na promet ili će i dalje padati, za kruh i mlijeko će se izdvajati da se preživi ali za drugo neće biti novaca pa jasno da će efekti biti kud i kamo negativniji na onim drugim proizvodima koji će se kupovati. Imamo blokirane račune 233 tisuća građana možemo zamisliti kako će se na njih primjenjivati ova poskupljenja od 1.1. iduće godine, imamo preko 346 tisuća 800 nezaposlenih, minimalna plaća pala je na 35% prosječne plaće. Nije prihvaćen prijedlog Hrvatskih laburista da se poveća minimalna plaća i na taj način zaštiti onaj dio ugroženih radnika. Udio prosječne mirovine u prosječnoj plaći pao je na 39%, a imamo 700 tisuća umirovljenika koji primaju mirovinu ispod dvije tisuće kuna. Svaki peti građanin naše lijepe zemlje je siromašan, a novi udar na građane osim ovoga bit će i primjena trošarina koje će donositi Vlada RH iz svoje nadležnosti jer i to je ovaj uvjet ulaska u EU. Minimalne trošarine primjenjivat će se na struju, plin i energiju a koliko će stvarno biti vidjet ćemo kada Vlada svojim odlukama o tome odluči. I na kraju da završim, Hrvatski laburisti neće prihvatiti prijedlog ovog zakona jer ne vidimo nijedan razlog da se njegova primjena prije službenog ulaska Hrvatske u EU primjenjuje jel smatramo da je to na štetu svih građana. Hvala.
Hvala. Repliku ima kolegica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa evo kolega Tušek željela bih se pridružiti vašoj raspravi sa sljedećom replikom i osvrnuti se na nešto što ste rekli, a to je da građani moraju jesti i da u EU više drže do prehrane životinja nego kod nas u Hrvatskoj i još ste nešto rekli da su stare članice bolje ispregovarale neke stvari nego mi. Pa sve ima svoj uzročno posljedični vezu. Dakle znamo da hrvatski građani više su u takvom stresu od svih tih silnih poreza i povišenja cijena i struje i vode i grijanja i to je sve uvjetovalo i veću cijenu proizvoda, sami ste to rekli. Međutim, što se tiče poljoprivrednih proizvoda na tržnicama danas, evo ja doista idem svako jutro prije nego dođem u Sabor i ja između ostalog tako sam počela kupovati bez obzira što spadamo u skupinu ljudi koji imaju relativno visoka primanja u Hrvatskoj ali kupuje se na komade, kupuju se dvije banane, kupuje se jedna salata, kupuje se 30 dag mesa, kupuje se, voće se gleda i to domaće voće, po 3-4 jabuke ljudi kupe. Ne može više nitko za 150, 160 kuna donesti niti jednu vrećicu ni povrća, a ni mesa. Posebno je poskupilo povrće zbog toga što evo ponovo i opet ću naglašavati, elementarne nepogode i suše, ali i niskih temperatura doveli su do poskupljenja proizvoda. Upravo je hrana za životinje najviše nastradala u ovim elementarnim nepogodama. Međutim niti je u rebalansu, a niti u ovom proračunu nismo vidjeli sredstva u toj namjeni. Prema tome, Vladu nije bilo briga…
Odgovor na repliku, Zlatko Tušak. Izvolite.
Dozvolite samo još jednu rečenicu što se tiče pregovora.
Svi prelazite vrijeme. Gledajte na ekran. Izvolite.
Hvala potpredsjednice. Da, ja se u velikom dijelu slažem sa onime što ste vi mi replicirali jer to je i u dijelu o kojem sam govorio da 1/5 hrvatskih građana jedva preživljava, oni se nalaze u tako lošoj socijalnoj situaciji da se moraju puno toga odricati. Oni se odriču i dijela zdrave prehrane, to utječe i na njihovo zdravstvo. To je na neki način kad gledamo sa druge strane da su se umanjila određena sredstva za zdravstvo. Pitanje je kako će se i ti ljudi kada se razbole liječiti. U tom dijelu država je dosta socijalno neosjetljiva prema tim građanima. Vrijeme će na kraju pokazati da li mi sa ovim mjerama idemo još u veće siromaštvo, a ja ovdje ne vidim jel od obećanih onih svih investicija novog zapošljavanja, povećavanja standarda do sada se ništa nije desilo. Bojim se da se i sa ovakvim potezima kada mi 6 mjeseci primjenjujemo određene mjere koje su na udar stanovništva, a ne želimo ih primijeniti ulaskom Hrvatske u Europske uniju da na taj dio se stvarno ne vodi računa, pogotovo kad je u pitanju zaštita standarda naših građana. Hvala.
Sljedeća replika, Nadica Jelaš.
Hvala poštovana potpredsjednice. Pa kolega Tušak, vidite, vi se vrijeđate kad vam kažemo da ste u svojim raspravama često demagozi, a i vi ste u ovoj svojoj večerašnjoj raspravi u velikoj mjeri bili upravo to, demagog. Naime, u svojoj ste raspravi rekli da dolazi vrijeme evo pokušat ću vas citirati, blagdana, vrijeme darivanja, a da hrvatska Vlada daruje svojim građanima viši PDV. Dakle vi to govorite hrvatskim građanima koji su se u velikoj većini odlučili ući u Europsku uniju, a ta Europska unija ima svoja pravila. Jedno od tih je da ne postoji nulta stopa PDV-a ili ona niža od 5%. Istina je, vi ste nabrojili neke stare članice Europske zajednice koje imaju niže stope, ali one su to naslijedile da tako kažem … stope imale od ulaska u Europsku zajednicu. Dakle sve nove članice Europske unije ne mogu si priuštiti taj luksuz da tako kažem da imaju nultu ili nižu stopu PDV-a. Moramo se uskladiti sa zakonodavstvom Europske unije.
Odgovor na repliku, Zlatko Tušak.
Hvala potpredsjednice. Pa možete nazivati me kako god hoćete, demagogom, populistom, ja se neću ništa ljutiti jer ja ono što govorim nastojim govoriti istinu, a vi pokušavate izvrnuti istinu jer je istina ta da se nulta stopa PDV-a ne smije primjenjivati ulaskom Hrvatske u Europsku uniju i pokušavate sada uvjeriti u svojoj diskusiji i građanima dati poruku da se stopa od 5% mora primjenjivati od 1.1. iduće godine. To nije istina. I možete vi i dalje govoriti da smo mi populisti, ali mi nastojimo govoriti istinu. Ja sam u svojoj diskusiji isto rekao, predlagali smo zakon o minimalnoj plaći koji bi na neki način zaštitio građane koji imaju minimalnu plaću. To ste odbili. Nazovite nas i dalje populisti i demagozi, nema problema.
U ime kluba HDSSB-a kolega Igor Češek. Izvolite.
Poštovana potpredsjednice, zamjeniče ministra, kolegice i kolege zastupnici. Pred nama je Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o PDV-u s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak naravno, prvo i drugo čitanje. Trebala je biti redovna saborska procedura ali hitni postupci prelaze u redovnu saborsku proceduru. Do 1. siječnja 2013. godine ostalo nam je još 33 dana. 33 dana, spomenut ću brojku 3 jer je vrlo značajna. Praznovjerni su uvjereni da broj 13 donosi nesreću. Kako u Hrvatskoj većina građana je katoličke vjere i nisu praznovjerni, ali ipak smatraju da broj 13 će i njima donesti nesreću odnosi se na 2013. godinu. Odnosi se na 2013. godinu jer zašto uvoditi porez od 5% na kruh i mlijeko sa 1.1. ako to nije direktiva Europske unije. Zašto ne sačekati sa porezom od 5% do datuma ulaska Hrvatske u Europsku uniju? Možemo stvari postaviti ovako, ako ćemo govorit u korist Vlade. Neke studije pokazuju da je kruh štetan, ne sadrži nikakve nutritijente, ima previše soli, uzročnik je debljanja, uzrokuje dijabetes i hipertenziju. Dakle, Vlada može jednostavno reći u Hrvatskoj je 60% pretilih ljudi i oni ne trebaju jesti kruh. Tu ih možemo ili ne moramo podržati. No međutim, što se tiče samog PDV 1. siječnja 1998. godine uvedena je stopa od 22%. Također došlo je do uvođenja nulte stope na kruh, mlijeko, lijekove, knjige itd. 1. kolovoza 2009. godine stopa 22% mijenja se na stopu 23%. 1. ožujka 2012. godine stopa 23% zamijenjena je stopom 25%. Dakle, cijelo vrijeme se radi o povećanju PDV-a. Što slijedi? Rekao bih samo nebo je granica. Da li slijedi još povećanja poreza? Zasigurno da. Što je u ovom prijedlogu zakona relativno dobro? Mi u klubu HDSSB-a podržavamo smanjenje stope PDV-a na plovila za sport i razonodu koja se stavljaju u carinski postupak puštanja u slobodan promet od 31. svibnja 2013. godine. O tome je u konačnici bilo razgovora i na Odboru za turizam jutros. Međutim, ono što je zanimljivo predstavnik Hrvatske gospodarske komore je istaknuo par činjenica koje su zabrinjavajuće i dokaz da određena ministarstva u ovoj Vladi nisu u sinergiji i ne usklađuju svoje propise. 10000 plovila je pod stranom zastavom. To je velik broj plovila koji bi trebali prijeći ovakvom sniženom stopom pod hrvatsku zastavu i tu bi Hrvatska trebala uprihoditi nešto novca. Međutim, procedura je prevelika i predugačka. Da bi se vozilo registriralo, odnosno plovilo registriralo mora imati potvrdu o tehničkoj ispravnosti, lučke kapetanije moraju obaviti tehničke preglede. Čuli smo i sami od kolega zastupnika da lučke kapetanije nemaju dovoljno zaposlenih koji će obaviti te tehničke preglede. Obavljaju preglede 4000 plovila. Još ćemo im sad dodati 10000 plovila, a zapošljavanja novih nema. Postupak dokazivanja da je plovilo proizvedeno u EU je komplicirano. Ako plovilo nije proizvedeno u EU plaća se carina od 8 do 12%. Dakle, kad stavimo carinu od 8 do 12% plus ovih 5% PDV-a opet će to u konačnici rezultirati neregistriranjem plovila u Republici Hrvatskoj. Smanjenjem stopa PDV-a u turizmu, odnosno na usluge hrane i pića jasno se ističe da je turizam jedan od strateških sektora hrvatskog gospodarstva. Smatra se da će se snižavanjem stope PDV-a poticati konkurentnost i povećati zaposlenost u sektoru turizma. Dakle, svima nam je jasno da je turizam strateška grana Republike Hrvatske. Međutim što je tu sa poljoprivredom? Premijer Milanović jučer je izjavio da će hrana u budućnosti biti strateški značajnija od nafte. Da li smo mi smanjili stopu PDV-a na meso? Da li smo smanjili stopu na ostale poljoprivredne proizvode? Nismo niti nećemo. Što bi trebao biti cilj porezne politike u Republici Hrvatskoj? Smanjiti PDV u poljoprivredi na repromaterijal, na sjeme, na sadni materijal, na gnojivo. Smanjiti PDV na meso. Ako već nećemo smanjivati PDV na sve poljoprivredne proizvode, onda bi bar trebali smanjiti PDV na ekološki i organski uzgojene proizvode koji su izuzetno traženi u Europi. I vjerojatno će Europa od nas i zahtijevati određene postupke u svezi te ekološke i organske proizvodnje. U Sloveniji stopa PDV-a je 8%. Govorili smo koliko je bilo mljekara u 2011. godini, koliko ih je danas. Krave odlaze na klanje, meso je danas jeftino. Međutim, 2013. godine neće sigurno biti jeftino jer ga neće biti. Neće ga biti zbog skupe hrane za stoku i ljudi su prisiljeni sada već odvlačiti svoju stoku na klanje. Spominje se poskupljenje od 5% na kruh i mlijeko, pa se onda špekulira da je to nebitno poskupljenje od 20, 30 lipa. Nije to nebitno poskupljenje. To poskupljenje će znatno utjecati na standard građana. Plaće se smanjuju. Imamo 350000 nezaposlenih. Dakle što nam je u konačnici za napraviti? Smanjiti porezno opterećenje građana. Smanjenjem poreznog opterećenja povećat će se potrošnja, samim time i proizvodnja i u konačnici smanjiti nezaposlenost. U ovom slučaju HDSSB neće podržati ovakav prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Replika kolega Dinko Burić.
Kolega Češek, prvo moram reagirati na broj 13. Ne treba generalizirati. Recimo meni je 13 sretan broj. Vjenčan sam 13.6. na Antunovo i smatram to sretnim datumom. Kolega Salapić je rođen 13. Prema tome, dajem vam za pravo da možete mislit kako hoćete ali ne generalizirajmo. Ali sad malo da se vratimo na ovu temu. Nije problem, odnosno nije najveći problem hrvatskih građana to što će doći do porasta, ukidanja nulte stope pa na 5%. Najveći problem hrvatskih građana je to što je došlo do povećanja PDV-a sa 23 na 25% jer je on zakačio sve. I po ukidanju nulte stope se djelomično i znalo ili nije kad se govorilo o tome da ćemo ući u EU. Ali o tome da će doći do povećanja PDV-a sa 23 na 25% danas vladajući nisu niti riječ rekli. Jer da su zucnuli ne bi danas bili vladajući, o tome se radi. I upravo je porast PDV-a na 25% najsnažniji generator sramotne činjenice da danas Hrvatska zauzima jedno od najviših mjesta u cijeloj Europi pa i u svijetu po stupnju siromaštva, preko 21% građana, više od 900 tisuća građana u Hrvatskoj spada u kategoriju siromašnih. Ako već mora biti ukinuta nulta stopa PDV-a na ove namirnice zašto vladajući ne razmišljaju o tome da ukinu recimo, da smanje PDV na neke druge namirnice ili potrepštine koje spadaju u osnovne. Recimo na vodu, bez vode ne možeš živjeti. A mi plaćamo PDV 25%. Vratite to na 5% pa ćete možda kompenzirati barem djelomično ovo što idemo sa 0 na 5.
Plaćamo 10%, za vašu informaciju. Odgovor na repliku, Igor Češek.
Kolega Buriću apsolutno se slažem u svemu što ste izrekli, ali ono što me najviše interesira u cijeloj ovoj priči zašto, zašto pobogu uvođenje stope od 5% šest mjeseci prije nego što je to potrebno? Dakle, mi smo prisiljeni po europskim direktivama uvesti porez od 5% ali prilikom ulaska Hrvatske u EU. Hvala.
Nastavljamo raspravu po klubovima. U ime kluba HDZ-a kolega Ivan Šuker. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice i gospodine zamjeniče ministra, kolegice i kolege. Pa evo pred nama je jedan zakon o kojem se iskreno govoreći već dugo priča. U onom trenutku kad je Hrvatska praktički finiširala svoje pregovore za ulazak u EU onda se počelo i govoriti o usklađivanju određenih poreznih zakona i poreznih stopa sa direktivama EU i rekli bi ništa tu nije sporno, to je naprosto tako i mora se napraviti. Međutim, postoji jedan veliki ali. Uvijek je u Ministarstvu financija prevladavala nekakva ideja da kad se bude ovo trebalo napraviti da ćemo naći određen supstitut za jedan drugi prehrambeni proizvod, a to je meso koje treba spustiti na nisku stopu od 5%. To je financijski tu negdje. O tome možete pročitati i određene članke od prije nekoliko godina da ne bi ispalo da sad netko prodaje demagogiju. Nego naprosto je bilo rečeno da kad dođemo do ovoga da ćemo tražiti supstitut smanjenja stope za neke druge prehrambene proizvode i zato će klub HDZ-a dati amandman na ovo da predlažemo da se sa stopom poreza na dodanu vrijednost od 5% oporezuje i svježe meso. I smatramo da ćemo na takav način pomoći hrvatskim građanima. Ako to Vlada prihvati onda ćemo prihvatiti i njihovu tezu da s ovom izmjenom zakona se ne teži isključivo punjenju proračuna što smo slušali jučer cijeli dan. Ako to Vlada ne prihvati onda ta teza pada u vodu i onda naša tvrdnja da s ovim porezom se dodatno opterećuju hrvatski građani dobiva na snazi i onda teza da jedan od osnovnih ciljeva i načina kako će se riješiti problem prihodovne strane proračuna u 2013. godini isto tako dobiva potvrdu jer je definitivno da Vlada s ovih 5% želi zakrpiti rupe u proračunu. Ali mislim, kolegice i kolege, da bi u ovom trenutku bez obzira na političku pripadnost, bez obzira da li smo vlast ili oporba trebamo razmišljati o hrvatskim građanima i o teškom životu jer u ovom trenutku ima skoro 360 tisuća nezaposlenih i naprosto sa dizanjem cijene kruha, mlijeka, a da ne govorim da će i knjige porasti, o lijekovima ću kasnije nešto drugo govoriti, naprosto moramo razmišljati da im se pomogne. Jer neka loša iskustva iz prethodnih godina kad se smanjila stopa poreza na dodanu vrijednost za hotelski smještaj i polupansion i puni pansion nije dovela do smanjenja cijena nego sljedeće godine su cijene porasle. Ista priča je bila i sa spuštanjem stope PDV-a sa 22 na 10% za dnevne listove. Dakle, to su činjenice od kojih ne možemo pobjeći. One su naprosto tu, takve su i gotovo. I stvar je u tome da mi sa pozicije najjače oporbene stranke predlažemo nešto, stvar je kukuriku koalicije da li će to prihvatiti ili neće. Dakle, tu je stvar potpuno jasna. I možemo se mi sad navlačiti i povlačiti da li je ovo trebalo sa 1.01. ili 1.07. Stvar Vlade, potrebe proračuna su rekle 1.01. Mi logična stvar kažemo niste trebali s 1.01. nego s 1.07. I to je nešto što je potpuno logično i normalno. Međutim, mi smo jučer cijeli dan raspravljali ovdje o Državnom proračunu za 2013. godinu. Lagane naznake mene i kolege Reinera u kasnim večernjim satima da što je sa zdravstvom, što je sa PDV-om u zdravstvu naprosto je ostalo neodgovoreno s ove strane. Jer određene pozicije na Ministarstvu zdravlja ili Ministarstvu zdravstva kak već hoće tko govoriti naprosto su smanjene. I sad se postavlja pitanje ako će bolnice plaćati 5% na lijekove, ako će plaćati 5% na ortopedska pomagala a mi smo im smanjili sredstva iz kojih izvora sredstava će to biti plaćeno? Ili smatramo da ćemo reducirati potrošnju i nakon reducirane potrošnje kruha i mlijeka reducirati potrošnju lijekova i ortopedskih pomagala? To je ono baš najvulgarnije što bi čovjek mogao reći. Dakle, niz pitanja koji se naprosto otvara, koje ako uzmete proračun koji smo jučer raspravljali i koji će vjerojatno vladajuća koalicija usvojiti sljedeći tjedan naprosto na to nemate odgovor. A hrvatska javnost će te odgovore sigurno tražiti. Međutim, ja bih volio vidjeti neke od zastupnika koji su danas ovako vehementno, benevolentno raspravljali o 5% na plovila pod ovakvom definicijom da je to slučajno HDZ predložio. Bilo bi kriminala, što se skriva iza toga. Bolje je uopće da ne spominjem što bi čuli s ove govornice. Jer to bi naprosto bile retorike, jer to je retorika koja se koristi kad je HDZ u pitanju, ali kad smo mi u pitanju je sve divno, krasno, potiče se nešto itd. Međutim kolegice i kolege ja ću vama postaviti samo nekoliko pitanja, ne vama, mislim kao kolega zastupnicima, nego kolegi … [[Ne razumije se.]] i sigurno da on ne zna na mnoga pitanja odgovore jer nisu u nadležnosti Ministarstva financija, a upravo ta pitanja u nadležnosti Ministarstva financija su itekako bitna o tome kakav ćemo mi stav zauzeti oko ovih 5%. Gledajte kolegice i kolege, 2005. je u Ministarstvu financija u Carinskoj upravi krenula velika akcija raščišćavanja nad vlasništvom brodica Hrvata koji imaju dvojno državljanstvo, koji su s ovog ili ovog, onog osnova imali državljanstvo u Italiji, na Kajmanskim otocima i pitaj boga sve gdje, i temeljem toga i temeljem pozitivnih zakonskih propisa oni su imali pravo uvesti i auto, i plovilo, međutim kad primijenite sve zakonske propise onda oni naprosto na to nisu imali pravo i njih nekoliko stotina, pa mislim preko tisuću je platilo silne carine, silne poreze na te brodove koji su plovili pod nekom stranom zastavom, bili su u vlasništvu hrvatskih državljana. I gledajte što mi sad predlažemo. Veli plovila za sport i razonodu, e sad što je definicija plovila za sport i razonodu? Ja mislim da nitko od vas tu, da nas je svih 150 koliko smo u ovom Visokom domu ne bi znao jasnu definiciju, niti tu definiciju bilo tko zna, jer gledajte nekome tko ima stotine milijuna eura prihoda njemu je plovilo za sport i razonodu jahta od 30, 40 milijuna eura. Nekom Stipi ili Frani je plovilo za razonodu kaić koji možda košta tisuću eura. I sad ćemo mi to jednako tretirati i gledati. Dakle to je prvo pitanje na koje nama nitko nije ponudio odgovor. Drugo pitanje, ovo je zakon za ne građane Hrvatske, nego strance. Tu se postavlja jedno elementarno pitanje da li vi kao Hrvat možete otići u Italiju sada kupiti Alfa Romeo ili Fiat, govorim o talijanskim vozilima i registrirati to vozilo na sebe? Ne možete. Možete vi pričati 15 puta da ste turist, i da ćete se voziti po pistama, po ovome, po onome, i da ćete na takav način poticati talijanski turizam. A ja i dalje tvrdim da oni koji dođu na hrvatski Jadran, koji se žele baviti nautikom trebaju itekako u Hrvatskoj platiti da uživaju u ljepotama hrvatskog Jadrana, jer takve nautičke ljepote nema nigdje u svijetu. Je li tako kolega Klarin? Jer ono što je tamo uz vašu općinu pa toga nema nigdje na svijetu. I umjesto da mi to naplatimo, jer gledajte nama Austrijanci kad dođemo na skijanje ili Talijani odvezu nas onom žičarom gore i onda ti gore na onom brdu naplaćuje sve živo i mrtvo, i uopće te ne pita da li tebi paše platiti tu pivu 10 eura, pancerice iznajmiti po tome, skije po tome, uopće te ne pita, izvoli to platiti ako hoćeš uživati. I gledajte mi stalno podilazimo nekome. Nautički sport nije sport sirotinje, za kupiti brod od 50, 100 ili 200 tisuća eura to si sirotinja ne može priuštiti, to si priušte ljudi koji imaju novce, a ti ljudi će isto tako onda i platiti. Oni nakon 1.7. će moći doći u Hrvatsku jer smo članica Europske unije ploviti tako i tako. Gledajte ja ni za jednu stopu od PDV-a ne bi prodao hrvatsku zastavu, i da plovim na nekakvom brodu na kojem neće biti hrvatske zastave, nema te stope PDV-a za koju bi ja to napravio, i tako vam razmišlja većina vlasnika stranih brodica. Ima nešto što se zove ljubav prema vlastitoj domovini, ima nešto što se zove nacionalni ponos, i što nitko neće prodati za stopu PDV-a od 5%. Ja kažem ja nikada stopu PDV-a 5% ne bih prodao to da ne smijem izvjesiti hrvatsku zastavu na jarbol broda ako bi ga imao. Međutim da li se iza ovoga skriva nešto drugo? Da li netko tko baš nije strani državljanin želi uvesti ovu jahtu od nekoliko milijuna eura, pa ćemo to profurati kroz ovu priču? I da li baš nautički turizam jadne Hrvatske ovisan o tome da li će stopa PDV-a biti 5%? Onaj tko jedanput zaplovi hrvatskim morem, onaj tko se jedanput okupa na uvalama hrvatskih otoka taj više ne razmišlja o stopi PDV-a, taj se samo sjeća tih lijepih trenutaka. I ako budemo u ovom Domu na takav način razgovarali, na takav način govorili o svojoj domovini, onda nam ne treba nikakve spuštanje stope PDV-a, jer naprosto prelijepa, predobra udavača je hrvatska obala da bi mi govorili o tome da će 10 tisuća tih plovila ostati u Hrvatskoj, oni su tu zato što im je tu lijepo, zato što im nigdje u ovom dijelu svijeta nije tako lijepo kao na hrvatskoj obali, i ja sam za to da to njihovo uživanje se još više naplati i da od tog njihovog uživanja ima još daleko više otočani i svi ostali ljudi koji žive okolo, da ih naprosto kroz te novce koji se dobiju ostavimo na tim otocima i da njihovoj djeci omogućimo život. E na takav način ako ćemo razgovarati o poreznoj politici, onda ću ja podržati ovaj zakon. Ali da mi podilazimo nekome da uživa u našim ljepotama, pa oprostite ja za takvu priču nisam, ali ponavljam ovo je malo emotivan govor, ali ponavljam da je ovakav način predložio HDZ, isti ljudi koji ovako silno hvale ovaj zakon vidjeli bi kako bi pričali o ovome. Dakle nemamo zašto moliti, nemamo zašto kukati, i mislim da je sramota predložiti ovako nešto. Sramota. Da netko tko ne živi u Hrvatskoj, tko nije građanin Republike Hrvatske može uvesti brod od 10, 15 milijuna eura po stopi PDV-a od 5%, a hrvatski građanin ne može kupiti ni uvesti kaić za … [[Ne razumije se.]] tisuće eura po stopi od 5%, nego mora platiti na to PDV 25%. To je pitanje i ustavnosti. Jer kad je izvjesni zastupnik tako lijepo citirao stihove iz Smail age Čengića, onda se postavlja pitanje, tada su pitali da li taj porez sustavnog stajališta ravnopravan, da li su svi jednako oporezovani. Sada se pitam kolegice i kolege da li mi s ovim zakonima građana Republike Hrvatske stavljamo u red niže važnosti? Da li mi kao zastupnici u Hrvatskom saboru imamo to pravo? Zapamtite ima nešto što se zove ljubav prema domovini, ima nešto što mnogi ti stranci koji imaju plovilo u Hrvatskoj svoju zastavu neće prodati za smanjeni PDV, isto kao što ni Hrvati ne bi svoju trobojnicu sa šahovnicom dali za smanjenje stope PDV-a na 5% to je stajalište kluba HDZ-a svoju zastavu, svoju šahovnicu za nikakvu stopu PDV-a, a to je razmišljanje većine vlasnika ovih brodica. Hvala vam lijepa. Nećemo podržati ovaj zakon.
