Dame i gospodo poslanici, poštovani gosti, danas nastavljamo 55. sjednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine koja je prekinuta 24. oktobra 2013. godine. Na ovu sjednicu smo pozvali naše redovne goste kao i na početku, srdačno pozdravljam sve prisutne polsanike i goste. Odsustvo su opravdali poslanici: Božo Ljubić, Saša Magazinović, Amir Fazlić, Aleksandra Pandurević i Vesna Krstović-Spremo. Prema informaciji službe, sjednici je u ovom trenutku prisutno 25 poslanika. Konstatiram da sjednica ima kvorum za rad i odlučivanje. Podsjećam da na današnjem nastavku sjednice razmatramo tačke, od tačke 5. do i 17. tačku dnevnog reda. Prelazimo sada na petu tačku dnevnog reda, Ad. 5. Zahtjev poslanika iz Kluba SDS-a za razmatranje Prijedloga zakona o dopuni Izbornog zakona Bosne i Hercegovine po hitnom postupku, u skladu sa članom 127. Poslovnika Podsjećam, Prijedlog zakona sa zahtjevom za razmatranje po hitnom postupku dostavljen je 09.10.2013. godine. Otvaram raspravu o petoj tački dnevnog reda. Izvolite. Poslovnička, zamjenik predsjedavajućeg Milograd Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Mi smo na petoj tački dnevnog reda u kome je tačno naveden Zakon koga razmatramo, uz broj koji je došao iz naše Pisarnice. Moje pitanje – S obzirom, da imamo dva prijedloga Zakona sa istim brojem zapoprimljenim u Pisarnici, od kojih jedan Zakon, Prijedlog zakona ima dva člana, a drugi ima samo jedan član, koji zakon mi danas ovdje raspravljamo? Pitanje za predsjedavajućeg i sekretara. 2
Zamolit ću da riječ uzme sekretar Predstavničkog doma.
Sve vas pozdravljam. Radi se o sljedećem, znači drugi Zakon je validan, jer je bila ispravka tehničke greške. Ovaj Zakon, tekst Zakona gdje ima i član 1. i član 2. uz obrazloženje je Zakon koji je dostavljen svim poslanicima, kao što se je do sada radilo u proceduri, uvijek, znači maltene za svaku sjednicu smo imali ovakvih stvari, i uvijek su se ispravljale tehničke greške i poslanici su uvijek na vrijeme obaviješteni, kao što su i sada obaviješteni svi poslanici na vrijeme i svi su dobili ovu drugu, novu verziju Zakona. Na obadvije su, od 09.10. verzije, isti je broj, obadvije su, samo ova druga verzija, gdje imaju dva zakona, znači član 1. i član 2. gdje je dodato kada Zakon stupa na snagu.
nije uključen mikrofon
09.10. i jedan i drugi. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa isti je broj, isti je broj protokola. Nisu mogli ljudi dati drugi broj. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem sekretaru. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Očigledno da je prošli sastav SDS-a bio nešto pismeniji nego ovaj. Naime, na insistiranje gospodina Okolića ubacili smo pisanje broja zakona zapoprimljenih u pisarnici da bude u dnevnom redu. Ako se sjećate, to je bila i mala komplikacija, ali ako je bilo više različitih zakona, mogli smo da znamo koji nosi redni broj. Trenutno imamo znači dva ista zakona, sa istim rednim brojem, a različitim članovima. Ja mislim da bi najbolje bilo da predlagač nam objasni o čemu se radi i kako se desilo da dva ista zakona dobijemo, odnosno dva ista broja da dobijemo, a različiti unutra članovi. I da znamo ovdje je li taj povučen Zakon, da li imamo sada pravi Zakon koji 3 raspravljamo, jer evo gospodine Džaferoviću recite mi koji broj da uzmem Zakona, da bi raspravljali, jer ja imam dva zakona?
nije uključen mikrofon
Da, naravno. Hvala.
Riječ ima poslanik Mladen Bosić. Izvolite.
Pa, sad oko ovih komentara, člana Predsjedništva, oko pismenosti Kluba SDS-a, ja bih Vam skrenuo pažnju da to nije primjeren govor, da nemate potrebu za stalnim uvredama i da to nije nešto što će Vam dići rejting i Vašu obrazovanost i pamet, percepciju Vaše obrazovanosti i pameti kod Vaših glasača. Znači ja ću obrazložiti šta je motiv ovog Prijedloga zakona. Motiv Prijedloga ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Šta je problem, šta je problem, je li mogu ja diskutovati? ____________(?) ... [[nije uključen mikrofon]] nemojte s mjesta gospodine Živkoviću ... ne znamo šta ...
Kolega Bosić se javio za riječ. Ja očekujem da i poslovnički u ime Kluba ovo razjasnimo. Evo da čujemo sada o čemu će govoriti.
Pa molim vas vi, dobili ste obrazloženje sekretara oko toga koji je validan predmet, koji je prijedlog validan i ne znam šta je sporno, je li ja mogu nastaviti diskusiju kao predlagač? Prema tome, razlog što je Klub SDS predložio ovaj Zakon je situacija da je Ustavni sud poništio praktično odredbe Zakona i da ukoliko se ne usvoji novi zakon ne bismo mogli sprovesti izbore 2014. godine. To je situacija koja je već viđena par puta. Zadnja situacija je bila sa jedinstvenim matičnim brojem i SDS je smatrala da pod svaku cijenu treba izbjeći takvu situaciju i predložiti Parlamentu BiH da se usvoji ova tehnička promjena Izbornog zakona i na neki način onemogući potencijalna blokada provođenja izbora iduće godine. 4 Mi smo svjesni da ovaj Zakon nije, Izborni zakon BiH kakav je sad nije idealan, da ga treba mijenjati, nemamo ništa protiv procedura promjene Izbornog zakona, kada neko pokrene tu proceduru, učestvovat ćemo na svoj način u tim promjenama, davat ćemo amandmane, reći ćemo svoje mišljenje. Ali u ovom Prijedlogu to nije bila namjera, u ovom Prijedlogu je bila namjera da se onemogući situacija koja bi dovela do blokade izbora 2014. godine. Nema nikakve dileme da postoje politički faktori koji bi volili i da ne bude izbora 2014. godine, ali mislim da svi spoznajete da bi neprovođenje legalnih izbora u skladu sa zakonom i propisanim procedurama značilo početak anarhije i totalnog bezvlašća, odnosno haosa koji bi doveo do situacije da institucije i vlasti praktično nemaju legitimitet da vladaju. Znači, ovo je tehnički prijedlog, sa jedinom namjerom da izbjegne potencijalnu blokadu u nemogućnosti dogovaranja novih odredbi, novog zakona. Mi smo svjesni da postoji neki prijedlog SDP-a i SNSD-a oko Izbornog zakona koji nije dočekan ovdje u Skupštini, ne znam šta se desilo s njim na Savjetu ministara, ne znam hoće li doći ovdje u proceduru. Kada dođe u proceduru, bez obzira ko su predlagači, mi ćemo konstruktivno učestvovati očekujući da će se doći do boljeg rješenja Izbornog zakona, nego što smo ga imali prije nego što je Ustavni sud praktično srušio i ovaj Zakon. Hvala.
Dajem pauzu od 20 minuta i sazivam sjednicu Zajedničkog kolegija. [[PAUZA]] Dame i gospodo nastavljamo sa radom. Dakle, u pauzi se sastao Prošireni kolegij Predstavničkog doma. Razgovarali smo o ovom pitanju i ja bih sada zamolio predlagače iz Kluba SDS-a da oni objasne koji je validan prijedlog. Izvolite.
Objašnjenja sekretara, evo i insistiranja kolega iz Kluba SNSD-a, znači drugi prijedlog je validan.
Riječ ima poslanik, odnosno zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Mislim da je bilo bitno da razjasnimo situaciju u vezi sa prijedlozima i da se teret pogreške koja je ovdje napravljena, ... ovaj, na tehničke službe, pisarnicu, a pogotovo ne na sekretara, nego na predlagača koji je očigledno imao problem da predloži adekvatan prijedlog zakona. I ja se, ja vjerujem da je potreban izuzetan bio intelektualni napor da se ovaj Prijedlog zakona predloži, pogotovo što je uzet samo jedan član iz već predloženog Zakona od Savjeta ministara, koji je ovdje 5 pao, ali nije se moglo ići korak dalje, da se i obavezan član, a to je objavljivanje u „Službenom glasniku“ doda. Mislim da ovaj Prijedlog nije bio ni korektan, a ni mudar. Nije korektan zato što su svi klubovi poslanika u Narodnoj skupštini RS-a 2011. godine, a znamo ko je u Narodnoj skupštini većina i ko je sve loše stvari, koje potenciraju iz SDS-a, dole u Banja Luci radio i bio odgovoran za rukovođenje i vođenje vlasti, a sve dobre stvari, kao što je recimo ovaj Prijedlog zakona koji je na Ustavnom sudu dao za pravo svim poslanicima iz Narodne skupštine da su bili u pravu, hoće SDS da stavi na svoj saldo, kao da su oni predložili taj Zakon u ovoj godini. Nije bio korektan ni prema ostalim poslanicima ovdje iz RS-a koji bi trebali praktično da budu jedinstveni u predlaganju ovog Zakona, a ne iz sitno sopstveničkih i politikanskih razloga da SDS ga predloži u ovome omjeru. Nije bio ni mudar jer predstoji nam teška borba o glasanju i o dobijanju pravog i kompletnog Zakona, Izbornog zakona u BiH. Mi imamo jedan nacrt koji je ovdje urađen, a veoma puno će biti rasprava i o zatvorenim listama, biće rasprava i o izbornim jedinicama, biće rasprave i o Gradu Mostaru, a biće rasprave i o cenzusu. Nije pametno nešto što nije sporno uzimati u, ovaj, obzir da se uradi odmah prije razgovora o izbornim zakonima. Motivi koji su SDS ponukali nisu oni koji su ovdje navedeni, da se plaše da neće izbori biti raspisani. Izbori će biti raspisani, ne zato što to SDS hoće, nego zato što to SNSD hoće, vaša a obaveza, to trebamo tek u narednom vremenu da ispitamo koja je prema Ustavnom sudu BiH, da žurite i trčite da ovu jednu obavezu sami predložite, pitam vas šta je sa, recimo, ispitivanjem zločina prema Srbima u Sarajevu. I to je jedna Odluka Ustavnog suda koja nije ispoštovana i mnogo tih odluka koje nisu ispoštovane, a vi trčite da se ova Odluka Ustavnog suda ispoštuje ili imate, a i to ćemo u narednom periodu da vidimo, nekih dogovora sa međunarodnom zajednicom, koji zajedno sa njima po diktatu i agendi koju su oni napravili, vi kao stranka hoćete da im izađete u susret. Sve to ćemo vidjeti u narednom periodu. Hvala.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
nije uključen mikrofon
nije uključen mikrofon
Ne, ne nisam odustao, nego čovjek pritišće repliku.
Ja nemam taj podatak. Je li imate repliku, tražite repliku?
nije uključen mikrofon 6
Dakle, samo jedna informacija, zamolit ću stručne službe da osposobe tehniku. Riječ, odnosno repliku ima poslanik Mladen Bosić, a nakon toga prvi za diskusiju je gospodin Belkić. Izvolite.
Znači, nemam nikakvu namjeru sa gospodinom Živkovićem da se nadmećem u prepucavanju, filozofiranju i iznošenju negativne energije ovdje u Parlamentu i u Predstavničkom domu. Znači, ono što mene zaista zabrinjava je da mi uopšte diskutujemo o ovome. Ovo bi trebala biti tehnička stvar i pošto diskutujemo i pošto smo naišli na ovakvu prepreku i odbijanje na samom početku diskusije meni su stvari jasne. Da je mogao da prođe vaš prijedlog koji ste dogovarali sa SDP-om mi ovo ne bi ni ulagali ovdje. Poučeni situacijom sa jedinstvenim matičnim brojem jasno je da će doći ovdje situacija da ne možemo da se dogovorimo ni oko Izbornog zakona jer imaju različiti interesi. Nije ista situacija kada se odbije Zakon o jedinstvenom matičnom broju i kada se odbije zakon, kad nema Izbornog zakona. Ja vas još jednom upozoravam, ako ne bude Izbornog zakona, ako to bude nekom alibi da ne bude izbora, ulazimo u haos i anarhiju. Ako nije moguće dići ruku da se ovo tehničko pitanje o kojem smo mislili da nećemo ni diskutovati, da nema potrebe uopšte da se diskutuje, jer svima je jasno, ako ono ne može proći tako kroz ovaj Dom, onda ću zbilja razmisliti šta će se dešavati u ovu godinu dana. A vi možete misliti šta znači poslije oktobra 2014. vlast koja nema legitimitet da vrši vlast. I osporavanje svake odluke. I šta bi to moglo da znači u onako uzavreloj političkoj atmosferi ovdje.
Replika, zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Ne repliciram, niti polemišem sa pojedincima, nego sa strankama i njihovim stavovima. Tehnički je bio, tehnička greška pri predlaganju zakona, ovo je tehničko pitanje. Znate kako kažu – džaba vam i da ste inženjeri kada ste mali. Pitam – šta će se desiti sa vitalnim nacionalnim interesom kojeg su potegli kolege vaše, doduše i naše, iz SDA za Ustavni sud, ako recimo prihvati taj dio, hoćemo li ponovo oštricu pitanja matičnog broja ovdje u Parlamentu da razmatramo, gdje će onda njihov zahtjev, da je trebalo samo ići na izmjene imena gradova, biti glavni ovdje i odlučujući oko toga problem ... reći. Reće – zašto onda da idemo na onaj dio koji se tiče regija za matični broj? Je li shvatate koliko pravite problema i štetu za RS?
Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Ja sam zaista zadivljen kakvi smo majstori za pobjeći od suštine, odnosno od merituma. Pa evo, ja ću se vratiti, dakle raspravljamo o zahtjevu za hitni postupak. Ja ću podržati zahtjev za hitni 7 postupak i to ne iz tehničkih razloga, niti zbog toga što je to tehnička stvar, pa čak ni zbog toga hoće li se izbori desiti ili neće desiti, dakle to je sve nešto što su posljedice, moj razlog je provedba Odluke Ustavnog suda. Dakle, ako ste imali priliku juče je, ja mislim, u medijima Zvonko Mijan iz Registrara Ustavnog suda BiH iznio podatke koliko presuda Ustavnog suda je neprovedeno, dakle negdje oko 80. I naravno, mi kao Parlamentarna skupština BiH također dajemo doprinos toj cifri, jer osim ove stvari koju ćemo, nadam se, danas riješiti, imamo i još nekoliko, ljudi su to ponavljali. Dakle, moj osnovni motiv je provedba Odluke Ustavnog suda i to na način kojeg sam ja predlagao svojevremeno, da se dogovorimo ovdje ili zaključkom ili fer plejom nekim, da presude ustavnih sudova implementiramo i u duhu i u slovu onoga što Ustavni sud kaže, da ne širimo doživljaj, jer nam je praksa pokazala kada smo god to uradili ušli smo u probleme. Dakle, toliko što se tiče razloga zbog kojih ću ja podržati ovaj hitni postupak. Naravno i ovi proceduralni su ispunjeni, jednostavan je zakon, razumljiv itd. Međutim, iskoristiću priliku i dvije rečenice da kažem. Ovo je upozorenje, odnosno, po meni, razlog da se razmisli kad bude došlo oko ovog Poslovnika ovdje da odlučujemo izmjene i dopune, mislim da bez obzira što je opravdano da postoji procedura hitni postupak itd., možda bismo morali uvesti neki mehanizam, dakle da barem 24 sata ili 48 sati prije dolaska na klupe, da su ljudi dužni to dati i da neko tijelo, stručno tijelo barem ove elementarne stvari pogleda u smislu i tehničke ispravnosti, usklađenosti sa ostalim stvarima itd., jer se desi da predlagači, uključujući naravno i mene, nismo uvijek do kraja precizni itd., i onda se dešavaju ove stvari koje smo danas sreli. Mislim da ova situacija zavređuje da razmislimo o tome da hitnu proceduru na neki način podvrgnemo jednoj vrsti provjere da li su ispunjeni osnovni elementi po tim nomotehničkim, kako se to kaže, pravilima. Evo, oprostite što sam malo prešao od teme i na ove druge stvari, ali mislim da su korisne. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Trenutno stanje Izbornog zakona ili izbornog zakonodavstva u BiH je takvo da se po trenutnom stanju ne bi mogli obaviti izbori za Parlamentarnu skupštinu BiH, jer nedostaju neke odredbe u Izbornom zakonu koje je Ustavni sud, prvo proglasio neustavnim, a nakon toga ih stavio van snage. I jedna od tih odredbi je zapravo odredba koja je sadržana ovdje u članu 1. Prijedloga dopune Izbornog zakona BiH koju je podnio Klub SDS-a i ona omogućava da mi imamo potrebni kapacitet za raspisivanje izbora i za održavanje izbora. Ja znam da se u BiH vode brojne diskusije u pogledu i drugih pitanja koja se tiču Izbornog zakonodavstva, da o njima ima ili nema dogovora ili sporazuma, ali bez obzira bile te diskusije, odnosno bez obzira da li te diskusije za rezultat imale zakon ili izmjenu i dopunu zakona ili ne, to ne utiče na to mogu li se ili ne mogu održati izbori u BiH. Ovaj Zakon, koji je, dakle, predložen, je zakon koji otklanja mogućnost da se u BiH ne održe izbori na vrijeme iduće 2014. godine, jer u skladu sa Odlukom suda normira pitanje koje je Ustavni sud stavio van snage. 8 I zbog toga ovaj Prijedlog zakona treba, dakle, podržati, mi ga u BiH trebamo donijeti što je prije moguće, nevezano ni za jedno drugo pitanje. Sva druga pitanja, neka ide diskusija, možemo mi Izborni zakon promijeniti još jedanput, dvaput, tri puta, ali ovo je ono što je uslov bez koga se ne može ići u izbore, kondicio sine kva non. Zbog toga pozivam, dakle, Parlament da vrlo ozbiljno pristupi ovom Prijedlogu. Kada je procedura u pitanju mi smo spremni da podržimo, naravno sve moguće vrste procedure pa i hitnu proceduru, ali ovdje u Zakonu, samom Zakonu, ima jedna ili dvije tehničke greške koje je moguće ispraviti ili nije moguće ispraviti. I zbog toga ne bi bilo loše da predlagač razmisli da mi odredimo skraćenu proceduru za ovaj Zakon, ukoliko ne dođe do popravki ovih grešaka i da onda u jednoj skraćenoj proceduri što prije uredimo ovo pitanje i da imamo ispunjene pretpostavke za održavanje izbora. Vodi se diskusija oko implementacije presude Sejdić-Finci, dakle biće tu velika diskusija, vodi se diskusija i o drugim pitanjima. Vjerovatno će biti potrebe da se još do početka izbornog procesa osvrćemo na Izborni zakon, ali kažem ovo je uslov bez koga se ne može govoriti o izborima. Ima recimo ovdje, ja ću odmah kazati, recimo kaže – 9 mandata iza 3 višečlane izborne jedinice. Ovdje piše „iza“ u tekstu kojeg ja imam kod sebe. Ovo je greška dakle, ovo treba da se popravi, misli se „iz 3 izborne jedinice“ itd., i još neki detalji. Ne bi bilo loše da ovo pregleda u jednom kratkom roku Ustavnopravna komisija slijedeći i ovu logiku o kojoj je gospodin Belkić govorio. Hitna procedura, ona ne podrazumijeva nikakvu kontrolu ovoga teksta, ona podrazumijeva glasanje o tekstu po principu „uzmi“ ili „ostavi“, baš onako kako je napisan. Ali evo, ako je moguće popraviti, recimo ovu tehničku grešku, mi ćemo podržati i ovu hitnu proceduru. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Druga replika, zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Hoću da podsjetim kolegu Džaferovića da smo u nekoliko navrata, pa čak ja i on, bili u komisiji koja je radila izmjene i dopune Izbornog zakona i da je puno bilo na stolu i prijedloga i mogućnosti i raznoraznih varijacija na članove. Ali uvijek i na kraju komisija je predlagala Parlamentu usaglašene prijedloge izmjena i dopuna Izbornog zakona. Nikada se nije desilo da se išlo sa svim prijedlozima, a omogućavalo je i onima kojima u komisiji nisu prošli njihovi prijedlozi da u Parlamentu na amandmanskoj fazi na određene članove djeluju. Znači, nema nikakve bojazni da ni sad, kada bude radila, a vjerujem da, i vi ste predlagali nekoliko puta da će se oformiti Komisija za izmjene i dopune Izbornog zakona, se neće desiti isto, da ćemo raspravljati i nesporne, odnosno dogovorene i usaglašene članove staviti u taj zakon, što je i ova i do sada bila i ne vidim razloga zašto ne bi bila i sad i dogovorena i od svih koncezusom prihvaćena izmjena da uđe u Izborni zakon. 9 Prema tome, nikakav razlog o tome da neće biti raspisani izbori ne stoje, jer uvijek je u ovom Parlamentu bilo dovoljno konsenzusa da se, ono što dogovorimo, i izglasa. Hvala.
Poslanik Beriz Belkić, replika. Izvolite.
Praktično replika je na način vođenja rasprave. Dakle, ne raspravljamo o zahtjevu za proceduru nego idemo i u meritum stvari i naravno i šire, pa ja predlažem da odmah kažemo – ako se usvoji zahtjev za hitni postupak da se smatra da smo obavili raspravu i o zakonu.
Riječ ima poslanik Senad Šepić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, kolegice i kolege. Evo, ja sam se javio iz dva razloga. Dakle, prvi je da kažem da podržavam ovaj zahtjev za hitni postupak. Slažem se i sa meritumom ovoga o čemu, što su predložili predlagači, slažem se i s ovim što je Beriz rekao, ako ćemo poslije ovih diskusija, koje smo prilično iscrpili, već smatrati da smo obavili raspravu. Ali druga je stvar koju sam htio reći, dakle postoje određene očito dileme hoće li ili neće, mogu li ili ne mogu biti odgođeni izbori. I ja u tom kontekstu razumijevam i ovaj Zakon kojeg su predložile kolege iz SDS-a i u tom smislu, dakle treba otkloniti i najmanju mogućnost da bi neko mogao nešto manipulisati dovodeći u pitanje hoće li biti raspisani izbori iduće godine. A druga stvar zbog koje sam se javio jeste ova šira priča. Dakle, mi znamo da postoje politički dogovori stranaka oko toga kako treba da izgleda novi Izborni zakon. S obzirom da godinu i po dana mi na neki način samo pričamo negdje u kuloarima oko toga, približavamo se izbornoj godini, ja predlažem da se mi dogovorimo da to što se tiče Izbornog zakona obavezno uradimo u 2013. godini i da se na određen način kaže da oko Izbornog zakona u izbornoj godini nećemo diskutovati. Dakle, da otklonimo bilo kakvu vrstu manipulacija, bilo kakvu vrstu zloupotreba, dakle da ono o čemu se pričalo, posebno oko otvorenih lista, zatvorenih, centralnih i kako se zove, biračkih mjesta, mjesta gdje će se centralno brojati glasovi itd.
Hitni postupak.
Te velike rasprave, razumijem predsjedavajući, ali dozvolite da završim ovaj dio, te velike rasprave predlažem da budu urađene u 2013. godini. Hvala lijepo. 10
Riječ ima poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Evo, mi nastavljamo sa već ustaljenom praksom u ovom Parlamentu da promoviramo principe ali svak za se. Kad kako mu odgovara onda se zalaže za te principe, vjerovatno računajući, svako od takvih predlagača, na kratko pamećenje svakog od nas pojedinačno. Mi, nažalost, imamo Izborni zakon koji je Ustavni sud u nekim njegovim dijelovima osporio makar u dva opće poznata slučaja. Moguće da ima i više razloga za osporavanje odredbi nekih u Izbornom zakonu, ali još se nije našao zainteresirani apelant pa nemamo za sad više tih presuda. I ono što zadivljuje ovdje, zadivljuju argumenti koji kažu da, evo i suglasja ja ću reći, da kao trebamo riješiti neke tehničke stvari. Prosto da ne bismo baš to svodili na tako tehničke stvari, jesmo li se mi time opredijelili i uspostavili standarde da postoje odluke Ustavnog suda koje ćemo provoditi i odluke Ustavnog suda koje nećemo provoditi? Za mene je vrlo jednostavna provedba i jedne i druge odluke Ustavnog suda, za mene. Ne znam ja što neko misli da je ova jednostavnija od one druge. Uvažavam da misli, ali ću podsjetiti kolege koji sad zdušno podržavaju rješenje, protiv kojega ja suštinski nemam ništa, ja ću odmah da kažem nemam ništa jer ovo je, po meni, jednostavno kao i ono drugo, imam protiv ovakvih principa. Znači, podsjetit ću kolege koje su nas iscrpljivali u prošlom sazivu na svaku legalnu i legitimnu odluku Narodne skupštine RS-a o utvrđivanju naziva naseljenih mjesta. Jel' to kolege iz SDA vama više ne smeta što je makar 5-6 mjesta ovdje izgubilo prefiks bosanski? Kad ste odlučili da vam to više ne smeta? E to se predlaže ovim izmjenama Izbornog zakona koje su tehničke. To je tehnički sad za vas postalo. Za mene to je tad bilo regularno, bez obzira koliko mi se individualno dopadalo ili ne dopadalo, jer su to radile institucije koje su po Ustavu i zakonu nadležne. Isto tako, koliko god se meni dopadalo ili ne dopadalo, neka rješenja koja vrijede u Izbornom zakonu, dali su, ja ih poštujem dok ih neko ne ospori. Međutim, Ustavni sud je isto tako osporio i odredbe Izbornog zakona koje se odnose na Grad Mostar. Vrlo jednostavno rješenje. Grad Mostar riješiti kao i sve druge jedinice lokalne uprave i samouprave, i to je tehničko rješenje. Ne znam što od njega pravimo političko, sad ne znam po kojim standardima. Po kojim standardima je to složeno pitanje, a ovo jednostavno? Ja mislim da mi ne smijemo, ne bi bar smjeli, ne bi trebali ulaziti u zamku selektivne primjene propisa, selektivne provedbe odluka Ustavnog suda, selektivne, inače kako nam kad odgovara, jer mislim da tu neće biti doprinos ničemu. Znate, to onda nije doprinos ničemu, jer onda je pitanje koji će uopće standardi vrijediti za bilo koga od nas u bilo kom drugom, za nekog tehničkom, za nekog ključnog političkog pitanja. Znači, mislim da bi trebali voditi računa, znači da ustalimo svako za se, ali i kolektivno određene standarde i da ne idemo u selektivnu provedbu jer to je vrlo opasno, znači ovu Odluku Ustavnog suda ćemo provest, ovu drugu nećemo, a kad ćemo tu drugu ili neku treću, e to Bog dragi zna, jer ko to nije važno, to nikom nije važno što još uvijek godinu dana nakon što su izbori provedeni u svim drugim jedinicama lokalne uprave i samouprave, što u Gradu Mostaru nisu. Šta ima veze što nisu. Sad se mi sekiramo šta će biti sa izborima za godinu dana, a uopće se ne sekiramo što godinu dana nisu povedeni negdje izbori. Pa koji su to standardi? Znači, dajte samo 11 da uskladimo standarde. Protiv rješenja ovog pojedinačnog, da mu ne fale ovi neki principi, ja osobno nemam ništa protiv. Znači, ništa protiv nemam, protiv ovog rješenja. Ali oprostite, nemamo pravo, znači nemamo pravo selektivno pristupati provedbi Odluke Ustavnog suda i uzimati ono što nam se dopada, a ono što nam je eventualno nedopadljivo, ostaviti nekom drugom. Znači, iz tih razloga nećemo podržati Prijedlog ovog zakona.
Zahvaljujem. Repliku ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine Lozančiću, nemojte se Vi sekirati za stavove SDA. SDA zna odlično kad i kako treba postupiti. Znamo mi šta znači usvajanje ovoga zakona, znamo šta je odluka Ustavnog suda. I ovo je Odluka Ustavnog suda koja se SDA-u ne dopada, ali je SDA, ako poštuje Ustavni sud, a poštuje, onda poštuje, dakle, i tu odluku. Pitanje naziva gradova i općina u BiH treba da bude pitanje svih nas u BiH, a ne unilateralno pitanje samo nekih i mi ćemo vidjeti šta dalje raditi sa tim pitajem, kad je u pitanju Zakon RS-a koji reguliše ovu oblast. I nemojte se sekirati, SDA o tome jako vodi računa. Ovo je samo poštivanje Odluke Ustavnog suda i omogućavanje da se u BiH održe izbori. I ovo je, dakle jedina odluka, odnosno jedini zakon koji nedostaje da je moguće u BiH održati izbore i zato dakle, ovo podržavamo. Toliko, hvala vam.
Replika, poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Uvaženi kolega Džaferoviću, kada bi stajališta SDA imala za posljedicu stanja samo za SDA, vjerujte da se uopšte ne bih sekirao šta SDA misli. Međutim, stajalište svakog od nas ima posljedicu za sve nas skupa i mislim da nije dobro i ja, poznajući Vas dobro, čudim se Vašim stajalištima i pristupu da podržavate selektivnu primjenu zakona, odnosno selektivnu provedbu odluka Ustavnog suda.
Poslanik Mladen Bosić, replika. Izvolite.
Znači, ja bih skrenuo pažnju da se dešava upravo ono na šta smo mi upozorili, da je evo sad iz diskusije gospodina Lozančića jasno da se taj paket, koji treba čekati, ili neće desiti ili će se vrlo teško desiti i da mi ponovo i na ovom zakonu ćemo imati pokušaj blokade institucija. I to je nešto slično što se dešava sa odlukom Sejdić-Finci. Od pitanja ostalih došli smo na pitanje izbora hrvatskog člana Predsjedništva. Od pitanja izbora za Parlament BiH došli smo na pitanje izbora u 12 Gradu Mostaru. I ja vas podsjećam na neki dan što sam rekao, ovdje postoji intencija blokade institucija, i ja ću ponoviti, osovina te blokade su veza Dodik i Čović.
