Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, otvaram Četvrtu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Pre nego što pređemo na dnevni red, molim vas da minutom ćutanja odamo počast pokojnom patrijarhu srpskom, gospodinu Irineju. Neka mu je večna slava. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 152 narodna poslanika. Podsećam vas da je članom 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine predviđeno da kvorum za rad Narodne skupštine prilikom usvajanja zapisnika i utvrđivanja dnevnog reda postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 186 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da postoje uslovi za rad Narodne skupštine, u smislu člana 88. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine. Na osnovu člana 287. Poslovnika Narodne skupštine, da li neko od predsednika odnosno ovlašćenih predstavnika poslaničkih grupa želi da zatraži obaveštenje ili objašnjenje? Reč ima narodni poslanik Đorđe Milićević.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedniče, poštovano predsedništvo, dame i gospodo narodni poslanici, vladajuća koalicija je uvek imala spremnost i volju da sasluša sugestije i predloge jednog dela opozicije, zapravo čitave opozicije ali ovde namerno ističem – jednog dela opozicije, kada je reč o izbornim uslovima. O tome smo razgovarali i na Fakultetu političkih nauka, iako ne znam zašto smo razgovore vodili tamo, jer takvi razgovori se vode u institucijama sistema, vode se u parlamentu, razgovarali smo i u okviru međustranačkog dijaloga i u tim razgovorima i vladajuća koalicija ali i radna grupa Vlade Republike Srbije pokazala je jedan odgovoran, ozbiljan i posvećen pristup. Radna grupa se nije deklarativno i formalno bavila ovim pitanjem, već vrlo konkretno i predložila konkretne izmene i dopune zakona. Jedan deo vladajuće koalicije je ove razgovore shvatio kao farsu, kao priliku da zavarava javnost, da bi sebe u tom trenutku predstavio kao žrtvu, iako su znali da je samo jedan izlaz iz njihove političke situacije, a to je očajnički i gubitnički potez, koji su i preduzeli – bojkot izbora. Nisu njih interesovali izbori, nisu njih interesovali izborni uslovi, njih je interesovalo samo jedno – da se predstave kao žrtve i da pokušaju da, ako je moguće, bez izbora dođu do vlasti i privilegija. Dok su predstavnici vladajuće koalicije o ovim važnim temama razgovarali u institucijama sistema, jedan deo tamo neke opozicije je o tome razgovarao u hotelskim lobijima. Inače, kakvi su to razgovori ako taj jedan deo opozicije dođe na jedan sastanak i kaže – ili 42 zahteva ili bojkot. Izvinite, to nije prostor za dogovor, to nije prostor za bilo kakvo kompromisno rešenje. Najveći deo onoga što je dogovoreno tokom međustranačkog dijaloga je zapravo sve, jer ja imam ovde agendu, učestvovao sam u razgovorima i sve ono što smo dogovorili tokom međustranačkog dijaloga je implementirano. To je bio stav i evropskih parlamentaraca koji su učestvovali u razgovorima i koji su rekli da je postojao jedan konstruktivan pristup, da je napravljen jedan kvalitativan iskorak napred, koji vodi ka demokratskom duhu. Zašto sam ovo napravio kao uvod za pitanje koje želim da postavim vama, predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije? Iz jednog prostog razloga, jer se poslednjih dana u javnosti ponovo pokušava od tamo nekog dela opozicije napraviti atmosfera u kojoj će oni biti žrtve. Između ostalog oni, predsedniče, kažu da ste vi rekli da ste protiv dijaloga i da ste protiv razgovora o izbornim uslovima. Ja znam da to nije bila vaša konstatacija, ali mislim da je važno da zbog građana Srbije, da zbog javnosti, odgovorite da li ste to rekli na takav način ili ste rekli da Narodna skupština Republike Srbije kao najviši organ zakonodavne vlasti ima svoju dinamiku, ima svoje prioritete i onog trenutka kada bude realizovala ono što je dogovoreno će doneti adekvatne odluke i u tom kontekstu. Znam i imam informaciju, gospodine predsedniče, da su vam se obraćali i gospodin Bilčik i gospođa Tanja Fajon. Tanja Fajon, koja je bila vrlo aktivna u izborima u Srbija, i ne samo parlamentarnim izborima, već, ne znam da li je gospodin Birmančević tu iz SNS, već i kada je reč o lokalnim izborima u Šapcu, što je za mene lično nezamislivo. Za mene je nepojmljivo da neko tumači i analizira u negativnom kontekstu izlaznost izbora na parlamentarnim izborima u Srbiji, gde je bila izlaznost oko 50%, a izabran je za evropskog parlamentarca prilikom izlaznosti od 28%. Dakle, nije ona osvojila 28%, nego je učestvovala i izabrana na izborima gde je izlaznost bila 28%. Da li su oni u tom pismu, gospodine predsedniče, navodili bilo kakav datum i bilo kakav rokove i sa kime mi to, gospodine predsedniče, u periodu koji je pred nama treba da razgovaramo? Sa vanparlamentarnim strankama? Pa njih je danas mnogo. Da li mi treba da zadovoljavamo sve njih da bi imali nekakve idealne izborne uslove iako oni nisu menjani od 2008. godine, nego su se tek prošle godine setili da o tome treba da razgovaramo. Nemojte na takav način da potcenjujemo i da degradiramo građane Srbije jer naše društvo i građani imaju sposobnost da prepoznaju prave vrednosti i šta hoće i kakvu Srbiju hoće i kakvu Srbiju žele i to su rekli na parlamentarnim izborima. Da li treba da razgovaramo sa evropskim parlamentarcima? Nemamo mi nikakav problem da saslušamo i njihove sugestije i predloge. Poštujemo mi i gospodina Kukana i gospodina Flakenštajna… Samo još pola minuta. Vi meni uglavnom uskraćujete vreme. (Predsednik: Kako uskraćujem. Sada je pet i 35.) Čini mi se da to samo činite meni. Odbijte mi od onih 20 minuta kasnije kada budem govorio. Još samo pola minuta. Šalim se naravno. Samo još 20 sekundi. Nemamo mi problem da saslušamo i njihove sugestije i predloge, ali, gospodine predsedniče, dajte da prestanemo i dajte da onemogućimo da neko vređa srpsku demokratiju. Nemamo problem da saslušamo i nevladin sektor, ali ne može nevladin sektor da bude organizator i moderator takvih razgovora i da nam na neki način vežu ruke, da od nas traže da izađemo sa konkretnim stavom, da sebi dižu cenu, na taj način nama vežu ruke, a opet nemamo stav u tom trenutku jednog dela opozicije koji je tada bio parlamentaran. Ako možete molim vas, pošto Poslovnik to dozvoljava, ne morate pisano da odgovorite, nego možete odmah ukoliko ste u mogućnosti da date odgovor. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Pošto ste me pitali, da ne bi bilo pismenog odgovora, ja sam više puta govorio i ponoviću i sada da Narodna skupština Republike Srbije će ispunjavati ono na šta se obavezala, a to znači da će biti nastavljen međustranački dijalog po planu kako je to napravljeno razmenom pisama između Mekalistera i tadašnje predsednice Narodne skupštine Maje Gojković. Vi dobro znate, u tome ste učestvovali, da je bilo tri sesije na tu temu i da je tada bilo predviđeno da će postojati druga faza tog dijaloga, posle parlamentarnih izbora, sa ciljem da on posluži kao dobra priprema da se završi i da bude plodotvoran do sledećih parlamentarnih izbora. U tom smislu sam ja rekao da je agenda Narodne skupštine, nije da vodi dijalog, nego da ispunjava naše ustavne i zakonske obaveze i da je naša agenda sada da donesemo rebalans budžeta, budžet itd, imajući u vidu da ni Evropski parlament sada ne radi zbog pandemije, da sam rekao da nije realno očekivati da će u ovoj godini biti nastavak dijaloga, naročito zato što će izbori, kako je predsednik Republike rekao, biti održani najkasnije, odnosno u aprilu 2022. godine. U tom smislu, ne vidim da ima bilo kakvog raskoraka između našeg stava i stava predstavnika Evropskog parlamenta o tome, koji i sami razmišljaju o sledećoj godini kao vremenu za održavanje i nastavak međustranačkog dijaloga. Znači, apsolutno je netačno da mi menjamo stav u odnosu na ono što je bilo ranije, ali se apsolutno slažem da niko nama ne može da utvrđuje agendu sa strane. Mi nismo ničija ekspozitura ovde, nego najviše predstavničko telo i nosilaca zakonodavne i izvršne vlasti Republike Srbije. Hvala vam. Reč ima Mirsad Hodžić. Izvolite.
Uvaženi, svoje prvo pitanje upućujem ministru poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede. Znamo da prirodni resursi i ljudski resursi i uslovi poslovanja određuju životni i privredni potencijal neke teritorije, određuju da li su ljudi na toj teritoriji zadovoljni ili se osećaju nemoćno. Zbog toga beže u veće gradove ili u inostranstvo. Niko ne beži od dobrog života i uslova. Prirodni resursi su velika prednost neke teritorije. Što se više prirodni resursi koriste u nekoj sredini to su bolji uslovi za život. Međutim, u Sandžaku lokalne samouprave i stanovništvo nemaju ništa od toga, sve je pod kontrolom drugih opština, kao što su Ivanjica, Kraljevo, Užice, Vranje itd. Navešću nekoliko drastičnih primera iz Sjenice, a takva je situacija manje, više u celom Sandžaku i Preševskoj dolini. Šume Sjenice pripadaju Ivanjici, šume Tutina, Novog Pazara pripadaju Kraljevu i tako redom. Svake godine se na Sjeničkoj teritoriji odseče i odnese hiljade kubika drveta. Uništavaju se i šume i putevi i od toga lokalna samouprava i stanovništvo nemaju nikakve koristi. Nismo u mogućnosti da dovedemo investitore za preradu drveta zbog opstrukcije iz Ivanjice. Tražim od ministra da mi objasni zašto je Ivanjici dato pravo da odlučuje o sudbini Sjenice i njenih građana? Na teritoriji Sjenice izvire sedam reka koje čine sliv Uvca na kome se nalaze tri veštačka jezera. Tu je specijalni rezervat Uvac na Sjeničkom jezeru. Stanište je beloglavog supa i meandri koji se smatraju svetskim čudom prirode, sa ledenom pećinom koja je jedna od najlepših na svetu. Sve to se nalazi na teritoriji Sjenice, a upravljanje rezervatom je dato Novoj Varoši, što je još jedan dokaz otimanja prirodnih resursa opštini Sjenica. Ribolovačko društvo Sjenice osnovano je 1958. godine i svake godine vrši poribljavanje Uvca i Vape, ali dozvole za ribolov, kao i dozvole za čamce, takse i ulazak u rezervat i pećinski sistemi se plaćaju Novoj Varoši. Tražim od Vlade da rezervat vrati na upravljanje Opštine Sjenica, a to podrazumeva ubiranje taksi, izdavanje dozvola za čamce i dozvola za ribolov. Svoje drugo pitanje upućujem ministarki za rudarstvo i energetiku. Naime, Sjenica je jedan od najhladnijih gradova Evrope. Devet meseci je grejna sezona, temperature padaju ispod minus 40 stepeni. U srećnim zemljama takve teritorije su oslobođene poreza i imaju druge povlastice. Logično bi bilo da u tako surovim uslovima država omogući građanima kupovinu drva, uglja i struje po nižim cenama. Rudnik Štavalj pripada resavičkim rudnicima. U njemu se proizvodi 80.000 tona uglja godišnje, a sjenička opština i stanovništvo nemaju nikakve koristi od toga. Zakon kaže da lokalnoj samoupravi pripada rudna renta. Zato pitam ministarku Mihajlović - zašto– se Sjenici ne uplaćuje rudna renta? Međutim, i pored toga što je građanima uskraćena rudna renta, koju garantuje zakon, naše javne ustanove, škole, obdaništa, bolnice, verski objekti su primorani da ugalj iz svog rudnika kupuju preko posrednika, naravno po većoj ceni. Zašto makar te ustanove ne dobijaju besplatan ugalj, kao deo rudne rente? Treće pitanje upućujem ministarki za državnu upravu i lokalnu samoupravu i ministarki kulture i informisanja i tražim od njih obaveštenje – šta će ovo ministarstvo uraditi povodom isključenja grejanja u džamiji Sultan Valida od strane nelegalne opštinske vlasti u Sjenici? Ova džamija je proglašena spomenikom kulture, od izuzetnog značaja. Obnoveljna je od strane turske agencije TIKA, a na zahtev Zavoda za zaštitu spomenika iz Kraljeva, kao jedina carska džamija u Srbiji. Kakve se to poruke šalju građanima kada se neko iz politikantskih razloga ovako igra sa jednim spomenikom i verskim osećanjima građana? Tražim od nadležnih ministarstva da hitno urade sve u svojoj moći da se džamiji bez odlaganja ponovo uključi grejanje. Odgovore na pitanja očekujem o zakonskom roku. Hvala.
Snežana tražili ste reč po Poslovniku, ali nismo otvorili sednicu. Reč ima Dragan Marković Palma.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, ja imam jedno pitanje i jedan predlog. Pitanje je za ministra poljoprivrede – kako da zaustavimo da poljoprivredni proizvođači večito rade za nakupce i trgovce? Nikada tovna junad nije bila jeftinija nego poslednjih meseci. Ako jedno tele košta 600 evra i mora poljoprivredni proizvođač da ga čuva od devet do 12 meseci, nekad je tovna junad bila pre par meseci 2,2 evra, a danas je 1,7, a da je cena u kasapnicama ostala ista. Gde te pare idu? Znači dupla šteta i za poljoprivrednog proizvođača i za kupce, sve one koji odlaze u prodavnice, kasapnice da kupuju, ono što se zove potrošačka korpa. Imajući u vidu da poljoprivredni proizvođač jednom godišnje prima platu, jednom godišnje dolazi do para, koji ima 10 junadi u štali, on na ovaj način gubi između 3.000 i 4.000 evra godišnje. Ne kažem da je kriv za to ministar poljoprivrede, ali moraće da se uključi i inspekcija, da vidimo gde ta razlika u ceni odlazi, da se dešava kao sada, da oni koji se bave preradom mesa i prodaju sveže meso u kasapnicama zarađuju i po dva puta više nego što je cena nabavka. Drugi moj predlog je da se Veljko Odalović, sekretar Skupštine, imenuje da ide da obiđe kovid ambulante, da obiđe narodne poslanike, da vidi u kakvom su zdravstvenom stanju i da da izveštaj parlamentu, i to već danas da krene da radi, imajući u vidu da on ima imunitet, da se ne plaši, da najbolje neko ko nema veze sa zdravstvom, a nema virus, nema ni simptome, on je u ovom trenutku zdrav čovek, a nema ni neki veliki posao u parlamentu, da to bude njegov zadatak. Siguran sam da svi ti pacijenti koji se tamo nalaze imaju maksimalnu uslugu, ali isto tako da dobijamo i savet kada je u pitanju preventiva i od nekog ko nije zdravstveni radnik ili lekar. Da se zahvalimo i zdravstvenim radnicima i lekarima. Iz dana u dan dobijamo informaciju da je neko od naših prijatelja dobio virus, ali ono što je najgore, siguran sam da preko 20% građana u Srbiji ima virus, a nema simptome. Sada kad se kaže - bio sam na nekom skupu, niko nije imao temperaturu, a posle tri, četiri ili pet dana neko lice se zarazilo ili dobilo koronu. Dame i gospodo, još jednom da apelujem da smanjimo malo, neću reći propagandu, nije to propaganda, ali malo manje medijske poruke, da svakoga dana mi slušamo kako će sutra da umre ovoliko, prekosutra onoliko. Moramo da radimo i da nosimo taj virus, kao da je to običan grip, da rade fabrike, da nam deca idu u škole. Evo, neki gradovi su uveli, ovo je pitanje za ministra prosvete, neki gradovi sami su uveli i doneli odluku da đaci ne idu u škole. Ne može grad da ima takvu autonomiju. Autonomiju nad decom imaju roditelji i roditelj ako da saglasnost da mu dete ide u školu, to dete treba da ide u školu ili u vrtić. Tako da, molim vas, predsedniče Skupštine, da izvršite konsultaciju sa Veljkom, pošto on nema pravo da diskutuje, da li prihvata ovaj moj predlog. Ne mogu da predložim da se stavi na glasanje, ali on stvarno treba da ode i da obiđe sve pacijente. Ne znam u ovom trenutku koliko je zaraženih narodnih poslanika. Ono što je meni poznato, jeste da ih je više od četiri. Mi trebamo da radimo i ne sme korona da nas uplaši, nas narodne poslanike, mi koji nemamo virus, a nemamo ni simptome. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Markoviću. Reč ima narodni poslanik Nebojša Bakarac. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani poslanici, poštovani građani, šest dana se vodi zverska kampanja protiv predsednika Republike i pokojnog patrijarha Irineja. Pitali su zbog čega je Vučić govorio na sahrani patrijarha Irineja? Pa, zbog toga što je najbolji predsednik. On je ponos Srbije. Pitali su zašto je Vučić kritikovao Tadića kada je govorio 2010. godine na sahrani patrijarha Pavla? Pa, zato što je Tadić najgori predsednik u istoriji Srbije, sramota Srbije. Vrlo jednostavno. Tražim obaveštenje od Ministarstva unutrašnjih poslova i Tužilaštva za organizovani kriminal o toku istrage koja se od prošle godine vodi protiv Đilasa i saradnika zbog osnovane sumnje da su oštetili RTS za 688 miliona dinara. Ministar Stefanović je prošle godine u julu potvrdio da se protiv tajkuna Đilasa vodi istraga zbog sumnje da je umešan u pljačku RTS-a. Saopšteno je da postoji osnovana sumnja da su Đilas i njegovi direktori u „Dajrekt mediji“ zajedno sa delom rukovodstva RTS-a učestvovali u ozbiljnoj korupciji u vezi sa kupovinom i prodajom reklamnih sekundi različitih TV emisija, pod uslovima koji nisu predviđeni zakonom. Po nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal, 28.08. prošle godine, saopšteno je da je pokrenuta istraga, i to zbog krivičnih dela zloupotreba položaja odgovornog lica u produženom trajanju protiv fizičkih i protiv pravnog lica „Dajrekt medije“. Podsetiću i ovo, kao gradski odbornik 12 godina sam bio svedok kako je to isto činjeno i u „Studiju B“ za onih pet godina dok je Đilas bio gradonačelnik, a „Studio B“ je bio gradska televizija koju finansira Grad Beograd. Ima li većeg sukoba interesa? I to treba istražiti. Ono što je interesantno, jeste da je Đilas u otvorenom pismu, koje je objavljeno u „Danasu“ 22.11.2018. godine, priznao, pazite – priznao, da je jedna njegova firma prihodovala 291 milion evra. Ali, Đilas nije imao samo jednu veliku firmu, već dve i niz manjih. Tako da, kada se sve sabere, Đilasove firme za njegovih deset godina u politici na tri funkcije, bio je direktor Kancelarije predsednika Republike, ministar, gradonačelnik, njegove firme su za deset godina na tri državne funkcije koje je on obavljao prihodovale 619 miliona evra poslovnog prihoda i 106 miliona evra čistog profita. Kako je to moguće? Da li je to postignuto putem zloupotrebe službenog položaja i trgovinom uticajem? Podsetiću da je predsednik Vučić kao jedan od šest prioriteta odredio borbu protiv mafije. Da li mafiju i kriminal predstavlja upravo to kada žuti tajkun političar ostvari tokom deset godina na državnim funkcijama i njegove firme 619 miliona evra poslovnog prihoda? Naravno da jeste. Da li kriminal predstavlja to što je do sada uhapšeno 55 saradnika žutog tajkuna političara, 50 njih vezano za Grad Beograd, gde su optuženi da su odštetili Grad Beograd u osam afera za 10 miliona evra, i pet njegovih saradnika koji su optuženi da su odštetili RTS za oko šest miliona evra? Političar tajkun, nećete verovati, tvrdi da je svih tih 55 ljudi nevino. To je nemoguće. Da li je kriminal kada žuti tajkun političar deset godina uzurpira garažu Grada Beograda i parking servisa? Da li kriminal predstavlja to kada šurak žutog tajkuna političara bude uhvaćen kako švercuje 2,4 kilograma kokaina? Da li kriminal predstavlja to kada najbliži saradnik žutog tajkuna političara iz Kuršumlije bude uhapšen sa 66 kilograma marihuane? Da li kriminal predstavlja to kada Marinika Tepić, potpredsednica žutog tajkuna političara, i kada njen najbliži prijatelj i saradnik biva uhapšen zbog toga što je neovlašćeno proizvodio i stavljao u promet 1,4 kilograma opojnih droga i bavio se nedozvoljenom proizvodnjom, držanjem i prometom oružja i eksplozivnih materija? Da li kriminal predstavlja to kada Marinika Tepić traži od tog istog svog najbližeg prijatelja i saradnika da iseli iz Pančeva novinara Miću Milakova? Sve je to kriminal, to je mafija. Pobedićemo mafiju! Živela Srbija!
Zahvaljujem. Ovde na mom ekranu nema više prijavljenih. Izvinjavam se, Đura Perić se u međuvremenu javio. Izvolite.
Poštovani predsedniče Narodne skupštine Srbije, dame i gospodo narodni poslanici, imam pitanje i predlog za ministra finansija, a radi se o sledećem. Mi već imamo devet meseci ovaj korona virus, ne zna se ubuduće koliko će ona još da traje, i moram da kažem da za sprečavanje tih infekcija koje nastaju treba dosta izdataka da bi se nabavila ta sredstva koja služe za zaštitu, kao što su maske, veća količina sapuna, dezinfekciona sredstva itd, pa je predlog moj da Ministarstvo finansija za zaposlene i penzionere koji imaju primanja niža od 30.000 dinara obezbedi jednokratnu pomoć, kako bi oni to mogli da nabave, a nadam se da je uvaženi ministar Siniša Mali veliki majstor i kreator ovih fiskalnih i monetarnih kombinatorika i da će moći da nađe u tom predlogu budžeta sa sledeću godinu ta sredstva, kako bi pomogli ovim najugroženijim koji nemaju mogućnost, a to nisu baš ni tako mala sredstva, jer mi svi dobro znamo koliko to iznosi i šta to za takve ljude znači. Hvala i nadam se da će se to prihvati.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Samira Ćosović. Izvolite.