Replika Dinko Burić.
Zahvaljuje gospođo potpredsjednice. Kolega Šuker s dosta konstatacija koje ste vi danas rekli se uistinu moram složiti, osobito s ovom krenut ću od ove zadnje vezano za jahte, nema nikakvog opravdanja da se podilazi ne samo bogatima dolazili oni iz Hrvatske ili izvan Hrvatske u odnosu na sirotinju jer je točno da jahte ne vozi sirotinja nego bogataši, ali ovo je izgledaj još jedan dokaz kako naša vlast podilazi strancima, jednako kao što smo mi iskazali bojazan i sumnju i priliko jučerašnje rapsrave oko sustavnog pa moguće i namjernog uništavanja hrvatske poljoprivrede kako bi vlasništvo nad zemljom koju neće nitko odnijeti iz Hrvatske došlo u ruke stranaca i onih koji će imati novce i na kraju one poticaje koje će dobivati vraćati nazad u svoju zemlju. Ali nije to ništa vi ste se čudili nije to ništa neobično, ovo je samo još jedan dokaz kako politika danas vladajućih socijaldemokrata nema nikakve veze sa socijaldemokracijom jel i sami su rekli da to više nije socijaldemokratska nego neoliberalna politika koja podilazi krupnom kapitalu a ne malom običnom čovjeku. I samo još zaključno da su jednom rečenicom ste rekli otvaraju se mnoga pitanja. Kako vrijeme odmiče tako smo sve više svjedoci da su mnoga pitanja da na mnoga pitanja nama nitko nije dao odgovore hrvatskim građanima i prilikom donošenja izlaska na referendum o pristupanju EU a na što smo upozoravali i mi iz kluba Laburista da se ne srlja. Da se tada građanima objasnilo što će sve dolazak u Hrvatsku uniju donijet vjerojatno bi i izlazak bio veći a i rezultat … [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala. Odgovor na repliku Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Kolega Buriću dakle vlasnici tih brodica u ovom trenutku plaćaju vinjetu to je godišnji boravak u RH u trenutku uvoza oni nisu više … [[Govornik se ne razumije.]] Dakle to je jedan dugoročan prihod. Ovo je jednokratan prihod, međutim obvezu tehničkog pregleda i ostalog oni tako i tako moraju napraviti u Hrvatskoj, sada ću vam reći zašto. Oni svakih 6 mjeseci papirnato se moraju prijaviti u lučku kapetaniju, da su se prijavili, dakle brod ne napušta teritorijalne vode RH i ako za obvezu za tehnički pregled i da bi mogao ploviti podliježe brod pod hrvatskom zastavom onda podliježe i taj brod pod nekom drugom zastavom jer je u Hrvatskoj i nije napustio teritorijalne vode dakle on nije otišao u svoju matičnu zemlji i tamo napravio tehnički pregled. On negdje mora napraviti tehnički pregled. Dakle mora se konstatirati jel brod ispravan ili nije ispravan. Ali ponavljam svi ti ljudi na jarbolu visoku vješaju svoju domicilnu zastavu a onda na to vješaju zastavu zemlje u kojoj plove. I naprosto sa određenim poreznim zakonima i sa određenim mjerilima trebamo prije svega misliti kako zaštiti interes RH a ne se prodati bud zašto. Isto tako da ne bi netko rekao da je ovo opstrukcija stranog investiranja u RH, ne. Stranci će doći uvijek i investirati tamo gdje je njima interesantno i gdje mogu zaraditi tako će doći ljetovati u Hrvatsku im je lijepo da mogu zaraditi i tako za zainteresirani kupiti hrvatsku zemlju iz jednostavnog razloga što ona nije toliko zagađena pesticidima kao što je u mnogim europskim zemljama zato im je interesantna. Pogledajte samo što se dogodili u Rumunjskoj i tko je u Rumunjskoj pokupovao poljoprivredno zemljište. Dakle ova tema zaslužuje daleko širu raspravu od ove jedne rečenice gdje se želi podvaliti ispod žita nešto a iza toga se krije sasvim nešto drugo. Kažem volio bih čuti koja bi retorika bila da je HDZ-ov ministar financija predložio nekakav ovakav zakon.
Josip Borić replika.
Hvala lijepo. Kolega Šuker jako ste lijepo govorili i potpisujem sve što ste rekli a dodat ću dio koji se tiče vinjeta. Upravu ste ako mi uspijemo u kratkom vremenu prebaciti, sumnjam u ovih 10 tisuća jer mi nemamo administrativni kapacitet za to pa je upitana i ta volja o kojoj vi pričate i želja i Nijemca i Austrijanca i bilo kojeg građana EU da ima svoju zastavu na tom svom brodici, jahti ili kako već je hoćemo zvati plovilu. Postavlja se pitanje gubitka na sustavu vinjeta. Vinjeta se plaća po metru dužnom. 3 metra 300 kuna, 7 metara 700 kuna, jahta preko 12 metara preko tisuću i pol kuna. To su prihodi državnog proračuna koji se dijele na firmu … za održavanje sigurnosti plovidbe za održavanje određenih plovnih signalizacija itd. i postavlja se pitanje što dobivamo kroz ovakav PDV od 5% na katalošku vrijednost plovila koje ćemo mi tobože ocariniti ili nećemo i kažem plus carina i plus PDV. To je po meni u istom rangu i mi nećemo ništa dobiti osim nepravde jer ja koji dolazim s otoka ako hoću kupiti brod i brodicu moram platiti PDV 25%. 95% ljudi koji se bave kako ovdje kažemo sportom i rekreacijom, a to su malo lignje, to su malo mreže ili ne znam što već i plus 5% profesionalnih ribara ili koliko ih već ima neću pogađati jer tu brojku zaista ne znam je u neravnopravnom položaju. I možemo li mi onda zaključiti da je ovo zakon koji nagrađuje stranca a kažnjava domaćeg čovjeka i građanina, stanovnika otoka i priobalja i možemo li mi zaista podržati ovakvu nepravdu pa i pitanje o Ustavu koje na s dovodi u neravnopravan položaj kako je rekao kolega Šuker u odnosu na građane EU? Mislim da se oko toga moramo složiti jer zaista po čemu se to, zbog čega bi netko sa strane bio vredniji od nas samih ili imao veća prava pet puta u ovom slučaju…
Odgovor na repliku, Ivan Šuker. Izvolite kolega Šuker.
Hvala lijepa. Vidite kolega Borić, nitko ovdje neće reći da li ovdje postoji opasnost da sad nakon donošenja ovog zakona bude niz privremenih uvoza sa krajnjim ciljem da se taj brod za godinu ili dvije proda u Hrvatskoj. Ako mi tom brodu smanjimo PDV sa 25 na 5%, ako mu smanjimo … on je 30 i još nešto posto jeftiniji nego što je ovako. Da li mi na takav način kopamo grob domaćim brodograditeljima, a pričamo da im silno želimo pomoći? Dakle nemojte vi bit sigurni da stranci ovaj brod za godinu ili dvije neće prodat u Hrvatskoj po nekoj daleko nižoj cijeni, a sebi kupiti veći brod iz jednostavnog razloga što njihov životni standard je daleko viši. I tko će onda nastradati, domaći brodari koji proizvode male brodove koji naprosto neće moći konkurirat ovome iz milijun razloga. Druga stvar, kad mi govorimo o tome da će stranci pobjeći, gledajte Talijane svake godine ništa ne može spriječit da preko Jadrana dođu ljetovat u Hrvatsku, ni bura ni jugo ni ovo ni ono, oni dođu u Hrvatsku. Malo njih će ostavit brodove ovdje. Austrijanci, Nijemci i ostali su ostavljali brodove iz jednostavnog razloga što im je zakon to omogućavao. Sidrenje, suhi vez u Hrvatskoj im je daleko jeftiniji nego u njihovoj matičnoj zemlji. Nemaju obvezu da brod vraćaju natrag, ne moraju se tumbat po cestama i … brod jer su naprosto koristili mogućnost da daleko jeftinije prođu u Hrvatskoj nego doma, jer da su taj brod dovezli doma, da su ga bilo gdje stavljali na suhi vez koštalo bi ih 3-4 puta skuplje nego što je to u Hrvatskoj. Evo to mogu potvrdit kolege i Baranović i Klarin koji su dole s mora. Zna se točno koliko suhi vez košta u marini, a koliko takav vez košta negdje drugo. Dakle, možda ovako negdje u daljini jedna namjera gospodarska ali koja krije u sebi strahovito puno zamki koje se Hrvatima mogu razbit o glavu. I druga stvar, da li mi tim ne varamo članice Europske unije? Ako ti brodovi nisu pratili PDV kod njih jer su otišli na privremeni uvoz u Hrvatsku, a sad mi nudimo nekakav jeftiniji PDV nego što je kod njih doma, hoće se oni osjećat prevareno…
Hvala lijepa. Replika, Nadica Jelaš.
Poštovani kolega Šuker, govorili ste u svojoj raspravi o prijedlogu kluba HDZ-a koji ćete kako ste rekli pretočiti i u amandman, o tome da bi se povećanje PDV-a na kruh i mlijeko moglo kompenzirati zapravo na način da se smanji PDV na meso. Ono što vam želim reći je da, a čuli smo već taj podatak, 900 000 Hrvata ovoga trenutka živi u zoni siromaštva i to je strašna, to je poražavajuća činjenica, ali mislim da im zapravo sniženje PDV-a na meso ne bi puno pomoglo u njihovoj egzistenciji i ne bi im puno popravilo njihov materijalni status jer oni zapravo za meso i nemaju. I zato me ovaj vaš prijedlog strahovito podsjeća na onu povijesnu Marie Antoinette, ako nemaju za kruh dajte im kolača.
Odgovor na repliku, Ivan Šuker.
Gledajte, ako kila mesa košta 30 kuna i ako vi smanjite stopu PDV-a sa 25 na 5% pa si izračunajte koliko je to po kili manje. U tjedan dana, zapravo neka taj siromah u dva tjedna kupi 5 kg mesa, on na 5 kg mesa zaradi 1 kg mesa. I ne možete reći da to ljudima koji žive nažalost, koje je situacija dovela na rub egzistencije, ne možete reći da to njima ništa ne znači. Ne možete reći da im jedan, dva obroka mesna koja će dobit sa smanjenjem te stope PDV-a ništa ne znače. Oprostite, to je gledanje iz nekog kuta koji ne razumiju ljude koji žive mjesečno sa 3000 kuna. Naprosto to je takav način. Jer vi ne možete reći ako vi na 5 kg mesa dobijete 1 kg mesa besplatno da to porezno smanjenje ne znači ništa.
Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je kolega Branko Hrg. Nema ga. Gubi pravo rasprave o ovoj točki. Sljedeća kolegica Nansi Tireli.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice. Ma evo, sve što se rasprava više odužuje otvaramo sve više i više pitanja i shvaćamo jednu stvar, da bi bilo itekako poželjno da ovaj zakon ne donosimo po hitnom postupku nego da ga stavimo i u drugo čitanje pa da se ti problemi koji se otvaraju analiziraju i da ih onda donesemo onako kako bi ih trebalo donijeti. Vraćam se na početak kada je u ime predlagatelja govorio zamjenik ministra i rekao da ukoliko nemamo fiskalnu konsolidaciju ne možemo razmišljat o dobrobiti građana, odnosno ne možemo građanima podizat standard ako ne stabiliziramo javne financije. U tom kontekstu bilo je spomenuto i to da milijun i 200 tisuća umirovljenika potrebuju državni proračun i da onda određene porezne zakone donosimo upravo zbog toga kako bismo tu dugovnu i potražnu stranu mogli na pravi način uskladiti. Međutim, činjenica je kada danas pričamo o ovom zakonu da donosimo dvije različite stvari pa pokušajmo postavit pitanje što prosječan građanin Republike Hrvatske Marko Marulić dobiva kad budemo glasali za ovaj zakon njegovim izglašavanjem. Dakle u jednom članku pričamo o PDV-u, o povećanju od 0 na 5%, a tu spadaju one osnovne životne namirnice, a u sljedećem članku pričamo o brodicama za sport i rekreaciju. I to svakako ne možemo usporedit sa tim jednim prosječnim građaninom Republike Hrvatske jer se te dvije stvari jednostavno ne odnose na njega u tom kontekstu. Bilo bi dobro da pričamo i da uravnotežujemo ove dvije stvari, a to su kruh i mlijeko na 5% ako baš treba, a onda da ide meso, da padne isto tako na 5%, pa ako taj siroti građanin koji živi u siromaštvu i ne može kupiti kilu mesa ili 5 kila da bi dobio kilu, pa onda neka si barem može priuštiti jednu šniclu uz ovo što će mu porasti osnovne životne potrebe. Ako radimo računicu na litru mlijeka i štrucu crnog kruha u mjesec dana ovakvim zakonom hrvatskom građaninu uskraćujemo jednodnevno konzumiranje ta dva osnovna artikla. Znači, povećanjem od 5% građanin gubi negdje oko 12 kuna na najniže cijene tih namirnica, pa slobodno možemo reći da mu iz usta uzimamo i štrucu kruha i litru mlijeka, pa koliko to bila demagogija i populizam ovo što sada govorimo to je čista matematika i na žalost svaki naš građanin je svakoga dana računa. Nije problem samo u kruhu i mlijeku. Problem je isto tako i o lijekovima određene odlukom o utvrđivanju liste lijekova koje donosi Ministarstvo zdravstva. U jučerašnjoj raspravi o Prijedlogu proračuna za 2013. godinu lijekove na recept smanjujemo za iznos od 274 milijuna kuna što znači da će našim građanima sve manje i manje lijekova bit dostupno na recept. Sve više i više će ih morat plaćat, tako da im uzimamo od ono malo i još to. Ali morat će plaćat još više i dakako 5%. Sutra ili preksutra donosimo Zakon i o bolnicama, jer smo utvrdili da bolnice imaju velike gubitke. Pričao je kolega Šuker o tome da se u ovom proračunu jučer nije planiralo izdatak i za te lijekove u bolnicama, pa se evo tu otvara još jedno dodatno pitanje. Tako da pitanja ima strašno, strašno puno ali plašim se da odgovora nema, jer jednostavno kakav god odgovor budemo rekli neće bit istina koja nam se trenutno dešava i koja jeste u Hrvatskoj. Kada pričamo da smo smanjili porez za ugostiteljstvo i spustili ga na 10% na žalost građani kojima povećavamo ove najosnovnije namirnice i dižemo PDV na 5% neće od toga imati puno pomoći. Jer teško da će ovi koji nemaju i kojima je taj 5% problem, a pričamo upravo o ovom velikom broju građana koji žive u siromaštvu teško da će imati za popiti to nešto malo u ugostiteljskom objektu i da će onda se tu sami sa sobom napravit tu nekakvu ravnotežu i uspjet namaći onoliko sredstava koliko im svakoga dana uzimamo u želji da konsolidiramo državni proračun kako bismo nekome uzeli, da bismo drugome mogli dat. Na žalost situacija je takva da će korisnika državnog proračuna svakoga dana biti sve više i više, a plašim se da imamo sve manje i manje prostora da bismo izmišljali nekakve nove poreze i donosili nekakve nove namete. I ono koliko god se natezali koliko je potrebno ovaj Zakon od 5% donositi koji god bio njegov razlog sve stavimo na stranu, ali pokušajmo odgovorit iskreno građanima samo na jedno jedino pitanje. Ako smo ulaskom u EU dužni unijeti porez od 5% na te artikle o kojima pričamo zašto to radimo sa 1.1. a ne sa onog dana kad budemo ušli u EU. I koliko god filozofirali i koliko god se opravdavali i koliko god i što god govorili ostaje činjenica i istina da našim građanima kruh, mlijeko, lijekove, knjige, udžbenike i sve ono što piše ovdje naplaćujemo svjesno 6 mjeseci ranije pod uvjetom da 1.7. ulazimo u EU. To je istina i od nje mislim da nitko ne može pobjeći bez obzira na koji način priča i bez obzira na koju stranu u ovoj sabornici sjedi.
Hvala lijepa. Na redu je kolega Ivan Klarin.