Poslanik Drago Kalabić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa evo, SDS je proteklih dana izrekla niz ili na neki način ispalila niz teških optužbi koje su sve pale u vodu. Kako ih je brzo sklapala tako su one i brzo padale u vodu, ali njima to ne smeta da dalje optužuju sve u ovom Parlamentu. Današnja je vrlo teška optužba da su ovdje ljudi protiv izbora. Ja ne vjerujem da ovdje ima iko lud u ovom Parlamentu da je protiv izbora. Ja ne vjerujem da ovdje iko sjedi ko misli, što se trenutno zatekao u ovom Parlamentu, da želi obezbijediti poziciju da ovdje bude narednih 30 godina. Mislim da je to jako nekorektna optužba koja zaista nema smisla. Ako je upućena, a jeste između ostalog upućena i SNSD-u, mi smo samo prije nekoliko sedmica ovdje pritisnuli tastere koji su omogućavali izbore. Pa da smo bili protiv toga tad smo imali priliku. Naša podrška tom zakonu je omogućavala izbore. To što iz drugih razloga nije izglasan to ne znači da na tako mizeran i nekorektan način optužujete SNSD. Ovakav pristup kontrablokadama, ja kažem da neko posmatra Parlament BiH kao samoposlugu iz koje želi samo da uzme onaj dio koji njega zanima, jedan kapitulantski pristup da ovako teškoj materiji, da se iz nje samo želi da uzme ono što njega zanima. I tu nije principijelan. Ako se kaže da ovaj zakon eto ide, s obzirom da nema dogovora o drugim stvarima, da omogući izbore, ne znam zašto SDS, koji proteklih dana se dokazuje kao bosanskohercegovačka stranka koja brine o svim građanima BiH na cijeloj teritoriji BiH, zašto onda to nije obezbijedila da imamo izbore na teritoriji cijele BiH. Evo i taj jedini princip za koji su se uhvatili je pao u vodu. Nemamo. Jer je ovdje rečeno da se vi brinete i o grđanima Banja Luke, i Bihaća, i Mostara, evo vidite da ovdje Mostar ne upada. Znači, taj princip je lažan. A onda ste trebali pošteno reći – ljudi nas ovdje ništa ne zanima, zanimaju nas izbori u RS-u, kad bi mogli evo to nekako da riješimo, vi ostali snalazite se. To je poštenije, pošteniji pristup. Ova problematika je vrlo složena i zato je problematična procedur. Ja sam ubijeđen, opet kažem, kao što mislim da ja ne vjerujem da je iko ovdje od mojih kolega da je protiv izbora i da neće učiniti, kada su u pitanju sami izbori. A to kakve će prateće odluke biti, kako će se ko o drugim pitanjima odlučivati i kakav će bit rezultat tih odluka, to je nešto drugo. Zato je problematično naravno procedura, zato je problematično da se kapitaluntski ne odnosimo prema tome da čak ne damo ni šansu u redovnoj proceduri drugim rješenjima gdje imamo ovo rješenje koje ni za koga nije sporno, ni za koga. I u čemu je strah od šanse davanja i drugima da pokušaju i neke druge stvari popraviti koje su jako loše? Nije samo presuda Ustavnog suda, nego i ono što se dešava u izbornom procesu, za koji smo svi ovdje konstatovali da je vrlo, vrlo sporan i da ga treba popraviti. Da li oni koji su se našli u izbornim krađama ne žele da tamo ništa mijenjaju, jer im dobro ide, jer kradu iz ciklusa u ciklus, jer svaki put imaju sadašnju proceduru u kojoj se jako dobro snalaze i ne žele da se ništa tu promijeni. I svaki put se to ponavlja. Ali mi ništa tu nismo promjenili, evo sad smo se odlučili da nešto mijenjamo i onda kažu da se time želimo blokirati. 13 Ako neko želi da riješi pitanje Mostara, pa ako je ta iskrena želja pa ne mislim da u toj želji postoji zahtjev za blokadom. Da li će doći do toga ili neće, ali je nekorektno to proglasiti zahtjevom za blokadom. Isto tako i za, ako neko želi da popravi izborne procedure, ako neko želi da bude brojanje poštenije, pa nije to zahtjev za blokadom. Ako neko želi demokratsku raspravu o otvorenim i zatvorenim listama gdje pola zemalja demokratskih ima jedno ili drugo rješenje. Pa zar je to zahtjev za blokadom? Ovo što se traži jeste parcijalno, kapitalunatsko rješenje i javno priznanje nemoći da bilo šta drugo uradimo nego dajte da se dočepamo izbora. Biće neko vlast i poslije tih izbora. Pa ako ništa drugo ne napravimo šta će nam ta vlast, bilo kome, bilo čemu. Jesmo li to danas, kada bi ovo podržali, poslali poruku javnosti – nas samo zanimaju izbori i ništa nas drugo ne zanima. I mi smo sad obezbijedili da će izbora biti, neko od nas će biti vlast a vi ostali snalazite se kako znate i umijete. Samo jednim zahtjevom, a to je zahtjev za hitnom procedurom. Bez tog zahtjeva svi ovi moji argumenti padaju u vodu, jer se tad omogućuje jedna demokratska procedura, jedna mala partija koja ovdje želi da nametne svoje mišljenje o ostatku Parlamenta da je dužan da nju prati jer samo je njeno ispravno i samo ona želi dobro BiH i ona rješava probleme BiH, a već na sljedećoj tački će kazati da njih ne zanimaju ostali problemi, da je to pitanje za vlast. Pa gospodo zašto i ovo pitanje nije za većinu? Ne. Naravno, ni jedno pitanje nije samo za većinu i opoziciju nego su sva pitanja za sve, ali nismo principijelni. I onda dođemo u ovu situaciju da i na ovakav način blokiramo znajući da to neće proći. Ali, opet kažem ne sporim demokratsko pravo prijedloga, kao što i mi ne bježimo da o tome kažemo svoj sud. Ali je zaista nekorektno tako teške optužbe, gledati ljude u oči i kazati im – vi ovdje želite da ostanete 50 godina i vi zato to radite i na taj način, i sve one ljude koji predlažu rješenje. Ja se možda ne slažem s tim rješenjima, ali poštujem demokratski napor svih onih koji u Izbornom zakonu pokušavaju da dođu do nekih promjena, to je njihovo pravo, to je njihovo viđenje. Ovo je vrlo teška materija i nekorektno ju je svesti na taj način pod pretpostavkom da se bježi od izbora. Nije tačno. Mi do rješenja nismo došli zato što se radi o vrlo teškoj materiji i oko koje nismo postigli saglasnost, a nema nikakve veze sa izbora. Na kraju krajeva priču oko izbora iskomplikovao je Ustavni sud, što je njegovo pravo, svojom odlukom, a ne mi ovdje da smo iskoristili nekakve mehanizme da to uradimo. Iz tog razloga, naravno ne protiv suštine nego protiv ovakvog pristupa i samog u osnovi ovakvog prijedloga. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Dvije replike. Poslanik Mato Franjičević, prvi. Izvolite.
Pa, ja sam se javio da ispravim netočan navod, po mom mišljenju netočan navode kolege Bosića, za kojeg usput, budi kazano, moramo reći da je imao puno boljih rasprava do sada. Nije, kolega Bosiću, blokada institucija zahtjev za principijelnošću i zahtjev za neselektivnom provedbom odluka Ustavnog suda. To eventualno može biti blokada neprincipijelnosti, to može biti blokada političkog ..., ali nikako blokada institucija. Upravo suprotno, ovaj način koji je kod nas, ne samo ovom prigodom nego vrlo često, na dnevnom redu i koji nam se stalno servira da se 14 opredjeljujemo samo za stvari i za one principe koji su nam u datom momentu prihvatljivi i idu nam u prilogu, a da već popodne te iste principe kad nam nisu prihvatljivi negiramo. Mislim da tu leži prava opasnost i da tu leži istinska blokada institucija i blokada BiH na njenom hodu da postane normalna prosperitetna država po mjeri sva tri konstitutivna naroda i svih njenih građana. Kad spominjete naše rasprave oko oživotvorenja, oko načina na koji se može oživotvoriti, implementirati presuda Suda u Strazburu, pa Vi vrlo dobro znate, ja ne sumnjam da to znate, da se ta presuda može realizirati, odnosno oživotvoriti na različite načine. I također znate da svki od tih različitih načina ima reperkusije na puno toga, ne samo na status ostalih, ne samo na status onih građana koji nisu ni Hrvati, ni Bošnjaci, ni Srbi, da ima itekakvih reperkusija i na status ova tri konstitutivna naroda i ovim raspravama kod varijanti a) i kod varijanti b). I varijante a), koje su možda vama ili nekom drugom više prihvatljive, također se dotiču statusa hrvatskog naroda kao što se i varijante b) dotiču, sad govorim iz ove moje pozicije, također dotiču i statusa hrvatskog naroda. Samo u jednom slučaju rješenjima bi se, dakle i u jednom i u drugom slučaju,
Vrijeme za repliku isteklo.
evo samo jednu rečenicu, oživotvorile bi se presude Suda u Strazburu i eliminirala bi se diskriminacija ostalih. Ali u prvom slučaju na način da se betonira neravnopravna pozicija hrvatskog naroda, a u rješenju b) na način da se ona ne betonira nego da postane ravnopravna.
Poslanik Borislav Bojić, replika. Izvolite.
Dakle, kolega Franjičeviću, ja sam prošli puta govorio o prijetnji kao sredstvu za ostvarivanja cilja, ali ovo što Vi sada govorite najviše upućuje na ucjenu radi ostvarivanja cilja. Dakle, ipak je kolega Bosić to jako dobro objasnio. Dakle, čini mi se da sada prelazite u ovu drugu fazu, pored prijetnje koja jeste sredstvo u političkom smislu preko koje se obezbjeđuju određeni ciljevi, ovdje se sad prelazi na ucjenu koja će postati, nažalost, kako se sad ponašamo i pravilo u odnosima među političkim partijama, kada je u pitanju obezbjeđenje određenih političkih ciljeva. Kolega Kalabiću, nekoliko stvari koje ste kazali više govore o Vama nego o onome o čemu ste govorili, prije svega kad govorite o mizerluku, o nekorektnosti itd. Sljedeće, kad govorite i pokušavate da omalovažite nekog drugog, to sigurni budite da, ne samo da ne stoji. I ne znam što ste se toliko uplašili, kolega Kalabiću, kako sami kažete te malo političke partije. Od te male političke partije tresu Vam se, neću da kažem šta. Prema tome, nije ovo tako mala, taman je toliko snažna SDS, a imaćete priliku da se uvjerite na sljedećim izborima, nemojte nikog da potcjenjujete ma koliko on po Vašem mišljenju bio mali. Što se tiče svega ostalog, gospodine Kalabiću, kad ste govoroili o samom sadržaju kažete da tamo postoje, dakle suštinske stvari koje su za Vas prihvatljive. Dobro, hajmo da govorimo o suštini, pa da se izjasnimo da prijedlog SDS-a u suštini je ono što je prihvatljivo za predstavnike iz RS-a. Ako je prihvatljivo za predstavnike RS-a ne znam zašto to za vas ne bi bilo prihvatljivo, te da se vi ne opredjeljujete po tome da li je to 15 predložila SDS-a ili je to nešto što je prihvatljivo za RS. Krajnje je vrijeme da počnete da koristiti racio, a ne da se odnosite na način na koji ste to pokazali, između ostalog, ovdje u smislu svega onoga što ste usmjerili prema SDS-u.
Druga replika, poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Pa, kolega Bojiću, teško je nazvati zahtjev da se ide iz naše pozicije, iz pozicije zastupnika iz reda hrvatskog naroda, da se ide na oživotvorenje presude Suda u Strazburu i eliminiranja, naglašavam i eliminiraja, diskriminacije ostalih na onaj način koji će biti ujedno i hod prema ravnopravnijoj poziciji hrvatskog naroda. Teško je to nazvati ucjenom. Ali ako ćete to nazvati ucjenom onda ja Vam ne sporim to pravo. Mi naravno da iz naše pozicije ćemo učiniti sve da se diskriminacija ostalih eliminira, ne na način koji će betonirati neravnopravnost hrvatskog naroda nego koji će biti hod prema ukidanju te neravnopravnosti. I ne znam šta Vam je tu sporno i šta je Vama tu neprihvatljivo?
Druga replika, poslanik Borislav Bojić. Kolega Bojiću, replika, hoćete li iskoristiti svoje pravo na repliku?
Naravno da ću iskoristiti.
Izvolite.
Hvala. Pa, vidite kolega Franjičeviću, Vi kažete da neće biti izbora ukoliko ne bude riješeno, kako Vi kažete, hrvatsko pitanje, jel' tako? Dakle, mi ne rješavamo pitanje presude diskriminacije ostalih, već se ovdje rješava krucijalno pitanje pozicije hrvatskog naroda. Ako hoćete da dosljedno riješimo pitanje Odluke u Strazburu koja kaže da treba riješiti pitanje diskriminacije prema ostalima, onda se samo to riješi na jedan vrlo jednostavan način. Međutim, suština je upravo Vaša želja da između ostalog koristeći presudu u Strazburu, u kojoj se između ostalog govori i u kojoj je riječ o diskriminaciji ostalih da se riješi pitanje pozicije hrvatskog naroda u Federaciji. I naravno mi Vama i ne smetamo, to je na kraju krajeva dio Vašingtonskog sporazuma, to je dio odnosa hrvatskog i bošnjačkog naroda, ne sporeći Vam to pravo, ali to ne smije biti nešto što će biti ucjena po kojoj se neće riješiti ono pitanje, prije svega koje se odnosi na diskriminaciju ostalih, a ono je jednostavno ... E time se rješava i to pitanje. I naravno zato se to zove i, ne više prijetnja nego ucjena. Ukoliko ne riješite ovo pitanje neće biti rješenja, jel' tako? Dakle, to je suština cijelog tog pitanja. Prema tome, mislim da je ovdje potpuno jasna pozicija koju Vi zastupate i sigurno da bez vaše odluke, zato postoji taj spoj Dodik–Čović, da bez vaše odluke praktično izbora u BiH neće ni 16 biti ukoliko to pitanje ne bude riješeno na način kako ste to odredili vi, odnosno prije svega gospodin Čović.
Replika, Drago Kalabić. Podsjećam hitni postupak.
Vjerovatno je hitno sve ovo što kažemo i svi pokušavamo da hitno kažemo ono što mislimo kada je u pitanju ova hitna procedura, to je malo da povežem samu ovu temu. Moja replika gospodinu Bojiću – ko je prvi počeo. Znači, ja sam danas očekivao raspravu i stavove SDS-a o svom prijedlogu o suštini. Oni o tome nisu govorili. Kako će govoriti kad je došao onakav, evo biću korektan pa neću dati nikakav epitet prijedlogu koji je ušao u proceduru sa jednim članom i svim onim što ga je jutros pratilo, ali eto i takav kakav je. Umjesto da govorite o suštini vi ste se bavili optužbama, šta vi rešavate time, i sve nas teško optužili. I onda reagujete kad se branimo od tih optužbi i kad kažemo da to nije tačno. Pa valjda ne mislite da se nećemo braniti i kazati da je, da ako se nas dvojica ne dogovorimo da neće biti izbora. Pa nas dvojica smo deset puta učestvovali u svim izborima i bez pitanja i sa pitanjima i nismo nas dvojica odlučivali o tom, i bolo je i sa našom i bez naše volje izbora, kao što će ih i sada biti. Ne mogu da zamislim situaciju u kojoj neće biti izbora, al' o tome isto tako svako može donijeti ličnu odluku da u tome ne učestvuje. Ako ne možete odlučivati o drugima možete o sebi i da donesete odluku po tom pitanju. Ali suština ove cjele priče jeste da ste vi ovdje danas glasnogovornik međunarodne zajednice i da ste iznijeli jedan prijedlog koji međunarodna zajednica nosa ovim Parlamentom već 20 dana i da ga niko drugi nije htio i vi ste prihvatili. Evo to vam je prava istina u cjeloj ovoj priči. Jedna druga politička partija je odbila to i zamolili su korektno da, oni su previše puta bili glasnogovornici međunarodne zajednice i to bi bilo providno, vi ste danas prihvatili jer to je ono što oni vide kao rješenje ove cijele situacije. I ja dozvoljavam da oni imaju pravo na to, to je njihovo viđenje, ali nije naše. Vi ste prihvatili da to danas ovdje donesete u Parlament misleći da će to vama dobra donijeti i sa ovim obrazloženjima koja ne piju vode. Možda bi nešto od toga i bilo da niste krenuli sa tim optužbama da neko želi blokadu i to neko ko je koliko do juče glasao za taj prijedlog kad su u pitanju izbori. Kako mislimo o svim drugim pitanjima u Izbornom zakonu o tom po tom, ali u, što se tiče pitanja samih izbora za nas je to rješeno. I kad reagujemo na takve optužbe, a vi ste ustvari htjeli da zamijenite teze onim centrima moći koji imaju ovdje svoje namjere u cjeloj ovoj priči. Naravno da moraju naći igrače preko kojih će te namjere, kao što ste maloprije rekli da ima ucjena, prijetnji, lobija, svi to rade pa između ostalog i stranci. Zahvaljujem.
Poslanik Niko Lozančić, druga replika. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Ma, iako sam razmišljao ... pa sam .. da repliciram, ovaj, ali ne znam, uvaženi kolega Bojiću odakle Vam uopće pomisao da neko nekoga ovdje ucjenjuje. Ne znam stvarno odakle Vam ta pomisao. Ako je zalaganje za principijelnost, dosljednost, konzistentnost, i šta hoćete još, 17 ucjenjivanje, onda ja i Vi pod pojmom ucjene potpuno različite ... Vi ste i svi mi ovdje smo prije manje od mjesec dana imali u proceduri prijedlog izmjena i dopuna Izbornog zakona koji nam je dostavilo Vijeće ministara u kojemu ste vi tad participirali kao punovažna stranka i koje je osiguravalo provedbu svih presuda Ustavnog suda. Ne znam, nisam čuo takve riječi prema onima koji to nisu htjeli podržati, nisam čuo da oni blokiraju izborni proces, da oni ucjenjuju nekoga, da oni treže nemoguće stvari, itd., itd. Za razliku od vaše ponude ta ponuda je bila u redovitoj proceduri, u redovitoj proceduri. Prema tome moglo se je o njoj raspravljati svakako. Nije korektno, mislim. Znači ovaj, ja moram reći, uvaženi gospodine Bosiću, da se Vi u posljednjoj godini dana vjerovatno više se dogovarali sa liderima šestorke od mene i ne znam odakle toliki jal prema nekima od njih, ne znam odakle naprasno preko noći. Ja imam isti odnos i sad i prije prema svima njima, odnosno prema svima vama i dok ste Vi bili, ja uvažavam svakog pojedinačno kao osobe koje su tragale za načinima da se dođe do nekakvih rješenja. Zalažući se za određena rješenja ... promišljajući na način kako on misli da je najoptimalnij, to je legitimno, to što nažalost nemamo napretka to je drugo pitanje. Ali i vi ste odgovorni za to, mislim bez obzira što od preključe niste dio toga, jel', to ne znači da vas je amnestiralo. Tako da nije dobro, znači nije dobro da primjenjujemo standarde jedne prije podne, druge poslije podne, nije dobro ni za koga, znači bez obzira, ja govorim ovo svima nama, znači nije dobro da kvalifikacije koje nam se ne dopadaju doživljavamo kao ucjene ili ne znam ni ja nešto drugo. Jer gospodin Franjičević, pošto nema on druge replike, zato sam se najviše javio, nije ni jednom rječju spomenuo – ako ne bude ovako nema izbora, ja nisam čuo to. Možda ste vi u prijevodu sa hrvatskog na srpski to tako doživjeli, ali ja razumijem šta on govori i stvarno čovjek nije izgovorio, radi istine mislim treba reći, znači niti je on prijetio. A da se zalaže, da ćemo se zalagati, da u ovoj čitavoj zemlji svi njeni građani i svi njeni narodi budu ravnopravni bez obzira u kom entitetu živjeli ... hoćemo i nemojte nam to zamjeriti.
Zahvaljujem gospodinu Lozančiću. Za repliku se prijavio poslanik Darko Babalj. Izvolite.
Pa ovo relacija srpski–hrvatski razumijemo, ne razumijemo, i ja nekad ne razumijem šta pričate ali, ali razumijem da, onako koliko ja znam da je ucjena ako nema rješenja pitanja HDZ-a nema ni rješenje, odnosno ne HDZ-a nego ovoga, možemo reći i HDZ-a, možemo reći i HDZ-a, nema ni rješenja Sejdića–Fincija. Ja to mislim da je to ucjena. Međutim, ono što, što je maloprije rekao kolega Belkić da se držimo dnevnog reda, odosmo malo daleko. A evo, nema kolege Kalabića pa ću biti onako prilično korektan, znači ono što je suština je da se svi slažemo, glasanje će pokazati da li to što smo se svi složili pokazujemo licemjerstvo ili ne pokazujemo. Ja ovdje ni od koga nisam čuo da ovo nije dobro rješenje za bilo koga u BiH. Svi su rekli da je dobro, a sad ono dalje više nije ni bitno, jel' rekla međunarodna, jel' rekao ovaj, jel' rekao onaj, daj da zajedno, ..., našim glasanjem, koje će biti jednoglasno vjerovatno u ovom Parlamentu, ćemo pokazati da smo ozbiljni u rješavanju problema u BiH. 18
Za diskusiju o hitnom postupku u skladu s članom 127. Poslovnika prijavila se i poslanica Milica Marković. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Baš tako kao što ste rekli, ja ću govoriti o proceduri i poći ću od ovoga što je kolega Babalj rekao da se svi slažemo da ovo ovako treba. Ja hoću da kažem da se ja ne slažem, da ne podržavam ovaj postupak, proceduru po hitnom postupku, kao što se ne slaže ni Klub SNSD-a iz dva razloga. Prvi razlog je što je ovaj Prijedlog izmjne Izbornog zakona je samo dio svih promjena koje Izborni zakona treba još da pretrpi i da prođe, a onda to naravno poslije uvodi jednu situaciju da je Izborni zakon, neki kažu, imao do sada 18 izmjena, možda više ili manje, i da je već vrijeme, znači, da mi moramo razgovarati o potpuno novoj formi Izbornog zakona, što je jedno vrlo ozbiljno pitanje, naročito u situaciji kada nas samo dijeli godinu dana od izbora. To je prvi razlog. Drugi razlog je zbog neprincipijelnosti predlagača, i evo kolege koje su govorile prije mene su već dosta toga iznijeli argumentovano u čemu se ogleda neprincipijelnost predlagača. Ja moram da kažem da razumijem potpuno poziciju SDS-a da u četvrtak kada su poslati u opoziciju oni takvi kakvi jesu pohlepni na funkcije, na pozicije, na mjesta, na radna mjesta u institucijama BiH, što su radili, molim Vas ja sam Vas slušala dok ste pričali, dakle što su radili sve ovo vrijeme dok su bili u vlasti sa nama ove dvije godine, razumijem da su oni željeli da ako je moguće odmah u petak budu izbori. Ali nije moguće, gospodine Bosiću, zato što postoji više razloga za to, ali najvažniji je razlog što ste vi iz SDS-a ste samo četiri poslanika od 14 iz RS-a i četiri poslanika od ukupno 42 u ovom Domu. Tako da morate shvatiti da ste poprilična manjina ovdje i da morate prihvatiti ono što smatra većina. Naravno razlozi zašto nećemo danas, možda bi smo mi i raspravljali o hitnoj proceduri, ali mislim da hitna procedura je potpuno bezrazložna i neopravdana u situaciji kada imamo još mnogo otvorenih krupnih pitanja koja su vezana za izborni proces. Vi sad kažete oni koji ne podrže ovu proceduru, izmjene ovog Izbornog zakona su protiv toga da se drže do iduće godine izbori. A ja Vas sad pitam – a da li ste Vi za to da se drže iduće godine izbori bez implementacije presude Sejdić i Finci pa da dođemo u situaciju da nam EU, kao što su nas već upozorili, i kaže – vi ste održali te izbore, mi te izbore ne priznajemo, pa vidite sad šta ćete, mi smo vas na to upozorili dvije godine prije tih izbora. Ša mislite o toj situaciji? Optužujete nas da želimo da prolongiramo izbore, navodno mi se bojimo izbora i to. Pa ja vam sad kažem da smo vas u četvrtak poslali u opoziciju sigurno do 2014., ali SNSD-u odgovaraju i izbori 2014. da vam tu opoziciju zapečatimo do 2018., pa da onda znate gdje vam je mjesto i kako ćete se ponašati.
Vrijeme.
Šta vrijeme, pa ja imam diskusiju ne repliku. 19
A diskusija je, izvinjavam se ja.
Dakle, za Vašu informaciju da Vam kažem da će SNSD do kraja, do 31. decembra imenovati na organima partije, imenovati izborni štab koji će početi da priprema kampanju za SNSD. Mi se apsolutno izbora ne bojimo i mi smatramo da treba izbori da se drže 2014., ali teba da se drže u zakonskim okvirima i da se ispune sve one pretpostavke koje su bitne za te izbore. Mi smatramo da je ovaj dio koji ste vi predložili samo jedan segment u setu pitanja koja se moraju riješiti prije raspisivanja izbora i naravno prije samih održavanja izbora. Ovo što vi predlažete, pa još po hitnoj proceduri, je samo davanje administrativne i tehničke mogućnosti Izbornoj komisiji da raspiše izobre. A ta pitanja koja su otvorena i koja će možda još više biti otvorena poslije raspisivanja izbora i održavanja izbora, ma vas to apsolutno ne zanima, vama je bitno nek se drže izbori da mi eventualno 2014. posjedamo tamo na ona mjesta na koja do sad nismo, ali mi vam iz SNSD-a garantujemo da se to neće desiti. Jer da to nije tako, gospodine Bosiću, prošle godine kad su se raspisivali lokalni izbori, kad su neki pominjali da je, da bi trebalo održati i vanredne opšte izbore, da se spoje sa lokalnim izborima zbog uštede, sa lokalnim izborima da bi se uštedilo na sredstvima, Vi ste bili najglasniji tad kad se izašli i rekli – ma nema potrebe da se drže vanredni opšti izbori, nek se drže samo lokalni. Zato što vam je tad u tom trenutku odgovaralo da se ne drže. A gospodin Dodik, koga optužujete sad da je on glavni blokator kao što ste rekli, da se ovo ne radi, da se na ovome ništa ne preduzima, je i tad izašao i rekao – SNSD nema ništa protiv, ako neko smatra da je recionalno da se uštede sredstva i da se spoje te, ta dva nivoa izbora neka se to uradi, mi nemamo ništa protiv, mi ćemo biti spremni i za te izbore. To je gospodin Dodik rekao, a Vi ste bili najglasniji da to odmah anulirate i da kažete da nema potrebe za tako nečim. I sad naravno ovo što radite danas i predlažete ovakvu proceduru govori dovoljno o SDS-u, da vi zaista nemate političkog kapaciteta da se nosite sa krupnim političkim pitanjima i sa pitanjima i problemima za koja treba mnogo uložiti energije i treba uložiti mnogo napora da bi se došlo do pravih i kvalitetnih rješenja. Ja ne mogu da vjerujem da Vi sad u svojoj diskusiji govorite kao SDS da, dajte da mi ovo uradimo, da idu izbori, da SDS uzme što može uzeti iduće godine na opštim izborima. A kakva je pozicija, evo konkretno hrvatskog naroda, da li će oni biti zadovoljni da na taj način se odvijaju izbori i da li Vi mislite zaista da samo jedna strana, a vi na kraju krajeva niste, niste vi, nije SDS samo jedini predstavnik srpskog naroda u ovom Parlamentu, da li Vi mislite da samo ako je zadovoljan SDS, i ako smatra da je vama sve potaman, ma baš vas briga za druge kako i bude i nek ide onako u onom pravcu u kojem vi želite. Naravno, vi možete da želite šta god hoćete, ali to tako vjerovatno to neće moći proći. I naravno sve optužbe koje iznosite i koje ovdje imputirate drugima više govori o vama i naravno ide u prilog onoga da i neke stvari koje treba da se rade, vi ćete vjerovatno biti isključeni iz tih procesa jer očigledno da nemate snage i kapaciteta za to. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Beriz Belkić ima repliku. Izvolite. 20
Replika je argumentima iznešenim protiv hitne procedure. Dakle, ja ću još jedan argument spomenuti koji ne treba ignorisati, kad budemo odlučivali da li ćemo se, da li ćemo hitnu proceduri ili ne. Dakle, neprovedba je krivično djelo i moglo bi se procijeniti da postoji osnova, osnov za sumnju da mi činimo krivično djelo. Tačno je da mi imamo još nekoliko neprovedenih presuda, međutim presude Ustavnog suda su autonomne i svaka za sebe i apsolutno u ovom trenutku govorimo o smanjenju tog tereta kojeg imamo u smislu činjenja krivičnog djela. Zašto da danas malo taj teret ne smanjimo i pošaljemo poruku Tužilaštvu koje je slalo neke dopise ovdje itd., koji su nas jako isfrustrirali, zašto ne bi bilo dobro da mi malo pošaljemo poruke da mi provodimo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Je li sa hrvatskog na bošnjački ili je problem oko bošnjačkog naroda. Bošnjački narod niko ne spominje oni su izgleda superiorni u ovoj državi, najbolje žive, svi ostali se pate. Dobro, dobro, dakle ja sam iznio argument još jedan da treba danas ovo uraditi po hitnoj proceduri.
O članu 127. Poslovnika želi govoriti i poslanik Slavko Jovičić. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, uvažene kolegice i kolege, uvaženi gosti. Moje kolege iz SNSD-a već su rekli što se tiče procedure kakva je naša pozicija i kakav je naš stav. Kad bi mi prihvatili ovu hitnu proceduru i kad bi se izvršile izmjene Izbornog zakona – je li onda kompletiran Izborni zakon, jesu zadovoljeni svi kriteriji da se održe izbori naredne godine? Nije. Dakle, u navođenju ovog prijedloga SDS-a samo što nisu naveli član 2. ili 3., nije bitno, mi tražimo da bude, kako su oni već prošlu sjednicu rekli, 11 poslanika iz SDS-a, što je prosto nemoguće. Ali dobro. Ne gledam jutarnji program na TV, ali jedna njihova televizija najavi jutros kako će ovo biti glavni problem, pa evo to je hitna procedura, i sukob, nastavak sukoba SNSD-a i SDS-a. Nije to nastavak. Uostalom ovo je njihovo pravo da predlažu izmjene i dopune zakona i uvijek su se pozivali na mišljenje Savjeta ministara. Gdje je ovdje mišljenje Savjeta ministara oko ove procedure? Sad im ne treba, treba im samo komplikacija. I da ne komplikujemo, mnogo puta sam ih upozoravao, molio da ne pominju ni Dodika, ni Čovića, jer oni nisu članovi ni Parlamenta ovdje, i dobro je što se dogovaraju. Kad bi od njih zavisilo i kad bi njihov dogovor bio implementiran ne bi bilo ovoliko problema, jer njihov dogovor nije usmjeren protiv bilo kojeg naroda, nije usmjeren protiv BiH. Ali to što njima smeta što bi njihovi interesi bili povrijeđeni u BiH to je neka druga stvar. Dakle, sasvim je jasno da će SDS nastaviti ovu politiku, i nek nastavi nemamo ništa protiv, mi smo spremni, ali nikome ni u primisli, bila kakva procedura hitna ili ovakva, ne treba da bude da smo mi protiv izbora, što oni insistiraju kao oni će pomesti. Kad god otvorite neku njihovu televiziju i medije, a fala Bogu sad su se tamo našli, a onda možete da vidite šta je njihova politika, sve u Sarajevu SNSD je izdao, sve u Sarajevu je SNSD je prodao, sve u Sarajevu je Dodik sa Lagumdžijom potpisao i sve će biti protiv srpskog 21 naroda. Drina neće više teći tamo kuda teče, nego će teći kroz Sarajevo, pa će ona Miljacka moja koja izvire na Palama, koja teče kroz Sarajevo, izvirati negdje u Tesliću i ići ćee prema Banja Luci. A Drina, ti stvarno energetski potencijali gdje svima odgovaraju i gdje je predsjednik, sad ću ga i ja pomenuti mada to rijetko koristim, Dodik rekao – da je to istorijska šansa za BiH, pogotovo RS, energija, voda, poljoprivreda, tri su glavna resursa za narednih 15 godina u svijetu. Ali eto, SDS će večeras da kaže – Dodik se dogovorio sa Lagumdžijom da Drina izgradnja ti hidroenergetskih potencijala, da krene sa Vrela Bosne i gradiće se hidrocentrale oko Osijeka gdje voda jedva teče i ne može se ni primjetiti okom, a neće na Drini gdje su tamo kapaciteti. Pa dosta ljudi više ove demagogije, svako me je ovo preko glave i dajte da kažemo jednom šta je ovdje interes. Interes je da SDS prijedlogom ovog jednog čalan neće riješiti problem Izbornog zakona, niti će se izbori ako bi ovo i usvojili, a nećemo, već ste čuli smoje kolege i uvaženu kolegicu Marković i Kalabića i svi koji su se javljali, neće ovo promjeniti ništa. Hajmo se dogovarati. Ali ne, vrlo je važno samoinicijativno gurnuti u proceduru neki prijedlog zakona, nikoga ne konsultovati, a onda optužiti koga drugog nego SNSD. Pa to je najlakše i ja sam protiv dobrog tima koji pobijedi Crvenu Zvijezdu ali bi, volio bi da Zvijezda svakog pobijedi. Hvala lijepo.
Niz poslanika me pitalo zašto na onom prvom dijelu sjednice u četvrtak striktno se držim Poslovnika? Evo ova tačka dnevnog reda kad smo fleksibilniji vam pokazuje zašto moramo striktno se držati Poslovnika. Riječ ima, odnosno diskusiju Borislav Bojić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, dame i gospodo. Dakle, da li ovaj Zakon rješava pitanje administrativnih i tehničkih prepreka? Da, to ste i sami kolegice Marković konstatovali, da rješava to pitanje i to je jedan korak ka rješavanju ukupnog pitanja izvornih propisa koji trebaju da regulišu ovu oblast. I ako je ovo pitanje oko koga nema spora, niti sporenja od bilo koje političke partije i ako je ovo sadržaj sa kojim se, kome se niko ne protivi, niko se ne protivi sadržaju, zašto onda se ne izjasnite u vezi sa predmetnim Zakonom i kažete – da, ovaj prijedlog SDS-a je korektan, u njegovom sadržaju nema ništa što je štetno za RS, niti za bilo koga u BiH. Prema tome, takvu vrstu opredjeljenja sam od Vas očekivao. Moram da Vam kažem kad govorite o pohlepi SDS-a, ovdje je u pitanju fotelja, tačno, ali u kojoj će sjesti SNSD a ne SDS, vi ste u pohlepi i vi trčite u fotelje. Niste vi mogli da podnesete da je ministar Šarović pokazao da samo na jednoj najvažnijoj funkciji na kojoj se nalazi predstavnik SDS-a pokazao je da je bolji od vaših deset. Pokazao je to gospodin Šarović, pokazao je prije svega svojim radom, korektnim odnosnom i stavovima koji ni u jednom trenutku nisu bili na štetu RS-a, niti bilo koga u BiH, a bili su od interesa za RS. No vi niste mogli da podnesete da se u medijima, prije svega govorilo o uspjesima funkcionera SDS-a, to je vama zasmetalo, zasmetalo vam je što imamo tu jednu fotelju. Ovdje nije borba o foteljama, nego o jednoj fotelji i o dva zamjenička mjesta. I vi imate pohlepu prema foteljama, to je, vaša opsesija su fotelje, niste vi mogli da podnesete i da gledate da ministar Šarović fantastično obavlja svoj posao i zbog takvog jednog odnosa ste pristupili, dakle, uzimanju i te jedne fotelje u kojoj je sjedio predstavnik SDS-a. I vi nama govorite o pohlepi. Besmislena je takva vrsta pristupa. 22 Što se tiče političkog kapaciteta SDS-a, pa Vi kažete – ne bojite se vi za izbora itd. da se vi ne bojite za izbore. Znam da se ne bojite samo vas je strah, strah vas je. Dakle, ne bojite se vi izbora ali vas je veliki strah. Na kraju krajeva dobro vi pratite i izvještaje raznoraznih agencija, ukrštaju se podaci, ali mi o tome nećemo ni da se hvalimo, biće prilike da na izborima govorimo u vezi sa kapacitetom da li SDS ima kapacitet ili nema. Budite sigurni da ima. A što se tiče istorijskih šansi, dakle što se tiče SDS-a i onoga što SDS kao projekte nudi RS-u, na kraju krajeva neće ništa biti štetno ni za BiH nešto što je sadržano u aktivnostima koje SDS, prije svega jačajući stranačku infrastrukturu vodi i pripremljena je za sljedeće izbore na kojima ćemo mi vama pokazati na koji način se između ostalog strateški opredeljujemo u vezi sa značajnim pitanjima vezano za RS, ali se nadam da će o tome pored rasprave ovdje biti daleko više rasprave u Narodnoj skupštini RS-a. I nemojte da podcjenjujete samo četiri, ima nas taman toliko da vas poput tornada odnesemo sa političke scene u RS-u.