Poštovani predsedniče, uvažene kolege i koleginice narodni poslanici, moje pitanje upućeno je Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. Naime, opština Prijepolje ima površinu od 827 kvadratnih kilometara i podeljena je na 75 katastarskih opština. Izradom digitalnog katastarskog plana, pre desetak godina, došlo je do grešaka u više katastarskih opština, kao što su Kovačevac, Brodarevo, Sedobro, Ivanje i druge. Te greške predstavljaju razlike u međama i međnim granicama koje iznose od 40 centimetara do dva metra. Tako se dešava da se dve kuće lepe, ali zbog pomenute greške ispada da jedna kuća ulazi u drugu po 40, 60 ili nekada i više centimetara, što nije logično jer niko ne bi gradio kuću na taj način. To izaziva velike probleme kod građana u vezi sa imovinskim odnosima, dovodi do sukoba između graničnih suseda katastarskih parcela, pa dolazi i do sudskih sporova kojima se ne nazire kraj, niti kako će se okončati, a i sudije su u problemu kako da presude zbog nejasne situacije. Moje pitanje glasi – šta će preduzeti Republički geodetski zavod, odnosno katastar, da se isprave greške u međama i međnim granicama između katastarskih parcela kako bi se sadašnje stanje rešilo? Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Sada nema više nikog prijavljenog. Nastavljamo sa radom. Obaveštavam vas da je sprečena da sednici prisustvuje narodni poslanik i potpredsednica Narodne skupštine Elvira Kovač. Dostavljeni su vam zapisnici Druge i Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Pošto današnjoj sednici prisustvuje većina od ukupnog broja narodnih poslanika, konstatujem da postoji kvorum za usvajanje zapisnika sa navedenih sednica. Pošto primedaba nije bilo, obaveštavam vas da je proverom u Službi za poslove Odbora za administrativno-budžetska i mandatno-imunitetska pitanja utvrđeno da niko od narodnih poslanika nije dostavio u pisanom obliku primedbe na navedene zapisnike. Prelazimo na odlučivanje. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaustavljam glasanje: ukupno – 186, za – 172, nije glasalo – 14. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, usvojila Zapisnik Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Stavljam na glasanje Zapisnik Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster na poslaničkoj jedinici. Zaustavljam glasanje: ukupno – 189, za – 176, nije glasalo –13. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, usvojila Zapisnik Treće sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Dame i gospodo narodni poslanici, u sazivu ove sednice koji vam je dostavljen sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno članu 92. stav 2. i članu 93. Poslovnika, potrebno je da Narodna skupština odluči o predlozima za stavljanje na dnevni red akata po hitnom postupku i o predlogu za spajanje rasprave. Poslanička grupa Jedinstvena Srbija je predložila da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. novembra 2020. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 191, za – 179, nije glasalo – 12. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa SPAS predložila je da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Narodnoj skupštini 12. novembra 2020. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 191, za – 178, nije glasalo – 13. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila ovaj predlog. Predsednik Narodne skupštine je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o utvrđivanju sastava Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. novembra 2020. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 191, za – 180, nije glasalo – 11. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila ovaj predlog. Predsednik Narodne skupštine je predložio da se, po hitnom postupku, stavi na dnevni red Predlog odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, koji je podneo Narodnoj skupštini 13. novembra 2020. godine. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 191, za – 182, nije glasalo – devet. Konstatujem da je Narodna skupština, većinom glasova, prihvatila ovaj predlog. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, podsećam vas da je Vlada na osnovu člana 159. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine pisanim putem 20. novembra povukla iz procedure Predlog zakona o davanju garancije Republike Srbije u korist Banke Poštanske štedionice a.d. Beograd, OTP banke Srbija a.d. Beograd i Vojvođanske banke a.d. Beograd po zaduženju Javnog preduzeća „Srbijagas“ Novi Sad po osnovu ugovora o dugoročnom kreditu za izgradnju gasovoda na teritorije Republike Srbije od granice sa Republikom Bugarskom do granice sa Mađarskom i drugim susednim zemljama sa Republikom Srbijom kroz ulaganje u kapital Akcionarskog društva South stream Serbia AG, Zug, Švajcarska, koji je predložen da se razmatra kao 13. tačka predloženog dnevnog reda ove sednice. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović na osnovu članova 92. stav 2, člana 157. stav 2, člana 170. i 192. stav 3, Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se obavi pod 1) zajednički načelni pretres o: Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o izmeni dopuni Carinskih zakona, koji je podnela Vlada i Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o carinskoj službi, koji je podnela Vlada. Pod 2) zajednički načelni i jedinstveni pretres o: Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu, projekat hitni odgovor Republike Srbije na Kovid 19 između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o Zajmu LD 2053–2020 između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za finansiranje javnog sektora, podrška naporima Republike Srbije na ublažavanju pandemije Kovid 19, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazumima o zajmu LD 2025-2019 između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za programski zajam, energetska efikasnost u zgradama centralne vlasti, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o Zajmu LD 2026-2019 između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za programski zajam vodosnabdevanje i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između KfW Frankfurt na Majni i Republike Srbije, zajmoprimalac koju predstavlja ministar finansija za Projekat rehabilitacije sistema daljinskog grejanja u Srbiji – faza pet, koji je podnela Vlada; Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između KfW Frankfurt na Majni i Republike Srbije, koju predstavlja ministar finansija za Projekat energetske efikasnosti u objektima javne namene – faza dva, koji je podnela Vlada i Predlogu zakona o izmenama Zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših Republika SFRJ, koji je podnela Vlada I pod 3) zajednički jedinstveni pretres o: Predlogu odluke o prestanku funkcije člana Fiskalnog saveta, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava; Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa SPS; Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine, koji je podnela poslanička grupa SPS; Predlogu odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa Jedinstvena Srbija; Predlogu odluke o izmenama Odluke o izmenama članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela poslanička grupa SPAS; Predlogu odluke o utvrđivanju sastava parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje, koji je podneo predsednik Narodne skupštine i Predlogu odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, koji je podneo predsednik Narodne skupštine. Da li narodni poslanik dr Aleksandar Martinović želi reč? (Ne.) Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaključujem glasanje: ukupno 191, za – 176, nije glasalo – 15. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Inače, želim da kažem da smo ovu sednicu zakazali sedam dana pre održavanja, u skladu sa Poslovnikom i kao što smo i obećali da sve zakonske izmene, odnosno sva akta koja dolaze iz Vlade su po redovnom postupku. To je i dovelo do promene da po Poslovniku amandmani se podnose tri dana pre početka rasprave. Jednostavno želimo da što više naš parlament radi po redovnom postupku, ne računajući, naravno, situacije kada je nešto obaveza po hitnom postupku zbog državnih interesa ili neke vanredne situacije, ili kada su u pitanju akti koje sama Skupština donosi, koji se pre svega tiču izboru određenih odbora, odnosno kadrovskih pitanja. Pošto smo se izjasnili o predlozima na stavljanje na dnevni red sednice akata po hitnom postupku i o predlogu za spajanje rasprave, na osnovu člana 93. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine stavljam na glasanje Predlog dnevnog reda, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaključujem glasanje: ukupno 193, za – 181, nije glasalo – 12. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila dnevni red Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini, u celini. Dame i gospodo narodni poslanici, Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo, na osnovu člana 168. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine predložio je da se po hitnom postupku vrsti u dnevni red sednice tačka – Predlog odluke o izboru Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, koji je podneo Narodnoj skupštini 23. novembra. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaključujem glasanje: ukupno 193, za – 181, nije glasalo – 12. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila ovaj predlog. Molim službu da pripremi prečišćeni tekst dnevnog reda koji smo izglasali. D n e v n i r e d: 1. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, koji je podnela Vlada (broj 011-1695/20 od 6. novembra 2020. godine) 2. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, koji je podnela Vlada (broj 011-1701/20 od 6. novembra 2020. godine) 5/3 JJ/CG 3. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, koji je podnela Vlada (broj 011-1702/20 od 6. novembra 2020. godine) 4. Predlog zakona o izmenama i dopuni Carinskog zakona, koji je podnela Vlada (broj 011-1703/20 od 6. novembra 2020. godine) 5. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o carinskoj službi, koji je podnela Vlada (broj 011-1707/20 od 6. novembra 2020. godine) 6. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Projekat „Hitan odgovor Republike Srbije na COVID-19“) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, koji je podnela Vlada (broj 011-1694/20 od 6. novembra 2020. godine) 7. Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 2053 (2020) između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za finansiranje javnog sektora - podrška naporima Republike Srbije na ublažavanju pandemije COVID-19, koji je podnela Vlada (broj 011-1696/20 od 6. novembra 2020. godine) 8. Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 2025 (2019) između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za programski zajam - Energetska efikasnost u zgradama centralne vlasti, koji je podnela Vlada (broj 011-1697/20 od 6. novembra 2020. godine) 9. Predlog zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 2026 (2019) između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za programski zajam - Vodosnabdevanje i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, koji je podnela Vlada (broj 011-1698/20 od 6. novembra 2020. godine) 10. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između KfW, Frankfurt na Majni („KfW“) i Republike Srbije („Zajmoprimac“) koju predstavlja ministar finansija za projekat „Rehabilitacija sistema daljinskog grejanja u Srbiji, faza V“, koji je podnela Vlada (broj 011-1699/20 od 6. novembra 2020. godine) 11. Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između KfW, Frankfurt na Majni („KfW“) i Republike Srbije („Zajmoprimac“) koju predstavlja ministar finansija za projekat „Energetska efikasnost u objektima javne namene, faza II“, koji je podnela Vlada (broj 011-1700/20 od 6. novembra 2020. godine) 12. Predlog zakona o izmenama Zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ, koji je podnela Vlada (broj 011-1704/20 od 6. novembra 2020. godine) 13. Predlog odluke o prestanku funkcije člana Fiskalnog saveta, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava (broj 02-1579/20 od 28. oktobra 2020. godine) 14. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa SPS (broj 02-1597/20 od 29. oktobra 2020. godine) 15. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa SPS (broj 02-1686/20 od 5. novembra 2020. godine) 16. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa Jedinstvena Srbija (broj 02-1757/20 od 12. novembra 2020. godine) 17. Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova i zamenika članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije, koji je podnela Poslanička grupa SPAS (broj 02-1753/20 od 12. novembra 2020. godine) 18. Predlog odluke o utvrđivanju sastava Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje, koji je podneo predsednik Narodne skupštine (broj 02-1784/20 od 13. novembra 2020. godine) 19. Predlog odluke o utvrđivanju sastava stalnih delegacija Narodne skupštine Republike Srbije u međunarodnim parlamentarnim institucijama, koji je podneo predsednik Narodne skupštine (broj 02-1783/20 od 13. novembra 2020. godine) 20. Predlog odluke o izboru Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo (broj 02-1867/20 od 23. novembra 2020. godine) Prelazimo na rad po utvrđenom dnevnom redu sednice. Takođe bih želeo pre nego što krenemo u raspravu, odnosno pre nego dam reč predlagaču, saglasno članu 27. i članu 87. stavovi 2. i 3. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će Narodna skupština danas raditi i posle 18,00 časova zbog potrebe da Narodna skupština što pre donese akte iz dnevnog reda ove sednice. Takođe bih želeo samo radi bolje informisanosti i planiranja našeg rada prenesem ono o čemu smo danas pričali na Kolegijumu Narodne skupštine Republike Srbije, a to je da imajući u vidu informaciju da nema amandmana koji su podneti na ovu prvu grupu zakona, što znači da neće biti rasprave u pojedinostima, a imajući u vidu predlog doktora Martinovića koji smo usvojili o spajanju tačaka, odnosno objedinjenoj raspravi koja će praktično biti u četiri celini, znači o zakonima, o međunarodnim sporazumima, o kadrovskim pitanjima ovde u Skupštini i četvrto o Predlogu za izbor Poverenika za zaštitu ravnopravnosti. Intencija da radimo, odnosno da danas završimo načelnu raspravu po ovoj prvoj grupi zakona. Sutra se radi po međunarodnim sporazumima i ugovorima i vezano za ova kadrovska pitanja, a u četvrtak bi nastavili raspravu o Povereniku i bio bi dan za glasanje. Govorim zbog planiranja rada Skupštine i zbog naravno prijava za diskusiju. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju Siniša Mali, ministar finansija, Slavica Savičić i Danijela Vazura, državni sekretari u Ministarstvu finansija, Snežana Karanović i dr Dragan Demirović, v.d. pomoćnika ministra finansija, Milena Tadić i Ljiljana Petrović, šefovi odseka u Ministarstvu finansija, Marijan Blešić, rukovodilac grupe u Ministarstvu finansija, Jelena Dragojlović, samostalni savetnik u Ministarstvu finansija i Milanka Marković, savetnik u Ministarstvu finansija. Saglasno Odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz dnevnog reda pod tačkama od 1. do 5, a pre otvaranja zajedničkog načelnog pretresa, podsećam vas da, shodno članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave u načelu za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Saglasno članu 157. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni pretres o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom sistemu i poreskoj administraciji, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, Predlogu zakona o izmenama i dopuni Carinskog zakona, Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o carinskoj službi. Sve ove predloge zakona je podnela Vlada. Koliko me obaveštavaju, evo sada je mogućnost da se javite po Poslovniku. Reč ima narodna poslanica Snežana Paunović.
Zahvaljujem, predsedniče. Uvaženo predsedništvo, reklamiram član 27. koji kaže – predsednik Narodne skupštine predstavlja Narodnu skupštinu, saziva njene sednice, predsedava njima i vrši druge poslove u skladu sa zakonom i ovim Poslovnikom. Uvaženi predsedniče, u skladu sa zakonom bi bilo i da svi prisutni poslanici imaju maske. Ako smo imali svest o tome da građanima Srbije jedan takav zakon donošenjem, odnosno obavežemo ih da nose maske, onda bi bilo korektno i odgovorno i prema svima nama i prema onima kod kojih ćemo se vratiti kada izađemo iz Skupštine da se ponašamo u skladu sa zakonima koje smo doneli. U tom smislu molim vas da, u skladu sa svojim ovlašćenjima, intervenišete i opomenete kolege koje, koliko god bile samouverene ili šta god, na taj način prezentovali ipak u odnosu na nas budu i pošteni i korektni i koriste maske dok sedimo u sali. Hvala.
Zahvaljujem se na ovoj intervenciji. Imajući u vidu poslovničke odredbe, ja bih sada trebalo da vas pitam, pošto je moje objašnjenje takvo da se apsolutno slažem sa ovim što ste rekli, pozivam sve narodne poslanike da se pridržavamo svih mera koje su neophodne da bismo sprečili sve negativne posledice do kojih može doći i zbog našeg rada ovde, imajući u vidu da nas ima 250, da li želite da se o tome izjasnimo, sigurno da ne želite. (Snežana Paunović: Ne.) Zahvaljujem se narodnoj poslanici Snežani Paunović. Sada bih zamolio ministra, pošto će on biti predlagač, da se prijavi. Izvolite, gospodine ministre. Vi ste naš ovde česti gost i za sada prvi gost iz Vlade.
Hvala puno. Poštovani predsedniče Narodne skupštine Republike Srbije, uvaženi poslanici, ako mi samo dozvolite, pre nego što krenem u obrazlaganje ovih pet zakona koji su danas pred vama, da sa vama i sa građanima Srbije podelim jednu lepu vest od sinoć. Dakle, Republika Srbija je juče po drugi put ove godine izašla na međunarodno finansijsko tržište. Izašli smo na Londonsku berzu i ponudili smo obveznicu od 1.200.000.000 dolara kako bi refinansirali, odnosno vratili skupu, najskuplju obveznicu koja je emitovana 2011. godine. Ne samo da smo uspeli u tome, imali smo šest puta veću tražnju od ponude. Preko 200 investitora najvećih na svetu se javilo da kupi našu obveznicu, ali smo uspeli da ostvarimo istorijski rezultat za našu zemlju, za građane Srbije. Mi smo uspeli da emitujemo tu obveznicu po stopi od 2,125%, a ona 2011. godine, koju su neki pre nas emitovali, bila je po stopi od 7,25%. Dakle, tri i po puta bolje, tri i po puta uspešnije. To vam dovoljno govori o poverenju koje strani investitori imaju i u Republiku Srbiju i u našu ekonomsku politiku i to je najbolji i najveći pokazatelj da stopa rasta našeg BDP-a koja će biti najviša u Evropi u ovoj godini pokazuje svoj rezultat. Konkretno, da vam kažem jedan podatak, da su 2011. godine emitovali obveznicu po kamatnoj stopi od 2,125% kao što smo mi, a ne od 7,25%, ukupna ušteda sam ona kamati bila bi 61,5 milijardi dinara. Preko 500 miliona evra. Uvaženi poslanici, za taj novac mogli smo pet novih kliničkih centara da napravimo, kao što je danas ovaj koji gradimo u Beogradu. Ono što smo dodatno uradili, hoću da vas obavestim, ne samo da smo dobili istorijski najnižu stopu u dolarima, mi smo istog dana, na osnovu analize koju smo uradili, išli i korak dalje, nikada se ovo nije desilo u našoj zemlji, zato sam malo i posebno srećan zbog toga, dakle, mi smo istog dana dolare hedžovali u evre i dobili smo stopu u evrima od 1,066%. Nikada u istoriji naše zemlje ni na jednu hartiju koju smo emitovali nije bila niža stopa. Dakle, ne povećavamo javni dug, vraćamo kredite i vraćamo obveznice koje je neko drugi uzimao pre nas, a koje su, ova posebno, dospevale u septembru 2021. godine i smanjujemo trošak našeg javnog duga. Veoma sam ponosan na to i hoću da svi građani znaju da smo pravu stvar uradili juče i da je to potreba ispravnosti naše ekonomske politike i to kaže međunarodno finansijsko tržište, to kaže Londonska berza, to kažu međunarodni investitori. To je najveća i najbolja potvrda onoga što u Srbiji radimo. Sada da se vratim na današnji dnevni red. Dakle, uvaženi narodni poslanici, pred vama je pet zakona, izmene i dopune tri poreska i dva carinska zakona. Ja ću samo ukratko i, naravno, ostajem vam na raspolaganju za sva dodatna pitanja koja imate oko toga. Dakle, prvi zakon je izmene i dopune Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Najveća promena se odnosi na pojednostavljenje poreskih postupaka. Za one koji imaju zahteve za povraćaj i preknjižavanje ili više plaćenog ili pogrešno plaćenog poreza, kao i zahteve za odlaganje plaćanja poreza koji duguju biće omogućeno da to urade preko e-portala poreske uprave, dakle elektronski. Ubrzavamo, pojednostavljujemo procedure. Kada su u pitanju izmene Zakona o republičkim administrativnim taksama, takođe, ukidamo, smanjujemo dosta taksi kako bi okruženje, odnosno opterećenje na privredu i umanjili. Izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu, to je veoma važna izmena, dakle, uvode se novine da porez na nasleđe i poklon i porez na prenos apsolutnih prava više neće raditi poreska uprava, već će biti prenesene na lokalne samouprave. Ovo i jeste poreski izvor, odnosno izvor prihoda za lokalne samouprave, tako da s jedne strane smanjujemo opterećenje koje poreska uprava ima. Može da se bavi svojim izvornim aktivnostima i ovlašćenjima, a s druge strane dajemo mogućnost lokalnim samoupravama da se na pravi način organizuju i da maksimiziraju naplatu poreza, onoga što predstavlja i njihov prihod. Ove izmene stupaju na snagu 1. januara 2022. godine. Dakle, dajemo dovoljno vremena da se sve to sprovede i u praksi. Kada su izmene i dopune Carinskog zakona u pitanju, menjamo dva člana. Ono što je najvažnija promena, a to je da pomeramo rokove kada je zastarelost carinskog duga u pitanju, tako da dajemo mogućnost državi, duže vremena dajemo državi da reaguje i da svoje interese zaštiti. Konačno, predložene izmene i dopune Zakona o carinskoj službi proširujemo krug carinskih službenika koji su ovlašćeni za pokretanje carinskog prekršajnog postupka. Na taj način ti sami postupci carinjenja, odnosno carinskih prekršaja biće brži i efikasniji. Toliko od mene. Ostajem na raspolaganju zajedno sa mojim timom za sva pitanja koja možete da imate. Radi se o veoma važnim zakonima, radi se o zakonima na kojima smo uprkos Kovid-19 i uprkos svim ostalim obavezama koje imamo, dugo i precizno radili kako bi unapredili s jedne strane i rad carinske uprave, s druge strane i rad poreske uprave. U Danu za glasanje nadam se da ćete podržati ove izmene zakona. Hvala puno.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Da li izvestioci nadležnih odbora žele reč? (Ne.) Da li predsednici odnosno predstavnici poslaničkih grupa žele reč? (Da.) Dragan Marković Palma. Izvolite.