Zahvaljujem gospođo potpredsjednice, štovani gospodine zamjeniče ministra, pomoćnice ministra i ravnateljice Porezne uprave. Evo nisam htio gospodinu Šukeru replicirati, iako je imao zanimljivu raspravu s kojom se ja apsolutno ne slažem. I vjerujem gospodine Šuker da ste u našim gradovima da bi hvalili ovu mjeru. Sad ću vam pročitati Hrvatska gospodarska komora Branimir Mađar, dakle stručni suradnik Sektora za turizam što kaže, dakle o izmjenama i dopunama ovog Zakona i ovim mjerama. Prenosimo vam izuzetno pozitivne reakcije. Članice udruženja Hrvatskih marina na prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost s konačnim prijedlogom zakona, te najavu da će većina vlasnika plovila u režimu privremenog uvoza pod stranim zastavama iskoristiti pogodnost koju Republika Hrvatska pruža za puštanje takvih plovila u slobodan promet do 31. svibnja 2012. godine. Znači kaže struka iz Hrvatske gospodarske komore. Ja se nadam da vi kao dugogodišnji zastupnik i ministar tu struku i poštujete. Nadalje, što se tiče dakle ovog zakona ja moram izraziti stvarno svoje pozitivne reakcije i nije tek tako ovaj Zakon dobio odobrenje ni Europske komisije. Dakle, bilo je žalbi na to, ali znate za što je bilo žalbi. Zato što je stopa bila preniska za njih i oni su se našli ugroženi. Najnižu stopu ima Malta, Republika Malta koja iznosi 4,5% bez obzira što mi sutra ulazimo u EU. Dakle, oni ne vole konkurenciju što se tiče niskih stopa. Te smatram još jednom naglašavam i zadovoljstvo udruženje hrvatskih, dakle hrvatskih marina koje sam vam rekao i koje sam rekao na početku. Što se tiče nautičkog biznisa, dakle nautičke sezone ona je što se tiče turizma i gospodarskog sektora u turizmu najznačajnija. Dakle, ona prva počinje u mjesecu ožujku i zadnja završava u mjesecu studenom te smatram dakle da će ove mjere ojačati dakle i lokalnu samoupravu direktno koja živi od toga i turističke zajednice koje ubiru prihod od toga. Moram reći i tu naglasiti što se tiče ovih mjera da apsolutno podržavam najave, ali i sve ono što je dosad napravilo Ministarstvo financija što se tiče sektora za turizam. Odgovorno tvrdim nijedna Vlada dosada nije napravila ovoliko za turizam koliko je napravila ova Vlada Republike Hrvatske i ovo ministarstvo. Prvo, smanjila je PDV u turizmu s 25 na 10%. Nijedna to Vlada nije napravila. … [[Upadica se ne razumije.]] Molim? Da, da za pijaču. Za sve restorane, dakle za sve hotele za svo ugostiteljstvo. To je jako značajna mjera. 90% poduzetnika dakle iz mog kraja i ne znam ima li još tu koji zastupnik koji potječe s Jadrana, gospodin Borić isto, gospođa Branka, dakle živimo od turizma, direktno ili indirektno. Dakle, to je izuzetna mjera. I još bih dakle naglasio da smo mi dakle u mjesecu srpnju ukinuli trošarine. Vi znate da je taj Zakon o trošarinama dakle skoro uništio malu proizvodnju brodica u RH. Spustio je dakle proizvodnju i zatvorio preko tisuću radnih mjesta, zatvorio preko 500 obrta. Mislim to su činjenice. Dakle u 7. mjesecu smo izmijenili taj zakon što smatram dakle da je izuzetno dobro. Uz ovu mjeru, uz mjeru smanjenja trošarina, uz mjeru smanjenja PDV-a u turizmu slobodno i odgovorno mogu tvrditi dakle da su u turizmu u RH od 1.01.2013. godine svanuli puno bolji dani nego koji su bili dosada. Još bih se osvrnuo dakle i na povećanje proračuna Ministarstva turizma. Pa mislim mi to sad svi zaboravljamo. Dakle Ministarstvo turizma i Vlada Republike Hrvatske s jedne strane smanjuje stopu PDV-a u turizmu i normalno da se izlaže riziku. Riziku smanjenja u punjenju budžeta. A s druge strane dakle potiče dakle potrošnju turista i očekuje dakle punjenje budžeta s te stavke. Mi smo prošle godine imali najbolju turističku sezonu, 11,5 milijuna turista je posjetilo dakle našu obalu, potrošnja je skočila, a broj dolazaka i broj noćenja je uvećan za 8%. Dakle, to su činjenice s kojima jačamo turizam. I ne bih se složio tu dakle s raspravama nekoliko kolega koji su po mojem mišljenju bez nekakvih pravih argumenata kritizirali ovu mjeru. Vi imate sad u Sloveniji dakle da slovenski proizvođači plovila smanjuju cijene, oni smanjuju cijene i poticaj im je dakle uvođenje stope od 5% u RH. Kupite plovilo i idite u RH. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne. Dakle, to što rade susjedne zemlje da što veći broj plovila dođe u RH smatra dakle izuzetno, izuzetno kvalitetnim. Još moram naglasiti da neće samo biti prihod od PDV-a koji iznosi 5%. Dakle, carina, naknade za upis, naknade za pregled plovila, ali nemojmo zaboraviti dakle i boravišnu pristojbu od mnogih njih koji nisu dakle plitkog džepa nego su dubokog džepa koji će prebaciti dakle plovila u RH i ostati naši turisti, naši gosti, a koji su to prije radili ili u Republici Malti ili u Crnoj Gori. Eto. Mislim neću dalje duljiti. Dakle ja neću ovaj drugi dio izmjena zakona nego ću kao član saborskog Odbora za turizam sam morao ovo kazati, posebno me veseli što sam na početku rekao dakle da pozitivne reakcije, pozitivne kritike HGK-a, Udruženja dakle marina, Udruženja čarteraša. Dakle, to su svi oni koji daju mjerodavna mišljenja za ovakve izmjene zakona. I oni ih ocjenjuju pozitivno, prema tome ne smatram da treba postojati skeptičnost u ovom hrvatskom Parlamentu što se tiče tih mjera. Hvala lijepa.
Replika, Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Klarin ni mi nismo rekli da nautičari nisu zainteresirani za ovakav zakon. Oni jesu zainteresirani jer oni u ovakvom zakonu vide korist za svoj segment poslovanja. I to je legitimno. Vi niste htjeli pričati o nepravdi prema hrvatskim građanima, onih milijun ljudi na priobalju u 8 županija obalnih koji za istu stvar plaćaju 5 puta veći porez tj. PDV. Ako je to dobro, naravno da ćete vi taj zakon donijeti, za hrvatske građane. Nego ovo sad na stranu nautičari, mi danas imamo ACI-jeve marine koje su prazne. Evo moja na otoku Rabu imamo dvije, u gradu Rabu pet pontona možda ima 10 vezanih brodica. Naravno da je interes nautičara da zaveže taj brod u toj marini i da naplati i vez i sve ostalo što ide uz to. To nitko ne spori. Samo jesmo li jednakopravni ili jesmo li u jednakom odnosu spram građana RH? E to je temeljno pitanje ovog zakona. Mi tvrdimo da nismo i da to treba raščistiti jer dovest ćemo one ljude koji žive od mora i za more u neravnopravan položaj. A na stranu oni vlasnici marina, oni ljudi koji također rade dobar posao, zapošljavaju itd. i uvijek imaju interes i za izgraditi marinu i tražiti nove pontone i proširiti kapacitete itd. Govorili ste o trošarinama na brodice, evo neka nam kaže zamjenik ministra jesmo li uspjeli oživjeti malu brodogradnju? S mog otoka potječe najbolji mali brodograditelj Pičuljan Marin i pitajmo ga da li je u teškoćama? U itekakvim teškoćama, neovisno o trošarinama na male brodice. To je činjenica jer tržište plovilima je u krizi bez obzira na to što smo mi trošarine smanjili.
Odgovor na repliku Ivan Klarin.
Ja kolega Borić ne vidim što je loše u tome. Što je loše u tome da se napuni vaša marina na Rabu? Hoće li se s time vaša marina u Rabu napuniti, dakle da smo smanjili trošarine na 5%? Hoće. Hoće li restorani i kafići, hoteli bolje od toga profitirati na otoku Rabu? Hoće. Prema tome ne vidim vašu skeptičnost i zabrinutost, a ja moram reći pa s ovom mjerom se jača konkurentnost hrvatskog gospodarstva i turizma, i to vi vrlo dobro znate. A što se tiče da je prazna marina na Rabu, pa mene to čudi, marine na Murteru imaju listu čekanja preko 80 do 100 brodova, i s ovim ćete napuniti vašu marinu na Rabu i povećati PDV, tako je, da sa dolaskom većeg, velikog broja prvenstveno vaših bliskih susjeda Talijana i Slovenaca. Dakle od 1.1. neće oni više ići u Crnu Goru, u Maltu nisu ni išli zato što je to daleko, nego će ići na Rab, na Murter, Vodice, Trogir itd.
Replika Ivan Šuker.
Pa gledajte kolega Klarin, kad bi u ovom zakonu stajalo da se ova zakonska odredba primjenjuje na brodove proizvedene u Hrvatskoj i za hrvatske građane onda bih vas ja podržao u svemu ovome što pričate, međutim vi znate što će se dogoditi? Ovaj zakon će tek uništiti hrvatske brodare, i hrpa ljudi izvana će napraviti privremeni uvoz brodova i sljedećih godinu, godinu i pol dana će prodavati. Kolega Klarin nemojte zaboraviti da u zadnjih godinu i pol, dvije dana nije bilo praktički trgovine s brodovima na svjetskim sajmovima. Pogledajte koliko vam je prodano brodova na sajmovima, pa ćete vidjeti koliko europski proizvođači, američki proizvođači brodova imaju brodova na lageru. Ivan će nazvati Janeza, Stipe će nazvati Štefana, napraviti ćemo privremeni uvoz, i onda ćemo napraviti kupovinu za godinu dana. Nemojmo se praviti naivni i reći da podržavamo nešto, ovo je definitivno pokop hrvatske brodogradnje zapamtite, ova odluka, male hrvatske brodogradnje, o velikoj smo jučer previše pričali. Prema tome nemojmo misliti da donosimo dobru mjeru, a ovo što vi govorite o gospodarskoj komori, onima u marini, ja sam rekao pa normalna stvar da oni hoće prodati … [[Ne razumije se.]] i njima je u interesu da njima netko plaća godišnje 5, 6, 7 ili 10 tisuća eura, ali ja vam isto tako postavljam pitanje vidjet ćete kad dođe u konačnici da mora skinuti svoju zastavu i staviti samo hrvatsku zastavu koliko će njih biti spremno to napraviti zbog 10 ili 15% PDV-a. Nemojmo se zavaravati, ali ponavljam idemo u zakon staviti zarez, i za brodove proizvedene u Hrvatskoj i za hrvatske građane, a ovako staviti hrvatske građane u vlastitoj domovini negdje u drugi red nije dobro. I druga stvar Ivane, ja nikada za svoju općinu ne bih rekao da je stimulans nautičaru da dođe niža stopa PDV-a, stimulans su ljepote Tisnoga, Kornata, i ostalih dijela Jadrana.
Odgovor na repliku, Ivan Klarin.
Gospodine Šuker, svi oni vole ljepote, ali vole kad manje plate kad dođu u Tisno, u Dubrovnik i u Trogir. Što se tiče pogreba, smrti male hrvatske brodogradnje, to je onda, taj dan se dogodio kad ste uveli trošarine na žalost. Ja vas poštujem i sve, ali taj dan se tada dogodio. Upropastili ste, ne vi direktno, nego Vlada mnoga radna mjesta u maloj brodogradnji, i to je činjenica. 1.7. smo ukinuli te trošarine, i nakon toga ja ne kažem da će mala brodogradnja procvjetati. … [[Upadica se ne razumije.]] Ja ne ulazim sada u tako, ali ja kažem da mala brodogradnja ne može ni cvjetati zato šta je normalno opća, svjetska gospodarska kriza najgora gospodarska kriza u zadnjih, nakon 2. svjetskog rata, ali pogreb male brodogradnje u Republici Hrvatskoj se dogodio dakle kad je Vlada HDZ-a uvela trošarine i to će vam reći svi čarteraši, to će vam kazati svi oni koji proizvode male brodove od Pičuljana pa nadalje.
I Martina Dalić, replika.
Hvala lijepo. Pa ustvari ova rasprava kolega vaša i … [[Ne razumije se.]] inspirirala me na jednu drugu činjenicu koju valja imati na umu, ne postoji, nije jedan porez, ne stoji on samostalno kao jedno malo drvce, nego porezni sustav djeluje zajednički sa svim svojim porezima. E sada kada u kontekstu argumenata koje je iznosio zastupnik Šuker to još stavite u okruženje u kojem se namjerava uvesti porez na imovinu. Onda to još posebno loše izgleda u odnosu na jednakost poreznih obveznika pred zakonom koja u biti podrazumijeva i nekakvo održavanje jednakosti u vremenu jel, neki su prethodno na iste uvoze platili nešto puno veći PDV, tako da onda taj hrvatski građanin pred hrvatskim poreznim sustavom čini mi se osjeća se dosta jadno, i to baš onaj koji nekako ima neku imovinu na obali ili teži steći neku imovinu na obali. A upravo se taj porez na imovinu obrazlaže činjenicom kako će bogatiji platiti više, a siromašniji će platiti manje i time će se kao povećati i poboljšati pravednost poreznog sustava. To vam nikad nije unaprijed jasno i sigurno, a najbolje vam to svjedoči taj primjer trošarina na brodove. Meni je taj primjer objašnjen i ispričan u Ministarstvu financija kao jedan egzemplar što se zbiva kada Sabor i politika krene u brzo postizanje pravednosti, jer ta je trošarina uvedena jednoglasno u Saboru, jednoglasno, politika je u tome trenutku silno željela da kazni bogate i naplati nešto od bogatih, a olakša siromašnima, i koliko mi je rečeno i objašnjeno, nisam bila tada ni u ministarstvu, i nisam se posebno time bavila, trošarina je uvedena jednoglasno, svi su bili oduševljeni. … [[Ne razumije se.]]
Hvala lijepa kolegice.
Pojavili negativni efekti, a onda se krenulo u nešto drugo.
Odgovor na repliku, Ivan Klarin.
Zato treba biti … [[Ne razumije se.]]
Odgovor na repliku, hvala lijepa.
Gospođo Dalić, što se tiče dakle trošarina ne možete me uvjeriti da je to bila dobra mjera i propast dakle ponavljam, drugi put propast male brodogradnje djelomično uzrokovala je ta mjera. Što se tiče poreza na nekretninu dakle sada ste napravili usporedbu sada ću vam ispričati jedan primjer sa iz svoje općine ako uspijem u ovih minutu i pol. Dakle da bi jedna općina povećala građevno područje mora imati indeks izgrađenosti 80%. Moja općina ima indeks izgrađenosti 78%, a 6 hektara drži jedna obitelj u vlasništvu nasljedno. Ta obitelj ne želi graditi ne želi prodati, iznimno su bogati i nemaju svojih nasljednika. Sva ostala građevna zemljišta u okruženju su dakle potrošena. Urbanizam u Šibeniku mi kaže ne možete ići u proširenje novih 20% građevne zone zato što niste postigli indeks izgrađenosti od 80%. Znači da li je sada pravedno uvesti porez na nekretninu da ta obitelj proda, gradi nešto i da mi podignemo indeks izgrađenosti i dozvolimo i omogućimo ostalim mladima da grade. Mene sada mladi moje kolege napadaju moje općini kaže načelniče svi ostali mijenjaju svi ostali idu u proširenje prostornog plana i povećanje građevne zone, a vi ne možete. Ja kažem da ne možemo zbog neću tu obitelj imenovati ali nema ni prijenosa ne možemo zbog te obitelji. Eto to je samo jedan primjer zašto smatram da se porez na nekretnine u Hrvatskoj treba uvesti.
Nastavljamo s raspravom. Kolega Josip Borić.
Hvala lijepo potpredsjednice. Pa evo ja sam pokušao ovaj zakon svesti u jednu rečenicu, razmišljao sam dugo šta da kažem pa ovdje se često rabi termin mrkva i batina u ovom Hrvatskom saboru pa ću ga ja nazvati vrlo kratko ovaj zakon je mrkva za građane EU a prijevremena batina za hrvatske građane. Priča o PDV-u je stara priča u Hrvata i seže u '95.godinu sa primjenom kada je Hrvatski sabor donio odluku da se uvede PDV sa početkom '98.godine. Tadašnji ministar sjećam se ministar Škegro bio je glavni krivac za sve loše u RH. nije bilo bandere na kojoj nije visila njegova replika, sjećam se prvog Riječkog karnevala gdje je bio glavni protagonista u vidu maski i on je tada tvrdio da je to dugoročno dobro za RH. Nakon određenog protoka vremena i same vlade koje su slijedile nakon toga shvatile su da je taj PDV nova mogućnost za RH, da ona može pružiti novi smjer, mogući razvoj i zadovoljiti određena prava hrvatskih građana. Danas je prihod od PDV-a 50% državnog proračuna, pola proračuna nam je PDV. Rekao sam u jučer da je država na neki način postala svrha sama sebi država PDV-a i doprinosa. Taj PDV 2009.godine povećala je vlada HDZ-a za 1%. U ovoj sabornici je tada nastao urlik, zazivao se harač, ljudi su reagirali na to. Međutim 2012.kada je donesen sličan tj. izmjene istog zakona je uveden PDV sa 23 na 25% sa 2%-na poena više slušamo jučer i svih ovih dana na raspravama o proračunu to je fenomenalna odluka, to nije povećanje, to je suspstitut za smanjenje zdravstvenog doprinosa. I cijelo vrijeme se hrvatske građane uvjerava da to nije povećanje da je 25 manje o 23. I naravno što hrvatski građanin može sa takvim uvjeravanjem nego priznati da je 25 zaista manje od 23. Međutim praksa govori drugačije. S tom odlukom počinju glavobolje ove Vlade a počinju i najveći problemi hrvatskog gospodarstva, s 3.mjesecom počinje sve loše u RH bez obzira koliko mi to ne htjeli priznati i bez obzira što vlast ne da ne želi povući takvu samouništavajuću odluku jer smo najskuplji jer nije lako donijeti takvu odluku a sigurno je još teže od iste odustati. To su činjenice. Mi smo ga evo već u ovoj godini mi ga mijenjamo ovaj zakon drugi puta, kažemo uvodimo stopu jer se mora 5% mlijeko, kruh, knjige, znanstveni časopisi, prikazivanje filmova, proizvodi koji se kirurški ugrađuju u ljudsko tijelo. A onda u raspravi više-manje svi se uhvatimo brodica, plovila za sport i razonodu pa ću ja o tom dijelu možda nešto više. Ne znam što reći kada imamo jednu sliku ispred sebe i stalno nam blinka 10 tisuća brodica koje mi vrlo brzo možemo na neki način prebaciti pod hrvatsku zastavu i uzeti jednokratno brzo novce tamo negdje do 1.7. Kažemo sigurno smo 1.7. u EU odmah porez 5% od 1.1. da ne zakasnimo. A vidimo stalno iz EU upozorenja kasnite, ne ide. A šta ako mi u tu EU ne uđemo? PDV nam je već od 1.1. malo veći nikome ništa. Nadam se da neće biti tako. Ali i to je dvojba treba o njoj razmišljati. Kaže blinka nam tih 10 tisuća brodica pa onda odmah razmišljamo 5% PDV u proračun, uvoznu carinu ako brodica nije sa područja EU, pa ćemo naplatiti naknadu za upis plovila u očevidnih brodica ili upisnik jahti, pa ćemo naplatiti naknadu za pregled plovila, a tu je svakako i dokaz o tehničkoj prihvatljivosti kojeg daje registar brodova, pa imamo i onu naknadu za radio frekvenciju koju moramo platiti da bi mogli ploviti to moramo platiti HAK-u. I naravno gledajući to tko bi bio protiv? Međutim tada se pojavljuje Hrvatska država. Hrvatska država sa svojom administracijom, svojim službama, sa svojim kapacitetima i postavljamo opravdano pitanje možemo li u kratkom vremenu prebaciti tih 10 000 plovila koja silno žele kako čujemo doći pod hrvatsku zastavu. Mi u HDZ-u ne mislimo tako, ali dobro, neka stoji da silno želimo pa da vidimo što ih čeka. Čekaju ih dvije procedure: uvozna carinska procedura, a druga je upis u očevidnik brodica ili upisnik jahti. To treba proći inače nema PDV-a od 5% ni svih ovih naknada. I onda se pojavljuju problemi. Uvozna carinska procedura ne može početi ako plovilo nema brisovnicu iz matičnog registra ili upisnika, kako hoće. Hoće li Nijemci, Austrijanci silno željeti tako brzo izdati te brisovnice, valjda hoće. Kod njih administracija drugačije funkcionira. Ja ne znam koji je njihov interes u tome, možda oni nemaju više interesa za tim plovilima, a ja tvrdim da imaju. Znači uopće ne možemo počet proceduru bez toga. Ako se pojavi da još to plovilo nije sa područja Europske unije i nema onu tzv. homologaciju koju ima svaki automobil koji mora biti tome podvrgnut prije nego što ga kupite u Republici Hrvatskoj onda i plovilo prolazi upravo cijelu tu proceduru. Jer nisu sva plovila u Europskoj uniji iz Europske unije porijeklom i to treba raščistiti. Kad dolazimo na carinski dio, sve je lako ako plovilo ima dokaz da je porijeklom iz Europske unije, nema carine. Međutim ako je plovilo i vlasnik iz Europske unije, a plovilo samo nije proizvedeno tamo, dolazimo pod onaj famozni obrazac EUR1 i tada carina iznosi kod nas najviših 8 i 12%, čuli smo o tome danas ovdje. U drugim zemljama je ona puno manja, između 1,7 i 2,7%. I ako smo sve to zadovoljili vrlo je jasna kombinacija koja je dobitna, plovilo iz Europske unije, vlasnik i naše službe koje su brzo spremne. Mi imamo korist. A već sam govorio o spremnosti naših službi. Sustav 72 lučke ispostave i 8 velikih lučkih kapetanija nema administrativni kapacitet nitko živ, a to je negdje oko 300-tinjak djelatnika lučkih kapetanija od kojih nisu svi osposobljeni da mogu raditi preglede plovila. Na koji način da mi pregledamo sva ta plovila i prebacimo ih u hrvatski upisnik ili očevidnik. Ne postoji. Mi ne možemo govorit o 10 000, možemo govorit o jednom malom broju. Ako još k tome zabranimo zapošljavanje, nove ljude, ako shvatimo da su ti lučki kapetani preopterećeni drugim obvezama, oni već imaju obvezu 4000 čarter brodova koji su tu. Ovo im je neki dodatni posao. Pa ja ne znam koliko bi onda jedan takav osposobljeni djelatnik lučke kapetanije trebao dnevno ispisati mogućih dozvola da je brod tehnički ispravan da može biti preveden u Hrvatski registar brodova ili u Upisnik jahti ili Očevidnik brodica. To su pitanja prakse i tu ćemo zakazat svakako i to je osnovni problem ovog zakona. A drugi je ona neravnopravnost spram građana koji žive na području obale, otoka, koji imaju svoje brodove, a njih je preko 100 000 koji imaju vlastite brodice, koji u sustavu kupovanja i plaćanja će i dalje plaćati PDV od 25%. Zato sam rekao na početku kako doživljavam ovaj zakon. On jest mrkva za građane Europske unije, ali je i prijevremena kazna za građane Hrvatske jer im 7 mjeseci prije uvodi, pardon 6 mjeseci punih prije uvodi PDV od 5%, a nije trebalo i za njih se nema sluha, ali se ima sluha za građane koji imaju novaca, koji mogu nešto platiti ali mi to naravno doživljavamo na drugi način. Hvala lijepa.
