[[NASTAVAK NAKON STANKE U 12,03 SATI]] Poštovani kolegice i kolege, samo malo kolega Petrov. Sukladno čl. 226. st. 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 4. sjednice s 8 novih točaka. Pretpostavljam da vi tražite stanku oko toga? ... [[Upadica se ne čuje.]] Samo da onda riješimo dopunu dnevnog reda. Prijedlog dopune dnevnog reda dostavljen vam je elektroničkim putem. Čl. 227… Kolege, molim vas. Molim vas. Čl. 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je točka 1 predložene dopune. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državljanima država članica Europskog gospodarskog prostora i članovima njihovih obitelji s konačnim prijedlogom zakona. Sukladno čl. 206. st. 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Kako sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika pisanih prigovora na preostale točke prijedloga dopune dnevnog reda nema, utvrđujem da su sve predložene točke uvrštene u dnevni red 4. sjednice.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj SDP-a u ime kojeg će govorit poštovana zastupnica Sanja Radolović, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče zahvaljujem, poštovane kolegice i kolege. Prethodnih dana smo u saborskoj raspravi mnogo toga čuli o teškom stanju i uvjetima rada, kao i prostornim kapacitetima u domovima za starije i nemoćne osobe uzrokovane posebice pandemijom Covid-19 virusa. Međutim, osim navedene problematike nekako se ispod radara izgubilo to da se liste čekanja u domovima za starije i nemoćne osobe diljem Hrvatske su i dalje goruća tema. Tako primjerice u Pulskom domu za starije i nemoćne osobe „Alfredo Štiglić“, pazite na dvokrevetnu sobu se čeka 10.g., 10.g. Lista čekanja ima 2.600 osoba. Naravno, isto je razumljivo jer mnoge obitelji zbog dnevnih obveza, balansiranja između svojih vlastitih poslova i roditeljskih obveza nemaju alternativu, te su prisiljene starije članove svoje obitelji smjestiti u takve domove. Međutim, za mnoge jest 2.000 kuna mirovine kolki je prosjek, a negdje u nekim krajevima Hrvatske i manji, samo smještaj u privatnom domu čiji je prosjek otprilike 6.000 kuna mjesečno daleki san. Zašto sve to govorim? Govorim iz tog razloga što Istarska županija 2019.g. se ipak odlučuje na rješavanje te problematike Sporazumom o financiranju i kreditnoj suradnji gdje se odlučuju na dizanje kredita od gotovo odnosno ne gotovo nego 42 milijuna kuna, međutim sve zapinje na imovinsko pravnim odnosima. Podsjetit ću dakle osim što su oni digli kredit, to je jednoglasno podržano i od strane HDZ-ovih zastupnika u Gradskom vijeću grada Pule i Skupštini istarske županije, dakle dizanje kredita od 40 milijuna kuna kako bi napokon dostojanstveno se smanjile liste čekanja koje su sada 10.g. Pri tom nastaje problem jer je vlasnik doma, kao i na preostalih 30 nekretnina diljem Hrvatske HZMO izuzev domova u Gradu Zagrebu koje su prenijeli g. Bandiću i izuzev doma u Kninu koji su također poklonili gradu Kninu. Tu HZMO odnosno sam premijer Plenković s gnušanjem odbija prijedlog zakona SDP-a koji je uputio u proceduru da se dakle prenese vlasništvo nad domovima umirovljenika i kaže da je zavod u okviru prava na posjedovanje, uporabu, korištenje i raspolaganje s istima ovlašten s nekretninama, domovima umirovljenika činiti, pazite, što ga je volja i Vlada RH mišljenja je da zavod može uspostavit i drugačije odnose s korisnicima objekata domova umirovljenika umjesto da iste daje na takvo korištenje. To dakle premijer Plenković tvrdi 14. studenog 2019.g. nakon što je prošla saborska procedura SDP-a koji je uputio sam taj prijedlog zakona upravo kako bi se riješila ova problematika. Istovremeno naravno Istarska županija odustaje od tog projekta, miče se dakle prijedlog rekonstrukcije i dogradnje depadansi u Puli iza lokalnih proračuna i dakle odustaje se, liste čekanja neminovno rastu. Međutim, imamo situaciju od prije mjesec dana kada kao da smo u nekakvoj lošoj izvedbi „Alise u zemlji čudesa“, a naš premijer očito Plenković i g. ministar Aladrović pate od svojevrsne sinkope budući da na vladi prije mjesec dana na prijedlog ministra Aladrovića premijer podržava prijedlog kojim se dakle svi domovi za starije i nemoćne osobe sada daju bez naknade jedinicama lokalne i regionalne, što dapače podržavam i apsolutno je to neminovno, to je trebalo puno ranije učiniti kada smo mi to predlagali prije godinu dana. Ali što se sad dogodilo? Ja se nadam da su i premijer i resorni ministar svjesni što su napravili. U ovih godinu dana dogodila se pandemija, svi ti dakle projekti i rekonstrukcije dogradnje domova maknuti su iz lokalnih proračuna, maknuta su, maknute su suglasnosti za kreditna zaduženja i oni se neće dugo, dugo godina još realizirati. Premijer se tu opravdavao da je on prije godinu dana planirao koristiti EU fondove za zgrade koje su u vlasništvu HZMO-a. Drago mi je što je prije izlaganje imao kolega Hrelja koji je i sam reko da to nije bilo moguće u operativnim programima, dakle svjesno je obmanjivo javnost i nije dozvolio da se diljem Hrvatske smanje liste čekanja u domovima za starije i nemoćne.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Rada Borić, izvolite.
g. Predsjedniče, kolegice i kolege. Jučer je predsjednik Vrhovnog suda RH predstavio svoje izvješće i višekratno se pohvalio ažuriranosti naših sudova tj. ažurnosti kako rješavaju slučajeve. Vrhovni sud je prije nekoliko dana potvrdio osudu za teško kazneno djelo protiv spolne slobode nasilja u obitelji i prijetnju. Presudom je odbio žalbe stranaka i potvrdio prvostupanjsku presudu Županijskoga suda u Varaždinu. Time je postala pravomoćna presuda kojom je optuženik proglašen krivim za teško kazneno djelo kako navode protiv spolne slobode nasilje u obitelji i prijetnju. Osuđen je, zamislite, na jedinstvenu kaznu zatvora od jedne godine i dva mjeseca, a u kaznu je uračunato i vrijeme provedeno u istražnom zatvoru. Kako navodi i vrhovni sud olakotna okolnost je cijenjena kao dosadašnja neosuđenost, narušeno zdravstveno stanje, a od zdravstvenog stanja se uz dijabetis navodi i ulkus desnoga stopala. Pri tom se žrtvi, žrtvi osim silovanja i prijetnji, prijetnji svakodnevnim nasiljem i ekonomskim nasiljem koje je zbog lošega psihičkoga stanja i pokušala suicid i bila hospitalizirana ta se olakotna okolnost nije uvažila. Evo citiram kako navodi vrhovni sud: „Ovako odmjerena kazna primjerena je težini i okolnostima počinjenih kaznenih djela i osobi optuženika. Takvom će se kaznom ostvariti svrha kažnjavanja i izraziti…“ citiram “…odgovarajući prijekor društva prema takvim kaznenim dijelima. Ujedno će se upozoriti drugi građani da se klone sličnih postupaka“. Dakle, silovanje je slični postupak. Jako je zanimljivo, do ažurnosti je negdje nestala pravednost. Zanima me hoće li i u novom slučaju jednako tako vrhovni sud silovatelja djevojčice od 14.g. koja je pri tom ostala i trudna i bila prisiljena napraviti pobačaj od toga istog silovatelja koji je dobio kaznu od godinu i 10. mjeseci i kazna mu je smanjena na 6. mjeseci sa 3.g. kušnje i ne prilaska žrtva, hoće li vrhovni sud također potvrditi i ovu odluku? Ono što zabrinjava upravo zabrinjava način na koji smo zamijenili tzv. ažurnost, a znamo kako izgledaju slučajevi koji se gomilali, pa su se nešto ažurirali tijekom posljednjih 2.g., da li doista ćemo ažurirati stvari na način da vrhovni sud će i svoje odluke ponajprije samo potvrđivati odluke županijskih sudova ili će vrhovni sud pisati ovakva obrazloženja koja su posve neprimjerena i neprimjereno ohrabrivati sve buduće zlostavljače i silovatelje? Kakav je to odgovarajući prijekor društvu prema takvim kaznenim dijelima? Što to znači da će se upozoriti drugi građani da se klone sličnih postupaka, zašto bi se klonili sličnih postupaka, zašto bi se klonili teških krivičnih dijela ako za teška krivična dijela dobivaju godinu i 10. mjeseci?
Poštovane kolegice i kolege, evo istekla nam je stanka, pa ćemo nastaviti sa iznošenjem stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i najprije u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista poštovani zastupnik Marko Milanović Litre, izvolite.
Hvala vam poštovani potpredsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege. Listajući mrežne stranice Facebooka došao sam do objave iz grupe „Glas poduzetnika“ gdje je jedan od članova grupe napisao slijedeće: „Pompozno se najavljuju novi krediti, poticaji i ostale mjere za pomoć poduzetnicima, gospodarstvu i za očuvanje radnih mjesta. Ukratko, naša situacija i dosadašnje iskustvo s potporama, mjerama i kreditima vezano uz tvrtku koja se bavi, točnije, tada se bavila ugostiteljskim segmentom, našeg poslovanja je slijedeća. Nakon što smo zatvorili objekte po nalogu vladu u skladu s usvojenim mjerama podnijeli smo zahtjev za potporu za očuvanje radnih mjesta, kao i za kredit za likvidnost. Nismo imali, niti danas imamo nikakve otvorene obveze prema bilo kome bez dana blokade na računu od osnutka tvrtke. Potpore su nam isplaćene za prva 3 mjeseca sa zakašnjenjem zadnje isplate skoro 3 mjeseca. Cijelo to vrijeme mi zaposlenicima isplaćujemo plaće, prihvaćen je naš zahtjev za drugi krug mjera, no naknadno je odbijen jer smo imali zabilježen rast prihoda. Naime, čekajući isplatu mjera drznuli smo se zaraditi za isplate plaća zaposlenicima, dostavili smo tabularni prikaz prihoda iz kojeg je vidljivo da je u segmentu ugostiteljstva ukupni pad prihoda i veći od 80% u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Kroz navedeni period čekamo isplatu HAMAG covid zajma koji je već odobren odnosno pozitivno ocijenjen, ali nema sredstva za isplatu. Uz zahtjev za zajam navodimo da je dio sredstava namijenjen za podmirivanje doprinosa ne bude li otpisa, a ostatak za očuvanje likvidnosti. Zahtjev je u HAMAG-u zaprimljen 6. travnja, 7. listopada blokiran nam je račun zbog duga po doprinosima za razdoblje u kojem smo očekivali isplatu potpora, a što nam je odbijeno nakon čekanja preko 60 dana. Od 6. studenog, 7. mjeseci kasnije nakon čekanja isplate kredita za koji udovoljavamo sve uvjete, od HAMAG-a stiže odbijenica zbog 30 dana blokade. Račun je bio blokiran po nalogu porezne uprave za iznos doprinosa od kojih smo trebali biti oslobođeni. Toliko o namjerama i mjerama. Ukoliko naš slučaj nije jedini takav, a nekako vjerujemo da nismo usamljeni, molimo da nam se javite jer razmatramo mogućnost tužbe, a uz to smo spremni dostaviti i konkretne podatke u cilju dokaza kako nas je vlada izigrala i da izbjegnemo takvu situaciju u budućnosti. Hvala i sretno svima. Ova objava je samo jedno iskustvo za koje vjerujem da nije iznimka već pravilo. Ovaj primjer je slika i prilika odnosa vlade i državnih institucija prema poduzetnicima i gospodarstvenicima u Hrvatskoj. Ovo je dokaz neorganiziranosti i nepripremljenosti za drugi val covida i svih problema koji su došli s njim. Svakodnevno smo svjedoci i najava i medijskih natpisa u kojima državnici i službenici slave i hvale poticaje vlade, najavljuju milijarde kuna pomoći i povoljne kredite i svakodnevno nas uvjeravaju da je sve u redu, da sve ide po planu i da će sve biti dobro. A onda s druge strane imamo priliku čuti ovakva iskustva s tim njihovim spasonosnim poticajima i mjerama pomoći. S ovakvim odnosnom prema poduzetnicima možemo očekivati izlazak iz krize 2033.g., a ne kako je ministar Marić najavio 2023. Za ovom govornicom ću se ponavljati koliko got puta bude potrebno samo da jednom i zauvijek shvatite da jedino poduzetnici u Hrvatskoj svojim nesputanim poslovanjem mogu unaprijediti životni standard hrvatskih građana. Vi to ne možete jer ne stvarate. Vaš zadatak je poduzetnicima osigurati pravni okvir za njihov rad i omogućiti im napredovanje u njihovim poslovima. Nemojte ih sputavati, nemojte ih omalovažavati, nemojte im otežavati poslovanje, pomažite im da stvaraju, budite im na usluzi jer to je vaša zadaća, biti na usluzi građanima RH, ne vladati njima. Hvala vam.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HDS-a, HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Radoje Vidović, izvolite.
Poštovani dopredsjedavajući, kolegice i kolege zastupnici. Prošli tjedan se navršilo 25.g. od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma. Znamo svi da je Dejtonskom sporazumu prethodilo potpisivanje Vašingtonskog sporazuma kojim je okončan rat između Hrvata i Bošnjaka. Pa iako ova dva sporazuma nisu u najboljoj mjeri riješili sva pitanja vezana za položaj Hrvata, uzimajući u obzir međunarodne okolnosti, uzimajući u obzir interese druga dva naroda ali uzimajući u obzir i interese cjelokupnog hrvatskog naroda Hrvati u BiH su prihvatili ove sporazume. Ove sporazume smo prihvatili jer su oni u suštini jamčile ravnopravnost hrvatskog naroda, ovaj sporazum smo prihvatili jer smo vjerovali da će se oni poštovat, da će druge potpisnice ovih sporazuma predano raditi na provođenju ovih sporazuma, da će predano raditi na stabilizaciji prilika u BiH, kako bi BiH što prije bila demokratska slobodna država uključena u Euroatlantske integracije, država 3 ravnopravna konstitutivna naroda. Nažalost od Daytona do danas to nas demantiralo. Naime, još od 2000.g. traju intenzivni sveobuhvatni napori dobrog dijela bošnjačkog političkog vrha kako bi se Hrvatima oduzela ravnopravnost u BiH, kako bi ih se i politički i ekonomski marginaliziralo, te kako bi se federacija pretvorila u bošnjački entitet. Prošli put ovdje na saboru sam govorio što su značili nametnuti amandmani na ustav Federacije BiH vezan za Dom naroda, kako se kroz te nametnute amandmane samo izmjenom broja izaslanika u Dom naroda, načinom biranja izaslanika u Dom naroda i načinom funkcioniranja Dom naroda omogućilo da se bez ijednog glasa hrvatskih izaslanika izabere potpuno zakonodavna i izvršna vlast federacije. Slično su ovi amandmani djelovali i na zakonodavnu vlast i na izvršnu i na sudbenu. Tako u sudbenoj vlasti danas Hrvati imaju minoran utjecaj, a kolko je to za pojedini bošnjački i politički vrh bitno pokazuje činjenica do 2000.g. do danas nijedan sudac ustavni sud Federacije BiH nije izabran ko je imao potporu hrvatskih političkih stranaka. Što su ovi amandmani značili za vladu Federacije BiH pokazuju slijedeći primjeri. Naime, prvobitnim ustavom je bilo definirano da trećina ministara u vladi Federacije BiH moraju bit izaslanici hrvatskog naroda, da svaki ministar ima zamjenika koji je iz drugog naroda, te da trećina izaslanika u vladi Federacije BiH može neka pitanja osporiti i … [[Govornik se ne razumije]] Sve ovo nažalost je nametnutim amandmanom ukinuto, a to je u praksi omogućilo da bošnjački ministri preglasaju Hrvate i da hrvatski ministri imaju sve manji utjecaj. Šta je to u praksi značilo za svakodnevni život građana u Federaciji? Navest ću kroz dva primjera. Naime, rudnici ugljena u Federaciji BiH zapošljavaju velik broj ljudi, godinama stvaraju ogromne gubitke i svi ti rudnici su smješteni na područjima gdje su Bošnjaci većina i onda Vlada Federacije BiH jednom svojom odlukom donese zakon koji prođe kroz parlament da se ti rudnici saniraju i da se više stotina milijuna EUR-a usmjeri isključivo u ta područja. Ili primjer br. 2., raspodjela prihoda od PDV-a u Federaciji BiH se vrši prije svega temeljem broja stanovnika koji imaju pojedine općine i županije. I slučajno se desi da Federalni zavod za statistiku godinama pogrešno procjenjuje broj stanovnika u većinskim hrvatskim općinama i županijama i na taj način te općine i županije zakine za više stotina milijuna EUR-a. Sličnih primjera bi mogao nabrajati još bezbroj, al zbog evo vremena danas ne mogu. Danas želim samo još jednom ponoviti da su Hrvati u BiH istinski zainteresirani za BiH, državu samostalnu, demokratsku, državu 3 ravnopravna konstitutivna naroda, BiH uključenu u Euroatlantsku integraciju, da smo za BiH kao samostalnu državu pokazali smo na referendumu 1992.g. masovnim izlaskom i podržavanjem takve BiH, da smo za BiH pokazali smo jer smo prvi stali u obranu BiH, ali Hrvati su i za svoj ravnopravan položaj u BiH, a to smo pokazali u nametnutom ratu od '92. do '95.g. kad smo unatoč ogromnim žrtvama uspjeli očuvat većinu svojih područja i većinu svog naroda. Da smo za svoju ravnopravnost pokazuje ovih 20.g. intenzivne borbe političke za svoju ravnopravnost. I na kraju još jedanput želim samo jedno reći, mi ni od kog ništa ne tražimo, tražimo samo da se poštuje ono što međunarodni ugovori garantiraju i ono što je prije 25.g. potpisano u Daytonu i Washingtonu. Hvala.
Hvala. Time smo završili sa današnjim radom. Mi ćemo nastaviti s radom u utorak 8. prosinca u 9 i 30 i prva točka bit će: Izvješće o provedbi, prvo iznošenje stajalište naravno, a onda Izvješće o provedbi Deklaracije HS o položaju hrvatskog naroda u BiH za 2019.g. Želim vam ugodan vikend. SJEDNICA PREKINUTA U 14,04 SATI Slijedeći Klub zastupnika je Domovinskog pokreta u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Davor Dretar, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče HS, kolegice i kolege. Kao zastupnik koji dolazi iz 3. izborne jedinice danas ću vam u ovih 5 minuta reći nešto o jednoj pokrajini o kojoj se malo govori evo ovdje za ovim govornicama, o Krapinsko-zagorskoj županiji ili popularno zvanom Zagorju. Ne kaže se uzalud „ni Zagorje malo“ u jednoj staroj pjesmi i stvarno nije malo, čak štoviše njegovi potencijali za razvoj su izuzetno veliki. Naravno, treba prvo sagledati i neke probleme, a onda iz tih problema razumnim razmišljanjem i vrijednim radom pronaći i politike, te naravno poduzetničke poduhvate koji će Zagorju i Zagorcima i Zagorkama naravno omogućiti bolji i ljepši život. Zagorje je regija sa vrlo značajnom poviješću, o tome ne treba puno niti govoriti, svi smo mi već u najranijoj dobi prolazeći kroz prve razrede osnovnih škola učili i o Matiji Gupcu, pa onda kasnije učili smo i o Ljudevitu Gaju, pa smo saznali kada je i kako živio krapinski pračovjek. Dakle, Zagorje stvarno ima i veliku i bogatu divnu povijest koju treba na kvalitetan način iskoristiti. Kada pogledamo prakse zemalja u okruženju ili kratko i jasno svih razumnih zemalja, kako dobro i kvalitetno koriste svoje tradicije i svoje povijesne osobe u svrhu razvoja turizma, jasno je da trenutno Zagorje ovdje nema dobre i promišljene politike. Trenutno se kuća Ljudevita Gaja koja se nalazi u samom centru Krapine nalazi u izuzetno ruševnom stanju, kuća doktora, pokojnog dr. Franje Tuđmana jednako tako ima potencijal pretvaranja u ozbiljan turistički kompleks, a ne smijemo zanemariti niti turističke kapacitete Kumrovca odnosno mi jest malo osjetljivo političko pitanje, ali pretpostavljam da politika ne bi smjela zatvarati oči pred činjenicom da takav jedan kompleks u Kumrovcu može ozbiljno doprinjeti dobrom stanju odnosno donjeti zaradu cijeloj županiji. Nažalost, kao žrtva stranačkog duopola HDZ-a i SDP-a Zagorje stagnira već desetljećima, a moglo bi se razvijati na nekoliko izvanredno jednostavnih načina. Kao regija koja ima jako puno termalnih izvora i dobro poznate, popularno zvane zagorske toplice, imamo 100-tinjak obiteljsko poljoprivrednih gospodarstava, naših OPG-ova koji naravno imaju velikih problema sa plasmanom svojim proizvoda. Pa zašto drage moje dame i gospodo ne pomognemo tim ljudima i složimo to u dobar projekt u kojem će naši OPG-ovi snabdijevati kuhinje i restorane hrvatskih odnosno u ovom slučaju zagorskih hotela, zagorskih toplica, zagorski turizam nešto je na čemu se stvarno može jako lijepo raditi i Zagorje za to ima velike potencijale. Trebamo naravno privlačiti i čistu industriju. Zagorje mora ostati netaknuto što se tiče svoje ekologije moramo čuvati te zagorske bregeke, moramo za njih i vrijedno raditi i pokušati promjenama određenih i investicijskih zakona privući čistu industriju iako naravno kao i većina regija koje su uz granicu, a u Hrvatskoj su to gotovo sve, i Zagorje pati od problema staračkih domaćinstava, iseljavanja mlade radne snage, ponajprije u Zagorcima blisku odnosno prostorno blizu Sloveniju odnosno Austriju, pa naravno i u druge zemlje. Što se tiče zdravstva u Zagorja osim naravno ovog kroz turizam naši lokalni domovi zdravlja slabo su opremljeni, pate naravno i od nedostatka stručne radne snage.Opća bolnica Zabok u problemima je zbog svugdje prisutnog stranačkog kadroviranja. Nemamo osmišljenu strategiju razvoja gastronomskog turizma, a svi jako dobro znamo da se u Zagorje može otići i dobro pojesti i popapati. Mnogobrojne recimo međunarodne i domaće nagrade za zagorske vinare dokazuju da u Zagorju više nema loše kapljice. Vina Borisa Drenškog na najpoznatijem međunarodnom i najutjecajnijem i časopisu i sajmu Decanteru već godinama dobivaju najviša priznanja. Dakle, Zagorje ima šansu i treba mu pružiti šansu. Posao svih nas jest osmišljavat dobre i kvalitetne politike da Zagorje ne samo da prestane biti malo nego da postane i veliko, regija zadovoljnih i sretnih ljudi koji pošteno rade kak mi to Zagorci velimo na svoje gruntu. Zato će naravno i Domovinski pokret već sada spremati odličan program, plan za Zagorje s kojim ćemo jasno izaći pred naše birače na lokalne izbore u svibnju i poručiti im Domovinski pokret ima rješenje i završit ću sa starom zakorskom „buna traje“. Hvala lijepa.
Slijedeći Klub zastupnika bit će onaj MOST-a nezavisnih lista u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Božo Petrov, izvolite.