Poštovani ministre, dame i gospodo poslanici, ovo je radosna vest da se Srbija našla na Londonskoj berzi. Šta to znači? To znači da će najmanje dva puta više biti zainteresovanih stranih investitora da donose novac u Srbiju, da otvaraju nova radna mesta, a nije to samo otvaranje novih radnih mesta, već povećana proizvodnja domaćih fabrika i kapaciteta. Ono što ova država i ova Vlada brine o domaćim fabrikama, vlasnicima srpskim, oni koji imaju tradiciju preko 30, 40 godina da postoje pojedine kompanije. Veoma je važna i stabilnost dinara, koji u kontinuitetu, već osam godina kurs je stabilan, da postoji kako kreditna sposobnost formalno-pravnih lica, u formalno-pravnom smislu pravna lica, fizička lica, znači, danas ako neko ima čime da garantuje da će vratiti kredit, može da dobije kredit. Ako projekat i plan i studija izvodljivosti, kako se to kaže u ekonomskom smislu, je pozitivna, to lice može da računa na kredit. Takođe, želim da pohvalim da se odlaže plaćanje poreza za one subjekte koji u ovom trenutku možda nisu naplatili svoje proizvode, a prodali nekom, a takvih slučajeva ima, pogotovo kada je u pitanju eksport-import. To je uvoz-izvoz, za one koji ne znaju, da zbog korone je i smanjen i protok saobraćaja i sve ono što se zove transakcija, kada je u pitanju plaćanje. Takođe, ima i dve stvari koje su važne za lokalnu samoupravu, porez na apsolutna prava. Inače, to je porez kada se prodaju neke nekretnine, određeni procenat se plaća, za one koji ne znaju, da li je tako ministre, ta sredstva idu za lokalnu samoupravu i povećavaće se tzv. „izvorni prihodi“, a izvorni prihodi su ono što je zagarantovano lokanoj samoupravi, a naravno da je i veoma važna i ekonomska stabilnost države i ono što se zove redovna obaveza države kada su u pitanju plate, penzije, da su redovne, i ne samo da su redovne već se i povećavaju. Posebno ministre, želim da pohvalim da u sledećoj godini će biti penzije isplaćivane po švajcarskom modelu. Švajcarska je jedna od najstabilnijih država. Znate kako je švajcarski franak skakao pa je onda morao da reaguje i MMF i neke velike sile da zaustavi, hvala Bogu, da je država i tu izašla u susret za one koji su uzimali kredite u švajcarskim francima. Takođe, nisam stigao da pročitam sve ove predloge zakona, ali u izlaganju ministra kada je u pitanju stara devizna štednja, da li je tako ministre, da i tu oni koji su imali i krvavo zaradili pare u znoju lica svog i ne samo u Srbiji, već i kao gastarbajteri u nekoj državi, da će ta sredstva biti isplaćena u određenom vremenskom periodu. Ako mi sada se upoređujemo sa nekim zemljama koje su pre sedam godina i danas mnogo jače od Srbije i u ekonomskom smislu i u zdravstvenom smislu i u vojnom smislu i da se mi takmičimo sada, i ne samo da se takmičimo sa tim državama, nego ih pobeđujemo, a to ne kaže predsednik Srbije, ministri, predsednik Skupštine, to neka tuđa komisija, kako bi mi Pomoravci rekli, na osnovu nekih kriterijuma su izneli i da Srbija ima dobru budućnost. Država koja ima dobru budućnost ima i samostalnost. Da se neće više dešavati kao ranijih godina da traže od nas i nešto što je protiv naše volje da nekada možemo da kažemo nećemo, jer ne zavisimo od pomoći međunarodne, da nam daju pare da ne vratimo ili da prodamo nešto kao što su radile neke moćne države iz EU. Prezadužile se, a onda su morale da prodaju nešto što je za njih ogromno bogatstvo. Neću da govorim o kojim državama se radi, ali ću reći da je Italija bila nekada simbol u svemu za Srbiju. Danas smo mi pretekli jednu moćnu Italiju i da je možda Italija najzaduženija država u Evropi po glavi stanovnika. Znači, u bilo kom segmentu, u bilo kojoj oblasti kada je u pitanju ekonomija i finansije, mi možemo da izađemo na crtu i da kažemo – e Srbija više nije onakva kakva je bila nekada. Samo je ime ostalo isto, a sistem se promenio, način delovanja i ono što se zove sigurnost, što je najvažnije za svakog člana porodice u Srbiji. Još malo samo da se potrudimo da zaustavimo odlazak mladih ljudi, ali kada je u pitanju odlazak, znate koliko građana Srbije se vraća iz zemalja EU u Srbiju i kažu – e ljudi, Srbija je najsigurnija država i u zdravstvenom smislu i ekonomskom. U nekim državama plaćaju preglede kada odu u bolnicu, a kod nas se ne plaća. Plaćaju testiranje i to po 250 evra po testu, po pacijentu. Kod nas je to nula. Neko treba da obezbedi te pare i ta sredstva i da pomogne građanima. Govorio sam malo pre o poljoprivredi da je razlika između cene koju proizvodi običan poljoprivredni proizvođač i cene koje se nalaze u kasapnicama, u klanicama, ali i tu isto država može da se pohvali da je bilo 15 hiljada dinara subvencija po grlu, a da sada je obećano još 20 hiljada, da li je tako ministre? Znači, i tu je uskočila država, ako nije kriva, niti ima odgovornost što su cene u kasapnicama iste, a nabavna cena im je manja od 30 do 40%. Zato Jedinstvena Srbija će glasati za ovaj set zakona jer smatramo da ovim setom zakona nema niko štetu, a imaće koristi svaki građanin u ovoj državi, svaki čovek i da mi imamo dobru budućnost. Šta je još najvažnije? Da postoji vizija sa logikom. Vizija sa logikom nije intuicija, pa sada vi kažete – ja osećam nešto. Vizija sa logikom nije intuicija. Sad vi kažete – ja osećam nešto. Ali, vi kad imate viziju sa logikom u ekonomskom smislu, to nema da odeš na trafiku pa kupiš, pa ti oni daju knjigu da pročitaš, nego si radio u životu, osetiš na svojoj koži kako je, uporediš se sa komšijom, mislim na neke druge države, i onda konstatuješ da dobro radiš. Znate, svugde se dešava u svetu da opozicija kritikuje. Ali, ja veoma retko mogu da čujem da oni kritikuju sada neki zakon, već nešto drugo, što nema veze sa današnjicom. Današnje vreme i pre osam-devet godina nije za uporediti, u bilo kom smislu, a pogotovo što je ova korona jača od NATO agresije. Samo treba da vidimo kako da sačuvamo živote, kako da što manje ljudi, daleko bilo, se desi ono što je najgore. Preventiva je veoma važna. Ta preventiva takođe se ne kupuje na trafici. Svako od nas pravi preventivu za sebe, za svoju porodicu i za one sa kojima se družimo. A preventiva je savet struke, da se nose maske i da držimo tu fizičku distancu, a ne socijalnu, kako neki govore, jer je fizička distanca veoma važna. Šta je najvažnije? Kada se nađemo na bilo kom skupu, da li je to slava, parlament, priča se 95% vremena o koroni. Korona je postala sastavni deo ne našeg života, nego priče. Izbegnite da što manje pričate o koroni. Treba da pričamo o lepim stvarima, o pozitivnim stvarima, da se deca rađaju u ovoj državi, da se hvalimo rezultatima i da to bude nešto što će biti tema svakog dana, a ne da plašimo i druge i sebe. Ne radi se ovde o hrabrosti. Naravno, ako neko kaže – ja se ne plašim od toga, sa njim nešto nije u redu. Ali, isto tako, zadrži za sebe taj strah ako ga imaš, ne prenosi na druge. A ne kad se vrati, sada, kažeš porodici – jaoj, čoveče, kao što pričaju, Palma reče da su dva poslanika obolela. Pa, zašto bi mi to krili? Bolje da poslanici dobiju koronu nego obični ljudi koji nas gledaju preko malih ekrana. Naravno, ne želim vama da imate koronu, ja sam je imao i znam šta znači, ali, nisam bio težak pacijent nego ništa nisam ni osetio. Dame i gospodo, imamo čime da se pohvalimo. Moja koalicija SPS i Jedinstvena Srbija podržava od 2012. godine ovu vlast i nismo pogrešili. Nama nisu važne funkcije, pogotovo nama iz JS i našem koalicionom partneru SPS. Nama je važno da gde god stanemo ljudi kažu – svaka vam čast, dobro radite, ima rezultat, taj rezultat je vidljiv i to ne samo statistički. Znate šta, jedan čovek mi je rekao – pusti, bre, statistiku, kad gurneš ruku u džep, džep prazan. A kad ti je to bio pun džep? Zaboravljaš kolika ti je plata sada, a kolika ti je bila nekada. Moram da kažem još nešto. Kažu da nije trebao predsednik Vučić da govori na sahrani patrijarha. Ljudi, on je ova država i vlast. Toliko je crkava napravljeno i uloženo i to nije za uporediti sa pre 10 godina i danas. Taj njegov govor uopšte nije bio politički. Taj govor je bio pravoslavni, emotivni i taj govor je bio da i oni koji su ga mrzeli, da kažu – ej, u pravu si sve što si rekao. Mi ne zloupotrebljavamo sada neki događaj, pa nemaš više šta da pričaš, pa pričaš o događaju. Vreme nije isto i ne možeš da se vratiš unazad i da kažeš – ti si sad to pričao, sad pričaš ovako, kao što nije isto ni 1999. godine, kada su nas bombardovali NATO zlikovci, a veliki broj tih država sada dolazi u Srbiju i neki njihovi tadašnji funkcioneri, itd. Znači, ne možemo da se vratimo deceniju unazad i da upoređujemo šta smo onda govorili a šta govorimo danas. Danas su dela najvažnija. Teorija je nešto što se zaboravi, a delo ne može niko da zaboravi. Ne može da zaboravi auto-put, ne može da zaboravi „Beograd na vodi“, ne može da zaboravi sve ono što se uradilo, klinički centri, bolnice, itd. Gde bi mi sada ove bolesne ljude smestili da nije toliko uloženo u zdravstvo? Čak su i pojedine hale sportova počele da se pune sa pacijentima. Nadamo se da ćemo smanjiti broj zaraženih i da Srbija krene putem kojim je i do sada išla. Taj put je put razvoja, put budućnosti, put ekonomije i put strahopoštovanja. Nikada nisu gledale naše komšije sa strahopoštovanjem Srbiju, a sada postoji strahopoštovanje u svakom smislu te reči, u bilo kom segmentu. Čak smo postali i turistički centar, iako nemamo more. Zamislite! Znate kako kažu – Mađarska ima flotu a nema more. Postali smo tranzitna država, gde se ogromne pare uzimaju od tranzita, pa ste trebali neke pare da uložite u puteve. Srbija je sigurna i bezbedna i u ekonomskom smislu. Strani investitori dolaze samo tamo gde su sigurne njihove pare i samo tamo gde se neće menjati zakoni svakih šest meseci i da oni dođu kad je neki star zakon, da im odgovara, a kasnije da jak lobi kaže – šta će nama proizvođač iz Nemačke, Italije i Francuske, ako mi možemo to sami da radimo. Sve treba da poštujemo i da otvorimo granice za svakog investitora, za svakog čoveka. Sigurni budite, veliki kapitalisti iz ovih zemalja koje sam pomenuo neće da idu u neku drugu državu ako su oni bolesni, pa da se mi plašimo da će nam oni doneti virus. Ali kada kažemo – otvoreni smo za vas, dođite, kod nas rade fabrike kao i što rade i da vidimo kako da uđemo na tržišta međunarodna gde su neke fabrike iz nekih država prestale da rade, a da mi postanemo dobavljači tih fabrika. Danas je veoma važno biti veći dobavljač nego da si kupac. Ima nešto što se zovu inputi, a inputi su repromaterijal i da mi budemo proizvođači jer tamo gde je proizvodnja, gde su manje usluge u procentima kada su u pitanju finansijski prilivi, gde je veća proizvodnja ta država je stabilna i toj državi ne može niko ništa da kaže, niti da je uceni. Kada su u pitanju vojska i policija i tu imamo čime da se pohvalimo i tu su, ljudi, uložene ogromne pare. Nešto smo dobili i besplatno od naših prijatelja. Ako niste moćni, ne da idete da ratujete, nego da ti neki znaju ako ponovo podignu ruku na vas, odnosno one nevidljive anđele, zlikovce, kako su ih nazivali pre, da neće dobro proći oni koji se nađu na nebu iznad Srbije. Jedinstvena Srbija će glasati za ovaj predloženi set zakona i da budžet u narednom vremenskom periodu bude u ovom smeru, u smeru kakav je bio i rebalans pre ne znam koliko dana ovde u parlamentu, da svaki čovek u Srbiji ima koristi i da Srbija ide napred. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Branimir Jovanović. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedniče, poštovani ministre, koleginice i kolege, smatram da su ova tri poreska i dva carinska zakona koji su danas na dnevnom redu u stvari zakoni koji uobličavaju stabilan pravni okvir kada govorimo o planu fiskalne politike. Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji je usmeren, rekao bih na tri cilja, odnosno na tri segmenta. Prvi od njih je usmeren na otvorene investicione fondove. Otvoreni investicioni fonovi za razliku od zatvorenih do sada nisu imali status pravnog lica, iako su bili upisani u skladu sa zakonom u odgovarajući registar. Na ovaj način mi regulišemo sada rad otvorenih investicionih fondova tako što će oni biti obuhvaćeni u naš poreski sistem. Tačnije, bilo je neophodno da se usaglasi Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji sa ostalim zakonima iz ove oblasti da bi otvoreni investicioni fondovi, odnosno alternativni investicioni fondovi bili deo poreskog sistema. Ulaganjem sredstava, investicioni fondovi imaju za cilj da ostvare što veću dobit. Oni obično ulažu sredstva u dužničke hartije od vrednosti i naravno, cilj im je u zavisnosti od toga da li žele veću ili manju dobit, da imaju veći ili niži stepen rizika. I to treba uvek imati na umu kada govorimo o pravnom regulisanju rada investicionih fondova. A, cilj poreske regulative jeste upravo da se napravi balans, balans između toga što je onima koji ulažu iz investicionih fondova s jedne strane veoma važna pravna sigurnost, a sa druge strane je važno da znaju koje su to njihove poreske obaveze, jer ipak oni ulažu određena sredstva. U Srbiji danas posluje 10 investicionih fondova i siguran sam da je svima važno da posluju u jednom okruženju koje ima stabilan pravni okvir, posluju sa manjim ili većim rizicima. Postoje rizici na koje oni mogu da utiču, rizici na koje je nemoguće uticati, a opet kada govorimo o tim rizicima, jedan od rizika sa kojima se oni susreću jeste i rizik promene poreskih propisa. Zato je važno da donošenjem ovih zakona imamo stabilan pravni okvir da bi investicioni fondovi, odnosno ulagači mogli da predvide situacije koje dolaze. Kod nas rad investicionih fondova, kako bih rekao, javnost nije upoznata sa radom investicionih fondova. Mi govorimo danas o otvorenim investicionim fondovima, a ja ću navesti dokle može da ide taj rad investicionih fondova. Navešću primer Državnog investicionog fonda Norveške. Taj investicioni fond sada vredi tri puta više od godišnjeg BDP-a Norveške, a znamo da je Norveška jedna od najbogatijih zemalja na svetu kada govorimo o BDP-u po glavi stanovnika. Ukupna vrednost tog fonda je tolika da u Norveškoj zahvaljujući Državnom investicionom fondu svaka žena, svaki muškarac, svako dete danas može u tom fondu da računa na 207 hiljada dolara, i taj fond će sigurno, zahvaljujući tom profesionalnom menadžmentu i odgovornosti nastaviti u budućnosti da radi uspešno. Ja sam ovaj primer samo naveo da pokažem koliki značaj može biti rada ovakvih jednih organizacija. Očekujem da će ove izmene Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji pre svega unaprediti polje fiskalne politike, da će doprineti razvoju fondova i tržišta kapitala i da će doprineti jačanju poverenja i sigurnosti investitora. Samim tim to će za posledicu imati da naše tržište bude atraktivnije i za domaće i za strane ulagače. Drugi segment odnosi se na pojednostavljenje poreskog postupka i mi ovim novim zakonskim rešenjima, izmenama i dopunama zakona to i činimo. S tim u vezi je i efekat, a to je i treći segment koji se odnosi na poboljšanje elektronske komunikacije između nadležnih poreskih službi i poreskih obaveznika. U prethodnim godinama je zaista mnogo urađeno na ovom polju i to je naravno jedan napredak koji je u skladu sa svim svetskim trendovima. Mi sada donošenjem ovih izmena i dopuna zakona dodatno ćemo unaprediti ovo polje. Naime, predloženim izmenama se omogućava da poreski obveznici u nekim situacijama mogu na elektronski način, odnosno elektronskim putem da komuniciraju sa nadležnim poreskim službama. Takvi su na primer, kao što je naveo ministar, malopre, zahtevi za povraćaj ili preknjižavanje pogrešno uplaćenog poreza, i sada ti zahtevi mogu da se podnesu elektronskim putem. Na taj način preko portala Poreske uprave komunikacija je jednostavnija, komunikacija je efikasnija i ima pozitivne efekte i za nadležne službe, ali i za poreske obveznike. I konkretna korist od komunikacije u elektronskom obliku je u uštedi vremena, u smanjenju troškova i naravno, u povećanju nivoa efikasnosti. Zakoni iz oblasti poreske politike su uvek i u velikoj meri značajni za svakog građanina svake države, samim tim i Republike Srbije, bilo da govorimo o onima koji preko poreza pune budžet ili da govorimo o onima koji ostvaruju određene prinadležnosti na posredan ili neposredan način iz budžeta. Poreski zakoni su temelj svake fiskalne politike, temelj fiskalne politike svake države, ali to nije njihova jedina uloga. Ja ću ovde istaći i upravo to želim da učinim, jednu socijalnu i društvenu dimenziju, odnosno korektivnu socijalnu funkciju u cilju preraspodele bogatstva jednog društva. Društvena solidarnost i socijalna odgovornost su temelji programskih načela SDPS i smatramo kada uvek govorimo o porezima, da poreska rešenja moraju da se odnose tako da se preraspodela bogatstva vrši na način da bogati plaćaju više poreza u korist siromašnijih slojeva stanovništva, jer su ti siromašniji slojevi stanovništva, smatram uvek ograničeni iz objektivnih razloga da steknu neko minimalno bogatstvo koje je im pruža jedan život dostojan čoveka. U razvijenim zapadnim zemljama takav princip se primenjuje, odnosno progresivno oporezivanje i želimo da jedan takav princip oporezivanja bude primenjiv i u našoj zemlji. Naravno, nijedan zakon, pa ni zakon iz domena poreske politike nisu večni, oni traže usavršavanje, modernizaciju, dopunu. Tako i ovaj Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Moram da napomenem da je ovaj zakon usklađen sa vremenom u kojem živimo, 21. vek je vek novih tehnologija, vek novih ideja, novih organizacija, inovativnih rešenja, zahteva za bržim odlučivanjem, kako na lokalnom nivou, tako i na višim državnim nivoima. Na kraju krajeva, mi smo aplicirali za članstvo u EU, neophodno je našu regulativu uskladiti sa regulativom država EU i mi na ovaj način to i radimo. U ovom setu izmena zakona osvrnuću se i na zakon o izmenama i dopuna Zakona o porezima na imovinu. I ovaj zakon tretira otvorene investicione fondove prvi put kao poreske obveznike i oni su stavljeni sada u isti pravni položaj, kao i svi poreski obveznici u Srbiji. U članu 4. ovog zakona uvodi se i obaveza plaćanja poreske obaveze za više lica koji su suvlasnici na zemljištu, ali kao imaoci prava na površini pojedinačno manje od 10 ari. To će biti značajno naročito za lokalne samouprave, kao potencijalni izvor prihoda, jer su mnoge stambene jedinice širom Srbije u Katastru nepokretnosti se uknjižili kao suvlasnici dvorišta oko stambenih zgrada i sada ćemo ovim izmenama i dopunama zakona omogućiti da lokalne samouprave mogu da računaju na veći prihod po ovom osnovu. Dolazim iz Kraljeva i mogu navesti neke podatke iz mog grada, a to je da na osnovu poreza na imovinu, Kraljevo u planiranim prihodima na osnovu tog poreza učestvuju sa 11,2% i moram da istaknem da je to značajan udeo i da je zahvaljujući Vladi Srbije napravljen jedan veliki pomak koji se odnosi na popis svih nepokretnosti na teritoriji lokalne samouprave. Mislim da je takva situacija u većini drugih opština i gradova u Srbiji. Nadam se da će ovaj proces legalizacije nelegalno izgrađenih objekata biti uspešno završen do kraja. Za to je, naravno, potrebno dodatno vreme, potrebna su i dodatna sredstva da se taj proces završi, ali, u svakom slučaju, siguran sam da idemo u pravom smeru. Na ovaj način mi ćemo postići jedan cilj, dobićemo veći obuhvat poreskih obveznika, a u suštini svaka zdrava ekonomija i svaka zdrava fiskalna politika tome i teži, pravednijem obuhvatu poreskih obveznika i samim tim poreske stope u budućnosti mogu biti niže. Kada govorim i dalje o Zakonu o porezima na imovinu, pozdravljam što se ujednačava amortizaciona stopa za sve nepokretnosti na teritorijama lokalne samouprave, što govori da je ovo jasno regulisano. Takođe, definiše se prosečna cena nepokretnosti, s tim što se sada za prosek uzima period od 12 meseci, umesto ranije 9 koliko je bilo. Smatram da je ovo rešenje pravednije nego što je to bilo u prethodnom periodu. Takođe, definisana je i nova obaveza, da se porez na nasleđe i poklon plaća i na pravo na digitalnu imovinu. To je upravo ono usklađivanje sa vremenom u kojem živimo. Drago mi je da je predlagač zakona prepoznao nove okolnosti. Socijaldemokratska partija Srbije će podržati ovaj set od tri poreska i dva carinska zakona, smatramo da su argumenti za izmene i dopune dobri i u danu za glasanje glasaćemo za njih. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Zoltan Pek. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedniče, poštovana zamenice predsednika, poštovani ministre sa saradnikom, dame i gospodo, pred nama je set zakona od pet zakona na dnevnom redu, tri poreska zakona i dva carinska zakona. Poslanici Saveza vojvođanskih Mađara će glasati za ove zakone. Nekoliko reči bih izneo o nekim zakonima koji su pred nama. Kao prvo, Predlog zakona dopune i izmene Carinskog zakona. Važeći Carinski zakon je donet krajem 2018. godine, a primenjuje se od juna 2019. godine. Ovaj zakon nam je potpuno usaglašen sa Carinskim zakonom EU. Kao što znamo, osnovni cilj naše države je da postane punopravna članica EU i onda zato naši državni organi imaju najveći cilj da naše nacionalno zakonodavstvo usaglase sa zakonodavstvom EU i carinski zakoni su između tih zakona. Kao što sam rekao, zakon je primeni od 2019. godine i došlo je do jedne značajne promene što je sad u Predlogu zakona, a tiče se naplate carinskog duga. Do sada je u zakonu bilo tri godine, a sad se povećava na pet godina i zastarelost na 10 godina. Ovde treba da istaknem da rokovi zastarelosti nisu predmet usaglašavanja sa Carinskim zakonom EU. Mislimo da svakako država mora da zaštiti svoj interes i zato smo za, da bi se povećavao ovaj rok od tri na pet godina. Drugi zakon je Predlog zakona o izmeni i dopuni Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Kao što smo čuli od kolege, u Predlogu ovog zakona otvoreni i alternativni investicioni fondovi postaju poreski obaveznici. Smatramo da je to pozitivno. Njihove poreske obaveze ispunjava društvo za upravljanje koje upravlja tim fondovima. Druga novina je u poboljšavanju komunikacije između poreskog obveznika i Poreske uprave. Kao što znamo, u poslednjih nekoliko godina računarski sistem, cela obrada baze podataka, komunikacija sa poreskim obveznikom je jako poboljšana u poslednjih nekoliko godina. Ovde je još jedna promena predviđena, i to kod zahteva poreskih obveznika za povraćaj više uplaćenih poreza ili eventualno ako nije na dobrom mestu knjižen pored da se izvrši preknjižavanje. Isto ove, kao i ostale zahteve, zahtev za porez kod kuće mogu da odrade poreski obveznici pored računara, jer preko e-portala Poreske uprave to svakako mogu da odrade. Mislimo da je ovako jednostavnije i lakša je komunikacija između poreskog obveznika i same Poreske uprave. Ovde bih još nekoliko predloga ili novina izneo. Kao prvo, preciziraju se obaveze Agencije za privredne registre u slučaju kada je poreskim obveznicima privremeno oduzet PIB i uspostavljena je mera zabrane sticanja i osnivanja novih privrednih subjekata. Propisuje se novo krivično delo poreske prevare u vezi sa porezom na dodatnu vrednost. Treći zakon o kojem bi malo pričao jeste Predlog izmene Zakona o porezu na imovinu. Kao što sam rekao, alternativni i otvoreni fondovi isto se ove javljaju kao novi obveznici, ali najveća izmena je u tome da jedan deo posla Poreske uprave će preći u lokalne samouprave i to 2022. godine. Zato treba da se pripreme same lokalne samouprave i treba da odrade ovaj posao što se tiče poreza na poklon, nasleđe i prenos apsolutnih prava, Za premeštaj radnika, arhive, same aplikacije, lokalne samouprave imaju vremena od 1. novembra do 31. decembra 2021. godine. Znači, imaju jedan interval od dva meseca da bi odradili ovaj posao, jer sa ovim porezima lokalne samouprave imaju izvorni prihod. Mislimo da proširenje poreskog odeljenja sa ovim poslovima lokalnih samouprave je pozitivno. Još ovde treba navesti da se predlaže ovim zakonom da se predmet oporezivanja proširi na nasleđe i poklon digitalne imovine. To je još novina u ovom zakonu. Novina u ovom zakonu je i da se jedan rok proširuje od devet meseci na 12 meseci kada je u pitanju prosečna cena ili osnovica za porez na imovinu u zonama lokalnih samouprava. To znači da se u svakoj lokalnoj samoupravi porezi na imovinu se plaćaju po zonama, u zavisnosti od toga u kojoj zoni se kupuje stan ili bilo koja nepokretnost. Što je bliže centru, to je opremljenija ova zona komunalijama i onda više vredi ta imovina ili kuća, stan ili bila šta što se kupuje. Osnovicu poreza su odredile lokalne samouprave po prosečnoj ceni. Prosečna cena se izračunavala po prodaji ovih nepokretnosti u tim zonama, a uzeo se interval od devet meseci, što se sad proširuje na 12 meseci, i to od 1. oktobra prethodne godine do 30. septembra tekuće godine je ovaj interval, znači, na 12 meseci je prošireno. U ovom predlogu zakona predlaže se još je i utvrđivanje poreske osnovice pomoćnih objekata da se razvrstavaju u istu grupu nepokretnosti gde su i garaže. Kao što sam rekao na početku, poslanička grupa SVM će glasati za ove zakone. Hvala.