Zahvaljujem. Replika, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Teško da čovjek kad sve ovo čuje može da kaže zaista ono što je mislio. Ali ima jedna stvar o kojoj svi moramo voditi računa. Pitanje mjere s kojom se obraćamo jedni drugima ponekad zaista prevazilazi i granice ukusa i granice pristojnosti. Postoji puno toga što bi mi jedni drugima mogli reći, razlika između nas je u tome ko ima mjeru. Šta će biti, i graditi ovdje karijeru na pitanju šta će biti je zaista neukusno. Biće dovoljno mjesta da se tučemo u toku izborne kampanje i sve ovo što se do sada događa i sve ovo vrijeme koje je potrošeno ovdje nemojte shvatati kao znak slabosti SNSD-a. Ne mogu da se bavim na taj način pitanjima o kojima govorimo, sramota me je, sramota me je što smo došli u poziciju da pljuvanjem jednog pokušavamo da izgradimo karijeru drugog. Stid me je što sam ovdje i stid me je što slušam sve te govore ljudi koji su do juče bili partneri. Molim vas zadržite malo dostojanstva i mjere biće nam koristi i jednima i drugima.
Poslanik Lazar Prodanović replika. Izvolite.
Odnosi se na diskusiju gospodina Bojića. Ne mogu Vas da shvatim zbog čega toliko sa velikom tugom i bolom prihvatate neku realnost da budete opozicija, ovo što se desilo i istovremeno u javnost kontinuirano iznosite dezinformacije, dakle, apsolutno netačne činjenice. Dakle, odnosi se na to, Vi govorite kako je jedan čovjek bolji od deset, pa najpametniji čovjek ne može biti bolji od deset prosječnih ispod bilo kog nivoa obrazovanja. A kad govorite o gospodinu Šaroviću reći ću Vam jedan podatak – i 2008. i 2009. i 2010. spoljnotrgovinski deficit u BiH bio je manji nego 2011. i 2012. i 2013. Pa, o čemu govorite? O ljepoti nekoga ministra. Je li ta priča o uticaju i značaju nekog ministra ogleda se u običnom verbalnom izražavanju i ne rješavanju suštinskih problema za BiH. Pa valjda se podrazumijeva da bi snaga tog Ministarstva bila u stvaranju ambijenta u kome će BiH imati značajno veći izvoz ili približavati se u smislu izvoza u 23 odnosu na uvoz roba i usluga. A to da li je bolji, moguće je da je bolji, al' na druge načine i druge metode i različite koristi. O tom će vrijeme pokazati, o toj priči borbe o zaštiti kao domaće proizvodnje protiv lobija i to sve, često je to zamagljeno nekim drugim interesima, ali biće vremena da se i o tome govori. Vratiću se još samo Zakonu, izvinjavam se da ne bi ispalo ..., dakle radi se o implementaciji odluke Ustavnog suda BiH. Ova, ove izmjene izbornog zakonodavstva bile bi značajne za Izborni zakon u BiH, ali gospodo moram vam nešto iskreno reći – bilo bi logično da se konsultovao Zakonodavno-pravni sektor Parlamentarne skupštine BiH u načinu predlaganja ovog Zakona. I šta će se uopšte desiti ako ovo ne bude hitna već bude skraćena ili redovna procedura? Neće ništa, i ne trebamo sada govoriti kako su je SDS spasilac implementacijom ove odluke od 88 neimplementiranih odluka Ustavno suda sada sa ovom jednom odlukom na način. I takođe kada se govori o ovom bilo bi važno da je ova izmjena izbornog zakonodavstva obuhvatila i devet izbornih jedinica u RS-u koje su narodnom odlukom RS-a, dakle utvrđene izmjenom izbornog zakonodavstva. Hvala vam.
Poslanik Slavko Jovičić, ima repliku. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Ma radi istine, Vi ste maloprije upozorili da govorimo o procedurama predloženog Zakona, i to je tačno, ali otišlo se je sa diskusijom i Vi ste svjedoci bili o čemu se raspravljalo. Priča sa gospodinom Šarovićem ne treba da bude i da dobije nastavak. Ona je završena na jedan način, a vidjet ćemo kako će biti u konačnici završena. Ali, radi istine postavit ću pitanje – šta je to najbolji ministar, gospodin Šarović, do sada uradio? Je li to olakšan izvoz poljoprivrednicima, pa i taj predmetni Zakon oko kojeg je počeo cijeli spor navodni. Pa gospodine Bojiću, taj Zakon je pripremio bivši ministar SNSD-a Mladen Zirojević, i on bi bio tada usvojen da je bilo podrške iz Federacije tom Zakonu. Gospodin Šarović ga je samo izvukao iz ladice i stavio kao prvi prioritetan Zakon i vi se ponosite kao da je nešto to uradio Mirko Šarović. To je prvo netačno. Pa nije počeo ovaj Parlament od vašeg izbora i mog ponovnog izbora. Znamo o čemu se tu radilo. Ali da ne prenosimo, rekao sam i molio vas, atmostveru iz RS-a u Parlament BiH, kanite se više toga šta je uradio Šarović, šta je uradio dogovor Dodik-Čović. Pa naravno da nam je u interesu da i hrvatski narod kao najmalobrojniji riješi svoje pitanje. To nije stvar da smo mi zaštitnici i glasnogovornici predstavnika hrvatskog naroda. Ali sreće u BiH niko neće imati ako su bilo čiji interesi povrijeđeni. Pa i ostalih, pa i konstitutivnih naroda, pa i entiteta, pa i kantona i da ne nabrajam dalje. Ovakvom vašom pričom krenuli ste previše rano u izbornu kampanju i kao vi ćete nas kao tornado. Ma izdržali smo mi tornada, ja se samo bojim cunamija, ali na svu sreću vi ne možete ga proizvesti, jer nemate takve tehničke mogućnosti, ali mi imamo i za to rješenje. Hvala lijepo.
Treba da zatvorimo diskusiju, ali ima još jedna replika, poslanik Adnan Bašić. Izvolite. 24
Ma, zahvaljujem gospodine predsjedavajući, uzeli ste mi riječ iz usta. Ja stvarno slušam već evo više od dva sata, ona bujica koja je bila mali potočić, ... kad su iskre frcale između dvije najjače političke stranke u ovom Parlamentu, sada nas je, vidite od zadnjih događaja na prethodnoj sjednici, preplavila bujica te ogorčene mržnje političke, prepucavanja i vidite u što se pretvorila jedna obična diskusija o jednoj proceduri. Dva sata, ako ćemo svaku našu sjednicu održavati sa dvije tačke dnevnog reda onda i jedne i druge molim iskreno, ljudski, da to rade na nekom drugom mjestu. Ovo je stvarno prešlo sve granice. Ja poštujem vaše političko pravo da se obračunavate i na ovaj način, ali što je mnogo, mnogo je. Imamo mi stvarno mnogo većih problema. A apropo plašenja mečke rešetom, što bi rekao naš narod, hoće li biti izbora ili neće, biće izbora. Svi vi želite izbore, svi, i sve ćete učiniti da budu, naročio iz različitih pobuda. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu, kolega Darko Babalj se ipak prijavio. Šta je, je li replika ili diskusija? Replika je li, ili slučajno
... [[nije uključen mikrofon]] nije slučajno, ali pošto nema ...
Ipak dakle, zatvaram raspravu o petoj tački dnevnog reda. Prelazimo na šestu tačku dnevnog reda, Ad. 6. Prijedlog zakona o odgovornosti za nuklearnu štetu – predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Prije nego što otvorim raspravu želim vas sada podsjetiti na slijedeće. Prvo, od ove pa do posljednje tačke današnje sjednice dnevnog reda ograničavam trajanje rasprave na pet minuta, jer vjerujem da mi je cilj kao i vama da ovu sjednicu danas okončamo u nekom pristojnom vremenskom intervalu. Drugo, od ove 6. pa do kraja danas, koja je, je li, 17. tačka dnevnog reda, svako onaj ko se udalji od tačke dnevnog reda, biće upozoren. A ako upozorenje ne bude djelovalo primijenit ćemo i oduzimanje riječi. Nadam se da do toga neće doći. Otvaram raspravu o šestoj tački dnevnog reda. Riječ ima poslanica Dušanka Majkić. Izvolite. 25
Pa evo, imam potrebu da kažem nekoliko riječi. S obzirom da je ovaj Zakon u proceduri jako dugo i da je praktično Vijeće ministara, 27.02. ga dostavilo u proceduru, da je Predstavnički dom, odnosno da je Zajednička komisija za odbranu i bezbjednost 16.04. završila svoj posao, ali da imamo slučaj da je Dom naroda tek 12.09.2013. završio svoj dio posla. Podsjetit ću vas da je Kolegij Doma naroda Vijeću ministara, vezano za ovaj Zakon, poslao pismo u kome je Kolegij Doma naroda odlučio predmetni Zakon vratiti predlagaču zbog neusklađenosti s normama bosanskog i hrvatskog jezika. E to je razlog zbog čega je Zakon toliko dugo u proceduri. I zaista je nedopustivo da zakoni koji nisu prošli rektorsku proceduru, završavaju u Parlamentarnoj skupštini i da dolazi do ovakvih situacija da mi praktično po šest mjeseci čekamo da neko iz Savjeta ministara ovjeri da je verzija na srpskom jednaka u tumačenju verzije na bosanskom i hrvatskom. Evo, želim da kažem na kraju da je konačno poslije odluke Doma naroda da usvoji ovaj Zakon, da je rasprava o drugoj komisijskoj fazi protekla tako da je usvojen jedan od amandmana poslanika Denisa Berovića i da je Zakon jednoglasno usvojen u drugom čitanju.
Zahvaljujem poslanici Majkić, koja je govorila isključivo o temi koja je na dnevnom redu, odnosno u okviru ove tačke. Vjerujem da će tu praksu nastaviti i poslanik Zijad Jagodić. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Uvažene kolegice i kolege poslanici, sve vas skupa pozdravljam, također i goste. Kada je u pitanju ovaj Prijedlog zakona o odgovornosti za nuklearnu štetu ja bih želio da postavim neka pitanja, a prije svega predlagaču ili Vijeću ministara, jer smatram da je zanimljivo da znamo – Da li je do ovog momenta Vijeće ministara, kao predlagač ovog Zakona, dobilo mišljenje ili komentar.
Kolega Jagodiću, drugo čitanje je u pitanju, drugo čitanje, amandmanska faza.
Dobro.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za diskusiju? Ne javlja. Zatvaram raspravu o šestoj tački dnevnog reda. Prelazimo na sedmu tačku dnevnog reda, 26 Ad. 7. Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o postupku indirektnog oporezivanja – predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje) Prijedlog zakona je u prvom čitanju usvojen na 54. sjednici, održanoj 07.10.2013. godine. Nadležna Komisija za finansije i budžet Izvještaj je dostavila 23.10.2013. godine. Nije bilo predloženih amandmana. Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zatvaram raspravu. Prelazimo na osmu tačku dnevnog reda, Ad. 8. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o programu zaštite svjedoka u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH (zakon u drugom čitanju)
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Kolegice i kolege zastupnici, dame i gospodo, ja vas sve srdačno pozdravljam. Želim naglasiti da mi je drago da je konačno Vijeće ministara počelo se miješati u svoj posao. Dakle, jedna od glavnih stvari, po mom mišljenju, koje bi Vijeće ministara trebalo i da radi, je upravo vođenje ekonomskih politika za ovu zemlju, jer u sadašnjoj situaciji u kojoj se BiH nalazi, svi znamo i danas, evo vijest imamo da MMF odlučuje o 48 miliona eura koje BiH treba da se zaduži, od ukupno 395 miliona eura. Dakle, umjesto Vijeće ministara da radi upravo ove ekonomske mjere i da radi na, odnosno potiče domaću proizvodnju, zapošljavamo ljude, da popravljamo vanjsko-trgovinsku bilansu i punimo proračun na ovaj način, upravo ekonomskim mjerama, dakle mi se zadužujemo kod MMF-a, a ove sve mjere koje imamo na raspolaganju, nažalost, evo prvi put nakon dvije godine, danas imamo jedan mali segmenat. Znamo da nam zaposlenost u privatnom sektoru pada a zaposlenost u javnom sektoru malo raste, i zbog toga nemamo drastičnog pada zaposlenosti. Dakle, to sve vodi u krivom smjeru. I ovo je jedan mali popravak u kojem se kaže na kraju obrazloženja da će ovo popraviti oko 15 miliona KM proračun. Dakle, kada je u pitanju što odabrati, da li se zadužiti kod MMF-a ili ovdje još povećati ovo 10 puta, pa 150 miliona dobiti u proračun, ja sam, što se tiče mene, dakle ja bih uvijek bio za ovu mjeru, a ne za zaduženje, jer mislim da je to jedini način na koji možemo povećati zaposlenost, zaposliti naše ljude, da potičemo domaću proizvodnju, da popravljamo vanjsko-trgovinsku bilansu i da na taj način punimo proračun. I dakle, ja bih još jedanput pozdravio na ovaj pristup, s tim što bih zamolio predlagača da umjesto 0,25 stavi 0,50. Dakle, na ovaj način, mislim da, da ja ne ulažem amandman na drugom čitanju, to je moj prijedlog i podržavam ovo u ovakvom pravcu. Hvala lijepo.
Prije nego što riječ dobije poslanik Mato Franjičević samo da podsjetim, dio poslanika i dio članova Kolegija nije znao da će doći do ovog nastavka u ponedeljak, tako da smo jedan dio važnih obaveza preuzeli, tako da evo i vi možete se orijentisati od 13:00 do 13:45 će biti pauza, bez obzira na kojoj tački dnevnog reda tada budemo. Riječ ima poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Generalno nemam ništa protiv smjera kojim se krenulo kada je riječ o ovim izmjenama ovog zakonskog propisa i nemam naravno ništa protiv ni kada je riječ o razlozima koji stoje iza tih, odnosno o namjerama i razlozima koji stoje iza ovih i ovakvih rješenja. Međutim, osim zaštite ili stimuliranja domaće proizvodnje piva, domaćih pivovara, bilo bi dobro, i njihovog stavljanja u konkruentniju poziciju u odnosu na one vanjske, bilo bi dobro da se samo produžilo u tom hodu na način da se napravilo više kategorija tih domaćih ili općenito proizvođača piva, pa da se kad se već spominju, a ovdje se u obrazloženju spominju primjeri i praksa iz EU, iz takvih pivovarskih 28 zemalja kao što su Češka i Njemačka, da su se iskoristili ti primjeri, već otkrivena topla voda, i da se napravilo više ovih kategorija kako bi se dodatno stimuliralo istinski male ili manje proizvođače piva. Ovako smo ostali na pozicijama, kakve nudi ovaj Prijedlog izmjena Zakona o trošarinama, da će nešto povoljniju poziciju imati, čini mi se 20 feninga po litri je trošarina za pivo, od onih proizvođača koji proizvode do 400 tisuća hektolitara godišnje, to su velike količine kada je riječ o našoj industriji piva, a sve one koji proizvode više od toga, implicira se, naravno da su to ove strane pivovare, oni će plaćati 5 feninga veću trošarinu. Moj je prijedlog da ostanemo, naravno da ne idemo sad u neke skapade, ali da ostanemo u granicama realnog i mogućeg. Da se za one proizvođače koji proizvode preko 400 tisuća hektolitara trošarina poveća na 30 feninga po litri. I, to će onda biti istinski realni stimulans za domaće proizvođače piva, a da sve ove koji proizvode ispod 400 tisuća hektolitara da ih gradiramo, da napravimo više kategorija po primjeru, rekao sam već, Njemačke, Češće, Belgije, koje se ovdje spominju, pa da onda najveću stimulaciju i najmanju trošarinu dobiju proizvođači od recimo, kao što se ovdje navodi 12,5 tisuća hektolitara godišnje, da slijedeća kategorija budu proizvođači do 25 tisuća hektolitara godišnje, itd., itd. Naravno, ja ću u tom smislu pripremiti i amandmane i kada bude drugo čitanje, možemo i o tome onda raspravljati. Hvala.
Zahvaljujem. Slijedeći za diskusiju se prijavio uvaženi poslanik Anto Domazet. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Poštovane kolege, prisutni. Imamo pred sobom jedan tekst Zakona koji predstavlja jednu konkretnu mjeru zaštite domaće proizvodnje i pri tome treba da budemo sasvim načisto da u mjerama zaštite domaće proizvodnje imamo različit arsenal mjera, počev od mjera aktivne politike koje promoviraju razvoj, pa do mjera pasivne politike koje sprečavaju konkurenciju iz inozemstva. Ja bih rekao da je ovo jedna mjera kombinirane zaštitne politike i dobro došla mjera za očuvanje, odnosno za uspostavljanje fer konkurencije domaćih proizvođača piva sa globalnim i regionalnim proizvođačima koji nastupaju na bosanskohercegovačko tržište. Ono što je jako važno, to je da istaknemo da je ovo usklađeno sa praksom EU a samim tim i sa praksom Svjetske trgovinske organizacije i da su nam to ustvari limiti u arsenalu mjera koje možemo poduzimati u vezi sa zaštitom domaće proizvodnje. Također bih želio istaći da ovim mi nismo stavili u posebno privilegovan položaj domaće proizvođače koji su naravno svi odreda u okviru ovih limita od 400 tisuća hektolitara godišnje proizvodnje. Naprotiv, mi smo njih stavili u možda više fer položaj u odnosu na konkurenciju, ali uspjeh ove mjere presudno će ovisiti od konkurentnosti domaćih kompanija. Dakle, ne bi valjalo da u našim kompanijama prevlada osjećaj da je ova mjera riješila probleme njihove konkurentnosti i njihove pozicije na tržištu i da poslije ove mjere možemo 29 očekivati jedan prosperitet, rast proizvodnje, zapošljavanje, investicija, samo od sebe. Treba razumjeti konkurenciju na ovom tržištu, a ona je slijedeća. Nema, na ovom tržištu nije dominantna konkurencija cijenama, nego konkurencija brendovima. Ovo je industrija koja nije vođena troškovima, nego industrija vođena marketingom. Prema tome, naše kompanije moraju mnogo više da ulažu u marketing, mnogo više da pojačaju svoje sposobnosti djelovanja na marketinškom području i uz ovu mjeru možemo očekivati da se to odrazi u nekoj povoljnijoj situaciji, jačanju njihove konkurentnosti na tržištu. I na kraju, želio bih da odgovorim u smislu nekom polemičkom, sa kolegom Mladenom Ivankovićem-Lijanovićem, u smislu da mi u našoj politici zaštite domaće proizvodnje nemamo alternativu ili zaštititi domaću proizvodnju ili se zaduživati. To je suviše pojednostavljeno gledanje na ekonomiju. Dakle, domaću proizvodnju treba promovirati, posebno aktivnim mjerama, dakle razvoj, razvoj, razvoj. A što se tiče zaduživanja, u pogledu zaduživanja mi treba da osiguravamo izvore za razvoj. A evo, u aksidentnim situacijama desilo se da zaduživanje treba da se uradi i radi toga što treba prevazići trenutačne probleme u javnoj potrošnji, očekujući da će razvoj stvoriti dovoljne uvjete da uredno otplaćujemo obaveze po kreditima koji služe za prevazilaženje tih trenutačnih teškoća. Na kraju ja bih želio da kažem, pored toga što se u javnosti u BiH uglavnom stvorilo negativno javno mnijenje u vezi sa zaduživanjem, za riješavanjem trenutačnih deficita u javnoj potrošnji, mi smo imali alternativu da povećamo poreze, kao što su mnoge države koje su se našle u sličnim situacijama uradile. A imali smo alternativu da prodajemo kapital državni, pa čak i u bescjenje, kao što su također mnoge države radile. Mi smo se opredjelili na jednu varijantu koja jednostavno predstavlja izraz mogućnosti potreba u BiH i ona naravno može biti predmet i osporavanja i potvrđivanja, ali moramo shvatiti da to nije sama po sebi negativna, odnosno loš potez u makroekonomskom upravljanju BiH. Hvala lijepo.
Hvala Vama. Sljedeći za diskusiju, uvaženi poslanik Beriz Belkić. Izvolite.
Evo, ja ću kratko. Dakle, ja ću apsolutno slijediti jedinstven stav naše Komisije za spoljnu trgovinu i carine, koja je podržala ovaj Zakon u prvom čitanju, ali neću propustiti priliku da izrazim žaljenje i smatram da je šteta što nismo organizirali raspravu o ekonomsko-socijalnoj situaciji u zemlji, koju smo mi inicirali 2011., ovdje je podržali, čekali Vijeće ministara da nešto uradi, da iskoordinira. I predsjedavajući Vijeća ministara nam je na prošloj sjednici rekao da je on uputio dopise, da nema odgovora, tako da ta priča nije realizirana, a ja se iskreno nadam da će u dogledno vrijeme biti. Argument za takvu potrebu nam je dao poslanik Domazet, koji je kroz svoju diskusiju ukazao da BiH ipak ima neke instrumente, dakle mehanizme koji mogu uticati na određene stvari, a mi smo ti koji to radimo. Dakle, kao što je rečeno u diskusiji, ovo je jedna od mjera koje su poznate i koje se provode, ali evo ova mjera je dakle u ovisnosti od ovoga Parlamenta. I to je argument više da mi 30 imamo razlog da ovdje obavimo raspravu o ekonomsko-socijalnoj situaciji, da ovdje sjedi jedan broj ljudi, naravno ne uključujem sebe u to, koji poznaju situaciju iz prakse i iz teoretskog znanja itd., tako da mislim da bi trebalo obaviti raspravu na ovom Parlamentu o ekonomsko-socijalnoj situaciji i čuti niz vrlo dobrih razmišljanja i preporuka. Mene malo zbunjuje, nemam razloga da ne vjerujem diskusiji gospodina Domazeta koji je jasno rekao da ne trebamo se zavaravati, da ovo nije dovođenje ovih proizvođača iz oblasti industrije piva u neki povoljniji položaj, nego je ovo samo fer pristup, odnosno njihovo izjednačavanje, što znači da su oni bili praktično u nekoj vrsti podređenog položaja, što im je otežavalo poslovanje. Ja sam upravo želio da kažem, jedan od razloga što ću podržati ovaj Zakon, jeste ta pažnja i taj odnos, poticaj naše proizvodnje, a ne punjenje budžeta. Dakle, ako ovo donosimo samo zbog tih 15 miliona ili neke procjene koliko bi to moglo povećati budžet, po meni je to pogrešno. Ja se sada iskreno nadam da barem postižemo to o čemu je poslanik Domazet govorio, da ove proizvođače dovodimo u ravnopravan položaj, odnosno da imamo neki fer pristup prema njima. Evo ovaj, dakle, ja ću apsoluto podržati ovaj Zakon u prvom čitanju i još jedanput apeliram i na Kolegij da insistira da Vijeće ministara realizira naš zaključak koji smo mi ovdje svi donijeli i obezbijedi materijale i da mi organiziramo raspravu o ekonomsko-socijalnoj situaciji u zemlji, jer imamo šta i reći a Boga mi možemo nešto i uraditi, a to je vidljivo iz, evo donošenja eventualno izmjena i dopuna ovog današnjeg Zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Uvaženi kolega Saša Bursać. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Pozdravljam predsjedništvo, kolegice i kolege i sve prisutne u sali. Ovako, u suštini, slažem se i ja sa dosta stvari koje su već izrečene ovdje, međutim evo zadnji je diskutovao gospodin Belkić, ne vidim razlog zašto mi ne bismo mogli i zašto ne bismo u krajnjem slučaju i trebali favorizovati svoju proizvodnju, svoju domaću proizvodnju. Mislim da apsolutno treba tome i da težimo. Mi se nešto kao ustežemo pred EU. Jasno postoje činjenice koje govore da mnoge zemlje EU štite mnoge grane svojih industrija, mnogo toga su zaštitili svojim zakonima, pa tako da apsolutno ne vidim smetnju zašto to ne bi bilo ni ovdje. Ako se sjećate kada smo pričali o poljoprivredi i kada smo govorili o onim sušnim godinama, jedna od mojih ideja je bila da mi, jer ti mehanizmi su kod nas u rukama, da oslobodimo poreza u potpunosti uvoz i izradu ovdje na domaćem, znači tržištu sistema za navodnavanje i svega ostalog što to prati, jer definitivno smo to prepoznali kao problem. Znači, evo nismo do toga još došli, ja se iskreno nadam da hoćemo, ali evo došli smo do piva. Nije ovo nikom od nas ovdje palo napamet, jednostavno su ljudi vidjeli da se guše i da im prijeti definitivno propast, udružili su se i išli su prema nama, išli su prema Parlamentu i ovdje evo danas Bogu hvala mi prepoznajemo njihova nastojanja da opstanu i tako treba i da bude. I evo, ja se iskreno nadam ovih dana izaći ćemo im u susret, znači sprovešćemo u parlamentarnu proceduru do kraja. 31 Moram isto da vam kažem, da nećemo mnogo pomoći sa ovom predloženom mjerom našoj pivarskoj industriji, zato što kada uzmete na istom nivou će ostati 20 feninga opterećenje po litri za naše pivare, a povećat će se za 25 znači po litri, i kada uzmete da najprodavanije pivo, evo ja ću slobodno reći, znači Bavarija, ona se pakuje u boce od 0,25 i kada uzmete da ih treba po litri opteretiti sa 5 feninga više, dobićete da je to 1,25 feninga po boci. To apsolutno oni u onom sistemu rabata i ne znam ni ja čega, će da anuliraju i definitivno nećemo mnogo im nauditi, hajde tako da kažem, odnosno nećemo im puno opteretiti njihovu prodaju ovdje u BiH. Kada uzmete da na boci od 0,33, - 1,7 feninga dodajete, znači na postojeću cijenu, ako to bude uopšte u izmjeni cijena, bukvalno hoću da vam dočaram, znači definitivno nismo napravili ništa. Najveće opterećenje za pivo koje eto služi se u lokalima je od 0,50 i bilo bi opterećeno sa dodatna 2,5 feninga. Znači ništa nažao i ništa veliko nećemo da učinimo tim stranim pivarskim kompanijama. Mislim da sam veoma blizu prijedloga kolega koji su predlagali znači da to opterećenje bude više. Ako već nešto radimo, dajte da to opteretimo znači u tom smjeru, uz sve ovo što je rekao gospodin, uvaženi kolega Domazet, definitivno oni to marketinški odrađuju, znači strane kompanije to daleko bolje marketinški odrađuju, nego što to čine naše kompanije. Dakle, ne bi bilo loše razmisliti da se to još dodatno optereti, da baš utiče, znači da nam baš bude namjera da utiče na cijenu proizvoda, odnosno da utiče na cijenu litre piva u BiH, da, evo ja ću biti slobodan pa reći, znači da baš moraju iskoče malo sa cijenom više od naših proizvođača, tako da naše pivo dobije i u tom dijelu. Jeste da to nije popularna mjera jer lakše bi to kulturnije i jednostavnije, možda ne jednostavnije, ali kulturnije u svakom slučaju bi bilo na način kako je rekao profesor Domazet, ali Bože moj. Znači apsolutno podržavam ovu ideju i podržavam i da to bude više. Nadam se da ćemo amandmanski svi djelovati u ovom smjeru i da ćemo naravno naći mjeru, da nećemo ni pretjerati.
Vrijeme.
Evo samo još jedna rečenica. Ono što se tiče piva, ne treba samo pivo opteretiti dodatnom akcizom, treba vidjeti svu tu visokoakciznu robu i sve ono što definitivno nije neka životna namjernica, lijekovi ili nešto bez čega se ne može. Znači definitivno trebamo u tome tražiti sebe i trebamo povećavati te akcize. Hvala, imam još štošta reći, žao mi je što smo skratili.
Zahvaljujem. Nadam se da ne zamjerate. Možda jesam strog, ali sam i pravedan. Uvaženi kolega Zvonko Jurišić. Izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolegice i kolege. 32 Evo, kada je u pitanju ova izmjena i dopuna Zakona o trošarinama BiH, znači ove koje su ovdje pred nama, ja moram reći da sam pomalo iznenađen što ovo nije došlo nešto ranije u parlamentarnu proceduru, pa bar i godinu dana ranije. Evo, danas smo od kolega koji su diskutirali na ovu temu, u svakom slučaju jedna pozitivna diskusija i svi su suglasni da treba zaštititi, znači domaću proizvodnju, pa makar i na ovakav način, povećavanjem ovih trošarina na proizvodnju, odnosno uvoz ovih, kada je u pitanju, znači bezalkoholnih pića, piva i vina. Ovdje domaću proizvodnju, znači na ovaj način ćemo staviti otprilike u jednu ravnopravnu konkurenciju sa velikim sustavima koji nam dolaze iz EU i iz regije i poboljšat ćemo njihov način poslovanja na domaćem tržištu, ali mislim da je ovdje vrlo bitno, ne samo punjenje, nego ... proračuna gdje je predviđeno povećavanje ... ovih trošarina, ovo na 0,10, 0,25 i 25, da će povećavanje u proračunu biti za nekih 15 miliona maraka. Svakako da će se time i osigurati stabilnost, u najmanju ruku ovog broja djelatnika koji su uposleni u ovim industrijama, prije svega najveći broj djelatnika u pivarskoj idnustriji, ali i djelatnici koji se bave proizvodnjom i prodajom vina u BiH. Mi u svakom slučaju kao institucija, kao Parlamentarna skupština BiH trebamo raditi i na svijesti građana u BiH, da građani BiH uzimaju domaće, znači domaće proizvode koji su po svojoj kvaliteti, to smo se mogli sigurno i uvjeriti, vrlo slični ili jednako kvalitetni, ako ne i kvalitetniji nego mnogi proizvodi za koje mi plaćamo ne baš malu cijenu, a oni i nisu baš provjereni, ni kvalitetno, onako kako to tamo i piše. Naravno, da u tom slučaju najviše profitiraju oni uvozni lobiji koji očito imaju i pokriće u određenim političkim elitama. Mi koji primamo plaću, znači koji radimo u institucijama, ne samo BiH nego u svim javnim institucijama, trebali bismo koristiti te domaće proizvode, na taj način pokazati da mi vjerujemo u domaću proizvodnju, a ne da samo deklarativno pričamo o domaćoj proizvodnji, a da u svakom momentu nastojimo koristiti ili konzumirati ove uvozne proizvode. Pošto sam već iz diskusija otprilike vidio da će biti i amandmana na ovaj Zakon, znači na ove izmjene i dopune Zakona, da se povećaju ove trošarine, pogotovo vidim ovdje za pivo, čuo sam dva prijedloga od kolege Franjičevića na 0,30 ili kolege Ivankovića na 0,50 je li, ja ću predložiti, ili zajedno s njima ili sam, da to isto učinimo i za bezalkoholna pića i na vino da se povećaju ove trošarine sa 0,10 na 0,20 ili na vino sa 0,25 na 0,30. Jer, onako jedan podatak koji sam možda negdje uhvatio, da BiH uveze bezalkoholnih pića i piva 150 miliona KM, to je jedan zastrašujući podatak, ako znamo da smo mi po kvaliteti i količini pitke vode u Evropi negdje peto ili šesto mjesto, mislim da dijelimo to sa Hrvatskom, onda apsolutno nema razloga da umjesto domaće vode da pijemo mi. Mislim voda se može uvoziti, to je Zakon trgovine vrlo jasan ali mi trebamo konzumirati ove domaće proizvode. I na taj način ćemo omogućiti sve ovo o čemu pričamo, i dodatne prihode i zapošljavanje, što nam je, ili bi nam trebalo biti svima i posao i intencija i zadaća za koju smo mi plaćeni. Hvala.