Replika, Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Pa kolega Borić, evo ja ću replicirati u ovom dijelu početka vaše rasprave kad ste rekli da evo nakon svega konačno i građani priznaju da je 25% manje nego 23%. Nije to točno, građani su potpuno svjesni, sada su svjesni što je 25%, a što je 23%. Međutim, njih se dvije godine uvjeravalo da je 23% katastrofa, harač, zulum i ne znam šta sve ne od strane Kukuriku koalicije i ponudili su im svoj magloviti plan u kojem naravno nisu uopće rekli da će povisivati PDV i sada evo došla je ova batina, ona je došla odmah na početku njihove vlasti sa 25% poreza, a građani su izgubili, svim tim građani su izgubili povjerenje u politiku i u političare. Građani više nikome ne vjeruju, apsolutno nikome jer se bore, bore se u ovom momentu za svoj opstanak, uopće za svoj život i jednostavno da imaju osnove za živjet, za svoju djecu, eto.
Odgovor na repliku, Josip Borić.
Uvažena kolegice Sumrak, pa evo slažem se sa svime što ste rekli, još ću dodat da mi zaista za ovaj zakon mi nemamo nikakve analize. Mi uopće ne znamo apsolutno ništa od brojki koje bi potkrijepile jednu ovakvu odluku. Evo pokušavam negdje naći koliko iznose trošarine na brodice o kojima se ovdje sada pričalo i kolega Klarin ih je spominjao, a SDP isto glasao tada. Sjećam se onih novinskih natpisa, jahti hrvatskih bogataša koje su svi primijetili i sve ih je trebalo brzo oporezivati i ispraviti velike nepravde. To je bilo to vrijeme kada su trošarine uvedene. To je tako bilo. SDP je bio za. Sada oni kažu da su oni bili protiv, a svi su glasali za, jer je to tada bilo prema narodu kao najbolje, prema biračima. Na stranu drugo priča o malim brodograditeljima i njihovim problemima. I to je evo ispravljeno i HDZ je bio za također. Skinimo te trošarine. O.k. bili su problemi. Što sada? Mi opet stvaramo novu podjelu i novi problem i neće ovo bit dobro, jer nakon ovoga imaju se pravo zapitati otočani, ljudi u priobalju zaista čija je ova Vlada. Je li ona brine o nama i našim interesima ili ćemo isključivo brinuti o interesima ljudi iz EU. Ja mislim da je zadatak da brine o nama i da je njezin zadatak da ispravi ovakvu nepravdu. Pod jednakim uvjetima trebali bi jednako platiti. Međutim, ovdje ćemo pod jednakim uvjetima različito platiti, a to nije pravda, pravo i pravednost o kojoj svi pričaju. Međutim, kad dođemo u praksu onda toga više nema ništa. Hvala.
I zadnji u raspravi Zlatko Komadina. Izvoli kolega.
Poštovane kolegice i kolege, osobno mislim da porezna presija uopće nije dobra ni za koga. Naravno za građane prije svega i bogate države koliko ja vidim imaju male poreze, veći obrtaj, veću potrošnju, a siromašne države imaju veće poreze i taj pristup nas neće daleko dovesti. Njega doživljavam tako palijativnim mjerama u situaciji kada imamo deficit, visoku zaduženost, na žalost malu proizvodnju, mali broj zaposlenih. Kod nas se nezaposlenost kreće, gledajte tamo Ameriku kad su bili izbori. Tamo se raspravljalo o ne znam 8% nezaposlenih pa su se tresli jedan kandidat, drugi kandidat. Kod nas su to na žalost puno veći brojevi. Pa na žalost nije bolje ni u ostalom dijelu Europe jer je cijeli sustav pomalo krivo postavljen. Ali dobro, sada ne bih puno o sustavu. Mislim da neke poreze donosimo sa zakašnjenjem a neke krivo. Ali tu nema eskulpiranja ni s jedne strane sabornice. I jedni i drugi su donosili krive. Osobno smatram da uopće nije dobar porezni sustav koji se i mijenja svaki čas. Porezni sustav u kojem se trošarine na iste stvari mijenjaju svake godine. Ali to je kod nas tako. Primjerice onaj prijašnji zakon je po meni sa zakašnjenjem. Što bi rekao Rojs kako je ono bilo "Tko je jamio, jamio". I sad ćemo mi uspoređivati imovinu od danas unazad par godina. Oni koji su riješili bez pokrića i nabavili imovinu vi dobro znate da se novac u zemljama kao što se u tranziciji najbolje pere prljavi novac kroz nekretnine i taj dio je u Hrvatskoj obavljen. A sad ćemo istraživati i usporedbu prihoda i imovine. Inače se slažem s tim. To je trebalo odavno već i učiniti. I znate vi ono kako se kaže kad se obogatiš, kažu prvi milijun uvijek moraš ukrasti. Nisi ga zaradio. Tako je to i sa tim porezima. I gospodin Škegro kad je uvodio porez onaj od, prvi onaj PDV kad je dizao i sjećam se dobro njegove izjave kad su digli ljudi viku i galamu onda je rekao što se bune ovi umirovljenici ili tako nešto. Neka stave u funkciju svoju imovinu. Jel' se vi sjećate te izjave njegove? Onda je jedan gospodin nazvao, sjećam se dolje radio Rijeku, pa je rekao gospodinu ministru usred etera da on nema što stavit u funkciju jer da od pokretne imovine ima protezu, a od nepokretne ima ono što je Denona rekao jučer nešto tu. Da, mislim to je rekao čovjek u eter, ne pa mislim to je samo citat. To je tako bilo. Tako da inače kod poreznog ovog dijela potpuno se slažem da treba i ovo je dobra mjera da se porez na ugostiteljstvo, da se turizam cijeli izjednači na 10% hoćete nećete s time konkurentnost hrvatskog turizma povećavamo i donekle možemo poveznicu naći između onih fiskalnih kasa i ovih 10%. Jer sjećate se da su neki ugostitelji rekli da ako prijave sve da će zatvoriti butigu, jer da mu se ne isplati. Ako mu je manji porez, njemu će promet bi trebao biti hajmo reći isti ili se povećati i s druge strane bi zapravo trebao manje davati državi kroz porez. Znači, nema razloga ne postati legalan ili da tako kažem ova vrsta poreza koji smanjuje se na ugostiteljstvo povećava promet i dovodi do zapravo više smanjenja sive zone nego što je to bilo do sada. I povećava definitivno konkurentnost hrvatskog turizma, jer ugostiteljstvo je sastavni dio i turizma. Ali ne samo turizma nego i drugih krajeva. Nije sve što ste neki rekli u turizmu. Međutim, mislim da bi trebali stvarno voditi računa kod tih poreznih reformi da se držimo onog načela, a potpisali smo ih kao država dosta konvencija o izbjegavanju čini mi se da se zove dvostrukog oporezivanja. Pa ću reći sad jednu paradigmu, možda ćete se malo začuditi ovaj zakon koji se još nije došao, ali će doći. Više se o njemu priča nego o ovima koji su u Saboru, a to je ovaj o porezu na imovinu. Po mom sudu na primjer to je jedna vrsta dvostrukog oporezivanja. Ja na primjer imam kuću koju sam nedavno tamo radio i gradio. Ja sam platio sve žive poreze gradeći plaćajući materijale, plaćajući rad, plaćajući ovo, ono, dobivajući plaće, plaćajući doprinose. I što sad? I sad ću opet plaćati porez. Nema veze. To je umjesto komunalne naknade. Ja to mogu prihvatiti čisto kao pravednu mjeru, jer imam nešto a netko drugi nema, pa taj koji nema ne mora plaćati, ja koji imam ću plaćati. No međutim, da vam iskreno kažem osobno mislim da je nepoštena bila uopće i komunalna naknada. Šta je komunalna naknada? Komunalna naknada je kad plaćate, kad gradite svoj objekt jeste platili komunalni doprinos? Jeste. Jer kad plaćate komunalna davanja vodu, odvoz smeća svuda stoji koliko ja vidim nekakva naknada za razvoj, za ovo, za ono koji … [[Govornik se ne razumije.]] plaćate dodatne namete i parafiskalne poreze u smislu komunalnih davanja. Tako da kad bih ja mogao, ali nažalost Hrvatska je presiromašna zemlja da se to može izvesti, ukinut porez takve vrste, takav porez zapravo nije čak uopće ni potreban. No, on je u ovom trenutku pravedan jer što je u Hrvatskoj? U Hrvatskoj je sve veći broj građana koji nemaju i ne mogu platiti. I zbog takvih stvari zapravo onda oni koji ipak imaju nešto i mogu onda su dužni i platiti. A oni koji imaju puno više dužni su platiti i još puno više. I rekoh opet da se mene pita ja bih uveo već davno porez na ekstra profite i porez na ovaj sistem koji kod nas izvlači novac iz države. To mi nikad nije bilo jasno zašto ni prethodna Vlada ni ona tamo pa ni moja Vlada, mislim moja sve su bile moje Vlade, zašto nisu uvele poreze na jer kažu to ne bi Europa dobro prihvatila. Mislim ja ne mogu shvatiti ako se novac, ako se reinvestira to je u redu, ali ako se novac izvlači u matičnu zemlju kroz vlasništvo nad pravnim subjektom i da se on izvlači po stopi koja je 4 puta manja otprilike ili 3 puta manja od cijene rada iz koje je nastao zapravo po meni je to nepojmljivo. Ali, očito su utjecaji bankarskih krugova puno jači nego što mi to mislimo i vlasnika kapitala u zemljama iz kojih dolazi taj kapital i iz kojih je došao u Hrvatsku. Tako da porezni sustav kažem definitivno mora biti pravedan. Ovo sa trošarinama, čujte što su ustvari trošarine, ja ih doživljavam da su to paraporezi na nešto što ne moraš imati niti kupiti jel' pa ako već to želiš kupiti onda ćeš pored ovoga svega platiti još dodatno jel' tako trošarinu. Ali zato ne razumijem neke diskusije vas kolega koji ste govorili, makar podržavam domaću … [[Govornik se ne razumije.]] međutim ako sam dobro shvatio dio ovih poreza jednostavno je diktat EU, pravila koja smo potpisali da bude ista priča u cijelom dijelu Europe. Pa ako ćemo biti u Europi onda moramo i ta pravila. Ja ne mislim s time reći da su ta pravila poštena i pravedna i ona su u pravilu dobra za zemlje proizvodne ekonomije, a ne za zemlje koje uvoze kao što mi uvozimo sve i svašta od hrane pa do plovila. Mi hvala Bogu možemo proizvesti sva plovila koja trebaju Hrvatima i svu hranu koja treba Hrvatima, ali uvozimo daleko toga više nego što proizvodimo. Tako da mi imamo poremećaj poprilično i sumnjam da to može porezni sustav popraviti. Ovaj porezni sustav pokušava eto tako ispraviti krive drine nekakve pojedine slučajeve, no mislim da Hrvatska inače mora voditi računa da mora imati što duže stabilan porezni sustav koji što rjeđe mijenja jer uostalom to je onda stvar i pravne sigurnosti i građana, ali i ulagača i investitora. Evo, toliko s moje strane.
Hvala. Replika, Mladen Novak.
Hvala lijepa potpredsjednice. Kolega Komadina nadam se da nećete ovo shvatiti zločesto i ne govorim sa zločestom namjerom vi ste u jednom trenutku morali sa jedne funkcije odstupiti zbog zdravstvenih razloga. Nadam se da nećete sad zbog zdravstvenih razloga morati objašnjavati ili maknuti se iz stranke. Ovo inače bi nama okarakterizirali kao jednu bolest ovaj vaš govor koji nazivaju populizam i demagogija. I to su nam tu etiketu jako često govorili za ovakav govor kakav ste vi sad održali, a ja ga u potpunosti podržavam. I ovo kad ste spomenuli bankarski sektor i porez na nekretnine samo što ste u tom dijelu diskusije izostavili jedan dio. Što s onima koji su recimo svoju imovinu utrošili u lijep život? Recimo kockarnice i slične stvari da ne idem sad predaleko. Što možemo njima oporezovati, koje to nekretnine njima možemo oporezovati? Ništa. Znači, onaj tko je plaćao onako kako ste vi naveli, tko je plaćao cijelo vrijeme sve moguće poreze i dadžbine njega sad još treba dodatno oporezovati. I na početku vaše rasprave ste rekli nešto što me oduševilo, rekli ste PDV na turizam 10% dole i to je pravi potez jer će smanjeni porez povećati promet i samim tim će biti više sredstava. Upravo taj način razmišljanja dok ste bili u Vladi je trebalo reći pada PDV sa 23 na 25, možda je trebao otići na 21. Možda bi stvarno bio, rezultiralo to povećanom potrošnjom pa bi možda prihod bio veći. Hvala.
Morate dići lopatu. Odgovor na repliku, Zlatko Komadina.
Pa kolega hvala na pitanju, nisam bolestan nego sam ljevičar. A bio sam bolestan i srećom sam ozdravio. … [[Govornik se ne razumije.]] Samo sam govorio što bi trebalo, ali sam isto tako rekao da u zemlji koja je u ovoj situaciji ekonomskoj jednostavno su neki potezi nažalost nužni. Kao što je ova ekipa tamo dizala na 23 tako je ova ekipa digla na 25. Međutim, to može ići dok magare ne lipše, neće moći dugo ići ne'. Naš jedini izlaz nije u štednji. Štedi se kad se ima, a ne troši se kad se nema. Mi sad ne možemo trošiti, ali nažalost ne možemo ni štedjeti jer nemamo ne'. Prema tome, mi moramo povećati proizvodnju, moramo povećati, mi bez 200 tisuća zaposlenih u Hrvatskoj narednih ne znam nešto godina nećemo se izvući iz krize. Pa ako ste čuli ministra financija kamata je postala jednaka deficitu, kamata na dug. Znači, mi ćemo novi anuitet uzeti da bi zamijenili kamatu, da se poveća samo za kamatu ove godine pa onda tako iduće. Mi ćemo u dvije, tri godine biti Grčka. Ako se ne pokrene novi val investicija, novi val zapošljavanja nema šanse. Mislim tako da ne vidim ja što je tu ovo ili ono, bolesno, ne bolesno. To je realno. Prema tome nas samo investicije i to i privatne i javne i ove i one mogu izvući. A nažalost pazite baka s kolačima je dosta brzo prošla. Nažalost mi smo ratovali dok su se investicije šetale po Europi. Ja se sjećam firme TORPEDO u Rijeci, što ćemo pričati hoćemo za 1 kunu nekom prodati ili dati sad ćemo pričat da ćemo za jednu kunu nekome prodati ili dati, sad je nema više, šta ću, kome ću dati za jednu kunu. Da smo je dali prije 20 godina, umjesto privatizaciju izveli … [[Ne razumije se.]] način, da smo je tad podržavili ne zakon stavili, koji radnici će kupiti tvornicu sa hrpom hala i strojeva, da smo je tada … [[Ne razumije se.]] poklonili danas bi radili motore za MN, a neće Mercedes otvoriti pogon u 10 zemalja, otvorio je u Turskoj i ne znam gdje, šta će danas netko otvarati pogone u Hrvatskoj, zbog čega?
Hvala. Sljedeća replika, Josip Borić.
Hvala lijepo. Uvaženi kolega Komadina, rekao bi premijer ja vas ništa nisam razumio, ili u SDP-ovoj terminologiji ovo bi se moglo svesti pod ono odlučno možda, jer slušajući vašu raspravu najmanje je bilo o zakonu, a bilo je više o cjelokupnoj situaciji, ali uhvatio sam ona dva, tri momenta vaših opservacija pa je bilo malo kako je 10% koje ne rješava ovaj prijedlog zakona nego je riječ već onaj u 3. mjesecu, povezano sa fiskalnim blagajnama pa će to onda ubrzati sustav, povećati broj potrošača i sustav će jednostavno profunkcionirati, a država će ubrati više, niti će se smanjiti cijene, kava će i dalje biti 7 kuna ili 8, sok će i dalje biti 15 kao što je danas i ne znam što već ne, ugostitelji će staviti fiskalne blagajne, ali će u nedostatku poreznih djelatnika i inspektora iskoristiti svaki trenutak koji im bude na raspolaganju da i prevare te fiskalne blagajne, jer je to isto mogućnost moguća, iako ne treba sumnjati u njihovu dobru vjeru i namjeru da pošteno obavljaju svoj posao, ali Bože moj. Ali što se tiče ovog dijela o kojem ste govorili na kraju, stvarno ja moram priznati da vas nisam jednostavno razumio.
I replika potpredsjednik Milorad Batinić. Pardon, odgovor na repliku Zlatko Komadina.
Kolega Boriću, mislim objektivno je vaš problem što vi mene niste razumjeli. Da, meni je važno da me razumije većina građana, dosad me je razumjela ovih 20 godina, a makar mislim da ću reći istinu vi ste mene dobro razumjeli.
I replika, potpredsjednik Milorad Batinić.
Hvala potpredsjednice. Ne znam kako bih se okrenuo. Kolega Komadina, naime želio bih se referirati ukratko kad ste spomenuli porez na imovinu, odnosno porez na nekretnine u kontekstu. Hvala kolega Rađenoviću, hvala lijepa. Spomenuli ste komunalni doprinos i komunalnu naknadu, znači ubire se na prijedlog predstavničkog tijela i iznos i količine itd. i namjenski se koriste. Svjesni smo kao gradonačelnik mogu tvrditi za svoj grad, a vjerujem da vi isto kao župan vrlo dobro ste upoznati bili sa time koliki su ti iznosi komunalnih doprinosa i komunalnih naknada, znači svakako komunalni doprinos nije dostatan da se kompletno izgradi komunalna infrastruktura o kojoj ste govorili. Komunalna naknada vjerujem da podmiruje u manje-više svim jedinicama lokalne samouprave do 50, 60% ako uspijeva onaj dio radova koji se izvrši na temelju komunalne naknade, slažem se, porezna reforma treba, ali integralan pristup, cjelovita rješenja, i naravno da svatko od nas građana, pogotovo koji smo u izvršnoj vlasti da imamo što manje poreza dva, tri, ali isto tako znači ne osiromašenje prihoda jedinica lokalne samouprave. Prvenstveno isto tako na koji način i kako velim zalažem se za integralan pristup, cjelovito rješenje i prije svega da dobijemo nekakvu, nekakav izračun, nekakvu matematiku, onda možemo mislim daleko kompetentnije i razgovarati i odlučivati o tome. Načelno, ja sam razumio što ste govorili u svojoj raspravi i podržavam. Hvala.
Odgovor na repliku, Zlatko Komadina.