Reč ima narodna poslanica Ana Čarapić. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedniče. Poštovani ministre, uvažene kolege narodni poslanici, na samom početku svog izlaganja iskoristiću priliku da izrazim duboku bol i tugu povodom smrti patrijarha srpskog gospodina Irineja. O njegovom doprinosu i značaju za očuvanje jedinstva srpskog naroda i očuvanje Srpske pravoslavne crkve pisaće istorija. Ono što ja mogu da kažem je, kao neko ko dolazi iz Toplice, kao neko ko dolazi iz Kuršumlije, da smo upravo zahvaljujući njegovom blagoslovu i zalaganju, nakon više od 40 godina borbe i čekanja, u 2020. godini dobili potpuno obnovljen manastir Svetog Nikole. Inače, manastir Sveti Nikola u Kuršumliji je prva zadužbina velikog župana Stefana Nemanje i zahvaljujući patrijarhu mi smo uspeli da obnovimo manastir koji je izgrađen pre osam i po vekova. Patrijarh sprski gospodin Irinej večno će živeti u našim mislima i srcima. Neka mu je večna slava i hvala. S obzirom da je ovo moje prvo izlaganje u Dvanaestom sazivu Narodne skupštine, iskoristiću priliku da svim svojim kolegama čestitam imenovanja i da im poželim uspešan rad. Kada smo kod današnjeg dnevnog reda, mogli smo da čujemo u uvodnom obraćanju od strane ministra, a i u toku dosadašnje rasprave od strane kolega ovlašćenih predstavnika iz ostalih poslaničkih grupa da danas na dnevnom redu imamo pet predloga zakona. U pitanju su izmene i dopune postojećih zakona, i to: Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, Zakona o republičkim administrativnim taksama, Zakona o porezima na imovinu, Carinskog zakona i Zakona o carinskoj službi. U biti predloženih izmena i dopuna zakona jeste zaštita finansijskog interesa Republike Srbije, sa jedne strane, dok sa druge strane nastavljamo sa sprovođenjem mera digitalizacije koje za cilj imaju kako pojednostavljenje, tako i snižavanje obavljanja pojedinih poslova, kako u privatnom, tako i u javnom sektoru. Pre nego što se osvrnem na predložene izmene i dopune zakona, iskoristiću priliku da vam čestitam, ministre, na svemu onom što ste uradili u suzbijanju posledica izazvanih virusom Kovid-19. Na početku same epidemije izašli ste sa ekonomskim paketom podrške, koji je tako dobro skrojen da danas kada pogledamo makroekonomske pokazatelje stičemo utisak da u Srbiji uopšte nema kovida. Ovde prvenstveno mislim na privredni rast. I ove godine stopa privrednog rasta je nadmašila sva očekivanja. Ministarstvo finansija i Narodna banka Srbije predviđaju da ćemo godinu završiti sa stopom privrednog rasta od minus 1%, MMF predviđa da ćemo imati minus 1,5% i to je najbolji rezultat u Evropi, imajući u vidu da je prosek razvijenih zemalja zapadne Evrope minus 7,8%. Čak je i evropski komesar za proširenje Evropske unije Oliver Varhej izjavio da je srpska privreda najmanje pogođena kovidom, zahvaljujući isključivo sveobuhvatnom paketu ekonomske podrške privredi. Takođe je izjavio da je Srbija najbolja u regionu i da se bolje nosi sa posledicama izazvane Kovidom-19 nego bilo koja druga država. Dakle, priznanja Vladi Republike Srbije stižu sa svih strana, i to od izuzetno kompetentnih ljudi i od izuzetno važnih kako evropskih, tako i međunarodnih institucija. Takođe, sedmu godinu zaredom uspevamo da održimo nisku i stabilnu stopu inflacije koja se kreće oko 1,5%. Da smo očuvali monetarnu stabilnost, o tome najbolje svedoči devizni kurs. Mi danas imamo jak i stabilan srpski dinar. Kada je u pitanju javni dug, prema najnovijim podacima, stopa javnog duga je nešto ispod 57% i to je zaista odličan rezultat zato što je 3% ispod nivoa Mastrihta1, a kada uporedimo naš javni dug sa razvijenim zemljama tek tada vidimo koliko smo ostvarili dobar rezultat, zato što stopa javnog duga najrazvijenijih zemalja zapadne Evrope premašuje čak 100% bruto društveni proizvod. Razlike između nas i razvijenih zemalja zapadne Evrope je u tome što se Srbija sama, sopstvenim sredstvima bori sa suzbijanjem posledica izazvanih ovim virusom, dok zapadnoevropske zemlje imaju pristup evropskim fondovima. Fascinantno je da smo i u uslovima krize premašili izdvajanja za javna ulaganja, i to za čak preko 27 milijardi dinara. Ovde prvenstveno mislim na izgradnju novih puteva, pruga, na rehabilitaciju postojećih puteva i pruga. Do kraja godine imaćemo dve potpuno nove kovid bolnice, i to u Kruševcu i Batajnici, zatim i u 2020. godini smo mnogo uradili na izgradnji najsavremenijeg kliničkog centra u ovom delu Evrope, u pitanju je Klinički centar Srbije. Ovo je zaista interesantno nama ekonomistima zato što u uslovima krize ono prvo što urade pojedine države jeste da smanje budžet za javna ulaganja. To se u Srbiji nije dogodilo, zato što Srbiju vode odgovorni ljudi čiji je interes građana iznad ličnog interesa. Ono što je jako interesantno je, poštovani ministre, da ste ekonomskim paketom podrške u potpunosti izbegli crni scenario koji bi inače zadesio našu privredu, kao što je zadesio privrede velikog broja zemalja u svetu. Crni scenario je zadesio našu privredu 2000-ih godina, 2010. godine, pa da kažem i 2011. godine, kada su neki neodgovorni ljudi vodili našu zemlju i privreda i ekonomija ne samo da nam je bila crna, nego crnje od toga nije moglo biti. Dakle, u uslovima epidemije država je sav rizik preuzela na sebe i ne samo da smo uspeli da sačuvamo postojeća radna mesta, nego smo uspeli da smanjimo stopu nezaposlenosti i ona se danas kreće na rekordno niskom nivou. Kada je SNS preuzela vlast, stopa nezaposlenosti iznosila je 27%, pre izbijanja epidemije nešto ispod 9,5%, a za prvih šest meseci 2020. godine 7,3%, što je zaista fascinantan rezultat. Ništa ovo ne bi postigli da prethodnih sedam i po godina nismo vodili odgovornu politiku, da nismo četiri godine za redom imali suficit u budžetu počev od 2015. pa do 2019. godine imali bi suficit u budžetu i ove godine da se nije desila ova situacija sa kovidom. Takođe, ne bi ovo postigli da 2014. godine nismo krenuli sa sprovođenjem mera fiskalne konsolidacije, dakle, mislim na uštede u javnom sektoru. Čak mislim da bi stanje u državnoj kasi danas bilo mnogo bolje da 2014. godine nismo imali katastrofalne poplave gde je procenjena šteta na 14 milijardi evra. Ali, bez obzira na sve to makroekonomski pokazatelji i te kako su nam u ovom trenutku dobri, mogu slobodno da kažem najbolji u Evropi. Kako nam privreda stoji najbolje govori o tome priliv budžet po osnovu poreza na dobit pravnih lica. Dakle priliv u budžet je premašio sva očekivanja što se tiče dobiti pravnih lica i čak 40% privrednika se nije prijavilo za meru ekonomske podrške koja se odnosi na odlaganje plaćanja poreskih obaveza, što znači da nam je privatni sektor uspeo da održi likvidnost i u ovim teškim i kriznim vremenima. Neverovatno je poštovani ministre koliko su se promenile teme u Srbiji. Za vreme izbijanja epidemije, za vreme vanrednog stanja i nakon toga u komunikaciji sa građanima sam stekla utisak da je najveći problem građana da li će moći 2020. godine da letuju ili zimuju van zemlje ili neće, da li će granice biti otvorene ili ne, kako bi mogli da letuju ili zimuju? Ne tako davno pre desetak godina najveći problem mojih roditelja, komšija, prijatelja, rođaka je bio kako da prežive, kako da prehrane porodice, kako da plate račune, zato što nam je ogroman broj ljudi bio bez posla i bez ikakvih primanja. Danas najveći problem građana je da li će moći da letuju ili zimuju van zemlje ili ne. Takođe fascinantno mi je da je cena stanova u Srbiji dostigla vrednost skoro 10.000 evra. Tražnja za takvim stanovima je na izuzetno zavidnom nivou. Kupci su uglavnom naši građani. Reč je o sportistima, reč je o zaposlenima IT sektoru, zatim o estradnim ličnostima, o ljudima koji se bave hotelijerstvom i ugostiteljstvom, a do pre par godina jedva da je cena nekretnina u Srbiji dostizala vrednost do 1.500 evra i to na najluksuznijim lokacijama. Zašto pominjem ovu činjenicu? Upravo iz razloga, zato što je cena nekretnina u jednoj državi najbolji indikator životnog standarda stanovništva u datoj državi. Upravo sve ove činjenice o kojima sam govorila su razlog ogromne mržnje i netrpeljivosti naših političkih protivnika prema nama. Ovo je razlog zašto se na dnevnoj osnovi upućuju pogrdni nadimci i predsednici Vlade i predsedniku države. Zašto se svakodnevno predsedniku države crta meta na čelu? Pa, politički protivnik oprostiće sve, ali uspeh neće oprostiti nikada. Razlika između SNS i naših prethodnika i naših politički protivnika je u tome što je politika SNS zasnovana na tome da svi građani u Srbiji danas žive bolje nego juče, a sutra bolje nego danas, dok je politika naših političkih protivnika i prethodnika da svi građani žive gore, kako bi Dragan Đilas i njegova samoprozvana elita živela bolje. E, pa takav scenario u Srbiji se više nikada neće ponoviti. Vas poštovani ministre i sve članove Vlade ne sprečava ni ova kriza da razmišljate o rastu životnog standarda svih građana, tako ste u aprilu mesecu trajno povećali zarade svih zaposlenih u zdravstvu za 10%, budžetom za 2021. godinu opredelili ste sredstva za novo povećanje zarada zaposlenih u zdravstvu za čak 5%. To je ogroman procenat s obzirom na epidemiološku situaciju. Takođe ste opredelili sredstva za povećanje zarade svih zaposlenih u javnom sektoru počev od 1. januara po stopi od 3,5% dodatnih 1,5% očekuje zaposlene u javnom sektoru od 1. aprila. Takođe, od 1. januara ide se sa povećanjem penzija po švajcarskoj formuli, po stopi od 5,9%. Imamo i povećanje minimalne cene rada, takođe od 1. januara, po stopi od 6,6%. To su sve pokazatelji rasta životnog standarda i značajni indikatori stanja u državnoj kasi, a po svemu sudeći stanje u državnoj kasi nam je izuzetno dobro. Kada je reč o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji predložene izmene i dopune zakona sa jedne strane imaju za cilj zaštitu finansijskih interesa Republike Srbije dok sa druge strane idemo dalje sa sprovođenjem mere digitalizacije, odnosno sa poboljšanjem elektronske komunikacije između poreskih organa i poreskih obveznika. Sa druge strane zakonsko rešenje uključuje otvorene investicione fondove i alternativne investicione fonde u poreski sistem. Imajući u vidu da ovi fondovi nemaju status pravnog lica a podležu registraciji poreske obaveze u njihovo ime i za njihov račun regulisaće društva za upravljanje ovih fondova. Na taj način doći će do povećanja sigurnosti investitora i doći će do razvoja tržišta kapitala. Zakonska rešenja sa jedne strane propisuje povećanje poreske discipline dok sa druge strane nudi poreskim obveznicima odlaganje plaćanja poreske obaveze kada za to postoje uslovi, zatim izmirenje poreske obaveze na rate. Zatim za poreske dužnike čiji je dug iznad 50 miliona dinara nudi se mogućnost da svoju poresku obavezu izmiruju davanjem određene nepokretnosti, kada za to postoji interes Republike Srbije. Dakle, zakonsko rešenje nudi određene pogodnosti za poreske obveznike. Kada je u pitanju Druga tačka dnevnog reda, reč je o izmenama i dopunama Zakona o republičkim i administrativnim taksama, suština predloženih izmena i dopuna jeste usaglašavanja predmeta taksene obaveze sa spisima i radnjama koje su u nadležnosti državnih organa. Inače, praksa je da svake godine donosimo ovakav zakon. Kada je reč o trećoj tački dnevnog reda u pitanju su izmene i dopune Zakona o porezu na imovinu. Novina predloženih izmena i dopuna zakona je kao što smo mogli i da čujemo u uvodnom izlaganju od strane ministra, prenošenje nadležnosti sa poreske uprave na jedinice lokalne samouprave kada je u pitanju utvrđivanje kontrole i naplata poreza na prenos apsolutnih prava, poreza na poklon i na nasleđe i to počev od 1. januara 2022. godine. Sa jedne strane jedinice lokalne samouprave imaće veće prihode po osnovu ovih poreza dok sa druge strane poreska uprava moći će efikasnije da obavlja svoje osnovne funkcije zato što se smanjuje nadležnost poreske uprave kada je u pitanju porez na prenos apsolutnih prava kada je u pitanju porez na poklon i nasleđe. Predložene izmene i dopune predviđaju takođe da su i otvorene investiciono fondovi i alternativni investicioni fondovi poreski obveznici poreza na imovinu. Takođe zakonsko rešenje grupiše pomoćne objekte zajedno sa garažama, detaljnije i preciznije reguliše ko sve ima prava na poresko oslobođenje i tako dalje. Četvrta tačka dnevnog reda tiče se Carinskog zakona. Kao što smo čuli od kolege u prethodnom izlaganju, mi smo Carinski zakon usvojili potpuno nov, dakle 2018. godine. Sa primenom se krenulo 17. juna 2019. godine. Naš Carinski zakon u potpunosti je usaglašen sa Carinskim zakonom EU i na taj način ispunili smo našu obavezu iz pregovaračkog Poglavlja 29, a tiče se carinske unije. Ovaj zakon, koji je na snazi, je dobar zato što prati savremeni trend globalizacije i ubrzava protok robe kroz našu zemlju. Kada je reč o izmenama i dopunama zakona, one su više terminološke prirode, nego suštinske. I, na kraju, imamo i izmene i dopune Zakona o carinskoj službi. Izmene i dopune su više tehničke prirode nego suštinske. Do sada smo imali situaciju da samo rukovodilac organizacione jedinice, odnosno carinske ispostave ima ovlašćenja za podnošenje zahteva za pokretanje carinskog prekršajnog postupka. Od sada će to ovlašćenje imati i službenik zaposlen u carinskoj ispostavi kada je rukovodilac odsutan, ali samo pod uslovom da carinski službenik poseduje određena znanja i kvalifikacije i da ga posebnim ovlašćenjem za obavljanje navedenog posla ovlasti upravnik carinarnice. Dakle, zakonska rešenja koja su na dnevnom redu i te kako su dobra i poslanička grupa Aleksandar Vučić – Za našu decu podržaće sve izmene i dopune zakona. Još jednom, poštovani ministre, čestitam vam na svemu dobrom što ste uradili u ovoj kriznoj i izuzetno teškoj godini po ekonomiji. Još jednom ste nam pokazali koliko je Srbija danas jaka i snažna, suverena i nezavisna. Pokazali ste nam da se Srbija danas sama, bez ičije pomoći može izboriti sa svim nedaćama koje je zadese, a da pri tom ponese titulu najvećeg pobednika u Evropi. Hvala vam.
Zahvaljujem ovlašćenom predstavniku poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu. Ispred poslaničke grupe SPS reč ima gospodin Đorđe Milićević. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine Orliću. Poštovano predsedništvo, gospodine ministre sa saradnicima i saradnicom, dame i gospodo narodni poslanici, najpre, gospodine ministre, raduje nas svaki vaš dolazak u Skupštinu, jer, evo, od početka mandata i u prethodnom mandatu prilikom svakog dolaska vi ste saopštavali dobre rezultate i dobre vesti za građane Srbije o to je pokazatelj jednog odgovornog, ozbiljnog i posvećenog pristupa kada je reč o fiskalnoj politici. To je, zapravo, nastavak onog puta koji je trasiran još 2014. godine kada su postavljeni temelji reformskog kursa Vlade Republike Srbije, nepopularni, mnogo puta do sada smo govorili o tome, nepopularni, hrabri potezi, potezi koji ne vode ka političkom marketingu i političkom rejtingu, ali nešto što jeste realnost i da nije bilo toga Srbija danas ne bi bila snažna, ne bi mogla da odgovori na izazove sa kojima se suočava, Srbija danas ne bi imala zdrav sistem koji je zasnovan na zdravim osnovama. Dakle, život i ekonomija, a ne spisak lepih želja i ono što bi građani želeli da čuju, ne ono što bi nas vodilo kao put ka finansijskom bankrotu i ka finansijskom sunovratu. Danas je pred nama pet zakonskih predloga ili izmena i dopuna zakona. Vi znate, gospodine ministre, svaki zakon se može politizovati i o svakom zakonu možete govoriti sa političkog aspekta, ali ovde govorimo o isuviše, rekao bih, stručnim zakonskim predlozima i nema prostora za politizaciju, već za konkretne stavove, razloge koji postoje da bi se ovi zakonski predlozi i podržali. Mi smo, naravno, kao poslanički klub vrlo studiozno i sistematično sagledali svih pet zakonskih predloga. Naravno, imaće podršku poslaničke grupe SPS. Ja ću pokušati da navedem i konkretne razloge. Dakle, najpre reč je o setu zakona kojim se unapređuje sektor fiskalne politike kroz širi obuhvat poreskih i taksenih obveznika i kroz značajno pojednostavljenje procedura. Dakle, podržavajući ove zakonske predloge mi, zapravo, želimo da podržimo cilj koji ste definisali i koji želite da realizujete, predlagajući ove izmene i dopune zakona. Ovaj paket zakona čije se izmene i dopune predlažu nesumnjivo treba da doprinese formulisanju boljeg zakonodavnog okvira, lakšem prepoznavanju poreskih i taksenih obaveza građana, a time i jednostavnijoj naplati dažbina koje postaju prihod i državnog i lokalnog budžeta, odnosno prihod imalaca javnih ovlašćenja koji imaju zakonsko pravo da naplate vršenje svojih javnih usluga. Najveći broj izmena u ovim zakonima, koliko smo mogli da sagledamo, tiče se međusobnog usaglašavanja propisa, ali i uvođenja nekih novih obaveza ili pojednostavljivanja različitih administrativnih procedura koje treba da građanima olakšaju ostvarivanje prava i izvršavanje obaveza, što svakako jeste cilj svih nas. Kada je reč o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, suštinske izmene zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji odnose se upravo na stvaranje zakonskih okvira kako bi se sistemom oporezivanja u Republici Srbiji obuhvatili i otvoreni investicioni fondovi, kao što je maločas koleginica govorila, alternativni investicioni fondovi koji nemaju svojstvo pravnog lica, a koji su upisani u odgovarajući registar, naravno u skladu sa zakonom. Takođe, zakonom se dalje pojednostavljuje poreski postupak i poboljšava elektronska komunikacija između nadležnih poreskih organa i poreskih obveznika, što poreskim obveznicima olakšava izvršavanje poreskih obaveza. S tim u vezi, otvoreni investicioni fondovi, odnosno alternativni investicioni fondovi koji nemaju svojstvo pravnog lica, a koji su upisani u odgovarajući registar u skladu sa zakonom, prema predloženim izmenama ovog zakona postaju poreski obveznici, s tim što će njihove poreske obaveze izvršavati društvo za upravljanje tim fondom. Dakle, ovim izmenama se u poreskom pravu stvara zakonodavni okvir za društva koja upravljaju fondovima kao tuđom imovinom i za to upravljanje snose rizike kojim se omogućava transparentno postupanje poreskih organa prilikom utvrđivanja kontrole i naplate poreskih obaveza ovih fondova. Pri tome trebalo je voditi računa da su ove izmene predložene u cilju unapređenja poreskog zakonodavstva, koje treba da doprinese razvoju investicionih fondova i tržišta kapitala i povećati sigurnost i poverenje investitora u stabilnost našeg celokupnog poreskog sistema. Na taj način će se povećati i interes investitora za naše tržište, u to smo u potpunosti ubeđeni. Važne izmene zakona odnose se i na efikasnost poreskog postupka koji će se obezbediti elektronskim komunikacijama i o tome je već bilo reči. Ovde se misli na određene poreske postupke, kao što su zahtevi za povraćaj i preknjižavanje više ili pogrešno plaćenog poreza ili zahtevi za odlaganje plaćanja dugovanja poreza koji će posle usvajanja ovog zakona moći da se dostavljaju elektronskim putem preko portala poreske uprave. Dakle, građani neće više morati da čekaju u redovima pred poreskim uprave. Kako je poresko pravo veoma osetljivo i često je predmet različitih tumačenja i prakse u primeni zakona, ovim izmenama se otklanja niz ovakvih nesuglasica koje su usporavale rad poreske administracije. Posebne bih istakao izmenu koja se odnosi na omogućavanje odlaganja plaćanja dugovanja poreza na način i pod uslovima koje će utvrditi Vlada Republike Srbije, a u cilju ublažavanja ekonomskih posledica nastalih usled pandemije Kovid-19. Takođe, pohvalio bih preventivnu zakonsku meru, a to je propisivanje novog krivičnog dela poreske prevare u vezi sa porezom na dodatu vrednost. Izmenama ovog zakona dodatno se daje pravna sigurnost građana i pravnih subjekata i obezbeđuje transparentnost u vođenju poreske politike. Kada je reč o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o prezu na imovinu, ovaj zakon sadrži niz izmena koje su najpre vezane za organizacionu strukturu i nadležnosti poreskih uprava u postupku naplate pojedinih poreza na imovinu. Tako se zakonom utvrđivanje naplata i kontrola poreza na nasleđe i poklon i poreza na prenos apsolutnih prava sa poreske uprave prenosi na jedinice lokalne samouprave. Ova izmena treba da doprinese efikasnijem poreskom postupku, imajući u vidu da ovi poreski prihodi po zakonu, inače, pripadaju jedinicama lokalne samouprave. Zakonom se i usaglašavaju rešenja koja se odnose na otvorene investicione fondove, odnosno, alternativne investicione fondove i njihove obaveze u vezi sa porezom na imovinu, kada su oni vlasnici imovine, držaoci ili korisnici nepokretnosti, na koje se taj porez i plaća. Utvrđuje se da su fondovi obveznici poreza na nasleđe i poklon i poreza na prenos apsolutnih prava kad imovinu koja je predmet oporezivanja stiču bez naknade, odnosno, prenose uz naknadu. Zakonom se otklanjaju i pravne praznine kod obveznika koji utvrđuju porez na imovinu samooporezivanjem, kako bi se obezbedila pravna sigurnost poreskih obveznika. Zakonom se obezbeđuje i potpuniji obuhvat porezom na nasleđe i poklon, tako što je predmet oporezivanja proširen i na nasleđe i poklon digitalne imovine. Kod poreskih oslobođenja treba istaći oslobođenje kod nepokretnosti koje su namenjene i koriste se za primarnu poljoprivrednu proizvodnju, kada je poreska osnovica za sve njegove nepokretnosti do 400 hiljada dinara. U suštini su zakonska rešenja u ovom posebnom zakonu usklađena sa Zakonom o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Promene zakonodavnog okvira u oblasti poreske politike imaju opravdanje kada doprinose pravednijem poreskom oporezivanju, ujednačavanju postupaka i poreske uprave, i naravno, kada su u interesu građana i kada su u interesu države. Izmene koje su sadržane u ovom setu zakona upravo to i treba da obezbede. I ako znamo, kada se pomenu porezi i poreski propisi, građani uvek strepe šta će se i koliko oporezivati i koliko će to uticati na kvalitet njihovog života. Ono što se uvek mora imati u vidu je da plaćeni porezi znače i više novca za obrazovanje, zdravstvo, socijalna davanja, za javne poslove i sve funkcije države, za policiju, vojsku, odbranu itd. Što se tiče Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o republičkim administrativnim taksama, ovde se usaglašavaju predmeti, odnosno akti koji podležu taksenim obavezama, bilo da je reč o novim poslovima iz nadležnosti organa, prestanku osnova za taksiranje obaveza ili spajanju pojedinih spisa ili spajanju pojedinih radnji. Da podsetimo da su takse vrsta naknade koju naplaćuju državni organi za vršenje nematerijalnih usluga. To su najčešće usluge administrativnih postupaka, carinskih i sudskih organa. Takse su javni prihod, odnosno prihod organa koji vrši uslugu i naplaćuje se po teritorijalnom principu. Kod utvrđivanja vrste i visine administrativnih taksi, država mora, svakako, voditi računa o tome da taksa nije, niti treba da bude cena usluge, već samo participacija za uslugu. Zato mora biti pristupačna i prilagođena ekonomskoj moći građana, pre svega. Ona treba da bude i stimulativna kada su u pitanju usluge kojima se podstiču određene delatnosti, ali i adekvatne kada je u pitanju korišćenje, pre svega, prirodnih resursa. Visina taksi treba da bude stimulativna zbog toga kako bi se povećao obim usluga za koje se plaćaju takse. Ukoliko su takse previsoke one mogu uticati na smanjivanje prihoda organa koji pruža uslugu i onda bi se kompletno finansiranje organa vratilo na budžet, odnosno povećalo budžetsko finansiranje. Izmena ovog zakona predstavljaju i usaglašavanje između ostalog sa krovnim zakonom iz ove oblasti, a to je Zakon o budžetskom sistemu koji predviđa da se takse mogu uvoditi i njihova visina propisivati jedino i isključivo zakonom. Zatim, važno je istaći da se zakonom pojednostavljuju procedure, spajaju postupci, a time i neke od taksi objedinjuju. Inoviranje nekih postupaka je uslovljeno regulativom „e-papir“ i akcionim planom Vlade Republike Srbije za pojednostavljenje administrativnih postupaka. Cilj ove regulative je da se građanima olakša ostvarivanje prava pred državnim organima i javnim službama i skrati maksimalno vreme ostvarivanja tih prava ili obaveza koje proizilaze iz vršenja određenih delatnosti. U ovom slučaju to su administrativne takse koje različiti organi naplaćuju za pružanje različitih usluga građana i privredi. Visina taksi treba da bude vezana za troškove koje organi imaju pri pružanju usluga pojedincima građanima, a za taj iznos pojedinac treba da dobije i kvalitetnu uslugu. Ovaj zakon se menja upravo na inicijativu organa koji pružaju usluge, a pokazala se potreba za usklađivanje vrste i obima usluga koje podležu taksenim obavezama i visinom administrativnih taksi. Zahteve i inicijative su dostavili, između ostalog, i Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Ministarstvo rudarstva i energetike, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Ministarstvo pravde, Ministarstvo unutrašnjih poslova, Zavoda za intelektualnu svojinu, Ministarstvo zdravlja, Republički geodetski zavod, kao i organizacije jedinice Ministarstva finansija, Uprava carina i uprava za sprečavanje pranja novca. Kada su konkretno zakonska rešenja u pitanju, podržao bih nove takse koje se uvode za odobrenje za istraživanje geotermalnih resursa za inženjersko, geološka, geotehnička istraživanja. Takođe, predložene su nove takse za zahteve koje podnose zdravstvene ustanove iz tačke 1. privatne prakse i organizacione jedinice fakulteta zdravstvene struke za proširenje delatnosti, kao i takse za potvrđivanje rešenja po zahtevu stranke. S druge strane je dobro rešenje kojim se na predlog Zavoda za intelektualnu svojinu smanjuju takse koje se tiču nekih procedura kod žigova, tj. taksi, kojima se štite patenti, pre svega. U celini, ovim izmenama poboljšavaju se i procedure i obuhvat taksama i sve administrativne takse regulišu ovim zakonom, umesto što su bile regulisane nekim drugim zakonima ili nekim drugim podzakonskim aktima. Dakle, stvaranjem boljeg zakonskog okvira u sektoru poreske politike, u sektoru poreske administracije ide u prilog jačanju sigurnosti poreskih obveznika, investitora, a svakako ovim se postiže jedan od ciljeva, a to je jačanje autoriteta države s jedne i obezbeđenja fiskalnih prihoda za realizaciju ciljeva socijalno odgovorne države sa druge strane. S toga, još jednom, gospodine ministre, u Danu za glasanje poslanička grupa SPS podržaće set predloženih izmena i dopuna zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem predsedniku poslaničke grupe SPS. Prelazimo na spisak prijavljenih za reč. Narodni poslanik Samir Tandir. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, koleginice i kolege narodni poslanici, poštovani ministre Mali danas govorimo o jako važnom setu zakona koji se tiče i poreza i carina. Ono što smo čuli od ministra i što nas svakako raduje jeste izlazak na Londonsku berzu, reakcije investitora, prelazak isplaćivanja penzija na švajcarski model i to je nešto što svakako treba da pozdravimo. Suština onoga o čemu danas govorimo jeste domaćinsko poslovanje koje smo imali prethodnih godina, jer da nije bilo tog domaćinskog poslovanja, reformske politike, odgovorne monetarne politike, fiskalne konsolidacije ne bi mogli da govorimo o nečemu kao što je povećanje ličnih dohodaka, isplaćivanje većih penzija, investicije u poljoprivredu, povećanje subvencija u poljoprivredu, investicija u infrastrukturu, investicija u zdravstvo itd. To je nešto što svakako treba da istaknemo i da pozdravimo. Ono što očekujemo od Ministarstva finansija jeste da posebnu poresku politiku treba u budućnosti voditi prema devastiranim opštinama. Podsećam da su većinom opštine Sandžaka, regije iz koje ja dolazim, devastirane. Sa promenom poreske politike prema devastiranim opštinama, to će biti u stvari najbolji signal za investitore, to će biti najbolji signal za ulagače, da ulože svoj novac, da otvore radna mesta i da onda rešimo i problem demografije. Međutim, ono što želim da istaknem ministru i njegovim saradnicima jeste da ne postoji kasa koja ne može da se potroši ukoliko je ona bušna, ukoliko iz nje sredstva izlaze bez kontrole. Ono što očekujem od Ministarstva finansija jeste još rigoroznija kontrola trošenja budžetskih sredstava, pogotovo kada se govori o lokalnim samoupravama. Primer lokalne samouprave koja se redovno kontroliše od strane DRI jeste opština Prijepolje, koja periodično svake tri-četiri godine ima kontrolu. Međutim, imamo primer opštine Sjenica, koja sedam godina nije imala kontrolu DRI i čiji dug u ovom trenutku sada prelazi 650 miliona dinara. Znači, to je skoro dve trećine njihovog budžeta. Njihovo poslovanje i rad lokalne samouprave je ugrožen. I ono što mi očekujemo jeste da Ministarstvo finansija, kao i druge nadležne institucije, Tužilaštvo za organizovani kriminal, policija itd, ispitaju zloupotrebe koje su proizvele da imamo situaciju da lokalna samouprava u Sjenici ima dug od 650 miliona dinara. Ono što moram takođe da istaknem sada jeste da je DRI prethodnih dana vršila reviziju pravilnosti poslovanja u opštini Sjenica, u delu koji se odnosi na javne nabavke za 2018. i 2019. godinu, kao i rashode za zaposlene u 2019. godini. U nacrtu izveštaja DRI navodi se da je za period 2018-2019. godina potrošeno suprotno Zakonu o javnim nabavkama najmanje 262 miliona dinara i da je u toku 2019. godine isplaćeno nezakonito najmanje 12 miliona dinara. Za jednu malu lokalnu samoupravu ovo su ogromna sredstva. Ono što od vas očekujem jeste da se kroz institucije sistema ispita šta je bilo sa ovim sredstvima, kao i sa projektom koji je sufinansiralo Ministarstvo trgovine i turizma, gde je Ministarstvo trgovine i turizma prebacilo 10 miliona dinara koji su sa budžeta volšebno nestali. Znači, pohvale za domaćinsko poslovanje, ali svakako ima još dovoljno prostora da utegnemo naše finansije i da vidimo gde su ta sredstva koja nam cure. Ono što mogu da kažem jeste da ćemo mi u danu za glasanje glasati za ovaj zakon. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeća prijavljena je Sanja Jefić Branković. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsedavajući, ministre sa svojom koleginicom, koleginice i kolege narodni poslanici, pred nama se danas nalazi set poreskih zakona, pa ću probati onoliko koliko mi vreme u okviru poslaničke grupe to dozvoljava da ukratko prokomentarišem svaki od njih. Najpre, Zakonom o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu nadležnost za utvrđivanje, naplatu i kontrolu poreza na nasleđe i poklon, kao i poreza na prenos apsolutnih prava, ovim izmenama prenosi se sa poreske uprave na jedinice lokalne samouprave. Nesumnjivo je da će navedena izjava dovesti do unapređenja poslovnih procesa i, u krajnjem slučaju, do naplate i kontrole navedenih poreza, posebno uzimajući u obzir činjenicu da se radi o porezima čije prihode u krajnjoj liniji naplaćuju, odnosno pripadaju jedinicama lokalne samouprave. Primera radi, odlukom o budžetu grada Niša za tekuću 2020. godinu, planirani prihodi po osnovu poreza na nasleđe i poklon iznosili su otprilike oko 60 miliona dinara. Kako živimo u eri digitalne ekspanzije, ovaj zakon, između ostalog, podrazumeva i proširenje samog predmeta oporezivanja, o čemu su moje kolege u prethodnim obraćanjima već govorile, pa se tako izmenama ovog zakona oporezivanje između ostalog odnosi i na nasleđe i poklon digitalne imovine, čime na jedan sveobuhvatan način predmet samog oporezivanja dobija neku svoju drugačiju formu. Izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji vrši se pozitivan uticaj pre svega na poreske obveznike, i to tako što im se omogućava da svoje zahteve koji se odnose na povraćaj više ili pogrešno uplaćenog poreza, refakciju poreza, poreski kredit, preknjižavanje ili namirenje dospelih obaveza po nekom drugom osnovu, kao i same zahteve koji se odnose na odlaganje plaćanja dugovanog poreza, sada dostavljaju nadležnom organu u elektronskom obliku putem portala poreske uprave, odnosno sa druge strane, poreskoj upravi se omogućava da na zahteve u skladu sa odgovarajućim poresko-pravnim odnosom zapravo odgovore takođe elektronskim putem, ukoliko se obveznik sa time saglasi. U svakom slučaju, jedan ovakav vid međusobne komunikacije stvara neki jednostavniji proces, smanjuje troškove, olakšava uzajamnu komunikaciju i povećava efikasnost u radu i u jednom i u drugom smeru. Navedenim izmenama zakona propisuje se i novo krivično delo – poreska prevara u vezi sa porezom na dodatu vrednost. Umesto dosadašnjeg neosnovanog iskazivanja iznosa za povraćaj poreza i poreski kredit, odnosno, faktički se vrši izmena bića postojećeg krivičnog dela, pa se tako radnja izvršenja, pored navedenog neosnovanog iskazivanja iznosa za povraćaj poreza i poreski kredit, sada obuhvata i radnja izvršenja krivičnog dela poreske utaje. Međutim, samo za PDV, i to tako da se objektivni uslov inkriminacije sada utvrđuje za period od 12 meseci, a ne za poreski period za koji se utvrđuje obaveza za PDV, kao što je to bio slučaj do sada. Na kraju, ukratko ću se osvrnuti samo na predložene izmene Zakona o republičkim administrativnim taksama, koje se u najvećoj meri odnose, odnosno donose sa ciljem usklađivanja važećeg tarifiranja sa tzv. Programom „e-Papir“. Jedna od izmena odnosi se na umanjenje iznosa takse koje je predložilo Ministarstvo turizma, trgovine i telekomunikacija. Ovim predlogom zakona smanjen je iznos takse za davanje mišljenja o identifikaciji robe, odnosno potrebi kontrole spoljne trgovine za pravna lica i preduzetnike, radi usklađivanja sa stvarnim troškovima te usluge, imajući u vidu da se ne daje mišljenje o primeni propisa, već se samo utvrđuje da li je za konkretnu robu potrebna odgovarajuća dozvola ili ne. Sveopšti utisak kada posmatrate set ovih zakona, koji se nalaze pred nama, jeste taj da će se njihovom primenom, osim usaglašavanja zakonske regulative sa praksom koju imamo, kao i otklanjanje nedoumica koje u primeni postoje i javljaju se, između ostalog doneće i do lakše primene propisa od strane samih obveznika sa jedne strane, ali i do funkcionalnije i operativnije uprave sa druge strane. Na kraju krajeva, svaka izmena i dopuna zakona teži upravo ka ciljevima koje sam navela. Iz tog razloga će SDPS u danu za glasanje podržati predloge ovih izmena zakona. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima Marija Jevđić.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, na današnjem dnevnom redu imamo poreske i carinske zakone kojima se još više unapređuje i modernizuje poreski i carinski sistem Srbije. Transformacija Poreske uprave potrebna je da bi se uspostavila savremena i efikasna administracija i na taj način se omogućilo stvaranje prostora za lakše i pravednije poslovanje privrede i građana koji su poreski obveznici. Najveći napredak je napravljen prelaskom na elektronsku sferu poslovanja i znamo da je od 1. januara 2018. godine moguće sve poreske prijave podneti elektronskim putem. Treba pohvaliti i znatno unapređenje administratiranja poreza i to zahvaljujući uvođenju savremenih tehnologija i razvojem elektronskom sistema za podnošenje poreskih prijava i plaćanja poreza. Tu mislim na Projekat „e-Papir“ kojim bi trebalo da se smanje administrativni troškovi privrede do 2021. godine za nekih 15 do 20%, zatim baš poreznik, odnosno šalter na kojem svi građani bez obzira na mesto prebivališta od poreskih službenika mogu da dobiju informacije o primeni poreskih zakona, mogu da dobiju stručnu pomoć pri popunjavanju poreskih prijava itd. Sve je to u sklopu portala e-uprave koji predstavlja centralno mesto elektronskih usluga za sve građane, privredu i zaposlene u državnoj upravi. Mislim da će upravo ovakvim načinom modernizacije rada poreske uprave i samim pristupom poslovanja na zadovoljstvo svih nas dobro poznata poštapalica – fali ti jedan papir, otići u zaborav. I danas vidimo koliko je značajna mogućnost pogotovo u trenutku kada želimo da sačuvamo zdravlje i živote naših građana, mogućnost da se elektronskim putem bez dolaska na šalter dobiju odgovori na sva pitanja, kao i razna uverenja. Osim što se poreskim obveznicima olakšava ispunjavanje obaveza, rad službenika postaje brži i efikasniji, podiže se i svest celog društva koliko je bitno i koliko je značajno plaćanje poreza, pa tako je vaše ministarstvo otišlo korak ispred i imamo interaktivne časove koji na jedan zanimljiv način deci u osnovnim školama objašnjavaju šta je porez, šta je fiskalni račun, zbog čega je bitno da se uzima fiskalni račun i da shvate da je plaćanje poreza državi obaveza. Samo predavanje prati i film pod nazivom „Porez plati, da ti se dobrim vrati“. Zbog svega navedenog imamo i indikatore koji nam ukazuju da je od 2014. godine pa do prošle godine Poreska uprava naplatila 36,4% više javnih prihoda za koje je zadužena i građani su stvarno shvatili koliko je bitno plaćati porez pa tako i u ovom nimalo lakom periodu za sve nas. Na primer, Poreska uprava je u Kraljevu u zadnjih 10 dana konkretno, od 9. do 19. novembra naplatila čak 52 miliona 400 hiljada dinara po raznim poreskim osnovama. U vašim izjavama, gospodine ministre, ovim povodom ste govorili da očekujete da će reforma Poreske uprave biti završena do 2023. godine i na taj način bi kroz takvu reformisanu poresku upravu podstakli dalji razvoj srpske privrede i učinili je što atraktivnijom i mi iz Jedinstvene Srbije ne sumnjamo da će tako i biti i imate punu podršku naše poslaničke grupe. Što se tiče predloženog Zakona o porezu na imovinu, njima će kroz član 6b. ponovo se uvesti termin - pomoćni objekti i meni je tu sve u redu, osim činjenice da čak i šupe za smeštaj ogreva ulaze u pomoćne objekte koji su predmet oporezivanja. Ovo govorim iz razloga što su u mnogim, pogotovu u seoskim sredinama te šupe napravljene od drveta i nisu čak ni zidane i mišljenja sam da nema smisla njih oporezivati. Možda ja nisam dobro razumela, ali bih volela da mi vi to pojasnite i zbog mene i zbog građana koji prate rad Skupštine i zbog pojašnjenja pomenutog zakona. Novina je i produžavanje perioda u kome je ostvaren promet nekretnine čija je cena bitna za utvrđivanje prosečnih cena sa deveto mesečnog na dvanaesto mesečni. Time se stvara realnija, mogu reći pravednija prosečna cena nepokretnosti u zonama. Htela bih da se vratim na rad poreskih službi i čuli smo tu kroz diskusiju kolega koliko je bitno da se porez na imovinu plaća, koliko je to bitno za državu, za funkcionisanje svih sistema u državi, ali ja mislim da je prosto za bolju kontrolu i za bolju naplatu poreza po lokalnim samoupravama nedostaju poreski službenici, poreski inspektori. Mogu konkretno da kažem za rad poreske službe u Kraljevu koja odlično radi svoj posao, s obzirom da imaju samo 15 službenika, od toga četiri poreska inspektora, a npr. taj posao u Čačku obavlja 30 ljudi, u Novom Pazaru 33 službenika. Imam još da govorim, ali s obzirom da moram da ostavim vreme i kolegi iz svoje poslaničke grupe, želim samo da vam naglasim da će poslanička grupa Jedinstvene Srbije u danu za glasanje podržati predložene zakone. Zahvaljujem.
Hvala vama. Sledeća prijavljena, Nevenka Kostadinova. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajući. Uvaženi ministre, uvažene kolege narodni poslanici, zakoni koji su na dnevnom redu su od velikog značaj za ekonomiju jedne zemlje, tj. za njenu privredu. Ja ću se osvrnuti na Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji koji je jako bitan za uslove poslovanje u jednom društvu. Čuli smo da je jedan od ciljeva ovih izmena zakona obuhvatanje otvorenih investicionih fondova koji nemaju status pravnog lica. Drugi cilj je pojednostavljenje i poboljšanje komunikacije između poreskih organa i samih poreskih obveznika i treće – pojednostavljenje tumačenja pojedinih odredaba i pojednostavljenje postupaka samog Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Kao neko ko četvrt veka plovi u burnim vodama privatnog biznisa, moja diskusija će se odnositi pre svega na pojednostavljenje i poboljšanje komunikacije između poreskih organa i poreskih obveznika i značaj tog pojednostavljenja i poboljšanja. Dakle, da bi poboljšali poslovnu klimu, ojačali privatni sektor naročito sektor malih i srednjih preduzeća, jako je važno napraviti tj. izgraditi partnerski odnos između poreskih i carinskih organa sa jedne strane i realnog tj. privatnog sektora sa druge strane. Vrlo često postoje suprotstavljeni stavovi između privrede i poreskih i carinskih organa i jako često realni sektor, pogotovo sektor malih i srednjih preduzeća gleda na poreske organe kao na neprijatelja, tj. kao na nekog od koga mu preti opasnost. Ovo je donekle i posledica ponašanja pojedinih inspektora koji su ti koji sprovode zakone, vrlo često tumačivši ih na svoj način. Često se dešava da sami inspektori dođu u kontrolu sa devizom - gde god smo došli, dobro nismo doneli i onda ceo tok kontrole ide u tom pravcu. Često se dešava da se kontrole završavaju sa obračunima koji privredni subjekti naravno moraju da plate, jer je tokom kontrole taj iznos utvrđen, a žalba ne odlaže izvršenje rešenja. Onda, poreski obveznik uloži žalbu i proces traje mnogo duže, naravno probijajući zakonom definisane rokove, ponekad se to oduži i godina. Veoma često mala preduzeća i ne prežive kontrole, tj. zapadnu u problem i ne dočekaju okončanje postupka i povraćaj sredstava koja su im inspektori nepravilno obračunali i povukli iz opticaja. Kao rezultat toga imamo ugašeno preduzeće i nekoliko radnih mesta, jako dugačak proces postupka i smatram da je država u tom slučaju mnogo više izgubila, nego što je dobila kroz naplatu određenog iznosa koji kasnije treba da vrati kontrolisanom privrednom subjektu. S toga smatram da treba graditi partnerski odnos između Poreske uprave i sektora malih i srednjih preduzeća, da Poreska uprava mnogo više deluje preventivno, savetodavno i da bude servis sektoru malih i srednjih preduzeća koji vrlo često nemaju kapaciteta da se nose sa svim izazovima u poslovanju. Jačanjem sektora malih i srednjih preduzeća, jačanjem privatnog sektora, mi jačamo ekonomiju koja je lokomotiva razvoja jednog društva, jedne zemlje i što nam je lokomotiva moćnija, ona će ići brže i vući mnogo više vagona za sobom. Na taj način ćemo stvoriti mogućnost da realni sektor bude primamljiviji u odnosu na javni. Tako ćemo najsposobnije i najbolje stručnjake prevesti u realni sektor i omogućiti ekonomsku stabilnost zemlje i ubrzani rast i razvoj. Kako se to radi, vi ministre najbolje znate. To je vaš paket mera u vreme pandemije od tri minimalca po svakom radniku i dva puta po 60% minimalca uz odlaganje poreza i doprinosa spasilo privredu Srbije, spasilo ekonomiju i dalo šansu mnogim privrednim subjektima da prežive, jer da tog paketa nije bilo veliko broj preduzeća danas ne bi bilo u životu, ne bi bilo aktivno, ne bi radilo. Zato, sve novine koje ministarstvo donosi, a imaju za cilj rasterećenje privrede, pojednostavljenje tumačenja i olakšanje komunikacije donosi korist kako privredi, tako i poreskim organima, ministarstvu i državi u celini. Na kraju da kažem da ću u danu za glasanje podržati set zakona koji je na dnevnom redu. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima Misala Pramenković.
Uvaženi predsedavajući, poštovani ministre, dame i gospodo narodne poslanice i poslanici, pred nama je jako važan set zakona iz oblasti ekonomske stabilnosti zemlje i čuli smo jako puno korisnih informacija od naših kolega. Ono na šta bih ja želela ukazati jeste nekoliko stvari. Zapravo, zakoni o poreskim osnovama i administraciji vode fiskalnoj konsolidaciji zemlje, što je jako značajno u pogledu ekonomske stabilnosti zemlje i to je jako važan segment ovih zakona. Sa druge strane, pohvalila bih činjenicu pojednostavljenja komunikacije između organa Poreske uprave, kao i poreskih obveznika. Jako je značajna mogućnost elektronske komunikacije u tom pogledu i to je nešto što će sigurno dovesti do efikasnijeg rada, kako samih poreskih organa, tako i olakšica. Velika je olakšica u pogledu samih poreskih obveznika. Međutim, sa druge strane, država mora imati obzira prema svojim građanima kroz različite programe poreskih olakšica koje bi, u ovim momentima ekonomske krize izazvane pandemijom Kovida-19 koja pogađa sve grane privrede, jako, jako bile značajne samim privrednicima. Mi smo iz Stranke pravde i pomirenja više puta i isticali značaj, recimo, pomoći selima kroz mogućnost smanjenja poreza ili čak oslobađanja poreza za sela koja su na nadmorskoj visini većoj od šest stotina metara. To bi jako bilo značajno i ovom momentu imati u vidu. Sa druge strane, rekla sam da ova kriza pogađa privredu, sve njene grane, ali ja bih želela istaći problem sa kojim se suočavaju stanovnici Pešterske visoravni u Sandžaku, jer imaju veliki problem, a samim tim i svi ostali poljoprivrednici i stočari u Srbiji sigurno se susreću sa tim problemom, a to je nemogućnost prodaje stoke usled slabe potražnje, jako niske maloprodajne cene. Njihove mogućnosti su jako, jako ograničene i dolazimo u rizik da se uzalud protraći sav njihov trud i višegodišnje zalaganje u smislu podizanja vlastitog gazdinstva, domaćinstva itd. Tako da, u tom smislu, pomoć i sluh države u pogledu određenih satisfakcija bi jako, jako bila značajna. Ta pomoć bi, svakako, nesumnjivo puno značila i drugim granama privrede, ugostiteljima i ostalim granama koje su jako značajne. Čuli smo, takođe, da se ovim setom zakona veće ingerencije prenose i na lokalne samouprave, što je jako značajno u pogledu naplate samoga poreza. Sa jedne strane, lokalne samouprave će u budućnosti kroz primenu ovog zakona više prihodovati, to je jako značajno, i njihova prihodovna strana će biti samim tim stabilnija. Međutim, ono na šta bih ja želela ukazati u ovom momentu, jeste činjenica i potreba da se sa državnog nivoa kroz institucije sistema povede računa i kontroliše svako trošenje budžetskih sredstava, jer činjenica je da su lokalne samouprave, posebno one koje su dodatno nerazvijene, kakve su, recimo, sandžačke opštine, u potrebi za investicijama, za sredstvima. Ukoliko dođe do različitih malverzacija finansijskih i do različitih zloupotreba položaja, to dodatno svakako može opteretiti i same građane, ali i sami budžet kako lokalne samouprave, tako i državni budžet. Mi smo, nažalost, u sedmicama iza nas imali činjenicu da smo svedočili brojnim zloupotrebama ili optužbama za postojanje sumnje na zloupotrebe upravo službenih položaja i određenih ovlasti od strane visokih funkcionera lokalne samouprave u Novom Pazaru. Pozdravljamo takav jedan čin i akciju od strane državnih organa i ukazujemo na to da se taj vid borbe protiv korupcije mora sprovesti od samog vrha države, pa dalje prema lokalnim samoupravama, prosto da na taj način finansijsko stanje, ekonomska stabilnost dođe do izražaja, a da se, sa druge strane, spreče zloupotrebe svake vrste. Hvala vam još jednom.
Zahvaljujem. Reč ima ministar, gospodin Mali.
Hvala puno. Uvaženi predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, kratko bih se osvrnuo samo na status reforme Poreske uprave. Par poslanika je primetilo, i to je veoma važno za građane Srbije, da nam je u toku reforma Poreske uprave. Krenuli smo sa tom reformom pre dve i po do tri godine. Kao što znate, organizaciono ta reforma je i završena, u smislu da je smanjen broj ekspozitura, smanjen broj filijala, idemo više na elektronsko poslovanje nego što je ono kako je nekada bilo, šaltersko poslovanje, pa se predaju razni papiri itd. Dakle, po tom pitanju trudimo se da pratimo ono što se dešava u svetu, ali velike promene, veliki izazovi, veliki posao je još pred nama. Dakle, mi ćemo naredne godine imati primenu dva veoma važna zakona koja treba da stupe na snagu 1. januara 2022. godine. Već do kraja godine pred vama će biti novi zakon o fiskalizaciji. Dakle, uvodimo novi način fiskalnih računa, obračuna fiskalnih računa. Imaćemo kase koje će u stvarnom vremenu davati podatke Poreskoj upravi koliko je računa plaćeno, koliko je računa izdato i automatski će se obračunavati i iznos poreza. To je veoma važno, ali daću vam samo jedan primer iz prakse. Dakle, u ovom trenutku inspektori Poreske uprave odlaze, da tako kažem, na slepo ili po prijavi do restorana, do pekara, do kafića, do onih za koje smatraju da ne plaćaju porez. Ovaj sistem će biti za njih mnogo povoljniji. Ako vidite, recimo, da neko stalno izlazi iz kafića, da izlazi iz pekare, trebalo bi da očekujete veliki broj fiskalnih računa, a nemate na sistemu, na nekom ajpedu, na nekom tabletu koji vam to pokazuje, onda odmah ulazite u taj objekat i odmah kontrolišete da li su izdati fiskalni računi ili ne. Dakle, ta terenska kontrola će biti mnogo jednostavnija. Naravno, veliki je tu broj i informacionih paketa uključen, koji će davati neke crvene zastave i ukazivati gde su problemi, tako da će rad Poreske uprave u mnogome biti olakšan. Mi očekujemo da ćete vi podržati taj novi zakon do kraja godine, kako bismo krenuli u njegovo sprovođenje od 1. januara 2022. godine. Očekujemo potpuno uvođenje novih fiskalnih kasa. Rekao sam to par puta, ponoviću i pred vama, neće privreda niti će privrednici imati bilo kakav trošak koji je za to vezan. Mi smo u budžetu, koji će takođe biti pred vama, budžetu za 2021. godinu, obezbedili novac da pokrijemo ceo trošak unapređenja tog sistema fiskalnih kasa za narednu godinu. Tako da, sa te strane, pratimo korak sa svetom. Na kraju krajeva, unapređujemo naš fiskalni sistem. Drugi zakon koji je za nas veoma važan, to je zakon o tzv. e-fakturama. On će se pred vama naći u prvom kvartalu naredne godine. Takođe ćemo sa njegovom primenom krenuti od 1. januara 2022. godine. Ogromna novina u našoj zemlji. Dakle, u sistemu plaćanja nećemo više imati one papirne fakture, pa imali ste i pečate, potpise itd, sve će to biti organizovano elektronski. Kada je odnos između to business i business to government, tako se kaže, odnos između privrednih subjekata i privrednih subjekata s jedne strane ili privrednih subjekata i države sa druge strane, sve će to biti automatizovano od 1. januara 2022. godine. Zašto je to važno? Pa, osnovni zahtev ili jedan od najvećih zahteva svih privrednika je da se ubrza povraćaj PDV-a. To inače sada ide mnogo bolje nego što je pre bilo, ali će ovaj sistem kada imate elektronske ulazne i izlazne fakture, dakle njihovo uparivanje koje će biti automatsko, dati mogućnost da se PDV vraća istog dana, odnosno odmah, automatski. To je upravi i naš cilj, time ćemo unaprediti i podržati poslovanje velikog broja privrednih subjekata i, naravno, ubrzati sve privredne aktivnosti. Dakle, to su dve veoma važne stvari. Kao što vidite, uprkos Kovidu-19 maksimalno smo se angažovali na tome. Radimo to zajedno i sa delegacijom MMF-a i sa Svetskom bankom i sa velikim brojem naših eksperata, tako da sa te strane ta dva zakonska predloga će umnogome promeniti okvir u kome domaća privredna lica, na kraju krajeva i država, posluju. To je sve vezano za reformu Poreske uprave. Malopre ste pomenuli da su neke stvari urađene, neki zakoni doneseni, ali po meni najvažnija stvar su kadrovi. Dakle, bez obzira na ceo taj hardver, bez obzira na softvere koje ćemo kupiti, jedan od prioriteta rada Poreske uprave u narednom periodu biće upravo kadrovi, unapređenje njihovog rada, njihovog znanja, njihove stručnosti. Veliki broj ljudi će biti dodatno zaposlen u Poreskoj upravi, novi mladi kojima će se dati šansa. Tako da, sa te strane, osim tog hardverskog dela i softverskog dela, očekujem da će i veliki broj novozaposlenih umnogome doprineti ubrzanom i boljem radu Poreske uprave. Jedna kratka digresija vezana je za nagradnu igru „Uzmi računi pobedi“, opet je naravno to vezano za fiskalizaciju. Želim da vas obavestim da na današnji dan već imamo pristiglih 2,8 miliona koverata. Dakle, ogroman je odziv građana Srbije za to. Podsetiću vas, ta nagradna igra podrazumeva da se prikupi deset fiskalnih računa ili deset slipova sa kreditnih kartica i da se pošalje na adresu koja je naznačena. Očekujemo prvo izvlačenje nagrada već u subotu. Ono što je meni posebno važno, tu nagradnu igru već treći put organizujemo. Želja nam je da podignemo svest građana Srbije oko toga da treba da uzmu taj fiskalni račun, da ukoliko ga ne uzmu nisu prevarili nikoga drugog do sebe, zato što kada se plati porez taj novac ide u budžet. Mi iz tog budžeta i kupujemo lekove i opremamo naše bolnice i gradimo ove nove dve kovid bolnice i gradimo i škole i vrtiće i auto-puteve i onda kada ne uzmete fiskalni račun jednostavno varate i sebe, a samo taj prodavac koji će tu razliku staviti u džep, samo on od toga ima koristi. Zato svaki put kada pričam, pokušavam da ukažem na važnost svega toga, da svaku priliku koju svi imamo da kažemo koliko je važno uzeti fiskalni račun i koliko je važno iskoristiti to jer varamo samo sebe. Svako od nas i ukoliko ima neki problem želi da ode u novu bolnicu, želi da vidi nove aparate, želi da vidi zadovoljne zdravstvene radnike, to od nečega mora da se finansira. Finansira se iz PDV-a, finansira se iz drugih nekih poreskih oblika, ali to samo znači da taj fiskalni račun mora da se uzme i da taj porez mora da se plati. Zato toliko i ukazujemo na to. Po pitanju carinskih zakona, dobro ste svi primetili, radi se o izmenama zakona koji dodatno unapređuju rad carinske službe. Izuzetno je i težak posao kojim se oni bave. Želim da se zahvalim svima onima koji su zaposleni u carini, jer svakog dana čitate i vidite da je nešto zaplenjeno, da je sprečen šverc, na jedan ili na drugi način, jedne ili druge robe. To upravo rade ti ljudi koji nas na takav način štite, vode računa o nama, jedna velika zahvalnost za njih. Inače, da znate, svi zakoni, na kraju krajeva, i koje donosimo i o kojima razgovaramo kada je carina u pitanju i jesu usklađeni sa regulativom Evropske unije i po tom pitanju pratimo sve ono što se dešava. Nakon, evo, godinu dana ponovo ih i menjamo, jer svako malo se nešto promeni u toj regulativi. Naravno, mi to pratimo i onda menjamo te zakone. Ono o čemu ćemo sutra govoriti, što mi je veoma važno, samo da to napomenem, to je set od sedam sporazuma. Videćete, to su krediti sa međunarodnim finansijskim institucijama za one projekte koji su veoma važni za građane Srbije, dakle, koji direktno doprinose njihovom boljem kvalitetu života, boljoj infrastrukturi oko nas i onda kada pogledate sve ono što radimo, izmene poreskih zakona, izmene carinskih zakona, sporazumi sa međunarodnim institucijama, Zakon o fiskalizaciji, rebalans budžeta, budžet koji će biti pred vama početkom decembra, dakle, Srbija ne staje, Srbija ide napred. Naš rast BDP-a ove godine biće prvi u Evropi, odnosno imaćemo najmanji pad BDP-a. Pa, kada je to bilo? U Predlogu budžeta za narednu godinu imaćete rekordno visok iznos kapitalnih investicija. Dakle, u uslovima kada imate otpuštanje ljudi, zatvaranje fabrika, zatvaranje preduzeća po celom svetu, kada su svi u panici zbog Kovida-19, a ne kažem da je i kod nas lako, mi ćemo u budžetu za narednu godinu, osim povećanja penzija, osim povećanja plata u javnom sektoru, osim povećanja minimalne cene rada, osim smanjenja rasterećenja na zarade, imati i nikada veći kapitalni budžet, dakle, ulaganja u auto-puteve, u škole, u bolnice, u sve ono što je važno za građane Srbije, naravno, očekujući da će to dodatno da podstakne rast našeg BDP-a na 6%, koliko smo i projektovali u budžetu, ali o tom-potom, pričaćemo i o tome. Hvala vam na razumevanju. Dakle, ovi poreski zakoni unapređuju nam to poresko okruženje i rad Poreske uprave, carinski takođe i naravno malo po malo na takav način gradimo lepšu i bolju Srbiju. Hvala puno.