Zahvaljujem poslaniku Jurišiću koji se uklopio u predviđeno vrijeme. Riječ ima poslanik Salko Sokolović. Izvolite. 33
Hvala gospodine predsjedavajući. Pozdravljam sve prisutne. Evo, mi u SDA podržavamo ovo zakonsko rješenje predloženo od strane Vijeća ministara. Možda u ovom momentu, kao jednu dobru ideju, nismo zadovoljni sa svim onim što je napisano u Zakonu i predloženo. Ponoviću se, ali evo želim da kažem konkretno naš stav. Mislim da su ovi iznosi ili mislimo da su ovi iznosi akciza trebali, iznos ove akcize trebao biti veći. Evo, govorilo se o tim ciframa, 0,30, 0,35, neko je spominjao i 0,50., i mi ćemo u tom pravcu i djelovati u amandmanskoj fazi iz prostog razloga što je već vidljivo, kroz argumente koji su navedeni u obrazloženju za ovaj Zakon, da će doći do porasta proizvodnje u domaćoj pivarskoj industriji, jer instalisani kapaciteti u ovom momentu su negdje oko 30% u pogonu. Znači, ima tu jedna vrlo značajna količina praznog prostora i mislim da ovakvim mjerama, ili ovakvom mjerom možemo u znatnom popraviti i dobit za državu BiH, ali ono što je najvažnije u ovom momentu, ono što fali BiH – povećati broj radnih mjesta. I ja baratam ovom činjenicom da u ovom momentu BiH uvozi u vrijednosti 150 miliona piva u BiH, a evo neko je to bacao tamo na papir pa rekao da je to preko hiljadu radnih mjesta. Da barem jednu trećinu tog uvoza eliminišemo, usmjerimo ka domaćoj proizvodnji, uz sve one je li, elemente o kojima se ranije govorilo, napravljen je određeni efekat. I ono što je vrlo bitno napomenuti ovdje, a to se veže za odnose i sa EU i sa CEFTA-om, i to je navedeno u obrazloženju da ovo nije diskriminatorski zakon prema njima, znači da sve male pivarske industrije, bez obzira gdje se nalaze, mogu imati ili mogu koristiti ove pogodnosti. I evo, da li sada ili kroz neko kasnije poslaničko pitanje, a možda pošto je ovdje predstavnik ministarstva, mene interesuje da li su rađene određene analize i kada su u pitanju bezalkoholna pića i vino, da li su na tom polju, možemo reći postoji neka kvota koja će na isti način zaštiti i bezalkoholnu i vinarsku industriju u BiH? Evo, da li smo u mogućnosti da kroz ovo zakonsko rješenje to riješavamo ili mi možda kroz amandmane da probamo da predložimo određena rješenja, pa da evo vi iz ministarstva nam date na to pitanje odgovor. Ali ja mislim da, da li sada ili u nekoj narednoj fazi, sigurno bi nam trebali dati neke pokazatelje, jer vi u ministarstvu sigurno to možete daleko lakše prikupiti informacije i na kraju krajeva i predložiti nam jedno ovakvo rješenje, evo kao što ste to predložili i sada. Evo, uglavnom je diskusija na tu temu. Da li je ta visina akcize dovoljna ili nije, niko ne spori idej,u i mi iz Kluba SDA evo na kraju krajeva, dajemo određenu podršku ministarstvu da se ubuduće nastavi baviti ovom problematikom, da nam dostavlja ovakva kvalitetna rješenja koja će u krajnjem imati rezultat i jaču ekonomiju BiH i povečan broj zaposlenih. Hvala.
Zahvaljujem. Poslovničku intervenciju ima poslanik Drago Kalabić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, s obzirom da na ovako važnom Zakon nema uvaženog i ovdje hvaljenog ministra, vidimo da Klub SNSD-a namiruje kvorum, nema ni ovih koji su ga hvalili, mislim da je red da se to obezbijedi. SNSD-a će uvijek biti za duplo više nego poslanika SDS-a, koliko ih god bude. Pauzu tražimo iz kluba 15 minuta do pola sata ... 34
Samo malo, jedna sekunda dakle. Zahtjev Kluba SNSD-a za pauzom naravno moram odobriti. Međutim, sastavit ćemo s tih 15 još 45 pa ćemo nastaviti. Sada je 12:45, 13:45, iskoristite to umjesto one pauze od 14:00 do 15:00 sata. [[PAUZA]] Dame i gospodo poslanici nastavljamo s radom 55. sjednice Predstavničkog doma. Za riječ se prijavio za diskusiju poslanik Boško Tomić. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Dame i gospodo.
Ostale ću zamoliti da zauzmu svoja mjesta u sali, zadnji red također.
Kada govorimo o Prijedlogu moram reći da je, inače kao i obično, dosta našeg svijeta razumije se u sve pa i u pivo, a veoma je mali broj ljudi koji može prepoznati da mu date bez etikete pivo pa da prepozna koji je kvalitet. A to sam bio svjedok kada čovjek hladi nekoliko vrsta piva u jednoj velikoj posudi, i sad pita koje ćete pivo, a on one etikete uzima i koju ti kažeš to ti lijepe, a unutra je pomiješano svega i svačega. Ovo hoću da kažem da pivo koje se pije vani i ono koje ovdje mi pijemo, neću marke namjerno da govorim, nema veze jedno s drugim. To je sasvim druga kvaliteta, to je pivo koje dolazi, prva kvaliteta ide u zemlje EU koje su nešto jače itd, druga kvaliteta u druge i tek za nas ono ostaje sa nešto slabijim kvalitetom. Nisam spomenuo, uostalom i prije rata dobro se vi sjećate, vi koji ste radili u određenim sistemima, da je prva proizvodnja išla za vojsku, druga za izvoz, treća za domaće tržište, i četvrta neke rezervne dijelove itd. Prema tome, mora se voditi računa o tome da većina tih zemalja, odnosno ti proizvođači pod tom markom ne daju isti kvalitet kakav je kvalitet u njihovim zemljama. U svijetu je negdje, domaće pivo se pije između 70 i 90%, razvijene zemlje Zapadne Evrope koriste između 70 i 90%. Ja sam ovdje pitao, negdje sam ranije slušao da je to oko 40% u BiH. E to je poražavajuće, ali ne mogu se mali izboriti lako protiv ovih velikih. Ali mislim da ovo što mi danas pokušavamo da pomognemo, možda nije u dovoljnoj mjeri dobro, možda bi trebali ići sa još nekim značajnijim povećanjem, kako bi ih jednostavno osposobili da mogu na određen način da i oni ulažu što je moguće više u svoj marketing i svoju prodaju. Ovim ... šta su efekti? Ja mislim da bi trebalo razmišljati o povećanju ovih akciza na ove veće proizvođače, a efekti su da na određen način smanjujemo i popravimo spoljno-trgovinski bilans, drugo da povećamo broj zaposlenih u njihovim firmama, a i da samim time i poboljšavamo, stvaramo uslove za poboljšanje kvaliteta domaćih proizvođača piva. Možda još dovoljno ne radimo na promociji upravo toga da koristimo domaće ono je najkvalitetnije i najbolje i ja moram reći da gdje god idem uvijek tražim piva koja su sa prostora BiH, jer znam da se ljudi bore, znam da je razlika u kvalitetu veoma mala ili čak je u prednosti u odnosu na ove ostale. 35 Evo. u tom smislu podržat ćemo i prijedlog da, ako treba i veće povećanje kako bi se zaštitili domaći proizvođači. I ne samo u proizvodnji piva, treba razmišljati i o proizvodnji vina, sokova i drugih prizvoda koje mi možemo da proizvedemo, jer mi više ne možemo proizvoditi ni avione ni kamione. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Poslanik Emir Kabil ima riječ. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, uvažene kolege. Kada je u pitanju Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o akcizama u BiH SBB će svakako podržati ovu inicijativu, odnosno ovaj zakon. Ali pored toga želim da kažem na nekoliko stvari. Mišljenja smo, a to smo i na Komisiji jasno i decidno kazali, gdje smo bili svi jedinstveni, da je potrebno poboljšati i postaviti bolje uslove za pivarsku industriju, da ove mjere koje smo donijeli su više simboličnog karaktera i ni u kom slučaju prave efektivne mjere koje će zaštiti industriju piva. U ovom trenutku mi imamo četiri pivare u BiH od kojih je jedna pred gašenje (mislim u Hercegovini, tako je barem rečeno) i koja će izgubiti nekih 40, 50 ljudi. Govoriti o kvalitetu i o propagandi, odnosno marketingu, da mi i naša industrija pokrene taj ciklus razvoja marketinga je, po mom mišljenju, smiješno. Mi možemo samo govoriti o kvalitetu, jer trenutno BiH ima najkvalitetniju vodu od svih zemalja koje proizvode pivo. Organoloptički svaka naša voda je tzv. meka voda sa izvanrednom koncentracijom kalcija i magnezija i koja je najidealnija za proizvodnju samog piva. Jer kažu da je glavni sastav za svako pivo je kvalitet, to je voda. Znači i tuzlanska pivara, ponavljam, i banjalučka, i bihaćka, imaju izuzetno kvalitetnu vodu kao i ova, mislim negdje u Grudama je. Problem je naravno drugi sastav meda i šta već ide u pivo. Znači, mi moramo ići na to da je kvaliteta vode vrhunska. Analize tuzlanske vode iz Stupara su pokazale da je organolopetička kvaliteta bolja nego ..., pazite bolja nego ... Naravno to niko ne zna zato što je koncentracija svih minerala idealna. Zato se možda ne bi mogao složiti s uvaženim profesorom Domazetom koji je rekao da moramo raditi na marketingu. Mi ne možemo raditi na marketingu. Hajneken korporacija, jedna od najmoćnijih globalnih igrača u vijetu, Hajneken korporacija u tri ili zadnje četiri godine je dala samo za Evropsku ligu šampiona blizu milijardu eura. Šta mi možemo ponuditi ljudima koji se identificiraju sa utakmicom, sa igračima i sa zelenom konzervom? Ništa. Mi možemo ponuditi samo kvalitetu i pokušati da kroz kvalitetu promoviramo domaće. Očekivati da će naša pivarska industrija ugroziti pivarsku industriju zapada je smiješna. Nema apsolutno šanse, to je nemoguća misija. Mi moramo ići, to je moje mišljenje i mišljenje nas u Klubu, da povećamo ove akcize, da poboljšamo ovaj odnos akciza koji je bio 60:40, sad je već u 2011. godini 65:35, što jasno govori da pivarska industrija će biti uništena. Ako tome, i uz ostale proizvode kao što su voda, kao što su sokovi i svi oni proizvodi koji mogu da uz pomoć akcize, ako ništa drugo, primaknu se ovim globalnim igračima, napravićemo 36 mi veliki pomak, pa bih rekao da ćemo mi vjerovatno inicirati da i stopa akcize, kroz amandmansku formu bude nešto veća. Hvala.
Zahvaljujem. Repliku ima poslanik Saša Bursać. Izvolite.
Hvala. Ma evo, samo ukratko. I ja sam znači dijelom podržavao ...
Kome je replika, izvinjavam se?
Gospodinu Kabilu, samo da kažem, znači i ja sam podržavao diskusiju profesora Domazeta i još uvijek je podržavam, može se uraditi mnogo više na marketingu, to je moje mišljenje, jer ovdje kod nas na naše prostore „Jelen“ se probio ekstra dobrim marketingom, koji čini mi se ne košta nešto pretjerano mnogo. Znači, išli su preko elektronskih medija i probili su se na taj način. Nisu bili sponzori nekih velikih sportskih klubova i takmičenja i tako. Mislim, kod nas ovdje na naše tržište „Jelen“ je baš došao marketingom preko elektronskih medija. Ja mislim da ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Muškarci znaju zašto, to je, sa tim su se probili. Ali znači, definitivno treba voditi računa o svemu, sve te aspekte treba uzeti u obzir, ne treba ništa od toga zanemariti. Samo to sam htio da kažem. Hvala.
Poslanik Nermin Purić ima riječ. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Očito je, dakle, da je ovo tema koja je vrlo zanimljiva i malo je relaksirala situaciju. Možda je to i recept za kolege iz SDS-a i SNSD-a da ubuduće, evo uz pivo raspravljaju o ovim svojim problemima. Ovaj zakon je veoma značajan, ne toliko zbog svog sadržaja nego zbog principa koji će, nadam se, uspostaviti. A taj princip je ne da zaštitimo domaću proizvodnju jer mi to više ne može uraditi, nego da joj olakšamo. I upravo ovaj Zakon, odnosno ograničavanje, odnosno 37 smanjenja akcize za pivare koji proizvode manje od 400.000 hektolitar je u stvari olakšavanje njihove pozicije. Nadam se da će primjer ovog Zakona, odnosno primjer ovih proizvoda slijediti neki drugi proizivodi i neke druge grane u BiH. Ono što, o čemu bih ja možda razmislio kada je u pitanju određivanje kvote, slažem se sa gospodinom Franjičevićem koji je govorio o potrebi da se uvedu različite stope, dakle različite kvote za proizvodnju, ali isto tako i ovaj period od 3 godine, ne znam da li je on dobar, da li postoji prostora da se uzme veći period, recimo 5 godina, s ciljem da se sagleda jedna situacija u kojoj će možda neki veći pivar, želeći ostvariti određeni profit na temelju ovog zakona, možda podijeliti svoju pivaru na dvije manje i ostvarivati određene benefite, samo kao mogućnosti. Dakle, ne treba ovdje govoriti o zaštiti domaće proizvodnje tim prije što u stavu 3. člana 18., odnosno člana koji se mijenja, stoji da će ove poticaje ravnopravno ostvariti i uvoznik pod uslovom da ima dokaz da je pivo nabavio od proizvođača čija je prosječna proizvodnja, itd, itd. Dakle, ne štitimo mi domaću proizvodnju, mi samo pokušavamo domaćim proizvođačima olakšati situaciju nadajući se da će to imati pozitivne efekte na sve pivare, a posebno na pivaru u Grudama koja je, čini mi se u najtežoj poziciji a zapošljava ipak značajan broj radnika. Govoriti o efektima na privredu, o efektima na budžet itd., to je, po mome mišljenju, relativna stvar, kada govorimo o poticajima ove vrste, jer možda ćemo mi nekim pivarima iz okruženja samo osloboditi određeni dio sredstava, pa će oni moći imati agresivniju marketinšku kampanju i imaćemo kontra efekat kada je u pitanju pozicija naših domaćih pivara. Ja ću ovaj Nacrt zakona naravno podržati. U amandmanskoj fazi ukoliko, vidjet ću šta će i druge kolege inicirati, ukoliko bude bilo potrebe i intervenirti. I dakle bitno je da se ne zanosimo pričom da ćemo mi na ovaj način zaštiti naše domaće pivare, dakle ponavljam mi im samo olakšavamo trenutno tešku poziciju u kojoj se nalaze. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik i predsjedavajući Komisije za vanjsku trgovinu i carine Borislav Bojić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Dame i gospodo. Ja ću kratko nekoliko napomena. Dakle, slažem se s kolegom Purićem da ovaj period zaista treba biti 5 godina i mislim da je to nešto oko čega smo se složili i u Komisiji i čini mi se da niko ovdje se nije protivio u vezi s tim. Naime, ja bih nekoliko rečenica u vezi sa pozadinom. Kad je u pitanju prostor bivše Jugoslavije, dakle ranije pivare su bile koncipirane na način da su imale proizvodnju negdje od 300.000 do 600.000 hektolitara i kao takve bile su raspoređene regionalno i imale su zaista uspjeh u svom poslovanju, i to je nešto što potpuno nije sporno i na kraju krajeva to je, tako funkcionišu u posljednjih 100 godina, ako želimo da pođemo od te činjenice zašto baš mi ovdje govorimo danas o 400.000, a ne recimo o 200.000, kao što je to na zapadu. Naime, nekih 10- ak godina pred kraj prošlog vijeka negdje '90. godine pa nadalje, ovdje su se pojavile na našem prostoru ove velike multinacionalne kompanije koje praktično i ništa ne ulažu u ove male pivare i 38 one su uglavnom stvorile te veće kapacitete, negdje do 3 miliona hektolitara i u tom slučaju su dakle jednostavno bile agresivne na ovom tržištu. I ja se slažem s onim ocjenama koje su se čule ovdje u smislu da, kada je u pitanju nabavka sirovine i kada je u pitanju marketing, da su ove velike kompanije u ogromnoj prednosti u odnosu na kompanije koje ovdje funkcionišu na našem prostoru. Pa to je i logično, obzirom da imaju veći kapacitet, sirovina im je jeftinija, a samim tim mogu da izdvoje veća sredstva za marketing i samim tim su u značajnoj prednosti u odnosu na naše pivare Dakle, to je potpuno logično tako da se ja ne bih složio s onim ocjenama koje smo čuli u smislu da se treba nešto poraditi na marketingu. Vi znate kako su neka velika imena kao što je BIP, Sarajevo,Valjevsko, Buzet, Drvar, Grude, Osijek, Split, Banja Luka, kako su imale ozbiljne finansijske probleme kao rezultat takvih, mnoge su ostale praktično ili su pred zatvaranjem, recimo npr. Grude. I ja ću napomenuti, pošto imam neke podatke u vezi sa pivarama u okruženju recimo npr. u Hrvatskoj Buzet je potpuno smanjio prodaju, Split je ugašen 2011. godine, u Srbiji Vršac je ugašen 2011. godine, u Nišu u decembru mjesecu 2012. godine ugašena pivara, a Grude su ugašene još 2009. godine. Dakle, ako se nastavi ovakav pristup kakav danas imamo imaćemo situaciju kakvu imamo u okruženju da ćemo imati praktično pokriveno tržište preko 93% ili više ili preko 90% ovih velikih pivara koje će praktično na naše prostore doći i mi ćemo samo da im ponudimo skladište. Niko od velikih investitora ne ulaže ništa u ove male pivare. Ovim zakonskim rješenjem mi ćemo praktično pozvati velike investitore da se opredijele, da praktično kupe pivare koje su na ovim prostorima, na kraju krajeva ovo je poziv i investitorima, ne da koriste samo BiH kao tržište već da investitori imaju priliku da uzmu pivare koje se nalaze na našim prostorima od Gruda, Bihaća, Sarajeva, Tuzle i Banja Luke. Ja se ne slažem sa ocjenama da je ovo zaštita domaće proizvodnje. Ovo nije mjera zaštite domaće proizvodnje iz prostog razloga što ovo nema nikakve veze sa carinskim naknadama ili sa trgovinom. Mi ovim zakonskim propisom praktično, ovo se odnosi samo na akciznu stopu koja se plaća na alkoholna pića bez ikakve razlike na zemlju porijekla, što znači da su u potpuno identičnoj poziciji sve pivare u susjednim zemljama. Mi ovim ničim ne stavljamo pivare u BiH u povoljniji položaj. Ništa, ovaj zakon je potpuno primjenjiv i u Hrvatskoj i u Srbiji. Prema tome to je nešto što ja želim da ukažem kolegama koji su, između ostalog kazali hajde da štitimo domaću proizvodnju. Ne, naprotiv, hajte da stvorimo uslove da mali pivari u BiH i u okruženju u zemljama, dolazili oni iz Evrope ili iz CEFTA-e nebitno, imaju iste uslove za privređivanje. To je suština pristupa koji bi ovdje po meni bio nešto što je potpuno prihvatljivo. Sljedeće što želim da istaknem to je, između ostalog, da ovakva vrsta regulative, kad je u pitanju pozicija pivara, praktično ja bih rekao u najvećem broju evropskih zemalja kao što su, ja sam se potrudio da povadim podatke, iz Njemačka, Britanija, Austrija, Portugal, Bugarska, Češka Republika, Slovačka, Finska, Francuska, Grčka i Holandija, tu je donesena odluka kao da je, dakle proizvodnja piva kao što i jeste, od nacionalnog interesa i da se održe tzv. regionalne pivare i sve poznate vrste piva koje one proizvode. Obzirom da su te zemlje pristupile na način kako su postupile u vezi sa pivarskom proizvodnjom nema razloga da to ne uradimo i mi. Tu istina postoji jedna razlika kad je u pitanju tzv. male, srednje i velike pivare, mi govorimo ovdje o poziciji kada je u pitanju ove države od prilike neka srednja veličina ali je to nešto što je potpuno prihvatljivo za BiH zato što su ovdje pivare praktično do 400.000 hektolitara nešto što treba postaći kako bi ova proizvodnja opstala ovdje. 39 Na kraju krajeva složio bih se s onima koji su rekli da, i završiću time, da treba povećati praktično ovu akcizu koju smo mi predložili, odnosno koju je predožio predlagač i na kraju krajeva to bi bilo saglasno onim stavovima koje smo dobili od Spoljnotrgovinske komore, iz Udruženja pivara, i čini mi se da ovo nije ništa suprotno onome što rade druge zemlje u smislu stavljanja pozicije svih onih koji proizvode ove količine piva. Obzirom da mi je vrijeme ograničeno, ovim bi praktično i završio.
Zahvaljujem. Riječ ima zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Možda se gospodin Purić prerano obradovao iz jednostavnog razloga što, a i kod nas je taj običaj, znate u porodici se mi možemo između sebe svađati, ali nedamo drugi da diraju bilo kojeg člana porodice. Zato ostavite taj dio polemike koji imamo da mi između sebe raspravimo. I ja ovdje želim da napravim usporedbu između Zakona o akcizama koji je na dnevnom redu i Zakona o tarifama koji smo prethodno usvojili. Sama činjenica da ovim akcizama raspravljamo ovdje u Parlamentu i da će ova Parlamentarna skupština, trenutno Predstavnički dom a kasnije i drugi Dom, dati saglasnost da se oni mijenjaju ili ne mijanjaju, je dobar način kako trebamo da dođemo do zakona. Podsjetit ću da u Zakonu o carinskoj tarifi kaže se da, član 5., carinska tarifa definisano u članu 2. zasniva se na Nacrtu prijedloga koji priprema Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa na osnovu konsultacija sa Upravom za indirektno oporezivanje, a usvaja ga Savjet ministara BiH. Podsjetit ću da član 2. na koji se referira ovaj član 5. govori o prefencijalnim carinskim stopama, privremenim tarifnim kvotama, itd., itd. Ovdje je direktno prenesena nadležnost iz ovoga Parlamenta u Savjet ministara. Naravno, ovdje je ispoštovana i procedura u kome imamo od Ministarstva finansija od 02.10.2013. godine iz RS-a Mišljenje koje daje pozitivno Mišljenje za ovo. I u svom Mišljenju se referira na Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje koji takođe je razmatralo ovaj Prijedlog zakona 22.03.2013. godine za razliku od Zakona, koji smo ovdje usvojili, o carinskoj tarifi u kome imamo dva mišljenja Ministarstva finansija koji su dostavljeni, i dobili su svi poslanici ovdje, koji direktno govori o tome da se radi o prenosu nadležnosti i da je Uprava za indirektno oporezivanje, ja imam bar taj papir drugog nemam, dalo svoje mišljenje 22.03.2012. godine i traži da se taj Zakon povuče. Naravno, ja kada se ovaj Zakon usvoji, očigledno je da niko nije govorio protiv ovoga Zakona, očekujem od proizvođača piva da uputi zahvalnost ovoj Parlamentarnoj skupštini na urgentnom djelovanju i davanju saglasnosti da se izmijeni ovaj Zakon, a ne da ide zahvalnost, kao što je to Zakon o tarifama, Savjetu ministara, pa se izvlače papiri od pojedinih firmi koji pojedinačno daju zahvalnost gospodinu Šaroviću za urađeni posao. Ja se pitam, znači da li je iko iz RS-a tražio da se prenese nadležnost da bi se uradio neki posao ili je tražio samo da se uradi taj posao. Pitam zašto se taj posao nije uradio, ako je trebao ovdje u Parlamentarnoj skupštini i da ti isti, preduzeća budu zahvalni nama ovdje u Parlamentarnoj skupštini za doneseni zakon ili izmjenu toga zakona, što smo mi htjeli da uradimo. 40 Prema tome, vjerovatno ćemo u narednom periodu imati mnogo više kad dođemo do njih, a vi znate da je teško doći do tih odluka koje Savjet ministara donosi, kojoj su firmi i kada omogućili da dobije nešto i raspravljati ovdje o tome ko je imao ćara o tome. Do sada je to Parlament mogao da raspravlja transparentno, a sada ćemo pitati ministra, ko zna kojeg sutra i kakvoga, hoćete li nam dati te papire. Hvala.
Zahvaljujem. Replika, poslanik Borislav Bojić. Izvolite.
Kolega Živkoviću, vidite, ja vjerujem da ćete vi vrlo brzo, kad provedete proceduru smjene gospodina Šarovića, pokrenuti incijativu a podržat će vas sigurno koalicioni partner, jer ste to s njim dogovorili, obzirom na to da ste ugovorili, dakle da se ova vrsta tarifa donosi na Parlamentu, ja sam potpuno uvjeren da ćete vi kapacitetima u vašoj novoj skupštinskoj većini to omogućiti. Sljedeće, ako Vi mislite da u Ministarstvu postoje neke privilegovane firme i tome slično, obavezno pokrenute istragu, ja ću biti taj koji će podržati istragu bilo koje vrste u smislu da je neko preduzeće bilo privilegovano ili pak nije, kad su u pitanju tarife. Dakle, nema potrebe za takvu vrstu pristupa. Na kraju krajeva, ministar iz Vaše političke partije, na kraju krajeva i član Komisije, evo gospodin Jovičić ovdje sjedi, je rekao ovo je prijedlog SNSD-a i ministra, ja sam zaboravio kako se on zove, ali nije bitno, znam da je ovdje negdje iz Istočnog Sarajeva, kako se ono bješe zove. ____________(?) Zirojević. Zirojević, jeste, hvala kolega. Dakle, ministar Zirojević je upravo u ovom sadržaju. Sljedeće, ma nema ni jednog glasanja na kome nismo bili potpuno na identičnim stavovima u smislu donošenja ovog Zakona. Ako je to način da vi pronalazite, između ostalog, razloge za smjenu gospodina Šarovića, ja vam tvrdim da to nije zato što mislim da su privredni subjekti ovdje dobitnici, kad su u pitanju tarife. Sljedeće, i ovaj predmetni Zakon nije protiv nikoga nego naprotiv on je u korist privrednih subjekata u BiH. Nemate potrebe da se trudite cijelo vrijeme da objasnite iz kojih razloga ste, zbog potrebe da zauzmete fotelju Mirka Šarovića, kao nađete razlog da je to Zakon o tarifama. Nije uopšte, gospodine Živkoviću. I na kraju krajeva što se tiče zahvalnosti, ne treba nama nikakva posebna zahvalnost, niti ministru Šaroviću, niti bilo kome. Ako će ti privredni subjekti opstati, a opstat će zahvaljujući između ostalog ovakvim mjerama koji su upućeni, ne samo na zaštitu domaće proizvodnje već i na zaštitu drugih proizvođača koji su mali i koje velike kompanije praktično satrše na ovim prostorima, zašto ne podržati takvu vrstu prijedloga. 41
Ja sam trenutno u poslovničkom problemu, ja bih imao repliku, ali ako dozvoli Parlament da to uradim bez predsjedavajućeg ili da dam pauzu pa da sačekamo. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nemate ništa protiv? ____________(?) Nemamo.
Hvala gospodine predsjedavajući. Da bi sve razjasnili nejasnoće, ja jesam rekao i ponovit ću, ovaj Zakon je predlagao, ali u drugom obliku, ministar koji je dolazio iz SNSD-a gospodin Zirojević. Ja sam u tom vremenu bio predsjedavajući te komisije, koje ste Vi sad gospodine Bojiću i sad sam član, i znam i tada šta se dešavalo i sada. Ali taj Zakon nikad nije došao pred Parlament da ga usvoji kao što je došao u obliku koji je predložio gospodin Šarović, jer taj Zakon nikom nije odgovarao i on je bio, kako se to zove, u nekom prednacrtu, nacrtu, prijedlogu, tako da je samo imao početnu formu na kojoj su se kasnije ulagali amandmani, predlagali. Pa kad smo vidjeli da taj zakon nikom ne odgovara on nikad nije ni stavljen da se o njemu izjašnjava ovaj Parlament. To je jedno. A drugo, ne želim da govorim nikad o kolegama kojih nema, uvjerili ste se na prošloj sjednici, žao mi je što nema kolegice, ali neću nikad o njoj govoriti, da je vaša kolegica iz poslaničkog kluba Pandurević imala više dokumenata šta je kad Šaroviću stiglo u kabinet kao 42 ministru nego što je on sam imao. Nikad on nije pred Parlamentom rekao ko je to tražio od njega, gdje je on to učinio ustupak, kome je pomogao, šta je, ali je kolegica Pandurević rekla – taj papir sam ja vidjela, dobila od ministra, taj papir je stigao tada, taj papir je ovdje bio, taj papir je ondje bio, taj papir je završio ovako, itd., itd. Dakle, danas govorimo o ovom Zakonu i sjetit će se kolege iz prošlog saziva kad su bile u pitanju ove akcize, bilo je mnogo prijedloga i mi ćemo morati raditi na tome. Ja sam tražio da se akcize povećaju na luksuznu robu zlato, jahte, pa sam tada naveo da 4 čovjeka u BiH u to vrijeme su imala avione, ne znam imaju li danas, letilice. Da se akcize tu maksimalno podignu, a ne na ovo hoćemo li upropastiti. I vidjeli ste kolika je galama dignuta, neću teži termin upotrijebiti, dreka od naše navodne braće iz Srbije, kao ugrožavamo njihovu proizvodnju neće moći izvoziti, što mi povećamo, ne znam, za 0,5 feninga. Pa od ovih prijatelja iz EU, ne iz Hrvatske oni su EU, pa eto mi ćemo nešto ugroziti njihov izvoz. Ma mi smo ugrozili sve i svašta. I samo ću još, pošto vrijeme ističe reći dvije stvari. Sjećam se dobro, '81. godine sticajem okolnosti sam bio na ispomoći u Pokrajinskom Izvršnom vijeću Kosova. Kosovo je proizvodilo vino i Kosovovino(?) dođe Slovinvino(?) kupi po tadašnjih 2.000 dinara, i što bi moja baba rekla, odvali etiketu Slovinvina i ono je 100.000 dinara. E to vam je ova proizvodnja i akcize u BiH. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Borislav Bojić. Izvolite.
Vidite uvažene kolege, koliko god se vi trudite da nešto što je prosto nemoguće kao činjenicu prikazati kao greške koje je uradio gospodin Šarović, koji je par ekselans i gospodin i čovjek i koji je to zaista radio fantastično. Ja znam da vi ne možete da podnesete kad neko iz SDS- a napravi takvu vrstu progresa u interesu privrede i privrednih subjekata, prije svega u RS-u, a zašto ne i u BiH. Zato što su to privredni subjekti koji dolaze u povoljniju poziciju. Ja ne želim dakle da sa vama tjeram po prašini taj dio da li je procenat bio ovakav ili onakav, ali je činjenica da je u istovjetnom sadržaju kakav je dao prijedlog gospodin Zirovijević u kompletnoj proceduri na svakom mjestu, jedinstveno smo glasali za taj Zakon, kako u Savjetu ministara tako u nadležnoj komisiji itd. i tako redom. Prema tome, nemate potrebe, takva vrsta argumentacije je potpuno neuvjerljiva. I ja znam da vi ne možete da podnesete činjenicu da između ostalog jednog čovjeka zbog te fotelje na kojoj on sjedi, a vi imate razloge da se zaposjedne ta fotelja, a ne da se uradi nešto u toj oblasti. Jer ako tamo pošaljete nekog novog čovjeka on se neće tek tako lako moći snaći za izvjesno vrijeme, jer ne poznaje između ostalog prilike, što je potpuno logično, prvo mu treba 2-3 mjeseca da se upozna sa problematikom a na kraju krajeva već slijede poslije toga izbori. I vi sada u jednoj situaciji u kojoj je jednostavno gospodin Šarović, dakle uz energiju koju je uložio u samom tom ministarstvu, stvorio pretpostavke da upravo takvi zakonski projekti dolaze u Parlament i da ovakvi zakonski projekti stoje na raspolaganju, kako onima koji su proizvođači u okruženju tako i onima koji su proizvođači u BiH, da se stvore uslovi da se ovdje veći broj ljudi zapošljava i da ne ostaju bez posla ljudi kao što su nevolje ukoliko ne donesemo ovakvu vrstu propisa koja će biti od interesa za proizvođače u susjednim zemljama, ali i za 43 proizvođače na ovim prostorima. Znam ja da vama to nije lako podnijeti, ali šta da vam radim. Ostajte u patnji, patite se, mučite se, objašnjavajte, nećete moći to objasniti.