Poštovani zastupnici i zastupnice, dragi građani. Kako možemo čitati iz društvenih medija vlada će u idućem razdoblju pokrenuti postupak donošenja novog Zakona o referendumima i referendumskim inicijativama i time ubuduće urediti referendumske postupke. Mi smatramo da je ovaj Zakon o referendumima iznimno važan jer on uređuje pravo ljudi u Hrvatskoj da odlučuju o važnim bitnim pitanjima za RH. Oni o tome odlučuju na direktan način, ne treba im posrednik. Iskustva koja smo mi dosada mogli vidjeti o referendumima i referendumskim inicijativama nisu bila dobra i zato bi bilo jako potrebno da u ovom sada postupku koji slijedi ne bude vrludanja, da bude sve jasno. MOST se oduvijek zalagao za prava građana da direktno odlučuju na referendumima, direktno bez posredno da odlučuju o onim pitanjima koja su za njih važna, mi ćemo se za to i nastaviti zalagati. I u tom smislu kao konstruktivna politička opcija, kao dio javne rasprave predložit ćemo da nova zakonska pravila u ovom Zakonu o referendumu budu moderna, budu u skladu s vremenom u kojem živimo jer mi živimo u digitalnoj eri. I zato ćemo predložiti da se ovim novim zakonom uredi mogućnost da građani mogu se izjašnjavati i elektronički u referendumima i referendumskim inicijativama, prvenstveno ćemo tražiti da se ovim zakonom uredi mogućnost elektroničkog prikupljanja potpisa za referendume i referendumske inicijative i mislim da tu nema što biti sporno. Mi danas imamo sustav e-građani koji nam omogućava upravo ovo i to će ubrzati postupak pojednostavniti postupak, omogućit će lakšu, bržu provjeru, autentičnost potpisa, smanjit će uostalom troškove provođenja referendumskim inicijativa. Za sve one koji žele pokrenuti referendumske inicijative neće biti potrebno nakon toga imati 1000 štandova. Mislim da svi trebamo stremiti upravo ovom cilju. E-referendum ne bi trebao biti prepreka iz razloga što je upravo on jamac, elektroničko prikupljanje potpisa je jamac sigurnosti tih potpisa, ne postoji sigurniji potpis nego preko sustava e-građani. Vi u tom trenutku znate tko je dao potpis, nema mrtvih, nema duplih, znate tko je dao potpis, znate kad je dao potpis. Nama je cilj i smisao zakona mora biti da olakšamo referendum i referendumske postupke, ne da ih otežamo i to je ono za što će se MOST zalagat, na čemu će MOST inzistirat, na ovim pravilima ćemo inzistirati. Mislim da danas sa e-građaninom imamo sve alate u ruci da ljudima olakšamo referendum, da ljudima pokažemo da nam je stalo do njih i do njihovog mišljenja jer oni imaju pravo na direktan način odlučivat o svim bitnim pitanjima u Hrvatskoj. Hvala.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Silvano Hrelja, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege. Ja bi ovaj tjedan volio zaključiti sa malo optimističkih vijesti. Naime, jutros u 8 i 30 sam imao sastanak sa, dugo očekivani sastanak sa ministricom Regionalnog razvoja i europskih fondova gđom. Natašom Tramišak. Pretpostavljate da je to na temu kojom se već od 2017.g. i HSU i ja osobno bavimo, a to je ugradnja dizala u višekatne stambene zgrade u RH europskim novcem. Radili smo puno akcija što se toga tiče i iza nas je prošli mandat u kojem se moglo nešto napravit, al se nije htjelo il nije željelo promijeniti operativni program jer mogućnost je postojala, a to znači da se je trebalo samo alocirati sredstva iz onoga gdje nisu korištena u ono što se je moglo, moglo iskoristiti. No za prolivenim mlijekom ne vrijedi, ne vrijedi plakati, to govori moje dugogodišnje političko iskustvo nego treba pokušati motivirat sve čimbenike u političkom sustavu RH da to učine za građane jer će građani to cijeniti. I takav je bio i današnji sastanak, vrlo korektan, vrlo profesionalan i iz kog se da iščitavati da će stručne službe ministarstva raditi na tome da otvore dvije mogućnosti. Prva je mogućnost ugradnje dizala u višekatne stambene zgrade kroz energetsku obnovu zgrada, što je i do sada bila kao jedina mogućnost i kao horizontalnu mjeru se želi ostaviti prostora da se i pojedinačno može ugovarati ugradnja dizala u višekatne stambene zgrade, a to sa pozicija odnosno sa motivacijom da se našim građanima olakša dostupnost do stana, veća mobilnost građana, veća učinkovitost socijalnih i svih uslužnih službi, veća mogućnost socijalne zaštite naših građana koji, koji imaju taj problem, ali to nije samo za starije građane, to je prednost i velika stvar i za mlade obitelji, obitelji sa malom djecom koji žive u takvim, u takvim zgradama. Dakle, ja sam više puta na ovu temu govorio vrlo optimistički i na neki način doživio kritike jer sam među građanima probudio lažne nade. Ne želim to činiti i ovaj put jer ne mogu ništa obećati u ime ministarstva osim što mogu reći da sa dozom optimizma odnosno iz ovog razgovora, u tom razgovoru je prevladavao optimizam i praktički uvjeravanje da će se za to ministarstvo, ministarstvo boriti i ja tu dozu optimizma želim prenijeti, prenijeti građanima da možda u ovo predblagdansko vrijeme ima jedan tračak nade, ima jedno svijetlo na kraju tunela da bi se možda to moglo početi raditi od negdje druge polovice slijedeće, slijedeće godine. Ono što treba reći da ne treba biti tu euforičan i misleći, e sad ćemo mi svih 9000 mogućih ulaza riješit sa dizalima ili 16.000 potencijalnih ulaza koje imamo u RH jer mi se time bavimo i o tome znamo sve, da će se to moć riješiti odmah. Ja bih bio presretan da se u prvoj godini ugradi 500 dizala, u drugoj 1000 i svake godine 1000 da mi osposobimo svoje kapacitete i ugovaranja i kontrole, od ministarstva do lokalne zajednice i projektante i one koji se bave izgradnjom i ugradnjom dizala i servisere da se okupe i da, i da ovaj budu aktivni. Ja ih pozivam kao i sve udruge stanara da budu aktivni, ne da rade pritisak nego da motiviraju ministarstvo da ide dalje s ovim, s ovim projektom koji je vrlo važan za naše građane kojih 40.000 ima sigurno zatočenih u svom stambenom prostoru. I na kraju jedan projekt koji je pohvaljen od Europske komisije, a to je projekt van institucionalne skrbi o starijima, a koji je zapošljavao teže zapošljive skupine, prvenstveno žene iznad 50.g., program „Zaželi“ ide dalje, ide dalje u slijedećem financijskom razdoblju i to je u svakom slučaju za pozdraviti, držimo palčeve i ministarstvu i ministrici da uspiju u ovim optimističkim nakanama za građane RH.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Centra i GLAS-a, a govorit će poštovana zastupnica Dalija Orešković.
Poštovani predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Pa za promjenu bez da bilo koga prozivam, bez da napadam, želim postaviti pitanje jesmo li mi to danas otvorili Pandorinu kutiju prilikom glasanja? Naime, naša Marijana Puljak je već neko vrijeme kod svoje kuće na bolovanju s obzirom da ima ozljeđenu nogu, no ta situacija joj ne daje pravo da sudjeluje u raspravama i da koristi sustav video linka i ne može se uključiti u glasovanje. Izričito je o toj okolnosti pitala nadležne službe u HS i dobila je odgovor da se čl. 293. Poslovnika koji propisuje mogućnost sudjelovanja u raspravi putem video veze na nju ne odnosi. Naime, ta se situacija odnosi isključivo na osobe koje su obuhvaćene suzbijanjem širenja zaraza korona virusom. Pravilo Poslovnika ne bismo trebali shvatiti olako, kao što ne bismo trebali shvatiti olako bilo koja druga pravila. Razlog zbog kojeg sam se ja uključila u politiku je taj što sam na svakodnevnoj razini i kao odvjetnica i kao običan građanin vidjela da mi nismo država jednakih, uvijek postoje pravila za privilegirane i pravila za sve ostale. Privilegirana i ne privilegirana Hrvatska, to je naš najveći problem. E pa jesmo li tu privilegiranu i ne privilegiranu skupinu danas dignuli na jednu sasvim drugačiju razinu dovodeći pri tome u pitanje ustavnost i zakonitost procesa glasanja ili smo otvorili prostor za razne manipulacije? Naime, među kolegama zastupnicima postavila sam pitanje jesam li možda ja nešto krivo čula? Kažu svi da je vaš kolega g. Franković rekao dva puta za redom da mu je test na covid bio negativan. Moje pitanje glasi, na koji način se utvrđuju simptomi covida i određuje samoizolacija u slučaju kad su testovi dva puta za redom negativni? I postoje li doista dvije kategorije samoizolacije, preventivne samoizolacije na koju imaju pravo i svi naši drugi građani? I znači li, ovo čemu smo svjedočili danas, da se bilo tko od nas može sjetiti, pa izmjerit temperaturu, to dojaviti stručnoj službi HS i na taj način se uključiti u glasovanje? Ponajviše me brine hoćete li to raditi vi HDZ-ovci kad vam prifali onaj jedan koliko vam je potrebno da održite parlamentarnu većinu? Ponavljam, ovog puta ne optužujem, ovog puta ne napadam, ovog puta samo provjeravam jer želim da pogotovo na dan kada smo donijeli jedan stravičan zakon, jedan zakon u kojem ćete ponovno lupiti čizmom restriktivnom na najosjetljivije i najranjivije skupine, a svoje zaštićene kao što je to bilo nedavno u Vukovaru kad se u pijanom stanju razbijao državni inventar, poštedit ćete od svake kazne pozivajući se na privilegirani položaj kojeg imate u državi i društvu. To ne bi voljela da se dogodi. Također ne bi voljela da se dogodi da u primjeni i provedbi ovog Poslovnika, a ovo danas je samo jedan možda dramatičan primjer, od replika, od povreda Poslovnika i čitavog niza drugih situacija vidjeli smo da nešto s ovim Poslovnikom ozbiljno ne štima, barem ne kada se na njegova pravila pozivamo mi iz oporbe. Pozivam odgovorne pogotovo predsjedavatelje HS da o ovim okolnostima povedu računa jer sa postavljanjem pitanja mi iz oporbe nećemo stati. Hvala.
Sada idemo na Izvješće Mandatno-imunitetnog povjerenstva o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Darija Zurovca i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Davora Nađia. Molim predsjednika Mandatno-imunitetno povjerenstva gospodina Roberta Jankovicsa da podnese izvješća. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče. Cijenjene kolegice i kolege. Mandatno-imunitetno povjerenstvo Hrvatskoga sabora razmotrilo je 10. sjednici održanoj 3. prosinca 2020. g. pisani zahtjev zastupnika Daria Zurovca od 27. studenog 2020. g. kojim je izvijesti predsjednika HS-a temeljem čl. 14. Zakona o izborima zastupnika u HS stavlja svoj zastupnički mandat u mirovanjem s danom 30. studenoga 2020.g. Dario Zurovec izabran je za zastupnika u 10. saziv HS-a kao kandidat na listi Stranke s Imenom i Prezimenom, Pametno i Fokus u 7. izvornoj jedinici te Fokus sukladno čl. 42. st. 3. Zakona o izborima zastupnika u HS odredio Davora Nađia kao zamjenika zastupnika. Povjerenstvo je utvrdilo da su ispunjeni zakonom utvrđeni uvjeti za početak mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Darija Zurovca i početak mirovanja zastupničko mandata zastupnika Daria Zurovca kao i uvjeti za obnašanja zastupničke dužnosti njegova zamjenika Davora Nađia. Sukladno navedenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem čl. 14., 11. i 42. st. 3. Zakona o izborima zastupnika u HS jednoglasno sa 6 glasova za predlaže HS donošenje odluke o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Daria Zurovca kao i uvjeti za početak obnašanja zastupničke dužnosti njegova zamjenika Davora Nađia. Sukladno navedenom Mandatno-imunitetno povjerenstvo temeljem čl. 14., 11. i 42. st. 3. Zakona o izborima zastupnika u HS jednoglasno sa 6 glasova za predlaže HS donošenje odluke o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika. Dana 30. studenog 2020.g. započinje mirovanje zastupničkog mandata DAria Zurovca, Davor Nađi zastupničku dužnost zamjenika zastupnika sukladno čl. 9. st. 2. Poslovnika HS-a započinje obnašati kada Sabor odlukom utvrdi zakonske pretpostavke za primjenu instituta zamjenjivanja. Hvala.
Hvala kolega Jankovics. Otvaram raspravu. Zaključujem raspravu pa prelazimo na glasovanje o Izvješću Mandatno-imunitetno povjerenstva. Dajem na glasovanje prijedlog odluke o početku mirovanja zastupničkog mandata zastupnika Daria Zurovca i početku obnašanja zastupničke dužnosti zamjenika zastupnika Davora Nađia. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je jednoglasno sa 122 glasa donesena odluka kako je predložilo Mandatno-imunitetno povjerenstvo. Nakon što smo donijeli ovu odluku, prelazimo na davanje prisege zastupnika. Prvo ću ja pročitati tekst prisege, a nakon toga će zastupnik izgovoriti riječ prisežem. Prisežem svojom čašću da ću dužnost zastupnika u Hrvatskome saboru obnašati savjesno i odgovorno, da ću se u svom radu držati Ustava i zakona i poštivati pravni poredak te da ću se zauzimati za svekoliki napredak Republike Hrvatske. Zastupniče Davor Nađi.
Prisežem.
Čestitam vam, dragi kolega i želim vam puno uspjeha u vašem radu. [[Pljesak.]] Kolegice i kolege, ovime smo došli do kraja. Što, koja forma, kolega Grmoja?
Dakle, budući da je Izvješće MIP-a, vi ste obećali prije više od mjesec dana da će se konzultirati saborski klubovi oko mog zahtjeva da mi se skine imunitet kako bi me premijer Plenković mogao tužiti zbog teških optužbi koje sam iznio oko muljaža u našim veleposlanstvima. Molim da se to riješi i da mi se po mom zahtjeva, a g. Bačić se složio s tim i Klub HDZ-a da mi se skine imunitet.
Kolega Grmoja. Dakle, nećete vi ostati bez imuniteta zbog zahtjeva predsjednika Vlade Plenkovića nego zbog zastupnika, bivšeg kolege Ostojića i nemojte iznositi neistine [[Upadica: Ne iznosim neistine, tražim da mi se skine imunitet.]] jer vas nije tužio predsjednik Vlade Plenković nego bivši zastupnik Ostojić.
Pa ja ga pozivam, evo premijera Plenkovića ponovno, [[Upadica: Dobro.]] ako sam iznio bilo što netočno, da me tuži dakle, nek čovjek dobije priliku i ovaj…
Neće on, on ima, ima, ima on pametnijeg posla [[Upadica: Ne, nema on pametnijeg posla.]] Dobro, mi ćemo na idućem, na idućem, molim vas, klubovi da se dogovorite i da donesemo konačnu odluku oko skidanja imuniteta kolegi Grmoji. Hvala vam lijepa. A sada ćemo, sada ću vas ja samo prije nego što prijeđemo na slobodni govor izvijestiti dakle o idućem tjednu. Radit ćemo isto tako od utorka, počet ćemo klasično, iznošenjem stajališta, nakon toga ćemo imati raspravu o Izvješću o provedbi Deklaracije Hrvatskoga sabora o položaju hrvatskog naroda u BiH za 2019. g. i nakon toga Prijedlog Odluke o osnivanju Istražnog povjerenstva. U srijedu bismo se bavili zakonima vezanim za lokalne izbore, dakle proveli bi objedinjenu raspravu i nakon toga bi imali prijedlog Zaključka o Izvješću Vlade RH o radu Stožera civilne zaštite. To je prijedlog, predlagatelj je Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista. U četvrtak prva točka bi bila Prijedlog Nacionalnog strateškog okvira protiv raka do 2030. g. Još ćemo vidjeti, još ćemo popuniti sa nekim točkama četvrtak, kao i petak, dakle za ta dva dana još ćemo se konzultirati sada kasnije, ali uglavnom, počinjemo raditi od utorka i započinjemo ovim Izvješćem o provedbi Deklaracije Hrvatskoga sabora o položaju hrvatskog naroda u BiH za 2019. g. Hvala vam svima. Sada je stanka od 10 minuta pa se nastavlja sa slobodnim govorima. STANKA U 13,10 SATI.
Evo, idemo sad slijedeće izjašnjavanje o amandmanima na: - Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe 2019/1150 EU o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga i internetsko posredovanje, drugo čitanje, P.Z. br. 9. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Molim predstavnika predlagatelja, uvaženog državnog tajnika Marija Šiljega da se očituje.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče sabora, uvažene saborske zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća. Naime, u ovom slučaju ne radi se o najtežim prekršajima iz čl. 33. st. 7. Prekršajnog zakona. S tim u vezi posebice se ističe usklađenje s čl. 33. Prekršajnog zakona s kojim je ovaj konačni prijedlog zakona u potpunosti usklađen, a s čime je u dva navrata bilo suglasno i nadležno Ministarstvo pravosuđa i uprave. Postotno određivanje kazne od 2% podlijegalo bi prethodnom dugotrajnom utvrđivanju financijskog službenog stanja tvrtke, te bi iznos od 2% bio često ili ne utvrdiv ili teško utvrdiv, a u većini slučajeva neobjektivan, čime bi se dovela u pitanje pravednost postupanja. Naime, EU uredbe i direktive koje se prenose izravno se primjenjuju na nacionalno zakonodavstvo, te moraju biti usklađene primarno s tekstovima uredbi i direktiva. Kada se radi o kaznenim ili prekršajnim sankcijama iste moraju biti usklađene s nacionalnim i prekršajnim zakonodavstvom, u ovom slučaju s Prekršajnim zakonom, a s kojim zakonom je ovaj konačni prijedlog zakona u potpunosti usklađen. Stoga budući da se ne radi o najtežim prekršajima iz čl. 33. st. 7. Prekršajnog zakona, u ovom slučaju postotno određivanje kazne od 2% ukupnih prihoda nije primjenjivo, te predložene prekršajne novčane kazne predstavljaju objektivno i tržišno balansirane iznose kazne za potencijalne prekršitelje zakona tj. pružatelje internetskog poslovanja. Temeljem naprijed navedenog predlaže se obiti, odbiti amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Hvala.
Izvolite uvažena zastupnice.
Ovim smo dakle amandmanom predložili da se iznos novčanih kazni veže za prihode ostvarene od usluga internetskog poslovanja. Naime, držimo da je, su predviđene kazne mogu biti preoštre, da tako kažem, za male tvrtke, a preblage za velike etablirane tvrtke koje se bave internetskim posredovanjem i kojim te predviđene kazne neće biti nikakva prepreka da nastave s kršenjem predmetne direktive. Kako bi se izbjegla situacija da tvrtka koja je tek počela poslovati, dakle dođe u situaciju da plati ogromne iznose i da može biti kažnjena u odnosu na prihod iz protekle godine velikom sumom, naplata bi dakle bila za njih katastrofalna. Ovim amandmanom smo to željeli izbjeći, u svakom slučaju vezan je uz, postotni iznos bi bio sigurno po nama bolji i tražit ćemo glasovanje o amandmanu.
Hvala državni tajniče.
Konačni prijedlog Zakona o provedbi Uredbe EU 2019/1150/EU o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja, drugo čitanje, P.Z.E. br. 9. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, kojeg predstavnik Vlade tijekom izjašnjavanja o amandmanima nije prihvatio pa moramo glasovati o tom amandmanu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da amandman nije dobio potreban broj glasova pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 126 zastupnika i zastupnica, 124 za, 2 suzdržana i na taj način donesen Zakon o provedbi Uredbe EU 2019/1150/EU o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja. Konačni prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i vlade SAD-a o upućivanju zaštitnih pratitelja leta, drugo čitanje, P.Z. br. 48, Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena pa dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 127 zastupnika i zastupnica, 122 za, 5 suzdržanih i na taj način je donesen Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade RH i vlade SAD-a o upućivanju zaštitnih pratitelja leta.
Idemo sada na izjašnjavanje o amandmanu na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z. br. 55. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman Odbora za zakonodavstvo na čl. 33. spomenutoga zakona se prihvaća obzirom da je nomotehnički.
U redu.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost, drugo čitanje, P.Z.E. br. 55. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Odbor za zakonodavstvo. Tijekom izjašnjavanjima o amandmanima predstavnik predlagatelja prihvatio je amandman Odbora za zakonodavstvo te on postaje sastavni dio konačnog prijedloga zakona. Izvolite kolega Grmoja povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedniče. Povrijedili ste Poslovnik 238. Naime, budući da nema dijela zastupnika, sve su nas, znači svi smo stali u ovu da je lakše ljudima iz sabora brojati glasove, nitko u ovoj prostoriji ne psuje, [[Upadica: Psuje, psuje.]] ne znam što vam se, nitko ne psuje poštovani predsjedniče, ja ne znam što se vama događa vi očito imate nekakvih problema, čujete nešto što se ne događa, vidite kad se netko smije ispod maske, ne znam kakve ste sposobnosti razvili u međuvremenu.
Kolega Grmoja, kolega Grmoja hvala vam lijepo na vašoj intervenciji [[Upadica: Nitko ne psuje.]] jasno se je čula psovka, jasno se je čula psovka, ne samo ja nego i drugi koji sjede ovdje u glavnoj sabornici. Dobivate opomenu. Izvolite kolega Miletić.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine Jandrokoviću ja sam sjedio u ovoj prostoriji i uistinu kao što je kolega rekao premjestili su nas jer nas je malo u tu prostoriju, ispričavam se jer je bio razgovor malo poveći, ali nije bilo nikakvog psovanja, uistinu vam to govorim, čak ako radi ničega kolege ne bi psovale jer sam ja s njima tamo u prostoriji. Hvala.
Kolega Miletiću, kolega Miletiću ostanite ovdje. Ja ne bih rekao da je netko psovao, a da to nisam čuo, a vjerojatno i drugi kolegice i kolege koji ovdje sjede. Ne kažem da ste vi, ne znam tko je, ali vas molim, još jednom vas molim zbog hrvatske javnosti i zbog kolega koji su ovdje [[Upadica: Pripazit ću ja malo na red, bit će dobro.]] da budete, da budete jednako obazrivi kao i svi ostali [[Upadica: Fokusirani smo.]] i bez obzira što ste tamo u toj dvorani u manjem prostoru nego ovi ovdje da se ponašate jednako kao i kolegice i kolege koji ovdje sjede [[Upadica: Fokusirani jesmo, pripazit ćemo malo, hvala.]] Hvala vam lijepa. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 103 zastupnika i zastupnica, 78 za, 16 suzdržanih i 36 protiv te je tako donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodanu vrijednost.
Idemo sada na izjašnjavanje o amandmanu na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, drugo čitanje, P.Z. br. 56. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnica Katarina Peović. Idemo prvo Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman na čl. 4. Kluba zeleno-lijevog bloka se ne prihvaća. Privremena porezna olakšica za reinvestiranu dobit kao što znate ukinuta je 2016. kad su ujedno i snižene porezne stope poreza na dobit sa 20 na 18 ili 12%, a prije svega zato što kao što i sama riječ kaže privremena porezna olakšica jer poslije kada bi se eventualno radilo smanjenje temeljnog kapitala moro se platiti porez. Međutim, istovremeno Vlada je predložila, HS donio i Zakon o poticanju ulaganja, a čime se potiče investicije i ulaganje. Podsjetit ću da tim zakonom uz ostalo se predviđa mogućnost oslobađanja plaćanja poreza na dobit čak 10 godina kao i doprinosa na plaće. Što se tiče poticanja ulaganja u istraživanje i razvoj ono bi se nastavilo putem novoga Zakona o državnoj potpori na istraživačko razvojne politike koje je donijet u 2018. godini. Nadalje, obzirom da se amandmanom brišu odredbe kojima se propisuju porezne stope nije jasna kako bi se oporezivala dobit koja nije reinvestirana. Također nije jasno kako bi isplaćenu dobit u slučaju da dođe do isplate bila uključena u prihode. Vezano uz prijedlog da se isplata dobiti ne oporezuje kao konačni dohodak već kao dohodak, podsjećamo da isto nije predmetom Zakona o porezu na dobit.
Izvolite, osvrt na očitovanje.