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Reč ima narodni poslanik Zvonimir Stević. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče Skupštine, uvaženi ministre sa saradnicom, dame i gospodo narodni poslanici, današnja sednica posvećena je setu zakona iz oblasti poreske politike, carinskim zakonima i jednom broju međunarodnih ugovora koji se uglavnom odnose na zajmove od međunarodnih finansijskih organizacija usmerene na nastavak važnih infrastrukturnih projekata, kao i na sprečavanje teških posledica izazvanih pandemijom virusa Kovid-19. Ja ću se danas u okviru prvog pretresa osvrnuti na predloge kojima se menjaju Carinski zakon i Zakon o carinskoj službi. Uloga carine u svakoj organizovanoj pravnoj državi proističe iz širine i značaja poslova koje carina obavlja. To su poslovi carinjenja robe, sprovođenja carinskih nadzora i drugi poslovi kontrole robe i putnika, sa inostranstvom, kako na graničnim prelazima, tako i na carinskim terminalima unutar države. Carine, koje spadaju u posebnu vrstu taksi, čine značajan prihod i carinskog organa i budžeta. Zato je uloga carine i carinskog postupka veoma značajna i sa finansijskog aspekta za jednu državu. Ovlašćenja carinskih organa su po zakonu široka i važna. Ona omogućavaju otkrivanje i sprečavanje nelegalnih prekograničnih protoka roba, a visoka kadrovska i tehnološka opremljenost carinske službe omogućava stručno, odgovorno i posvećeno izvršavanje ovako složenih zadataka. Posao carinske službe se može slobodno uporediti i sa dužnostima čuvanja državnih granica u svakom smislu. Koristim ovu priliku da se zahvalim carini i carinskim službenicima za odgovoran rad i sve rizike i izazove kojima su carinski službenici svakodnevno izloženi, naročito na graničnim prelazima, jer zajedno sa policijom otkrivaju nelegalne tokove novca, narkotika, oružja, umetničkih predmeta i druge različite robe koja se nezakonito uvozi ili izvozi, što može naneti veliku štetu našoj privredi i našoj državi. Rad naših carinika mnogo je složeniji zbog činjenice da je Srbija tranzitna zemlja na čijim drumovima se nađu svi koji putuju sa zapada ka jugu i ka drugim kontinentima. Ova tranzitna pozicija i naši dobri putevi, nažalost, osim turista i dobronamernika, na našu teritoriju dovedu i one koji bi lako da zarade, lako da se obogate na nezakonit način. Na sreću, to našim carinicima ne promakne. Da ilustrujem to sa nekoliko svežih primera iz rada carinske službe. Od početka ove godine do juče zaplenjeno je preko 6.000.000 evra u pokušaju krijumčarenja deviza, tako da je i dalje novac najšvercovanija roba. Samo tokom prethodnog vikenda na Horgošu je zaplenjeno preko 100.000 evra. Inače, dozvoljen iznos je 10.000 evra, a prestupnici uglavnom sakriju ostatak novca i ne prijavljuju ga. Pre nedelju dana na administrativnom prelazu Merdare iz pravca Kosova i Metohije carinici su zaplenili 30.000 evra od vozača kamiona stranog državljana. Gotovo svakodnevno se zaplenjuju narkotici na graničnim prelazima, a uz njih i novac zarađen od narkotika ili namenjen njihovoj kupovini. Ovih nekoliko primera govori o težini rada carinskih službenika, o njihovoj časti i velikoj odgovornosti za posao koji obavljaju. Danas govorimo o izmenama zakonodavnih okvira kojima se regulišu carinska pitanja. To su Zakon o carinskoj službi i Carinski zakon. Iako Srbija ima stabilan zakonski okvir u ovom sektoru potrebno je da kao zemlja koja se opredelila za evropski put i ovu oblast uskladi sa carinskim propisima EU koja je svoje propise uskladila sa realnim potrebama savremene međunarodne trgovine koja se menja. Naime, savremeni način poslovanja ubrzao je tokove i potrošnju robe, pre svega pod uticajem novih informacionih tehnologija. Pored povećane globalne međuzavisnosti došlo je do kontinuiranog rasta međunarodne trgovine i kretanja robe što je dovelo do još većeg opterećenja carinskih službi. I ovo usklađivanje jedne od najznačajnijih obaveza državnih organa u ovom periodu, a uslovljeno je i ostvarenjem pregovaračkog poglavlja 29 – Carinska unija, a time i obavezama koje je Republika Srbija preuzela u pogledu rokova za usklađivanje sa carinskim zakonodavstvom EU. Može se reći da je usvajanjem novog Carinskog zakona krajem 2018. godine ova obaveza Republike Srbije u pogledu usaglašavanja carinskog zakonodavstva sa carinskim zakonodavstvom EU u velikoj meri ispunjena. Carinskim zakonom iz 2018. godine pojednostavljene su carinske procedure, a time je i ubrzan celokupan carinski postupak i povećana efikasnost rada carinske službe, a znatno su smanjeni i troškovi poslovanja privrednih subjekata, pravnih i fizičkih lica, jer je omogućeno podnošenje carinskih isprava elektronskim putem. Istovremeno je obezbeđena i kvalitetnija i delotvornija carinska kontrola, dakle efikasan carinski postupak smanjuje troškove u spoljno-trgovinskom postupku. Predloženim izmenama i dopunama Carinskog zakona, najpre se vrši terminološka korekcija kojom se precizira trenutak kada donete odluke carinskog organa postaju izvršne. Predlaže se da je to od dana dostavljanja odluke licu na koje se predmetna odluka odnosi. Izmena se odnosi na važeći član 17. Zakona. Ovo izmenom se vrši usklađivanje ove odredbe Carinskog zakona sa odredbama Zakona o opštem upravnom postupku sa kojim je ova odredba sada u suprotnosti, jer predviđa da se odluke carinskih organa izvrše u trenutku donošenja, a ne od trenutka dostavljanja stranci, odnosno licu na koje se odnosi, kako bi trebalo da bude ova izmena predložena je u cilju postizanja pravne sigurnosti stranaka u postupku pred carinskim organima. Druga izmena Carinskog zakona takođe nije obimna, ali je suštinski važna za ukupan efekat primene Carinskog zakona. Izmena člana 99. važećeg zakona se tiče naplate carinskog duga i odnosi se na produženje roka za utvrđenje carinskog duga. Za donošenje odluke o tom dugu i obaveštavanje dužnika uz istovremeno sprovođenje prinudne naplate tog duga. Po važećem zakonu taj rok je iznosio tri godine, ali se u praksi pokazalo da je teško izvodljivo sprovođenje ove odredbe u tom istom roku, tako da se ovim izmenama taj rok produžava na pet godina. Cilj ovakve zakonske odredbe jeste da se obezbedi efikasna naplata carinskih obaveza koje su naplaćene u redovnim rokovima, pa se smatraju carinskim dugom. Za takve slučajeve, da bi se omogućilo da carinski dug bude naplaćen u realnim rokovima, a time i zaštitili finansijski interesi Republike Srbije izvršene su izmene tako što su predloženi duži rokovi zastarelosti. Sada iznose pet godina, odnosno ovo izmeno se carinski dug ne može naplatiti po isteku roka od pet godina od dana njegovog nastanka. Drugim delom ove odredbe se predviđa da sa svakom novom radnjom organa zastarevanja prekida i postupak nastavlja od početka. Takođe se predviđa da izuzetno rok zastarevanja može biti deset godina. U svakom slučaju ove izmene Carinskog zakona treba da doprinesu efikasnijoj zaštiti finansijskih interesa Republike Srbije. Kada su u pitanju izmene i dopune Zakona o carinskoj službi, one takođe imaju za cilj efikasnije i brže sprovođenje carinskog postupka i svih carinskih formalnosti, a naročito da se u primeni zakona izbegne različito tumačenje odredbi i smanji veliki broj zahteva za davanje mišljenja o primeni pojedinih odredaba zakona zbog njihove nepreciznosti. Sve ovo je usporavalo ili onemogućavalo sprovođenje carinskih procedura. Jedna od najproblematičnijih odredaba u tom smislu je član 48. važećeg zakona koji reguliše ovlašćenja rukovodioca organizacione jedinice u čijoj nadležnosti su poslovi vezani za carinski prekršaj, kao i ovlašćenja carinskih službenika koji vode poslove vezane za carinsko prekršajni postupak. Primena ovog člana zahteva u dosadašnjoj primeni najviše tumačenja i objašnjenja, zbog čega se sada i predlaže dopuna ovog člana i na taj način otklanja pravni problem u primeni. Kako pred zakonom moraju biti svi isti, pa i u procesnom smislu primena zakona mora biti ista, što doslednija i mora obezbediti efikasniji rad carinske službe. Pojedine zakonske odredbe zahtevale su i pravno tehničko usaglašavanje, zato se u delu zakona koje reguliše disciplinsku odgovornost carinskih službenika koji imaju status državnih službenika ili nameštenika vrše određene pravno tehničke ispravke i dopune kojom se upućuje na shodnu primenu Zakona o državnim službenicima u delu koji se odnosi na procedure i vršenje rukovodilaca u slučaju privremenog udaljenja sa rada. Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o carinskoj službi proširuju se ovlašćenja prava i obaveza pojedinih carinskih službenika, odnosno proširuje se krug lica ovlašćenih za podnošenje zahteva za pokretanje carinsko-prekršajnog postupka, kao i za vršenje ovlašćenja u vezi podnetog zahteva. Ove izmene će doprineti bržem i efikasnijem pokretanju i okončanju carinsko-prekršajnog postupka a samim tim i većim prilivu sredstava u budžet naplatom novčanih kazni u carinsko-prekršajnom postupku. Izmena oba navedena zakona doprinose uspostavljanju kvalitetnijeg zakonskog okvira, obezbeđuju pravnu sigurnost, a u krajnjem obezbeđuju uslove za ostvarenje finansijskih interesa Srbije kroz efikasan rad carine. Na kraju poslanička grupa SPS će u danu za glasanje podržati i glasati predloženi set zakona. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Dame i gospodo narodni poslanici, primili ste ostavke narodnih poslanika Marije Leković, Aleksandra Šapića i Aleksandre Čamagić na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i izveštaj Odbora za administrativno budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine povodom razmatranja ovih ostavki koji je utvrdio da je podnošenjem ostavki nastupio slučaj iz člana 88. stav 1. tačka 2) Zakona o izboru narodnih poslanika i predlaže da Narodna skupština u smislu člana 88. stav 3. i stav 4. istog zakona konstatuje prestanaka mandata ovih narodnih poslanika. Saglasno članu 88. stav 1. tačka 2) i stav 3. i stav 4. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština na predlog Odbora za administrativno budžetska i mandatno-imunitetska pitanja Narodne skupštine konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koje su izabrani narodni poslanici: Marija Leković, Aleksandar Šapić i Aleksandri Čamagić danom podnošenja ostavke. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavanje upražnjenih poslaničkih mesta u Narodnoj skupštini. Nastavljamo sa radom. Reč ima narodni poslanik, Nenad Filipović. Izvolite.
Zahvaljujem. Uvaženi predsedavajući, ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani, poslanička grupa JS ovaj set zakona će, kao što reče naš predsednik Dragan Marković Palma, podržati zato što zakoni moraju da idu u korak sa vremenom i sa realnošću, naročito ovi zakoni koji govor o porezima i taksama ali i svi ostali zakoni moraju da idu u korak sa vremenom jer ne smemo da dopustimo da građani zbog toga ispaštaju. Kada kažemo, pošto ovaj set zakona govori upravo o porezima i taksama i kada kažemo našem građaninu, oni prvo pomisle da dolazi do novog zaduživanja. Međutim, ovaj set zakona vrši se dopuna i preciziranje postojećih zakona koji nastaju kroz višegodišnju primenu i uočavanje određenih propusta, a koji rezultiraju sa nekoliko ključnih efekata. Ti efekti su prvo brže sprovođenje zakona, to je skraćenje vremena i efikasniji rad. Druga stvar je smanjenje troškova, a treća jačanje pravne sigurnosti i četvrta poboljšanje naplate poreza. Što se tiče zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji treba reći da odlaganje poreza, plaćanja poreza vrši se dopuna ovog zakona kojim je omogućeno odlaganje plaćanja dugovnog poreza na način i pod uslovima koji utvrdi Vlada u cilju ublažavanja ekonomskih posledica, znači, Kovid-19, a to je u vezi sa ovim paketom mera koje je dala Vlada. Druga stvar koja je vrlo bitna je elektronska komunikacija. Ovde se vrši preciziranje određenih stvari, da poreski obveznik prilikom elektronske komunikacije preko jedinstvenog elektronskog sandučića, a on dobija to na taj način što se registruje, znači više nije potrebno da se prethodno poreski obveznik saglasi sa time, ali fizičko lice koje dobija poreske prijave u skladu sa odredbama ovog zakona i u papirnom obliku kod njih se traži saglasnost, tako da građani ne razmišljaju o tome da li će morati svi da idu na elektronski oblik, ali mislim da je ova elektronska komunikacija ono što je veoma bitno i ide u korak sa vremenom. Dakle, očekivana korist od svega ovog su tri koristi – dovodi do skraćivanja vremena, do drastičnog smanjenja troškova, troškova poreske uprave. To su troškovi administriranja od strane zaposlenih, troškovi materijala, troškovi štampe, poštarine i drugi troškovi i treće - povećanje nivoa efikasnosti poslovanja procesa. Takođe, uvodi se i novo krivično delo o kome su kolege pričale, a to je poreska prevara u vezi sa PDV-om i mislimo da je sve to dobro. Što se tiče zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu, tu bih rekao neke stvari koje su, po meni, bitne da građani čuju. Dugogodišnja primena ovog Zakona o porezima na imovinu ukazala je postojanje određenih pravnih praznina i nedovoljno jasnih odredaba i stoga se vrši dopuna i preciziranje i ujedno se definišu određeni pojmovi. Znači, pojedine grupe se razvrstavaju u nepokretnosti, a sve to u cilju utvrđivanja osnovice poreza za imovinu i polazeći od onog načela da se poreske činjenice utvrđuju prema njihovoj ekonomskoj suštini. Na primer, mi smo imali da nepokretnosti koje smo svrstavali u stanove, a koje se koriste kao poslovni prostor, sada toga više neće biti. Druga stvar jeste da pomoćni objekti se razvrstavaju u istu grupu sa garažama. Zbog čega je to bitno? Zato što su ranije pomoćni objekti bili prodavani zajedno sa kućama, tj. kuća kad se prodaje, prodaje se kuća, zemljište, pomoćni objekat, tako da nismo mogli da utvrdimo u zonama za te objekte prosečnu cenu kvadrata. Ovim će da se reguliše. Želeo bih da kažem građanima da se zbog pravilnog utvrđivanja poreza na ove pomoćne objekte predlaže uvođenje obaveze obveznicima poreza na imovinu da do 31. januara 2021. godine podnesu poreske prijave za utvrđivanje poreza na imovinu za nepokretnosti koje su u skladu sa ovim zakonom, a razvrstavaju se u drugačiju grupu. To je bitno da građani znaju, da mogu do 31. januara da to urade. Što se tiče stope amortizacije, kao što vidite, ona je ista za sve teritorije jedinice lokalne samouprave na toj teritoriji. Još jednu stvar bih samo rekao, a to je proširenje perioda za utvrđivanje prosečnih cena sa devetomesečnog na dvanaestomesečni period zbog realnosti koja jeste, jer mi imamo, na primer, u nekim delovima, tj. u zonama da je cena kvadrata kuće skuplja od cene kvadrata stana što nije realno i nadamo se da će ovim zakonom takve stvari da se regulišu i da neće nijedan građanin da plaća više poreza nego ono što je zaista potrebno. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći prijavljeni je narodni poslanik Dejan Kesar. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, dame i gospodo narodni poslanici, cenjeni ministre, poštovani građani Srbije, pred nama je danas niz predloga zakona o izmenama i dopunama zakona iz oblasti finansija koji na jasan način uređuju delokrug poreza, poreskog postupka, carina i taksi, kako iz razloga unapređenja pojedinih rešenja, tako i potrebe za usklađivanje istih sa zakonodavstvo EU. Ono što me posebno raduje jeste što je Vlada Republike Srbije kao ovlašćeni predlagač uputila veći broj zakona i sporazuma u Dom Narodne skupštine koji su od suštinskog značaja kako za svakodnevni život građana, tako i za unapređenje funkcionisanja privrede i dalji rast našeg BDP-a. Tu bih, pre svega, istakao Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu. Cilj ovog zakona je, pre svega, sadržan u potrebi da se osnovne nadležnosti za utvrđivanje, naplatu i kontrolu poreza, kako na nasleđe, poklon, tako i na prenos apsolutnih prava, prenesu sa poreske uprave na jedinice lokalne samouprave, što predstavlja svojevrsnu decentralizaciju nadležnosti. Kada kažem decentralizacija nadležnosti, pre svega smatram da će ovako poverene nadležnosti pozitivno uticati kako na postupak lakšeg utvrđivanja, tako i na postupak lakše naplate poreza, jer prihod po tim osnovima i pripada jedinicama lokalne samouprave, odnosno gradovima i opštinama. Ono što je važno jeste da se ta ista novčana sredstva troše upravo na one projekte koji direktno utiču na bolji život svih građana i u kojima, za razliku od ranijih perioda, oni mogu učestvovati kroz predloge i inicijative. Da izmenama i dopunama ovog zakona predlagač želi da isti zakon učini boljim i efikasnijim pokazuje i predloženo rešenje u pogledu uvođenja investicionih fondova koji nemaju svojstvo pravnog lica, a istovremeno su nosioci prava svojine na nepokretnostima, što će omogućiti dodatna novčana sredstva za budžet. Uvođenje kako investicionih, tako i otvorenih investicionih fondova u naše zakonodavstvo predviđa i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji. Ono što Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu dalje predlaže jeste proširenje vremenskog perioda u kome je ostvaren promet nepokretnosti sa devet na dvanaest meseci, što bi omogućilo realnije utvrđivanje prosečnih cena nepokretnosti kako njihovi vlasnici ne bi bili oštećeni po bilo kom osnovu, jer upravo savesno i odgovorne države, kakva je Republika Srbija, rade na punom poštovanju instituta privatne svojine, a u skladu sa tim Predlog zakona je predvideo jasno razvrstavanje nepokretnosti u grupe, što će omogućiti njihovo realnije oporezivanje. Ono što smatram, takođe, izuzetno bitnim jeste deo predloga zakona koji se odnosi na izmenu pojedinih poreskih oslobođenja, a tu pre svega mislim na nepokretnosti koje se koriste ili su namenjene za poljoprivrednu proizvodnju, nezavisno od toga da li su poljoprivrednici i obveznici poreza na dohodak građana, što je do sada bio uslov. Ako sublimiramo sve navedeno, smatram da će ovaj zakon imati izuzetno pozitivne uticaje kako na poresku upravu u cilju povećanja njene efikasnosti, tako i jedinice lokalne samouprave, kao i za obveznike poreza na imovinu od kojih su izuzetno važni poljoprivrednici kojima se omogućava njihovo dalje fiskalno rasterećenje i podsticaj da dalje ulažu u te objekte i u njima obavljaju delatnost. Jasan signal da je država prepoznala sa kojima se suočavaju poljoprivrednici jesu i spomenuta rešenja. Ovo je samo prvi korak u daljem unapređenju te oblasti, što je i prepoznato u ekspozeu premijerke Brnabić. Takođe, ono što moram da naglasim jeste i da se sva novčana sredstva, koja se dobijaju iz postupka naplate poreza na imovinu, troše kako na unapređenje lokalne infrastrukture, tako i na unapređenje zdravstvene i socijalne zaštite, kao i ulaganje u niz projekata za mlade, čime se jasno pokazuje da i nakon osam godina i dalje radimo brže, bolje i odgovornije kako bi naše društvo učinili još bolje. Na kraju, hteo bih da istaknem da ću u danu za glasanje podržati sve predložene zakone i sporazume, jer smatram da sva navedena rešenja obezbeđuju sigurniju budućnost za Srbiju i za sve nas. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Dubravka Kralj. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, svojim današnjim izlaganjem akcenotvala bih izmene koje su predložene u pogledu Zakona o porezima na imovinu i to onu koju smatram politički najznačajnijom, a ogleda se u proširenju nadležnosti lokalne samouprave. Naime, jedinice lokalne samouprave dobijaju nove nadležnosti koje se sastoje u utvrđivanju stope poreza na imovinu, uz poštovanje limita koji je zakonom određen, zatim dobijaju nadležnost za utvrđivanje, naplatu i kontrolu poreza na nasleđe i poklon i poreza na prenos apsolutnih prava, u čemu vidim važan korak u jačanju lokalne samouprave, jer najvažnija pretpostavka lokalnog razvoja jeste fiskalna decentralizacija koju donosi ova zakonska izmena. Takođe, novo zakonsko rešenje osim što dovodi do rasterećenja poreske uprave, znači i prelazak odgovornosti na lokalne vlasti. Naime, činjenica je da je danas odlučivanje o najvažnijim pitanjima u velikoj meri centralizovano, što je u nekim kriznim situacijama potpuno opravdano. Međutim, u normalnim uslovima dovodi do toga da su lokalni izbori manje značajni u odnosu na izbore republičkog ranga, a ova izmena i ovo povećanje odgovornosti gradova i opština u oblasti poreza na imovinu potencijalno dovodi do porasta značaja političkih subjekata na lokalnom nivou. Takođe, Srbija je ratifikacijom evropske Povelje o lokalnoj samoupravi, koja je usvojena u okviru Saveta Evrope, preuzela i obavezu da radi na porastu značaja lokalne samouprave, kao što je to i neophodnost u procesu pridruživanja Srbije EU. No, nezavisno od tih obaveza, Srbija je jaka onoliko koliko je jaka njena najslabija opština. Napredovanjem svake opštine napreduje cela Srbija. Postoji još jedna logična činjenica koja govori u prilog ove zakonske izmene, tj. govori o tome da će gradovi i opštine ove nadležnosti vršiti efikasnije i savesnije. Naime, to su njihovi izvorni prihodi, pa je logično i očekivati da će se oni bolje i efikasnije starati o njihovom prikupljanju. Kako već govorimo o Zakonu o porezima na imovinu i kako sam pomenula značaj lokalne samouprave i značaj ravnomernog regionalnog razvoja, smatram da je umesno da dam i sugestiju za izmenu koncepta poreskog oslobođenja za kupce prvog stana, u nekoj perspektivi, a koja bi se ogledala u tome da oslobođenje ne bi bilo određeno, odnosno ograničeno do određene površine, kao što je to sada slučaj do 40 kvadrata, plus 15 kvadrata po članu domaćinstva, već do određene vrednosti. Naime, nije isti iznos poreza na prenos apsolutnih prava kada se kupuje stan od 40 kvadrata u, recimo, nekoj luksuznoj beogradskoj zoni, gde cena kvadrata ide i do 3000 evra i kada se kupuje stan od 40 kvadrata u nekom manjem mestu, recimo u Zrenjaninu i okolini, gde se cena kvadrata kreće oko 400 evra. Naime, kupac skupljeg stana ostvaruje mnogo veće uštede u odnosu na onoga ko se odlučio da živi u manjem gradu i manjem mestu. Smatram da to nije u skladu sa principom ravnomernosti u oporezivanju. Takođe, u ruralnim područjima često i nema stambenih objekata od 40 kvadrata, što bi značilo da onaj ko u manjem mestu kupuje kuću od 100 kvadrata, mora da plati porez, a onog ko kupuje stan od 40 kvadrata za sebe u nekom luksuznom naselju za iznos od 120.000 evra, njega država časti. Zbog toga smatram da je pravednije da ovo oslobođenje, odnosno ova poreska pogodnost bude određena do prosečne vrednosti prosečnog stana na nivou cele Srbije. Takođe, ovde se javlja još jedan problem, odnosno situacija, kada je neko recimo nasledio kuću ili još očiglednije deo kuće koja je, primera radi, nije pogodna za stanovanje, ili zahteva velika ulaganja ili je možda potpuno razrušena, a u katastru nepokretnosti i dalje se vodi kao stambeni objekat, što tom nasledniku to mnogo ne znači, ali dovoljno da ga spreči da koristi ovu poresku pogodnost. Smatram da bi ovo u kontekstu priče o decentralizaciji i značaju ravnomernog regionalnog razvoja olakšalo položaj onih koji žele da svoju prvu nepokretnost kupe u manjim mestima i u njima žive. Takođe, smatram da bi ovakva izmena sistem poreza na prenos apsolutnih prava učinila socijalno pravednijim. Ovim naravno ne bih dirala u porez na dodatu vrednost, odnosno povrat PDV kod kupovine stanova u novogradnji iz razloga što racio legis tu nije samo olakšavanje kupovine prve nepokretnosti, već i davanje podsticaja građevinskoj delatnosti. U svakom slučaju, oslobođenje od poreza nas prenos apsolutnih prava prilikom kupovine prve nepokretnosti izuzetno je značajno za mlade ljude koji kreću put samostalnosti i formiranja svoje porodice u ma kojoj formi i ma kojoj meri bilo predviđeno. Smatram da bi bilo korisno uzeti u obzir i ovu ideju i ovu sugestiju. Hvala.