Zahvaljujem. Ja imam pravo na još jednu repliku. Koliko je kome stalo do fotelje vidi se način da se ni špartlom kadrovi SDS-a ne mogu skinuti sa fotelje, kao što još jedna pobratinska stranka to radi zadnjih godinu dana vaša u BiH. Ali hoću da vam kažem da stvari gledate na način kad definitivno budu gotove. Definitivno su gotove stvari bile u vezi sa tarifom kada ste vi glasali, 5 vaših glasova je propustio taj Zakon kroz ovaj Parlament bez i jednog glasa SNSD-a u drugom, jel' tako čitano. Jesmo li imali amandmane na to, nemojte prenositi nadležnost daćemo vam da prođe taj zakon od vašeg Ministarstva nije problem, ali zašto to ovaj Parlament ne bi razmišljao o tome a ne dati to Savjetu ministara, kao što jutros grešku koju ste napravili u vezi s predlaganjem zakona. Niste htjeli javno da priznate. Tako ne očekujemo ni da ovu grešku koju ste napravili očigledno u vezi sa Zakonom o carinskim tarifama ne priznate. Ali sutrašnjost, kada neko drugi bude na mjestu toga, će grdno da RS zažali na vašu grešku. Uvaženi kolega Lazar Prodanović. Izvolite.
Ja imam, dakle repliku na repliku gospodina Bojića. Uvaženi kolega Bojiću ja ne znam zbog čega se Vi toliko trudite da branite gospodina Šarovića. Dakle, mi ovdje, ne znam na taj način, dakle postavlja se sumnja, mi ovdje ne govorimo o tome da je gospodin Šarović u bilo kom smislu korumpiran. Ali Vam želić reći jednu, dakle ne govorimo i ne prejudiciramo to stanje, ali objektivno ako ministar Šarović predloži Zakon o tarifama u kom se ekskluzivno da pravo da ministar donosi i utvrđuje tarife za određene vrste roba i Parlament o tome glasa, objektivno Parlament na prijedlog tog ministra, dakle izglasa koruptivni zakon u kome postoje snažne mogućnosti zloupotreba. I reći ću Vam još jednu stvar, dakle Parlament takvim načinom doveden je u situaciju da dajući ovlaštenja izvršnoj vlasti koji su u isključivoj nadležnosti zakonodavne, proizvodi korumptivni zakon u kome postoje snažne mogućnosti zloupotreba. E da li je ministar Šarović to uradio ili nije to ostaje da se dokaže, i imaćemo vremena da vidimo koje su vrste roba i koji proizvođači su bili privilegovani u ovoj aktivnosti. Ne samo ministar Šarović već bilo ko. Dakle, glasati za takav zakon znači dati mogućnost korumptivnosti. I još jedna važna stvar o kojoj Vi sada pričate, to nikakve veze nema sa gospodinom Zirojevićem jer niti je Zirojević ministar u to vrijeme bio, niti je on imao ikakva ovlaštenja da to daje, niti su poslanici koji pripadaju SNSD-u za to glasali. I još jedna stvar, gospodine Bojiću, niti je ovaj Parlament Evropski Parlament, niti je Savjet ministara Evropska komisija, pri čemu se mi ponekada pozivamo na ova prava da bi se mogla slično uporediti. U tom smislu postoji ozbiljna odgovornost i ovog Parlamenta na donošenju takvih zakona, jer učestvuje objektivno u generiranju korupcije koja je u vrhu svih problema u BiH, veće je i od siromaštva, i od nezaposlenosti i bilo čega. I taj ko predloži nije moguće da nije znao šta znači kolika su to ovlaštenja pojedinca u tom smislu. Hvala vam. 44
Zahvaljujem. Kolegica, uvažena poslanica Dušanka Majkić ima riječ, replika. Izvolite.
Pa dakle, postoje valjda granice dokle čovjek može i onda poslije toga mora da zamjeri svom kolegi da kaže – danas ste nekoliko puta o različitim povodima govorili, a svaki put niste propustili priliku da kažete o tom fantastičnom ministru. Kad govorimo o našima, onda moramo krajnje pažljivi biti, pa čak da ne kažemo i ono sve dobro što jeste. Ne trebamo toliko insistirati, jer rušite kredibilitet, čak ako mislite da održite taj kredibilitet Mirka Šarovića, rušite ga time stalno što ponavljate da je bio fantastičan. On se najbolje predstavio s onim što je uradio. I ako je to ono što njega brani ili ne brani, onda je suvišno da svaki put kažete da je on bio fantastičan. Ostavite onima koji su sarađivali s njim da vide je li takav bio ili nije. ____________(?) Ali ja tako mislim. A to je Vaše proizvoljno i nije korektno o svojima tako, sramota bi bilo da 10 puta za nekog svog ministra kažem on je fantastičan pa makar i bio.
Zahvaljujem. Replika, uvaženi kolega Drago Kalabić. Izvolite.
Pa evo, da li se trudimo ili ne trudimo da ovo usmjerimo u pravom pravcu. Ne znam šta su ovo drugo dvoje Bogu zgriješili kad SDS brani samo Šarovića, njih niko i ne pominje. Jesu li toliko loši i crni ili, a u paketu istom. Nisam čuo ni jedne lijepe riječi za njih. Vrlo zanimljivo što se brani i to histerično brani Mirko Šarović, vrlo zanimljivo. Ima, što neko reče, ima i granica odbrane nekakav smisao, kada imate pozitivan sud o nekome nemorate ga tako napadno naglašavati jer to već izaziva sumnju. Ali mi nemamo ovdje Izvještaj o radu gospodina Šarovića. I doći će taj Izvještaj. I mi smo to kazali, tada ćemo da govorimo i biće još mnogo stvari, kad već se traži. Na kraju krajeva nemožemo to ni izbjeći. On je bio ministar ovoga Vijeća ministara, ali neke stvari su zanimljive. Kolega Prodanović je sad govorio o tome i čovjek mora jednostavno ukazati jer je to teško slušati. Ne znam da li ljudi koji to govore sebe slušaju da je ministar Šarović bio u vrijeme kada su svi parametri u BiH išli ka dole, kada je povećana nezaposlenost, kada je povećana korupcija, kada je povećan kriminal, kada je povećan spoljnotrgovinski deficit, kada je sve crno i crnje i samo jedan dobar. I to dobar onaj kod koga su glavni alati za sve to. On je taj navodno koji je upero(?) tim eto, jer čim je nekom pomogao to znači da je teoretski mogao pomoći svima, zašto nekome. Zašto nije, iako se on trudi da djeluje kao bosanskohercegovački, zašto cijelu BiH nije povukao naprijed nego nazad. Za njegova vakta, što bi se reklo, išlo se dobro nazad. Da li 45 je, nisam rekao da je on sam kriv za to, ali izdvojiti njega kao šampiona, kao odličnog, ja mislim kad ne bi znao o kome se radi, mislio bi da je ministar sa Islanda, kad ne bi samo zemlja navedena bila, kad bi se slušala hvalospjev. I to je nelogično. Naravno da po onoj narodnoj svaki cigo svog konja hvali, naravno, razumijem da ima potrebe da svako brani svog ministra. Tu nemamo problem. I nije uredu sa te strane očekivati sada da će ljudi, razumijem i da ljudi iz SDS-a misle da je to tako, to nije sporno. Ali nelogično je sa okruženjem, nelogičnjo je, ovdje ispada takođe da je ministar Šarović bio sam u Vijeću ministara, da nisu ovo odluke Vijeće ministara. Pa da li i tamo niko ne zna ništa o ovim tarifama, već samo ministar Šarović? Ne vjerujem da je baš tako. A završit ću time da kažem, i ja sam mislio da smo tu ličnu priču apostrofirali prošli, kad je to bilo četvrtak, petak i da neće, ne bi ja, SDS je baksuzna partija. Zadnji put kad su branili Mirka Šarovića kad je bio smijenjen, Mirko Šarović je završio u zatvoru. Znači,
Vrijeme, vrijeme.
vrlo je opasno, završavam, kad preko mjere SDS nekoga brani, preko mjere.
Zahvaljujem. Niko Lozančić, diskusija. Izvolite.
Zahvaljujem uvaženi predsjedatelju. Ja, za razliku od nekih kolega, pred sobom imam Prijedlog zakona koji smo dobili od Vijeća minsitara. Ne znam da li imamo svi iste prijedloge zakona i ja ću raspravljati o Prijedlogu zakona koji smo dobili od Vijeća ministara. Moram reći, osim dobrog pokušaja da se u oblasti akciza nešto intervenira i da se pomogne sitnijim, nejakim proizvođačima jedne robe, meni je žao što Vijeće ministara nije napravilo jedan širi zahvat(?), jer mislim da je imalo prostora i mislim da bi time značajnije pomoglo i drugim malim proizvođačima ili, evo da tako kažem poslovnim subjektima u realnom sektoru. Ovdje se sad priča, velika priča se priča o nekakvoj pomoći proizvođačima piva, ja 15 puta okrećem ove stranice i vidim da akciza na pivo nije smanjena. Znači, akciza na pivo nije smanjena. Prema tome, svi proizvođači piva u BiH koji su do sad plaćali 0,20 feninga po litru proizvedenog piva, će nastaviti to i dalje plaćati. Šta smo im pomogli? Pomoć je valjda da smo im smanjili tu akcizu. Tako ja razumijem, logiciram. Mi smo, jedina intervencija je ovdje, povećali akcizu za 0,05 feninga za velike proizvođače piva koji proizvode preko 400.000 helktolitara i to nije ni jedan u BiH ni u regiji, to su neki baš veliki, nisam siguran da ćemo ih baš nešto opteretiti sa tih 0,05 feninga. Ne znam što na isti način nismo se posvetili, ili predlagatelj što se nije posvetio, i proizvođačima kojih mi imamo, doduše sitno, bezalkoholnih pića. Njima smo ostavili istu akcizu, nismo uopšte intervenirali. Znači, mogli smo i tu ići u nekakva povećanja ili u nekakva smanjenja 46 prema nekim velikim u odnosu na neke male. Ne vidim ni jednog razloga zašto takav odnos njie prema proizvođačima vina. Ja kad gledam određene sektore ja mislim da mi puno više živih ljudi zapošljavamo u BiH u procesu proizvodnje vina od proizvodnje grožđa koja najvećim dijelom se prerađuje u našim vinarijama u BiH gdje je angažiran veliki broj domaćinstava, gazdinstava, firmi, kako god hoćete, zaposlenih ljudi do same prerade grožđa u vino i ne vidim ni jednog razloga što i prema njima nemamo makar isti odnos. Ja mislim da odnos, ali opet ponavljam, mislim da je dobra namjera i mislim da je ovaj Prijedlog nama otvorio mogućnost, svima nama koji na sličan način razmišljamo, da kroz amandmansku fazu značajnije interveniramo. Ja osobno mislim da akcize za pivo za ove velike proizvođače treba povećati značajnije u odnosu na ovo povećanje koje je predloženo. Evo mi ćemo u Klubu izanalizirati i vjerujem u amandmanskoj fazi predložiti da to bude najmanje onoliko koliko su domaći proizvođači piva tražili da to bude. To je 0,35 feninga po proizvedenom litru piva. Ne vidim ni jedan razlog što i predlagatelj to nije ispoštovao i u svom Prijedlogu išao s tim. Ići ćemo isto tako za povećanje ili procijeniti za smanjenje ukupno akciza na bezalkoholna pića, jer nije mi jasno, moram reći, odakle su se bezalkoholna pića pojavila u visokotarifnim robama. Neki su spominjali neke visokotarifne robe za kojih nema ni smanjivanja ni povećanja akciza kojih uopće nemamo u ovom Prijedlogu. Ali mi isto tako nije jasno zašto se nije značajnije, pa zašto ne razgovarati o tome zašto se nije išlo, ako se može reći to tako, uvođenje nulte stope određenih akciza, evo za bezalkoholna pića i za vino. Jer vino je po našem Zakonu o hrani svrstano u hranu, a mi ga s druge strane oporezujemo kao visoko akciznu robu. Jer kad uzmemo koliko imamo živih ljudi koji od te proizvodnje žive, pitanje je šta to mi podržavamo. I kad uzmemo koliko mi od njih dobivamo, više im stvorimo problema u procesu proizvodnje i pakiranja nego što mi u proračunu imamo koristi. Znači, samu namjeru da se određene stvari poprave u oblasti pozdravljamo, ali ćemo kroz amandmansku fazu dati svoj doprinos da nastojimo, evo koliko toliko, popraviti ovaj Prijedlog koji smo dobili od Vijeća ministara. Hvala.
Zahvaljujem. Uvažena kolegica Nermina Ćemalović diskusija. Izvolite.
Gospodine dopredsjedavajući dozvolite da dozvolim Vas i sve prisutne. Pivarska industrija u BiH zaista je sada u nezavidnom nivou, na nezavidnom nivou. Udruženje pivara, pivarske industrije oni apeliraju na to da je došlo do pada proizvodnje piva u BiH i kao zatvaranja, nedavnog zatvaranja jedne od naših tovirnice piva a to je u Grudama. Mi zaista nemamo ovo i složićemo se da nemamo dosta proizvođača piva, to je Sarajevska pivovara koja iduće godine slavi 150 godina, pa imamo Banjalučku, Tuzlansku, Bihaćku i eto pivovaru Grude kao najmanju pivovaru koja faktički je pred zatvaranjem. Šta bi sljedeće rekla, ovaj, godišnja proizvodnja piva kod nas je 860.000 hektolitara, to je 2011. godine toliko prikazano, a mogu da kažem 2011. godine mi smo uvezli 1.400.000 hektolitara piva. Znači građani BiH su u 2011. godini popili 2.200.000 hektolitara. Ako uzmemo da je kapacitet naših pivovara 2.700.000 47 hektolitara onda ćemo vidjeti da faktički složićemo se da 30% kapaciteta samo pivovara radi, a onih ostalih, hajde da kažem, 70% se mora i dalje održavati što je jako, što poskupljuje faktički i tehnološki proces i opterećuje samu pivarsku industriju. Istina je sadašnji Zakon o akcizama da faktički uvodi 20 feninga po litru piva, je, sa ovim Zakonom zaista želimo da veće pivske industrije koje uvoze faktički preko 400 hiljada hektolitara, koje faktički proizvode preko 400 hiljda hektolitara piva, da se na njih stavi akciza. Da li je to dovoljno 25 feninga po litru, ja se isto slažem da nije, tako da na Komisiji za vanjsku trgovinu i carine i predstavnici iz Vanjskotrgovinske komore oni su predložili 35 feninga po litru za pivovare koje proizvode preko 400 hiljada hektolitara godišnje piva. I složila bih se da ne bude to prosjek trogodišnji period od proizvodnje, nego da bude petogodišnji i može se to i amandmanski djelovati. U svakom slučaju principi ovog Zakona i Zakon koji je pred nama mislim da ne ugrožava nikoga, da nije diskriminirajući i da bi dobro bilo da pomognemo, slažem se sa gospodinom Nikom, da i drugim industrijama pomognemo evo kad je u pitanji i vino i ostala pića. Ovaj, ali naš je zadatak da ovdje na Parlamentu pomognemo našim industriskim granama, evo trenutno pričamo o pivovarskoj industriji, bolje da se to ovdje dešava nego pred vladama i pred Parlamentom. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Ja bih molio sekretara da utvrdi da li imamo kvorum.
nije uključen mikrofon
Dajem pauzu 10 minuta. [[PAUZA]]
Dame i gospodo nastavljamo s radom 55. sjednice Predstavničkog doma. Za riječ se prijavio poslanik Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege. Kad je u pitanju izmjena i dopuna ovog Zakona moram reći da, a na neki način što bi rekli i svjedočiti, ovaj, obično ove zakone pišu poreznici, pa onda oni to malo matematički vide koliko fali ili neko počima kritizirati da nedostaje sredstava pa je najlakše povećati akcize, pogotovo na visokotarifne robe. A sjećam se često puta naš kolega, kojeg danas nema, Lijanović on bi poticao privredu pa onda ... odjedanput pola milijarde, recimo, akcize na cigare, pa to raspodjeli na svoj način. To samo govori o paušalnom pristupu. A s druge strane ja mislim da nama ovdje nedostaje strategija. Ono što se ovdje često puta čuje a to je da moramo na neki način izbjegavati domaće i 48 strano. Ja mislim da mi moramo na jedan svoj suptilan način voditi brigu o domaćoj proizvodnji, a ukoliko to ne budeo radili nemamo nikakve šanse. Naša tržišna utakmica na međunarodnoj sceni je unaprijed izgubljena i ukoliko mi ne budemo to znali prepoznati i ukoliko ne budemo imali strategiju razvoja određenih sektora onda mislim da neće biti nikakve šanse. Kad je u pitanju, evo recimo, danas se najviše spominje pivo, ako mi nismo u stanju napraviti strategiju da iskoristimo komparativne prednosti koje nam daje kvalitet vode, koje nam daje vrlo niske koncesije, ne znam vrlo niska cijena radnog mjeste, povoljni transportni troškovi, koji znači jako puno utiču u strukturi cijene piva koje se prodaje, mislim da su to sve naše šanse koje na jedan takav način moramo znati postaviti i napraviti. Ovo se jednako odnosi i na ostale proizvode. Evo, nije nikakvo čudo da mi u BiH pijemo vino iz Novog Zelanda, Australije, Južnoafričke Republike i često puta budu cjene i niže pa se pitamo je li to stvarno moguće da vino koje se, ne znam, vozi ili da ima kvalitet, ko se razumije u vino, a ono se trucka brodom mjesecima pa da bude kvalitetnije nego što je naše domaće. Ja odgovorno tvrdim da imamo sad u BiH dvadeset, trideset vinara koji mogu svoj proizvod staviti na svaki svjetski sto. A nije nikakvo čudo, da se podsjetimo, da je Francuska nekad propisivala dekretom da na svakom ručku mora biti čaša vina, ne zato što vole da ljudi malo popiju, nego to je bio jedan veliki njihov proizvod, zanimanje velikog broja njihovih građana, pa prema tome to bi bilo ono kupujmo, kupujmo domaće. Isto tako mislim da nedostaje nama strategija, neko je to govorio ovdje, ili treba ili ne treba reklama, sigurno da nam treba reklama, ne vidim ja nikakva razloga da se ne može napraviti i da nije naše pivo jednako kvalitetno kao i ono koje dolazi iz uvoza, ako ništa može biti svježe, nema u njemu koncentrata i onih sredstava protiv kvarenja, stabilizatora raznih, mislim da je sigurno puno kvalitetnije. Isto tako još jedan proizvod, ali on je već prepoznat u akcizama, to je domaće voćne tzv. rakije, mislim da su to sve brendovi za BiH od, da ne pominjemo šljive, kruške, drenjka itd. ____________(?) I loze. Pa evo, nek loza bude nešto posebno, lozu bi zabranio, od loze se napravi vino pa se onda ne može praviti ova rakija, ako će se praviti dobra loza onda ne treba praviti vino, onda kao takva loza bi već mogla proći. Ovaj, pa prema tome mislim da su to sve neke stvari koje mi moramo prepoznati, na tome se bazirati i ne smijemo imati baš toliko presenzibilan osjećaj da nam neko kaže da je to domaće, da ipak moramo naći načina i strategiju razvoja domaće proizvodnje, ato je nešto ovdje o čemu smo danas govorili. Hvala lijepa.
Zahvaljujem. Zatvaram raspravu o 10. tački dnevnog reda. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda, 49 Ad. 11. Prijedloga zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH, s Mišljenjem Ustavnopravne komisije Otvaram raspravu. Nema prijavljenih ili evo imamo, gospodin, odnosno poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedatelju. Uvažene dame i gospodo zastupnici. Evo, još jedan Zakon i još jedan Zakon iz Vijeće ministara. Ovaj, da budem iskren nisam siguran baš koji je od ministara bio kreator ovog Zakona, ali svejedno znači prošao je proceduru Vijeća ministara i za divno čudo nije prošao u našem Ustavnopravnom povjerenstvu, jer kao što vidite iz dnevnog reda i materijala koje smo dobili Ustavnopravno povjerenstvo je dalo negativno mišljenje o principima ovog Zakona. I kao i uvijek kad imamo negativno mišljenje, a nemamo nikakvog obrazloženja zašto je ono negativno, moram reći da je uistinu, ovo treba biti dobar mudrac pa napisati obrazloženje zašto biti protiv principa ovog Zakona. Ovaj Zakon osim što definira, znači kako kaže naslov, neradne dane u vrijeme vjerskih blagdana u BiH je dio provedbe jednog međudržavnog sporazuma koji je sklopila BiH i obveze koji proističe iz tog sporazuma, podsjetiću to je Sporazum BiH sa Svetom Stolicom i dio provedbe jednog drugog sporazuma koji je sklopljen sa jednom od većih vjerskih zajednica na prostoru BiH sa Srpskom pravoslavnom crkvom. U predlaganju ovog Zakona, u izradi ovog Zakona konsultirane su sve veće vjerske zajednice na prostoru BiH i one su kroz stajalište svog Međureligijskog vijeća dale vrlo pozitivne ocjene o Prijedlogu ovog Zakona. I za divno čudo sad kolege zastupnici skontaju da trebaju biti veći katolici od pape, ovaj, pa ono što kaže Katolička crkva – da, to jesu vjerski blagdani koji trebaju biti neradni u Katoličkoj crkvi, sad bi Niko Lozančić trebao reći – e nije to tako. Ili sad da ne redam dalje, ovaj, u svim vjerskim zajednicama koje funkcioniraju na teriotoriju BiH. Ne vidim stvarno niti jednog ozbiljnog razloga, da ne kažem, da se ne igram riječi, ne vidim ni neozbiljnog razloga da ovaj Zakon ne dobije svoju potvrdu, evo iz razloga koje sam već pomenuo, znači osim što je on dio provedbe dva, po meni, vrlo bitna sporazuma koje je sklopila BiH i dio obveza BiH, s druge strane uređuje se jedna oblast u kojoj postoji jedno opće šarenilo, ovaj i to ga mi moramo biti svjesni. Zašto to onda ne urediti ako postoje suglasje svih bitnih faktora i u BiH koji se tiče materija iz ovog Zakona. I ja ću, evo zamoliti sve vas, kolegice i kolege zastupnike, da ovaj Zakon podržite na način da se negativno izjasnite o negativnom mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva o kojemu ne postoje nikakva obrazloženje, a evo ja se nadam da sam ja dovoljno obrazložio razloge zašto bi u konačnici ovaj Zakon trebalo podržati. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Riječ ima poslanik Beriz Belkić. Izvolite. 50
Možda ću i ja diskutovati na sličan način i koristiti argumentaciju iz obrazloženja koju je koristio gospodin Lozančić, ali sa jednim drugačijim pristupom. Dakle, tačno je i nema razloga da ne vjerujem da je u postupku konsultacija, da su vršene konsultacije sa Međureligiskim vijećem i tačno je da su predstavnici određenih vjerskih zajednica iznijeli prijedloge, barem tako piše u ovom obrazloženju, ... koliko dana za koji vjerski praznik je potrebno da bi ljudi imali priliku da to realiziraju. S tim što je tačno i ovo o čemu Niko govori da sa katoličkom, odnosno sa Vatikanom postoji međunarodni sporazum koji reguliše i ova pitanja. Međutim, također je tačno da u ovoj zemlji postoje i državni praznici i vjerovatno, dakle i ljudi u Islamskoj vjerskoj zajednici i u Pravoslanoj crkvi nisu razmišljali o tom aspektu, njih to ne zanima. Zato mene interesuje, poslanici iz RS-a vrlo često to koriste, pa evo nek mi ne zamjere pa ću njihov ovaj izum, odnosno autorstvo i ja malo iskoristiti, jesu li, a ima li neko iz Ministarstva pravde – da li su provedene ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] A civilnih, aha pardon, pardon civilnih poslova, dakle – da li su provedne konsultacije? Interesuje me da li su entitetske vlade šta rekle o ovome, odnosno ministarstva, pomoćnici ministara itd.? Ovo ja više, mene to uopšte ne obavezuje, ali bi me, bilo bi mi vrlo zanimljivo čuti šta ljudi kažu o ovim rješenjima. Dakle, što se mene tiče za mene postoji Zakon o praznicima BiH, na osnovu Dejtonskog sporazuma itd. da, to će Šefik vjerovatno o tome govoriti, da ja ne trošim vrijeme. Dakle, ja mislim da mi Zakon imamo, ali evo volio bi čuti odgovor u ovim konsultacijama da li su se entitetske vlasti odredile, dakle Islamskoj vjerskoj zajednici također ne smeta što nemamo Zakona o praznicima i što ćemo razdvojiti ove dvije stvari, niti Pravoslavnoj crkvi, a Niko je tačno rekao sa Vatikanom imamo, naravno, i međudržavni sporazum. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, Ustavnopravna komisija je dala negativno mišljenje u pogledu principa ovoga Zakona i u obrazloženju je navedeno da budući da su različiti razlozi opredjeljivali pojedine članove Komisije da uskrate podršku principima ovog Zakona, dakle u obrazloženju je navedeno da će članovi Komisije na sjednici Doma kazati koji su to razlozi koji su ih rukovodili da glasaju protiv principa. I zaista su bile dvije grupe razloga, jedna grupa razloga je vezana za izlaganje gospođe Pandurević, koja danas nije prisutna ovdje i izostanak nekih odnosa koji po njenom kazivanju trebaju biti uspostavljeni na relaciji entitet – država kada se ovakav Zakon donosi, ali 51 ona će o tome bolje govoriti ili neko u ime nje. Ja ću sada iznijeti razloge koji su mene rukovodili, a čini mi se i sve ostale člnove Komisije, preostale zapravo članove Komisije koji su glasali protiv principa, zašto sam se ili zašto smo se opredijelili protiv principa za ovaj Zakon. Dakle, radi se o problematici koja je do sada uređivana Zakonom o praznicima. I Zakonom o praznicima utvrde se praznici i odrede se neradni dani, ali se istovremeno tim zakonom odrede ili uredi pitanje neradnih dana za vrijeme vijerskih praznika, i to je uvijek bila praksa u BiH i do sada je to činjeno nekoliko puta. Druga je stvar što mi nismo uspjeli u BiH, dakle postdejtonskoj BiH da postignemo dogovor bar u onom obimu koji garantuje prolaz kroz Parlament oko državnih praznika. I zakon nije donošen, ali za svo to vrijeme postoji dejtonski princip koji kaže da se zakoni Republike BiH primjenjuju u svim onim oblastima sve dotle dok Parlamentarna skupština BiH ne donese zakone i ne uredi te oblasti. I dakle, dvije su grupe razloga koje su nekolicinu nas, evo mene ja govorim sada u svoje ime, rukovidili da glasamo protiv principa ovog Zakona. Dakle, ne može BiH imati samo zakon o neradnim danima za vrijeme vjerskih praznika, a nemati, dakle postdejtonska BiH, svoj zakon o državnim praznicima. Ovo treba da bude jedna materija i nije dopustivo da ovo bude razdvojeno, tim prije jer je to ranije sve skupa išlo zajedno o čemu sam vam već govorio. I druga, po mom mišljenju, bitnija stvar je što ako bi se napravila ozbiljna analiza, a ovo uzeo kao zakon koji uređuje stvari u postdejtonskoj BiH, bio bi ugrožen princip kontinuiteta propisa Republike BiH do danas i bili bi u pitanje dovedeni državni praznici, državni praznici koje je propisala kako Republika BiH tako i prije. Prema tome, ovo su razlozi zbog čega smo mi glasali protiv i islim da Predstavnički dom treba podržati stav Ustavnopravne komisije i glasati za negativno Mišljenje Ustavnopravne komisije i na taj način ovaj Zakon staviti van procedure. Ja nisam htio ovom prilikom da koristim argumentaciju koja se obično koristi kada se takva stvar desi jel' u obrnutim slučajevima, ali evo da i ja napomenem da je ovaj Zakon preglasavanjem u Vijeću ministara došao ovdje u Parlamentarnu skupštinu. Preglasani su ministri iz SDP-a i iz SBB-a, dakle četiri ministra su preglasana i ovaj Zakon je većinom glasova na taj način došao u parlamentarnu proceduru. Hvala vam.
Zahvaljujem. Poslanica Dušanka Majkić ima riječ. Izvolite.
Pa evo, nekoliko riječi, da ustvari nastavim gdje je moj prethodnik stao. Mi znamo da RS je donijela svoj Zakon o praznicima, isto važi za Brčko Distrikt, jedino Federacija nije donijela svoj zakon i ona i dalje radi po zakonima bivše SFRJ, al to već nije, to nije presedan to je uglavnom slučaj, većina zakona u Federaciji se ne donosi nego čeka se, primjenjuju se zakoni bivše nam države. A i ne čini se ni jedan napor da se te stvari urede, valjda računajući da će se to postići na nivou BiH. Nevjerovatno je da neko misli da se može istovremeno donijeti zakon o državnim i vjerskim praznicima istovremeno, nevjerovatno je da ne možemo, nemamo saglasnosti oko vjerskih praznika, a da smo pri tom ubjeđeni kako možemo donijeti zakon o državnim praznicima. Mnogo godina će još proteći dok u ovoj zemlji ne sazre svijest oko toga da moramo omogućiti da 52 svaki narod kaže šta želi da slavi, a da će ovakav način, kao što smo do sada imali, da će Bošnjaci očekivati da će biti praznik države ono što se njima dopada, pri tom ne uvažavajući da postoje i drugi koji misle drugačije, to je gubitnička kombinacija koja nas neće dovesti nigdje. Ja razumijem potrebu ministra Sredoja Novića, koji je zaista u delikatnoj poziciji bio, jer on ima neprestane komentare zaposlenih u institucijama BiH koji nemaju pravo ni na kakve vjerske praznike. Dakle, čula sam od ljudi koji rade u institucijama BiH, a potiču iz reda srpskog naroda, da ako treba da slave slavu oni odlaze da slave slavu na teret godišnjeg odmora, ako je praznik neki vjerski koji oni slave, uzimaju godišnji odmor zbog toga. To je bio razlog zbog čega je ministar Nović pokušao da to uredi. Međutim, mi zaista mislimo da to nema potrebe, da ovaj Zakon ne treba podržati i da dugo još ne treba pokušavati da se sličan zakon pusti u parlamentarnu proceduru.
Evo pri kraju smo diskusija, posljednji prijavljeni poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Gospodine predsjedatelju, kolegice i kolege. Ja mislim da iz dva najbitnija razloga treba podržati ovaj Zakon i treba ga donijeti. Prvi je činjenica da bi usvajanjem ovog Zakona prestala potencijalna i često puta stvarna diskriminacija određenih, pripadnika određenih vjerskih zajednica, kad je riječ o njihovoj mogućnosti da u vrijeme vjerskih blagdana ne rade. Odnosno donošenjem ovakvog zakonskog rješenja svi ljudi koji su religiozni i koji pripadaju bilo kojoj vjerskoj zajednici koja djeluje u državi BiH bili bi stavljeni u isti položaj i mislim da je to bitan razlog da se donese ovaj Zakon. Nešto formalnije, ali također jednako važan razlog je činjenica da nas na donošenje ovog Zakona obvezuju određene međunarodne, međunarodnim ugovorima, određenim međunarodnim ugovorima preuzete obveze. Ovdje je spominjan Ugovor između BiH i Svete Stolice, između BiH i Vatikana, ali koliko ja znam karakter međunarodnog ugovora ima i Ugovor između BiH i Srpske pravoslavne crkve. Dakle, ta dva međunarodna ugovora diktiraju potrebu da BiH, institucije BiH ne budu bez ikakve stvarne potrebe, doista bez ikakve stvarne potrebe nevjerodostojni. Ja ne vidim zaista nikakve stvarne potrebe. I samo, biću vrlo kratak, samo da kažem nešto o argumentaciji koja se čula od onih koji su na Ustavnopravnom povjerenstvu glasovali protiv principa ovog Zakona. Velika je razlika između državnih blagdana, između državnih praznika i vjerskih praznika. Državne praznike, državne blagdane mi tek trebamo definirati, trebamo se složiti oko toga koji su to dani, koji su to blagdani što je zavrijedilo da bude obilježavano na razini čitave države kao državni blagdan. Ovdje imamo definirana rješenja, ona su, mislim, poznata tisućama godina manje više i jedino što trebamo napraviti je omogućiti, a podsjećam da je ogromna, ja mislim, ogromna većina stanovnika ove zemlje religiozna, da pripada ovoj ili onoj konfesiji, omogućiti dakle tim ljudima da bez diskriminacije mogu da ne rade kad je neki njihov vjerski blagdan. I to je sve. I što se tiče ove, ovog argumenta koji se tiče dejtonskog principa, kolega Džaferoviću Aneks II Aneksa IV ne govori specijalno o zakonima Republike BiH, nego govori o zatečenim pravnim aranžmanima. I Vi na ovaj način ne čuvate samo zakone Republike BiH nego i zakone Hrvatske Republike Herceg–Bosne i zakone Republike Srpske. Ja mislim da je, da to nije rješenje, 53 nego da je rješenje da na razini države donosimo one zakone koji su potrebni i koje je realno moguće, a također i jednako opravdano donijeti. Hvala.