Zašto ćemo ipak inzistirat na ovom amandmanu, zato što on potiče i stimulira zadržavanje dobiti i njeno reinvestiranje u istraživanje i razvoj, opremu, tehnologiju te poboljšanje uvjeta rada. Mislim da se može premostiti ovo što ste naveli u svojem obrazloženju, ali ono što je važno je cilj povećati investicije privatnog sektora u razvojne projekte, obnovu tehnološke proizvodne baze posebice investicije u radnike zbog izbjegavanja prenošenja dobiti duži niz godina i izbjegavanje investiranja, određuje se da se zadržana dobit bude oslobođena porezne obveze i da se mora reinvestirati u narednoj financijskoj godini, kao što znamo, velika je akumulacija štednje, onih najbogatijih, a nemamo investicije i reinvesticije i to bismo htjeli potaknuti, očito i ovim zapravo promjenama izmjenama zakona se to ide stimulirati, ali smatramo da bez ovakve mjere, to će biti teško. Znači amandmanom se uvodi, ovo je jako važno, načelo sintetičkog oporezivanja dohotka odnosno pripajanje dohotka od dividende ili udjela u tvrtci u godišnji osobni dohodak koji se oporezuje po istom modelu kao dohodak od rada i to je negdje naša intencija da idemo na sintetičko oporezivanje, a kao što znamo, mi sada imamo jedan sasvim drugi model, analitički, ono što je ovdje nama cilj, krenuti prema sintetičkom oporezivanju dohotka i prema nekim naznaka koje smo dobili i od ministra Marića, postoji znači neko razumijevanje da se ide prema sintetičkom oporezivanju dohotka. Zato ćemo inzistirati na ovom amandmanu i tražiti njegovo, glasanje o njemu.
Još imamo na ovaj prijedlog zakona amandman zastupnice Katarine Peović. Izvolite državni tajniče.
Hvala. Amandman na čl. 4 se ne prihvaća. Naime, u sklopu porezne reforme u svrhu rasterećenja poduzetnika snižena je osnovna porezna stopa sa 20 na 18, za poduzetnike koji ovaj, ostvaruju godišnje prihode do 7,5 milijuna kuna, ona je snižena na 10%, sada na .../nerazumljivo/... stopa poreza na dobit u RH već sad se utvrđuje prema gospodarskoj snazi poreznog obveznika, pri čemu porezni obveznici koji ostvaruju godišnji prihod iznad 7,5 milijuna kuna, plaćaju po stopi od 18%. Kada je riječ o oporezivanje dobiti, samo propisana porezna stopa nije jedini indikator za usporedbe s drugim državama, nego i način utvrđivanja porezne osnovice pri čemu je bitno utvrditi postojanje poreznih olakšica ili određenih izuzeća od oporezivanja, a prije primjene same porezne stope.
Osvrt. Izvolite.
Hvala na obrazloženju. Radnička fronta i ja ovdje inzistiramo na ovom amandmanu upravo zato što smatramo da nije riječ o pravednom oporezivanju, pogotovo uzmemo li u obzir, a mislim da je tu porez na dobit najvažnija stavka. Ne možemo to gledati izvan konteksta, da se kod nas stopa poreza na dobit predstavlja jednu od najnižih stopa u Europi. Ide se naravno, sve prema onoj logici ove porezne reforme se zbivaju prema logici da se olakša onima koji već imaju, koji su bogati, kako bi reinvestirali, evo, vidjeli smo da ste odbili amandman koji bi upravo to, imao intenciju da se reinvestira, akumulirat će se opet štednja, akumulirat će se bogatstvo. Vidimo izvješće HNB-a od prije par dana koji pokazuje da je štednja najbogatijih narasla čak za 11 milijardi kuna. 1% najbogatijih drži 1/4 ukupne štednje u svojim rukama, prema tome, mi smatramo da se porezom na dobit koji je kriminalno nizak u našoj zemlji, koji je jedan od najnižih u Europi treba promijeniti, dakle odnos prema onima koji imaju, prvo je važno reinvestirati, a drugo, važno je stvarno oporezovati dobit onih koji itekako dobro zarađuju. Ovom poreznom reformom smatramo da će oni koji itekako dobro zarađuju, imati još više i štediti te novce, dakle ne ulagati, a istovremeno ćemo porezom na dohodak, nikakvim poreznim mjerama i reformama one koji imaju zbilja kriminalno niske plaće, ostaviti na toj razini, a znamo da oni koji imaju niske plaće, svu svoju plaće troše, za razliku od onih koji imaju puno više, koji će samo još više akumulirati, zato ću inzistirati na glasanju o ovom amandmanu.
Hvala. Je li ima još jedan amandman zastupnice Peović. Izvolite državni tajniče.
Amandman na čl. 6 se ne prihvaća. Smanjena stopa po odbitku pri isplati dividendi udjela u dobiti inozemnim osobama koje nisu fizičke, sa 12 na 10, predloženo je zbog povećanja konkurentnosti gospodarstva. Bitno je napomenuti kako se zbog promjene pravne stečevine, odnosno primjene pravne stečevine EU na oporezivanje poreza po odbitku isplate dividendi i udjela u dobiti, matičnim društvima s područja EU primjenjuje i u .../nerazumljivo/... RH. Također, ostale zemlje koje nisu dakle iz EU, a pri oporezivanju isplate dividendi i udjela u dobiti, primjenjuju se ugovori o izbjegavanju dvostrukoga oporezivanja. U tim ugovorima se u pravilu stopa i često nalazi i ispod ovih limita od 12 ili čak 10%.
Izvolite očitovanje.
Pa dakle, što se s ovim čl. 6 u tom vašem izmijenjenom zakonu čini, ovim člankom propisuje se smanjenje porezne stope poreza po odbitku pri isplati dividendi udjela u dobiti inozemnim osobama koje nisu fizičke s 12 na 10% te smanjenje stope poreza po odbitku na naknade za nastupe inozemnih izvođača kada naknadu isplaćuje tuzemni ili inozemni isplatitelj prema ugovoru s inozemnom osobom, koja nije fizička s 15 na 10%. Ovdje se u pravilu vrlo često radi o porezu po odbitku koji je zapravo nešto što se zbiva kao skrivena isplata dobiti nerezidentima, ovaj moj amandman bi išao upravo prema tome protiv skrivene isplate dobiti nerezidentima, nema smisla također, da se taj porez umanjuje jer je ionako nizak, a svakako, ako uzmemo u obzir skrivenu isplatu dobiti nerezidentima, taj porez se ne bi trebao snižavati, prema tome, inzistirat ću na ovom amandmanu i glasanju o njemu.
Dobro.
Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit, drugo čitanje, P.Z. broj 56. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Amandmane je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnica Katarina Peović. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici, glasovat ćemo o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvo imamo amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka, kao što sam rekao Vlada ga ne prihvaća pa idemo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo sada na dva amandmana zastupnice Katarine Peović, amandman broj 1. Vlada ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Idemo na 2. amandman iste zastupnice, Vlada ga ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Dajem sada na glasovanje Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 129 zastupnika i zastupnica, 96 za, 10 suzdržanih, 33 protiv te je na taj način donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dobit.
Idemo na izjašnjavanje o amandmanima na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznu na dohodak, drugo čitanje, P.Z. br. 57. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika IDS-a, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, zastupnik Nikola Grmoja, zastupnica Katarina Peović, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Prvi amandman je Odbora za zakonodavstvo, izvolite državni tajniče.
Hvala lijepa. Amandman na čl. 1. Odbora za zakonodavstvo HS kao nomotehnički se prihvaća.
Drugi amandman je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća. U okviru porezne reforme u prethodnim krugovima poreznog rasterećenja ukinuta je najviša porezna stopa, što je dovelo do smanjenja poreznog opterećenja rada i poduzetništva. Oporezivanje manjim brojem poreznih stopa i razreda postiže se jednostavnost u oporezivanju, te je isto u skladu s preporukama Europske komisije
Osvrt, izvolite zastupniče.
Hvala vam poštovani g. potpredsjedniče. Poštovani državni tajniče, Klub zeleno lijevog-bloka ostaje kod ovog amandmana. Dozvolite mi da ukratko ponovim još jedanput našu argumentaciju premda smo o njoj vrlo detaljno govorili u prvom i u drugom čitanju. Osnovna naša zamjerka ovim predloženim izmjenama Zakona o porezu na dohodak ne tiče se toliko poreznih stopa koje se ovim zakonom namjeravaju sniziti sa 24 na 20 i sa 36 na 30%. Osnovna naša zamjerka se odnosi na činjenicu da je zapravo riječ o tome da 99% zapravo obveznika poreza na dohodak de facto plaća porez na dohodak po jednoj te istoj stopi. Ponovit ću još jedanput, svi oni čije su bruto plaće na mjesečnoj razini između 5.000 kuna i 42.500 kuna, svi oni dakle plaćaju porez na dohodak po jednoj te istoj stopi, bilo je 24 sad ste predložili 20. Nasuprot tome, mi mislimo da je prikladno i potrebno uvesti i progresivan sustav oporezivanja, da je potrebno uvesti 4 stope poreza na dohodak. Amandmanom smo precizno elaborirali o koje 4 stope se radi. To su stope od 15, 20, 30 i 40%. Amandmanom smo također precizno elaborirali koji su to tragovi porezne osnovice na koje se pojedine stope odnose. I zadnje, ne najmanje važno, izračuni pokazuju da prijedlog koji smo dakle našim amandmanom predložili da taj prijedlog zapravo je neutralan što se tiče gubitka prihoda od poreza na dohodak i u ovom slučaju i u slučaju i u prijedlogu vlade dakle taj bi se gubitak otprilike kretao na razini oko 2 milijarde kuna. Stoga dakle ostajemo pri svom prijedlogu i molimo da se o njemu glasa.
Treći amandman je uvažena zastupnica Katarina Peović.
Amandman na čl. 4. se ne prihvaća. Obrazloženje je kao i za prethodni amandman. Također ističemo da bi povećanje poreznog opterećenja dodatno doprinjelo odlasku mladih visokoobrazovanih osoba iz zemlje u druge države članice EU, što, što ujedno posljedično dovodi i do negativnih demografskim trendova.
Izvolite zastupnice Peović.
Dobro, mislim bilo mi je jasno da ćete odbit moj amandman, al stvarno se nisam nadala ovakvom obrazloženju da će nešto što ide za tim da onima koji imaju manje plaće povećamo plaće dovesti do iseljavanja. To se moram priznat da se nisam nadala. Znači, o čemu se radi? Kao i naš klub dakle i Radnička fronta ide za progresivnim oporezivanjem. Progresivno oporezivanje je pravedno oporezivanje za razliku od ove porezne reforme koja će povećati nejednakost i povećati siromaštvo najvećem broju ljudi, a dati najviše onima koji imaju preko 30.000 kuna bruto plaće. Prema tome, u Hrvatskoj 90% ljudi ima plaću manje od 15.000 kuna bruto. Tim ljudima treba najviše povećati plaće. Ovom reformom će primjerice koju vi predlažete oni sa 25.000 kuna dobiti oko 1.500 kuna, oni s plaćama oko 10.000 kuna će dobiti nekih par sto tisuća kuna, pa ne znam sad kako će oni biti nagrađeni, a onima s manje od 10.000 kuna će dobit čak manje od 100 kuna. Progresivnim oporezivanjem kakvo predlaže Radnička fronta sa stopama 10, 20, 40, 80 s pragovima 7.500 kuna, 15.000, 30.000 kuna bi se dakle ako imate minimalac s obzirom da bi digli neoporezivi dio na 5.000 kuna dobili biste 1.600 kuna više, ako radite za 15.000 kuna dobili biste oko 1.000 kuna više, ako radite za 30.000 kuna bruto 177 kuna više, a svima iznad 30.000 bismo oporezovali plaće sa stopom od 80%, što je pravedno i što je progresivno. U svakom slučaju takav porezni sistem ne samo da je pravedan nego i ekonomski opravdan jer oni koji imaju najmanje plaće u potpunosti svoje plaće troše, a oni koji imaju preko 30.000 kuna samo će akumulirati svoje bogatstvo. Tražit ću da se o amandmanu glasa.
Četvrti amandman je Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman na čl. 7. se ne prihvaća obzirom da je već čl. 16. ovoga konačnog prijedloga zakona od strane predlagatelja zakona predložena ista norma, a koja se odnosi i na drugi dohodak.
Očitovanje izvolite.
Hvala vam lijepa. Evo sasvim kratko, dakle mi ostajemo i kod ovog amandmana i molit ćemo i da se o njemu glasa. Međutim, dozvolite mi da kažem slijedeće. Klub zeleno-lijevog bloka je na ovaj Zakon o izmjenama Zakona o porezu na dohodak podnio čitav set amandmana u nastojanju da u skladu sa koncepcijom koju predlažemo zakon bude konzistentan. Ključan amandman koji smo predložili je upravo onaj prethodni maločas odbijen koji sam detaljno elaborirao. Svi ostali amandmani Kluba zeleno-lijevog bloka u funkciji su tog prethodno diskutiranog, dakle riječ je o amandmanima, čitam sad redom, 4. o kojem trenutno razgovaramo, 9., 10., 13., 15, i 16, svi ti ostali amandmani su naprosto korolari onog prethodnoga. Ukoliko se dakle prethodni amandman ne usvoji, a ponavljam još jedanput, mi smo molili da se o njemu glasa, ukoliko se dakle prethodni amandman ne usvoji, amandman ne usvoji, mi nećemo tražiti glasanje o ovim amandmanima 4., 9., 10., 13., 15. i 16. jer time oni postaju ne samo bespredmetni nego zapravo, fer je reći, time oni kad bi nekim čudom i bili prihvaćeni zapravo bi bili kontraproduktivni i štetni u tijelu zakona kako ga predlaže vlada. Dakle ostajemo, da rekapituliram, ostajemo kod ovog amandmana uvjetno, kao i kod svih ostalih u ovisnosti o tome hoće li se prihvatiti naš prvi amandman ovdje naveden pod rednim br. 2. Hvala lijepo.
5. amandman je zastupnica Katarina Peović.
Amandman je sadržajno isti kao i predmetni, stoga se ne prihvaća. Kao što je naznačeno i za prethodni amandman, podsjećam čl. 16. konačnog prijedloga zakona predložena je ista norma.
Osvrt.
Obrazloženje je isto kao i prethodno. Tražit ću da se o amandmanu glasa.
6. amandman je Kluba zastupnika IDS-a.
Amandman se također odnosi na čl. 7., dakle iz istih razloga kao i prethodna dva amandmana se ne prihvaća. Podsjećam čl. 16. u kojem se mijenja ova norma odnosi se i na drugi dohodak koji se navodi u ovome amandmanu.
Osvrt Klub IDS-a, izvolite.
Poštovani, stojimo pri amandmanu i tražimo glasanje. Smatramo da bi predloženim izmjenama poticali okruženje za rad, ali isto tako ovaj potaknuli ostanak naših sugrađana u Hrvatskoj i vjerujemo da bi te izmjene dovele do pozitivnih demografskih ovaj trendova. Hvala.
Tražite glasovanje?
Ne.
7. amandman je Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Amandman na čl. 10. se ne prihvaća. Naime, konačnim prijedlogom zakona propisuje se povećanje obračunatog poreza na dohodak po osnovi nerazmjera imovine uvećanjem propisane porezne stope sa 50 na 100%, tako da se po toj osnovi plaća porez na dohodak po stopi od 60%. U slučaju kada nerazmjer potječe iz kaznenoga dijela tada se u kaznenom postupku oduzima cijela protupravno stečena imovinska korist ili sama imovina.
Izvolite osvrt klub.
Poštovani g. tajniče, prije nekoliko tjedana smo izglasavali proračun gdje smo kao Klub MOST-a bili najaktivnija stranka, gdje smo htjeli preuzet s vama suodgovornost s obzirom da smatramo da je Proračun RH najvažniji, najvažnije sredstvo preko kojeg možemo utjecat na život i suživot hrvatskih građana. I to ste odbili čime ste poslali jasnu poruku cijelom hrvatskom narodu da preuzimate odgovornost sada u ovome trenutku za osiromašenje i sve ono šta nas čeka u narednom razdoblju. Odbijanje ovoga tu amandmana pokazuje zapravo da se taj trend nastavlja i dalje iz razloga što ne vidim, ne vidim nikakvu raciju da se porezna uprava ne uključuje u proces otkrivanja dakle ljudi koji imaju nesrazmjer svoje imovine i da se hrvatska država u potpunosti odnosno u stopama koje smo ovaj predložili ovdje naplati za sve one nesrazmjere imovine i dohotka dakle koji naši građani imaju, a takvih ima, dakle, ne vidimo razum za to. I s druge strane, ne vidimo razum za 6.g. pokrivanja po područja iz razloga što se već dan danas zaboravila ova zadnja afera koja se događala u Slovenskoj 9, dakle zaboravili su se i gradonačelnici Velike Gorice i dakle ostali akteri koji su tamo sudjelovali, a gdje su tek oni akteri koji, koji dotiraju iz tamo 2012., '13. i doba Sanadera primjerice. Čega se bojite? Zašto ne možemo produljit ove godine? Zašto ne možemo istražit sve one građane RH koji su poslovali suprotno zakonu RH? I tu je taj novi suverenizam, dakle da hrvatska država samo naplati u proračun ono što je ukradeno i ne vidimo razloga zašto ne bismo taj vremenski okvir mogli produljiti i na taj način obuhvatiti sve građane koji su poslovali suprotno zakonima RH?
Tražite glasanje?
Naravno, tražimo glasovanje.
8. amandman zastupnik Nikola Grmoja.
Amandman je istovjetan kao i prethodni. Stoga se ne prihvaća uz obrazloženje kao i za prethodni amandman.
Izvolite uvaženi zastupnik Grmoja.
Hvala. Bili smo i ostali pokretačka snaga u borbi protiv korupcije u RH. To smo željeli dokazati i ovim amandmanima. Pružili smo vam ruku, dali vam još jednu priliku da se istraže svi oni koji imaju nesrazmjer svojih primanja i imovine. Takvih je puno. Kolega Troskot je spomenuo neke aktere afere znači iz Slovenske 9. Ne samo gradonačelnika Gorice g. Barišića, nego npr. i g. Kovačevića koji nikada nisu došli na udar porezne uprave. To je i vaša odgovornost, znači državni tajniče i sviju vas iz Ministarstva financija. Ministar Marić je u predloženim izmjenama predložio zapravo da nesrazmjer imovine možemo istraživati samo za zadnjih 6.g. Svake godine gubimo, to je trenutno u važećem zakonu jel tako ili nije, samo za zadnjih 6.g. u važećem zakonu, nemojte demantirati zakon, mi tražimo, mi tražimo da bude za zadnjih 20.g., da bude obuhvaćeno i Sanaderovo vrijeme da se može istraživati nesrazmjer imovine za sve one koji ne mogu znači i koji imaju razliku između primanja i onoga što u stvarnosti imaju, od stanova, auta i svega ostaloga. Dakle, time se može napuniti hrvatski proračun, a uostalom time se može omogućiti poreznoj upravi da djeluje, a da onda pokrene i ostale institucije o kojima vi pričate, a to je ovaj represivni aparat koji u konačnici može oduzeti potpuno imovinu ako se dokažu kaznena dijela. Tražim glasovanje.
9. amandman Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman se ne prihvaća uz obrazloženje kao za prethodna dva amandmana.
Izvolite osvrt klub.
Hvala lijepa, neću duljit sve je već rečeno, dakle ostajemo kod ovog amandmana, ali naravno uvjetno, on je također u funkciji amandmana br. 2.
Amandman br. 10. Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman na čl. 11. se ne prihvaća. Kako je sukladno programu Vlade RH cilj nastaviti daljnje rasterećenje poreznih obveznika ovim konačnim prijedlogom zakona predloženo je sniženje poreznih stopa koje se primjenjuju pri oporezivanju godišnjih i konačnih dohodaka paušalog oporezivanja djelatnosti. Stoga povećanje poreznih stopa kako je to predloženo ovim amandmanom ne bi bilo u skladu s Vladom RH, obzirom da bi isto utjecalo na raspoloživi dohodak zbog povećanja poreznog opterećenja i fizičkih osoba.
Izvolite, osvrt.
… jednako kao prethodno. Hvala vam.
11. amandman Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista.
Amandman na čl. 13 se ne prihvaća. Pitanje zastare uređeno je Općim poreznim zakonom te isto nije predmetom ovoga zakona. Iznimno u odnosu na rokove zastare propisane Općim poreznim zakonom mogućnost postupanja Porezne uprave izvan tih rokova, a kao što je maloprije i kolega Grmoja spominjao, propisana je Zakonom o kaznenom postupku te samim Zakonom o Poreznoj upravi u kojem je izrijekom propisano da Porezna uprava uz ostalo obavlja poslove kontrole analitičke obrade podataka bez ograničenja rokova zastare iz Opće poreznoga zakona te obavlja razmjenu podataka bitnih za oporezivanje s obavještajnim agencijama i tijelima kaznenog progona i radi utvrđivanja imovine značajne vrijednosti koja je stečena na nezakonit način.
Most nezavisnih lista imate li osvrt? Nema. Amandman br. 12 zastupnik Nikola Grmoja.
S obzirom da je isti kao prethodni amandman se ne prihvaća iz istih razloga kao i prethodni amandman.
Zastupnika nema. 13. amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman na čl. 16. se prihvaća, a obrazloženje isto kao i za amandman br. 10 istoga kluba na čl. 11. konačnog prijedloga zakona.
Izvolite, osvrt.
Hvala vam lijepa. Dakle, ovaj amandman je u suštini ekvivalentan sa našim amandmanom br. 2, dakle ovaj konkretno referira se na čl. 16. predloženog zakona, a u stvarnosti na čl. 24. trenutno važećeg Zakona o porezu na dohodak, odgovor je u … poreza na dohodak i jednako tako govori o četiri porezne stope i odgovarajućim pragovima u poreznoj osnovici. Jednako tako ostajemo kod ovog amandmana i jednako tako uvjetno tražimo da se o njemu glasa u ovisnosti o ishodu glasanja o amandmanu br. 2.
Amandman br. 14 zastupnica Katarina Peović.
Amandman na čl. 16 se ne prihvaća. U okviru porezne reforme u prethodnim krugovima poreznog rasterećenja ukinuta je najviša porezna stopa što je dovelo do smanjenja poreznog opterećenja rada i poduzetništva. Oporezivanjem manjim brojem poreznih stopa i razreda postiže se jednostavnost oporezivanja te je ista u skladu sa preporukama Europske komisije. Nadalje, amandmanom se predlaže uređenje mjesečnog utvrđivanja predujma poreza na dohodak po osnovi nesamostalnog rada za sve poduzetnike te granica primjene godišnje umanjenja porezne obveze, ali samo za mlade osobe ne uzimajući pri tom u obzir odredbe zakona kojim se propisuje godišnje porezne stope i porezni razredi. Stoga isto nije moguće prihvatiti.
Zastupnica Peović.
Ovaj amandman je sukladan sa prethodnima i doslovno proveden u smislu predlaganja progresivnog oporezivanja i stopa 10, 20, 40, 80 kao što je predložila Radnička fronta odnosno ja ispred Radničke fronte. Ono što bi htjela naglasiti samo još dvije stvari, jedna stvar, zašto je progresivno oporezivanje pošteno oporezivanje? Zato što ćete vi svojim prijedlogom onima sa 30.000 kuna dati više negdje oko 1.500 kuna, a progresivnim oporezivanjem koje nudi Radnička fronta bi se onima koji imaju minimalac plaća podigla za 1.600 kuna. Onima koji imaju 30.000 kuna bi se podigla samo sa 177 kuna, a vašim poreznim rješenjem će se tim ljudima na minimalcu dići plaća nekih da imaju za ono jedan sendvič otprilike. To je prvo prije svega pravedno da imamo progresivno oporezivanje. Ali nije samo riječ o pravednosti nego je riječ i o ekonomičnoj ispravnosti odnosno ekonomičnosti. Zašto? Oni koji imaju male niske plaće, rekli ste da će otić u inozemstvo, pa ne vjerujem da će otić u inozemstvo ako ćemo nekim stručnjacima dati veće plaće, znači oni koji imaju preko 30.000 kuna to su ljudi koji 50 puta više zarađuju od čovjeka koji ima minimalac. Niko ne vrijedi 50 puta više niti ne radi 50 puta bolje od čovjeka na minimalcu. Ali zašto je to i ekonomično? Zato što onaj tko ima minimalac ako mu date 1.600 kuna svu svoju plaću potrošiti. Tako se potiče potrošnja. Mi znamo da je naš PDV osnovni porez koji puni naš proračun, potrošnjom bi se stvari pokrenule. Na ovaj način vi ćete samo potaknuti još veću akumulaciju štednje onih najbogatijih jer znamo da u krizi u korona krizi niko ne troši već upravo štedi i akumulira. Tražit ću glasanje o ovom amandmanu.