Pa mislim, slažem se ja s vama, slažem se ja sa svima što je najgore, međutim komunalna naknada ili komunalne dadžbine da tako kažem su građani plaćaju tri puta, plaćaju kao komunalni doprinos, kao komunalnu naknadu i plaćaju kao namjenski dio komunalne cijene za razvoj, da li vodovoda, ovoga, onoga, odvoz smeća pa izgradnju, tako da zapravo, a to je druga stvar što sva ta tri komponente nisu dovoljne, pa onda još uskaču od Hrvatske vode, pa zaduženje itd. Mislim to je zbog onoga što sam rekao što smo siromašni, tako da mi moramo jednostavno, nema nam druge ono što sam rekao, moramo stvoriti uvjete za veću proizvodnju i veći broj zaposlenih da više možemo zahvatiti jer bojim se da smo došli do gornje granice zahvaćanja na ovu osnovicu koju sada imamo. Ali dobro to je posebna priča.
U ime predlagatelja, zamjenik ministra Boris Lalovac.
Hvala lijepa gospođo potpredsjednice, dame i gospodo. Evo i nakon završetka ove točke, zahvaljujem se na vašoj raspravi. Šta reći, svakako nije ugodno ni za jednu Vladu kada dolazi do povećanja poreza, bilo to za jedan postotni poen, kao što je to učinila vaša Vlada, ili sad za dva ova postotna poena kao što čini Vlada Zorana Milanovića, svakako ni u jednom slučaju građani nisu pljeskali ni vama, ne plješću ni nama u tome dijelu, tako da jednostavno to su odluke koje svaka vlast zapravo donosi. Nadamo se, a to je ono što smo pokušali u našoj raspravi reći da intenzivno radimo i na restrukturi gospodarstva, jer smatramo da sve ove, bez obzira bile usklade sa direktivama ili ne bile usklade sa direktivama, svjesni smo da bez snažnog poticaja privrede i da smo cijelu iduću godinu ćemo biti što više na investicijama, i ono što sam rekao i na reformi lokalne uprave, da jednostavno su reforme pred nama, ova godina je bila cijela godina reformi, reformi poreznog sustava, najavljena je još jedna vezano za reformu, vezano za porez na nekretnine, već se o tome razgovara, vidjet ćemo kakav će biti u konačnici ishod. Ono što pokušavamo reći da jednostavno situacija što se tiče povećanja kažem nije nikome ugodna. Rekli ste da bi bilo dobro da smo sa 23 išli na manje, da, da smo imali prostora da ovih 10 milijardi kamata izračunajte ako 1%-tni poen PDV-a vam je dvije milijarde kuna, 10 milijardi kuna koliko moramo platiti kamata da nismo plaćali te kamate svakako bi trebalo biti i prostora da se taj PDV smanji sa 23 na možda niži postotak na 18%, na 19% i da u tome dijelu potičemo potrošnju. Međutim jednostavno stavke u proračunu su takve da imamo obveze prema našim umirovljenicima, imamo ajmo reći rupu u mirovinskom sustavu od 16 do 19 milijardi kuna koju jednostavno moramo zatvoriti. To je jednostavno činjenica znači mi uvijek kaskamo svugdje su nam negdje neke reforme nam zapravo su potrebne tako da je vrlo teško menadžerirati s onim što imate. Slažem se da kada govorimo da zemlje okruženju imaju i manje stope i manje presije ali svakako te zemlje nemaju prosječnu stopu umirovljenika od 51 godinu koliko mi imamo. To je jednostavno činjenica. Da imamo 51 godinu prosječnu stopu umirovljenika i da izdvajamo 35 milijardi kuna za to. Jednostavno imamo sustav kakav imamo i mi ga pokušavamo isto kao što ste vi i sa vašim programom gospodarskog oporavka pokušavali oživjeti gospodarstvo i mi to sada isto činimo. Koliko ćemo uspjeti evo vidjet ćemo. Hvala lijepo.
Hvala. I replika Josip Borić.
Uvaženi zamjeniče očekivao sam da ćete odgovoriti na pitanje koje smo postavili koje je bilo vrlo jasno. Razlika između građana Hrvatske i građana EU, pitanju 5% njima za uvoz njihovih plovila i 25% nama za kupnju naših plovila. Hoćemo li zvati Štefana ili Đovanija da bi kupili brod za sebe? To nam recite da znamo danas ili mislite odustati od toga i izjednačiti hrvatske građane sa građanima EU. To je pitanje koje je najvažnije u ovoj raspravi i vi nećete odgovoriti jer i sami ste svjesni da je to nepravedno. Nepravedno je skroz. I ja sada moram zvati svog prijatelja Štefana da mi kupi brod u Njemačkoj ili Đovanija u Italiju da bih kupio jeftiniji brod nego što ću ga kupiti u Hrvatskoj. Izvinite ali to je poruka ovog zakona i ako je vama to o.k. kao ministru financija dozvolite da nama to nije dobro i mislim da biste trebali odgovoriti na to pitanje. Hvala lijepo.
Odgovor na repliku zamjenik ministra.
Hvala lijepa. Da vam odgovorim. Pa gledajte mi smo … danas smo čuli dva koncepta, čuli smo ajmo reći jedan širi koncept u kojem se našla mala brodogradnja i ovih uvođenja trošarina, ukidanja itd. vi ste išli sa konceptom kojim ste išli, kolege su zapravo argumentirale koji je bio cilj Vlade u kojem dijelu prikupljanja prihoda. Šta da vam kažem? Mi smatramo da u tom dijelu trebamo iskoristiti tu priliku da u tome dijelu imamo veće prihode. Vi idite sa amandmanom da budete protiv toga to je vaše zakonsko legitimno pravo. Zahvaljujem.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 203. Rasprava o tekstu zakona je završena. Amandmane su podnijeli Klub zastupnika Hrvatske demokratske zajednice i zastupnik Branko Hrg. Molim predstavnika Vlade da se izjasni. Prvo amandman Kluba zastupnika HDZ-a.
Amandman se ne prihvaća. Obrazloženje, dakle predlagatelj nije naveo da bi provedba ovog amandmana kojim se predlaže smanjenje stope za svježe meso sa 25% na 5% uzrokovala smanjenje prihoda državnog proračuna od poreza na dodanu vrijednost kao ni iznos toga smanjenja te nisu predloženi izvori iz kojih bi se nadoknadilo smanjenje planiranih prihoda od poreza na dodanu vrijednost.
Hvala. U ime kluba HDZ-a poštovana zastupnica Martina Dalić.
Poštovani gospodine predsjedniče i zamjeniče ministra nikako nisam zadovoljna odbijanjem ovog amandmana, a posebno obrazloženjem koje ste dali. Naime, predlaganje snižavanja stope poreza na dodanu vrijednost sa 25% na 5% za meso predloženo je upravo u kontekstu činjenice da će se povećati stopa na kruh, mlijeko i osnovne živežne namirnice. Što znači da će se s te osnove povećati prihod za državni proračun. Upravo je smisao ovoga prijedloga na svježe meso bio da se na prihodno neutralan način sa ove strane povećanja od kruha od mlijeka, a sniženje od mesa osigura korist za hrvatske građane koji će morati podnijeti teret povećanja PDV-a na ove osnovne životne namirnice. I stoga smatramo i dalje držimo da je bilo nužno naći načina da im se taj teret olakša, a bez prihodnih posljedica za proračun. Štoviše povećanje ovih nultih stopa bilo je uređeno da se učini sa danom 1.07., danom stupanja u EU. A vi to uvodite i 6 mjeseci ranije što znači da je time i argument za snižavanje stope na meso još veći. Hvala lijepo.
Tražite glasovanje? U redu. Molim da se izjasnimo. Tko je za amandman Kluba zastupnika HDZ-a kojeg Vlada ne prihvaća? Ocjenjujem da nije dobio potrebnu većinu. Molim da se izjasnite o amandmanu br. 2. poštovanog zastupnika Branka Hrga.
Zahvaljujem. Također kao i kod prethodnog amandman se ne prihvaća sa istim obrazloženjem.
Hvala lijepa. Poštovanog zastupnika nema u dvorani pa ćemo se izjasniti glasovanjem. Tko je za amandman poštovanog zastupnika Branka Hrga kojeg Vlada ne prihvaća? Hvala lijepa. Utvrđujem da nije dobio potrebnu većinu. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Hvala. Utvrđujem da je većinom glasova, 83 glasa za i 36 glasova protiv donesen Zakon o izmjeni i dopuni Zakona o porezu na dodanu vrijednost u tekstu kako ga je predložio predlagatelj zajedno sa prihvaćenim amandmanima.
I prelazimo na sljedeću točku to je - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama zakona o platnom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, PZ br. 199 Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za financije i državni proračun, a izvješća ste primili na sjednici. Želi li predlagatelj dodatno obrazložiti prijedlog? Zamjenik ministra Boris Lalovac. Izvolite.
Hvala lijepo gospođo potpredsjednice. Pred vama se nalazi Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama zakona o platnom prometu. Zakon o platnom prometu mijenja se i dopunjuje temeljem zaključka Vlade RH od 5.srpnja 2012.godine o obvezi usklađivanja posebnih zakona sa zakonom o opće upravnom postupku. Stoga se u Zakonu o platnom prometu brišu odredbe koje se protive svrsi ZUP-a i odredbe koje propisuju supsidijarnu primjenu Zakona o opće upravnom postupku. Osim toga slijedom odluke Vlade RH iz srpnja 2012.godine o usklađivanju prekršajnog zakonodavstva RH sa Kaznenim zakonom izvršene su potrebite izmjene, brisani su nazivi grupa kaznenih djela koji ne odgovaraju nazivima iz novog Kaznenog zakona koji stupa na snagu 1.1.2013.godine te su brisane prekršajne odredbe čiji opis odgovara opisu kaznenog djela radi izbjegavanja preklapanja. Nadalje, izvršene su i korekcije koje je subverirala HBOR proizlaze iz primjene Zakona o platnom prometu u praksi. Naime, praksa je pokazala da je definicija dobrog ugleda koji je preduvjet za dodjelu licence za pružanje usluga platnog prometa neadekvatna jer dobar ugled ne može biti unaprijed definiran nego ga treba utvrditi, a svaki pojedini slučaj temeljem jasno određenih kriterija. Stoga su definirani kriteriji za procjenu čime se smanjuje rizik pri dodjeli licence za obavljanje usluga platnog prometa. Dobar ugled procjenjuje se za imatelje kvalificiranog udjela, članova uprave i direktora institucije za platni promet. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi je klub SDP-a i kolegica Nadica Jelaš.
Poštovana potpredsjednice, zamjeniče ministra, … [[govornica se ne razumije.]] poštovane kolegice i kolege. Pa kao što je evo uvodno rekao zamjenik ministra potreba ovih izmjena i dopuna Zakona o platnom prometu neposredno proizlazi iz zaključka Vlade RH o obvezi usklađivanja posebnih zakona sa Zakonom o opće upravnom postupku te odluke o usklađivanju prekršajnog zakonodavstva RH s novim Kaznenim zakonom. Kad govorimo o usklađivanju Zakona o platnom prometu sa Zakonom o općem upravnom postupku tada mislimo uglavnom na promjene u nekim postupcima Hrvatske narodne banke koji su bili u suprotnosti sa Zakonom o upravnom postupku, pa tako više neće biti supsidijarne primjene Zakona o upravnom postupku u odnosu na posebne odredbe Zakona o platnom prometu već će se ZUP primjenjivati na sve upravne postupke u obavljanju platnog prometa. Nadalje, nema više mogućnosti da Hrvatska narodna banka u postupcima koje vodi odlučuje bez usmene rasprave jer je to bilo u suprotnosti sa odredbama ZUP-a. Nema više isto tako instituta konačnosti rješenja Hrvatske narodne banke. Sada se taj institut uređuje u skladu sa ZUP-om. Nema više mogućnosti da Hrvatska narodna banka na zahtjev stranke mijenja rješenja o obavljenom nadzoru poslovanja institucije za platni promet jer je to također bilo u suprotnosti sa ZUP-om. Kad pak je riječ o usklađivanju Zakona o platnom prometu sa odredbama Kaznenog zakona misli se na brisanje prekršajnih odredbi iz Zakona o platnom prometu vezanih za vođenje poslovnih knjiga i čuvanje knjigovodstvenih isprava i knjigovodstvene dokumentacije. Te su odredbe naprosto suvišne jer je to uređeno Kaznenim zakonom. Osim dakle ovog usklađivanja sa ZUP-om i KZ-om pojedine izmjene u ovom zakonu rezultat su saznanja do kojih se došlo u primjeni Zakona o platnom prometu. Dakle, rezultat su prakse, a upravo ta praksa bila je povod za određene sugestije Hrvatske narodne banke kao tijela nadležnog za izdavanje odobrenja za pružanje usluga platnog prometa. Dakle, Hrvatska narodna banka je sugerirala redefiniranje nekih uvjeta koji moraju biti zadovoljeni prilikom dodjele licence za obavljanje platnog prometa. Konkretno, riječ o ocjenjivanju dobrog ugleda kao jednog od uvjeta koji mora zadovoljiti član uprave, odnosno izvršni direktor institucije za platni promet, imatelj kvalificiranog udjela ili neka druga osoba za koju je to Zakonom o platnom prometu određeno. Naime, do sada je pojam dobrog ugleda bio definiran unaprijed i općenito za sve slučajeve. Sada se ovim izmjenama dobar ugled mora utvrđivati za svaki pojedini slučaj i na temelju jasno definiranih kriterija i time će zapravo biti omogućeno da bude kvalitetnije, da budu kvalitetnije birane osobe u institucije za obavljanje platnog prometa. Dakle, da zaključimo. Riječ je rekla bih čisto o tehničkom zakonu, o tehničkim izmjenama i dopunama i kao takvoga ga treba podržati.
Hvala lijepa. Na redu je klub HDZ-a i kolegica Nevenka Bečić.
Hvala lijepa. Poštovana potpredsjednice i predstavnici Ministarstva financija, uvažene kolegice i kolege. Imamo ispred sebe Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platnom prometu koji je Vlada Republike Hrvatske uputila u ovaj Sabor s prijedlogom da se po hitnom postupku iste izmjene i usvoje. Međutim, prije nego šta se osvrnem na prijedlog izmjena i dopuna ja bih se osvrnula na postojeći Zakon o platnom prometu, a koji je donesen 2009. godine i koji je u primjeni, u cjelovitoj primjeni od 1. siječnja 2011. godine Pa postavlja se pitanje zašto se želim osvrnuti na taj zakon? Pa upravo iz razloga šta dolazim direktno iz gospodarstva, iz privrede. Ja sam u politici nova osoba, saborska zastupnica sam prvi put. Međutim, radeći izravno u privredi i u gospodarstvu osjećam potrebu da ovaj postojeći zakon koji je donesen 2009. godine moram pohvaliti kao izuzetno dobar zakon, zakon koji je napisan po mjeri onih koji su ga dužni primjenjivati. Zašto? Zato što imamo i neke druge zakone koji na žalost su jako teški za primjenu, jer su pisani na način da dvosmisleno ukazuju na neke radnje koje treba izvršiti, pa se dolazi kod pojedinih zakona prvenstveno mislim na cijeli paket poreznih zakona do situacija da na jedan način pojedine odredbe tumači porezno tijelo, na drugi način porezni obveznik, a opet kroz neke upute i mišljenja koje objavljuje Ministarstvo financija daje se neki treći način primjene određenih propisa koji su navedeni u poreznim zakonima. Ima … [[Govornica se ne razumije.]] primjera da je tomu tako i zbog toga sam osjećala potrebu da jasno i javno kažem da je Zakon o platnom prometu koji primjenjujemo, koji je donesen 2009. godine izuzetno dobro napisan, napisan je na način da ga svi, sve fizičke osobe koje rade u pravnim osobama u gospodarstvu RH primjenjuju ležerno, lagodno, ekspeditivno i točno. I nikad nisam u svojoj praksi imala situaciju da mi se bilo tko od kolega iz privrede i kolegica požalio da je ovaj zakon težak za primjenu, da imaju problema u provođenju istog nego dapače sve pohvale na istom. Naravno i ovaj prijedlog zakona izmjena koje je ovdašnja Vlada uputila u današnju raspravu također je na tom tragu i na jedan pozitivan način mijenja određene odredbe aktualnog Zakona o platnom prometu i to samo onog dijela koji je bilo potrebno nadopuniti ili izmijeniti, a da bi se uskladilo sa pravnom regulativom i pravnim propisima EU. Zato moram napomenuti i da ovaj prijedlog izmjena koji su navedeni također je dobar i ponovo ću napomenuti da cijeli Zakon o platnom prometu propisuje obavljanje platnog prometa između svih sudionika u platnom prometu od onog platitelja koji izdaje nalog do onoga koji prima novčana sredstva na način da se te transakcije odvijaju u veoma kratkom roku. A uz pretpostavku da a po zakonu je omogućeno da pojedini pravni subjekti fizičke osobe ukoliko se temeljem članka 18. Zakona o porezu na dohodak izjednačene s obrtnicima kao i pravne osobe, trgovačka društva koji obavljaju gospodarsku djelatnost imaju mogućnost otvoriti žiroračune u više kreditnih institucije i voditi svoja sredstva na različitim depozitnim podlogama. Zašto je to za gospodarstvo dobro? Pa upravo iz razloga šta se skraćuje interval od trenutka slanja financijskih sredstava od strane platitelja do trenutka kada ih primatelj prima. Jer ukoliko imaju otvoren račun u istoj depozitnoj podlozi onda taj novac putuje pa zna se čak desiti i 1 sekundu 2. Naravno da u situacijama ako je žiroračun otvoren u drugoj kreditnoj instituciji dakle ukoliko primatelj financijskih sredstava i platitelj financijskih sredstava nemaju žiroračun u istoj depozitnoj podlozi onda se može desiti 2, 3 ure da novac putuje od jednog do drugog subjekta. Ovaj zakon propisuje način na koji se uređuje platni promet u RH, zatim propisuje tko ima pravo voditi taj platni promet, propisuje načine i uvjete na koji se vrši platni promet, uređuje područje transakcijskih računa i transakcijskih naloga između kreditnih institucija, uređuje način osnivanja rada i nadzora platnog sustava i institucija koje obavljaju platni sustav u RH. Naravno da je zakon obuhvatio sve elemente koji su bili potrebni, a da bi se izbjegle bilo koje nedoumice ili eventualne radnje koje su nepoželjne u ovako bitnom sustavu kao što je platni sustav u jednoj državi pa između ostaloga platne usluge može vršiti samo pružatelj platnih usluga koji ima registrirano to kao osnovu djelatnost u registru trgovačkog suda. Da bi mogao to upisati u registar trgovačkog suda kao ustavnu djelatnost, pružatelj usluga plaćanja u RH mora prethodno ishodovati odobrenje HNB-a a uz to odobrenje da bi se upisao mora uplatiti u financijskim sredstvima u novcu i temeljni kapital. Isto tako mora osigurati i određeni iznos jamstvenog kapitala koji je potreban kao garancija da će pružatelj usluga platnog prometa imati odakle izvršiti svoje obveze prema vjerovnicima, a koji će nastati … dok obavlja svoju registriranu djelatnost. Predlagatelj zakona je vodio računa da se izbjegnu bilo kakve nepravilnosti, pa u tom smislu je pozitivno navedeno da svaki pružatelj usluga u platnom prometu u RH mora između ostaloga imati i revizorsko izvješće za svaku poslovnu godinu, dakle mora napraviti reviziju temeljnih financijskih izvještaja, revidirati iste i konsolidirati ih te u veoma kratkom roku i to najduže u proteku od 15 dana nakon što se revizorsko izvješće uruči im dostaviti ga HNB-u ili u koliko nije u tom roku onda krajnji rok kada su u obvezi to izvršiti je kraj 4.mjeseca tekuće godine za prethodnu poslovnu godinu. I te odredbe nam ukazuju koliko je ovaj zakon kvalitetan, transparentan i pozitivan. Naravno da cijeli platni sustav koji se odvija u RH nadzire HNB-a i to radi dobro. Nikad ponovit ću u privredi nisam imala situacije da mi se netko požalio da je imao problema u tom odbijanju tih transakcija, a isto tako znamo da pristupanjem EU a i prije HNB-a je u kontinuitetu morala obavještavati EU komisiju o svim odobrenjima koje je izdala onima kojima je dala odobrenje da vrše platni promet. Isto tako to je u obvezi objavljivati na svojim internetskim stranicama. Dakle, sa ovim prijedlogom izmjena i dopuna predlagatelj Vlada RH otklanja neke nedostatke koje su se pojavile zbog ulaska u EU i usklađivanja sa njihovim zakonodavstvom. Pa između ostalog u ovom prijedlogu mijenja odnosno nadopunjuje pojam dobrog ugleda. Što je to dobar ugled? Po postojećem zakonu to je bilo proizvoljno i naravno da je imao svak mogućnost da to protumači samo na njemu znan način. Ovim prijedlogom izmjena i dopuna jasno se navodi koji su to kriteriji temeljem kojih će se ocijeniti da li netko ima dobar ugled ili nema odnosno između ostaloga HNB je dobila ovlasti da od nadležnih institucija može zatražiti potvrdu da li je neka fizička osoba prekršajno ili kazneno pravomoćno osuđivana. Između ostalog i temeljem te potvrde i takvog pokazatelja, a koji je ujedno i vjerodostojan dokument moći će se točno procijenit da li se radi o osobi koja ima dobar ugled ili o osobi koja je pod upitnikom. Nadalje, vodit će se računa i o tomu gdje je dotična osoba radila u svom prethodnom radnom vijeku i kakve rezultate rada je ostvarila i u tom smislu mislim da je ta izmjena i dopuna pozitivna i hvalevrijedna. Nadalje, u postojećem zakonu bilo je i elemenata gdje se u više stavaka ista stvar zahtijevala pa primjerice zahtijevalo se da se dostavi HNB-u prilikom zahtjeva za izdavanje odobrenja za obavljanje usluga platnog prometa u Republici Hrvatskoj i popis pojedinih fizičkih osoba, krajnjih dioničara ili krajnjih udjeličara sa svim elementima kao što su ime i prezime, adresa stanovanja, prebivalište itd. što je u biti nepotrebno jer u jednom drugom stavku istog zakona jasno je i nedvosmisleno navedeno da se HNB-u uz zahtjev za odobrenje dostavlja i izvadak iz Registra dioničara, odnosno izvadak iz knjige dionica ili knjige udjela. I samim tim ovim izmjenama i dopunama i to se eliminiralo jer je bilo suvišno u postojećem zakonu. Nadalje, u ovim izmjenama isto tako dolazimo do toga da se usklađuju i neki elementi koji su bili u postojećem, trenutno primjenjivom i važećem Zakonu o platnom prometu, a koji su imali prekršajne odredbe ali su se definirali kao elementi iz Kaznenog zakona, a budući da je 2011. godine donesen novi Kazneni zakon i to je trebalo uskladit i naravno to je trebalo brisati iz postojećeg Zakona o platnom prometu pa je ovim izmjenama i dopunama Vlada obuhvatila i to. I zato ja smatram da je jednako kako je zakon koji je donesen 2009. godine bio izuzetno dobro napisan, transparentan i pozitivan, isto tako u tom pravcu napisane su i ove izmjene i dopune postojećem zakonu pa mislim da će ovo biti prihvaćeno. Hvala lijepa.