Idemo dalje s replikama, iako svako od nas zna kakav će biti ishod glasanja. Poslanik Niko Lozančić. Izvolite.
Ma eto, ja se nadam, ja ne znam kakav će biti ishod, ja se nadam da nekad ima koristi pokušati urazumiti argumentima kolege u razumna rješenja. Svi oni koji svjesno, iako znaju da postoji razlika, mješaju državne i vjerske praznike nisu upravu. To što neki vjerske praznike pretvaraju u državne na određenim prostorima ne znači da su to postali državni praznici i to nije put, to nije način. Znači, način je da svaki pripadnik bilo koje vjeroispovjesti ima pravo, to je temeljno ljudsko pravo, mi se obvezali i međunarodnim ugovorima, a opet se postavlja pitanje selektivne primjene, hoćemo li to jedne ugovore poštivati kad nam se navije, a neke druge nećemo kad nam se opet navije. Koje mi standarde uspostavljamo? U pitanju su standardi, znači i reći da ćemo ovim Zakonom dovesti u pitanje nekakav zakon, bilo kakv zakon o državnim praznicima nije istina. Mi zakon o neradnim danima u vrijeme vjerskih nemamo niti smo ga kad imali. Znači, to je istina, nikad nismo imali zakon o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika sa ovakvim nazivom i sa ovakvim sadržajem, nikad. Ovo je prvi puta u povijesti BiH da se predlaže takav zakon, odnosno da se nastoji riješiti to pitanje. Zakon o državnim blagdanima, odma da ne bude dileme, ja sam za to da ga što prije donesemo, da iskoristimo maksimum maksimuma napora, razumijevanja, međusobnog uvažavanja itd. da dođemo do rješenja i da jedan broj praznika u ovoj državi slave svi njeni građani. Apsolutno sam za takva rješenja i sprema sam dati svoj doprinos. Ali dovoditi u pitanje jedno drugim, pogotovo neargumentirano nije korektno, znači nije korektno zbog naše ukupne kredibilnosti. Mi danas hoćemo provesti jednu odluku Ustavnog suda, eto drugu nećemo. Mi danas nećemo provoditi neke međunarodne sporazuma, a da nismo prošli put izglasali one međunarodne sporazuma na početku ove iste sjednice, danas bi smo vjerovatno izglasali još desetak nekakvih međunarodnih sporazuma. Hoćemo li i njih provoditi kad nam se navije, a nećemo provoditi isto tako kad nam se navije? Dajte da vodimo računa o kredibilnosti svih nas ovdje, jer ako ova pitanja, ova rješenja ikome u BiH smetaju korektno je reći zašto smetaju, koje je rješenje. Ali ne vidim da i jedno rješenje u ovom Zakonu bilo kome u BiH može zasmetati. Ono može, ovo o čemu je kolega Franjičević govorio, može otkloniti kršenje ljudskih prava u određenim dijelovima BiH prema određenim građanima ove zemlje. Da znači imaju pod istim uvjetima svi pravo na slavljenje, na neradne dane za blagdane koje oni slave. I pozivam još jedanput, znači, da se izjasnimo negativno o Mišljenju Ustavnopravnog povjerenstva.
Imamo još jednu repliku. Poslanik Beriz Belkić. Izvlite. 54
Motiv za moju repliku je molba svim onim koji upozoravaju na kršenje ljudskih prava itd. da pažljivo prate šta ko govori i da nas ne etiketiraju kao ljude koji su protiv prava ljudi da obilježavaju vjerske praznike. Dakle, to je broj jedan. Broj dva, ja nisam primjetio diskriminaciju bilo koga kad je riječ o mogućnostima da se proslave vjerski praznici po institucijama se slavi, prijemi se prave, neradni su dani tu i ja nisam baš previše primjetio da su ljudi oštećeni. Naravno, tačno je druga su vremena bila prije 20 godina, ali nakon toga BiH imam ovjećaj da na to, po tom pitanju nema nekih posebnih problema i nemam ništa protiv da se provedu svi međunarodni ugovori i dogovori itd. Ali sam i protiv toga da se i država diskriminira u smislu nemogućnosti da i ona ima neke svoje praznike bez prejudiciranja koji su to, i zato sam da se to jedinstveno riješi, da znamo koliko je to neradnih dana u godini, po bilo kojem osnovu, da znamo i planirati aktivnosti itd. Vi ste svjedoci da naiđu periodi kada po nekoliko dana imamo u kontinuitetu različita praznovanja i to treba, siguran sam naravno urediti. Ja insistiram, gospodine iz Ministarstva civilnih poslova, da mi kažete jesu li bile konsultacije kroz entitetske institucije koje se bave ovom problematikom? Međureligijsko vijeće je podržalo ovo, dakle ono maločas sam govorio, e sad me interesuje šta su uradile entiteske institucije koje ste konsultirali, šta su vam rekli?
Zahvaljujem. Nema više prijavljenih. U ime Vijeća ministara bilo je pitanja, ima li potrebe da? Hajde u najkraćem da nam odgovorite na ovo pitanje ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa onda ipak uvaženi zamjenik ministra ili pomoćnik treba da, radi stenograma. Dakle, rasprava je zaključena i sad ćemo samo informaciju dobiti još.
Dobar dan. Ja sam Damir Dizdarević, pomoćnik ministra civilnih i poslova. Direktno sam radio na ovom Zakonu, još Zakon dok je bio o praznicima BiH i neradnim danima. Dakle, došli smo u jednu situaciju kad se nismo mogli dogovoriti iz entiteta, formirali smo i razne komisije, pokušaja je bilo nekoliko nismo mogli da se dogovorimo o ...
Gospodine Dizdareviću, samo da Vam pomognem, dakle da ne idemo u neko široko obrazlaganje, samo da odgovorimo na ovo pitanje Belkića i Vi ste svoj posao završili. 55
Dakle, bila je konsultacija sa Međureligijskim vijećem i dostavili su svoje mišljenje, Islamska vjerska zajednica, bila je znači Eparhija zvorničko-tuzlanska itd., uglavnom i zajedničko mišljenje i za pripadnike jevrejske vjere i bilo je sa entitetskim ministarstvima nadležnim za rad, s tim da je Ministarstvo rada i boračko invalidske zaštite usmjerio to prema Ministarstvu lokalne uprave i samouprave, ovaj, a oni su odgovorili u smislu da to ne bude Zakon o praznicima i neradnim danima u BiH, nego Zakon o praznicima u BiH i ono „neradni dani“ da se briše. S tim da su oni u svom tom mišljenju nas uputili prema ..., smatramo da je korisno da se održe dodatne konsultacije s Međureligijskim vijećem BiH što je i urađeno. Dakle, to je onaj prozivod koji na kraju imamo, ono što nije bilo sporno to je izašlo pred vas.
Zahvaljujem na informaciji. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda, Ad. 12. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2012. godinu Kolegij Doma nije postigao saglasnost o Godišnjem izvještaju i ovdje nema rasprave. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda, Ad. 13. Godišnji finansijski izvještaj Fonda za reformu javne uprave za 2012. godinu, materijal Ureda koordinatora za reformu javne uprave
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, svjesni smo svi aktivnosti koje roditelji i djeca provode u evo ovih dana, skoro 20 dana pred OHR-om, a prije toga kroz školske institucije, školski odbor direktora, ministra resornog u entitetskoj vladi itd., i nemamo rješenje. Mi u SDA smo i razgovarali s njima i razgovarali u Klubu i koristeći zakonom predviđene mehanizme i ono što je zakon propisao mi vidimo da ima prostora i u Okvirnom zakonu na nivou države, ali isto tako i u entitetskom zakonu koji tretira ovu oblast, međutim nedostaje očito volje. Zloupotrebama direktora i određenih institucija mi smo danas, odnosno ta djeca i ti roditelji su dovedeni u vrlo nepovoljnu poziciju. S toga, iako aktivnosti u OHR-u traju, aktivnosti sa OSCE-om itd., mi mislimo da je ovo mjesto gdje ovaj Parlament jasno i glasno treba reći da bilo kakva diskriminacija, pogotovo djece na bilo kojem teritoriju BiH, na bilo kojem dijelu ne smije biti praksa i ne smije biti pravilo, i kažem domaće zakonodavstvo da iskoristimo možemo, možemo popraviti njihovo stanje. Mi iz SDA ćemo samo predložiti po tački 14. dva zaključka. Zaključak broj 1. bi bio – Da se zadužuje Vijeće ministara BiH da bez odlaganja poduzme mjere kako bi se spriječilo daljnje kršenje Evropske konvencije o ljudskim pravima, Ustava BiH i Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH, u pogledu prava djece u osnovnim školama u RS-u (Konjević Polje i dr.) za nacionalnu grupu predmeta i druga prava koja iz ovog Zakona proizilaze. I drugi zaključak bi bio – Da zadužuje se Vijeće ministara da o poduzetim mejrama sačini informaciju te je dostavi Zastupničkom domu Parlamentarne skupštine BiH. Nismo nikakve rokove predvidjeli jer mislimo da je situacija hitna i alarmantna i da pokušamo na, iskoristiti mehanizme i instrumente ove države da otklonimo ovo stanje, jer mislim da to ide svima u prilog. Hvala.
Zahvaljujem. Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući. Pa, ovdje bi se moglo, naravno, polemisati sa svim onim što je kolega Sarajlić rekao i da gotovo ništa od toga nije tačno, ali neću ulaziti u tu vrstu polemike, nego je više pitanje za Vas gospodine predsjedavajući – Šta je nama materijal za ovu tačku? Ja mislim da nije korektno, tako teške kvalifikacije bez ikakvog dokumenta i voditi raspravu kao da su one utvrđene kao takve i nastavljati da se kao vidi dalje šta će se, mislim da nije korektno. Vi znate kako je odluka donesena preglasavanjem, u najmanju ruku tad se podrazumijevalo kad je to bilo u, na Proširenom kolegijumu do današnjeg dana ni jednog dokumenta, nikakvog papira i ništa što bi bilo čim, a ja razumijem predlagača, jer nema čim da to potkrijepi, to je prazna i šuplja priča. Ali poslovnički je nemoguće da se bez bilo kakvog materijala o bilo čemu raspravlja. Imamo mnogo toga reći na ovu 57 temu, šta se sve poštuje u RS-u, a šta se ne poštuje na drugim mjestima, čija je nadležnost i ostalo, ali mislim da ... osnovna stvar da ovdje nema materijala, nema ničega i oko čega ćemo i šta ćemo raspravljati sem ovih netačnih kvalifikacija koje su iznesene.
U vezi sa materijalima ja samo moram reći da je Prošireni kolegij raspravljao o tome, ja sam bio jedan od onih koji je takođe predlagao da imamo kvalitetan materijal za ovaj dio. U ime Kluba SDA bio je gospodin Mehmedović, on je to ponudio, Parlament je usvojio dnevni red nakon Proširenog kolegija i danas imamo tačku dnevnog reda, to je ono šta je bio red poteza. Repliku ima poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine Kalabiću, nema ovdje nikakve šuplje priče, dakle Vi otiđite pa pogledajte, da djeca dobiju udžbenik srpskog jezika, a onda djeca koja hoće da uče bosanski jezik, a onda im se u džačku knjižicu upisuje da bi se to prikrilo da je bosanski jezik. Dakle, postoji diskriminacija, gospodine Kalabiću. U cijeloj državi BiH se treba posvetiti implementaciji Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju i ispoštovati prava svih. I ono što mi tražimo je da Vijeće ministara, koje je zaduženo za implementaciju tog Zakona, pa i Ustava, pa i Evropske konvencije u toj oblasti, hitno reagira. Tamo su protesti, djeca ne idu u školu, Vijeće ministara šuti. Neka urade svoj dio posla, nek nam pošalju informaciju, pa nek napišu da je sve uredu, samo dajte nam ovdje informacije. Svi znamo da nije uredu i da je na sceni diskriminacija. Šta smeta da djeca u RS-u uče ko hoće da uči bosanski jezik, u čemu je tu problem? Da djeca koja hoće ovdje da uče srpski neka uče, mi smo donijeli Zakon o zajedničkim nastavnim jezgrima i posebnim grupama predmeta. Nek se to poštuje u cijeloj državi i ništa više. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. Uvaženi predsjedavajući, gospodin Denis Bećirović, replika. Izvolite.
Replika nije upućena posebno nikome iz sljedećeg razloga. Mi često ovdje smo u poziciji da se ponašamo kao politički vatrogasci, pa vrlo rijeko ili gotovo nikako da preveniramo neke stvari, da pokušamo na vrijeme pretpostaviti šta bi se to moglo dogoditi i kako otkloniti eventualno neke probleme. Kad to govorim mislim na sljedeće. U ovom Predstavničkom domu ja sam ove godine, koristeći svoje poslovničko pravo, evo imam ovdje 04.01.2013. godine, predložio Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju u BiH. I u tom Prijedlogu izmjena i dopuna upravo se govorilo o ovim stvarima koje su sada eskalirale. Kada je ovo bilo na dnevnom redu i, dakle početkom ove godine, ovdje jedva smo imali kvorum a gotovo niko u diskusiji nije učestvovao. E sad kad imamo problem sad svi traže rješenja, sad svi govore o tome itd. 58 Ja mislim da kod ovog prijedloga zaključaka je trebalo malo ipak napraviti neki sveobuhvatniji pristup, pa da vidimo gdje smo i šta smo s ovim stvarima. Ovdje se spominje u prvom zaključku Evropska konvencija o ljudskim pravima. Ona je i sastavni dio našeg Ustava, ali treba ovdje spomenuti i Evropsku konvenciju o pravima djeteta. Neću je ovdje citirati sada, imam je ispred sebe itd., koja još preciznije govori o tim pravima. I uopšte ovu problematiku ne možemo riješiti na način da to pokušamo samo inaugurirati i postaviti samo na jednom dijelu teritorije BiH. To treba principijelno postaviti na cijeloj teritoriji BiH. O tome su neki govorili, u tom dijelu se apsolutno slažem, i da jednaka prava budu za svu djecu, bez obzira koje su vjere i nacije, bez obzira da li žive u Konjević Polju, Banja Luci, Sarajevu, Mostaru ili nekom drugom gradu i mjestu u ovoj zemlji. Posebno pitanje koje takođe zavređuje pažnju, možda čak i kroz zaključke, je – šta rade i oni iz međunarodne zajednice koji treba da pomognu da se implementiraju ove konvencije koje su sastavni dio i Ustava BiH. Jer ovo što imamo, a što je eskaliralo npr. u Konjević Polju, takvih primjera, ako napravimo detaljno analizu, bojim se da ćemo naći, ne samo u Konjević Polju, već i na brojnim drugim mjestima u BiH. I to nikome ne služi na čast. Ako i danas ne možemo doći do nekih zaključaka bilo bi dobro da o ovoj raspravi razmisle i ljudi u Vijeću ministara, da možda oni budu sami inicijatori neke informacije koja bi mogla rezultirati nekim sveobuhvatnim mjerama koje bi regulisale ovo pitanje i to principijelno i konzistentno na cijeloj teritoriji sa jednakim pravima za sve u ovoj zemlji. Milorad Živković, zamjenik predsjedavajućeg, replika. Izvolite.
Nađen način da se ovako rogobatne tačke dnevnog reda uopšte nađu u dnevnom redu, a to je preko Proširenog kolegijuma gdje se prostom većinom one stave na dnevni red. I ne moguće je da bilo ko, pa evo i svih 14 iz RS-a, da se ne slaže sa takvom formulacijom tačke dnevnog reda i da ona ne ostane u dnevnom redu, tako da reklasiramo poziciju. Jer u tački dnevnog reda se konstatuje kršenje Ustava što je van pameti ako želite o tome raspravljati. Znači, prvo trebamo da raspravimo stav da bi mogli da dajemo nekakve konstatacije, a ne da u samom nazivu tačke dnevnog reda dajete konstataciju. I slažem se sa svojim kolegom da je tačka dnevnog reda govorila o diskriminaciji u svakoj školi u BiH, pa da raspravljamo kolege. Da vidimo u Federaciji kakva je situacija, da pričamo o tome da Osnovna škola Goražde „Nikola Tesla“ zamijenila sa „Huseinom Đozom“, imamom koji je bio u Drugom svjetskom ratu u nacističkom pokretu, itd., itd. Pa ćemo o svemu tome da raspravimo, pa da vidimo kako se to može desiti da jedan genijalac bude zamijenjen sa jednim zločincom. Naravno, da ćemo sve da raspravimo. Samo zato što ne govorimo mi šta se dešava u Federaciji mislite da nemamo šta o tome reći. Imamo puno od toga šta reći, ali na ovako definisanu tačku dnevnog reda je besmisleno bilo šta govoriti.
Poslanik Drago Kalabić, replika. Izvolite.
Evo, tačno moramo to riješiti dugme za gospodina Živkovića, sve ono što sam ja imao namjeru on je rekao, jer je bio u prilici da ne vidimo ga na monitoru. Upravo to, ja imam problem 59 da uđem u raspravu o ovome i da pređem preko onoga na čemu sam insistirao i na Proširenom kolegijumu. Ja sam barem računao da će vrhunac, odnosno barem minimum pristojnosti biti da se oni koji su glasali za ovu tačku da će bilo kakav materijal pripremiti, iako je bilo tad jasno da je to promašena stvar potpuno i da nije korektna. Ali evo, u međuvremenu da će neko sa tako teškom kvalifikacijom u dnevnom redu kršenje Ustava da to ne proprati ni jednim jedinim papirom, ni bilo čim. Znači, ja se vraćam na Poslovnik, na materijal potreban za raspravu. Nema apsolutno ništa, nema apsolutno ništa. Za bilo kakvu drugu primjedbu na neki zakon donosili ste ovdje po 20 stranica, a za kršenje Ustava niste sposobni da napišete tri rečenice, pa da vidimo kako se to krši Ustav. I mislim da to nije, prvo nije korektno od svih onih koji su, evo da ne ulazim u to zašto glasali i doveli nas u ovu situaciju. Oni koji su podržali ovaj prijedlog da se nisu zapitali da ne dođe ni jedna stranica za ovako teške kvalifikacije. I naravno, ovo što je rekao gospodin Živković, imamo svašta reći o ovom pitanju, ali ne na ovakav način. I o dvije škole pod jednim krovom, i o Stocu, i o Sarajevu, i mnogo toga, ali ne na ovakav način. Ne na ovakav način da je istina samo jedna i da je samo nekom vrstom, evo parlamentarnom preglasavanja, kako je već to objašnjeno, da ćete doći u tu situaciju da pričate samo jednu istinu i jednu stranu cijele medalje. I zato sad neću, pretpostavljam, drugima naravno ne mogu spriječiti, zbog ovoga svega što sam rekao ne mogu da uđem u suštinu i neću da uđem, jer ovo zaista ne stoji. Netačno, nekorektno, poslovnički neispravno, degutantno za ovaj Parlament da stavi tačku dnevnog reda kršenje Ustava da ga ne prati ništa, prazno, ništa, da ga prati šuplja priča. Jer poslovnički govorim, ne ulazim sad kako se razlikujemo u mišljenjima i stavovima. Apsolutno ni jedan jedini papir, to samo govori koliko je to politikanstvo i to samo govori koliko je ovo za dnevno političku upotrebu i to samo govori kako jedan ogranak jedne partije u jednom malom mjestu pokušava da ispolitizuje stvar. Da je to ozbiljna i korektna priča ona bi na sasvim drugi način bila organizovana i na sasvim drugi način ovdje prezentirana. Ali pošto je netačna ne možete ni na drugi način čak da je prezentirate, već je bilo samo prilika da se o nekim drugim stvarima raspravlja, pa da se naravno i ta tema uz neku drugu, uz drugačiju pripremu, da se i o njoj govori. Mi ne bježimo od tog, ali je potpuno nekorektno da se, gledati u oči i da se ne uvaži ovo o čemu je govorio gospodin Živković i da se ne da osvrt na tu priču, ako želite pokazati principijelnost, nego nema to veze, mi imamo nekakvu većinu i mi ćemo to na ovaj način. Ne može, ne može proći tako.
Kao predsjedavajući Doma dužan sam smo da kažem da kao materijal za ovu tačku i sam sam prvi insistirao na Proširenom kolegiju da se napiše. I on postoji, ima predmet i obrazloženje na pola stranice. Dakle, jel' to dovoljno ili nedovoljno to je druga priča, ali dakle postoji taj jedan materijal i to je ovo što je dostavljeno svim poslanicima. Samo radi javnosti i ostalih poslanika, da imamo to u vidu. Replika, poslanica Milica Marković.
Pa sad sam se javila zbog replike na izlaganja kolega iz Kluba SDA, sad moram prvo Vama replicirati gospodine predsjedavajući. Pa neprmjereno je da Vi nama kažete da je ovo materijal za tačku dnevnog reda. Ovo da bude materijal za ovakve teške optužbe i za ovako kritizerstvo koje je iskazano u ovom prijedlogu tačke dnevnog reda, ja ne mogu da vjerujem da smo to čuli od Vas kao predsjedavajućeg. 60
Pa ja sam dužan da vam to kažem.
Pa vidimo mi to, imamo mi to u materijalu.
E pa dobro, da znaju svi.
Ali ne mislite valjda Vi da je ovo dovoljan materijal za raspravu. Ovdje lijepo kaže, predlagač u prijedlogu kad kaže, traži da se ova tačka uvrsti u dnevni red 55. sjednice, a onda dole na obrazloženju kaže – da se traži od nadležnog ministarstva da dostavi informaciju po ovom pitanju. Mi danas na 55. sjednici imamo tačku dnevnog reda, ali nemamo informaciju od nadležnog ministarstva. E sad ako neko misli, znači mi nismo, Klub SNSD-a nije protiv priče o ovoj temi. Dobro je što je neko tražio ovakvu temu da se postavi na dnevni red. Mi imamo sigurno mnogo više da ispričamo i da kažemo i da vam navedemo primjera, i ovo što je rekao gospodin Živković i gospodin Kalabić i svi što znamo i što imamo informacije da vam to sve ovdje iznesemo i podastremo. I zato smo mi zainteresovani za ovu priču. Znači, mi nismo protiv ovoga iz suštinskih razloga i zbog teme, nego zbog načina na koji je ona dostavljena sa ovako teškim optužbama i ovako velikim kritizerstvom kako je pokazano. Ako vi imate namjeru iz Kluba SDA da na ovakav način i sa ovakvim tačkama dnevnog reda ovo sad prebijete preko koljena, iznesete tu sve što vi mislite i znate, iskritikujete RS i Vladu RS-a i da se na tome završi, onda je nama najlakše iz RS-a da oborimo i te vaše zaključke i šta god vi tražite oborimo na entitetskom glasanju. Ali mi mislimo da to nije cilj i nije smisao ove tačke dnevnog reda. Smisao je da otvoreno porazgovaramo o svim stvarima, pa da vam kažemo i mi da znamo za brojne škole u Federaciji koje imaju još teže manjkavosti nego što ste vi ovdje naveli, upravo zbog toga što nije implementiran zakon. Da vam kažem ja da znam da u Kiseljaku u školi gdje ide mali broj srpske djece, prvo nemaju uopšte časove vjeronauke pravoslavne, a onda kad su roditelji tražili da za taj mali broj djece škola i uprava škole omogući da se ti časovi vjeronauke na koju idu bošnjačka i hrvatska djeca, da se stavi da to bude prvi ili poslednji čas u nastavi da bi roditeljima bilo lakše kad će dovesti, odnosno odvesti svoje dijete, ni to nije udovoljeno. A da i o tome porazgovaramo ovdje da vidimo jesu li to normalne pojave u BiH, a ne samo iz RS-a jedna mala grupa roditelja i slično. Dakle, ja predlažem da predlagač povuče, odnosno odgodi izjašnjavanje o ovoj tački dnevnog reda i da tražimo da se ona pomjeri na neku narednu sjednicu, da dobijemo kvalitetan materijal, a naravno shodno tom materijalu da se svi pripremimo za tu diskusiju, pa ćemo vidjeti na šta će ona izaći. Ja mislim da ovakav način postavke tačke dnevnog reda i sa ovakvim provokativnim namjerama ona može dovesti samo do provokacije i do usijanja na ovim problemima, ali to ne znači da mi treba da bježimo i da zabijamo glavu u pijesak i da bježimo od tih problema. Mi o njima treba da razgovaramo i da tražimo kako oni da se razriješe na najkvalitetniji način, ne zbog nas nego zbog ljudi koji imaju probleme zbog toga. 61
Idemo dalje. Poslovničku ima zamjenik predsjedavajućeg, Milorad Živković. A ja samo podsjećam, nemojte da vam bude neprimjereno to što samo podsjećam s čim raspolažemo na ovoj sjednici.
Sama činjenica da nismo glasali, kad je utvrđivan dnevni red, da se ova tačka skine sa dnevnog reda zato što nije bilo materijala, opravdava našu želju da vodimo o ovome raspravu. Čak smo ostavili i nekoliko dana vremena da se u skladu sa tim sa bilo koje strane obezbijedi materijal. Ali sad kada toga materijala nema ni od SDA, ni od resornog ministarstva, ma koje ono bilo, onda je valjda jedino moguće da preskočimo i odgodimo raspravu, raspravljati o ovoj tački dnevnog reda, da za iduću sjednicu Parlamenta predložimo svima koji imaju želju da to dovede. Ako opet ne bude ni sa jedne strane, mi ćemo tražiti iz Kluba SNSD-a da se ova tačka završi, odnosno da se skine s dnevnog reda jer jednostavno nisu poslovnički uslovi ispoštovani. Tako da, nemojte da se oko ovoga sljedećih sat vremena prepucavamo, ako možemo da tu tačku dnevnog reda raspravimo u skladu sa Poslovnikom i sa puno materijala na idućoj sjednici. Zato je naš prijedlog dajte odmah o tome prijedlogu da glasamo kako bi zaustavili ovu raspravu. Hvala.
Zahvaljujem. Da li neko može u ime Kluba SDA da kaže, jel' prihvatljiv ovaj prijedlog?
Imam repliku, ali ustvari reći ću zašto se mi zapravo nalazimo sad u ovoj ovakvoj poziciji. Ja sam ovo prije mjesec i po dana tražio da resorno ministarstvo se uključi i da nam ponudi odgovor. Da smo mi bili odgovorni, odnosno da je vlast koja snosi odgovornost za stanje i po ovom pitanju, da je toliko bila odgovorno pa mi bi danas imali sve materijale i diskutovali o njima. Dakle, moja kratka replika ovaj put, a poslije ću diskutovati kad uzmem riječ po disusiji, dakle mislim gospodine Živkoviću ovo nazivati nekom rogobatnom temom je po meni krajnje i nekorektno i neodgovorno. Ovo je preosjetljiva i preozbiljna stvar da bi se mi prema njoj odnosili na način da je to neka rogobatna tamo tema. Da vlast radi onako kako treba i da odgovorni ljudi odnose se prema ovom poslu onako kako treba, ja mislim da bi mi danas komplet cjelokupnu informaciju imali, a poslije ću vam otprilike reći kako je bilo koncipirano moje pitanje. Moje je pitanje bilo koncipirano na način da se svugdje na prostoru cijele BiH, ako bilo gdje postoji i primisao problema ovakve vrste, da se mi oko toga očitujemo i da na neki način postavimo pravedne odnose, jer ja mislim da je jedino to sreća za ovu zemlji. A evo, imaću diskusiju vrlo brzo, pa ću onda šire pričati o tome.
Mogu li ja samo repliku. 62
Zamjenik predsjedavajućeg, replika. Izvolite.
Gospodine Šepiću, ne možete na iskrivljivanju onoga što sam rekao praviti repliku. Netačan je naziv. Znači, rekao sam da je rogobatno formulisana tačka dnevnog reda u kome se sadrži konstatacija da je već prekršen Ustav. Nisam rekao da je rogobatna tema. Pa ne možete na taj način da mi replicirate i stavljate u usta nešto što nisam rekao. Naš prijedlog je sljedeći – glasajmo o tome da se odloži za idući put. I dajte odmah to na glasanje kako bi spriječili i dalje pogrešne interpretacije svega ovoga što se kaže, a i dobru namjeru da o ovome raspravljamo uopšte. Ako nisu htjeli iz Savjeta ministara da spreme bilo kakav materijal zašto vi iz SDA, to je velika stranka, ozbiljna stranka sa puno, da kažem, istaknutih pojedinaca, niste te materijale ovdje dostavili pa makar vaše iz Ustavnog suda zamolili da vam napiše jednu stranicu kako je prekršen Ustav RS-a. Pa dajte da o tome raspravimo idući put.
Poslovnička ima prednost. Izvolite.
... Poslovnikom, vi ste pokazali dokument koji prati prijedlog tačke dnevnog reda. Nemojte nam govoriti da to ima veze i sa materijalom. Nema nikakve. Nakon usmenog prijedloga vi ste tražili pismeni prijedlog i vi ste nama samo pokazali prijedlog tačke dnevnog reda i ništa više. Ni slova nemamo o tački dnevnog reda. Znači, to da se pokuša neko provući, da je to kao nekakav materijalčić za nešto, nije. To je samo vaš zahtjev za onim što je neko pokušao čak da ostane i na usmenom i da bude, znači, mi imamo obrazložen prijedlog tačke dnevnog reda, a nakon toga je valjda se podrazumijevalo da dobijemo materijal. Ako djeca iz Konjev Polja ne zaslužuju dva minuta rada SDA da napiše i pored ovoga barem jedan list, onda nije uredu da nama stavljate u usta da mi imamo nešto protiv teme i protiv suštine. Ali imamo i ponavljamo protiv rogobatnog prijedloga. Tražimo da preformulišete, ne možemo prihvatiti formulaciju bez slova papira, kršenje Ustava. Preformulišite naziv, naziv tačke, ako treba pauza, u konsultacijama u kojoj smo i mi onda zainteresovani. A ovako, naravno, niti vi ovo možete obrazložiti, niti vi za ovo možete donijeti bilo kakav materijal, niti može ostati ovakva. Šta će rasprava pokazati? Hoće li ona dati te kvalifikacije, otom-potom. Ali da prihvatimo, znači tražimo prekvalifikaciju, odnosno promjenu naziva tačke dnevnog reda ili ovo što je rekao gospodin Živković, jer naravno da ne možemo raspravljati pod teretom priče unaprijed sročene, kršenje Ustava.
Nastavljamo dalje s diskusijama. Podsjećam da je formulaciju dnevnog reda, pa i ove tačke dnevnog reda uradio Prošireni kolegij i Dom kad se izjasnio za ovaj dnevni red. E sad govorimo o obrazloženju. ____________(?) Ili da napravimo pauzu dok nam materijal ... 63 Hajde da čujemo, možda evo kolega Sarajlić ima neko rješenje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedavajući. Dakle, ne pravi SDA materijale, ima u ovoj državi ko prima platu da pravi materijale. A o tome kako SDA ima timove i da li može raditi, mi smo to pokazali u Skupštini RS-a kad je zakon usvojen 2011. Godine. I zna to i gospodin Kalabić da Klub Bošnjaka tamo je i podnio prema Ustavnom sudu RS-a i kroz Klub naroda je jako djelovao kod ovoga zakona. Ja ovdje samo hoću reći da u okviru postojećih zakonskih rješenja, i u RS-u, dakle i u Ustavu RS-a i u Zakonu o osnovnom obrazovanju RS-a, koji je usvojen 2011. godine, ima načina, ima rješenja da se ova diskriminacija otkloni. Dakle, zakon je jasno predvidio. Ja govorim o neimplementiranju zakona, ne provođenju zakona direktora osnovne škole „Petar Kočić“ i ne provođenju zakona ministra Mutabdžije. Vijeće ministara, evo gospodin Šepić je kazao, Vijeće ministara već mjesec i po dana šuti na ovu temu, 20 dana traje protest pred OHR-om. Sad ulaziti u genezu šta je bilo '92., gdje je bila škola u Konjević Polju 2002., sve mi te informacije imamo, ali nećemo da zatrpavamo ovaj Parlament, ima Vijeće ministara, ima resorni ministar koji treba da radi svoj posao, da provodi zakon. Dakle, osnovna škola „Petar Kočić“ u kojoj ima 250 đaka, 150 bošnjačke djece ide u Konjević Polje i Pobuđe, kao područne škole, centralna je škola danas u Kravici, ima 100 đaka srpske nacionalnosti i ništa to nije sporno, samo nek ministr provodi zakon. Nek direktor ispoštuje ono što je obećao i danas mi ne bi imali tu ni djecu ni roditelje. To je osnovna suština.
nije uključen mikrofon
Ne pravi SDA, Drago, materijal, dakle ima Vijeće ministara, ima gospodin Sredoje Nović ministar. Kako vrlo lako zna puštati zakone u hitnu proceduru ovdje u Parlament kad je njemu interes, o ovoj temi evo šuti mjesec dana.