Amandman br. 15 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka.
Amandman na čl. 17 se ne prihvaća, obrazloženje je dijelom kao iza prethodni amandman odnosno istovjetno kao za amandmane br. 10 i 13 Kluba zeleno-lijevog bloka koji se odnose na čl. 11. i 16. konačnoga prijedloga zakona.
Izvolite, osvrt.
Hvala lijepo. Jednako je naše očitovanje kao i u prethodnim slučajevima, dakle ostajemo kod ovog amandmana, naravno uvjetno o ovisnosti o ishodu glasanja o amandmanu br. 2.
Amandman br. 16 Klub zeleno-lijevog bloka.
Amandman na čl. 18. Konačnog prijedloga zakona se ne prihvaća, obrazloženje je istovjetno kao i na amandmane istoga kluba br. 10 i 13 na čl. 11. i 16. konačnoga prijedloga zakona.
Hvala državni tajniče. S tim smo ispucali te. Slijedi Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, drugo čitanje, P.Z. br. Ispričavam se izvolite.
Hvala vam. Neću duljiti ali samo da ponovim i da istaknem još jedanput jednako kao prethodno ostajemo i kod ovog amandmana uvjetno kako je rečeno ranije. Hvala lijepa.
Ok. Hvala.
Idemo sada na Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak, drugo čitanje, P.Z. br. 57. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika IDS-a, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, zastupnik Nikola Grmoja, zastupnica Katarina Peović, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Pregled amandmana dostavljen je vam elektroničkim putem, izjašnjavanje smo proveli ranije na sjednici pa idemo sada glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi je Odbor za zakonodavstvo, on je prihvaćen. Drugi amandman Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka Vlada ne prihvaća. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Amandman br. 3 zastupnice Katarine Peović, Vlada ga ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Glasovat ćemo sada objedinjeno o amandmanu br. 4 Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i br. 5 zastupnice Katarine Peović oni su identičnog sadržaja. Kolegice Peović, izvolite.
Kao klub smo već odustali o ovim amandmanima s obzirom da amandman nije prošao br. 2, a ja isto tako odustajem od daljnjih amandmana s obzirom da nije prošao amandman br. 3 o progresivnom oporezivanju tako da to sve skupa ne bi imalo smisla.
Dobro. Znači Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i zastupnica Katarina Peović odustajete od glasovanja u slučaju svih vaših amandmana? U redu. Onda idemo na amandman br. 6 Klub zastupnika IDS-a Vlada ga ne prihvaća pa molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. Molim vas kolege iz sobe ovdje do, jako ste glasni zaista ste jako glasni i ometate rad. Molim vas. Idemo na ne, pardon, Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista 7. amandman i 8. amandman zastupnika Nikole Grmoje identičnog su sadržaja, Vlada ih ne prihvaća pa ćemo objedinjeno glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandmani nisu dobili potreban broj glasova. Amandmani 9. i 10. Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka su povučeni. Amandman br. 11 i amandman br. 12 su identični Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista i zastupnik Nikola Grmoja pa glasujemo objedinjeno. Vlada ih ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Amandmani nisu dobili potreban broj glasova. 13 amandman je povučen, 14. je povučen, 15. je povučen i 16. je povučen tako da možemo prijeći na glasovanje o Konačnom prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 127 zastupnika i zastupnica, 84 bilo je za, 10 suzdržanih i 33 protiv te je donesen Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak. Kolege molim vas sada zaista počet ću dijeliti opomene, ovo što činite je krajnje nepristojno i ne korektno prema svima nama koji sjedimo ovdje. Glasno se razgovarate, vičete, dobacujete, podsmjehujete se čak i psuju neki od vas ja vas molim da zaista prestanete. Konačni prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o fiskalizaciji prometa gotovinom, drugo čitanje, P.Z. broj 58. Predlagatelj je Vlada, rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje konačni prijedlog navedenog zakona. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Glasovalo je 128 zastupnika i zastupnica, 78 za, 14 suzdržanih, 36 protiv te je donesen Zakon o izmjenama Zakona o fiskalizaciji u prometu gotovinom.
Slijedeće je izjašnjavanje amandmana na: -Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o financiranju jedinica lokalne, područne i regionalne samouprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 73. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo. Molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenim Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i Klub zastupnika SASS-a, molim državnog tajnika Zdravka Zrinušića da se očituje. Prvo na ovaj Odbora za zakonodavstvo.
Hvala lijepo. … [[Upadica se ne razumije.]] Gospodine potpredsjedniče HS-a. Amandman Odbora za zakonodavstvo na čl. 2. obzirom da je nomotehnički se prihvaća.
Ne čujete. Oprostite [[Upadica Zrinušić: prihvaća se.]] Amandman se prihvaća. Izvolite šta ste signalizirali uvaženi gospodine Bakić.
Htio sam samo zamoliti da ponovite o kojem zakonu i o kojem amandmanu se radi. Ispričavam se što nisam čuo, ali pretpostavljam da nisam jedini, dakle nisam savršeno točno razumio o kojem amandman … [[Govornik se ne razumije.]]
Dobro. Pročitao sam radi se o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopuni Zakona o financiranju jedinica lokalne, područne (regionalne) samouprave, 1. amandman na koji se očituje uvaženi državni tajnik na amandman Odbora za zakonodavstvo. On se prihvaća. Drugi amandman je Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka. Izvolite državni tajniče.
Hvala lijepo. Amandman se ne prihvaća. Izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak predloženo je sniženje poreznih stopa sa 36 na 30 i 24 na 20 i ujedno ovim izmjenama Zakona o financiranju jedinica lokalne, područne (regionalne) samouprave se fond izravnanja predviđa puniti izravno iz državnoga proračuna, a omjer toga punjenja je na način da se predviđa da se gradovi i općine njihova kvota sa 60 povećava za 14%-tnih bodova ili na 74, a županije sa 17 na 20. Prilikom izračuna kao predlagatelj Vlada je uzela u obzir i utjecaj smanjenja samoga poreza na dohodak kao i pripadajućeg mu prireza porezu na dohodak, a osnovica izračuna prireza je sama visina poreza. U tom smislu držimo i smatramo kako je raspodjela sredstava prihod od poreza na dohodak te referentne vrijednosti utvrđene ovim zakonom optimalno smanjuju nejednakosti fiskalnih kapaciteta jedinica lokalne, područne (regionalne) samouprave što omogućuje ravnomjerno osiguravanje prihoda za obavljanje njihovih zakonom propisanih poslova.
Hvala. 3. amandman je Klub zastupnika SDSS-a. Uvaženi državni tajniče, izvolite.
Hvala lijepo. Amandman se prihvaća. Istovjetan je s obzirom da je istovjetan kao amandman Odbora za zakonodavstvo.
U redu.
Konačni prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o financiranju jedinica lokalne i područne (regionalne) samouprave, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 73. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandmane su podnijeli Odbor za zakonodavstvo, Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka i Klub zastupnika SDSS-a. Izjašnjavanje o amandmanima proveli smo ranije na sjednici, pa ćemo glasovati o amandmanima koje predlagatelj ne prihvaća. Prvi je Odbora za zakonodavstvo, Vlada ga prihvaća pa postaje sastavni dio zakona. Drugi Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, Vlada ne prihvaća pa moramo glasovati. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Amandman nije dobio potreban broj glasova. 3. amandman, odnosno 1. amandman Kluba zastupnika SDSS-a Vlada prihvaća pa postaje sastavni dio prijedloga zakona. I idemo na glasovanje o Konačnom prijedlogu zakona o izmjenama i dopuni Zakona o financiranju jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 128 zastupnika i zastupnica, 80 za, 15 suzdržanih, 33 protiv te je tako donesen Zakon o izmjenama i dopuni Zakona o financiranju jedinice lokalne i područne (regionalne) samouprave.
Evo, poštovane kolegice i kolege, dobro vam jutro. Nastavljamo dalje s radom. Danas ćemo prvo izjašnjavanje o amandmanima i izjašnjavanje o amandmanu na Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 75. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista, molim predstavnika predlagatelja da se očituje o podnesenom amandmanu. Uvaženi g. Tomislav Dulibić, državni tajnik, izvolite.
Hvala lijepo g. dopredsjedniče, uvaženi saborski zastupnici. Amandman se ne prihvaća. S obzirom da je Vlada RH suglasna s predloženim zaključkom HS-a prema kojem je dužna 3 puta godišnje dostavljati izvješće HS-u o učincima provedbe mjera iz ovog zakona. Osim toga, ministar zdravstva redovno na svakoj sjednici Vlade RH od početka epidemije izvještava o aktualnom stanju vezano za koronavirus u RH. Hvala lijepo [[Upadica: Oprostite, o kojem se amandmanu radi?]] [[Upadica: Nismo ništa čuli.]] [[Upadica se ne čuje.]] [[Upadica: Ništa se nije čulo. Ni amandmani koji je, ništa nismo čuli.]] Evo, mogu ponoviti. Znači amandman se ne prihvaća. S obzirom da je Vlada RH suglasna s predloženim zaključkom HS-a prema kojem je dužna 3 puta godišnje dostavljati izvješće HS-u o učincima provedbe mjera iz ovog zakona [[Upadica: Molim vas, uvaženi državni tajniče, molim vas samo momenat.]] [[Upadica se ne čuje.]]
Mosta nezavisnih lista.
Amandman Mosta nezavisnih lista na čl. 6 [[Upadica: Izvolite, nastavite.]] Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Znači još jedan put. Amandman se ne prihvaća s obzirom da je Vlada RH suglasna s predloženim zaključkom HS-a prema kojem je dužna 3 puta godišnje dostavljati izvješće HS-u o učincima provedbe mjera iz ovog zakona. Osim toga, ministar zdravstva redovito na svakoj sjednici Vlade RH od početka epidemije izvještava o aktualnom stanju vezano za koronavirus u RH, a Vlada RH redovito u saborsku proceduru upućuje zakonske prijedloge koji su povezani s učincima Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti i o tome se redovno raspravlja.
Izvolite. Hoće se netko očitovati od Mosta?
Naravno [[Upadica: Izvolite uvažena zastupnice.]] Uvažene kolegice i kolege saborski zastupnici, uvaženi potpredsjedniče HS-a. Ovo je jedini amandman na ovaj zakon. Tim amandmanom mi smo željeli uputiti jednu važnu poruku, a to je da smo spremni surađivati u ovom pitanju koje je presudno pitanje za zdravlje i živote naše nacije. Tu našu ruku vi ste odbili. Nalazimo se u nezavisnoj situaciji, brojke rapidno rastu, one će, nadamo se, u jednom trenutku i padati. Da bismo tu situaciju mogli evaluirati i donijeti prikladne mjere, potrebno je djelovati brzo. Triput godišnje u ovakvoj situaciji ne znači ništa. Engleska revidira svoje mjere svaka 2 tjedna. Sve pristojne zemlje u Europi donijele su jasne parametre koje su iskomunicirale sa svojim građanima da bi im objasnili zašto se moraju pridržavati mjera koje, primjerice u hrvatskom slučaju, narušavaju njihovo pravo na privatnost, pravo na slobodu i pravo na rad, što su sve Ustavom zajamčene kategorije. Hrvatska niti u jednom trenutku, vaša Vlada nije rekla građanima zašto se moraju odreći tih svojim vrijednosti da bi prihvatili ovakve mjere. U čemu je problem ako im to ne kažete? Pa ako ljudima ne kažete koji su kriteriji na temelju kojih se donose ove mjere, ljudi se tih mjera i dalje neće pridržavati i naša će se situacija pogoršavati. Tražili smo vas ovim amandmanom nešto vrlo jednostavno, a to je da zajedno na ovome surađujemo, da nam prvo date izvješće o radu Stožera da bi uopće mogli raspravljati koje su nam mjere potrebne, a da bi onda jednom mjesečno naši građani čuli što se događa, koje ste kriterije iskoristili da donesete te mjere, treba li ih pooštriti ili ublažiti. Vi ste to odbili. Zašto, morat ćete objasniti hrvatskim građanima kada brojke opet budu rasle.
Tražite glasovanje? ... [[Upadica se ne čuje.]] Molim? [[Upadica: Da.]] Dobro. Sljedeći je prijedlog zaključka, Kluba zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika HNS-a i liberalnih demokrata i nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika HSLS-a i Narodne stranke-reformista, Klub zastupnika nacionalnih manjina i Klub zastupnika SDSS-a. Predlažu zaključak: Zadužuje se Vlada RH da HS-u 3 puta godišnje i to na početku i na kraju svojeg redovitog zasjedanja između 15. siječnja i 15. srpnja i na početku svojeg redovnog zasjedanja između 15. rujna i 15. ... [[Govornik se ne razumije.]] dostavlja izvješće o učincima provedbe mjera iz ovog zakona i to dok je na snazi Odluka po proglašenju epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SARS-a Cov-2 u RH od 11. ožujka od 2020., koju je ministar zdravstva donio na prijedlog Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo u skladu s čl. 2. st. 4. Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Izvolite državni tajniče. Hvala lijepo g. dopredsjedniče HS-a. Uvaženi saborski zastupnici. Vlada prihvaća predloženi zaključak. Hvala.
Sada ćemo preći na glasovanje i sada izvolite, kolega Petrov.
Poštovani predsjedniče HS-a, tražim stanku u ime Kluba Mosta zbog prve točke na redu, glasovanja, to je ovaj Zakon o zaštiti pučanstva. Ja moram ovdje naglasiti da ćete danas donijeti mjere koje će utjecati na sve ljude u Hrvatskoj. Mjere koje će utjecati na njihovu privatnost, na njihovu slobodu, na njihov rad. To su kategorije zajamčene Ustavom. Dakle utjecat će na gotovo 4 milijuna ljudi bez da ste napravili ikakvu analizu. Bez da ste dali ikakvo izvješće što je taj famozni Stožer radio zadnjih 9 mjeseci i mi smo svjesni situacije u Mostu, svjesni smo ozbiljnosti situacije, zato nam nije jasno zbog čega opet srljate sa sistemom, možda i ćorava kokoš pogodi, stvarno nam nije jasno. I dali smo vam amandman, bili smo konstruktivni, htjeli smo na takav način surađivati za opće dobro ljudi u Hrvatskoj. Što ste napravili? Evo, vi ste na jedan vrlo šeprtljav, netočan način iskopirali taj amandman, opet ste odgodili da i Stožer dođe ovdje i podnese izvješće za novih 3, 4 mjeseca, tražite od ljudi da vas se sluša, ne objašnjavate kriterije po kojim donosite mjere. Pa što mislite da će se dogoditi u Hrvatskoj? Kad nametnete silom mjere, a ljudima ne objasnite zbog čega te mjere donosite. Pa neće ih slušati, pa što mislite da će se događati sa zdravstvenim sustavom? I zato vam mogu mirne duše reći, s ovim preuzimate potpuno svu krivnju za ono loše što će se događati u Hrvatskoj, za zdravstveni sustav koji nam se raspada pred očima.
Hvala vam lijepa. Stanka će biti odobrena. Drugi na redu zahtjev za stanku dolazi od kolege Vrkljana. Izvolite.
Poštovani predsjedniče. Zahtjev za pauzom u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta radi toga što je, ako ste pažljivo pratili, ovo je 7. zakon od kako je samostalne RH koji se tiče iste teme. Pa je li moguće stvarno da mi u 30 godina 7 puta moramo donositi zakon koji se tiče zaštite hrvatskog stanovništva od epidemije. Ako se sjetimo, Dubrovnik je imao jedan takav zakon i vrijedio je nekoliko stotina godina i mi smo sad ponovo istu grešku napravili, mi pišemo zakon koji se tiče samo jedne bolesti. Sutra kad se pojavi neka druga epidemija i neka druga pandemija, mi ćemo opet pisati jedan novi zakon. K tome, ovaj zakon je potpuno neprimjeren jer u ovim teškim vremenima kad se u Hrvatskoj jako puno gleda na korupciju i probleme korupcije, vi ste stavili u zakon da potencijalni prekršitelji ovog zakona plaća od 1 do, od 5 do 10 tisuća kuna. A potencijalna pravna osoba od 10 do 40 tisuća kuna. Pa ja opet pozivam vas, da ovu pauzu iskoristite da se vi iskonzultirate, mi se nemamo oko čega iskonzultirati, radi toga što, kako možete dati jednom činovniku, jednom inspektoru takav alat u ruke da nekome dođe na vrata i kaže ja ću vas kazniti sa 10 tisuća kuna ili ja ću vas kazniti sa 40 pa se idemo dogovoriti. Pa je li mi živimo u istoj državi? Pa te su stvari, stalno se događaju, pa naši poduzetnici se upravo na to žale u RH da inspektorati i inspektori djeluju na način da se pokušavaju dogovoriti preko njihovih leđa. Hvala.
Hvala. stanka će biti odobrena. Kolega Zekanović, izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, tražim stanku ispred Kluba Hrvatskih suverenista u trajanju od 10 minuta. Ovdje bi upozorio i vas, ali bi i podsjetio hrvatsku javnost kako smo ušli u potpuni lockdown, u potpuno zatvaranje države, tek onda kad je to odgovaralo Andreju Plenkoviću, odnosno HDZ-u. To je bilo nakon završenih unutarstranačkih izbora. Zatim smo završili s lockdownom onda kada je Andreju Plenkoviću, odnosno HDZ-u bilo procjena da će im odgovarati za nadolazeće parlamentarne izbore. Sada opet, bez da se konzultira oporba, bez da se uvaži iti jedan savjet oporbe, naputak, amandman, što god, dakle, donose se, jedan zakon koji je itekako, itekako škakljiv i smatram oko ključnih stvari, kao što su ove stvari, u kriznim vremenima, kao što je ovo vrijeme obvezno bi se morala oporba konzultirati i trebali bi imati konsenzus hrvatske politike i opozicije i pozicije. Nažalost mi to nemamo, državnom upravlja Stožer civilne zaštite koji je jedna paravlada i radi što god hoće. Samo ovaj put budite sigurni da se neće dogoditi ono što se dogodilo u 3. mjesecu, nitko neće biti više na balkonima, nitko neće pljeskati niti gospodinu Berošu, niti će pljeskati Stožeru civilne zaštite jer ove mjere koje se danas propisuju nemaju veze sa zaštitom epidemije. Dakle, ovo je glavinjanje imamo stvari koje se dopuštaju koje bi se ne bi trebale dopustiti, s druge strane imamo i poziv na cinkarenje što je van svake pameti. To smo zadnji put imali u komunizmu 70-tih godina, a danas to definitivno ne bi smjeli imati.
Stanka će biti odobrena. Kolegice Martinčević, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, u ime Kluba HSLS-a i Reformista tražim stanku u trajanju 10 minuta kako bi se dodatno konzultirali vezano uz glasanje o ovoj točci. Jednu obavijest koju bih željela podijeliti ovdje s vama jučer je objavila Svjetska zdravstvena organizacija, a upravo ju je na konferenciji za mediji potvrdio i Nacionalni stožer, je da nakon gotovo dva tjedna Varaždinsku županiju na prvom mjestu najgorih po broju zaraženih u Europi je u ovom trenutku zamijenila Međimurska županija. Još uvijek je prerano za egzaktne podatke, pričekat ćemo još koji dan, ali vidljivo je da je trend broja zaraženih u Varaždinu, u Varaždinskoj županiji u stagnaciji, mi smo prvi uveli mjere, mi smo prvi inzistirali na mjerama i ovdje se pokazuju da mjere neupitno uvijek i svugdje daju rezultate, pitanje je samo da li su dostatne. U istom trenutku kada smo mi inzistirali, doslovno vrištali za uvođenjem mjera Međimurska županija koja je u ovom trenutku najgora tamo se komuniciralo da mjere nisu potrebne. Ovo samo govorim da vidite kao jedan konkretan primjer što se događa vezano uz mjere. Smatramo da je ovaj zakon dio sustava mjera. Važan je i zakon važne su i sankcije jer kao što znate nema poštivanja zakona bez sankcija. Ova pitanja koja svi postavljaju, pitanje nepovredivosti doma posebno je važna tema, mi smo zbog toga jučer ponovo komunicirali ministra unutrašnjih poslova i dobili uvjeravanje da će ustavna kategorija nepovredivosti doma biti posebno zaštićena i da će u tom smislu biti izdane i posebne upute za postupanje policijskim službenicama jer potpuno je jasno da postupanje policije u javnom i u privatnom prostoru, privatnom domu nije i ne smije biti isto.
I vama će stanka odobrena, pa ćemo sada riječ dati kolegi Bauku. I molio bih nekoga tko se igra sa mobitelom da ga ugasi.
Kad su se Vlada pokušala igrati s mobitelom onda smo ih mi ugasili u 3. mjesecu tako ja podržavam ovo što je predsjednik rekao. Poštovane kolegice i kolege želio bih još jednom istaknuti …
Ovo je bio zvuk mobitela, zato sam rekao, ne zbog igranja jer to sam već kazao, mogao bi nas, puno bi nas onda ovaj bilo isključeno iz igre. Izvolite.
Hoćemo restart onda 2 minute?
Sekundi više.
Dakle, želio bih još jednom u ime Kluba SDP-a izraziti stajalište o Zakonu o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Mi u SDP-u podržavamo mjere koje će pomoći suzbijanju pandemije, ali ne podržavamo baš svaku mjeru koju Vlada predloži u tom smjeru. U ovome zakonu ima 3 da se boksačkim rječnikom izrazim kategorije mjera, mjera lake kategorije to je nošenje maske ok, mjera srednje kategorije to je ona koja se odnose na javna okupljanja pa za tu mjeru treba i srednja većina i mjera teške kategorije, a to je što je kolegica Martinčević spomenula, zabrana ili ograničenje privatnih okupljanja. To jeste mjera teške kategorije i ako je teška situacija onda ona zahtjeva i tešku i težu većinu za njeno donošenje. Vrijeme je da parlamentarna većina prizna sebi da smo iz domene obične tzv. zaštite zdravlja iz Članka 16. u ovom slučaju došli u kategoriju velike prirodne nepogode iz Članka 17. i ako se traži teška mjera onda o njoj treba odlučiti i teška odnosno 2/3 većina. Zbog toga nećemo podržati ovaj zakon. Ja znam da ste nam dosta čitali odluke Ustavnog suda, ali u toj odluci su priložena izložena mišljenja tako da je to dvojbeno barem njima bilo pa može biti i nama. Prema tome ako želite stvari rješavati po principu ljutu travu na ljutu ranu onda barem narodu priznajte da je rana ljuta. Hvala.
Hvala vam lijepa. Idemo sada na šestu raspravu, poštovani kolega Tomašević. Izvolite.
Zahvaljujem. Tražim stanku u ime Kluba zastupnika zeleno-lijevog bloka kako bi se konzultirali o ovom zakonu slijedećih 10 minuta. Ono što mi kao Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka tvrdimo jest da je zdravstvena kriza ozbiljna, da su mjere potrebne, nezadovoljni smo načinom kako je ova, kako se ovom zdravstvenom krizom upravljalo posebice zadnjih nekoliko mjeseci, predlagali smo drugačije načine kako da se upravlja, kako ne bi došli u ovu situaciju u kojoj jesmo, nije nas, nije se dozvolilo ni da se raspravlja o tome u Hrvatskom saboru, a kamoli da bi nas se poslušalo, međutim ono što treba reći da mi jesmo de facto u izvanrednom stanju i da Članak 17. Ustava de facto bi treba biti na snazi i da s obzirom da ograničavamo slobode i prava koje su Ustavom zajamčena kao što su primjerice nepovredljivost doma i okupljanja da iz te perspektive trebamo i moramo imati 2/3 većinu ovdje u Hrvatskom saboru. Da ste vi otvoreni na dijalog sa oporbom u ovoj vrlo teškoj krizi onda bi s nama podijelili odgovornost i dozvolili bi da imamo ovdje 2/3 većinu kad glasamo o ovim mjerama. Međutim, očito želite sami, a onda ćete sami biti i odgovorni. S druge strane mi ne možemo pristati na ovakve nerazmjerne kazne kakve su u ovom zakonu, ne možemo pristati na to da de facto ograničavamo Ustavom zajamčena prava i slobode u nedogled, znači bez nekakve kontrole koja po nama bi trebala bit svakih nekoliko tjedana od strane parlamenta jer, jer je to jednostavno osnova demokracije, bez obzira na krizu moramo imati demokratsku kontrolu ovakvih mjera koje ozbiljno zadiru u ustavna prava i slobode.