Hvala. I u ime kluba HNS-a kolega Srđan Gjurković.
Hvala gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Poštovani zamjeniče ministra, pomoćnice ministra, kolegice i kolege. Dakle klub HNS-a podržava Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platnom prometu s konačnim prijedlogom zakona. Neću ponavljat šta su kolegice prethodnice govorile u ime klubova, ponavljajući ovaj tehnički dio usklađenja zakona koji je jedan od onih koji je potreban da bi zakon bio kako ja volim reći životan, provediv, posebno danas kad imamo dosta problema po pitanju usklađenja raznih zakona, zakona koje smo usklađivali sa Europskom unijom, a u biti međusobni ih nismo poklapali. Ono šta bih u ime kluba HNS-a želio reći, želio naglasit po pitanju Zakona o platnom prometu, da je on jedan od iznimno bitnih zakona za uopće funkcioniranje gospodarstva, posebno gospodarstva u uvjetima kad ulazimo u Europsku uniju, u uvjetima u kojima će i strane tvrtke jednostavno moći osnivat svoje podružnice u Hrvatskoj, radit na hrvatskom tržištu i ovo je jedna izuzetno dobra poruka onima koji se spremaju ulaskom Hrvatske u Europsku uniju osnivat i radit na hrvatskom tržištu. Jer sama funkcija Zakona o platnom prometu kojim se uređuju platne usluge, pružatelji platnih usluga, obaveze informiranja korisnika platnih usluga u uvjetima za pružanje usluga i pruženim platnim uslugama te druga prava i obaveze u vezi pružanja i korištenja platnih usluga, transakcijski računi, izvršenje platnih transakcija između kreditnih institucija, osnivanje, rad i nadzor nad institucijama za platni promet te osnivanje, rad i nadzor nad platnim sustavima je ključan za povjerenje u sustav koji je u Republici Hrvatskoj. Jedna od izuzetno dobrih i vjerujem i u budućnosti situacija sa zakonima koji dolaze kao prijedlog Vlade u Sabor je prijedlog koji je rezultat prakse ovdje u primjeni samog Zakona o platnom prometu, a u biti saznanja koja su se uočila temeljem dosadašnje primjene Zakona o platnom prometu koji su evo i kolegice pohvalile, a to znači da ono šta tržište, šta je životnost, šta praksa ukaže da treba mijenjat da se mijenja, da se ugrađuje, da osigurava se apsolutna protočnost i kvaliteta zakona za korisnike za gospodarstvo u Republici Hrvatskoj. Ovaj pojam dobar ugled koji je već spominjan ali moram naglasit u ime kluba Hrvatske narodne stranke je dobro da se kaže da ne može bit, da nije jasno definiran i da ga se mora jasno definirat temeljem određenih kriterija. Time osiguravamo diskreciono pravo HNB-a da opravdano radi postizanja veće fleksibilnosti u ocjenjivanju dobrog ugleda pojedine osobe što je izuzetno osjetljivo pitanje s obzirom na proširen obujam kaznenih djela i prekršaja koji se uzimaju za kriterij, za ocjenu dobrog ugleda se osigurava možemo slobodno reći pravičnost u ocjenjivanju i još jednom kažem transparentnost i privlačnost za sve one koji žele radit u Republici Hrvatskoj, radit svoj platni promet, razvijat i investirat sa svim onim mjerama koje Vlada RH doprinosi. Moram još samo naglasit da i u današnjoj raspravi u izmjenama i dopunama Općeg poreznog zakona gdje se osiguralo, odnosno osigurava se da se sa mailom, znači može, da moraju svi u biti pravni subjekti koji rade u gospodarstvu komunicirat sa izvještajima osigurava se jedna brzina i efikasnost, jedna izuzetna ušteda kod dostavljanja izvještaja vezano za gospodarstvo čime sigurno možemo reći da RH i sa zakonom, izmjenom Zakona sa platnim prometom i Općim poreznim zakonom sigurno može biti u vrhu europskih zemalja u funkcioniranju i radu i osiguravanju uvjeta gospodarstva. Hvala lijepa.
Hvala. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo naknadno.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platnom prometu, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 199. Rasprava o zakonu je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Tko je suzdržan? Hvala. Molim rezultat. Hvala lijepa. Utvrđujem da je jednoglasno sa 119 glasova za donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o platnom prometu u tekstu kako ga je predložio predlagatelj.
I prelazimo na zadnju točku večeras - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 207. Predlagatelj zakona je Vlada RH. Prijedlog akta primili ste u pretince. Sukladno članku 159. Poslovnika hitni postupak objedinjuje prvo i drugo čitanje. Amandmani se mogu podnositi do kraja rasprave sukladno članku 164. Poslovnika. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za poljoprivredu, a izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Ministar poljoprivrede Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem štovana potpredsjednice Sabora, štovane kolegice i kolege zastupnici. Sustav izravnih plaćanja u poljoprivredi 2013. godini mora biti u cijelosti identičan … [[Govornik se ne razumije.]] koji se primjenjuje u EU kako bi RH već od godine ulaska dobila mogućnost povlačenja značajnih sredstava iz EU fondova, odnosno EU proračuna koja su joj zajamčena Pristupnim ugovorovom. Sukladno navedenom Hrvatski sabor je u listopadu ove godine usvojio Zakon o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju koji obuhvaća uređenje sustava izravnih plaćanja u razdoblju od 2013. godine, odnosno od pristupanja RH EU. Zakon je objavljen u Narodnim novinama, broj 120/12. Europska komisija je dostavila svoje naknadno očitovanje na prijedlog zakona nakon što je Zakon o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju donesen u Hrvatskom saboru. U svom očitovanju Europska komisija upozorava da pojedine odredbe zakona koje se odnose na utvrđivanje vrijednosti dodijeljenih izravnih plaćanja iz nacionalne rezerve treba dodatno uskladiti sa pravilima zajedničke poljoprivredne politike EU. Stoga je sukladno dodatnim konzultacijama sa Europskom komisijom bilo potrebno navedeno ugraditi izmjene i dopune zakona radi otklanjanja mogućih nedoumica oko usklađenosti samoga Zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju sa propisima EU kojim se uređuje područje izravnih plaćanja u poljoprivredi, posebice onima koji zbog pristupanja RH je bilo potrebno mijenjati. Predloženim izmjenama zakon je u cijelosti usklađen sa EU propisima, te su time stvoreni pravni preduvjeti za završetak procesa akreditacije Agencije za plaćanje poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju. Pitanja koja se uređuju ovim zakonom i posljedica su izmjene i dopune ovoga zakona su sljedeće. Znači, dodatno je definirana proizvodna godina, postupak financijske discipline na udio financiranja RH iz državnog proračuna u slučaju da su sredstva planirana u proračunu manja od udjela RH u omotnici za ZP izravna plaćanja. Utvrđivanje referentne 2011. godine za utvrđivanje vrijednosti dodijeljenih prava u 2013. godini iz nacionalne rezerve, te posebna prava na plaćanja iz nacionalne rezerve zadržavaju svoj status samo u slučaju prijenosa prava nasljeđivanja. Uskladba koju smo morali napraviti. Ona je napravljena u dva kruga konzultacija na vrlo visokoj razini u samoj Komisiji. Dobili smo njihovo očitovanje da je sad u cijelosti usklađeno sa EU legislativom i predlažem ovom štovanom Visokom domu da usvoji ovaj prijedlog zakona izmjena i dopuna. Hvala.
Hvala ministre. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne žele. Prelazimo na raspravu po klubovima. Prvi je klub SDP-a i kolegica Marija Vukobratović. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, gospodine ministre sa suradnicom, kolege i kolegice zastupnici. Odmah na početku želim istaći kako će klub SDP-a prihvatiti ovaj prijedloga zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju. Hrvatska poljoprivreda i poljoprivredna politika nalazi se pred skorim pridruživanje RH EU i u razdoblju u kojem smo se obvezali uskladiti zakonodavstvo sa za zakonodavstvom EU. Ovaj zakon spada u set zakona kojim se vrše prilagodbe i uskladbe sa sustavom zajedničke poljoprivredne politike i pravilima korištenja europskih poljoprivrednih fondova, kako Europskog poljoprivrednog garancijskog fonda tako i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj. Pred mjesec dana točnije 17. listopada raspravljali smo također o Prijedlogu zakona o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju. Ovim veoma važnim zakonom uređuje se uvjeti i postupke za dodjelu izravnih plaćanja poljoprivrednim gospodarstvima, te njihova visina od 2013. godine, s obzirom da su tada važećim zakonom uređivala izravna plaćanja zaključno sa 2012. godinom. Izravna plaćanja obuhvaćaju: izravna plaćanja, plaćanja u iznimno osjetljivim sektorima u prijelaznom razdoblju od tri godine nakon pristupanja Republike Hrvatske EU. Zatim se uređuje visina izravnih plaćanja za proizvodnu 2012. radi usklađivanja sa iznosima potpore uređenim u pregovorima. Također mjere ruralnog razvoja od 2013. godine koje obuhvaćaju nacionalne mjere ruralnog razvoja i pretpristupnu EU pomoć poljoprivredi i ruralnom razvoju, što će se primjenjivati do konca 2013., te mjere ruralnog razvoja od 2014. godine u skladu s EU propisima za novo programsko razdoblje od 2014. do 2020. Uređuje državnu potporu poljoprivredi i ruralnom razvoju odnosu pravila za dodjelu potpore izvan okvira ZPP-a a koja se dodjeljuju iz državnog proračuna RH ili iz lokalnih proračuna jedinice lokalne samouprave, općine i gradova i jedinica područne regionalne samouprave odnosno županije, također inspekcijski i upravni nadzor nad provedbom zakona. Od 119 prisutnih u ovom Hrvatskom saboru za zakon je glasovalo 114 zastupnika. Međutim nakon donošenja zakona u Hrvatskom saboru Europska komisija je dostavila naknadno očitovanje na njega i stavila neke primjedbe. Primjedbe se odnose na neusklađenost pravilima ZPP-a kod utvrđivanja vrijednosti dodijeljenih izravnih plaćanja iz nacionalne rezerve. Sada predloženim izmjenama i dopunama otklonit će se eventualne nedoumice oko usklađenosti zakona s propisima EU-a i zakon će se u cijelosti uskladiti s tim propisima. Ovim izmjenama uređuju se sljedeća pitanja. Točno se definira proizvodna godina koja se poistovjećuje sa kalendarskom godinom kako to funkcionira u sustavu izravnih plaćanja u EU. U slučaju kada su planirana sredstva u državnom proračunu manja od udjela RH u omotnici za izravna plaćanja, jasnije se definira da se proporcionalna umanjenja primjenjuju samo na sredstva RH te se pripisuje kada će nerealizirana sredstva biti vraćena u nacionalnu rezervu. Utvrđuje se 2012. kao referentna godina. Propisuje se prenošenje posebnih prava na plaćanje iz nacionalne rezerve za osjetljive sektore u stočarstvu korisnicima bez prihvatljivih hektara samo nasljeđivanjem, i dodaje se mogućnost dodjele dopunske premije za ovce i koze te točno definira tko ju može dobiti i kolika je. S obzirom da smo o sličnom zakonu pred mjesec dana razgovarali, rekli sve o njemu, matično povjerenstvo je imalo i amandman koji je Vlada prihvatila, neću previše duljiti o njemu. Hoću samo reći da prijedlogom ovog zakona minimalno se mijenja važeći, jer se djelomično intervenira u samo 6 članaka donošenjem zakona do konca 2012. preduvjete za završetak akreditacije Agencija za plaćanje u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju i realizaciju plaćanja u 2013. pa se njegovo donošenje, iznimno je važno, i klub SDP-a će ga prihvatiti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Na redu je klub HDZ-a i kolega Petar Čobanković. Izvolite.
Poštovana gospođo potpredsjednice, poštovani gospodine ministre sa suradnicom, drage kolegice i kolege. Evo nas ponovo nakon 40 dana ponovo raspravljamo o nečemu o čemu smo već raspravljali. Poštovana doktorica kolegica Vukobratović je bila rekao bih i iznimno kratka, jer je ona rekla da smo raspravljali nedavno prije 40 dana ili vi ste čak i datum točan rekli, ako se ne varam kada smo raspravljali i da nema više potrebe puno raspravljati o ovom zakonu. Dapače, ja mislim da bi tek danas trebali otvoriti pravu raspravu ali evo, slična situacija, slično vrijeme prisutnost hrvatskih javnosti je značajna jer smo na TV-maxu na saborskom kanalu, isto tako smo i kažem na nekom B.net-u što hrvatska javnost ima prilike sada slušati ovu raspravu iliti rekao bih polaganje dodatnog ispita iz onoga što smo dobili nedovoljnu ocjenu. A ima evo i nas, hvala bogu, zastupnika koji još uvijek i u ovo kasno vrijeme smo raspoloženi za raspravu. Pa evo moram vama i na samom početku kazati da sam na raspravi koja je bila prije 40 dana upozorio da zakon po mom skromnom mišljenju i mom nekom iskustvu koje vjerujem da ipak imam u tom pregovaračkom procesu od 2004. godine do završetka pregovora, sam rekao da će klub HDZ prihvatiti ovaj prijedlog zakona, ali sam zamolio gospodina ministra i pitao ga da li su u potpunosti iskomunicirali ovo sa Europskom komisijom? Pa smo dobili uvjeravanje da je sve iskomunicirano, da je sve kako treba. I naravno kada je bilo glasovanje i bio je rezultat, od 119 nazočnih, 114 i naravno zastupnici HDZ-a su digli ruku iz prostog razloga jer držimo da je to nešto što je potrebito. I bilo je potrebito i sad je potrebito donijeti ovaj zakon iz prostog razloga jer je to nešto što je ostalo u djelu usklađivanja našeg zakonodavstva sa pravnom stečevinom EU iliti zakon koji završava reformu kompletnog sustava poticaja u RH i naravno da smo digli ruku. I onda nažalost vidimo da smo bili, moram kazati izmanipulirani, da smo bili na neki način dezinformirani i da smo digli ruku za nešto što nije dobilo prolaznu ocjenu. I sada, a možda i dobro da raspravljamo o ovome u ovo vrijeme, možda je dobro da je javnost, prisutnost javnosti takva kakva je, jer mislim da bi nam bilo možda i malo neugodno da ponovno raspravljamo o ovome, da bi se možda i crvenili, jer i na neki način i mi zastupnici smo pokazali jedno rekao bi neznanje kada smo prihvatili nešto što nije dio i nešto što nije dio pravne stečevine, za što je ministarstvo vrlo brzo po donošenju toga zakona dobilo negativnu pljusku Al' dobili smo je dragi prijatelji zastupnici i mi, jer i mi smo dali svoj glas, pogotovo, vjerujem svaka čast onoj petorici koji su prepoznali da ovaj zakon nije ono što bi trebao biti i nisu dali svoj glas. Čestitam im. Mi koji smo dali svoj glas trebali bi se sada isto tako na neki način stiditi. Ali evo iz toga, kada jednom čovjek bude prevaren onda postaje oprezniji i stoga ću sada isto tako kazati, nažalost, i zbog potrebe da se ovaj zakon donese, trebalo ga je donijeti po planu usklađivanja u 10. mjesecu. Sada je evo konac 11. mjeseca i kada smo ponovo temeljito prošao ovaj zakon čini mi se da ni dan danas ovdje nije sve onako kako je ispregovarano s jedne strane, a s druge da nije sukladno zajedničkoj poljoprivrednoj politici i zbog toga tko se jednom opeče, sada će biti oprezniji i zastupnici kluba HDZ-a će biti suzdržani kod donošenja ovog zakona uz najbolju namjeru da daju svoj doprinos i da pripomognu završetku procesa usklađivanja u djelu poljoprivrede sa pravnom stečevinom EU. Također moram kazati da je ovo po meni dosta nezbiljno. Da smo se poigrali sa nečim što je daleko bitnije, da li je zakon donesen, da li zakon nije donesen, da li je zakon usklađen, ali nažalost oni imaju svoje reperkusije. Reperkusije su u djelu potrebe, akreditacije Agencije za plaćanje. Agencija za plaćanje je institucija koja provodi, gdje moramo imati akreditiranu agenciju za plaćanje, da bi mogli povući sredstva i distribuirati je našim poljoprivrednicima sredstva iz EU, a mi smo vrlo blizu. Mi uskoro ulazimo u 2013. godinu. Vrlo brzo će doći i 1.7. i vrlo brzo će doći i početak 2014. kada bi trebali i doći novci, onih 25% za 2013. godinu iz izravnih, izravnih plaćanja. Da, mjesec dana se izgubilo na procesu akreditacije, mjesec dana se izgubilo i na krivim pretpostavkama za izradu procedura za akreditaciju na što su također bili upozoreni iz Europske komisije. Ali ja ću vas upozoriti gospodine ministre da je trenutno izuzetno velika odgovornost na vama. Ne znam koliko ste svjesni kolika je odgovornost na vama? Ali vi ste ti koji treba da izvršite akreditaciju Agencije za plaćanje. Na vama, ja vjerujem da vam sad nije lako. Nije lako ne izvršiti akreditaciju i dovest se u situaciju da 1.7. 2013. postanemo članica EU ali da budemo nešto poput Bugarske i Rumunjske i da ne povlačimo sredstva iz fondova za poljoprivredu s jedne strane. S druge strane je odgovornost, da li akreditirati nešto što nije spremno za akreditaciju i što se kroz reviziju, revizora Europske komisije može utvrditi, pa onda penalizirati, a onda u konačnici dovesti i do toga da država mora vratiti ona sredstva koja je dobila iz sredstava Europske komisije, i mislim da je trenutno vama najteže. Mi želimo Vam pomoći. Stojimo na raspolaganju, želimo i svojim iskustvom isto tako pripomoći ali ako hoćete nešto što vam iz iskustva mogu kazati a to je, nemojte nikad pokušavati sitne prevare prema Europskoj komisiji. Oni do utančina poznaju naš sustav, poznaju situaciju u našem zakonodavnom okviru i poznaju situaciju u našoj Agenciji za plaćanje i nemojte se dovesti u situaciju da možda zbog nekih trenutnih benefita pokušate neke stvari im proturiti, pokušati im neke stvari na krivi način prikazati i prezentirati kao da je to ono što oni traže jer tada ispadamo naivni. Tada posljedice mogu biti još i značajno gore. Stoga, ja vas još jednom upozoravam da itekako vodite računa o onome djelu, al' isto tako, nažalost, ja moram konstatirati da vi imate isto tako i dosta lošu situaciju u samom ministarstvu, vi imate situaciju da je dio ljudi koji su dali najveći doprinos u pregovaračkom procesu, nažalost nije više kod vas u ministarstvu, da je potražio neka druga radna mjesta upravo iz razloga, jer su držali da nisu na pravi način bilo valorizirano sve ono što su oni učinili u ovom periodu. To nisu bili stranački ljudi, to nisu bili političari, to su bili ljudi praktičari, ljudi poznavatelji situacije, i zato još jednom ću ponoviti, ne bih trenutno želio biti u vašoj koži, ali još jednom ponavljam nije to sad pitanje vaše kože, nije to pitanje vas, nije to pitanje vaše stranke. To je nešto što je iznad svega toga, to je pitanje hrvatske poljoprivrede. Mi vidimo, jučer smo vidjeli kolike su mogućnosti nacionalnog proračuna kada se govori o poljoprivredi. Vidimo da je došlo do drastičnog smanjenja proračuna za poljoprivredu, poglavito za subvencije, da se u dvije godine od 2011. do prijedloga, od izvršenja proračuna za 2011., to nije priča nego ono što je bilo realizirano, do prijedloga koji je dan za 2013. na subvencijama na poljoprivredi da je umanjenje negdje gotovo milijardu i 500 milijuna kuna iliti 40%. Ako još ne realiziramo iz sredstva Europske komisije, a budemo u zajedničkom tržištu bez ikakve carinske zaštite, kako se može očekivati od našeg poljoprivrednika da postignu istu konkurentnost kao i poljoprivrednici koji imaju drukčije uvjete, koji imaju znatno veća izravna plaćanja i koji imaju mogućnosti i koriste sredstva ruralnog razvoja. Tada nažalost naši poljoprivrednici neće moći na taj način, neće moći dalje egzistirati jer jednostavno njihova konkurentnost će biti značajno smanjena. I zato evo želim dodati svoj doprinos, ali konstruktivan doprinos u smislu ako imate bilo kakve potrebe za određenim prijedlozima, sugestijama stojimo vam na raspolaganju, ali tko se jednom opeče, drugi put je oprezniji, i sad mu nećemo dati potporu za ovaj prijedlog zakona. Vaša većina i to je zakonito će taj zakon vjerojatno izglasati, ali bojim se da se ne bi desilo da opet za nekih možda i manje 20, ah neću baš 20, jer sad imamo svega još dva tjedna rada, pa onda tek onda negdje od 15.1. ponovo počinjemo raditi, da opet negdje za mjesec ili 40 dana, ne bi ponovo imali izmjene izmjena, dopuna i dopuna Zakona o potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Evo. Hvala lijepo.