Hvala vama. Reč ima narodni poslanik Zoran Bojanić.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući. Gospodine ministre, koleginice i kolege, otprilike svake godine u ovo doba pred Zakon o budžetu kao krovni zakon u toku jedne fiskalne godine raspravljamo o poreskim zakonima i o carinskim zakonima. Tako i ove godine. Pred nama su pet predloga dopuna i izmena zakona, od toga dva carinska i tri poreska. Kada su u pitanju ovi carinski zakoni, pre svega to je usklađivanje sa zakonima koji su doneti u prethodnoj, odnosno u ovoj godini, u onom prethodnom sazivu i tiču se poboljšanja kvaliteta rada, pre svega carina i carinskih ispostava. Kada govorimo o poreskim zakonima treba napomenuti da jedan od stubova finansiranja države upravo jesu porezi i za razliku od nekih drugih vlada, ova Vlada ima kontinuitet koji su započeli 2012. godine da ne povećavamo fiskalne namete, nego da to pravično raspodelimo, da sveobuhvatno izvršimo naplatu poreza i gde god možemo pokušamo da rasteretimo pre svega privredu, a i građane. Upravo i ove izmene i dopune Zakona o porezu na imovinu i Zakona o administrativnim taksama to govore. Kada govorim već o Zakonu o administrativnim taksama treba napomenuti da u ovom zakonskom predlogu postoji 20 novih taksi, ali odmah treba reći da 17 je već u primeni, 13, izvinjavam se, je već u primeni tako da one neće opteretiti ni privredu, ni građane, nego će se samo zakonski uobličiti. Takođe, ovde treba napomenuti da ukidamo 17 postojećih taksi. Pre svega, onih koji se odnose na poljoprivredu i neću navoditi šta još. Gde smo uveli nove takse? Nove takse smo uveli, pre svega, kod intelektualne svojine, kod sprečavanja pranja novca, u oblasti zdravstva i upravo kod carinskih postupaka gde i jeste na dnevnom redu jedan od zakona, Zakon o izmenama i dopunama carina. Moje kolege iz Kraljeva su ovde pomenule u prethodnim izlaganjima kvalitet rada filijale u Kraljevu, kako se naplaćuje porez i kako to korektno radi. Ja bih voleo, neću hvaliti ni filijalu ni njihov rad, voleo bih da ta naplata bude na još većem nivou, da procenat naplate bude još bolji, jer to će se odraziti na kvalitet života svih nas koji živimo u Kraljevu. Imaćemo mnogo više novca za sve ono infrastrukturno šta je u nadležnosti grada, a nije u nadležnosti Republike. Znači, i za lokalne puteve, za kanalizaciju, za vodovod, a hvala Bogu, politika pre svega predsednika Vučića, SNS i ove Vlade jeste novo zapošljavanje. Kroz svakog novog zaposlenog radnika, ostvaruje se i određeni benefit što se tiče lokalne samouprave i ona ubira određene poreze i doprinose. Reći ću još ovde samo da izmene i dopune Zakona za porez na imovinu su urađene upravo zbog usklađivanja sa drugim propisima i zakonima. Tu ću napomenuti neke zakone koje smo mi u prethodnom sazivu doneli, a to je Zakon o investicionim fondovima i Zakon o alternativnim fondovima, kao i ono što je najvažnije, upravo se vraćam na onu priču kada sam pomenuo Kraljevo, prenošenje nadležnosti za naplatu, utvrđivanje i kontrolu poreza na nasleđe i poklon na lokalnu samoupravu, što mislim da će mnogo rasteretiti poresku upravu, a doneće dosta dobre rezultate. Nadam se da će svi zakonski predlozi Ministarstva finansija i ubuduće biti ovakvi kakvi su bili u prethodne četiri godine, kvalitetni, sveobuhvatni i u cilju napretka, pre svega ekonomije, naše Republike. Hvala.
Zahvaljujem. Sledeći prijavljeni je narodni poslanik Ivan Ribać.
Poštovani predsedavajući, poštovani gospodine ministre, poštovana Slavice, poštovani narodni poslanici, prvo bih da čestitam gospodinu ministru na fantastičnim rezultatima i da kažem da nas je navikao na to, prosto nas svaki deo njegovih aktivnosti obraduje fantastičnim rezultatima, kao što je bio ovaj danas. Imam dve teme o kojima bih danas rekao par reči. Prva se tiče izmena i dopuna Zakona o carinskoj službi. Uprava carina je jako bitan šraf u Ministarstvu finansija i u celom državnom aparatu i doprinosi znatnoj dopuni budžeta. U 2019. godini to je bilo čak 51%, a pored te fiskalne uloge, Uprava carina ima značajan i bezbednosni aspekt, odnosno bezbednosnu ulogu, jer se Republika Srbija i dalje nalazi na toj tzv. balkanskoj ruti za krijumčarenje svih vrsta roba i Uprava carina u tom segmentu postiže svakodnevno fantastične rezultate. Ja bih želeo ovom prilikom da čestitam direktoru Tomiću i svim zaposlenim u Upravi carina na fantastičnim dosadašnjim rezultatima i samo tako da nastave. Izmena člana 48. Zakona o carinskoj službi koji reguliše podnošenje zahteva za pokretanje prekršajnog postupka protiv učinilaca carinskih prekršaja je neophodna, jer je važećom zakonskom regulativom regulisano da zahtev za pokretanje prekršajnog postupka može podneti samo rukovodilac organizacione jedinice u čijoj se nadležnosti nalaze poslovi vezani za prekršaje, bez mogućnosti da te nadležnosti i ta ovlašćenja prenese na druge carinske službenike. Onda tu dolazi do problema, na primer kada se otkrije carinski prekršaj kod fizičkog lica koje je strani državljanin i mora da se celokupni proces sprovede u hitnom postupku, 48 časova. Tu dolazi do problema jer je teritorijalna razuđenost Uprave carina takva da, ako se na primer otkrije prekršaj na graničnom prelazu, on može da bude udaljen nekoliko desetina kilometara od carinarnice gde se nalaze odseci za carinsko-prekršajni postupak, što može predstavljati i predstavlja značajne otežavajuće okolnosti za rad carinskih službenika. Tako da će izmena i dopuna ovog člana zakona svakako olakšati i poboljšati rad carinske službe i doprineti još boljim rezultatima, kako što se tiče fiskalnog pitanja, tako i što se tiče ukupne bezbednosti i otkrivanja i sprečavanja krijumčarenja različitih vidova roba. Što se druge teme tiče, poštovane kolege, svedoci smo da se naša zemlja nalazi u jako složenoj, delikatnoj situaciji. Sa svih strana nas pritiskaju razne nedaće. S jedne strane, to je borba protiv kovida, sa druge strane, to je uvek aktuelno pitanje Kosova i Metohije, sa treće strane, unutrašnja bezbednost vezana za pojavu ova dva kriminalna klana koji se bore na teritoriji Republike Srbije. Pored toga, kao četvrto, istakao bih – udružene snage opozicionih političkih i parapolitičkih organizacija, neke samozvane inteligencije ili elite, kao i pojedinih medija koji imaju jasnu antidržavnu kampanju, koji svakodnevno stvaraju atmosferu linča koji, ne želim da slutim, ali podseća na period neposredan pred lišavanje života pokojnog premijera Zorana Đinđića. Što se kovida tiče, jasno je da celokupni državni aparat čini sve što je u njihovoj moći da na najbolji mogući način reaguje i spasi život svakog našeg građanina i zbog toga, mogu slobodno da kažem, da po statistikama nismo sjajni, ali ipak imamo manji broj obolelih i zaraženih nego znatno razvijenije i bogatije zemlje u okruženju i u svetu. Svega toga ne bi bilo da od 2014. godine, kada smo preuzeli kormilo u rukovođenju državnim aparatom, nismo imali jasnu strategiju, između ostalog, i o razvoju zdravstva, pa smo od tada obnovili 80 domova zdravlja i ambulanti, izgradili Klinički centar u Nišu, da se renovira i gradi Klinički centar u Beogradu, koji će biti uskoro završen i biće jedan od najmodernijih kliničkih centara u ovom delu Evrope. Radili smo paralelno i na tome da plate našim lekarima i zdravstvenom osoblju, kao i njihove uslove za rad značajno poboljšamo i povećamo. Pre nekoliko dana smo isplatili, u svoj ovoj krizi, i 10 hiljada dinara svakome zaposlenom u zdravstvu. U prvom talasu epidemije kovida smo takođe reagovali na najbolji mogući način i nabavili ogroman broj respiratora i svih neophodnih elemenata vezanih za zdravstveni sistem. A bilo je teško, svi znate, da se dođe do jednog jedinog respiratora. Paralelno sa tim frontom, gde smo se bavili samo zdravljem, morali smo, poštovana gospodo, da se bavimo i drugim frontom, a to je da spasimo našu privredu. I zbog toga, između ostalog, sada imamo najmanji pad BDP od 1%. To ne kažemo samo mi, hvalisavci, kako nas često optužuju, iz SNS-a, već je to stav svih relevantnih međunarodnih institucija koje se bave oblastima finansija, kao što su MMF, kao što je Svetska banka i dalje. Spašavali smo malu privredu ispaćujući u čuvajući svako radno mesto, ispaćujući minimalce. Dali smo svakom odraslom građaninu, punoletnom građaninu Republike Srbije po 100 evra. Za sve to vreme, te borbe za spašavanje života naših građana, za spašavanje naše ekonomije, što je uzročno-posledično povezano, svakodnevno su nas brutalno optuživali i napadali oni koji za vreme svoje vlasti nisu uspeli čestito ni da renoviraju jednu bolnicu, a ne da naprave više, osim sporadičnih menjanja linoleuma, zavesa ili krečenja. Tako što su nas u jednom trenutku isti ljudi optuživali da smo fašistička vlast jer lišavamo slobode kretanja naše građane, kao da mi branimo nekom da izađe na večeru ili na pozorišnu predstavu, ne zato da bi mu spasili život. Sa druge strane, kada prođe mesec, dva dana onda nas napadaju kako nismo sposobni da uvedemo vanredno stanje ne bi li spasili živote građana, ali računajući samo na to da se desi neki nesrećni slučaj za koga bi se oni kao hijene uhvatili i to iskoristili kao oružje za borbu protiv nas da bi došli na vlast jer drugog oružja nemaju. Drugo pitanje koje nas stalno pritiska je pitanje Kosova za koje stalno, svakodnevno trpimo nestvarne pritiske sa svih strana da priznamo tog Frankenštajna, stvorenog od strane međunarodnih moćnika i albanskih mafijaša. Iako je to pitanje odavno sklonjeno zaslugama bivših vlasti u zapećak međunarodne političke agende, ova vlast je, poštovana gospodo, vratila to pitanje na sto za ravnopravno razgovaranje o njemu. Takođe su nas stalno optuživali da smo raznim teorijama zavere, u koje ni malo dete više ne može da poveruje, dovedeni na vlast isključivo da priznamo Kosovo. Međutim, Kosovo, kao što vidite, ne da nije priznato, već je 18 zemalja mudrom državničkom, strateškom politikom otpriznalo, 18 država koje su glasale već za njegovu nezavisnost i rešile njegov status. Poštovana gospodo, što se unutrašnje bezbednosti tiče, iako ni jedna zemlja na svetu nije lišena, nije imuna od ove psihopatološke pojave koja se zove kriminal, Srbija se sada našla kao teritorija za bitku određenih klanova zbog koje sada vidimo, počinje da se urušava i sistem, čak se radi o bezbednosti života predsednika države, institucije predsednika države. To ne bi bio neki veliki problem da kriminalci rade svoj posao, a da pojedini državni činovnici koji se bave bezbednošću građana rade svoj posao. Međutim, problem nastaje kada nastaje partnerstvo između te dve dijametralne nepomirljive strane, pa onda kriminalci žele da postanu policajci, a policajci žele da postanu kriminalci i da plodouživaju njihove zasluge odavajući im lokacije, odavajući im kretanja ili ko zna šta drugo. To je poštovana gospodo jeres koji mora ova država da saseče u korenu za svaki napredak budući i mi smo identifikovali taj problem i sada smo krenuli u njegovo rešavanje i kao što smo rešili sve druge probleme i ovaj ćemo rešiti. Postavi bih pitanje celokupnoj javnosti – postoji li kod nas Srba jedan problem oko koga mi možemo da se integrišemo, svi i da krenemo u njegovo rešavanje? Da li oni koji zagovaraju demokratiju, građansko vaspitanje, liberalizam, širinu svim pogledima, nije li to plod njihovih samoteorijskih stavova, a da se u suštini u praksi ponašaju sasvim drugačije? Oni koji konstantno optužuju ovu vlast su već imali prilike, ne mali broj godina da budu na vlasti. Poštovani prijatelji, brojke ne lažu. Vi ste imali prilike i bili ste na vlasti, jeste li vi napravili Beograd na vodi, kao jedan od najlepših delova glavnih gradova Evrope? Da li ste vi ruiniranu srpsku ekonomiju vratili na zdrave noge, krajnje nepopularnim merama, rizikujući pri tom da za nekoliko godina ostanete bez vlasti, čime je ova vlast jasno pokazala da im nije suštinska namera samo bitisanje na vlasti, nego dobrobit njihovih građana? Da li ste vi poštovana gospodo, dok ste bili na vlasti napravili 320 kilometara autoputeva, 290 kilometara započeli, da li ste vi slučajno započeli predpristupne pregovore sa Evropskom unijom ili smanjili stopu nezaposlenosti na 7,3%? Da li ste vi od unižene države na međunarodnom političkom planu napravili respektabilnu državu koju svaka najjača sila na svetu uvažava kao ravnopravnog sagovornika? Mi se možemo na ravnopravan način obratiti Briselu i Vašingtonu i Moskvi i Pekingu. Poštovana gospodo, da li ste svesni svoje sramote kada osuđujete postavljanje onako velelepnog spomenika, osnivaču Srpske države Stefanu Nemanji, namećući vaš ukus kao jedini kredibilan, kao da niko drugi ne može, a znamo da se o ukusima ne vredi raspravljati, pa i meni se slika Kazimira Maljeviča - crni kvadrat na belom platnu ne sviđa, a ne znači da to nije remek delo svetskog slikarstva. Da li ste poštovana gospodo iz opozicije toliko ogrezli u nečasti kada ne možete jednom rečju, jednim tvitom da pohvalite najlepši mozaik, možda na svetu koji je ova vlast uradila u hramu Svetog Save? Naravno, da ne možete. Ali, čitam kako pojedinci pozivaju na masovne proteste ne bi li sprečili održavanje svih izbora sledećih. Naravno, nemareći oni za zdravlje i bezbednost građana, jer je jasno ustanovljena veza između onih rušilačkih protesta koji su bili ispred Skupštine i drugog pika epidemije Kovida. Na šta tačno pozivate poštovana gospodo? Na rušenje ustavnog poretka jedne demokratske države? Na neposlušnost, ne bi li se slučajno u toj anarhiji na neki način dočepali vlasti. Na pojedinim televizijama svakih dva minuta predsednika države kao instituciju, ne kao Aleksandra Vučića nazivate najpogrdnijim imenima i rečima koje ne mogu da izgovorim. Prvo, što ovo možda gledaju moja deca, a drugo zato što sam mandat od ovog naroda dobio da budem pristojan u ovom visokom domu, a ne da se tako izražavam kao oni. Pozivate svako malo na „tviteru“, na svim društvenim mrežama, na vašim medijima na smrt, na sahranu predsednika i to od strane nekih umetnika, koji su pri tom u svojoj oblasti stvarno maestralni, ali kakav je to vokabular gospodo? Kakav je to rečnik? Kakva je to agenda, da li vi tom agendom i tim vokabularom želite da dođete na vlast? Vlast se ne osvaja slučajno poštovani prijatelji, ne osvaja se nasiljem, ne osvaja se pozivanjem na anarhiju, bar ne u demokratski razvijenim zemljama kakva je Srbija. Vlast se osvaja na izborima, ali da bi osvojili vlast na izborima morate da imate jasan politički program koji će narodu obezbediti duplo veću platu, koji će obezbediti jaču vojsku, veću mogućnost zapošljavanja, koji će obezbediti i stvoriti nove bolnice, bolje zdravstvo, ojačati vojsku. Da bi sve to imali, prvo morate da posedujete viziju, pa znanje, pa mudrost i na kraju hrabrost i istrajnost da sve to sprovedete u delo. A vi, poštovana gospodo iz opozicije koji stalno kritikujete ovu vlast, svi zajedno nemate ove osobine, jer je jedini zajednički imenitelj oko koga se vi udružujete dolazak na vlast radi besomučnog ličnog bogaćenja, a to je upravo razlog zašto ne možete da se složite i nećete se složiti. Verujem u pamet i mudrost srpskog naroda i gotovo sam siguran da legalnim putem nikada nećete doći na vlast, ali vas ipak molim nemojte stvarati atmosferu linča i unositi u ovu državu kako stari Grci kažu hibris ili razdor u trenucima kada je od presudne važnosti da svi zajedno mobilišemo sve kapaciteta kako bi iz ovih gorućih problema izašli što manje oštećeni, a onda se poštovana gospodo vidimo za godinu dana na izborima, pa neka pobedi bolji. Živela Srbija!
Hvala gospodine Ribać. Reč ima narodni poslanik Srbislav Filipović.
Hvala vam, predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi građani, uvaženi ministre sa saradnicima, mi bismo mogli danas da govorimo mnogo o rezultatima Vlade koju predvodi SNS, o rezultatima Ministarstva finansija, o ekonomiji, o svemu onome što smo postigli u prethodnih šest ili osam godina. Mogli bismo da se hvalimo, ali ne zato što smo hvalisavci, već zato što imamo čime da se pohvalimo. Zato što to nije demagogija, zato što mostovi koje je napravila ova Vlada predvođena premijerom Aleksandrom Vučićem, danas predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, ti mostovi postoje. Preko tih mostova dolazi stotine hiljada turista u našu zemlju, ostavljaju novac u njoj. Preko tih mostova idu i naši građani. Putevi koje smo izgradili nisu putevi koji postoje samo u obećanjima, u projektima koji se nikada neće ostvariti. Postoje ti putevi i u rekordnom roku smo ih pravili, u rekordnoj veličini smo ih pravili i nastavićemo da ih radimo i svakog dana se na tome radi. Bolnice koje smo izgradili ne postoje samo u obećanjima predizbornim, te bolnice postoje u realnom vremenu danas i te bolnice danas, zahvaljujući odgovornoj politici SNS i predsednika Aleksandra Vučića, postoje i ima ko da ih koristi danas u ovoj nesrećnoj situaciji u kojoj se ceo svet našao, pa i naša zemlja. Naravno, tu su i finansije. Para ima u Srbiji, ali para ima, nije ono – para će biti, nego para ima danas i pare se troše danas, ne na zabavu, ne na marketing, ne na obećanja, ne na putovanja članova Vlade po Srbiji, tako što će širiti nekakva maglovita i lepa obećanja svojim građanima, već se pare troše na projekte koje koriste svi građani Srbije. Troši se novac na ono što će doneti još više novca u Srbiju, gde ćemo moći da unapredimo život naših građana, da ćemo moći dalje da nastavimo u ovoj teškoj situaciji zdravstvenoj da pomažemo privredi, da pomažemo najugroženijem delu našeg stanovništva. Danas možemo da se pohvalimo i time, zato što to kaže ceo svet, to govori istok i zapad, to govore najznačajniji međunarodni stručnjaci, finansijski eksperti, da je Srbija danas najuspešnija u Evropi, u ovoj godini, u ovoj preteškoj godini kakva, mogu slobodno da kažem, prethodnih 100 godina nije viđena. Možemo da se pohvalimo i time da ćemo u sledećoj godini, prema projekcijama međunarodne zajednice, biti najuspešnija zemlja u Evropi. Pa, zar je to malo za zemlju od 7,5 miliona stanovnika? Zar je to malo? Možemo da se pohvalimo i time da se u Srbiji svakoga dana vodi ozbiljan rat protiv mafije, ozbiljan rat, koji svakoga dana otera u zatvor po nekoliko mafijaša, po nekoliko ubica. Možemo da se pohvalimo rekordnim zaplenama droge. Možemo svim tim pozitivnim stvarima da se pohvalimo i hvalićemo se, govorićemo o tome. Neće nas u tome zaustaviti oni koji svoju politiku svode samo na, reći ću tako slobodno, baljezganje po Tviteru, tako što će pretiti predsedniku Republike ubistvom i tako što će spasti na najniže moguće, najbednije grane da danas upućuju najmonstruoznije, najperverznije, najljigavije, najodvratnije moguće reči uvreda i pretnji deci predsednika Republike, malom Vukanu, Danilu, Milici. Šta su deca kriva? Decu vam nećemo oprostiti. Decu ne smete da dirate u Srbiji, ni decu Aleksandra Vučića, ni decu bilo kog funkcionera ili bilo kog čoveka u zemlji Srbiji, samo zato što se roditelj ili roditelji te dece ne nalaze na onom mestu na kojem biste vi voleli. Naravno, mafija u Srbiji je uplašena. Mafiju u Srbiji je uhvatila panika. Svakog dana preko svojih medija kupljenih i dobro plaćenih, nikako nezavisnih, kako to oni vole da ističu, vode organizovanu hajku, pre svega protiv predsednika Republike Aleksandra Vučića, jer je on taj koji predvodi Srbiju danas na najboljem putu na kome se ona nalazi u prethodnih 100 godina. Srbija u Aleksandru Vučiću nije dobila političara koji je na vlasti, dobila je državnika, odgovornog državnika koji gleda ne šta će biti za godinu ili dve, već kako će naša deca i u kakvoj će zemlji živeti za 10, za 15, za 20, za 50 godina, pa prema tome projektujemo svoje planove, ideje i programe. Da vidimo šta će u ovom regionu biti aktuelno za 50 godina, kakva će biti bezbednosna situacija, kakve će biti zdravstvena situacija u narednih pet, 10 ili 20 godina. Kakvi su izazovi pred našim regionom i kako mi možemo kao jedna mala zemlja, ali rekao bih sa jednim pametnim i odgovornim narodom, kako možemo da se postavimo u celoj toj situaciji i da sa što manje štete, a što više koristi izađemo iz svega toga. Rekao bih da sve ono što građani Srbije dobro vide, a ja neću da ponavljam, moje kolege su to savršeno u prethodnih dva ili tri sata u ovoj diskusiji iznosile, sve te činjenice građani vide i osećaju, kao i privreda. To se vidi ne samo kroz brojke, nego i kada običan čovek ode u prodavnicu vidi šta je mogao da kupi 2012, a vidi šta može da kupi 2020. godine. Danas je naša koleginica rekla da teme u Srbiji više nisu sukobi, nesreće, tema u Srbiji je danas kako da obezbedite stan, kako da mladi bračni parovi obezbede sebi stan, kako da obezbede školovanje svojoj deci na nekom boljem fakultetu, prestižnijem, kako da kupe automobil, kako do nekog povoljnijeg kredita. To su danas one suštinske teme, životne. Ti problemi se rešavaju svakodnevno. Danas Srbija jeste ponosna zbog onoga što jeste i ponosi se svojim precima, ponosi se svojom istorijom. Danas je Srbija uistinu prava država i verujem da ćemo svi zajedno, ukoliko budemo smogli još više snage i moramo to da uradimo zbog dece, zbog naše dece, da pružimo još veću podršku Aleksandru Vučiću i danas, pogotovo što mu je danas udareno ponovo na porodicu, na ono najsvetije što svako od nas ima, a to su deca. Ja to dobro znam kao roditelj i ne mogu da ne pobesnim kada pročitam takve stvari, da se neko usudi da malo dete, da bebi preti ubistvom, smrću, da poziva na nekakvo linčovanje i ne znam ni ja šta sve. Apelujem na sve svoje kolege da stanemo u odbranu predsednika Republike Aleksandra Vučića, jer time ne branimo samo predsednika Republike, time branimo svoju državu, time branimo i našu decu. Hvala vam.
Zahvaljujem, narodni poslaniče. Dame i gospodo narodni poslanici, u skladu sa članom 87, sada određujem pauzu u trajanju od 60 minuta. Sa radom nastavljamo u 15 časova i pet minuta.
Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo sa radom. Želim samo da dodam na ono što sam prethodno rekao o rasporedu našeg rada da planirate, kako je to predviđeno i u Poslovniku u članu 205, kada je sednica u toku poslednjeg četvrtka u mesecu se postavljaju poslanička pitanja Vladi, tako da u četvrtak od 16.00 do 19.00 sati će to biti, a nakon toga ćemo glasanje, pošto je tako predviđeno po Poslovniku da mora da bude sednica u toku, ne možemo da imamo glasanje pre toga. Nastavljamo dalje sa diskusijama. Reč ima Đorđe Todorović. Izvolite.