Stanka će biti odobrena. Kolega Bačić, izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. U ime Kluba zastupnika HDZ-a tražim stanku od 10 minuta kako bismo još jednom poručili hrvatskoj javnosti da ovim zakonom kojim, kojim ćemo danas propisati okvir temeljem kojeg će postupati vlada i Nacionalni stožer civilne zaštite je u cijelosti usklađen sa Ustavom RH. To što mi radimo, HS i RH, rade sve demokratske države u Europi koje su borbu protiv epidemije prepustili vladi, čak do jedne Francuske gdje su te ovlasti prepuštene premijeru, francuskom premijeru. Ono što meni nije jasno iz stava oporbe, da li oporbi smeta to što se ovaj zakon donosi sa 76 umjesto 101 ruke ili vam smeta njegov meritum, mjere koje su ovim zakonom propisane? Kolega Bauk je, ove 3 mjere koje ćemo mi danas uvesti ovim zakonom podijelio u 3 grupacije, kao lakše, srednje i teške mjere, a ta teška mjera po njemu je mogućnost provjere u domu, da li je okupljeno više od 10 ljudi. Pa g. Bauk, ako je to teška mjera, ja se slažem da je ona teška, kao što ste vi rekli boksački rečeno to je tehnički nokaut onda je klasični nokaut sa dugotrajnim posljedicama za protivnika lišavanje slobode koja je propisana Kaznenim zakonom. Lišavanje slobode i u ovom saboru se donosi sa 76 ruku. Ako je nešto par excellence ograničavanje ljudskih prava, to je lišavanje slobode. I to se lišavanje slobode i svi i svi, sve kaznene odredbe u Hrvatskoj bilo riješene Kaznenim zakonom, bilo riješene Prekršajnim zakonom donose sa 76 ruku. Jedino što je ovaj sabor utvrdio da se donosi sa 101 glasom to je Ustav RH [[Upadica: Hvala vam]] to su Ustavni zakoni o ustavnom sudu i Ustavni zakon o pravima nacionalnih manjina, sve drugo se donosi sa 76 ruku.
Hvala kolega Bačić, hvala lijepa. Stanka će biti odobrena i vama. Kolega Demetlika, izvolite.
Nažalost, vladajući vi mjere donosite ad hoc bez jasnih kriterija i ovisno o političkom trenutku koji vama odgovara. Time je nažalost stožer postao političko tijelo i čime je povjerenje u nacionalni stožer, a time i u vladu izgubljeno i više ne postoji. E sada kad vam je došla voda do grla i ignorirate sve prijedloge oporbe, a u ožujku smo mi upravo iz oporbe pokazali kada je u pitanje zdravlje naših građana da smo spremni konsenzusom podržati zakone za zaštitu naših građana. Ono što nama smeta, ne smeta nam dal je to 76 glasova jel ih imate, ali nas smeta što ne prihvaćate niti jedan prijedlog upravo oporbe i dalje to ignorirate. Ja ću navest jedan primjer tog ignoriranja jest primjer apela istarskih gradonačelnika i župana na kojega se niste udostojili niti odgovoriti. I na kraju očekujete podršku od oporbe. Normalno da mi iz oporbe jesmo za uvođenje mjera u cilju zaštite naših građana. Ali isto tako napomenut ću vam poštujući i vladajući da postizanje i poštivanje mjera treba postići kroz racionalne odluke donesene konsenzusom i stručni autoritet stožera. Ovakvim ponašanjem to se opet neće desiti nego će izostati. Hvala.
Stanka će biti odobrena i vama. Sada je na redu kolega Lenart, izvolite.
Zahvaljujem. Ja tražim stanku u ime Kluba HSS-a i HSU-a. Zakon koji ste napravili nedovoljno je precizan, zadire u slobode i prava građana RH, vi konstantno raspirujete strah i dobro je to što ga donosite sa 76 ruku. Dapače, taj zakon je već donesen prije nego što je došao ovdje na raspravu jer niko od vas 76 se ne usudi dići ruku protiv jer bi vam to bio preveliki gubitak osobno. Zbog toga i nema svrhe u radu ovoga sabora na ovaj način jer sve što se ovdje izglasuje tijekom glasovanja već je prihvaćeno prije i određeno da tako mora biti. Dobro je zašto glasa se sa 76 ruku da se zna onda tko je to donio, a ne, nemojte kasnije reć mi nismo taj HDZ. Imamo onaj stari HDZ, imamo novi, pa tu brljate pojmove oko toga. Tijekom rasprave ministar Beroš je rekao „mi balansiramo“. Da, nažalost balansirate napamet i zbog toga jesmo tu gdje jesmo. Kad vam paše popuštate mjere, kad vam ne paše stišćete mjere. U proračunu je stavka kazni za '21.g. povećana za 70 milijuna kuna. Da li ćete na ovaj način prihode dat, povećavat? Morate znat da je nekim građanima teško i masku kupit, da mnogi građani kopaju po kontejneru. Kao što sam rekao ovdje u raspravi i mnogi ovdje u saboru nose masku nakon što joj je istekao rok upotrebe. Tu trebamo vidjeti koje su svrhe toga što donosimo. Da li to stvarno vrijedi i ide k onom cilju kojem bi trebalo ići? Hvala.
Stanka će biti odobrena i vama. I zadnja 10. intervencija, poštovana kolegica Dalija Orešković, izvolite.
Poštovani predsjedniče, tražim stanku u trajanju od 10 minuta u ime Kluba Stranke Centar i GLAS. Svi prijedlozi oporbe bili su zapravo konstruktivni i dobronamjerni, sve ste ih odbili. Uporno želite sami preuzeti odgovornost upravljanja ovom krizom, pa vas pozivam da onda budete odgovorite do kraja i da raspustite stožer jer je stožer kriv za eskalaciju broja zaraženih. Stožer je kriv što je izgubio povjerenje građana, pa se njihove mjere ne poštuju, a time što je podilazio Vladi, time što je svoje mjere prilagođavao posebnim datumima i posebnim događajima, a sada teret situacije trebaju na svoja leđa preuzeti građani plaćanjem kazni koje su restriktivne, koje nisu opravdane i koje su duboko upitne ustavnosti. Tražim stanku u trajanju od 10 minuta.
Hvala vam svima. Ja ću se sada pozvati na čl. 293.b pa nećemo onda ići na stanku od 10 minuta nego ćemo odmah nastaviti sa glasovanjem. I krećemo, Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 75. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika Mosta nezavisnih lista kojeg predstavnik Vlade tijekom izjašnjavanja o amandmanima nije prihvatio pa ćemo glasovati onda o tom amandmanu kojeg predlagatelj ne prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 126 zastupnika i zastupnica, 45 za, 3 suzdržana i 78 protiv. Dakle, amandman nije dobio potreban broj glasova. Sukladno čl. 252. Poslovnika HS-a sada ćemo glasovati, a za donošenje ovog zakona potrebna je većina svih zastupnika, dakle 76 glasova. Dajem na glasovanje Konačni prijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Molim glasujmo. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 129 zastupnika i zastupnica, 76 bilo je za, 53 bilo je protiv te je na taj način donesen Zakon o izmjeni i dopunama Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Klub zastupnika HDZ-a, Klub zastupnika HNS-a – liberalnih demokrata i nezavisnih zastupnika, Klub zastupnika HSLS-a i Narodne stranke-reformista, Klub zastupnika nacionalnih manjina i Klub zastupnika SDSS-a, predložili su sljedeći zaključak. Zadužuje se Vlada RH da Hrvatskom saboru 3 puta godišnje i to na početku i na kraju svojeg redovitog zasjedanja između 15. siječnja i 15. srpnja i na početku svojeg redovitog zasjedanja između 15. rujna i 15. prosinca dostavlja izvješće o učincima provedbe mjera iz ovog zakona i to dok je na snazi Odluka po proglašenju epidemije bolesti Covid-19 uzrokovane virusom SARS-CoV-2 u RH od 11. ožujka od 2020., koju je ministar zdravstva donio na prijedlog Hrvatskog sabora, Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo u skladu s čl. 2. st. 4. Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti. Dajem na glasovanje predloženi zaključak kojeg Vlada prihvaća. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 128 zastupnika i zastupnica, 77 bilo je za, 36 suzdržanih i 15 protiv te smo na taj način donijeli Zaključak kako su ga predložili klubovi zastupnika. Javio se kolega Bauk, izvolite.
G. predsjedniče, ja sam bio digao ruku kad ste proglasili rezultat glasanja. Dakle ova dvojba o većini neću je sada iznositi je li treba ovo ili ono, želim da pisano dobijemo odgovor je li zastupnik Franković imao pravo glasati na način iz daljine sukladno Poslovniku obzirom da je on neprekidno od srijede u navodnoj samoizolaciji, a u srijedu je bio u Dnevniku Nove TV i davao izjavu izvan izolacije, pa da ta dvojba ne bi ostala, molim da se to utvrdi i da nas se izvijesti. Ako znate sad odgovor, možete ga ... [[Govornik se ne razumije.]]
da. Dobio, dobio sam danas informaciju, upravo je bio taj upit i provjerio sam, on je u pojačanom nadzoru ili preventivnoj samoizolaciji, po naputku svoga epidemiologa, kolegice Glasovac, ne znam što je to smiješno jer imate isto tako, samo malo, molim vas. I kolegica Iljkić iz vaših redova je isto tako je u preventivnoj samoizolaciji jer ima simptome kao i kolega Franković, ne znam što vam je smiješno. Smiješno vam je što netko ima simptome Covida? Ja ne znam zašto je to smiješno. Čovjek se je testirao, ima temperaturu i nije mi jasno da to može nekome biti smiješno. Pa zar mislite da mu je teško doći do Zagreba sa autom? Ne, ne, ne razumijem vas, zaista vas ne razumijem. Izvolite kolega Kapulica, povreda Poslovnika.
... [[Govornik naknadno uključen.]] Poslovnika čl. 238. Dakle kao osoba koja je bila u mjerama pojačanog nadzora uputama Zavoda za javno zdravstvo, dobio sam nalog za ograničavanje maksimalno moguće svih socijalnih kontakata, ali to nije značilo, to nije istovjetno samoizolaciji. Bio sam nažalost i u samoizolaciji kada uopće nisam izlazio nigdje, ali to su dvije različite mjere na koje postoje 2 različita stručna [[Upadica: Hvala kolega Kapulica.]] tumačenja ljudi koji se time bave.
U redu ovaj, to nije bilo povrede Poslovnika, ja sam upozorio kolege i kolegice da što se je dogodilo i zašto je kolega Franković na videovezi. Dakle postoje svi uvjeti iz čl. 293.b, postoje opravdani razlozi zašto on danas nije u Hrvatskome saboru. Ali javljaju se i kolega Škoro i kolegica Selak Raspudić isto tako za povredu Poslovnika. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani g. predsjedniče HS. Sukladno čl. 236. Poslovnika HS ovo što je izrekao g. Kapulica dakle nije bila povreda Poslovnika. Vi ste to dobro primijetili, kao i neko ko je prebolio korona virus mogu potvrditi da ovo o čemu govorite vi trenutno nije samoizolacija. Hvala lijepo.
Dobro, ali ne znam zašto ste se javili da biste potvrdili ono što sam ja rekao? … [[Upadica iz klupe se ne razumije]] Hvala vam, to je meni jako puno znači, hvala puno, hvala puno. Kolegice Selak Raspudić, izvolite.
Čl. 238. uvaženi predsjednik sabora ponovo omalovažava saborske zastupnike, točnije oporbu ističući da se oni smiju i time pokušavajući poslati poruku hrvatskim građanima da su neozbiljni u ovako teškoj situaciji. Oporba se prvo ne smije jer nosi maske, osim ako ih ponovo pokušavate gledati u oči, što biste mogli učiniti i za neke druge ljude, prvenstveno one koji su vas politički stvorili poput Sanadera, Kosor i Karamarko. Oporba je jedino zgrožena time što [[Upadica: Hvala vam lijepo kolegice Selak Raspudić]] ponovo pokazujete postojanje dvostrukih kriterija. Hvala.
Kolegice Selak Raspudić, kad se neko smije to možete i čuti, dakle zadnji put sam vam rekao da se vidi, vidi se, a i čuje se, a sada je se jako glasno čulo, pa neću vam reko sam vam zadnji puta da otvorite oči, sada malo i slušajte sa ušima. Izvolite ovaj kolega Zekanović.
Evo poštovani kolega Franković diže ruku, pa mu možete dati riječ da čujem od njega kako mu je to. Kolega Franković pokušava doći do riječi.
Kolega Zekanović, vi ste digli povredu Poslovnika?
Nisam, nisam.
A niste, dobro, hvala vam lijepo. Evo izvolite kolega Frankoviću, povreda Poslovnika. Ne čujemo vas, samo malo.
Jel se čujemo?
Evo ga čujemo se, možete, pozdrav.
Zahvaljujem, pozdrav poštovani predsjedniče. Povreda čl. 238., naime drago mi je da se kolege iz oporbe brinu o mome zdravlju. Ja sam odgovoran prema drugima, ovdje dostavljam 30. studenoga prvi covid negativan nalaz i dalje imam temperaturu, 3. prosinca još jedan covid negativan nalaz i dalje imam temperaturu. Meni bi najlakše i najdraže bilo da ja mogu sada biti u HS. Ja se nalazim u pasivnoj samoizolaciji, dakle jasno je što pasivna samoizolacija kaže, taj dan odnosno tada se ne smije ići na okupljanja, [[Upadica: Hvala vam kolega Frankoviću]] al može se normalno funkcionirati i izlaziti iz kuće.
Hvala vam lijepa. Možemo li završiti tu raspravu ovdje? Dakle, imamo zastupnika koji je bolestan, koji je u skladu s čl. 293.b. ostao na video vezi i ja zaista ne vidim više ni jedan razlog zašto bi mi nastavljali raspravljati o nečijem zdravlju. Izvolite kolega Petrov, povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedavajući, ja moram nastaviti ovaj dio iz razloga što ste vi povrijedili čl. 238. Ja bi vas molio da se odnosite s poštovanjem prema saborskim zastupnicima, nemate pravo govorit da netko otvori oči, otvori uši, ispere uši i slično. Je, ja bih prvi nakon 5.g. to mogao govoriti ovoj vamo strani jer ništa ne čujete i način na koji danas donosite zakon govori upravo to [[Upadica: Kolega Petrov]] ne čujete, ne vidite i nije vas briga. U pitanju su i kognitivne sposobnosti ako se već želimo vrijeđat.
Kolega Petrov, ajde molim vas, ajde sjednite. Dakle molim vas, ja uopće nisam uzvratio kolegici Raspudić na način kao što bi ona zaslužila s obzirom što je ona meni rekla. Dakle, odgovorio sam jednostavno na ono što sam čuo i ne znam zašto je ona imala potrebe na taj način govoriti o meni. Dakle, vi očekujete da će zastupnik ili zastupnica govoriti grubo prema predsjedniku HS, a da on šuti i trpi? Pa naravno da neću šutjeti i trpjeti nego ću uzvratiti, a birat ću riječi i birao sam ih i sada. Izvolite kolegice Selak Raspudić, povreda Poslovnika.
Nemojte uvaženi predsjedniče sabora, čl.238., ponovo mene omalovažavati i obmanjivati i hrvatsku javnost. Vi ste cijelu ovu priču započeli time što ste se bez ikakvog povoda počeli razgovarat o tome gledam li ja ili ne ljude u oči, a sada ste to proširili, to je bilo dan ranije, a sada ste to proširili i na moje uši. Vaš zadatak kao predsjednika sabora nije da trenirate moja osjetila nego da čujete ono što vam oporba govori kao neutralan promatrač. Hvala vam.
Kolegice Selak Raspudić, neću nastavljati ovu polemiku, vi jako dobro znadete što ste govorili o meni i na način na koji ste govorili. Dakle, odgovorio sam vam onako kako ja smatram da treba. Nije to nikakvo omalovažavanje ili vi mislite da vi možete omalovažavati druge, a da vas drugi ne mogu uopće čak ni odgovoriti na ono što ste vi kazali. Čudna mi je to logika, ali vaša je. Izvolite kolega Zekanović, ne, pardon, kolega Bulj se javio prije toga, povreda Poslovnika.
Hvala lijepo. g. Predsjedniče, povrijedili ste čl. 238., kao saborski zastupnik u ulozi predsjednika sabora non stop kršite Poslovnik, svakom ste loncu poklopac i to konstantno kršite Poslovnik komentirajući saborske zastupnike kao što ste gđu. Selak zastupnicu kojoj ste rekli da otvori oči i uši. Vi ste počeli tu raspravu i vi radite kaos kršeći Poslovnik u ovom saboru [[Upadica: Hvala vam lijepo]] i s time prekinite i dajte sebi opomenu.
Hvala vam lijepa, ja ću sad onda prekinuti tu raspravu, pa više nećemo polemizirati, al molim i vas da ne polemizirate onda. Izvolite kolega Zekanović, još jedna povreda Poslovnika.
Poštovani predsjedniče sabora, čl. 238. naravno. Žao mi je, a to je bila baš neka fora zašto niste kolegi Frankoviću dali opomenu, to bi bila prva virtualna opomena, a imali ste priliku jer nije se, nije se ovaj pozvao niti na jedan članak, pa evo možda i retroaktivno podijelite opomenu da imamo i taj i virtualnu opomenu prvi put u HS.
Pa ja ne znam opće što bi vam kazao, dakle on je ovdje tema, osoba koja je bolesna tema je naše rasprave i da još njemu i dajem opomenu, pa imate nevjerojatnu logiku, zaista nevjerojatnu logiku, čak se i pozvao na članak kao što ste rekli da nije jer niste slušali. Al dobro, mislim ovo sve je potpuno bespotrebno ovo što radimo i ostavljamo jako lošu sliku, ali šta mogu. Idemo sada na Klub SDP-a koji je predložio zaključak koji glasi: „Obvezuje se Vlada RH da jednom mjesečno HS dostavlja izvješća o provedbi i učincima mjera donesenih na temelju Zakona o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti.“. Idemo sada glasovati o tom zaključku. Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 131 zastupnik i zastupnica, 56 za, 75 protiv dakle zaključak kako ga je predložio Klub zastupnika SAD-a nije prošao.
Slijedeće izjašnjavanje o amandmanima na: -Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj skrbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje. P.Z. br. 72. Predlagatelj je Vlada RH. Rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka. Molim uvaženu državnu tajnicu Margaretu Mađarić.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče, zastupnice i zastupnici. Amandman se ne prihvaća. U samoj normi propisuje se preraspodjela do najduže 12 sati rada tijekom 24 i nikada duže od 10 neprekidnih dana, što znači da preraspodjela može biti određena i drugačije. Osim toga, na te radnike i nadalje se primjenjuje Zakon o radu koji vezano uz raspored radnog vremena i korištenje odmora uvijek jamči ostvarivanje zamjenskih odmora odmah po okončanju rada zbog kojeg ga nisu mogli koristiti. Pri tom važno je naglasiti i da će na svoj raspored radnog vremena, dani rada i dani odmora i radnu izolaciju radnici dati svoj pisani pristanak, te slijedom toga nisu izloženi zlouporabi ovog instituta jer ako ne daju pristanak zbog toga neće trpjeti štetne posljedice.
Očitovanje, izvolite uvaženi zastupniče.
Hvala lijepa g. potpredsjedniče, uvažene kolegice i kolege. Mi ćemo ostati kod našeg amandmana. Dakle, mi vjerujemo da je zaista potrebno propisati u tom novopredloženom čl. 123.b. da je zaista potrebno unijeti posljednji, dodatni 8. st. u kojem se izrijekom, dakle eksplicitno navodi da onaj radnik kojemu je određeno preraspodijeljeno radno vrijeme na način kako je to propisano u st. 4. tog novopredloženog članka, dakle da onaj radnik neposredno po isteku onolikog broja dana koliko mu je određeno preraspodijeljeno radno vrijeme ima pravo na odmor odnosno na slobodne dane u istom trajanju, dakle u istom broju dana. Smatramo da je to potrebno propisati kako bi se izbjegle, izbjegli eventualni nesporazumi, kako bi se izbjegle sve moguće interpretacije tog, tog prava radnika i stoga mislimo da je zaista važno da taj članak eksplicitno, taj stavak, oprostite, eksplicitno u zakonu stoji. Dodatno, ako se ne varam, ovo što kažete da radnik svojim potpisom da će, da je predviđeno člankom da radnik svojim potpisom pristaje, to zapravo u predloženom članku ne piše, ako se ne varam, piše da radnik svojim potpisom pristaje na to da bude raspoređen na drugo radno mjesto, dakle u drugu instituciju. Što se tiče preraspodijeljenog radnog vremena u istoj instituciji u kojoj radi takva odredba u članku ne stoji. Stoga dakle ostajemo pri našem predloženom amandmanu i molimo da se o njemu glasa.
Tražite glasovanje?
Da.
E, oke.
Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj skrbi, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 72. Predlagatelj je Vlada RH, rasprava je zaključena. Amandman je podnio Klub zastupnika zeleno-lijevog bloka, kojeg predstavnik Vlade tijekom izjašnjavanja o amandmanima nije prihvatio pa ćemo glasovati onda o tom amandmanu. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 120 zastupnika i zastupnica, 38 za, 1 suzdržan, 81 protiv pa amandman nije prošao i idemo na glasovanje o Konačni prijedlog zakona o dopuni Zakona o socijalnoj skrbi. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 128 zastupnika i zastupnica, 120 za, 1 suzdržan i 7 protiv pa je na taj način donesen Zakon o dopuni Zakona socijalnoj skrbi. Izvješće predsjednika Vrhovnog suda o stanju sudbene vlasti za 2019. Podnositelj je predsjednik Vrhovnog suda. Rasprava je zaključena. Sukladno prijedlogu matičnog saborskog radnog tijela, dajem na glasovanje sljedeći zaključak: Prihvaća se Izvješće predsjednika Vrhovnog suda o stanju sudbene vlasti za 2019. g. Tko je za? Tko je suzdržan? I tko je protiv? Utvrđujem da je glasovalo 126 zastupnika i zastupnica, 75 za, 1 suzdržan i 50 protiv te je na taj način je donesen zaključak kako ga je predložilo matično saborsko radno tijelo.
Idemo na: - Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici, drugo čitanje, P.Z. br. 13. Predlagatelj je Vlada RH na temelju čl. 85. Ustava RH i čl. 172. u vezi s čl. 190. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na drugo čitanje Zakona. Amandmani se mogu podnijeti do kraja rasprave. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo i unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Želi li predstavnik predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Uvaženi državni tajnik Žarko Katić.