Hvala. Repliku na vaše izlaganje ima Mladen Novak.
Hvala lijepo. Moram iskoristiti ovaj silni medijski prostor za koji nisam ni znao da u ovom trenutku postoji dok kolega Čobanković nije najavio ove sve silne kanale koji nas prenose. Osvrnuo bi se na ovo što ste vi govorili vezano za samu proceduru, odnosno da ne kažem ponavljanje iste priče. Moram priznati da me iznenadilo da ste bili dosta blagi, da ste bili čak što više, da ne kažem prijateljski nastrojeni, a po mome, ovo daje do znanja da ova Vlada kompletno em nespremna čak u nekom dijelu mogu reći nesposobna. Neki elementi su, ja moram priznati da, na razini, šta ja znam, to na razini osnovne škole. Imamo situaciju recimo fiskalne blagajne, pa onda traži se od kupaca da šalju poruke, da prijavljuju, pa onda imamo Opći Porezni zakon di se traži da se prijavljuje kriminalce. Pa onda sutra ćemo čuti, imamo Zakon o braniteljima di se traže da jedan druoga ne znam šta treba odavat. S druge strane jučer smo slušali retoričke akrobacije našeg premijera koji nam prebacuje, daj se vi odlučite iz oporbe jeste li za reforme, kad pričamo o selu, ili ste za zadržavanje postojećeg stanja po pitanju poticaja. Jel' poticaji su bili abnormalni, bili su enormno veliki, nisu dali rezultata. Zbog čega nisu dali rezultata? Zbog toga što su krivo korišteni. Pa po mome je to neozbiljno. Ako su krivo korišteni i zna se da su krivo korišteni, zašto onda, postoje kojekakve inspekcije, postoje kojekakvi organi koji to trebaju utvrdit, nać gdje, šta, tko i riješit taj slučaj. Ajmo sad zato što su neispravno, nekorektno, nepošteno, nezakonito korišteni, ajmo sad sve to srezat. Isteklo mi vrijeme. Hvala.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, Petar Čobanković.
Hvala lijepa. Ma evo, kažete bio sam blag. Ma bio sam upozoravajući, želio sam pokazati određenu kooperativnost i bio sam uvjeren da je to ispregovarano sa Europskom komisijom. U dva ili više navrata sam ponovio upit i kroz repliku sam poslije završnog izlaganja gospodina ministra, ponovo postavio upit i pitao da nije odgovorio na moj upit vezano za, da li je ispregovarano sa Europskom komisijom? Ali evo, tu smo gdje jesmo. I zato čovjeka da se jednom opeče al da postaje, ja bih rekao oprezniji. Ali moram kazati, spomenuli ste jučerašnja izlaganja od gospodina premijera, pa do gospodina ministra, moram kazati, reforme u poljoprivredi su završene, nema novih reformi. Mogu biti, nažalost reforme na gore, ali reforme usklađivanja sa zajedničkom poljoprivrednom politikom, reforme sustava potpore su završene. Ovo je završni korak onoga što je ispregovarano, onoga što je bilo za 2011. i 2012. sada se samo to primjenjuje od 2013. pa na dalje. Nema novih reformi u poljoprivredi, nema novih načina isplate poticaja, znate. S druge strane Hrvatska nije bila rekorder u poticajima. Hrvatska je došla u 2011. do 3 milijarde 670 milijuna kuna ukupnih subvencija, znači i prvog stupa i drugog stupa, a naš ukupni okvir koji smo ispregovarali s Europskom komisijom je cca 750 milijuna eura ili ako dobro računam, negdje 5 milijardi i 600, 700 milijuna. Znači, za naš maksimalni, ono što mi ćemo dobiti od Eurospke komisije, je za dvije milijarde više, naša poljoprivreda će dobiti 2 milijarde više nego što je došlo do maksimalnog iznosa 2011. godine. Znači još uvijek nismo na onim iznosima, došli do onih iznosa kojih ćemo doć. Nama Europska komisija nije dala ništa više nego što daje poljoprivrednicima drugih zemalja Europske unije.
Hvala. Sljedeća replika, Nansi Tireli.
Hvala gospođo potpredsjednice. Pa evo kolega Čobanković ja stvarno na vašu repliku ne bi rekla, na vaš govor ne bi rekla da je možda ministar išao s namjerom da prevari prije 40-tak dana ni ikoga nas ovdje u saborskoj sabornici, ali da ali da ne prevari niti Europsku uniju. Mislim da je problem upravo u ovome što je on vjerovao možda tim nekim ljudima, koji su mu rekli da je sve to ispregovarano pa da je to onda na njemu da riješi situaciju u svom dvorištu, u svojoj kući. A ponavljanje je majka mudrosti, kako kažu, i evo to nam je sada škola, a s druge strane kada pričamo o glasanju da je 114 zastupnika od 119 zastupnika glasalo za ovaj zakon, svi vi, mi koji smo sjedili u ovoj sabornici prije 40 dana, još uvijek se živo sjećamo toga, da smo o tome upravo i pričali, jer nas je u ovoj sabornici kada smo imali paket zakona o poljoprivredi sjedilo ukupno 12 saborskih zastupnika zajedno sa našim predsjednikom Sabora i ministar koji je branio sve te pakete. Večeras nas ima 15, vidim da brojite, pa večeras nas ima 15 zajedno sa potpredsjednicom i ministar je opet, evo, brani, brani te svoje izmjene zakona i evo to mu trebamo priznat, a još jedanput ponavljam, mislim da neke stvari koje se kažu za ovom govornicom i koje su težina ministarske odgovornosti, a nakon toga se pokažu da ipak nije tako, mislim da to onda ostaje na ministru da riješi zbog čega mu je netko u njegovo ministarstvu reko da je nešto riješeno, a nije s obzirom da je branio to što je čuo. Rekli ste da je to negativna pljuska, da. Al' mislim da je više negativna pljuska nama saborskim zastupnicima i to je ono što nam se u kontinuitetu dešava, glasamo kad se za to steknu uvjeti, a na raspravama nas nema.
Hvala lijepa. Mislim da pljuska i pljuska, ne može biti negativna i pozitivna. Odgovor, Petar Čobanković.
Hvala lijepa. Da. Danas nas je nešto više. Rekao sam na početku svog izlaganja, prisutnost javnosti je nazočna kroz ove dvije televizijske kuće koje imaju direktan prijenos i mi evo koji smo tu radimo, radit ćemo i dalje, ali ono što ja još jednom želim ponoviti. Ovo je prebitno i prevažno za RH, prebitno i prevažno za hrvatsku poljoprivredu i stojimo na raspolaganju, stavljamo se na raspolaganju gospodinu ministru ako ima bilo kakvih potreba, spremni smo mu pomoći oko rješavanja. Mislim da je ovo nadstranačko, nadpolitičko i nadideološko pitanje i možda sam bio i malo oštar, znate, u svom izlaganju, ali još jednom želim naglasiti. Stojim na raspolaganju, spremni smo svojim iskustvom i svojim znanjem pomoći. Hvala.
Hvala lijepa. Na redu je klub HDSSB-a i kolega Igor Češek.
Poštovana potpredsjednice, ministre, kolegice i kolege zastupnici. Hrvatska poljoprivredna politika i hrvatska poljoprivreda nalaze se u razdoblju u kojem je zbog skorašnjeg pridruživanja RH EU potrebno učiniti konačne prilagodbe i usklađivanje sa sustavom zajedničke poljoprivredne politike i pravilima korištenja Europskih poljoprivrednih fondova. Europski poljoprivredni garancijski fond i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj. To se prije svega odnosi na sustav izravnih plaćanja u poljoprivredi je u 2013. godini mora biti u cijelosti identičan onome koji se primjenjuje u EU kako bi RH već od godine ulaska dobila mogućnost povlačenja značajnih sredstava iz EU fondova koja su joj zajamčeni pristupnim ugovorom. Sukladno navedenome Hrvatski sabor je u listopadu 2012. godine usvojio Zakon o potpori poljoprivredi, ruralnom razvoju koji obuhvaća uređenje sustava izravnih plaćanja u razdoblju od 2013. godine, o odnosno pristupanja Hrvatske EU. Zakon je objavljen u NN br. 120/2012. Europska komisija dostavila je svoje očitovanje na prijedlog zakona nakon što je Zakon o potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju donesen u Hrvatskom saboru u kojem upozorava da pojedine odredbe zakona koje se odnose na utvrđivanje vrijednosti dodijeljenih izvornih plaćanja iz nacionalne rezerve nisu usklađene s pravilima zajedničke poljoprivredne politike EU. Stoga je sukladno dodatnim konzultacijama s Europskom komisijom bilo potrebno navedeno ugraditi u izmjene i dopune zakona, radi otklanjanja određenih nedoumica oko usklađenosti Zakona potpori poljoprivredi i ruralnom razvoju s propisima EU s kojima se uređuje područje izravnih plaćanja u poljoprivredi posebice onima kojima će se zbog pristupanja RH mijenjati. Predloženim izmjenama i dopunama zakon će se u cijelosti uskladiti sa propisima EU. Mislim da smo s ovom prvom stranicom rekli dovoljno. Rekli smo sve, koliko radimo navrat-nanos a krucijalne probleme u hrvatskoj poljoprivredi ne rješavamo. Što se događa sa hrvatskom poljoprivredom i hrvatskim selom? U dvije godine smanjenja 40% sredstava predviđenih za poljoprivredu. Što se dogodilo na nadoknadom štete od elementarnih nepogoda koje su pogodile Slavoniju, Baranju, koje su pogodile sve poljoprivredne proizvođače? Što je sa smanjenjem broja obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava? Da li na ovaj način se mi spremamo za ulazak RH u EU? Bojim se gospodine ministre, uz dužno poštovanje, da ne. Ovako kako danas, odnosno večeras izgleda sabornica, izgleda, otprilike tako izgleda i hrvatsko selo, prazno i opustošeno. Poštovani ministre, preuzeli ste vrlo odgovornu funkciju u jednom vrlo zamršenom resoru. Hoćete li moć odmotati klupko nevolja u kojima se nalazi hrvatska poljoprivreda? Po do sada pokazanome sigurno ne. Hvala.
Hvala. I prelazimo na pojedinačnu raspravu. Jedina se prijavila kolegica Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepo gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora, uvaženi gospodine ministre sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege. Evo večeras smo ovdje, 20 sati je. Čini mi se, da doista poljoprivreda je zadnja rupa na svirali, ali možda je, ali sigurno je gospodin Čobanković imao potpuno pravo. Dobro je da smo večeras ovdje i da to puno više ljudi ne sluša i ne gleda. Uvaženi gospodine ministre, danas smo ponovo sa istim zakonom. Ja sam vam prošli puta rekla na odboru da mi ne želimo vas niti ponižavat kao ministra, niti Ministarstvo poljoprivrede a ponajmanje ne želimo nanositi štetu poljoprivrednicima. Očitovali smo se na reagiranje vaših zastupnika iz SDP-a koji su nas prozvali, ne znam uopće zbog čega, zbog nekog čudnovatog postupka koji nikom nije jasan. Ali evo ga, Ministarstvo poljoprivrede od 2004. godine do 2010. godine, dakle 2006. su počeli pregovori, to su bili najteži pregovori, doista najteži, sa tri poglavlja, 11,12 i 13. Gospodine ministre, u ministarstvu su na tim, u tom pregovaračkom timu doista radili ljudi koji nisu stranački, i kolegice i kolege nisu stranački i vjerujte bilo je dosta primjedbi iz stranke zašto imam naše, ali ne, politika je bila ne naše, želimo stručne. Gospodine ministre da li ćete vi obzirom na ovakav način što se taj zakon vratio sada, vratio jer nije iskomuniciran nekoga kazniti od svojih suradnika? To bi bilo jako dobro, i osobno ću vam ja to postaviti pitanje, saborsko u ministarstvu. Možda to sada izgleda ovako oštro. Ne veselimo se i nismo zluradi, apsolutno ne. Zašto bismo bili? Da bismo uopće došli do ovog zakona vrlo često ste znali govoriti u svojim nastupima a evo ga i pred proračun da je dosta grešaka učinjeno u radu ministarstva, da se traže kosturi, da nije ništa napravljeno, pa evo dozvolite samo, da bismo došli do ovoga danas, za što vam je rekao gospodin Čobanković, a i ja ću to podržat, bit ćemo suzdržani upravo zbog toga što se danas dešava. Mi smo od 2004. intenzivno su se povećavale potpore u poljoprivredi. Od 1 milijardu i 600 milijuna do 3 milijarde 670 milijuna u 2011. Potpore su se odnosile između ostalog na izravna plaćanja, podizanje trajnih nasada, na investicije, pa je npr. u tom sektoru nekih tisuću novih modernih farmi izgrađeno. Sve je to bilo u funkciji konkurentnosti poljoprivrednih proizvoda, npr. proizvodnja mlijeka sa 530 milijuna litara ili kilograma kako se sad govori na 680 milijuna litara je podignuta, dakle povećanje je za 150 milijuna litara, a što se tiče poglavlja 12. moram vam reći veliki uspjeh 91,9% je EU u suglasnosti u mlijeku. Veliki je to i dobar, odličan, i za čestitati postotak zahvaljujući našim kolegama veterinarima i upravi tadašnjoj za veterinarstvo. Posađeno je 10 tisuća novih hektara vinograda, pa sa 20 tisuća danas imamo 30 tisuća. Od 10 tisuća novih, imamo oko 10 tisuća novih modernih voćnjaka. Ali nije se samo o tome razmišljalo, razmišljalo se kamo će i na koji način će se čuvati to voće, pa je jednako tako sufinancirana izgradnja novih 12 ULO hladnjača kapaciteta oko 40 tisuća tona. Posađeno je i 5 tisuća hektara novih maslinika. Usporedno s tim uređivalo se i tržište poljoprivrednih proizvoda, sufinanciran je otkup mandarina, maslinovog ulja, grožđa. Sve je to stvorilo pretpostavku s jedne strane, povećanje proizvodnje, a s druge strane, poljoprivrednicima je osiguran legalan otkup i trženje, a to je istodobno se i reflektiralo kroz PDV od kojeg je imala koristi i proračun i država RH. Rezultati takve poljoprivredne politike vidljivi su, npr. mandarine. Od 2003. godine kada je ukupna proizvodnja bila 20 tisuća tona, postojali su problemi plasmana i trženja, između ostalog kao u mnogo naših poljoprivrednih proizvoda. Međutim, evo na ovom primjeru samo 2004. godine po prvi puta je sufinanciran otkup i preko 90% ukupnog uroda prolazi kroz legalne kanale trženja ali se i povećava proizvodnja. Danas odnosno 2011. godine taj otkup je bio 69 tisuća tona, negdje 2012. računa se da bi trebalo biti 70 tisuća tona. Financiranjem takvog otkupa povećala se konkurentnost ovaj put domaćih mandarina, međutim ali i izvoz, pa se sada izvozi 50 tisuća tona što količinski gledajući ali i financijski pozitivno djeluje na vanjsko trgovinsku bilancu. U isto vrijeme vršila se prilagodba sustava zajedničke poljoprivredne politike i upravo ovaj zakon o kojem ponovo pričamo je završetak tog jednog reforme sustava. Ono što smo govorili vezano za proračun gospodine ministre, a ovo sam vam dala samo malu naznaku jest to da doista svaka subvencija i svaki poticaj kroz ove godine utrošen je samo na korist poljoprivrednika, i upravo zbog ovakvih stvari. I još bih vam nešto hitjela reć, ne znam koliko znate, znam neke ljude koji sada rade i znam na koji se način radi. Trebali biste gospodine ministre malo više se upoznati, a malo manje pokušajte vjerovati ljudima koji nemaju iskustva. Na primjer jedna vrlo važna vijest za sve nas, a nije došla sada i zbog promjene vlasti nego je došla upravo zbog Poglavlja 12 koje. je tako ispregovarano, zbog svih radnji koje su prije toga učinjene, a to je npr. da od 2. listopada Hrvatskoj je dozvoljen izvoz svinjskog mesa i mesa divljači u EU. Ja sada nemam dovoljno vremena ovdje govoriti o svim, neću reći postignućima, ali u svim ovim s čime bi se mi mogli ovdje hvaliti, još jednom gospodine ministre, neću dužiti, kasno je, usklađeni su referentni laboratoriji. Napravljeno je puno toga i nemojte molim vas više kriviti ni bivšu vlast ni bivšeg ministra da ste vi,da su oni krivi za ne znam, za proračun u kojem niste se mogli izboriti, niste, jednostavno niste mogli, niste, ja eto, ja vam to ne zamjeram. Vjerojatno niste imali političku potporu i to vam ne zamjeram. Niste vi krivi, možda biste vi hitjeli, ali na koji način će se koristiti ove omotnice gospodine ministre, u to je pitanje pitanja sa ovakvim potporama. I molit ću kolegice i kolege koji su doista u tom, ja ću reći sad fahu, da konačno krenemo o toj poljoprivredi razgovarati na način da ne pljujemo po svemu što je dobro da bismo istaknuli nešto što mi mislimo da je dobro. A na kraju se pokaže da i nije. I kao što je rekao bivši ministar, a sadašnji zastupnik Čobanković, mi smo svi u klubu HDZ-a spremni pomoći, a posebice vjerojatno ljudi koji su na tome radili, ali ovaj puta nećemo dignuti za, bez obzira što smo se za ovo borili, i bez obzira što su najteža, najkompliciranija poglavlja ispregovarana, a to je 11,12 i 13. Hvala.
Hvala. Replika, Mladen Novak.
Hvala lijepa. Pa kolegice Sumrak, ne mogu se složiti definitivno sa vašim početkom rasprave nikako , i to isto, kažem i vašem stranačkom kolegi Čobankoviću. Nije dobro da je to u ovo doba dana i da nas je toliko malo. Ne, ne da bi se neko naslađivo sa rezultatom, sa posljedicama ovoga, nije cilj toga, to je apsolutno nebitno. Šaljemo poruku nažalost, ljudima koji od toga žive. Šaljemo poruku koliko je ovo stvarno bitno. To drugi puta za redom jer sad je nebitno. O.k. ako je prvi puta, al' ovo je sad drugi puta za redom da se to dešava u ovo doba dana ili noći, da budem precizniji, i da je toliko zastupnika tu, da je ono očito svaka stranka ostavila nekog svog da nešto odradi i to nije, to je jednostavno loša, totalno loša poruka. Apel ministru, za razliku od drugih ministara, odnosno ne svih, al' nemojte shvaćati da sve što dođe sa ove oporbene strane da je čisto kritizerstvo i da je loša namjera. Nije loša namjera, svi mi želimo da ide, da to ide bolje. Ne može nikome od nas biti bolje ako vi loše radite. To je sigurno. To je valjda svima jasno. I čisto ono, ima i negativna ali ima i pozitivna pljuska. Pozitivna je ona odgojna, kolege iz HDZ-a kažu da im je ovo bila odgojna pljuska, pa je tretiraju kao pozitivnu. Malo šale, nemojte zamjeriti. Hvala.
Hvala, vi ste malo u zakašnjenju. Nema više odgojnih pljuski. Odgovor na repliku, Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Kolega ja se s vama slažem, ali ja sam to malo rekla onak figurativno, da je dobro da smo večeras ovdje. Naravno da bi nam bilo drago da smo dobili termin kad se to direktno prenosi na drugom programu, pa kad bi oni poljoprivrednici koji su zainteresirani da to bude. Međutim, čini mi se da je ovo možda, ne možda, nego sigurno malo namjerno. Meni je bilo recimo izuzetno žao što jučer na predstavljanju proračuna nije bilo ministra Jakovine. Ja sam to čak i pitala zašto ga nema? Bez obzira što je poljoprivreda najvitalniji dio hrvatskog gospodarstva, doista je, čini mi se i bojim se i strah me je, da se o njemu tako momentalno ne razmišlja.
Replika, Petar Čobanković.