Podsjećam sve da ovlašteni predlagači i zakona i tačaka su ne samo članovi Vijeća ministara već i poslanici i delegati oba Doma. I predlagači tačaka dnevnog reda takođe kad predlažu tačke dnevnog reda, kao što je to i SDP radio bezbroj puta su pripremali materijale za neku tačku. Čisto poslovnički i ustavno da to imamo u vidu. Beriz Belkić ima riječ. Izvolite.
Praktično ja sam se javio za repliku iz prostog razloga što sam u pozivu dobio ovako formulisano pitanje. I sada, dakle ovo što je sada kao sporno kršenje Ustava itd., ja sam takav poziv i dobio i tako je formulisana ova tačka dnevnog reda. Mi možemo sada raspravljati i voditi 64 diskusiju je li prekršen Ustav, nije. Tamo postoje određene stvari koje, po meni, daju povoda da se ovako tačka i formulira, jer su međunarodne konvencije iznad domaće legislative i mi smo preuzeli obavezu da ih direktno primjenjujemo u određenim situacijama. Međutim, ja ne mislim, naravno podržat ću ja prijedlog ovih zaključaka, oni nisu neprihvatljivi apsolutno niti su, čak su prilično, da tako kažem, uravnoteženi i traže određenu aktivnost Vijeća ministara. Dakle, ne traži se ovdje neke odluke ad hoc koje ne bi bile eventualno provodljive. Međutim, čim se krene, ovdje moje iskustvo mi daje za pravo da kažem, jesmo li otvorili priču o ljudskim pravima, bilo koji klub poslanika, bilo koji poslanik, mi stvorimo jednu vrstu nervoze i na vrlo neracionalan način diskutujemo, što govori o našoj nespremnosti da govorimo o vrlo važnom pitanju u BiH koje se tiče svakog čovjeka ove zemlje i niko ne može od nas reći u mojoj sredini je sve ok., sjajno, ne krše se ljudska prava, nego je to opšta pojava u BiH. I ja kažem sljedeće, recimo Slavko Jovičić je postavio poslaničko pitanje i dobio odgovore o grbovima i oznakama opština itd. Ja sam to pažljivo pratio i analizirao. Oznake naših opština vrve od džamija, polumjeseca, crkvi i krstova itd., dakle jednonacionalnih obilježja koje jasne poruke na neki način šalju svim ostalim, pa se onda ne treba čuditi i u procesu obrazovanja i u drugim oblastima da imate diskriminaciju od slučaja do slučaja gdje je ko većina, gdje je ko manjina. Dakle, ovaj je problem, po meni, univerzalan i mislim da bi ovo trebalo biti, ovo o čemu je i Desnis govorio, mislim da bi ovo trebala biti prilika da mi otvorimo jednu vrstu procesa i da se suočimo s činjenicama. Evo čuo sam, iznijećemo i mi, mi znamo, daj da iznesemo sve što ima. I ovaj Parlament treba da govori o stanju ljudskih prava u BiH, ne samo prava na jezik, na obrazovanje, nego i pravo na život i pravo na jednakost itd. Dakle, molim da u jednoj mirnoj atmosferi pokušamo ući u ovu problematiku na jedan sveobuhvatan način sa ciljem, koliko je moguće da se otvori proces eliminacije.
nije uključen mikrofon
Pa evo pravićemo ga, hajmo se dogovoriti pa da pribavljamo informacije. Evo, ja ti sad rekoh Drago, pogledaj odgovore tvom kolegi Jovičiću kako izgledaju grbovi ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Pa jeste ljudsko pravo. Dušanka, tamo gdje je džamija u grbu poruka je jasna, tamo gdje je crkva poruka je jasna. Pa mi bježimo od priče o ljudskim pravima, o tome ja govorim.
nije uključen mikrofon 65
Pa pogledaj oko sebe. Pogledajte oko sebe pa ćete vidjeti kako se krše ljudska prava, ne treba ti ni jedno slovo materijala. Samo pogledaj po ulicama, po kvartovima.
Ja imam jednu sugestiju, koju naravno ne morate uvažiti, a to je da pokušate izraziti svoj stav kroz diskusiju, a da svi odustanete od replika. Ako smo se složili ili ipak treba dodatno pojašnjenje navoda koji bi mogao izazvati nesporazum. Poslanik, odnosno replika, Boško Tomić. Izvolite.
Hvala lijepo. Pa evo, za današnju raspravu, pošto nismo imali materijala nego ovo što je predočeno, ja sam zatražio inforamciju od Ministarstva obrazovanja, prosvjete, odnosno iz RS-a i dobio sam sljedeće podatke. Da u RS-u u 2012. i 2013. godini upisano 98.828 učenika, od čega 7.213 učenika bošnjačke nacionalnosti i 459 učenika hrvatske nacionalnosti. Nacionalna grupa predmeta izučava se u 20 osnovnih škola, odnosno 5 centralnih i 32 područna odjeljenja. U 20 osnovnih škola nastavu nacionalne grupe predmeta pohađa 2.412 učenika bošnjaka, a u 2 područna odjeljenja 13 učenika Hrvata pohađaju nacionalnu grupu predmeta. Znači, omogućeno je da djeca pohađaju oni koji, gdje nema 18 koliko je predviđeno da ima u jednom odjeljenju, djeci druge nacionalnosti omogućeno da vjeronauku imaju jedanput sedmično. Zatim sva djeca koja su bez obzira, posebno bošnjačka djeca, odnosno djeca povratnička, imaju mogućnost svih oni koji su udaljeni od škole 4 km i više, organizuje se prevoz i dovlače se u škole. Na radna mjesta nastavnika i profesora u RS-u ravnopravno konkurišu svi nastavnici koji su kvalifikovani za taj posao, bez obzira na nacionalnost kojoj pripadaju. Gospodo draga za ovakav materijal, tačku o kojoj treba, koja je vrlo osjetljiva, radi se o djeci, radi se o ljudskim pravima, trebamo imati bar približne podatke na nivou BiH i da se kaže koliko je to djece, koliko je obespravljeno, hoćemo li ići u druga, ako je Sporzum potpisan i rečeno da je to gdje ima više od 18 đaka da se organizuje grupa predmeta, onda da li to treba da skraćujemo itd., koliko izaziva to troškova. Hoćemo li napraviti da ovakvim potezima imamo pod jednim krovom dvije škole, hoćemo li razdvajati djecu, je li to ...
nije uključen mikrofon
Pa jeste, ali nisam htio da ...
nije uključen mikrofon 66
Ja sam htjeo da upotpunim diskusiju, a produžit ćete mi ovo što mi je gospođa Majkić oduzela pravo.
nije uključen mikrofon
To možete nadoknaditi na sjednici Kluba.
Hvala lijepo. Evo vrlo kratko ...
Ali vrijeme je sad isteklo. Zahvaljujem Vam kolega Tomiću, 3 minute su za repliku.
Hvala lijepo.
Ako imate nešto da završite izvolite, ali ...
Imam, u Klubu ću nastaviti.
Zahvaljujem. Niko Lozančić, replika. Izvolite.
Repliciram svim prethodnicima u raspravi bez iznimke, zato što ponovo imamo neiskrenost, ponovo imamo dvostruke standarde, ponovo nemamo ujednačenost i normalno kako nam kad odgovaramo pokušavamo. Ovdje je svima jasno u ovoj državi pravo na maternji jezik, pravo na nacionalnu grupu predmeta imaju djeca na teritoriju na kome živi njihova etnička većina. Svi drugi to pravo nemaju i nemojmo se praviti slijepi. I nisu roditelji, ja suosjećam s djecom iz Konjević Polja i s njihovim roditeljima, nisu oni bez veze otišli pred OHR, nisu došli pred ovaj Parlament jer više ne vjeruju u ove otrcane fraze kako se mi sekiramo za njih. Eto zato sam se javio da repliciram i neću dalje sudjelovati u raspravi, pa evo skratiću makar na taj način svoje sudjelovanje.
Poslanik Salko Sokolović ima repliku. Kome? 67
Hvala predsjedavajući. Pa ... kroz diskusije provlači se ipak teza da se mi ovdje ne razumijemo u potpunosti. Znači, neke stvari ne mogu da čekaju. Parlament kao zakonodavac, znači mi smo donijeli zakon, Okvirni zakon o osnovnom i srednjem obrazovanju. Implementator je Vijeće ministara. Treba odmah da reaguje vizavi postojeće situacije. A druga je stvar hoćemo li mi u narednih 5 ili 10 dana, evo 05. novembra imamo Parlament. Možemo sačekati informaciju Vijeća ministara za kompletnu situaciju u sferi obrazovanja u BiH i raspravljati na tu temu, ali nešto se u ovom momentu mora učiniti. I zato je ovaj zaključak broj 1. koji govori o zaduženju Vijeća ministara u ovom momentu, po meni je vrlo bitan. I ne sporimo mi, evo što je maloprije i predsjednik Kluba rekao, znači ne sporimo mi da u nekoj raspravi parlamentarnoj koja će, evo možda biti 05. novembra, govorimo o stanju obrazovanja na prostoru BiH, ali dajte taj jedan segment ljudskog odnosa prema ovome problemu da se odmah ode tamo vidi, oni koji su odgovorni da implementiraju zakon, da vide stvarno šta se tu dešava, pa da i to bude dio te neke informacije koju bi mi trebali ovdje da raspravljamo. E u tom dijelu da razumijete stanje, a evo mogli bi mi definisati dalje situaciju po ovom pitanju, ali evo ne želim dalje ja da otvaram, samo želim da raspravimo ove dvije stvari hitnosti i nečega o čemu možemo dalje da razgovaramo. Hvala.
Zahvaljujem. Poslanik Senad Šepić, diskusija. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Dakle, neke stvari ne mogu čekati. Ova čito ne može čekati, ovdje se moramo opredijeliti i moramo reagovati brzo. Ja ću samo kratko hronološki proći. Dakle, 19.09. sam otvorio ovo pitanje, zaista očekivao da ćemo za neku sjednicu Parlamenta koju smo imali 19.09., očekivao sam da ćemo u nekom razumnom roku imati neki korak, nešto će se morat uraditi. Dakle i kad sam podnosio i kad sam upućivao i reagovao na ovaj sad problem koji je eskalirao u Konjević Polju i ovome Kotor Varoši, ja sam tad naznačio u svojoj inicijativi, u svom prijedlogu, i razgovarao s ministrom Novićem i s ljudima u Ministarstvu civilnih poslova i zatražio da nam Konferencija ministara obrazovanja, dakle najšire tijelo koje sad koordinira oblasti obrazovanja, da nam napravi informaciju, to je ovo šire da prodiskutujemo o stanju ljudskih prava, stanju nastave, škola itd., na prostoru cijele BiH, jer smo svi mi negdje manjina. Svako od nas, ako govorimo o narodima, dakle svako je negdje u manjini, dakle da se napravi ova cjelokupna informacija o provođenju nastave u cijeloj BiH, a sa aspekta pojava diskriminacije i osiguranja prava na školovanje na maternjem jeziku uz prijedlog eventualnih izmjena zakona i propisa koje bi takve pojave diskriminacija neutralizirale. Evo treba očito vremena da se malo napravi, kako se zove, ova šira informacija. Ali ovo što je danas Klub SDA uradio, dakle ide u pravcu da pokušamo ono što je skroz hitno, a dakle hitna je ova priča i ovi odnosi koje imamo sa Konjević Poljem. Dakle, potrebno je da u tom smislu imamo neku vrstu reakcije. 68 E zato bih vas ja zamolio, i u pravu su oni koji kažu da je možda mogao ići i neki drugi pristup, a to je da mi napravimo odmah, dakle da Klub SDA možda napravi širi neki pristup vezano za neki naš prijedlog materijala, ali vas molim da u tom smislu, dakle podržite zaključak, jer taj zaključak ustvari samo podebljava ono što sam evo ja kao poslanik radio prije mjesec i po dana, da se Vijeće ministara uključi aktivno. I ja bih ovdje prihvatio dopunu ovo predsjedavajućeg Bećirovića koja će reći dakle da se spriječi dalje kršenje Evropske konvencije o ljudskim pravima i Evropske konvencije, odnosno Konvencije o pravima djeteta, dakle, može se to tako proširiti, i da se samo u ovome, u drugoj tački ovoga zaključka da se da rok da se to obavezno uradi da imamo na sljedećoj sjednici Parlamenta koja će biti za, ne znam, 15 dana da imamo materijale i da možemo o ovome diskutovati. I evo, dužan sam na neki način i neko kratko obrazloženje, prihvaćam ovo objašnjenje kolege Živkovića koji je govorio o načinu na koji je ova tačka došla kao rogobatna a ne u suštini, i u tom smislu se evo izvinjavam, ako sam tako bio razumio pa sam zbog toga prošli put reagovao svojom replikom. Hvala lijepo.
Zahvaljujem i na izvinjenju naravno. Hvala. Mislim da smo se razumjeli. Predsjedavajući, gospodin Bećirović je htio repliku. Izvolite.
Ja mislim da i po ovom i po nizu drugih pitanja mi možemo puno više uraditi da nemamo hiper inflaciju stranačke demagogije na pojedinim osjetljivim pitanjima. Evo neki su govorili kao da mi ne znamo red poteza i red činjenica u ovoj zemlji, vlast, vlast, vlast nije riješila. Šta je vlast, koja vlast, od kada vlast? Ima li iko ovdje da može ustati sada i reći da mi ovakva kršenja ljudskih prava, evo npr. u Konjević Polje, za koja po mom sudu nema nikakve dileme da jesu kršenja i Ustava i svega onog što su ljudska prava, a kad otvorimo ozbiljnu raspravu vidjet ćemo da takvih primjera ima vjerovatno i u najvećem dijelu nažalost BiH, ali postavljamo pitanje znači jel' to kršenje tih prava od prije mjesec i po, kad je kolega Šepić ukazao na to pitanje, od prije 2 godine, od prije 5 ili 18 godina živimo s tim. Znači, hajte ljudima pošteno da kažemo 18 godina djeca imaju činjenicu u ovoj zemlji je li, nažalost, reći ću i skandaloznu činjenicu da im se krše elementarna ljudska prava. Šta je urađeno za tih 18 godina? Evo kolega Šepić drži nam ovdje predavanje. Pa upravo kolega Šepiću jel' tako bio jedan od čelnika Ministarstva civilnih poslova mandat 2006-2010. Zar vam je trebalo ovo prije mjesec i po, sada kad ste u opoziciji da pokrenete? Četiri godine ste bili u tom Ministarstvu, imali ste priliku da to prepoznate mnogo bolje u resornom ministarstvu ako postoji problem. Nije ovo poziv za replike, za širenje ugođaja itd., ovo je poziv da se uozbiljimo, da kad predlažemo tačke dnevnog reda da ih pokušamo ne predlagati kad dođe do krajnje granice da nam eskalira neki problem. Da pokušamo imati jednu veću odgovornost svi zajedno i da, kad predlažemo tačke dnevnog reda, da imamo relevantne materijale za svaku tačku dnevnog reda. U protivnom, ako budemo skakali ad hoc tražili neka rješenja itd., ne vjerujem da ćemo povući i jedan sistemski potez. 69 Poslanik Asim Sarajlić ima repliku. Izvolite.
Dakle, gospodine predsjedavajući, ne bi mi ni predložili ovu tačku dnevnog reda da nismo imali mi informacije, ali nije naše, kažem, da pripremamo informacije za ovaj Dom, imaju ljudi koji za to primaju platu. Dakle, ovdje u Konjević Polju, Pobuđu i na kraju krajeva u Kravici, školski objekti su obnovljeni 2002. godine, počela se odvijati nastava. Dakle, kažem danas imamo tu 250 učenika, 150 u Konjević Polju i Pobuđu, a 100 u Kravici. Dakle, mi ovdje nismo imali problem ni sa entitetskim vlastima ni sa entitetskim ministrom. Ovdje su stvari funkcionisale na zadovljstvo i djece i roditelja do negdje kraja 2009. godine. Dakle, nije ovo 18 godina. 2002. godine su sve tri škole obnovljene, pa ako hoćete i škola u koju idu srpska djeca, uglavnom to je u Kravici i ove dvije škole. I imali smo senzibiliteta i imali smo rukovodne ljude u ministarstvu, ne znam ko je tada bio, vjerovatno je i tada bio kadar SNSD-a ministar u RS-u, ali smo imali, dakle udžbenik bosanskog jezika, kojeg su djeca konzumirali. Danas mi to nemamo. Šefik je to rekao u uvodu, mi imamo dijete četvrti razred koje uči bosanski jezik i tamo mu u knjižici piše bosanski jezik odličan pet, a uči bosanski iz čitanke koja je za srpski jezik. O tome mi govorimo. I mi smo imali pozitivne pomake na tom području i imali smo aktivno uključene tada i sve nevladine organizacije, koje su na kraju krajeva i pomogle u obnovi tih škola, danas imamo retrogradna dešavanja. O tome mi govorimo. Mi ne govorimo o zakonskim rješenjima koja, kakva su takva su, ona dozvoljavaju, jer praksa je to pokazala prije pet godina da su stvari funkcionisalem, danas ne funkcionišu. I zato su ti roditelji tu. I zato će sutra doći roditelji iz Kotor Varoši o kojima je Šepić govorio. Imali smo znači pozitivne primjere, danas se ti primjeri urušavaju. I da podsjetim, od 36 uposlenih u sve tri ove škole područnoj i u centralnoj u Kravici, od 36 uposlenih 34 je srpske nacionalnosti, samo jedan nastavnik Bošnjak ... i jedno ima po ugovoru o djelu. To su stvari o kojim nećemo pričati. Ali govorimo, dakle o svijetlim primjerima koje smo imali od 2002. do 2009. godine. Danas je to lošije rješenje i zbog toga su i roditelji i djeca pred OHR-om.
Samo bi bilo dobro da se obraćamo na prave adrese.
nije uključen mikrofon
Kolega Šepić, sekretar me upozorava, dakle imali ste i dvije replike i diskusiju.
nije uključen mikrofon
Vodi čovjek evidenciju. Diskusija, poslanica Dušanka ... 70 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Koji je član Poslovnika prekršen recite. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Molim Vas dajte mi riječ.
Može li sada?
Izvolite.
Dakle, imam potrebu bez namjere da posebno to problematiziram. To i jeste pitanje preuzimanja odgovornosti. Samo da Vam kažem, gospodine predsjedavajući, nismo isti. A zašto nismo isti? Ja kad sam bio zamjenik ministra civilnih poslova nisu ta djeca bila tamo pred školom.
Kolega Šepiću, ovo nije poslovnička.
Jeste ovo.
Poslovnička se kaže, prekršili ste taj i taj član.
Ne trebate me učiti šta treba kazati kad je ...
Ja ću Vam oduzeti riječ, pozvali ste se na poslovničku. 71
Ja ću Vam poslije odgovoriti, vezano ...
Ne trebate Vi ništa poslije govoriti.
Dakle šta mislim o ovome i da Vam samo kažem da nismo isti, gospodine Denise.
Naravno, nedo' Bog da smo isti.
Eto hvala Bogu.
Riječ ima Mato Franjičević. Izvolite. ____________(?) Dušanka, Dušanka. Nema vas na displeju. Izvolite.
Predsjedavajući, ja Vas molim da vodimo računa, zaista ovo je postalo, izgubilo svaki smisao. Pa Vi vodite sjednicu, ja ne mogu da utičem na to, ali Vi možete da utičete na to. Nevjerovatno je da se jedan od SDA poslanika, pored toga što su pomenuli ovoliko stvari vezanih za Konjević Polje, da su rekli da postoji u Federaciji jedan jedini slučaj gdje i dijete iz reda srpskog naroda uči srpski jezik po programu iz RS-a i da uči srpsku istoriju i da je to njemu omogućeno, jednom jedinom djetetu na cijelom prostoru Federacije. Podsjećam vas da su ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Upozoravam da ne dobacujete s mjesta.
Katastrofa jedna. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] 72 Podsjećam vas da je Privremeni sporazum potpisan 2002. godine i Federacija nije provela ga ni u jednom dijelu. RS-a, sad vam je pročitao Tomić, u 20 škola. Nije svim, ali što da dalje implementira to kad Federacija nije ni u jednom dijelu. Zašto ste vi u stvari došli danas sa ovim prijedlogom, sa ovim zahtjevom da se razmatra to danas? Zato što ste mislili, prvo da će vam to OHR riješiti nametanjem i kažnjavanjem ključnih, odnosno ministra prosvjete RS-a. Pa kad ste dobili jasnu poruku da idete tamo gdje se treba dogovarati, onda vam je na pamet palo kako bi to trebalo da se povede rasprava ovdje. Kad budete pristali da isti aršini važe za djecu u Konjević Polju, kojih nikada nije bilo više od 1 do 8%, od prvog do petog razreda, a u Privremenom sporazumu stoji da se uvodi nacionalna grupa predmeta samo ako je više od 18, onda bi ja poštovala i prihvatila sve ovo što vi kažete. Dakle, imate jedan jedini način da, kad otvorite pitanje o problemu bošnjačke djece koje SDA instruiše da ne idu u školu, koja je na isti način provela cirkus ispred zgrade institucija kad ste bebe upotrijebili u tom dijelu i kad ste pred popis stanovništva izmanipulisali takođe djecu pa ste im pokazivali da nauče nepismeni narod ko su, šta su i kako govore, evo treća prilika vam se pružila da iskoristite šansu da djeci zabranite da idu u školu dok se toj manjini, koja nije obuhvaćena Sporazumom, riješi pitanje. Kad budete doveli i jedno srpsko dijete koje uči ćirilicu na srpskom jeziku i srpsku istoriju, ovo što ste danas govorili neko će povjerovati kako je to vaša briga za bošnjačku djecu. Najgore što im se dešava što ta djeca ne idu u školu. I nemojte ih više zadržavati. Napravite nešto što bi moglo da posluži kao vaš gest dobre volje da mislite, ne samo na djecu bošnjaka nego na svu djecu.
Replika, poslanik Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Očigledno je da se ne želi čuti ono što smo mi tražili kada je u pitanju ova tačka dnevnog reda. Nama je dosta predavanja od onih koji imaju problem sa SDA, neka ga drže za sebe. Dosta nam je dakle više toga. Ja sam potpuno jasno kazao da postoji zakon koji se mora sprovoditi u cijeloj državi i mi imamo problem nesprovođenja zakona u RS-u na onim mjestima gdje se ljudi žale i govore da se ne sprovodi zakon. Kada govorimo o provođenju zakona govorimo o provođenju zakona u cijeloj državi i nemojte podcjenjivati ove ljude ovamo, nemojte ih vezati ni za jednu političku stranku. I nemate potrebe da SDA vežete za bilo kakve proteste. SDA nikada nije organizirala ni jedan od ovih protesta o kojima vi govorite, to je produkt vašeg straha ili ne znam ni ja, da ne upotrijebim neku tešku riječ, kada je u pitanju SDA, gospođo Majkić. Ali to je zaista Vaš problem i držite ga za sebe.
Poslanik Saša Bursać, replika. Izvolite.
Hvala. Ma mislio sam da se ne javljam, zaista nema se ovdje na šta javiti. Ali definitivno ovo politikanstvo koje više prelazi u licemjerstvo, mislim zaista pretjerujete kolege iz SDA. Mislim 73 meni je tako svjedeno, ja zaista među najmlađima sam ovdje i ružno je i glupo je da ja nekom držim predavanje, ali zaista donijeli ste materijal, pozvali ste se na Ustav, niste napisali koji član Ustava. Došli ste ovdje politizujete maksimalno. Pričate znači, jedan taj problem dole je proizveden, kako i na koji način, evo i ja sad počinjem da sumnjam da ste ga vi produkovali itd., itd. Ne idete ni u kom smjeru rješenja problema. Lijepo vam je predloženo ovdje da se pripremi nešto od materijala, da odgodimo to za sljedeću sjednicu. Ne, vi ste to fokusirali, vi ćete sad izaći tamo napolje, daćete neku izjavu i vi ćete biti neke velike face. Dajte pustite molim vas, mislim zbilja to je neozbiljno. Ili barem u krajnjem slučaju napišite kad se pozivate na Ustav koji je član. Hvala.
Replika, poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Dakle, ja nisam izmislila to. Jedini političar koji se javio, tamo u komšiluku OHR-a, je bio član Predsjedništva iz vaše političke partije i on je obezbijedio daske koje treba da posluže za dugi period boravka tamo. Dakle, vi ste ih dobro instruirali da, ne samo da ostanu dugo nego i da zaprijete šta bi se moglo desiti ukoliko OHR brzo ne odgovori na vaš poziv. Zaboravili ste jedino da su ta vremena prošla i da ćete uzalud tjerati te ljude da se smrzavaju tamo, iako je sad lijepo vrijeme ali uveče im nije lako da sjede, a zbog vas tamo se nalaze.
Uvaženi predsjedavajući, gospodin Denis Bećirović, diskusija. Izvolite.
S obzirom da sam potrošio dvije replike ostalo mi je pravo na diskusiju. Pa da ne bi bilo nikakve zabune u ime Kluba SDP-a, dakle, naši stavovi su jasni bili i prije ovoga, a ja ću ih još jednom ponoviti da nema nikakve dileme. Prvo, dakle sve postojeće zakone koje je Parlamentarna skupština BiH usvojila treba ih provoditi na cijeloj teritoriji BiH. Drugo, podsjećam, dakle da sam i lično u ime Kluba bio predlagač izmjena i dopuna ovakvog zakona koji, da su usvojene dakle te izmjene i dopune,vjerovatno ne bi ni došli do ovakve situacije. Treće, stav nas u Klubu SDP-a je da nema nikakve dileme da ovo što se događa djeci u Konjević Polju je kršenje elementarnih ljudskih prava, kršenje Ustava, kao što sam rekao Konvencije o pravima djeteta, Evropske konvencije o ljudskim pravima itd. Pretpostavljam, a to treba tek kad cjelovita analiza Vijeća ministara da pokaže, da takvih slučajeva ima i mimo Konjević Polja u ostalim dijelovima BiH. Kad je riječ o dva zaključka koje je dostavio Klub SDA, ja mislim da su oni mogli biti i cjelovitiji, kao što mislim da je i materijal mogao biti cjelovitiji i ozbiljniji za ovu raspravu, ali šta je tu je. Mi ćemo iz SDP-a podržati i jedan i drugi zaključak koji je ponudio Klub SDA, tako da i tu nema nikakve dileme. I ono što sam posebno govorio, o čemu su već u nekoliko navrata podcrtavali, dakle i premijer Nikšić i resorni ministar u Federalnoj vladi, gospodin Mašić, a to je da treba aktivirati i one koji su zaduženi također iz međunarodne zajednice, a koja je sastavni našeg ustavnopravnog sistema, da pomognu da sve oblike kršenja ljudskih prava u ovoj zemlji od Konjević Polja pa nadalje što prije otklonimo. 74 Riječ ima poslanik Mato Franjičević. Izvolite.
Pa neću širiti priču, s obzirom na neke činjenice koje su se čule, da zapravo tek trebamo doći do relevantnog materijala po kojem bismo mogli utemeljeno raspravljati i sčim se slažem. Ukazaću samo na potrebu da imamo u vidu ustavne mjerodavnosti, kad je riječ o ovoj materiji o kojoj pričamo, a ovo nije samo materija obrazovanja nego i materija koja se tiče zaštite, odnosno kršenja temeljnih ljudskih prava. Mislim da nam trebaju takva rješenja u ovoj zemlji koja će što više odgovarati stvarnosti a što manje nekim zadatim rješenjima u nekim glavama, dakle koja će što više uvažavati realno stanje i realne činjenice, kad je riječ o našoj zemlji, koja će što više uvažavati njenu raznolikost, jer nismo Japan, ovdje žive tri konstitutivna naroda i žive ljudi koji ne pripadaju ni jednom od njih. Sve to treba uzeti u obzir i treba donosti takva rješenja koja će ići u skladu s interesima tih ljudi, a ne nekim željama, ovakvom ili onakvom političkom cilju i svrsishodnosti onakvog djelovanja u oblasti obrazovanja. Slažem se, ovdje su navedene neke međunarodne konvencije koje su relevantne za priču i koje su sastavni dio Ustava, odnosno ustavnog poretka BiH. Ja bih samo ukazao da je vrlo važna i međunarodna Konvencija o diskriminaciji u obrazovanju i molim da ukoliko ćemo, a moj prijedlog će biti na tragu prethodnih prijedloga gospodina Šepića, da tražimo da dobijemo relevantan materijal pa da onda otvorimo utemeljenu raspravu o vome. Od predlagača očekujem da u obzir uzme i ovu Konvenciju, posebno članke 1. i 2.b) iste koji govore što je diskriminacija, a što nije diskriminacija u obrazovanju. Ukazujem također na, a svima nam je jasno kakvi su efekti kad je riječ o povratku i kad je riječ o ostanku prognanih i raseljenih, odnosno povratnika, kakve efekte stvaramo i što možemo očekivati u varijanti a), varijanti b) i varijanti c), itd., itd. I kolegici Majkić. Kolegice Majkić, u Federaciji obrazovanje nije u mjerodavnosti Federacije, nego je u mjerodavnosti kantona, odnosno županija.
nije uključen mikrofon
Naravno, ali ste rekli da u Federaciji nigdje nećete naći slučaj da ...
nije uključen mikrofon
Znam, ali moja županija je u Federaciji, u Drvaru ćete naći naravno taj slučaj da srpska djeca uče iz udžbenika koja su pisana ćirilicom po srpskom nastavnom planu i programu itd. Evo, držim općenito da nam treba više dijaloga, više međusobnog razumijevanja, pa i povjerenja da pravimo neke iskorake. I u tom smislu, a na tragu otprilike ovoga što je predložio i kolega Šepić, predlažem da Vijeće ministara zatraži od ustavno mjerodavnih tijela informacije o kršenju ljudskih prava u ovoj oblasti, kako bismo onda, kad nam se dostave te informacije od ovih 75 mjerodavnih tijela, mogli utemeljeno raspravljati, jer ovako bojim se da ćemo se izgubiti u pukom politiziranju. Hvala.
Zahvaljujem. Ostao je još prijavljen za diskusiju poslanik Lazar Prodanović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Želim reći odmah da nećemo podržati ovakav prijedlog zaključka iz jednog jednostavnog razloga, dakle zato što Konjević Polje nažalost nije izuzetak u BiH. Konjević Polje je pravilo odnosa prema manjinskim grupama u BiH svuda. U tom smislu pričati o ovome, znači ono što je uvaženi kolega Niko, koji je maloprije rekao da stepen nepovjerenja obrazovnih institucija ili učenika iskazuje se i na način kako se radi. Dozvoljavam također, tužna je priča o tome da djeca bilo gdje u BiH ne idu u školu mjesec i po ili duže. Ništa nismo uradili. Objektivno postoji mogućnost obrazlaganja ili tumačenja da je to dio manipulacije, kako god se mi suočili s tim, na jedan ili drugi način. Ovdje u BiH, ovo je sada trenutno pitanje i u RS-u oko Konjević Polja, u sličnoj je situaciji neko ko je iz, neko od opština ili recimo iz Petrovca ili Sanskog Mosta ili neko iz Mostara ili iz Sarajeva. A ako govorimo o ovoj nacionalnoj grupi predmeta, maloprije smo čuli jedan dio informacije koji se odnosi na to, kada bih ja mogao uticati na te ljude, te jadne i siromašne roditelje, onda bi im preporučio da idu u školu. Jer, budite uvjereni rijetko ko, ili mali broj ljudi u BiH u dovoljnoj mjeri zna jezik. Jezik koji je u 95% i govorne i gramatičke i bilo koje druge i književne forme, apsolutno razumljiv. Dakle, djeca ovdje govore loše i bosanski, i hrvatski i srpski jezik. Kamo sreće da oni znaju išta. Malo je djece koja nešto znaju o bosanskim ili bošnjačkim književnicima i književnosti, koji bi mogao da govori o Maku Dizdaru ili Meši Selimoviću, ili oni koji bi mogao o Ivi Andriću ili o Miroslavu Krleži ili o Petru Kočiću. Malo je njihovih nastavnika koji godišnje pročitaju jednu jedinu knjigu. Ne možemo se s tim nigdje pohvaliti. Zato ako bismo poslali poruku to bi trebalo reći jasno da se poštuje Sporazum iz 2002. Godine. I slažem se potpuno da treba razgovarati, može li više, može li više iz toga. Ja, nemam nikakve dileme, ako neko želi da govori, da koristi svoju nacionalnu grupu, dakle od književnosti do jezika, gramatike, ne vidim uopšte razlog da ga treba limitirati na bilo koji broj, uključujući broj 18. Ali držati da ne ide dva mjeseca i dati mu diplomu da na kraju ove školske godine ima sve petice, to je apsurdno. Iz tog istog bosanskog ili bilo kog drugog jezika, ili srpskog, ili hrvatskog, da imaju sve petice, ne vidim da smo išta nešto postigli. I kada bi znali književnost bilo koju, ili bilo koju drugu knjigu kada bi pročitali to bi bilo od izuzetnog značaja. Šta o istoriji i geografiji. Iz bliže istorije se ne slažemo, ali ne treba ih učiti. Ali ne znam koliko ti znaju o Starom Rimu, o Mesopotamiji, o Feničanima, o svemu onome što je bilo prošlost. Mislim da ništa. O prirodi i društvu, također, o geografiji, malo je onih koji danas mogu reći šta je mjesec, a da ne govorimo koliko je daleko od zemlje. O vjeronauci, mislim da ne postoji nigdje dilema i ne vidima da u bilo kom smislu bi neko zloupotrijebio, da neko treba da koristi dio 76 vjerunauke iz svog ... Šta trebamo imati, šta mi nemamo ovdje? Šta mi nemamo ovdje u BiH .... ? Imamo neke institucije koje su nukleusi(?) gdje recimo djeca bez obzira da li bili pravoslavne, katoličke ili islamske vjeroispovjesti, idu u iste škole. To je dobro, neću govoriti koje su da ne ispadne da ih reklamiram, to je dobar primjer pozitivnog obrazovnog sistema, bez obzira, i nisam vidio da se niko međusobno ne razumije. Šta bi nama trebalo u regionu, u regionu u Jugoistočnoj Evropi, šta Bosna nije uradila? Šta mi uopšte nismo uradili ... RS i Federaciji? Niko nije otvorio vrhunsku matematičku gimnaziju. Nemate ni jedno ime koje nešto znači, koje makar može konkurisati sa svojim znanjem, sa univerzitetima u regionu, iz fizike,
Vrijeme.