Poštovani g. potpredsjedniče HS, poštovane gospođe zastupnice i gospodo zastupnici. Pred nama su izmjene i dopune zakona kojim se podiže kvaliteta, sigurnost, širina i brzina usluga koje pružaju tijela državne uprave hrvatskim građanima. Odmah na početku želim naglasiti da hrvatski dokumenti koje sada imamo su napravljeni u skladu s najvišim svjetskim standardima, a hrvatska osobna iskaznica prihvaćena je kao vjerodajnica visoke razine sigurnosti za pristupanje elektroničkim uslugama u drugim zemljama članicama. U ovim izmjenama i dopunama zakona našim građanima osiguravamo da tako bude i ubuduće odnosno da budu i naprednije. Nadalje, hrvatskim građanima omogućen je proces izdavanja osobnih iskaznica u najkraćem mogućem roku. Podsjećam da naši državljani mogu osobnu iskaznicu dobiti u roku od 3 dana, a to je sve zahvaljujući naprednim procesima u MUP-u i pravnoj osobi koja je odlukom Vlade RH zadužena za izradu ovog dokumenta. RH omogućuje svojim građanima elektronički identifikacijski dokument po povoljnoj cijeni i kratkim rokovima izdavanja. Rješenjima koja već sada primjenjujemo omogućava se elektronička usluga kojom se mogu elektroničkim putem podnijeti zahtjevi za putovnicu i vozačku dozvolu, te zatražiti i njihovu dostavu na kućnu adresu. Dat ću samo kratke podatke o broju izdanih u zadnjih nekoliko godina. Primjerice, 2018.g. izdano je 599.338 osobnih iskaznica, dakle gotovo 600.000, prošle godine 565.524, a ove godine u prvih 11. mjeseci 472.927, ali pri tom moram istaći, s tim ste svakako upoznati, da je ovdje izglasan, su izmjene Zakona o osobnoj iskaznici kojom je za vrijeme trajanja epidemije korona virusa građani, građani dakle mogu i svoje istekle dokumente i dalje koristi, takvih dokumenata je, takvih osoba sa isteklim dokumentima je trenutno 126.704, ali oni ih mogu i dalje koristit dok, dok epidemija ne bude okončana, što bi značilo da je u stvari već sada izdano, da bi bilo izdano oko 600.000, gotovo 600.000 iskaznica i ove godine. Namjera predlagatelja je da ovim izmjenama i dopunama i nadalje olakšava komunikaciju građana s državom, omogući uslugu interoperabilnosti s ostalim državama članicama EU, olakša putovanja s manji broj šaltera, ali i vremena koje naši građani troše na razne administrativne poslove, te dakle dalje pridonositi daljnjoj digitalizaciji društva koje naši građani podržavaju i očekuju i koje već i danas obilato koriste. Hrvatski su građani primjerice u proteklom razdoblju preko 36 milijuna puta pristupili različitim elektroničkim uslugama u sustavu e-građani, a značajno se povećao i broj kvalificiranih potpisnih, kvalificirano potpisanih dokumenata u 2019.g., tada je on iznosio primjerice 130.000, a u 2020. se povećao za 337% i iznosio je do sada 569.652. Svi ti podaci ukazuju da su građani snažno zainteresirani za korištenje, kako usluga povjerenja, tako i svih usluga ponuđenih u sustavu e-građani. Usvajanjem ovih izmjena i dopunama omogućit će se našim građanima ne samo temeljni identifikacijski dokument nego i sredstvo za bržu, lakšu i jednostavniju elektroničku komunikaciju s državnom administracijom u ostvarivanju aktivnosti koje su im potrebne u brojnim životnim situacijama, od prijave namjere sklapanja braka, prijave rođenja djeteta, nadam se da će ih bit što više tih prijava, podnošenje zahtjeva za putovnicu, vozačku dozvolu, zahtjeva za izdavanje tahografske kartice, otočne iskaznice, prijave u sudske spise, porezna rješenja, zdravstveno i mirovinsko osiguranje i još 70-tak ostalih usluga koje su građanima ponuđene kroz sustav e-građani. U brojnim raspravama koje vodimo u ovoj sabornici često postavljamo pitanje jesu li rješenja koja donosimo u skladu s europskim okruženjem i dosegnutom razinom ovakvih usluga u najnaprednijim državama? Držimo da je ovaj segment jedan od onih za koje s pravom možemo reći da smo tu razinu u potpunosti dosegli. Rezultat za to, rezultat toga nije slučajan, on je posljedica kontinuiranih napora i ulaganja u ljude i infrastrukturu, znanja i kapaciteta koju RH danas ima i s kojima raspolaže. Podsjetit ću da je 2015.g. našim građanima prvi put se počela izdavat elektronička osobna iskaznica na koju su pohranjeni certifikati, identifikacijski certifikat i kvalificirani potpisi sukladno europskoj regulativi. Prvi certifikat omogućava identifikaciju i pristup elektroničkim uslugama kao što su primjerice usluge koje su dostupne u sustavu e-građani o kojima sam upravo govorio a drugi se koristi u svrhu kvalificiranog elektroničkog potpisivanja dokumenata i u potpunosti zamjenjuje vlastoručni potpis sukladno Europskoj uredbi 910/2014. Biometrijski podaci već se nalaze na hrvatskoj putovnici, a ovom nadogradnjom koja se predlaže konačnim prijedlogom zakona omogućit će se potpuna, omogućit će se i putna funkcionalnost osobne iskaznice, olakšat će se putovanje s osobnom iskaznicom upotrebom svih naprednih tehničkih sustava na graničnim prijelazima i putnim terminalima, te će se povećati sigurnost osobnih podataka u dokumentu. To u praksi znači da ćemo sa ovom elektroničkom osobnom iskaznicom moći koristiti se na putnim terminalima, na graničnim prijelazima odnosno nećemo morati stajati u redovima pred graničnim policajcem nego ćemo to i na ovom i gejtu moći proći granični prijelaz. Ova rješenja omogućavat će i dalje jednostavnu prijavu na sustav e-građani s najvišom razinom sigurnosti, a obzirom na činjenicu da sve veći broj građana danas koristi digitalne tehnologije na pokretnim uređajima daljnji smjer razvoja tehnologije svakako će zahtijevati razvoj funkcionalnosti osobne iskaznice za korištenje na pokretnim uređajima. Dakle, ovaj konačni prijedlog zakona omogućuje u svom novom čl. 2. st. 6. i 7. i kvalificirano potpisivanje dokumenata putem mobilnih uređaja na siguran način. Naravno, ovim se stvara normativna pretpostavka, a nakon usvajanja zakona prići će se razvoju aplikacije koja će to i onda i omogućiti. Izmjene i dopune zakona koje vlada predlaže HS korak su naprijed u jačanju sigurnosti osobnih iskaznica i boravišnih isprava koje se izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji. Što to u stvari znači? To znači da su države članice od dana primjene uredbe, a to je, to će biti 2. kolovoz 2021.g. dužno izdavati osobne iskaznice koje će između ostalog sadržavati i biometrijske identifikatore, nositelj osobne iskaznice odnosno prikaz lica nositelja osobne iskaznice i otiske i dva otiska prstiju u interoperabilnim digitalnim formatima. Smatram da je dobro kako se osvrnuti na one dijelove ovih izmjena koje europska uredba ostavlja nacionalnim zakonodavstvima da ih sami propišu poput mogućnosti korištenja elektroničkih osobnih, dakle elektroničkih funkcionalnosti osobnih iskaznica, roka trajanja i slično. Ovdje naglašavam izmjenu koja predviđa da se osobna iskaznica i identifikaciji certifikat dodjeljuje djetetu od rođenja, a što će omogućiti roditelju da za dijete putem sustava e-građani može ishoditi dokumente i elektronički komunicirati s tijelima javne uprave, a i dati podlogu da se omogući spajanje funkcionalnosti osobne iskaznice i zdravstvene iskaznice. Vama, a i vjerujem cijenjeni zastupnici ujedno i hrvatskim građanima su važni i ovi podaci oko važenja osobnih iskaznica koje su dakle već izdane, koje se koriste, tako da osobne iskaznice izdane na temelju Zakona o osobnoj iskaznici iz 2015.g., dakle ovog zadnjeg važećeg s rokom važenja od 5.g. i osobne iskaznice izdane na temelju odredaba ranijeg zakona iz 2002.g. s rokom važenja od 10.g. važe do isteka roka i neće se mijenjati, znači nije ih potrebno mijenjati. Iskaznice izdane osobama s navršenih 65. i više godina bez roka važenja na temelju odredaba važećeg Zakona o osobnoj iskaznici iz 2015.g. prestaju važiti 3. kolovoza 2031. i osobe su ih dužne zamijeniti osobnim iskaznicama koje se izdaju na temelju odredaba ovoga zakona. Iznimno ovo se ne odnosi na osobe koje će 2. kolovoza 2021.g., dakle datum primjene ovog zakona, imati 70. ili više godina, oni će ih moći koristiti trajno. Iskaznice izdane bez roka važenja na temelju odredaba zakona iz 2002.g. građani će nastaviti koristi i nakon 3. kolovoza 2031.g. i nisu ih obvezni zamijeniti osobnim iskaznicama koje se izdaju na temelju odredaba ovoga zakona jer će takve osobe imati 70. ili više godina 2.8.2021.g. Iskaznice izdane bez roka važenja na temelju odredaba Zakona o osobnoj iskaznici iz 1991.g., dakle prvog hrvatskog Zakona o osobnoj iskaznici, prestaju važiti 3. kolovoza 2026.g. i osobe su ih dužne zamijeniti osobnim iskaznicama koje se izdaju na temelju odredaba ovoga zakona iz razloga što one najstarije hrvatske osobne iskaznice ne sadrže minimalne sigurnosne standarde koji su danas potrebni. Ukratko bi samo rekao da konačni prijedlog zakona se razlikuje u manjim elementima sa, od prijedloga zakona. Prije svega sukladno odredbama uredbe izmijenjena je dobna granica za izdavanje dakle osobnih iskaznica osobama koje, koje do sad su osobne iskaznice se izdavale sa rokom trajanja trajno osobama starijim od 65., ovim prijedlogom zakona će se izdavat osobama koje su navršile 70. godina života, ali uz razliku od prvog, od prijedloga zakona rok važenja izdanih osobnih iskaznica bit će 40.g., u prvom, u prijedlogu zakona bilo je trajno. To je iz razloga što kod čitanja, kod strojnog čitanja osobne iskaznice može se dogoditi da ne prepozna ovaj stroj ovaj podatak trajno tako da u skladu sa iskustvima drugih zemalja predlažemo da takve osobne iskaznice se izdaju sa rokom važenja 40.g., tako 30-40.g. ili, ili više, tako izdaju i druge države članice EU. I napomenuo bih da isto tako u odnosu na prijedlog zakona koji je bio u prvom čitanju ovim tekstom koji je pred vama su izmijenjene odredbe koje su propisivale obvezu sudjelovanja roditelja u postupku izdavanja osobne iskaznice za dijete, dakle obvezu sudjelovanja oba roditelja. U provedbi zakona pojavio se niz problema prilikom ishođenja osobnih iskaznica za djecu kada jedan roditelj zbog objektivnih razloga nije bio u prilici sudjelovati u postupku izdavanja osobne iskaznice, pa se ovim predloženim izmjenama omogućava da bilo koji od roditelja, kao zakonski zastupnik djeteta, podnese zahtjev i preuzme osobnu iskaznicu za svoje dijete. Te odredbe su u skladu i sa Obiteljskim zakonom. Naravno da nismo mogli, imamo određene primjedbe koje nismo mogli prihvatiti. Ja bi ukratko izložio što predlagatelj nije prihvatio od prijedloga iznijetih na sjednicama odbora i na plenarnoj raspravi. Nije prihvaćen odbor, prijedlog zastupnika Mira Bulja i Miroslava Tuđmana prema kojem bi RH trebala snosit ili razmotrila mogućnost snošenja troška izdavanja osobnih iskaznica pojedinim kategorijama građana jer to ne možemo rješavati ovim zakonom, ali na temelju ovog zakona donosi se rješenje o određivanju cijene osobne iskaznice, dakle moguće je eventualno podzakonskim aktima u slučaju procjene da bi to bilo potrebno i korisno određene građane izuzeti od plaćanja cijene. Što se tiče prijedloga Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost i zastupnika Anke Mrak-Taritaš, Ružice Vukovac i Miroslava Tuđmana da se produže rokovi važenja osobnih iskaznica moram istaći da je to, da je njihova rok trajanja ovisan o trajanju čipa koji, u koji se pohranjuju certifikati. Proizvođač jamči za duljinu trajanja ovih čipova od 3 do 6.g. ovisno o podacima koji su u njemu sadržani, tako da svako dulje trajanje ne bi mogo jamčiti da će osobna iskaznica biti funkcionalna. Što se tiče prijedloga saborske zastupnice, zastupnice Anke Mrak-Taritaš da se osobna, u osobnu iskaznicu doda i funkcionalnost zdravstvene iskaznice i vozačke dozvole ističem da ovaj prijedlog zakona sadrži odredbu prema kojoj obrazac osobne iskaznice može sadržavati i prostor za upis podataka koje su nositelji osobne iskaznice izdani, određeni prema posebnim propisima i pohranu tih podataka na čip osobne iskaznice. To je propisano u čl. 6. gdje je dodan novi st. 3. čime držimo daj je otvorena mogućnost dodavanja u osobnu iskaznicu primjerice podataka koji se odnose na osiguranike u sustavu zdravstvenog osiguranja čime bi se funkcionalnost zdravstvene iskaznice prenijela na osobnu iskaznicu, te bi prestala potreba izdavanja zdravstvenih iskaznica. Al dakle potrebno je tu učiniti i dodatne korake, al normativna mogućnost je ostvarena. Što se tiče vozačke dozvole tu imamo drugačiju situaciju. Izgled i sadržaj obrasca vozačkih dozvola propisan je Direktivom Europskog parlamenta i Vijeća 2006/126 od 20. prosinca 2006.g. i stoga osobna iskaznica ne može sadržavati funkcionalnost vozačke dozvole. Što se tiče primjedbi Kluba zastupnika SDP-a koji je iznio zastupnik Željko Pavić koji je ovaj tražio je li moguće da i drugi pružatelji usluga povjerenjem mogu izdavat ove certifikate, moram reći da je Vlada RH 2015., dakle Vlada Zorana Milanovića donijela odluku kojom se određuje Agenciji za komercijalnu djelatnost AKD d.o.o. povjeruje obavljanje poslova tehničke izrade osobnih iskaznica i izdavanja kvalificiranih certifikata, tako je i uspostavljen model u kojem su neodvojivo povezane dakle uloge izdavanja, uloge poslova na izradi elektroničke osobne iskaznice i izdavanje certifikata dakle u jednoj pravnoj osobi. Ovaj model se za sad pokazao da je utemeljen na sigurnosnim i financijskim i tehničkim prednostima. Bila je i primjedba i gđe. zastupnice Dragane Jeckov da se revidiraju iznosi prekršajnih sankcija, mi smo razmotrili, ali i utvrdili smo da su one odgovarajuće težini prekršaja koji su, koji su, za koje se propisuju. Poštovane zastupnice i zastupnici, evo ja sam iznio osnovne naznake ovog zakona i razlike i spreman sam dalje na sva vaša pitanja. Hvala.
Hvala. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? [[Upadice iz klupe se ne razumiju]] A imamo replike. Molim vas državni tajniče, ostanite tu imamo replike. Prva je uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani tajniče. Evo kao što ste spomenuli ja sam prošli puta na prošloj raspravi govorio o tome da bismo trebali omogućiti i ostalim pružateljima usluga povjerenja da stave svoje certifikate na osobnu iskaznicu, budući da ova odredba zakona koja je sada trenutno stavljena u Zakon o osobnoj iskaznici nije dobra jer je u suprotnosti s europskim zakonima odnosno pravom u dijelu koji uređuje zaštitu tržišnog natjecanja. Činjenica je da je Vlada Zorana Milanovića odredila i definirala da će izdavatelji osobne iskaznice biti AKD nakon toga ne znam zašto i kako je došlo do toga da se i negdje napisalo da će certifikate izdavati AKD. Međutim, danas ne postoje više tehničke prepreke da te certifikate može izdavati bilo koji drugi izdavatelj, pa vas molim da to još jedanput razmotrite. Ja ću o tome govoriti i u svojoj raspravi, a napisao sam i amandman …
Poštovani gospodine zastupniče. Ja ću ponoviti da je 2015. Vlada donijela 24. lipnja 2015. je objavljeno u NN odluka o određivanju pravne osobe u državnom vlasništvu ovlaštene za obavljanje poslova u vezi s osobnim iskaznicama, ponavljam, dakle zadužen je AKD za tehniku izradu osobnih iskaznica, tiskanje obrazaca, za vođenje evidencije o izrađenim osobnim iskaznicama i za izdavanje kvalificiranih certifikata. Naravno u međuvremenu snažan je razvoj tehnički i tehnološki tako da će Vlada razmotriti postoji li potreba. Za sad nismo ustanovili potrebu da i druge pravne osobe izdaju certifikate. Ovaj se model kažem pokazao sigurnosno, financijski i tehnički dobar i ispravan. Hvala.
Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Miro Bulj.
Državni tajniče. Ova izmjena iskaznice ovim zakonom imamo čip … [[Govornik se ne razumije zbog mikrofonije.]] informacija koje će se prikupljati od naših građana i koji će biti kontrolirani. Koja je zaštita kibernetičkih napada koje smo evo i nedavno imali u RH, da li ste o tome razmišljali? I vrlo bitno je ovaj drugi financijski aspekt, a to je da ne padne sve na teret građana. Sve izmjene koje dolaze po pitanju u RH, a sada i u slučaju osobne iskaznice padaju na teret građana RH. smatram da bi ovdje trebao biti financijski okvir da ne bi trebalo ići na teret građana, da bi trebala to iznać se sredstva i vrlo bitno je već kada imamo kolegice i kolege, elektronske iskaznice da je vrijeme da se uvede i elektronsko glasanje koje bi olakšalo i bilo puno pravičnije u RH. Hvala lijepa.
Odgovor.
Poštovani gospodine zastupniče. Svi pokazatelji govore da je hrvatska osobna iskaznica iznimno siguran dokument, ovim izmjenama i dopunama zakona omogućit će se daljnje tehničko unapređenje ovoga dokumenta, ali na tome treba kontinuirano raditi, kako države i vlade stvaraju sigurno digitalno okružje tako naravno postoje i oni koji to digitalno okružje nastoje kompromitirati i to je stalni proces. Mi ćemo dati sve od sebe da i dalje ostanemo sigurni i da ovaj dokument tu sigurnost unaprijedi. Što se tiče financija, rekao sam i uvodno, trudili smo se da cijena bude što je povoljnija za hrvatskog građanima, ponavljam cijena osobne iskaznice koja se izdaje u redovnom postupku je 70,50 kuna, a za starije i za djecu je jeftinija. Hvala lijepa.
Sljedeća replika je uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Hvala. Uvaženi državni tajniče. Molim vas da malo detaljnije pojasnite što znači funkcionalno spajanje osobne iskaznice i zdravstvene iskaznice, što to znači i kako se provodi? Također jeste li poduzeli sve što je potrebno da bi to funkcionalno spajanje bilo provedivo i moguće u praksi odnosno je li sustav spreman? Također me zanima na koji ćete način građanima pojasniti i upoznati ih sa novim funkcionalnostima? Zanima me tko je proizvođač čipa i koja je ukupna cijena izrade jedne nove osobne iskaznice jer bez obzira tko plaća ovih 70 kuna ukupni trošak u svakom slučaju ide na teret poreznih obveznika. Dakle, nekoliko pitanja.
Odgovor, izvolite.
Hvala. Da, dosta je pitanja mislim da na sve neću moći odgovoriti u ovom vremenu, a za neke naravno još nemamo pouzdane informacije. Što se tiče spajanja osobne iskaznice i zdravstvene iskaznice, učinjeni su prvi kontakti, razgovori i zaključeno je da je to moguće. Izmjena ovog zakona je prva u redu, slijede izmjene propisa koje reguliraju zdravstveno osiguranje. U čipu će biti vjerojatno pohranjen broj osiguranika prema kojem zdravstvene službe evidentiraju tko je osiguranik prema kojem se legitimira posjednik zdravstvenog osiguranja, ali vjerojatno i moguće i još neki drugi podaci. Cijena takvog dokumenta još nije poznate i ne može u ovom trenutku biti poznata, ali kao što je i u pitanju osobna iskaznica tako će raditi na tome da integrirana osobna iskaznica bude što je povoljnija hrvatskim državljanima. Hvala.
Sljedeća replika je uvaženi zastupnik Anđelko Stričak.
Hvala potpredsjedniče HS-a. Kolegice i kolege. Državni tajniče. U svom izlaganju ste naveli da ovaj prijedlog ima dva cilja, s jedne strane da se dodatno zaštite osobini podaci svih naših građana, a s druge strane da se olakša korištenje osobnih dokumenata. Između ostalog kolegica Dalija je navela tu primjer, da postoji mogućnost spajanja zdravstvene i osobne. Također u svojoj raspravi ste naglasili da se osobna iskaznica može koristiti ko putna isprava, pa možete samo dodatno malo oko toga pojasniti na koje države bi se to odnosilo, samo susjedne, članice EU ili općenito kao putna isprava? Hvala.
Izvolite odgovor.
g. Zastupniče, upravo glavni razlog ovih izmjena, dakle prenošenje u hrvatsko zakonodavstvo Uredbe Europskog parlamenta i vijeća od 20. lipnja 2019.g., dakle jest jačanje sigurnosti osobnih iskaznica i drugih dokumenata kojima se ostvaruje pravo na slobodno kretanje. Dakle, ova, ovim izmjenama će u stvari ova osobna iskaznica moći praktično u potpunosti zamijeniti putovnicu, putnu ispravu i moći će se koristiti u svim državama, dakle ne samo u državama EU nego i u drugim državama.
Hvala. Hvala državni tajniče. Želi li izvjestitelj odbora uzeti riječ? Nema. Otvaram raspravu, prvi se prijavio uvaženi zastupnik Miro Bulj u ime Kluba zastupnika MOST-a nezavisnih lista.
Hvala lijepo. Narode moj, evo pred nama je još jedna tj. nove iskaznice, čipirane iskaznice, kao što je rečeno od tajnika u uvodu iskaznice sa memorijskim čipom koje bi trebale olakšati građanima elektronski mogućnosti i brojne pogodnosti. Međutim, ovdje se postavljaju i određena pitanja koja smo postavljali i u prvome čitanju. Prije svega to je financijski okvir, a tko će to platiti, dal će platiti građani il će se osigurati u čestim izmjenama, zbog čestih izmjena država novac? Žao mi je što se nije pronašao, spomenuo je državni tajnik, te inicijative koje su bile tj. u prvome čitanju, što se nije pronašao novac za ljude poglavito u ovoj covid krizi proračunski jer sve, sve te izmjene česte i učestale poglavito što se tiče dokumentacije padaju na teret građana. Vrlo bitno je znači sigurnost iskaznica jel ako govorimo o mogućnosti da će se moći spojiti i zdravstvena iskaznica i brojne ostale mogućnosti koje će se servirat, koje će biti ovaj na tom čipu pohranjene, znači vrlo je bitno sigurnost zbog kibernetičkih napada jel svjedoci smo da je nedavno bio kibernetički napad na, na, u, na sustave u Hrvatskoj, tako da su brojnim građanima i institucijama čak ovaj mailovi, ne znam kolki je broj bio, al bio je ogroman broj ovih mailova koje su ušli u šifre, tako da jednostavno moramo voditi brigu o tome jel tu će biti pohranjeni podaci, privatni, osobni naših građana i o tome triba razmišljati i tehnički gledati kako to ne dozvoliti da se zaštiti ti podaci koji će biti na čipovima, memorijskim čipovima ovih osobnih iskaznica. Nabrojali ste ovdje i brojne pogodnosti po pitanju e-građanina gdi neće tribati vlastoručni potpis nego će se temeljem mobilnih, pametnih mobitela moći ovaj taj problem rješavati i ubrzavati, ljudima dati mogućnost da ne troše vrijeme, što je pozitivno i to tribamo prihvatiti. Međutim, ovdje moramo početi govoriti što mi s ovim tehničkim unaprjeđenjem moramo mijenjati u društvu i što može potaknuti da rješajemo probleme kao probleme koji su ključni problemi kao što je problem primjera elektronskog glasanja, u RH brojni ljudi poglavito iselili u posljednje vrijeme i oni nemaju mogućnost glasanja, a mi ovdje dajemo i ulažemo u nove tehnologije, što će građani platiti, a ti isti ljudi neće imati mogućnosti glasati, tako da trebamo i ostale zakone gledati što prije promijeniti jel ono što je najbitnije u demokraciji to su izborni izbori. Znači izbori da narod može izabrati svoje predstavnike u predstavnička tijela elektronskim putem, što u Hrvatskoj je ciljano, ciljano ovaj se zaustavlja. Vidimo u covid krizi da se elektronskim putem ne rješaju brojne stvari, pa omogućeno je saborskim zastupnicima da se preko video linka raznih kanala da se glasa, raspravlja i što je dobro. Međutim, ja mislim da samo mijenjati iskaznice radi određenih stvari, a ne koristiti druge alate nije dobro. Još jednom napominjem, najbitniji ovdje problem je financijski okvir i ko će ga platiti. Po ovome će ga platiti nažalost građani, kao i svaku izmjenu do sada. Drugo je znači sigurnost ovoga sustava kojega se implementira zbog toga što će tu na čipu biti pohranjeni brojni podaci. Sa vožačkom je također ne samo sa zdravstvenom, spomenuli ste brojne mogućnosti koje mogu ić sa vozačkom određene probleme koji ne bi mogli ovaj ić s ovim, međutim može se pronaći način da u jednom dokumentu, već ako tolko ulažemo, jel ovo će koštati i server i sve skupa i upravljanje time i održavanje i zaštita, ovo će biti znači uloženo u ovo da se olakša građanima. Al ako se olakšaje građanima onda moramo koristiti sve alate i mogućnosti jel ovo bi tribala biti produžena ruka u biti olakšanju života naših građana, poduzetnika i svega onoga šta danas imamo problem jel vrijeme pečeta, čekanja u redovima u administraciji je, trebalo bi biti za nama. Još jednom naglašavam, nađite sredstva da građane i porezne obaveznike, obaveznike ne koštaju učestale izmjene, promjene osobnih dokumenata, to je pod prvo. Drugo, bitna je sigurnost i zaista je to ono najbitnije jel jednostavno u tome serveru na čipovima koji će slati server osobnih iskaznica bit će osobni podaci ljudi koji moraju biti zaštićeni, maksimalno sigurnosno zaštićeni jel ovaj projekat kojega mi sada provodimo je projekat prije svega sigurnosni projekat jel ako ne bude zaštite, a budu svi podaci, a danas znamo da vrlo lako se napadaju ti serveri da more doći do problema i o tome moramo voditi računa. Hvala lijepo.