Poštovana kolegice. Evo dozvolite ja možda nisam bio dovoljno jasan, a i vi ste sada rekli da nećemo glasovati, ali nismo jasno rekli iz kojih razloga. Pa evo dozvolite da kažem. I u ovom prijedlogu izmjena i dopuna zakona postoji određena po meni, rekao bih, nedefinirana, u potpunosti određene stvari nisu u potpunosti definirane. Pa između ostaloga u čl. 4. za promjenu stavka 5. kaže: „Korisnici koji se nalaze u posebnoj situaciji stavka 2. podstavka 4. ovoga članka jesu oni koji su izvršili ulaganja u sektor mlijeko, tov goveda te ovce i koze.“ Ne kaže se kada, u koje vrijeme, kakva ulaganja i sl. Zatim isto tako, u par slučajeva ovdje se ne ide na davanje određenih rješenja, nego se kaže da će ministar to svojim podzakonskim aktima propisati. I iz tih razloga nepotpune definiranosti samoga zakona, rekao sam da se Europsku komisiju ne može prevariti, možda bi najbolje bilo da povučemo ovaj prijedlog zakona pa da ga pokušamo raspraviti, ne znam ako je moguće, sljedeći ili drugi tjedan da se pokuša izvršiti određene, ja bih rekao preciznije formulacije, a da se ne dovedemo u situaciju da opet poslije mjesec dana ili 40 dana ne raspravljamo o tom zakonu. Evo iz tih razloga mi nećemo sada dati svoj glas.
Odgovor na repliku, Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospođo potpredsjednice. Gospodine Čobanković, slažem se s vama. Evo ga, a slažem se iz jednog razloga, što je u ovom pregovaračkom razdoblju u ovom području poljoprivrede iskomunicirano ispregovaralo preko 40 zakona i preko više od 400 podzakonskih akata i nikad se nijedan nije vratio natrag. Ja ne kažem da ministar mora biti upoznat sa svim, ne kažem, ali taj ministar mora znati tim koji će njemu raditi i ponovo pitam gospodina ministra, da li će biti kažnjen tim ili osoba koji su ovo učinili, praktički su osramotili Hrvatski sabor, mi sami sebe što smo digli, nismo provjeravali, ali i Hrvatski Sabor koji je dignuo ruke za nešto što nije iskomunicirano sa Europskom komisijom.
Hvala. U ime predlagatelja, ministar Tihomir Jakovina.
Zahvaljujem štovana potpredsjednice, štovani kolegice i kolege. Po onoj staroj, tko radi taj i griješi, ima pravo na grešku. U onom djelu u kojem smo eventualno kao ministarstvo pogriješili, ja mogu preuzeti odgovornost na sebe, ali ne stoji i kategorički odbijam da taj zakon nije iskomuniciran s Europskom komisijom. Na tehničkim razinama, na sastancima u Bruxellesu sa komisijom su isti oni ljudi o kojima vi govorite štovani kolega Čobankoviću i koji idu na te radne skupine, na njima radili i dobili ste informacije da je zakon usklađen. Ono što smo prijedlogom zakona koji je bio ovdje u Saboru pokušali ispraviti i pokušali unaprijediti i pomoći pravim proizvođačima, odgovornim proizvođačima, je da napravimo ono što je po nama od prvog dana naznačeno kao jedan od nedostataka u samim pregovorima, a to je referentna 2011. godina. Većina primjedbi u ovom naknadnom očitovanju su tehničke naravi. Jedna je osnovna bila, to što smo pokušali kroz ovaj zakon napraviti da se iz nacionalne rezerve linearno smanji količina za smanjenu proizvodnju, iz jednog jedinog razloga. Vi dobro znate da ste produžavali rokove za prijavu i za tov goveda i za ostalo, da je dio proizvođača na neki način se odnosio špekulativno, odnosno s obzirom da je znao da je 2011. godina referentna godina po kojoj će u narednom periodu dobivati potpore, su podigli svoju proizvodnju, da bi je već u 2012. godini smanjili. Ima velik broj onih koji su zadržali svoju proizvodnju i koji će na taj način biti u podređenom položaju u odnosu na špekulante. To smo pokušali ispraviti, iako smo znali da to nije nešto što je u potpunosti u duhu odvajanje potpore od proizvodnje, odnosno što je čisti ZPP. Na taj način smo hitjeli zaštiti poljoprivredne proizvođače koji su zadržali proizvodnju. Nažalost, stigla je primjedba da to je nešto što nije sukladno i da to moramo izmijeniti. To smo prihvatili i odradili smo još dva sastanka sa predstavnicima komisije, tražili smo višu razinu koja može donijeti odluke i koja nam može reći, o.k. taj zakon je sada u redu. Kad spominjem nesretno ispregovaranu 2011. mišljenja smo i stava da bi bilo puno bolja i kvalitetnija solucija da ste ispregovarali tri godine, jer samo ću napomenuti da je i EU 2003. godine kad je provodila reformu izravnih plaćanja u smjeru odvajanja potpora od proizvodnje, referentno razdoblje ostavila 2000. i 2002. godina i oni su sami sebi postavili referentno razdoblje od tri godine jer na taj način imaju puno bolju sliku o tome šta je stvarno proizvodnja. I vi znate, dobro znate da je 2011. godine bilo podizanja proizvodnje zbog i isključivo u cilju toga što ste odredili ispregovarali da je referentna godina 2011. Bit će ljudi do nove uspostave paketa, do novog paketa 14., 20. bit u situaciji da imaju i jedno ili nijedno grlo ili istu količinu grla stoke u staji, će dobivat potporu, ako je veći broj zahtjeva na čiji uštrb to ide, stvarnih proizvođača koji su zadržali proizvodnju. To smo pokušali sa prijedlogom zakona koji smo uputili, na neki način korigirat, odnosno kad nismo mogli mijenjat referentno razdoblje, pokušali smo urediti kroz ovu odredbu. Nije prošlo. Ono što mi, što se ne mogu složiti i što me žalosti kao vašeg kolegu su etikete o manipuliranju, dezinformacijama, prevarama, o nestručnosti, nesposobnosti u ovom nivou osnovne škole. Ima malo više škole od osnovne škole mislim da ja i moj tim imamo dovoljno stručnosti i da hoćemo napraviti najbolje što možemo napraviti kroz zakonska rješenja. Ovu priču i to smo i na odboru slušali i ja sam sam osobno rekao da ću uvijek pohvaliti odnosno mjere i stvari koje su rađene, radile prethodne Vlade ili moj prethodnik u 6,5 godina koliko ste vodili su o.k. i od toga ne bježimo, al ću isto tako ko sada i resorni ministar koji je odgovoran za jednu od najdelikatnijih i najtežih i najvažnijih ministarstava u ovoj državi reći i sve ono što nije bilo dobro. Sredstva su bila veća i to smo se složili na odboru da ste 2011. koja je a propos svega bila predizborna godina, imali gotovo 3 milijarde 700 za potpore, prije toga je bilo 3 i 400, 3 i 500 u 2010., u 2009. je bilo 3 milijarde i 200, samo nažalost velikih učinaka od tolikih sredstava u potporama se ne vidi. Štovana kolegica je spominjala velik broj farmi, da, 120 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta fali tim istim farmerima, tim istim ljudima koji su ušli u ogromne investicije za koje je država značajna sredstva dala kroz kapitalne, zato što nemaju osnovne resurse za proizvodnju stočne hrane i nažalost zbog toga nam pada stočni fond. Zbog toga je stočarstvo prilično izloženo i najosjetljiviji sektor ovdje. 120 tisuća hektara našim stočarima nedostaje zemlje. To ćemo novim zakonom, zemljišnom reformom srediti. U deset godina po postojećem zakonu samo 260 tisuća hektara poljoprivrednog zemljišta od gotovo 890 tisuća hektara državnog poljoprivrednog zemljišta je stavljeno u funkciju, 10 godina 260 tisuća hektara. U bilo kojem obliku raspolaganja, to je zemljišna reforma i zato ide. Neću se s vama složiti da je sve betonirano stanje i da mi samo trebamo čekati, otvoriti i očekivati novce iz Europe. I vi dobro znate da možemo očekivati ono što je prvi stup, što su izravna plaćanja, za sve ostalo se moramo krvavo izborit. Moramo pripremiti naše poljoprivredne proizvođače, mora cijeli sustav drukčije radit, da što više projekata, kvalitetnih projekata napravimo i da na osnovu samo takvih projekata možemo povući sredstva. 333 milijuna eura nije nešto što će EU otvoriti blagajnu i reći samo izvolite. Za svaki ćemo se morat dobro izborit i to ovo ministarstvo i moj tim radi. Da li sam sretan sa svim suradnicima koji su u ministarstvu? Ne u cijelom sustavu sa agencijom imam 2600 ljudi. Ja sam došao s 15 ljudi unutra i ti ljudi će otić samnom. Većina ovih koji su u ministarstvu su ljudi koji su bili u sustavu i kad ste vi vodili ministarstvo i većina njih su na istim nivoima posla koji su odrađivali, oni koji nisu bili sretni promjenom ustroja ministarstva i promjenom načina su otišli. Tako da još jednom kažem, stojimo iza ovoga što smo napravili. Nismo mislili ni ovaj štovani dom a još manje komisiju prevariti, sakriti ili kako ste rekli manipulirati s bilo kim. Radili smo u dobroj vjeri, napravili smo prijedlog zakona koji nam je važan kako ste sami rekli i zbog akreditacije agencije i zbog pripreme sustava potpora koje će iduće godine krenuti već u prvom tromjesečju sa isplatom od siječnja kako smo rekli bar sa ciljem što bolje pripreme i olakšanja našim poljoprivrednim proizvođačima, ali isto tako, siguran sam i garantiram da cijeli paket onoga što radimo, bez obzira na limitirana sredstva koja imamo će dati efekta. Meni nije važno bit proglašen najsimpatičnijim ili najomiljenijim ili medijski primčljivijim ministrom, rezultati će govoriti o onome šta radimo i kako radimo, i na koji način. Ja sam siguran da je u okviru onoga što možemo i kako možemo, ćemo napravit maksimalno. Da je unazad osam godina problemi hrvatskih brodogradilišta riješeni u Vladama u kojima ste vi sjedili, mi ne bi imali problema da to moramo riješit u ovih par mjeseci i da moramo jednostavno kao blokirajući nalaz riješiti brodogradnju. Kolega Lalovac, čini mi se, jer sam malo slušao, naznačio koliko nas milijardi kuna čeka samo u kamatama. Jednostavno je ova Vlada na odgovoran način rekla kako ćemo se ponašati i sve ono što smo si zacrtali kao krucijalne i važne refrenske pakete, projekte, to ćemo ispuniti. Nije istina licitiranje sa iznosima koji su manji u proračunu, govorimo da je naš proračun nije samo potpora za poljoprivredu, nije samo poljoprivreda nego šumarstvo i vodno gospodarstvo. Niste ni jednom riječju rekli da između ostaloga smo vezano za projekte Hrvatske vode 225% realizacije onoga što je bilo, razdoblje prethodnih godina je vezano za investiciju. Ne moramo mi to iz Ministarstva. Preusmjerili smo ta sredstva radi institucija koja to može, koja to zna, koja ima osigurana sredstva. Ostalo sredstva koja imamo smo preraspodijelili za poljoprivredu za projekte koje trebamo. Projekti za VIP istraživanja su ove godine daleko najizdašnija. Povezanost znanosti sa poljoprivredom primijenjivo mi je posebno važan. Ovaj dio mislim da je, ne mislim, siguran sam da je sad na kvalitetan način usuglašen, sve ono što slijedi, govorimo o onome što trebamo napraviti je Agencija za dobivanje akreditacije je u tijeku i tu neće i ne smije biti problema. Cijeli sustav je krenuo sa reformama, ne možemo promijeniti sve negativne trendove preko noći, ali dajemo sve od sebe. Dal' bih bio sretniji kao što ste rekli, da imam bolju ekipu, da imam kvalitetniju ekipu, da mogu imat protočniji sustav. Da, nažalost imam ono što imam i nastojim maksimalno dobro izvući od kolegice i kolega, a ima ih dovoljno stručnih i dovoljno dobrih u ministarstvu s kojima se može radit, ima onih na koje ne mogu računat i tražit ću da se napravi greška, da li namjerno il slučajno, tražit ću odgovornost. Evo toliko u samome obrazloženju. Mislim da i ja nisam najsretniji što smo na ovaj način morali sa izmjenom i dopunom u kratkom vremenu, ali jednostavno je nešto što smo morali korigirati i uskladiti sa EU zakonodavstvom. Pokušao sam dat kvalitetno objašnjenje zašto smo to napravili, opet kažem sa ciljem da zaštitimo prave proizvođače u odnosu na onaj špekulativni dio proizvođača koji je podigao proizvodnju isključivo u 2011. kao referentnoj godini da bi kroz sustav potpora imao određene benifit u narednom periodu. Usklađeno je do promjene odnosno novog reformskog paketa ZPP-a koji će bit reguliran za 14.-20. po kojem ćemo se i mi ponašati kao članica Europske unije će važiti ovaj Zakon o potporama koji je sada predložen. Zahvaljujem. Mogao bi se još malo referirat al bolje ne. Ovo je dobro da ste spomenuli 2. listopada i Uredbu o oslobođenju uvoza ali ću vas podsjetiti da je to posao koji koliko 5 ili 7 godina ste pokušavali pa niste uspjeli. … [[Upadica se ne razumije…]] Nadam se da će tako i u 2013. ,2014. ili 2015. isto što napravi dobro ovo ministarstvo bit samo zasluga već vaše Vlade i vašeg vođenja ministarstva. Ne bježimo od toga, još ću jednom reć, ono što je dobro na tome smo nastavili radit, ono što ne valja ćemo promijeniti. Zahvaljujem.
Hvala lijepa. Replika, Petar Čobanković. Nemojte iz klupe dobacivati, imate repliku pa ćete reći.
Hvala lijepa. Evo moram gospodinu ministru pojasniti zašto je referentna godina bila 2011. godina. Pa iz prostog razloga jer nismo imali vremena, iz prostog razloga što se 2011. je morala biti referentna, 2012. kompletna primjena SPS regionalnog modela, testiranje kompletnog sustava i 2013. godina prelazimo na financiranje iz sredstava EU i to je sva mudrost. Možete vi pričati šta hoćete. Al druga stvar, nemojte govoriti ono što nisam rekao, nisam rekao ni da ste nepošteni, nisam rekao ni da ste nikako nisam spomenuo vaše intelektualne sposobnosti, ali ja sam rekao da se samo ne može prevariti Europsku komisiju, to se pokazalo i na ovome slučaju. Imali ste naznake i imali ste informacije da ovo neće proći, ovaj zakon koji smo donijeli, a onda nas jeste dezinformirali, znate. A druga stvar mogao bih puno toga odgovoriti ali kazat ću samo za zemljište, to često pričate, govorite koliko je u ovih osam godina zemljišta državnog riješeno, ali nažalost dragi kolega u 2012. nije gotovo ništa riješeno zemljišta. Jako brzo će proć i ove četiri godine. Rezultate i na zemljišnoj politici ćemo vidjeti i za četiri godine pa ih možemo komparirati. Ja sam uvjerenja da će rezultati u periodu od 2004. do 2012. biti daleko veći, al' nažalost to nije dobro, nego rezultati koji će biti u periodu 2012. -2015.
Sljedeća replika, Đurđica Sumrak.
Hvala vam lijepa gospođo potpredsjednice Hrvatskog sabora. Uvaženi ministre, evo ja uopće ne znam šta da vam sad kažem, na evo ovu vašu zadnju rečenicu, da je to, nebitno čija je, razumijete. Ali da li vi znate što je svinjska kuga, jeste nekad čuli za to. Da li znate koje vrijeme je trebalo ne cijepiti svinje protiv svinjske kuge i znate li zbog čega je to bilo? Znate li da u EU ne možete izvoziti svinje koje su se cijepile dakle, ja vam to sad govorim zdravo seljački, da možete razumjet protiv svinjske kuge. Dakle, trebao je period da se dokaže da je Hrvatska slobodna od svinjske kuge. Pogledajte imate svoj tim taj fantastični, pa pitajte njih da vas malo instruiraju da bi EU konačno, konačno rekla o.k. sad je sve u redu, može se od sedmoga prodavati, znači izvoziti svinjsko meso i meso divljači. O tome sam ministre govorila, o tome. Vaš najuži tim, tih 15 ljudi, oni moraju bit ti koji znaju što traže i što hoće. To su oni i nitko vas ne mrzi, a jednako je tako i sa svim drugim, a ne mogu sad tu iz veterinarstva, malo je vremena, doista malo da vam sad o svemu govorim, ali raspitajte se malo. Raspitajte.
I zadnja replika, Mladen Novak. Izvolite kolega Novak.
Pa obraćam se ministru, al vidim da je trenutno zauzet, al nemam puno pa onda mogu sačekat da kolega obavi svoje. Nemam se namjeru ispričavat, mada vidim da ste reagirali na osnovnu školu, nije bilo upućeno vama al danas je s ove govornice predstavnik Vlade za mene to stvarno na razini osnovne škole rekao, ako znate lopova, vi ga prijavite. Mislim da to stvarno nije baš neka razina. Sad ste malo prije spomenuli da pripremate poljoprivredne proizvođače da taj ulazak u EU bude stvarno kvalitetan. Asociralo me na izlaganje kolege Komadine danas, kad je reko samo pazite da ne liču u tim pripremama da ne bi bilo malo prekasno, jer meni barem po onome što nam ljudi kad nas zovu, što nam govore. Neću sad da kažem da ovo što govore kolege iz HDZ-a al se otprilike sve svodi na isto, više-manje sve su to ljudi sa istim problemima. I dobio sam SMS da postavim pitanje Zakona o poljoprivrednom zemljištu. S obzirom da ljudi pitaju, a zbog čega se to tolko dugo, sad ste godinu dana, odnosno niste još, ali tu je … [[Govornik se ne razumije]] da su neke rađene prije ili da je sve odbačeno, ili ne znam kako ali definitivno Zakon o poljoprivrednom zemljištu je ono što ljude interesira. Hvala.
Odgovor na repliku, ministar Jakovina.
Nastojat ću biti vrlo kratak. Poštovani kolega Čobankoviću, znam Hodogram što i kako je trebalo, što ne znači da referentno razdoblje nije mogla biti 2009. i 2011. Dala bi puno točnije podatke o poljoprivrednoj proizvodnji u Hrvatskoj i u onome što smo vezali za sredstva nacionalnih rezervi. Što se tiče ovih datuma, znam, al vi ste to uredno mogli i prije dvije godine doći jer je taj monitoring prošao i bilo je više ne to ni sigurnosno, odnosno veterinarsko ni trgovinsko nego više manje političko pitanje. Šest mjeseci smo radili, strašno puno radili na nivou na relaciji. … [[Upadica se ne razumije.]]
Nemojte molim vas, kolegice [[Upadica: pa mislim gospođo potpredsjednice pa dajte vi nešto recite.]] Ja ne mogu ništa reći, jer predsjedavam, a vi molim vas, imali ste repliku.
I vrlo kratko vezano za Zakon o poljoprivrednom zemljištu, da, brojke su, odnosno matematika je egzaktna nauka. Vrlo će se lagano gospodine Čobankoviću, usporediti šta je napravljeno u ovih deset godina, i što će napravljeno biti po novom Zakonu o poljoprivrednom zemljištu. Zakon je u Vladinoj proceduri. Zakon je u Vladinoj proceduri, kad smo napravili prijedlog zakona objavili smo ga na web stranicama našeg ministarstva. Napravili smo cijeli niz okruglih stolova, javnih rasprava, htjeli smo čut što više mišljenja, što više prijedloga, primjedbi, sugestija na taj zakon. Dobili smo ih u velikom broju, ponovo smo sjeli, odgovorno smo ih prošli, jedan dio njih smo i uvrstili u konačni prijedlog i mislim da je idući četvrtak na Vladi a poslije toga na prvom čitanju u ovom Domu. Tako da će Zakon o poljoprivredno zemljištu vrlo skoro ići i po njemu ćemo napraviti ono što je krucijalna stvar a to je stavit poljoprivrednu površinu u funkciju poljoprivredne proizvodnje. Nažalost da je to napravljeno unazad 7,8,10 godina mislim da bi i naša poljoprivreda sasvim drugačije izgledala.
Hvala lijepa. Zaključujem raspravu. O prijedlogu zakona glasat ćemo naknadno, a sutra u 9 i 30 počinjemo s Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskiH branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji. Doviđenja.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 207. Rasprava o prijedlogu je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog zakona. Molim da se izjasnimo. Tko je za? Hvala. Tko je protiv? Hvala. Tko je suzdržan? Molim rezultat. Utvrđujem da je većinom glasova, 89 glasova za, 5 glasova protiv i 24 suzdržana glasa donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o potpori u poljoprivredi i ruralnom razvoju u tekstu kako ga je predložio predlagatelj. Poštovane kolegice zastupnice u Hrvatskom saboru i poštovani kolege zastupnici u Hrvatskom saboru nastavljamo sa radom. Jutros smo dogovorili da ćemo početi sa - Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, prvo čitanje, P.Z. br. 208 Pa koristim priliku da pozdravim hrvatske branitelje u Hrvatskom saboru. Želim da se ugodno osjećaju, a mi ćemo prvo čitanje prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata i članova njihovih obitelji, P.Z. br. 208. raspraviti u plenarnoj sjednici. Predlagatelj zakona je Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog zakona primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika Hrvatskog sabora koji se odnose na prvo čitanje zakona, a to su članak 144. do 150. članka Poslovnika Hrvatskog sabora. Raspravu o prijedlogu su proveli Odbor za zakonodavstvo i Odbor za ratne veterane. Izvješća ovih radnih tijela primili ste na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Poštovani ministar branitelja gospodin Predrag Matić. Izvolite.