Završiću, iz fizike, hemije, biologije? Dakle, nažalost ovo je priča i kada o ljudskim pravima govorimo i o diskriminaciji, priča o politizaciji bez efekata i sa katastrofalnim posljedicama lošeg obrazovnog sistema, makar gdje on bio i makar ko ga organizovao. Zato smatram, samo ću reći još jednu rečenicu, da bi nadležno ministarsvo u Savjetu ministara putem konferencije ... ovog nivoa trebalo uraditi sveobuhvatnu informaciju koja bi mogla biti predmet rasprave o temama u kojima smo saglasni da treba poštovati ljudska prava i poštovati, evo govorim, tu nacionalnu grupu predmeta, ako je to dio i ako kažu da je to dio nacionalnog identiteta. Hvala vam.
Zahvaljujem. Hoću da kažem da, samo malo gospodine Vrankiću, da smo upozorili stručne službe da je prevruće i da upale klimu, međutim, to nije moguće uraditi. Očigledno da je ložionica negdje izvan ovog Parlamenta, ali isto tako zahvaliti svim kolegama koji ovdje sa strpljenjem drže kvorum, a samo je do jednog poslanika u pitanju. I pozivam sve one koji slušaju preko VideoBim-a ovu raspravu da se ovdje pridruže i ostalima, kao što može gospodin Slavuj, tri puta je danas padao u nevjest, da bude prisutan ovdje, tako i oni koji su mnogo zdraviji mogu da budu ovdje, da se ne bi morala davati pauza zbog nedostatka kvoruma. Uvaženi kolega Dragan Vrankić. Izvolite.
Hvala. Ja sam mislio opet će na meni pauza. Da bi se dobro razumjeli, kolegice i kolege, aposlutno sam za sva prava kada su u pitanju djeca, po svim konvencijama i da su sva djeca u BiH u istom položaju i da imaju ista prava. Ja ne znam kad uvaženi kolega Lozančić onako principjelno nastupi, ja se malo zacrvenim, vjerujem da i sve kolege, ali očito nas slabo boja drži, vjerovatno je jača ona temeljna ispod, brzo ova druga popusti. 77 Mislim da, moramo govoriti korektno i biti principjelni. Uvijek dođemo do onoga sve može, ali kada dođe do mene, ima ona – sad stani. Otprilike mi se tako ponašamo. Ja ću prvo reći da bih želio u ovoj informaciji, ja predpostavljam da će se i zaključiti na kraju da će se napraviti jedna informacija, da se ona sagleda, ova oblast sa svih aspekata, ali najprije neka se sagleda tamo gdje Hrvati žive u većini, jer ja dolazim iz reda hrvatskog naroda, u to još malo općina gdje je većina. Obično se tamo govorilo dvije škole pod jednim krovom. Neka se vide svi aspekti toga što je bilo ili korektno ili nekorektno ili loše ili sa aspekta kršenja ljudskih prava, ali ćemo ipak nešto zaključiti, nešto i pozitivno. Tamo je ostvaren napredak, tamo djeca idu u školu, tamo su vrlo konforna, istina u dvije škole ili pod dva različita krova ili dvije različite smjene. Ja bih isto tako volio da se sagleda i stanje recimo u glavnom gradu BiH. Da vidimo to gdje djeca idu u školu i kako idu. Da li stvarno hrvatska djeca mogu doći u školu ili ih moramo uputiti u Katolički školski centar. Ja sam katolik, ne želim ići u Katočki školski centar. Ja zato nisam svoje dijete doveo u Sarajevo, vjerujte, jer nisam želio, katolik sam ali neću da ide u tu školu, hoću da ide u redovnu školu. Ali zbog okolnosti koje jesu, ja sam se odlučio na ovu varijantu. Isto tako mislim da bi bio pošten i korektan kad, evo sada je kolega rekao, u RS-u ima samo 400 djece koja idu u školu. Ja mislim da to sve govori o Hrvatima u RS-u. Ako mi ovo ne budemo govorili i sagledavali na jedan korektan način, istom mjerom, mi nećemo izaći iz ovoga rješenja. I po meni nikakve nema razlike imeđu ove rasprave i one prethodne oko vjerskih praznika. Mi čak i ondje nismo smogli tu stepenicu prvu da pređemo, a vjerujte da oni koji su nam napisali one datume puno uloga utiču što mi danas govorimo, i puno njihovih mišljanja ima u ovome i puno onoga praktičnog djelovanja, koliko se god neko prao od toga da to nije tako. Zato bih volio da ta informacija stvarno bude i cjelovita sa svih aspekata promatrana i da pokušamo iz nje izvući pouku, ne samo za ovu oblast, nego za sve ostalo, kako napraviti korak naprijed, biti iskreniji i pošteniji jedni prema drugim i ne baviti se politikom, baviti stvarno, ono kada smo govorili danas o akcizama, kako napraviti poreze, kako uposliti naše ljude. To je prava priča za ovaj Parlament, ali naravno, mi smo na prethodnom pitanju i zato raspravljamo, gubimo vrijeme i evo nas od četvrtka u ponedjeljak, možda opet neki naredni dan, sa vrlo sporim dnevnim redom. Nije ovo nikakva lekcija, ali evo iskreno osjećam i mislim da bi ovo trebao biti ... Hvala.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi kolega Šefik Džaferović. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući, koleginice i kolege, dame i gospodo. Dakle, već punih 10 godina mi imamo određenu vrstu problema, kada je u pitanju implementacija Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju. On je donesen, koliko se ja mogu sjetiti, 2003. Godine, i ideja tog Zakona, i mislim da je to sasvim uredu je, da se organizira nastava po principu zajedničkih nastavnih jezgara i posebne grupe nacionalnih predmeta, a da se na taj način izbjegne kako dominacija, tako i segregacija. Da se izbjegne razdvajanje djece, ali da se izbjegne i dominacija, odnosno naturanje određenih planova i programa nekome ko to ne želi. 78 To je bila osnovna ideja Zakona. Ja mislim da je to dobra ideja i da BiH u ovoj oblasti treba rješenje tražiti na tragu tog Zakona koji je usvojen. Svi zakoni koje smo donijeli iz oblasti obrazovanja, i onaj Zakon o visokom obrazovanju a kasnije o srednjem usmjerenom obrazovanju itd., imaju svoje probleme u implementaciji. Ovdje je problem, dakle u konkretnom slučaju i zašto smo mi izašli sa ovim prijedlogom, opstrukcije i ne provođenja zakona, Okvirnog zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju. Kolega Sarajlić je kazao da je do 2008-2009., neke informacije govore do 2006. godine, da je postojala zadovoljavajuća praksa i na ovom području i neko je odjedanput odlučio da te prakse više nema. Otišlo se korak unazad u implementaciji Zakona. Zakon se mora implementirati u cijeloj državi. Ja sam tražio, ako se sjećate, do sada sam dobio od Vijeća ministara tri informacije, jedna je vezana za zapošljavanje cjelokupno, oblast u BiH, druga je vezana za zajednička nastavna jezgra, dakle za osnovno obrazovanje, i treća je vezana za visoko obrazovanje, tražio sam raspravu ovdje. Te informacije postoje, one su sačinjene, svi ste ih dobili ovdje u ovom mandatu, ali je Dom većinom glasova odbio, odnosno uz nedostatak entitetske podrške odbio da raspravlja o ovim temama. Šta je ovdje problem? Ovdje je problem potpuna isključenost onoga ko je najodgovorniji za provođenje Zakona o osnovnom i srednjem obrazovanju. Kada ste čuli da se je Vijeće ministara uključilo u ovaj problem kojeg mi danas imamo? Nisu ovi ljudi iz hira došli ovdje, i u Sarajevu borave već, ne znam ni ja koliko borave dana, po ovom vremenu. Dakle, ljudi imaju ozbiljan problem. Rekao sam jedan praktičan primjer. Ja sam išao tamo među te ljude i vidio sam dakle, ljud su pokazali udžbenik srpskog jezika i pokazali đačku knjižicu u kojoj je upisan bosanski jezik. Izbjegava se da se sakrije ta diskriminacija. Ja sam za to da se u cijeloj BiH svima, da se propišu standardi i da se svima omogući da izučavaju, da djeca idu zajedno u školu, da se djeca ne razdvajaju i da se u svim školama propiše, praktikuje ono što predviđa zakon, zajednička nastavna jezgra i posebna grupa predmeta. Dakle, ne može niko optuživati SDA da je protiv takve prakse, mi smo glasali za taj Zakon. Podržavamo dakle tu praksu i podržavamo svaki dogovor koji će voditi uspostavi takve prakse, gdje ona ne postoji u cijeloj BiH. Zato je naš zaključak ovakav kakav jeste. Mi tražimo hitnu akciju Vijeća ministara. Ne pomaže ovim ljudima odlaganje rasprave, čekanje informacije Vijeća ministara. Vijeće ministara mora odmah da se uključi, kao izvršna vlast. Neka riješavaju taj problem, neka razgovaraju sa ljudima, sa vlastima entiteta RS-a. Ako u Federaciji ima problema, sa vlstima, kantonima, sa vlastima kantona. Odmah, dakle svakodnevno. To naš zaključak traži, prvi zaključak. I naravno da se o tome dostavi informacija i mi ne bježimo od rasprave o ovom pitanju za područje cijele BiH. U tom kotnekstu molim vas da shvatite, naš zaključak, prijedlog zaključka nije mogao biti drugačiji jer svako odlaganje je nedopustivo. Ono traži uključenost Vijeća ministara odmah i sada i punu mobilnost i aktivnost Vijeća ministara odmah i sada. Toliko, hvala vam.
Zahvaljujem. 79 Ja bih zamolio kolegu Lazara da ostane, jer neću imati kvoruma, a onda ću morati dati pauzu. Zamoljavam sve iz kluba svakog, da makar za pologa jednog ostave ovdje poslanika da, ne možemo ovako raditi. Replika, uvaženi Slavko Jovičić. Izvolite.
Gospodine predsjedavajući. Sve bih ja ovo shvatio i razumio, i kolega Džaferović je u mnogome u pravu, ali kad kaže prefiks onu rječicu, ako u Federaciji ima. Ja vas pitam je li stvarno ste vi ubijeđeni i da koristite to ispred – ako ima, a znate da ima. U toj informaciji koju je tražio gospodin Živković i Kalabić, ne to što su moje kolege iz SNSD-a, ja tražim da ta informacija sadrži i sljedeće podatke: – Ko je ove ljude doveo dva mjeseca pred OHR i koja to logistika stoji iza njih? Jesu li to oni toliko dovukli hrane za dva mjeseca da mogu biti tamo, vode, svih potrebština? Da li vjerujete, ovo ću reći, Bog mi je svjedok, neću drušu da griješim, imam zdravstvenih problema i ne bih to htio na sebe da preuzimam, mene je sramota kad bilo koja televizija prikaže dijete, i to je zloupotreba, medijska bruka, da djecu prikazuju kako se igraju pod šatorom, da bi kao izazvali neku pažnju, samilost i da neko podlegne nekim uticajima. Zar to nije najveća diskriminacija, zar to nije najveća zloupotreba, zar to nije uostalom ljudski sramota prikazivati i optuživati RS kada se zna da to na području cijele BiH ima. Zato se pridružujem prijedlogu gospodina Živkovića i gospodina Kalabića i kolega mojih – dajte prikupite materijal, ali da u tom materijalu obavezno stoji ko stoji, koja logistika. Pa nisu ti ljudi toliko imućni da su za dva mjeseca dovukli sebi hrane i svih mogućih potrebština. Pa živim u konfornom stanu pa mi svašta treba, ne mogu da izdržim dvije noći i dva dana ako nemam struje, ako nemam vode, ako nemam ne znam čega. Zato vas molim i ovo je dobra preporuka, otvorićemo mi pitanje, ne bježimo mi iz RS-a, ali vidjećete, sada ću samo naglasiti, popis stanovništva će pokazati gdje se vrši ta takozvana segregacija, gdje se vrše zloupotrebe, gdje se negira sve ono postojanje što je nekada bilo u predratnoj BiH i kakvo je danas stanje u cijeloj ovoj nesretnoj zemlji.
Zahvaljujem. Diskusija, uvaženi kolega Adnan Bašić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedavajući. Samo poslije nekih diskusija, pravo da vam kažem, ne javljam se rado. Prvo me boli, koliko smo puta pomislili kada ulazimo u ovu salu da li sa sobom nosimo srce i dušu ili ostavljamo napolju. Pratim vas već tri godine, nikada vas nisam vidio, ne znam ni kako izgledate, jeste li mi lijepi ili ružni, debeli ili mršavi, niski ili visoki, ali ja čitam vaše karaktere, vjerovatno, nevjerovatno dobro, kao dobar psihoanalitičar. I mnogi, mnogi od vas su mi se svidjeli, i to da vam kažem, kao ljudi. Kada govorimo o ovakvim problemima, zaboravljamo jedno osnovno pravilo, nije u pitanju, kao što reće naš kolega gospodin Bećirović, koliko konvencija kršimo, a kršimo ih na stotine. Na kakav način ih kršimo? Na vrlo ružan. Nije to problem. A sa svojih sedamtesetak 80 godina razmišljam koliko smo stvarno ljudi kada tako olako prelazimo preko onoga što je svima nama pojedinačno ovdje, sve i jednom, najsvetije u životu – dijete. I svi stojimo iza toga. Samo se bojim da smo i tu malo sebični, razlikujemo svoje dijete od tuđeg djeteta. To je vrlo ružna ljudska karakterna osobina. Svi mi znamo koliko je recidiva ostavila ova nesretna prošlost u zadnjih 20 godina na ovim područjima, koliko je tužna i otužna još uvijek ova zemlja. A recidivi nas i dalje stižu i prestižu u svakom pokušaju da nešto na bolje promjenimo. Evo vidite u što se ovo pretvorilo. Zato kažem, jako me, jako iznenadilo, odmah u startu, na početku onoliki izlivi žući na sam nagovještaj ove teme. Zašto ljudi moji, zašto? Nemate papirnatih dokaza, nemate materijala, nije vam niko mnogo toga obrazložio, napisao, dao. Kada se ovako radi onoj tamo djeci, pa vi ste govorili, ali niste pravu žicu pogodili kada ste o tome pričali. Imate vi materijala, svi mi imamo materijala. Evo ga par koraka, pet minuta hoda odavde. Ona djeca su naš materijal. Rodilo se, valja ga ljuljati, ljudi moji. Oni su tamo. Je li njih iko pitao žele li tamo da budu? Gledaju onim svojim razrogačenim dječijim očicama u starije šta to oni rade i zašto su oni tu? Zašto nisu sa svojim školskim drugovima i drugaricama, da se igraju u školskim dvorištima, da i dalje se svađaju za školskim klupama, da žive život koji treba da žive kao djeca. Mi smo krivi, nisu oni, mi smo krivi. I dio krivice snosimo danas ovdje što uzalud raspravljamo, ali ništa ne poduzimamo i ništa ne predlažemo da poduzmemo. To je naša krivica, znate. Moramo o tome da razmislimo. I zato vas molim još jednom, dame i gospodo, prestanimo da budemo i dame i gospoda, budimo samo ljudi. Ide surova zima, može večeras snijeg da udari, Bosna je takva, dajte da riješimo problem koji je tu, pred nama, pored nas, njega da riješimo, pa ćemo ostale riješavati, pa dokle stignemo. Ovo se mora riješiti jer ovo je bruka i sramota sviju nas. Nemojte da se vadimo ni na Bošnjake, ni na Hrvate, ni na Srbe, ni na entitete, ni na kantone, ovo je sramota nas kao ljudi. 21 vijek, ljudi osvajaju Mars, prave ..., a mi pod šatorima držimo našu djecu. Kakvi smo mi to ljudi? Hvala vam lijepo.
Zahvaljujem. S ovim zatvaram raspravu o 14. tački dnevnog reda. Prelazimo na 15. tačku dnevnog reda, Ad. 15. Razmatranje inicijative poslanika Mate Franjičevića sa 52. sjednice Doma, održane 29.08.2013., koja glasi: „Uzevši u obzir da je BiH članica Vijeća Evrope, da svoju budućnost vidi u Evropskoj uniji i da je riječ o demokratskoj zemlji, što naravno podrazumijeva prihvatanje odgovarajućih evropskih i civilizacijskih standarda, kao i općih standarda demokratije, smatram korisnim i neophodnim da Parlamentarna skupština BiH obavi raspravu, te zatraži od Vijeća ministara BiH definiranje i predlaganje Rezolucije o osudi zločina totalitarnih komunističkih režima, kao i proglašenje 23. augusta Evropskim danom sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima.“ Zajednička komisija je svoje Mišljenje o inicijativi dostavila 21.10.2013.godine. Inicijativa nije podržana. 81 Otvaram raspravu. Nema prijavljenih. Zaključujem raspravu. ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
Zahvaljujem. Prvo da kažem da je ova inicijativa, da sam ovu inicijativu podnio iz više razloga. Spomenut ću dva, da potpuno skratim priču, spomenuću dva, po mom mišljenju, najvažnija. Pravi je razlog taj što vjerujem da nam je zbog nas samih i zbog budućnosti ove zemlje potrebno da se obračunamo sa, i to bezkompromisno, sa našom sveukupnom totalitarnom prošlošću, sa svim onim što u njoj takvoj kakva je bila nije bilo u skladu sa standardima za koje smo se opredjelili prihvaćajući demokratski politički poredak i demokratski sustav vrijednosti, prihvaćajući, demokratske standarde a na našem hodu prema EU prihvaćajući i evropske civilizacijske standarde. Mislim da je značajan problem što se u vlastitim glavama nismo oslobodili načina razmišljanja i vrednovana karakterističnog za komunistički totalitarni sustav i da je to razlog što vrlo često umjesto općih interesa zajednice, preferiramo parcijalne interese, partikularne interese, interese svoje partije, ne mislim ovdje na ovu ili onu partiju, na partije koje postoje, to je način razmišljanja i vrednovanja, svoje grupe, itd., itd. Dakle, preferiramo stvari koje bi trebale biti u drugom ili trećem planu u odnosu na interes zajednice kao takve cjeline. Pri tome je vrlo jasno da su ti, da je takav način razmišljanja i vrednovanja karakterističnog za taj prošli sustav itekako poželjan i primamljiv. Primamljivo je biti na vlasti, a ne izlaziti na izbore, ne testirati raspoloženje naroda prema vlastitim političkim potezima. Primamljivo je donositi odluke onako u sigurnosti nekog komiteta bez pretjeranog kontakta s realnošću. Primamljivo je umjesto diskusije, umjesto razgovora, umjesto argumentiranog raspravljanja sa političkim protivnicima ili političkim partnerima, donositi odluke dekreta. Primamljivo je imati svoju istinu i primamljivo je da ta istina bude jedna jedina. Međutim, sve to nema apsolutno nikakve veze sa onim vrijednostima, pa i sa logikom i načinom razmišljanja i vrednovanja za koji smo se deklarativno opredijelili, a u stvarnosti naravno da itekako kaskamo. To je po mom mišljenju suštinski razlog. Formalni razlog leži u činjenici da smo zemlja koja je članica Vijeća Evrope, a da je Parlamentarna skupština Vijeća Evrope do sada donijela dvije relevantne rezolucije kojima je osudila zločine počinjene u totalitarnim komunističkim režimima. Jedna je Rezolucija iz '96. godine, broj 1096, a druga je iz 2006. na tragu one Praške deklaracije Vladislava Havela broj 1481. Pri tome je Parlamentarna skupština Vijeća Evrope pozvala zemlje članice Vijeća Evrope da naprave isto. Dakle, imamo formalnu obvezu i moraćemo to napraviti kad tad. Ja mislim da je sazrelo vrijeme da napravimo taj civilizacijski iskorak i da, mi sada nećemo usvajati Rezoluciju, ali da zadužimo Vijeće ministara da to napravi i da onda raspravljamo, imaćemo vremena. Ako netko misli da Rezoluciju ne treba prihvatiti iz stvarnih suštinskih razloga tada će biti prilika da se ukaže što nije dobro u toj Rezoluciji i da se ona eventualno ili doradi ili da se usvoji ili da se 82 odbaci. Na ovo nas obvezuje i Rezolucija Evropskog parlamenta koja je usvojena 2009. godine, Rezolucija o evropskoj savjesti i totalitarizmu.
Vrijeme za diskusiju je isteklo.
Podsjećam, ako mi možete, s obzirom da sam predlagatelj, dati minutu još samo?
Pa ja sam vam već dao 30 sekundi više nego što treba.
Zahvaljujem. Još hajde pola minute, evo. Znači, u toj Rezoluciji Evropski parlament, a mi želimo biti članica EU, pozvao je sve zemlje članice i zemlje pretendente na članstvo u EU da donesu istu Rezoluciju i da ustanove 23. kolovoza Evropskim danom sjećanja na žrtve svih totatilarnih i autoritarnih režima. U BiH nažalost, samo je u Domu naroda Parlamenta Federacije usvojena jedna slična Rezolucija. Drugih pomaka nije bilo. Ja mislim zaista, i očekujem koncenzus naravno oko ovoga, ja mislim da je došlo vrijeme da zatražimo od Vijeća ministara da nam uradi ovo što se zahtijeva ovom mojom inicijativom, da dobijemo to na zastupničke klupe i da onda otvorimo raspravu, da eventualno nešto promijenimo, dodamo ili oduzmemo. Hvala vam.
Evo, čuli ste u ime predlagača, predlagač očekuje konsenzus i drugi očekuju konsenzus s druge strane. Riječ ima Beriz Belkić. Izvolite.
Ja sam na svojoj strani, dakle vrlo kratko jer vidim da je strpljenje na kraju. Gospodin Franjičević je vrlo precizno dijagnosticirao šta je sve primamljivo i ja nemam tu argumenata da ne kažem da to nije primamljivo. I ovu drugu argumentaciju koju je iznio, apsolutno je prihvatljiva i nemam primjedbi na nju, vezano za konvencije, za ponašanje Vijeća Evrope, Evropskog parlamenta itd. Međutim, dakle mi smo prije deset minuta završili diskusiju o ljudskim pravima i danas smo potrošili jako mnogo vremena i sudeći prema načinu na koji mi rješavamo ljudska prava i neke stvari ovdje u vlastitoj zemlji, ja mislim, što bi pravnici rekli, da mi nemamo aktivnu legitimaciju da bilo kakve rezolucije donosimo. I to smo već u praksi i pokazali, pa nismo prihvatili ni Rezoluciju o osudi genocida i tako redom. Dakle, apsolutno, gospodine Franjičeviću, nikakvih problema nema što se mene tiče, naravno ima tu nekih formulacija o kojim bismo mogli diskutovati, ali ja govorim sada generalno, tačno je, sve ste dobro rekli šta je primamljivo, ali morate vidjeti ko donosi tu rezoluciju. Dakle, 83 oni koji pričaju o ljudskim pravima koja su u Evropi prije 50 godina stavljena u ad akta i tako, dakle nemamo mi aktivnu legitimaciju i ja neću više ni jednu rezoluciju da podržavam poslije odbijanja donošenja Rezolucije o osudi genocida u Srebrenici. Hvala lijepo.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za diskusiju? Evo i ja se suzdržavam da se ne javim. Zaključujem raspravu. Prelazimo na 16. tačku dnevnog reda, Ad. 16. Razmatranje prijedloga zaključka o produženju mandata Istražne komisije Predstavničkog doma za utvrđivanje zakonitosti postupanja nadležnih državnih organa u slučaju privođenja i zadržavanja Šemsudina Mehmedovića, poslanika u Predstavničkom domu Otvaram raspravu. Predsjedavajući ove Istražne komisije i poslanik Mirsad Mešić. Izvolite.
... telegrafski pozivam kolege da podrže ovaj prijedlog zaključka jer smo izgubili mjesec dana od imenovanja do formiranja. Kao poslanik predlažem da podržite ovaj moj prijedlog zaključka kojim bi se za taj period članovima Komisije ukinula naknada.
Poslanica Dušanka Majkić. Izvolite.
Pa hoću da objasnim ovo kako naš predsjednik nas dobro zastupa, da ga više nikad nigdje ne predložimo, niti da ikad ni u jednu komisiju, a kamo li da bude predsjedavajući. Pa zamislite molim vas mi smo imenovani 07.08. u vrijeme kad smo svi otišli na godišnji odmor i vratili se krajem osmog mjeseca tek nam je onda konstituisanje bilo. I radimo ustvari dva mjeseca puna i on predlaže da od ta dva mjeseca, jedan smo bili znači na godišnjem odmoru, to je ovaj za koji tražimo produženje, da se to, taj mjesec gdje smo najviše radili da se to ne plati. Ja vas molim da ne podržite tako nesuvisle zaključke.
Zatvaram raspravu. Prelazimo na 17. tačku dnevnog reda, 84 Ad. 17. Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o davanju saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o graničnim prijelazima Ovdje nema rasprave. Glasanje je u pola šest, dakle za 20 minuta. [[PAUZA]]
nije uključen mikrofon 85
Kolega Šepić povlači ovaj prijedlog zaključka. Prelazimo sada na 6. tačku dnevnog reda – Prijedlog zakona o odgovornosti za nuklearnu štetu – predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje). Prijedlog zakona je, dakle, u drugom čitanju s amandmanom sadržanim u Izvještaju Zajedničke komisije za odbranu i sigurnost. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da je ovaj Prijedlog zakona usvojen u Predstavničkom domu. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda – Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o postupku indirektnog oporezivanja – predlagač: Vijeće ministara BiH (drugo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u drugom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo ovaj Zakon u drugom čitanju usvojili. Prelazimo na glasanje o 8. tački dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Prijedlogu zakona o programu zaštite svjedoka u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH (zakon u drugom čitanju). Glasamo u drugom krugu o Prijedlogu zakona u drugom čitanju s 11 amandmana sadržanih u Izvještaju Ustavnopravne komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da je ovaj Prijedlog zakona u drugom krugu dobio potrebnu većinu, odnosno da nema 2/3 protiv. Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda – Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja – predlagač: poslanica Nermina Zaimović-Uzunović (prvo čitenja). Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Imamo zahtjev za ponavljanje glasanja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo opću većinu, imamo i entitetsku i da je ovaj Zakon usvojen u prvom čitanju. 86 Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda – Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH (prvo čitanje). Glasamo o Prijedlogu zakona u prvom čitanju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo usvojili ovaj Zakon u prvom čitanju. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda – Prijedloga zakona o neradnim danima u vrijeme vjerskih praznika u Bosni i Hercegovini – predlagač: Vijeće ministara BiH s Mišljenjem Ustavnopravne komisije. Dakle, glasamo o Mišljenju Ustavnopravne komisije. Molim vas da se pripremite. Glasajte sad. Imamo potrebnu opću većinu, ali ne i entitetsku većinu. Hoćemo li odmah u drugi krug? Ja sam za.
Pa ne možemo bez trećeg člana.
Dakle, naknadno izjašnjavanje. Idemo na 12. tačku dnevnog reda – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o Godišnjem izvještaju Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH za 2012. godinu. Glasamo u drugom krugu o Godišnjem izvještaju. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da je u drugom krugu ovaj Izvještaj dobio potrebnu većinu, nemamo 10 protiv iz RS-a.
Ali neki nisu glasali, sad vidim da su prisutni ali nisu glasali.
Pa imaju pravo da se ...
nije uključen mikrofon
Ko želi da se ponovi glasanje? 87 Na zahtjev jednog od klubova ponavljamo glasanje. Molim vas da se pripremite. Glasajte sad. Konstatiram da imamo isto glasanje i da je ovaj Izvještaj dobio potrebnu većinu. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda – Godišnji finansijski izvještaj Fonda za reformu javne uprave za 2012. godinu, materijal Ureda koordinatora za reformu javne uprave. Ovdje glasamo o usvajanju Izvještaja. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu opću većinu, nemamo entitetske. Naknadno usaglašavanje.
Poslovnička intervencija.
Poslovnička intervencija, zamjenik predsjedavajućeg Milorad Živković. Izvolite.
Zahvaljujem. Ja sam, evo od početka vidio stvari u kome se ... odvijaju, ovdje u sali se može biti prisutan glasati ili ne glasati ili izvaditi karticu pa ne glasati. Ne može se biti prisutan a ne glasati, svako pravo piše u Poslovniku da prisutni se ... u kvorum i da imaju pravo da glasaju ili da ne glasaju. Ako ste registrovani u sali izvadite karticu i nemojte glasati to je vaše pravo, ali da budete prisutni i da ovdje se broji da je broj poslanika toliki, a da fali broj glasova to ne može, to je jednostavno u sukobu sa Poslovnikom. Kolege pročitajte i biće vam sve jasno.
Kolega Živković je imao poslovničku intervenciju. Tražim od sekretara da decidno pročita ovu poslovničku odredbu.
Član 80. stav 5. – Ako se poslanik prilikom glasanja ne izjasni za, protiv ili uzdržan, a prisutan je u sali prilikom glasanja smatra se da je uzdržan. Znači, može se, može se i na ovakav način.
Znači da smo razriješili i ovo pitanje. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda. 88 (?) nije uključen mikrofon
nije uključen mikrofon
Kolega Živković ima intervenciju poslovničke prirode, molim vas za malo pažnje. Izvolite.
Molim vas samo da objasni sekretar gdje piše da kada je kartica ubačena da je to broj poslanika koji glasa i da je on elektronski registrovan da je prisutan. Druga je stvar elektronska prisutnost sa karticom, a druga je stvar osobna prisutnost kad neko izvadi karticu, samo to me zanima da se objasni, ništa drugo.
Možemo li mi pristupiti glasanju?
Ako se ti slažeš da je to tako ok.
Sekretar je pročitao odredbu koja se odnosi na glasanje. Ako mislite da treba još neku odredbu da konsultujemo ... ____________(?) [[nije uključen mikrofon]] Nema potrebe da bilo koga, svi imate Poslovnik nadam se ispred sebe, čuli ste. Jedina poruka koju mogu uputiti kao predsjedavajući u ovom trenutku, pošto je u toku rad na izmjeni Poslovnika da se i ovo pitanje u nekom narednom periodu preciznije definira. Prelazimo na 14. tačku dnevnog reda – Informacija o kršenju Ustava BiH u Republici Srpskoj u pogledu prava na nacionalnu grupu predmeta u školama u Konjević Polju i dr. – predlagači: poslanici iz Kluba SDA. Dakle, ovdje ćemo prvo glasati o dva zaključka poslanika iz Kluba SDA. Zaključke ste dobili, možemo je li tako u paketu glasti. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. 89 ____________(?) [[nije uključen mikrofon]]
nije uključen mikrofon 90
Glasamo o usvajanju, da, ...
nije uključen mikrofon
A što nije napisan i taj? Izvinjavam se imamo ipak glasati još o jednom zaključku u okviru ove tačke, a to je ovaj zaključak koji se odnosi na produženje rada Komisije. Pripremite se za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo ovaj zaključak usvojili. I sada prelazimo na 17. tačku – Izvještaj komisije Kolegija o nastojanju za postizanje saglasnosti o davanju saglasnosti za ratifikaciju Ugovora između Bosne i Hercegovine i Republike Hrvatske o graničnim prijelazima. Ovdje glasamo u drugom krugu o davanju saglasnosti za ratifikaciju ugovora. Molim vas da se pripremite za glasanje. Glasajte sad. Konstatiram da imamo potrebnu i opću i entitetsku većinu i da smo ratificirali ovaj Ugovor. Napominjem da je naredna sjednica planirana za 05. novembar 2013. Zaključujem 55. sjednicu Predstavničkog doma i hvala vam na saradnji. Sjednica završena u 17:50 sati.