Slijedeća rasprava je uvažene zastupnice Ružice Vukovac u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani predstavnici predlagatelja, kolegice i kolege zastupnici. Dakle, ispred Kluba zastupnika Domovinskog pokreta dajemo svoje komentare na prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osobnoj iskaznici. Ako se vratimo unazad samo nekoliko mjeseci možemo se sjetiti da se Zakon o osobnoj iskaznici mijenjao u travnju ove iste godine. Prekjučer smo mijenjali odredbe Zakona o zaštiti pučanstava od zaraznih bolesti kojeg smo mijenjali prije isto tako samo nekoliko mjeseci. Europa nas upozorava da smo prenormirano društvo, a mi umjesto da idemo ka normativnim rasterećenjima mi smo spremni uvjeravati javnost kako nam je egzistencijalno nužna i presudna baš ova izmjena i dopuna kao da će bez nje cijela zajednica propasti. Uredba EU 2019/1157 Europskog parlamenta i Vijeća o jačanju sigurnosti osobnih iskaznica građana Unije i boravišnih isprava koje se izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji koji ostvaraju pravo na slobodno kretanje stupila je na snagu 1. kolovoza 2019.g. Iz prvog čitanja ostalo mi je neodgovoreno pitanje. Dakle, zbog čega se nije pristupilo objedinjenoj jednoj izmjeni nego imamo izmjene u 2.g. odnosno 2 izmjene u istoj godini? U prijedlogu izmjena zakona navedeno je da će se iskaznice, da će iskaznice važiti 5.g., kako nam je to danas i štovani državni tajnik ponovno pojasnio, ali meni i dalje ostaje nejasno zbog čega se jedna država koja ima tako slabu ekonomiju kao što je Hrvatska, zemlja koja bilježi tako veliki pad BDP-a baca i sebe i građane u dodatni trošak svakih 5.g. kad sama uredba daje mogućnost i to čl. 4. koji definira rok važenja osobnih iskaznica i kaže da je najkraći rok važenja osobnih iskaznica 5.g., a najdulji 10. Zbog čega nismo iskoristili maksimalni rok i zakonom odmah propisali da iskaznice važe 10.g. i sve to tehnički popratili? Na taj način bismo građanima smanjili dvostruki trošak na samo jedan svakih 10.g. Ako sam dobro razumjela predstavnika predlagatelja zakona, dakle državnog tajnika, čip koji će biti ugrađen u nove osobne iskaznice će biti valjan narednih 5.g., pa dakle da li smo mogli odmah ugraditi čip odnosno memorijsku karticu tj. elektronički zapis o kojemu govorimo danas, onaj koji vrijedi 10.g. i time dakle ostvariti uštedu građanima i državi? Na Odboru za zakonodavstvo HS predstavnik predlagatelja također je iznio podatak kako je u ovu memorijsku karticu moguće pohraniti podatke i iz drugih resora, primjerice vozačku dozvolu, zdravstvenu iskaznicu, podatak o rođenju djeteta, dakle to smo čuli i danas. No to je sada zadatak za druge institucije, to je zadatak za nove zahtjeve, za novu administraciju, to znači i za nove redove našim građanima. Mene zanima kakva nam je međuresorna suradnja između samih ministarstava, kao i drugih tijela državne uprave, jesmo li mogli koordinacijom između spomenutih tijela izbjeći nove troškove i odmah iskoristiti memorijsku karticu predviđenu za izradu osobne iskaznice i u nju implementirati i druge osobne dokumente? To bi našim građanima bilo iznimno važno. Kada bismo u proceduri donošenja zakona poštivali predviđenu proceduru koja je jasno definirana odredbama Zakona o procjeni učinaka koji u sebi govori upravo o obvezi međuresorne suradnje između tijela tada bi ovih propusta bilo sve manje. Poseban cilj postupka procijene učinaka propisa jeste upravo poticanje suradnje i međuresorne koordinacije središnjih tijela državne uprave u postupku izrade zakona. Podsjećam da je Zakonom o procjeni učinaka propisa kojeg je ova vlada donijela 2017.g. čl. 12. predviđeno da se prethodnom procjenom utvrdi između ostalog izravne učinke propisa kojeg se donosi odnosno predlaže donijeti osobito one gospodarske učinke, socijalne učinke, učinke na tržište rada, učinke na zaštitu okoliša, na zaštitu ljudskih prava i učinke na tržišno natjecanje. O rezultatima takvog rezimiranja utjecaja bismo i mi u ovom visokom domu trebali biti upoznati. I dalje smatramo kako je procedura donošenja zakona u kojoj nedostaje obrazac iskaza o procijeni učinaka propisa koji je temeljem čl. 174. Poslovnika HS trebao biti sastavni dio prijedloga ovog zakona i drugih zakona i kao takav je trebao biti dostavljen nama saborskim zastupnicima uz sam prijedlog zakona na uvid, takva procedura je krnja i nepotpuna. Trudit ću se ukazivati na ovaj nedostatak skroz dok ne profunkcionira primjena Zakona o procjeni učinaka propisa, dok ne profunkcionira međuresorna suradnja između institucija u Hrvatskoj, ali i skroz dok se ne počne primjenjivati dosljedno i odgovorno članke i odredbe Poslovnika HS. Dakle, spomenuti članak Poslovnika kaže, citiram. „Uz prijedlog zakona predlagatel, predlagatelj će dostaviti i izvješće o provedenom savjetovanju sa zainteresiranom javnošću, te iskaz o procjeni učinaka propisa u skladu sa posebnim propisom.“. Napominjem, spomenuti iskaz nismo dobili. Hvala vam najljepša.
Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika SDP-a uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani predsjedavajući, poštovani tajniče, kolegice i kolege zastupnici. Klub SDP-a je prilikom prve rasprave ovog zakona pozdravio poštivanje uredbi EU parlamenta, kao i tehničke i tehnološke napretke koje smo ovoga spominjali i skrenuli smo pozornost na odredbe čl. 2. st. 4. i na čl. 9. st. 3. Posebno smo napomenuli da odredbe prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o osobnoj iskaznici u dijelu u kojem propisuje obveznog pružatelja usluga povjerenja koji je jedini ovlašteni izdavati identifikacijske i potpisne certifikate na osobnim iskaznicama nisu u skladu sa pravom EU kojim se uređuje zaštita tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu jer se tako omogućuje zlouporaba vladajućeg položaja na tržištu pružanja usluga povjerenja u RH od strane jednog poduzetnika. Vlada odnosno argument da je vlada donijela 2015. odluku koja se odnosi na pružatelja usluga povjerenja koji će izdavati certifikate nije više dobar argument. U međuvremenu su se desile velike tehnološke promjene, razvijene su nove tehnologije na ovom području i treba mijenjati i navedenu odluku, a znamo da ne bi bila ni prva ni posljednja koja se mijenja. Neosporno je da odredba čl. 2. st. 4. prijedloga Zakona o izmjenama Zakona o osobnoj iskaznici prema kojoj svaka osobna iskaznica izdana osobama od navršenih 18. do navršenih 70.g. sadržava identifikacijski i potpisni certifikat, stavlja pravnu osobu ovlaštenu za izradu osobnih iskaznica u vladajući položaj na tržištu pružanja povjerenja jer toj pravnoj osobi omogućava izdavanje više milijuna identifikacijskih i potpisnih certifikata. Time se pravnoj osobi ovlaštenoj za izradu osobnih iskaznica ovim propisom omogućava i daje značajna tržišna snaga u odnosu na druge pružatelje usluge povjerenja dok se druge pružatelje usluga povjerenja istim propisom onemogućava u pružanju svojih usluga na mjerodavnom tržištu u vezi s izdavanjem certifikata na osobnim iskaznicama. Takvim propisivanjem ograničava se tržište pružanja usluga povjerenja na štetu potrošača jer im se ne omogućava na osobnoj iskaznici ili na pokretnim uređajima izdavanje potpisnih certifikata drugih ovlaštenih pružatelja usluga povjerenja prvenstveno u RH, a naravno i na razini EU, koji također zadovoljavaju ove organizacijske, tehničke i sigurnosne mjere za izdavanje jednako vrijednih certifikata. Već sam prošli puta pričao i objašnjavao da se trenutno u Hrvatskoj nalaze odnosno da postoje 3 ovlaštena pružatelja usluga povjerenja, da su 2 pružatelja usluga povjerenja u državnom vlasništvu, od toga je jedno trgovačko društvo, a jedna je agencija. Pružatelj usluga povjerenja koji ima najduže iskustvo u pružanju tih usluga u RH i agencija u vlasništvu države i ona u tom dijelu poslovanja djeluje isključivo na komercionalnom principu. Važno je za znati da je uspostava i održavanje IT infrastrukture vezane za pružanje usluge povjerenja jako kompleksno, komplicirano, zahtjevno i skupo, pa je to još jedan od razloga zbog kojeg predlagatelj ne bi smio onemogućiti tržišno natjecanje. Budući da je jedan od važnijih ciljeva koji se treba postići u narednom periodu informatizacija poslovnih procesa u tijelima državne uprave i pružanje usluga našim građanima digitalnim putem, smatramo da bi bilo preporučljivo da se sve državne IT infrastrukture vezane za pojedine usluge u RH međusobno povežu, konsolidiraju i optimiziraju, pa tako i infrastrukture pružatelja usluga povjerenja. Nema pravne ni stvarne zapreke da se ovim promjenama Zakona o osobnoj iskaznici građanima ne bi omogućilo da po svojoj slobodnoj volji odluče o pružatelju usluga povjerenja čije certifikate žele imati na svojoj osobnoj iskaznici. U konačnici morat će se omogućiti da se i podaci koje se tiču vozačke dozvole odnosno koji se tiču zdravstvene iskaznice da se na neki način upiše da li će to opet biti dano istoj pravnoj osobi, mislim da to ne bi bilo dobro jer se zapravo opet nameće volja koja nije dobra. Dakle, nema pravne ni stvarne zapreke da se ovim promjenama Zakona o osobnoj iskaznici građanima ne bi omogućilo da po svojoj slobodnoj volji odluče o pružatelju usluga povjerenja čije certifikate žele imati na svojoj osobnoj iskaznici, barem u pogledu potpisnih certifikata jer ionako odredba čl. 9. st. 3. kaže da za izdavanje osobne iskaznice koja sadržava 1 ili 2 certifikata podnositelj zahtjeva dužan je sa pružateljem usluga povjerenja sklopiti Ugovor o pružanju usluga certificiranja kojim su definirana prava i obveze obje ugovorne strane. Dakle, ukoliko naš građanin želi imati certifikat na svojoj osobnoj iskaznici ionako mora otići i potpisati ugovor sa pružateljem usluga povjerenja koji će mu staviti svoj certifikat na osobnu iskaznicu. U ovom slučaju mora otići u jednu, na jednu točku, kod jednog, kod jedne pravne osobe i uzeti certifikat koji je tamo bez obzira da li već možda ima certifikat od strane, izdan od strane druge pravne osobe pružatelja usluga povjerenja. Stoga apeliramo da se prihvati amandman vezan za ovu tematiku, da se naprave predložene izmjene u prijedlogu zakona, te se posebno napravi i mali korak prema konsolidaciji i optimizaciji IT infrastruktura potrebnih za pružanje usluga povjerenja jer taj mali korak bi istovremeno bio i veliki korak u ustaljenoj praksi vezanoj za formiranje i definiranje IT infrastruktura u RH. Naš amandman glasi u čl. 2. st. 4. koji glasi: „Pružatelj usluga povjerenja koji obavlja poslove izdavanja certifikata iz st. 2. i 3. ovog članka je pravna osoba ovlaštena za izradu osobnih iskaznica se mijenja i glasi Pružatelj usluga povjerenja koji obavlja poslove izdavanja certifikata iz st. 2. i 3. ovog članka je pravna osoba koja je pružatelj usluga povjerenja i ispunjava tehnološke pretpostavke za poslove izdavanja certifikata koje je definirala i javno objavila pravna osoba ovlaštena za izradu osobnih iskaznica“.“ Dakle, poštivat ćemo sve odnosno poštivalo bi se tim zakonom sve što propiše osoba, pravna osoba koja izdaje osobne iskaznice i tehnološke pretpostavke i svi standardi koje su propisane od strane te pravne osobe, tako da zapravo ukoliko je neka pravna osoba željna i voljna svoje certifikate staviti na osobnu iskaznicu trebali bi poštivati sve što, ono što je propisano od strane osobe, pravne osobe koja izdaje osobnu iskaznicu i smatramo da nema problema, ne bi smjelo biti problema da se takva odredba stavi u zakon. Ukoliko se amandman ne prihvati, da to malo povučemo paralelu, to bi bilo kao da ste svim državnim službenicima i namještenicima isplatili osobni dohodak, ali ste uvjetovali da ga moraju potrošiti u jednoj jedinoj trgovini. Hvala lijepa.
Slijedeća rasprava je u ime Kluba zastupnika HDZ-a, uvaženi zastupnik Mario Kapulica.
Uvažene kolegice i kolegice i kolege zastupnici. Početkom 9. mjeseca ovaj je zakon na prijedlog vlade uz nazočnost predstavnika nadležnog predlagatelja MUP-a i potporu matičnih odbora, Odbora za zakonodavstvo i Odbora za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost bio u prvom čitanju i dobio potporu 135 saborskih zastupnika. Uglavnom smo se složili da je riječ o kvalitetnom i potrebnom noveliranju zakona iz 2015.g. kojim se hrvatskim građanima prvi put počela izdavati elektronička osobna iskaznica s identifikacijskim i potpisnim certifikatom. Europski parlament i Vijeće donijeli su sredinom prošle godine Uredbu o jačanju sigurnosti osobnih iskaznica građana Unije i boravišnih isprava koje se izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji, a koji ostvaruju pravo na slobodno kretanje i to podrazumijeva i čip sa biometrijskim identifikatorima nositelja osobne iskaznice. Ta će se uredba, a to smo čuli i od predstavnika predlagatelja, izravno primjenjivati u svim državama članicama od 2. kolovoza 2021.g. Zašto smo podržali ove izmjene? Zato što su baš kao i sama uredba Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019.g. usmjerene na postizanje viših sigurnosnih standarda, ali i veće mogućnosti upotrebe u okviru jedinstvenog europskog prostora. Kao što je rečeno u prethodnim raspravama moderan život i moderne tehnologije zahtijevaju sve kvalitetnije i sigurnije dokumente i dokumente s kojima se može pristupati što većem broju usluga, a to znači tehnička unaprjeđenja koja traže izradu novog dokumenta i koji će to on omogućavati. Zbog toga držimo da treba podržati novine koje donose izmjene i dopune Zakona o osobnoj iskaznici koje su pred nama. I nikako se ne možemo složiti da je ovaj zakon nepotreban, da je riječ o suvišnom prenormiranju jer je on usmjeren na sasvim konkretna rješenja i pogodnosti za hrvatske građane. Tog prenormiranja u našem sustavu sasvim sigurno ima. O tome posebno mogu govoriti ljudi iz realnog sektora i poduzetnici koji o tome često govore, međutim, u ovom, u ovim izmjenama zakona toga nema. Mogli smo, kako su neki rekli, odmah i ugraditi u naše nove osobne iskaznice čip koji vrijedi 10.g., kao što je to napravila Estonija koja je zbog toga morala mijenjati 600.000 osobnih iskaznica svojih građana i vratiti se na model koji primjenjuje Hrvatska. Zašto? Jer se rješenje pokazalo nevaljalom, nevaljalim i što se tiče sigurnosti i što se tiče pouzdanosti i što se tiče brzine. Inače Estonija je sinonim za pružanje digitalnih usluga u EU i, a EU nije bez razloga propisala ograničeni sigurnosni rok trajanja certifikata ovisi o, ovisno o snazi kriptografske komponente. Želim također naglasiti da će glede troškova aktivacija elektroničkog dijela osobne iskaznice, što je jedna od novina ovog zakona, biti besplatna. Nakon te aktivacije građani će moći također besplatno biti u mogućnosti preuzimati programska rješenja za pokretne uređaje, prijava na sustav e-građani bit će jednostavna i s najvišom razinom sigurnosti, kao i pravovaljano elektroničko potpisivanje putem mobilnih telefona. Tako da ne stoje tvrdnje da se svi troškovi pripreme i izrade novih iskaznica prebacuje na teret građana iako stoji tvrdnja zastupnice Orešković kako bez obzira na to plaćali mi osobno iz svog džepa trošak osobne iskaznice od 70 i nešto kuna kolko je sad taj trošak ili plaćali to sredstvima državnog proračuna, u oba slučaja to plaćaju hrvatski građani. I mislim da u HS to trebamo osvijestiti jer u puno slučajeva se spominje kako je nešto što se plaća iz državnog proračuna nije trošak za hrvatske građane i kako bi trošak hrvatskih građana trebalo prebacivati u mnogim slučajevima na teret državnog proračuna. Dame i gospodo, ove promjene nisu proizvoljne, one nisu nepotrebne, niti se radi o promjenama radi promjena od kojih hrvatski građani nemaju ništa. Upravo je suprotno, svjedoci smo otvaranja novih mogućnosti korištenja elektroničkih funkcionalnosti osobnih iskaznica, te potičemo MUP da u suradnju s ovlaštenim tvrtkama nastavi raditi na njihovom daljnjem razvijanju kako bi se stalno povećavala sigurnost, sprječavala mogućnost krađe identiteta i drugih manipulacija, te povećala praktična primjena i korisnost osobne iskaznice za naše građane pri obavljanju brojnih radnji i poslova u odnosima sa tijelima državne i javne vlasti. Mislim da je dobro kratko se na kraju osvrnuti na one dijelove ovih izmjena koje europska uredba ostavlja nacionalnim zakonodavstvima da ih sami propišu poput mogućnosti korištenja elektroničkih funkcionalnosti osobnih iskaznica kao stvaranje podloge da se omogući spajanje funkcionalnosti osobne i zdravstvene iskaznice o čemu je ovdje bila riječ, što klub zastupnika naravno pozdravlja i potiče. Poštovane kolegice i kolege, svjedoci smo sustavnih i kontinuiranih napora nadležnog ministarstva koji performansom ovog najvažnijeg identifikacijskog dokumenta posvećuje veliku pozornost, ne samo danas nego čitavo vrijeme od one prve iskaznice slobodne i samostalne hrvatske države iz 1991.g. kada u Hrvatskoj još nismo imali niti jedan pravni subjekt koji bi taj posao uopće mogao obaviti i čime se je stalno povećala i dostupnost i obuhvat usluga koje građanima pružaju tijela državne i javne uprave. Zato ću još jednom podsjetiti da su hrvatski dokumenti koje sada imamo napravljeni u skladu s najvišim svjetskim standardima i da je hrvatska osobna iskaznica prihvaćena kao vjerodajnica visoke razine sigurnosti za pristupanje e-uslugama u drugim zemljama članicama, te da ovim izmjenama i dopunama našim građanima osiguravamo da tako bude i ubuduće. Dakle, Klub zastupnika HDZ-a podržava usvajanje ovog zakona uvjeren da se njime ostvaruju temeljni preduvjeti koje smo našim građanima dužni osigurati. Nove mogućnosti za olakšavanje komunikacije sa državom i tijelima javne vlasti, interoperabilnost sa ostalim članicama EU, olakšavanje putovanja, smanjivanje broja šaltera, ali i vremena koje naši građani troše na razne administrativne poslove. Sve to pridonosi daljnjem razvoju digitalizacije društva koje naši građani podržavaju, očekuju i koje već danas obilato koriste. Stoga pozivamo i ostale zastupnice i zastupnike ovog visokog doma da podrže ove napore i prihvate predloženi zakon. Hvala lijepo.
Hvala. Slijedeća rasprava u ime Kluba zastupnika Centra i GLAS-a uvažena zastupnica Anka Mrak-Taritaš preko video linka, izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] sabora, uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Evo pred nama je u drugom čitanju izmjene i dopune Zakona o osobnim iskaznicama. U prvom čitanju smo dali niz primjedbi, od tih primjedbi nešto je, zapravo skoro ništa, prihvaćeno je ono od odbora, kao što je to uobičajeno, ali imamo jednu novinu koju trebamo naglasiti, a to je kad je riječ o djeci osobnih, o osobnoj iskaznici vezano uz djeci i mislimo da je to dobro i da je tu efikasno i ostalo. Ono što smo raspravljali mi neki od saborskih zastupnika u prvom čitanju je u onoj grupi primjedbe koje su komentirali, a nisu prihvatili ostalo je i dalje. Jedna tema je važenje od 5.g. odnosno vezano uz certifikat, a druga tema je način na koji će biti svi podaci koji su na osobnoj iskaznici definirani, tko će tim upravljati i što će se tu desiti. Dakle, naši građani kad nas slušaju ili rezultat nakon ovog će biti, ček malo, što im je sad opet došlo, po koji to put su se opet smislili mijenjati te osobne iskaznice? Dakle, s jedne strane imate formu, a s druge strane imate sadržaj. Forma je da imamo uredbu koja je na razini EU, da smo članice EU, da se trebamo prilagoditi, da trebamo otprilike imati svi iste dokumente, što je u redu. Dakle, a s druge strane prošlo je vrijeme, sjećamo se mi koji malo duže pamtimo ili smo malo duže na ovom svijetu da ste nekad imali osobnu iskaznicu, dobili ste ona je, ona je vrijedila trajno i onda smo međusobno gledali pojedine fotografije kako je ko izgledao pre 5 ili 10.g., čak i te fotografije koje su bile na osobnoj iskaznici su u dosta slučajeva nisu ni sličili onom koji je imao osobnu iskaznicu. Ali, dakle stvari se mijenjaju. Živimo u jednom drugom svijetu, živimo u svijetu kad su informacije imaju brži protok. Ali moramo živjeti u svijetu kad nam zaista treba što manje papira, da ne kažem što manje dokumenata. I na to se trebamo prilagodit, i o tome trebamo voditi računa. Ono što me ljuti i uvijek će me ljutiti da s jedne strane imam osjećaj da zaista vodimo računa, zadovoljimo formu, uskladimo se s određenim uredbama, omogućujemo da bude putem e-građana nekakve stvari, a onda s druge strane pri tom imate situaciju da bez obzira na to sve zajedno vi i dalje morate fizički doći i nešto fizički odradit. Pitanje je do kad se to mora napraviti? Jedan je zgodan primjer koji koristim ovu osobnu iskaznicu samo da naglasim i da kažem slijedeće. Dakle, primjer o kojem želim reći je vezano uz Zakon o obnovi Grada Zagreba. Dakle, mi imamo e-građevinsku dozvolu, svi dokumenti vezani uz taj dio se mogu dati, dakle može se putem video linka, video veze odnosno putem maila dostaviti, al kad je riječ o obnovi, dakle Zagreba i okolice iza potresa tada svi oni koji podnose zahtjev morat će fizički doći u ministarstvo i fizički u ministarstvu u pisarnici podnijeti zahtjev. Zapravo vam o tom govorim, s jedne strane mi se trudimo, s jedne strane kažemo sve ćemo imati digitalno, omogućit ćemo da živimo u jednom novom svijetu, svijetu e-građana, a s druge strane kad vidite u stvarnom životu to tako ne funkcionira. I u prvom čitanju, a i to ponavljam i sad, sam ukazivala na taj problem 5.g. vezanje uz, dakle uz certifikat odnosno uz biometrijske podatke čini mi se da je tih 5.g. zaista trebalo dobro razmisliti i vidjeti dal je realno da to bude 5.g. ili da zaista to imamo nešto duže jer morate voditi računa u Hrvatskoj ima nas negdje oko 4 milijona, ima i ljudi koji apsolutno dobro funkcioniraju i u svijetu e-građane, koji kupuju internetom, koji de facto iz svog stana, sad smo svi više-manje, evo ja se javljam iz svog stana, moguće živjeti u tom jednom virtualno svijetu bez stvarnog svijeta, al ima i ljudi koji to nisu tako i oni će se sigurno pitati što im je ponovo po 108. put došao da mijenjate osobne iskaznice i zato smo trebali napraviti jedan iskorak. U odredbi, jednoj odredbi zakona je navedeno da, dakle da se trpe i da je moguće staviti i druge podatke. U prvom čitanju sam posebno naglasila podatke koji su vezani uz zdravstvo, dakle da umjesto zdravstvene iskaznice, sve imate na osobnoj iskaznici, spomenula sam vozačku dozvolu, spomenula sam i nešto drugo. U odgovoru, predlagatelj u odgovor koji mi je dostavio je rekao da vezano uz zdravstvenu iskaznicu je to moguće, ali treba mijenjati zakone iz oblasti, dakle iz nadležnosti zdravstva, a da vezano uz vozačku dozvolu to nije moguće. Ono što je dobro, dobro je da na podacima koje ćemo imati na osobnoj iskaznici ima da tako kažem mjesta i za druge podatke. Ali ono što nije dobro, nije dobro ono, cijelo vrijeme s čime se susrećemo, da kod nas ne zna ljevica šta radi desnica. Dakle, ključno pitanje je tko će upravljati odnosno ključno pitanje je tajnost podataka, ključno pitanje je tko će upravljati svim tim podacima, ključno pitanje je zaista da se potrudimo da na osobnoj iskaznici ako već idemo u novu osobnu iskaznicu da na njoj mogu biti i drugi podaci, da zaista s jednim dokumentom funkcioniramo, da sve neke druge dokumente koje smo imali sad, zaista odu i stvarno u povijest, a ne samo formalno. Treba sjesti za stol, trebaju sjesti sva ona ministarstva u čijoj nadležnosti je izdavanje pojedinih dokumenata, vidjeti što treba napraviti i doći sa setom zakona kojim se to mijenja i kojim je jasno definirano način na koji se to radi. Moram vas podsjetiti kad je ova vlada u bivšem sazivu htjela umjesto da su inspekcije po različitim resorima imati jednu inspekciju na jednom mjestu, dakle taj veliki inspektorat, onda smo dobili set zakona, bilo je negdje oko 60-tak zakona koje je trebalo mijenjati, koji su se izmijenili da bi to tako moglo funkcionirati. Ako je to tada moguće onda bi to trebalo biti moguće i sad. Ja sam očekivala moram priznati da će se predlagatelj između prvog i drugog čitanja malo potruditi, pa ne samo reći „primjedba se ne prihvaća“ iako ima mjesta i za sve drugo nego reći u međuvremenu smo odradili određene sastanke, odradili smo određene dogovore, to će biti moguće napraviti na taj i taj način. Naravno predlagatelj to nije učinio, što moram priznati nažalost mene ne čudi, voljela bih da takav nekakav iskorak možemo napraviti. Zaključno, živimo u jednom drugom vremenu, živimo u jednom drugom svijetu, živimo u, na jedan drugi način i ova osobna iskaznica bez obzira kolko se to nekima od nas sviđalo ili ne sviđalo je za iskorak da bi imali dokumente iste kao što imamo i dokumente, kao što imaju iste i članice EU. Ja sam jedna od onih i zalagat ću se uvijek i mislim da je dobro da je Hrvatska članica, da je dobro da je to iskorak, da je to u ovim kriznim vremenima se pokazalo zapravo koja je to i korist za sve naše građane, tako da u tom kontekstu je u redu. Ali ono što mi cijelo vrijeme svako vozi kod nas po svojoj pruzi kao da se nikad neće sastati. Prema tome, kad idemo u ovakav jedan iskorak, pokupiti sve resore, vidjeti što je moguće i tako napraviti i sigurna sam da onda odgovor ne bi bio da se primjedba ne prihvaća nego bi odgovor bio da, kao što je moguće, moguće je, razgovarali smo svim resorima i doći ćemo u nekom drugom slučaju i napraviti izmjene i dopune koje je potrebno u tom smislu učiniti. Evo video linkom koji još jedanput moram iskoristiti ovih, ovu malo minutu šta imam, dakle stručne službe sabora rade odlično posao, video link funkcionira. Ja bih puno radije da sam tamo u sabornici nego da sam doma, ali tako je kako je, moguće je ovako raditi. Dakle, oni saborski zastupnici koji žele sudjelovati u raspravi apsolutno to mogu napraviti, a zaista su nam stručne službe maksimalno na usluzi, čak i onda kad nas krenu nekakve šize i mislimo da bi trebalo ovako ili onako. Evo, hvala lijepo.
Hvala. Slijede pojedinačne rasprave, prva je uvažena zastupnica Dalija Orešković.
Hvala predsjedavajući, kolege i kolegice. Evo ja ću malo sumirati ono što je rekla Anka Mrak-Taritaš u ime kluba, a nadovezat ću se i na ono što je govorila gđa. Ružica Vukovac. Dakle, vrlo često mi u HS u ovom sazivu donosimo akte koji zapravo predstavljaju prenošenje direktive. Samo po sebi to nije ništa sporno, dapače to možemo pozdraviti. Ova direktiva i ovaj zakon kratko bi se našim građanima mogao predstaviti kao nova osobna iskaznica koja će zamijeniti funkcionalnosti e-putovnice i naravno da protiv toga nema nitko ništa. Međutim, ono što ja zamjeram, dakle meni je drago da mi po tehnologiji, po čipovima koje ćemo sada ugrađivati u naše osobne iskaznice možemo pratiti trendove na razini zemalja članica EU, ali me boli to što nažalost mi ne možemo pratiti trendove i po kvaliteti upravljanja. Dakle, osim što se prenosi direktiva zapravo se ne zna što se s novom osobnom iskaznicom želi postići, osim možda da rok trajanja osobnih iskaznica prilagodimo roku trajanja čipova proizvođača, a pri tom ne znamo odgovoriti na pitanje tko je proizvođač čipova koje smo naručili? Jesmo li mogli napraviti jednu studiju i analizu, pa uzeti nekog drugog proizvođača čiji čipovi imaju duži vijek trajanja? Ne znamo niti koja je cijena jednog jedinog pojedinačnog čipa. I toliko o transparentnosti. Dakle, transparentnost koja se vrlo često koristi od strane vladajućih u njihovom rječniku je samo jedna prazna floskula bez bilo kakvog konkretnog sadržaja koji bi se mogao vidjeti po načinu na koji se implementiraju i provode pojedine politike. Kada govorimo o toj netransparentnosti, postoji još jedan veliki problem, a to je problem lošeg upravljanja i to je razlog zašto smo sada neuspješno društvo i zašto ćemo neuspješno društvo i ostati. Naime, novi čip nudi brojne funkcionalnosti, ali te funkcionalnosti nisu pripremljene u praksi, reći da ćemo sa osobnom iskaznicom putovati umjesto putovnice stvarno nije, nije otkrivena Amerika. Ali ako kažemo da će ta osobna iskaznica spojiti funkcionalnosti sa zdravstvenom onda na moje pitanje uvaženi državni tajniče trebali ste reći jesu li sustavi pripremljeni ili nisu? Ne može odgovor glasiti „vrlo vjerojatno će se broj iz zdravstvenog osiguranja naći na tom čipu“. Mene takav odgovor ne zadovoljava. Mene bi zadovoljio odgovor koji će jasno i decidirano reći, meni i svim hrvatskim građanima „zdravstvena iskaznica više vam neće biti potrebna, moći ćete i lijekove podignuti samo na temelju vaše osobne iskaznice“, ali mi to ne znamo. Dakle, to znači da mi sustav uopće nismo pripremili. I dok uvedemo ili provedemo neku novu funkcionalnost dogodit će se to da će rok trajanja osobne iskaznice već isteći i tu ćemo ponovno ući u još jedan val novih troškova. Dobro je i to što navodno novi čip omogućava elektronski potpis, isto stvarno nismo otkrili toplu vodu s tim. I doista, tu se slažem sa onim klubovima koji su rekli zašto, kad smo već krenuli u ovakvu jednu provedbu, nismo predvidjeli mogućnost elektronskog glasovanja, pa da nam i za to služi osobna iskaznica ili ako ništa drugo barem za mogućnost elektronskog prikupljanja potpisa, evo lokalni izbori su nam pred vratima. Ne bi li bilo zgodno da samo sa osobnom iskaznicom možemo se negdje ulogirati i da sustav državne uprave može na taj način prikupiti potpise, pa ne bi imali sve one probleme koji se svaki puta kod prikupljanja potpisa u pisanom obliku pronalaze. Žao mi je što i nova Nacionalna razvojna strategija koja je u pripremi, o kojoj ćemo uskoro raspravljati u ovom saboru, spominje tu riječ „digitalizacija“, ali korištenje funkcionalnosti osobne iskaznice u pravcu elektronskih glasova, elektronskih izbora i referenduma nigdje ne spominje. Dakle, nije problem sam tekst zakona, sporna je njegova provedba i bit će sporna njegova provedba jer kažem svrhovitost i prave svrhovitosti ovog zakona nema. Čip pruža brojne mogućnosti, ali nažalost očito smo mi država koja te funkcionalnosti ne zna iskoristiti na pravi način, u punom kapacitetu odnosno za to očito ne postoji politička volja jer bi time nestala potreba za brojnim zaposlenicima unutar sustava državne uprave koji ovog trena predstavljaju veliko proračunsko opterećenje i proračunski teret. A kad smo kod proračunskog tereta nadovezat ću se na sve ono što je rekla i izvrsno poentirala gđa. Ružica Vukovac. Al ima još jedan element. Dakle, osim što nam izostaje analiza učinaka propisa i savjetovanje sa zainteresiranom javnošću je samo floskula, mi ne vodimo brigu niti o onom čl. 91. st. 3. ustava koji kaže da svaki zakon koji zahtjeva financijska sredstva mora navesti i izvore, a mi ukupan trošak ne znamo, niti smo u stanju reći jer [[Upadica: Vrijeme]] to nije trošak tih 70 kuna za novu iskaznicu [[Upadica: Vrijeme]] nego je trošak implementacije čitavog sustava, koliki je ne zna se. Hvala.
Imate jednu repliku, molim vas ostanite, uvaženi zastupnik Željko Lenart.
Zahvaljujem. Poštovana kolegice Orešković, dobro ste primijetili da je ponuđena nova osobna iskaznica potkapacitirana u odnosu na tehnologiju koju, koja nam je danas dostupna i koliko u biti tih podataka može biti sadržano u tome, pa i samo to što ste spomenuli, kada se sakupljaju potpisi vrlo je to lako složiti da to bude elektronski. Danas imamo bar kod koji prepoznaje svaki proizvod, pa isto tako može i osobnu iskaznicu. Ali ono što neće preskočit, to je ponovno trošak za građane RH. Kroz povijest smo već vidjeli nekoliko puta kako se iscrpljuju financijski građani sa ponavljanjem izdavanja nekih dokumenata koje nije trebalo i kratkoj njihovoj trajnosti. Smatram da bi ovu iskaznicu trebalo s obzirom da tehnologija to dopušta napraviti da traje duže vrijeme i da sadrži daleko više podataka jer to je vrlo lako moguće ugradit danas s njom s obzirom na tehnologije. Hvala.
Odgovor.
Dakle ponavljam, trošak osobne iskaznice nije 70 kuna kojeg građanin plaća na šalteru. Trošak osobne iskaznice je i čip kojeg plaća država, a trošak tog čipa ne znamo. Trošak osobne iskaznice je kompletna informatička implementacija, kao i trošak održavanja za kibernetičku sigurnost. Koliki je taj trošak mi to ne znamo, pa kako onda možemo usvojiti ovaj zakon i na koji način se to uopće može dovesti u svezi sa čl. 91. st. 3. koji kaže, ustava koji kaže da se moraju navesti izvori financijskih sredstava za zakon čija provedba traži financijska sredstva i možemo navodno reći u proračunu. Da, ali mene zanima kao građanina i kao zastupnicu koliki je taj trošak. To je ono što naši građani trebaju znati jer sve to ide iz njihovog džepa.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče. Iskoristit ću činjenicu da se raspravlja o Zakonu o osobnoj iskaznici da upozorim i predložim dvije stvari koje, a budimo iskreni nisam uspio napravit dok sam bio u vladi zato što ovoga sam imao mali otpor birokracije što ono bi se reklo. Prvo je, tiče se trajanja osobne iskaznice. Dakle, u nekim europskim državama osobna iskaznica traje slično kao i kod nas, ali uz jednu malu razliku što građanima čini lakšim da zapamte kad im istječe osobna iskaznica, a to je da ne istječe 10.g. nakon izdavanja nego na rođendan u 10.g. nakon izdavanja. Onda znate kada vam, koje godine vam istječe osobna iskaznica i napravit ćete novu. Dakle, to ne zahtijeva neki pretjerano veliki ili ako je 5.g. onda 5.g., to ne zahtijeva neki pretjerano veliki, veliku zakonsku promjenu, niti, niti softverska rješenja koja bi sad bila ovoga skupa, nego jednostavno da se građanima olakša činjenica da znaju kad im istječe osobna iskaznica, puno lakše nego ovako. Dakle, kada bi, kada bi ovoga to bilo tako, vi bi svi znali kad vam istječe osobna iskaznica, a sada rijetki među vama to znaju, budimo iskreni. Tako bi onda jedna bivša ministrica možda lakše znala kad joj je istekla vozačka dozvola, pa ne bi platila kaznu, al nema sad veze. Drugo, osobnom iskaznicom se između ostalog dokazuje identitet, prebivalište i ostalo. 2015.g. ili '14. uvedena je otočna iskaznica koja je u stvari dokazivala identitet i prebivalište temeljem čega ste imali pravo na povlaštenu cijenu koja traje, i ta iskaznica je trajala 5, traje 5.g. Dakle, sad negdje u ovo doba veliki broj otočana mora promijeniti i izvaditi novu osobnu iskaznicu. Mislim da svi podaci koji su se nalazili na otočnoj iskaznici se nalaze i na osobnoj iskaznici. Ne trebamo ni jedan drugi podataka koji nije na osobnoj iskaznici da morate imati još jednu iskaznicu za otočane. Ja sam moram priznat bio skeptičan i ljut kad se to uvelo jer sam smatrao da u okviru racionalnog ponašanja identitet i prebivalište se dokazuje dovoljno je osobna iskaznica. Nakon toga smo se na to navikli, ali sada nakon 5.g. kad treba ponovo napraviti novu ponovno se postavlja pitanje logičnosti da podaci koji se nalaze na, na osobnoj iskaznici se još jednom prepisuju na još jednu novu iskaznicu, to je dodatno birokratiziranje. Doduše, to je onda bilo u resoru Ministarstva pomorstva, a ne MUP-a, ali osobni podaci su, podaci su koji su iz ovoga MUP-ove evidencije, tako da, tako da u tom smislu ove dvije stvari koje ne bi ništa otežale državi, ali građanima bi olakšali, molim predlagatelja da prilikom slijedećih izmjena Zakona o osobnoj iskaznici uzme u obzir i ako smatra da su korisne, evo vidim da su zapisivali što mi je nekako drago da ih, da ih i prihvate. Zahvaljujem.
Imamo dvije replike, molim vas pričekajte. Prva je uvaženi zastupnik Milan Vrkljan.
Poštovani g. zastupniče, pa naravno da sve ovo što ste vi rekli i vaša prethodnica da je teško se ne složit. Međutim, imamo primjer da je jučer predloženi Zakon o zaštiti pučanstva od zaraznih bolesti u ovoj maloj povijesti hrvatske samostalne države 7. po redu. I naravno da je svaki taj zakon donosi sa sobom i financijske obaveze i teret za naše porezne obveznike. Pa mene zanima da li će ovdje prisutni predstavnici ministarstva ovo što su sad zapisali uzet u obzir i ugradit u novi zakon, prijedlog novog zakona, pa da mi možemo glasovat onda svi za to il će to bit i ostat na razini stranačkoj odnosno vladajući za, oporba protiv jer nijedan amandman i nijedno mišljenje nije uvaženo?
Odgovor.
Zahvaljujem. Pa u pravilu ne, ali nas ponekad ugodno iznenade. Kolegu Katića ja znam već 20.g. i vrlo rijetko me neugodno iznenadio ovoga i mogu se s njime vrlo konstruktivno i argumentirano raspravljati, čak i kad se, čak i kad se ovoga ne slažemo. Jednostavno ponekad je to izraz i jedne vrste pokazivanja moći možemo, al nećemo. A ponekad kada voda dođe do, do grla onda nije problem bilo s kime za sklopit većinu. Ja sam vrlo često, ako to gleda pozdravljam kolegu Antu Babića, s njime polemizirao kada je sa aspekta tadašnje opozicije napadao našu vladu kad smo mi bili opozicija jer je s njime u koaliciji bila potpredsjednica vlade gđa. Opačić koja je upravo bila zadužena za resor koji je on kritizirao i svaki put sam mu samo rekao ovoga, tamo se javi, to vam je sad koalicijski partner. Prema tome, savezništva se tu mijenjaju, to su tzv. labilne koalicije [[Upadica: Vrijeme]] a ovo će razmotrit vjerojatno.
Slijedeća replika uvaženi zastupnik Željko Pavić.
Poštovani zastupniče, drago mi je da ste spomenuli još jednu iskaznicu koja se koristi u RH jer to govori u prilog tezi koju sam spomenuo u svom govoru, a to je da bismo trebali na nivou države što je moguće više objedinjavati državne IT infrastrukture vezane za pojedine poslove. Sada recimo imat ćemo posebno tehnologiju za čitanje otočkih iskaznica, posebno za osobne iskaznice, posebno za sken pasoša na i iskaznica na, na granici i ne znam kolko još posebno za zdravstvenu iskaznicu. Trebamo raditi na tome da što je moguće više objedinimo te IT infrastrukture i da nam tehnološka rješenja budu jedinstvena. Na taj ćemo način omogućiti manje troškove u državi, omogućit ćemo jedinstveni pristup za sve poslove koje obavljamo sa elektroničkim ispravama. Molim vas vaš stav. Hvala.
Odgovor.
Što se tiče povezivanja različitih registara mene to podsjeća u stvari, ispravna bi bila izreka iz jednog filma „svakoga dana u svakom pogledu sve više napredujemo“. Naravno, sve veći udio korištenja informatičkih i drugih sredstava u svakodnevnom životu, dakle prije 20.g. nismo tu sjedili i imali pametne telefone, nismo čak ja mislim i laptop je bilo ono teško, ali … [[Govornik se ne razumije]] sam siguran nije bilo, nas upućuju na to da se sve više okrećemo informatičkoj tehnologiji i sve više pokazuje potrebu da to bude, da to bude dakle povezano. Recimo u ovoj reformi kad su uredi državne uprave išli u županije ja sam smatrao da bi dio koji je obavljao Ministarstvo uprave vezan uz biračke popise trebalo i matične, poslove matičnih ureda trebalo ić u upravni dio MUP-a, što neke zemlje imaju.
Slijedeća pojedinačna rasprava uvaženi zastupnik Erik Fabijanić.
Uvaženi potpredsjedniče, predstavniče predlagatelja, uvaženi dome. Ima jedna latinska izreka koja kaže „Omnia mea mecum porto“ Kad govorimo, dakle sve što imam nosim sa sobom. To je ono što ja nosim sa sobom. Ovdje ima najmanje novaca, a najviše plastike. Kad govorimo o plastici, onda što dokazujem sa tim plastikama? Da sam državljanin RH, jedna plastika, da sam član sabora, druga plastika, da sam predsjednik odnosno član županijske skupštine, treća plastika. Do nje imam i vozačku, a onda uz vozačku, onaj papir, piše i koja mi je krvna grupa. Zatim, dakle ne ulazeći u bankarski i financijski dio idem dalje kopat po svom novčaniku onda ću naći još 3 plastike, a zamislite, pardon 4, a 3 su vezane za zdravstvene usluge. Dakle, neko je davno rekao da moram imat plastiku, ali kao i kod kreditnih kartica, dakle prije ovih metalnih priljepaka, za zdravstveno osiguranje, pa onda da moram imati i za dopunsko zdravstveno, pa onda isto tako za europsku iskaznicu za zdravstvenu. To je puno plastike, to je puno novaca. Kad zbrojimo taj novac sigurno se više isplati to imati na jednom mjestu. Pa čak i e-građanina ako gledamo danas pristup više ne ide samo isključivo preko korisničkog imena i lozinke koju vam je dala FINA nego onaj dakle kojeg možete dobiti čak preko usluge Internet bankarstva, što je normalno. Dakle, slažem se da je to vezano za osobnu iskaznicu napredak, zato do onog trenutka kad možemo putovati avionima da možemo napraviti elektronski check-in sa osobnom iskaznicom koju izdaje RH. Točka. Ostalo možda, kada i ako. Žalosno. Dobro je da bar to imamo ne ulazeći sad košto imaju druge države. No činjenica je da se otvara samo neka mogućnost, da li, kada i ako. Vidite sa svim ovim plastikama koje sam vam ja sad pokazao, i one su otvarale neke mogućnosti, al su samo otvarale mogućnosti dok je došlo do te mogućnosti to je već bilo zastarjelo. Prema tome, alibi je odličan, pitanje stvaranja osobnog dokumenta po kojemu smo mi konačno državljani EU, odličan alibi, za šta? Bojim se nažalost ne zato da bi imali jedan efikasan sustav nego zato da bi se opet bavili državnim biferanstvima. Evo, zahvaljujem.
Imate jednu repliku, uvaženi zastupnik Arsen Bauk.
Zahvaljujem. Kolega Fabijaniću, inspirirali ste me u stvari da pogledam koje sve plastike ja imam. Neke su još u papiru zbog uspomena, ali vjerujem da je jedan dio naših građana gledajući vas u stvari shvatio da od svih tih plastika, plastika koja otvara najviše vrata ipak u ovoj zemlji je još uvijek članska iskaznica HDZ-a. Zahvaljujem.
Sad ja ne znam da li ima čip odnosno certifikat, ali, ali moguće.
Hvala. Nema više. S ovim smo iscrpili raspravu. Zaključujem raspravu. Glasat ćemo kad se steknu uvjeti. I sad imamo pauzu do 12 sati, u 12 sati je glasovanje. STANKA U 11,48 SATI
Godišnje Izvješće o poslovanju Financijske agencije za 2019., podnositelj je FINA. O ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44. st. 4. Poslovnika HS-a. Sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se Godišnje izvješće o poslovanju Financijske agencije za 2019.g.“ Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Utvrđuje da je glasovalo 121 zastupnik i zastupnica, 104 za, 9 suzdržanih, 8 protiv te je donesen zaključak kako ga je predložilo matično radno tijelo. Izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji sportskih udruga, podnositelj je Državni ured za reviziju i o ovoj točki dnevnog reda glasovat ćemo sukladno čl. 44. st. 4. Poslovnika HS-a. pa sukladno prijedlogu matičnog radnog tijela dajem na glasovanje sljedeći zaključak: „Prihvaća se izvješće o obavljenoj financijskoj reviziji sportskih udruga.“ Tko je za? Tko je suzdržan? Tko je protiv? Glasovalo je 116 zastupnika i zastupnica, 99 za, 11 suzdržanih, 6 protiv pa smo donijeli zaključak kako ga predložilo matično radno tijelo.