Zahvaljujem, predsedavajući. Poštovani ministre sa saradnicom, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, pred nama je danas set izmena zakona poreskih, carinskih, o čemu je ministar u danu današnjem i govorio i juče na Odboru za finansije, o čemu su i moje kolege u prethodnih nekoliko sati nešto više i obrazlagale. Ono što bih hteo da kažem je da ću sasvim sigurno u danu za glasanje podržati predložene izmene i dopune zakona. Ono što bih hteo danas da kažem, a odnosi se na rad Vlade Republike Srbije, odnosi se na rad Ministarstva finansija, odnosi se na rad Poreske uprave Srbije, a to je dobra i valjana naplata poreza u prethodnih nekoliko godina. Ako se setite 2014. godine, predsednik tadašnje Vlade Aleksandar Vučić sproveo je teške ekonomske reforme i fiskalnu konsolidaciju i već tada, te 2014. godine zabeležio izvanrednu naplatu PDV-a, koja se u godinama kasnije pokazivala kao dobar potez i pokazivala kontinuitet u rastu naplate tog poreza. Ono što bih hteo da kažem, a odnosi se na politiku koju smo sprovodili u kontinuitetu prethodnih godina, odnosi se takođe i na rad onoga što se radilo i po pitanju rasta plata i po pitanju ulaganja u državu Srbiju, u infrastrukturu, u sve ono što vidimo kao rezultate danas i sve ono što planiramo da uradimo u narednih pet godina kroz strateški plan koji nosi naziv „Srbija 2025“. Meni je drago što politika Vlade Republike Srbije predstavlja kontinuitet onoga što smo radili poslednjih nekoliko godina, pa čak i u ovoj oblasti naplate poreza, jer znate, nije dobro za društvo kada vidite da neko vozi luksuzni automobil, nije zdravo kada vidite da imaju luksuzne kuće, stanove, a da pri tome u poreskoj upravi jesu prijavljeni na minimalac ili na neku prosečnu platu. Sasvim sigurno, a to je u velikom procentu izvesno, da su taj novac stekli na utaji poreza i to je nedopustivo za našu zemlju. Jako mi je drago što je Vlada Republike Srbije donela plan, Nacionalni program za suzbijanje sive ekonomije 2019/20. godine koji jasno govori o tome, ima određenih akcionih planova za suzbijanje sive ekonomije. Međutim, poražavajuća činjenica je bila kada sam video da je obim sive ekonomije u Srbiji u iznosu od 15% BDP-a. To je kada prevedemo negde oko šest milijardi evra. Ja zaista ne mogu da pojmim ni šest miliona evra, to je za mene zaista ogromna suma, međutim, sasvim sam siguran da u Srbiji postoje oni ljudi koji su uspeli da steknu značajan kapital i gotovo sigurno ne legalnim tokovima i koji su uspeli da zarade i 619 miliona evra, ali šest milijardi evra za mene je stvarno nepojmljiva suma. Ako bi prema jedinici SI sistema za izvlačenje 600 miliona evra iz budžeta Srbije bila Dragan Đilas, to bi značilo kao da vi svake godine imate 10 Đilasa, 10 Đilasa, 10 Đilasa, a vi vrlo dobro znate koliko je jedan uspeo da uništi Srbiju. U tom smislu, važno je da istaknem, i svi to dobro znamo, da je najveći patriotizam u Srbiji plaćanje poreza. Od dolaska Aleksandra Vučića na mesto premijera Srbije više nemate mogućnost da određeni tajkuni, određeni političari svoje poslove i poreze koje imaju prema Srbiji ne uplaćuju, ne izvršavaju, već se tome stalo na put. I setite se samo za vreme dok je predsednik Aleksandar Vučić, tadašnji predsednik Vlade, određeni tajkuni su bili i procesuirani, na kraju krajeva, posle toga i osuđeni za utaju poreza, za malverzacije putarskih preduzeća i time smo pokazali da nema igranja sa državom. To je važno, važno za sve građane Srbije, da znaju da danas porez plaćaju svi, od velikih fudbalskih klubova do trafika. Međutim, ovo ovde je, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, mapa Evrope. Ova ovde mala tačka je Luksemburg. Luksemburg, po površini nešto manji od Beograda, po broju stanovnika nešto više od pola miliona ljudi, baza je registrovane Junajted medije, Junajted grupe Dragana Šolaka i svih medija koji danas deluju u Srbiji. Kada pogledate da su ti prekogranični kanali, da oni deluju u Srbiji na osnovu Evropske konvencije o prekograničnoj televiziji i o tome da reemituju program onaj koji emituju, a trebalo bi da ga emituju, da li iz Luksemburga, da li iz Slovenije, ja to ne znam, ali znam sasvim sigurno, i gotovo sam ubeđen u to da ga emituju iz Srbije. Niko meni ne može da dokaže da Olja Bećković, da Kesić, Ivan Ivanović, Jugoslav Ćosić, „Falkonom“ Šolaka, lete svakog vikenda za Luksemburg, tamo proizvode program, antidržavni program, program protiv Aleksandra Vučića, protiv njegove porodice. Kada kažem antidržavni, milim na to da bez problema mogu na svojim televizijskim emisija da otcepe južnu srpsku pokrajinu. Kada govorim o svemu onome što rade protiv predsednika Aleksandra Vučića, a to sasvim sigurno pokazuju iz emisije u emisiju patološkom mržnjom prema predsedniku Republike. Upravo to treba ispitati i treba pokazati da li ti prekogranični kanali deluju i emituju svoj program u Luksemburgu, istovremeno reemitujući ga u Srbiji, bez ikakvih promena jer to po zakonu i podrazumeva reemitovanje da u celini ceo program koji je prilagođen, pretpostavljam, građanima Luksemburga ili građanima Slovenije, bez ikakvih promena reklama, na takav način prikazuju i ovde u Srbiji. Pa, neće biti baš da je tako. Neće biti zato što nema nikakvih dokaza o tome da se program prikazuje u ove dve države. Onda dolazimo do jedne jasne stavke i pitanja gde Junajted grupa, gde Junajted medija, gde N1, Nova S i svi ostali kanali plaćaju porez. U Srbiji ga svakako ne plaćaju, ne poštuju zakone Srbije, nisu registrovani u Registru elektronskih medija. Nemaju nikakve obaveze prema REM-u, RATEL-u, SOKOJ. Nemaju nikakve obaveze prema državi Srbiji, ali sasvim sigurno i ubeđen sam da nemaju ni nikakve obaveze ni prema Luksemburgu ni prema Sloveniji i njihovim poreskim sistemima, jer tamo ništa neemituju. Emituju ga ovde. Kompletan taj sadržaj, kao što sam rekao, koji je upućen i usmeren protiv Vlade Republike Srbije, protiv predsednika Aleksandra Vučića, protiv same države. Otvoreno kažem da je to rad na crno jednog ne registrovanog medija koji polako prerasta u ne registrovanu političku stranku u Srbiji, vodeći borbu protiv svih nas. Protiv svih nas kada kažem, mislim pre svega na ljude iz SNS. Ubeđen sam u to da će svakoga dana prikazivati svakog od nas i tome da nađu bilo kakvu manu ne bi li ispunili ono što je zacrtano u programskoj šemi i Dragana Đilasa i Dragana Šolaka. Zato mi je važno da nadležne institucije ispitaju gde Dragan Šolak plaća porez, gde Dajrek medija plaća porez, budući da su oni i na sajtu Junajted medija predstavljeni kao oni koji prodaju reklamne sekunde? Važno je i za građane Srbije da znaju da su prekršili gomilu zakona, počevši o Zakonu o oglašavanju član 35. Zakona o elektronskim medijima, član 100. pozicionirajući sebe, odnosno svoje kanale N1 i Novu S ispred RTS. Sada me samo buni to da li N1, Nova S i ostali kanali odgovaraju zakonima Sbije ili evropskoj konvenciji o prekograničnim kanalima. Ako je ovo prvo onda sam sasvim ubeđen da ne postoji nikakvo reemitovanje, već isključivo rad na crno piratskih televizija i promene celokupnog sadržaja i prilagođavanje istog za 900.000 pretplatnika u Srbiji. Da ne pričamo o tome da se radi isključivo na izvlačenju novca iz Srbije, izvlačenju i isisavanju tih pretplata novca koji dobijaju od prodaja sekundi, pa mi je samo da budemo načisto gde taj novac ide i kako je moguće da predstavljaju pet godina u nizu kompaniju koja je u minusu, koja ne ostvaruje nikakvu dobit, a onda je prodaju za 2,6 milijardi evra. To je ogromna suma, nepojmljiva, još jednom. „Beograd na vodi“ se gradi za nešto više od 3 milijarde evra. Oni uspeju da prodaju nekog gubitaša. To niko ne može da mi objasni da jedan gubitaš može da vredi 2,6 milijardi evra. To je što se tiče N1, Nove S i ostalih antidržavnih i antinacionalnih kanala. Hteo bih samo da pružim podršku ministru finansija, Poreskoj upravi Srbije, Vladi Republike Srbije, posebno u ovoj igri na sreću „Uzmi račun i pobedi“ sa nagradama koje su zaista izvanredne, ali gde je cilj da se dopre do svesti građana zašto je naplata poreza važna. Važna je, zato što svi zajedno na neki način učestvujemo u tome da kada novac u potpunosti dođe u budžet, može da se raspodeli na pravičan način. Čak i u ovim kriznim situacijama. Da 10.000 dinara uspemo da izdvojimo, da Vlada Republike Srbije izdvoji za zdravstvene radnike, da 100 evra omogući svakom punoletnom građaninu, da 4.000 dinara u aprilu mesecu obezbedi penzionerima, 10% na platu svim zdravstvenim radnicima, da izgradimo ove kovid bolnice koje su nužno neophodne u ovakvoj teškoj situaciji, da kažemo da možemo početkom sledeće godine da podignemo plate i penzije i da sprovedemo sve ono što smo zacrtali u planu „Srbija 2025.“, a posebno apostrofirajući deo koji se odnosi, takođe, na plate i penzije, a to je da prosečna plata u Srbiji bude 900 evra, a prosečna penzija 440 evra. Hteo bih za kraj da iskoristim ovu vašu krilaticu iz prethodne igre na sreću „svi dobijaju kada siva ekonomija gubi“. Zahvaljujem.
Zahvaljujem kolega. Sledeći na listi je Zoran Tomić. Izvolite.
Hvala predsedavajuća. Poštovani ministre, poštovane kolege narodni poslanici, građani Srbije pred nama su tačke dnevnog reda koje se odnose na predloge zakona o izmenama i dopunama zakona kada su u pitanju poreski sistem i carinski sistem. Pre nego što krenem u obrazloženje, želeo bih da čestitam gospodinu ministru i njegovim saradnicima na odličnim rezultatima, posebno na odličnoj vesti koju ste nam saopštili na početku sednice, jer to je upravo, dame i gospodo, dokaz da sve one reforme koje su sprovedene od 2014. godine, koje je pokrenuo Aleksandar Vučić kada je bio premijer daju rezultate. Da je Srbija danas mnogo bolje pozicionirana u svetu i kada je u pitanju ekonomija, kada je u pitanju politika, kada su pitanju sve druge oblasti. Zahvaljujući domaćinskom vođenju ekonomske politike, danas smo uspeli da imamo mnogo veću tražnju za našim obveznicama nego što je to bilo ranije. Uspeli smo da pokrijemo onaj dug koji su prethodnici uzimali po znatno nepovoljnim kamatnim stopama i da se to danas pokrije sa emitovanjem obveznica po mnogo pristupačnijim stopama. Kada su u pitanju dati predlozi za izmene zakona moje kolege i koleginice govornici su jako lepo obrazložili koja je suština svih ovih izmena. Želim samo da kažem da ovim izmenama, pored efekata koje ćemo imati u smislu poboljšanja rada poreske uprave, u smislu rada lokalnih samouprava koje će sigurno raditi i više na prikupljanju poreza koji idu direktno njima u njihov budžet, ostvarićemo i značajnu fiskalnu disciplinu koja je jako potrebna u borbi protiv sive ekonomije. Takođe, ovim izmenama koje su ovde pred nama odlučnije krećemo i u borbu protiv sive ekonomije jer to je takođe, važan segment kada govorimo o razvoju nađe ekonomije, o tome da ostanemo lideri kada je u pitanju i ekonomski rast i razvoj i otvaranje novih poslova. Takođe, politika koju vodi Vlada Republike Srbije o digitalizaciji o kojoj je premijerka Ana Brbanić pričala, takođe se vidi u ovim izmenama, jer se sve veći deo komunikacija sa poreskim obveznicama prebacuje u elektronski segment, kroz digitalnu komunikaciju. Ono što smo od ministra čuli da će se i naredni zakonskim rešenjima dalje ići u digitalizaciju naše ekonomije, što je zaista veliki korak za dalji razvoj i prosperitet celokupne Republike Srbije. Pored toga želim da kažem da će ove izmene omogućiti i pored borbe sa sivom ekonomijom i stimulisanje preduzetništva, pokretanje novih startapova. Mnogi mladi ljudi u ranijem periodu su uglavnom kada bi se odlučivali za pokretanje posla bojali šta će biti u odnosu sa državom, kako da isplatim sve poreze, koje su poreske odredbe. Sa ovakvim pristupom i načinom komunikacije sa poreskim obveznicima, odnosno ekonomskim subjektima država ih stimuliše i podržava da svoje ideje koje imaju realizuju i da ostvare i budu značajan deo doprinosa rasta našeg BDP. Takođe, kao što možemo da vidimo, država će odlučnije da se bori nego što je to radila u prethodnom periodu, kada su u pitanju carine, jer neće dozvoljavati sve ono što se nelegalno odradi. Produžetkom roka zastarelosti sa tri na pet godina, odnosno na deset, upravo će se boriti da se spreče takve radnje koje nisu u interesu i naše države i našeg budžeta. Kada su u pitanju, naravno, otvoreni investicioni, alternativni investicioni fondovi, takođe izmene koje vidimo se usklađuju sa ovim zakonima i daje se stimulans za dalji razvoj i otvaranje ovakvih fondova i ovakvog vida poslovanja u našoj državi. Svakako, u danu za glasanje ću podržati sve ove izmene zakona, kao i poslanici SNS, a pozivam i sve ostale kolege narodne poslanike da to isto učine u danu za glasanje, jer upravo ovakve izmene zakona i ono što nas očekuje su ti koraci koji nam slede da bismo program „Srbija 2025“ uspešno mogli da sprovedemo. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Adam Šukalo. Izvolite.
Na samom početku želim da drugi put pozdravim ministra finansija u Vladi Republike Srbije koji evo već po drugi put revnosno pokazuje da će i po prirodi, a očigledno i po potrebi, po momentima u kojima se nalazimo, Ministarstvo finansija u ovoj svetskoj i ekonomskoj krizi prednjačiti ne samo u smislu svega onoga što treba da se uradi, već i ovde u Narodnoj skupštini da će u kontinuitetu ne samo zbog budžetske dinamike izlaziti ovde pred narodne poslanike i u momentima u kojima se nalazimo donositi i predlagati one mere koje su neophodne da sačuvamo naše javne finansije, da ih dižemo na viši nivo. S druge strane, opet sa potpunim osećajem odgovornosti, senzibiliteta za sve ono što se dešava u Republici Srbiji oko pandemije kovida i virusa koji praktično hara kompletnom Srbijom, da imamo osećaj za sve one poreske obveznike, za sve one ljude koji doprinose stabilizaciji javnih finansija u Republici Srbiji i u ovako teškom vremenu da Vlada Republike Srbije, da Narodna skupština Republike Srbije pošalje poruku da sve to u ovom momentu, kada donosimo ovakve predloge zakona, imamo na razumu i imamo na neki način konstanto u svojim mislima. To upravo potvrđuje i ovaj set zakona. Da krenem na sve ono što je izuzetno važno ovde istaknuti. Ja bih krenuo ovim redom. Mi praktično ovim setom zakona, koji danas Vlada preko Ministarstva finansija predlaže i potvrđuje kao jedan od šest principa i načela na kojima je ova Vlada Republike Srbije i osnovana. To je nastavak reformi. Ovde je reč o reformama u javnim finansijama, u poreskom sistemu, u carinskom sistemu, uopšte u sistemu javnih finansija zato što sve ovo što smo mi na neki način omogućili u ovako teškoj godini, koju će nažalost obeležiti korona virus, jer to je jedino obeležje u ovoj godini, mi ćemo izaći sa jednim setom zakona koji će na određeni način doprineti stabilizaciji javnih finansija i to upravo što se danas i potvrđuje. Iz tog razloga još jednom akcentiram ovaj nastavak reformi koje smo najavili, ali sa senzibilitetom svega onoga u čemu se u ovom momentu i ključno nalazimo. Prvi princip u tome je borba za zdravlje, ali s druge strane mi moramo ekonomski da napredujemo, moramo omogućiti sve one stvari koje su i te kako važne, a u ovom momentu da bi mogli odgovoriti u toj borbi stabilnost javnih finansija je od ključne važnosti. Pod broj dva - šta je važno ljudima u Srbiji? Važno je, i to je ministar finansija već i prošli put ponovio, takvu ćemo imati situaciju i u budžetu, stabilnost i isplata svih javnih davanja. Znači, svi u Srbiji sa sigurnošću mogu da očekuju penzioneri da će dobiti svaki mesec penziju, svi oni koji rade u javnom sektoru da će dobiti plate i sve ostale obaveze u socijalnom sektoru da će se redovno izmirivati. To u ovako teškoj situaciji je izuzetno visok nivo odgovornosti. Koliko god to redovno bilo i po potrebi, u ovako teškoj situaciji to je jedan veliki plus za naše javne finansije. Iz tog razloga upravo taj optimum sa kojim mi izlazimo danas potvrđuje da, pored odgovornosti koju imamo u smislu svega onoga što smo u ovoj godini imali, od isplate 100 evra svakom građaninu, pa do finansijske pomoći penzionerima, povećanje 10% plate zdravstvenim radnicima, pa do ove najnovije podrške od 10.000 dinara zdravstvenim radnicima, omogućuje upravo stabilnost realnih finansija. Da bi to uradili sve ono što su resursi, u smislu naših prihoda, mi moramo na jedan maksimalan nivo podići koji podrazumeva da ćemo u tom aspektu imati sigurnost. Upravo ovaj set zakonskih rešenja to pokazuje. Iz tog razloga ova možda nezahvalna uloga koju ima Ministarstvo finansija upravo potvrđuje tezu da smo se u tom pogledu i te kako dobro pripremili da u ovako teškim situacijama možemo izneti prava rešenja. Kada govorimo o senzibilitetu, onda primarno bih želeo da govorim o Zakonu o poreskom postupku koji danas izmenjujemo i dopunjujemo i koji na određen način upravo potvrđuje sve ovo što sam rekao u uvodu, a to je nekoliko stvari koje su izuzetno važne. Pored toga da mi praktično ovim zakonskim rešenjima usklađujemo Zakon o poreskom postupku sa drugom zakonskom regulativom, pre svega sa alternativnim fondovima i drugim stvarima koje su ovde istaknute, ali ono što je važno, što mi u Zakon o poreskom postupku uvodimo ono što je svakako deo obligacije, pa i ove javne obligacije, a to je viša sila i uvodimo, praktično, ne na mala vrata, ali u zakonsku kategoriju pandemiju kao nešto što se u javnim finansijama konstatuje i omogućava. Naravno, da bi bili oprezni, da bi bili odgovorni, da ne bi bili manipulativni, da ne bi bili populisti, Vlada Republike Srbije predlaže upravo sa jednom ozbiljnom dozom opreza kako će se pristupiti svima i kako poslati ključnu poruku ljudima koji danas privređuju, privrednicima koji redovno plaćaju svoje poreske obaveze, svim pravnim subjektima, svim fizičkim licima da danas, plaćajući porez, oni ispunjavaju i, pored ovih drugih obaveza, svoju najvišu patriotsku obavezu. Danas platiti porez, zaposliti jednog radnika je ispunjavanje najvišeg oblika patriotizma zato što tim prihodima koje ostvarujemo mi možemo da izgradimo novu kovid bolnicu, možemo da se borimo na ovako jedan težak način i u finansijskom smislu protiv pandemije. Za sve to neko kada kaže da ćemo nešto uraditi, mora da zna sutra kada ode u kancelariju Ministarstva finansija ili sutra kada neko sedi u nekom poreskom odeljenju u bilo kojoj opštini, zna koliko radi važan patriotski posao, kao i građani koji idu i plaćaju taj porez, a teško im je, da znaju da to ide za sve ove stavke i to je ta povezanost i to je to jedinstvo. To je ta potreba da u ovako teškoj situaciji budemo svi zajedno. Zato je Ministarstvo finansija u ovom momentu možda, pored Ministarstva za zdravlje, jedno od ključnih ministarstava koje treba u ovom momentu da odigra presudnu i važnu ulogu. Iz tog razloga, pogotovo odredbe koje se tiču, kako ste vi to ovde naveli, mogućnosti odgađanja plaćanja dugova, obaveza, ali opet uz ovaj reper koji sam na početku rekao, uz odluku Vlade Republike Srbije koja će na dnevnom nivou, zajedno sa Ministarstvom finansija, prateći na dnevnom nivou prihode i rashode, moći usklađivati i tu politiku da ne bi došlo do dizbalansa da u određenom smislu mi imamo veliku količinu obaveza, a s druge strane da nemamo tolike prihode. To je jedna tanana borba i bitka u kojoj se na sitne momente mora posmatrati priča, a s druge strane ne ugroziti ni javno zdravstvo, ni javne finansije, a pre svega sačuvati stabilnost institucija Republike Srbije. Toliko. Hvala.
Zahvaljujem, gospodine Šukalo. Prema prijavama za reč, naredni je prof. dr Vladimir Marinković. Izvolite.
Hvala, uvažena predsedavajuća. Poštovani ministre, dame i gospodo narodni poslanici, ono što je postala praksa u radu ministra Malog, je nešto što je jako dobro za našu zemlju, a to je ono što uradi kad god dođe ovde u Narodnu skupštinu, da li na sednicu Odbora za finansije ili na plenarnu sednicu, a to su dobre vesti, dobre vesti za naše finansije, dobre vesti za našu privredu, dobre vesti za budućnost naših građana, svih naših ljudi. Posebno je to važno u ovim trenucima, trenucima velikih izazova kada i predsednik naše države, ali i Vlada Republike Srbije, naša većina ovde u parlamentu se stvarno, svakodnevno bore da sačuvaju zdravstveni sistem, da sačuvaju živote ljudi, ali da se pred toga pripremimo za ono što će slediti, nadamo se svi za narednih nekoliko meseci, a to je vraćanje na jedan normalan život, na ono što smo i kako smo živeli do pre marta ove godine. To je jako važno što na ovakvom mestu i na mestu ministra finansija imamo čoveka koji je uspeo i u to neko normalno vreme, ali i sada kada smo suočeni sa ogromnom, ogromnom krizom ne samo u regionu, nego na nivou cele Evrope, razvijenih zemalja EU, ali i celog sveta. Najmoćnije zemlje na svetu su u velikoj krizi, imaju ogroman broj nezaposlenih ljudi. Mnoge kompanije, mnoge fabrike su stale sa radom, zatvorile svoje proizvodnje, zatvorile svoje pogone, otpustile radnike i došle do toga da nivo nezaposlenosti bude i 20% i 30% i više procenata, dok mi ovde u Srbiji, naravno, još uvek odolevamo, na korist naše zemlje, na korist naših građana i održali smo takav nivo ekonomske i privredne aktivnosti, da ćemo krajem ove godine biti najbolji u Evropi, odnosno da ćemo imati najmanji pad BDP. Ono što je, po meni, glavna poruka i ono što jeste rezultat svega onoga što je Ministarstvo finansija uradilo, ne samo tokom prethodnih ovih nekoliko meseci, nego prethodnih nekoliko godina od kada je gospodin Mali ministar, je sledeća stvar, to je nešto što je juče rekao gospodin Miladin Kovačević na sednici Odbora za finansije i to je ključna stvar za ekonomiju, to je ključna stvar za našu zemlju i do kraja ove godine i koje će važiti, svi se nadamo, i za narednu godinu, a to je da ni jedan zainteresovani investitor u ovo godini nije odustao od investiranja u Srbiju. Nije odustao zato što su ti investitori koji dolaze iz Nemačke, iz Italije, iz SAD, iz Južne Koreje, svi oni koji su bili zainteresovani oni su već počeli da investiraju i niko nije rekao da će zbog krize na globalnom nivou, da odustane od Srbije. To jasno i dovoljno govori o tome da je Srbija pokazala prvenstveno, da je stabilna, da ume da se izbori sa kriznim situacijama. Dakle, ovde je krizni menadžment bio na vrhunskom nivou, naravno, počevši od predsednika države, gospodina Aleksandra Vučića, koji je jasno početkom marta meseca ove godine, znao kuda treba da vodi Srbiju, znao kako da se borimo sa ovom krizom, znao da mora da se bori za život svakog građanina ove zemlje, ali i znao da moramo da sačuvamo privredu. Naravno, i to jeste jedna od njegovih ključnih sposobnosti i veština, da izabere dobar tim, da izabere ljude koji isto tako imaju i stručni i profesionalni, ljudski i moralni kapacitet da urade posao zbog kojih su ih građani Republike Srbije izabrali. Nije onda slučajno što govorimo o tome što govorimo činjenici da predsednik Vučić i SNS imaju trenutno podršku od 66% građana SNS, jer ne treba biti ni ekspert za ekonomiju, ni ekspert u oblasti političkih nauka ili prava ili spoljne politike, da golim okom može da se vidi da je Srbija opstala, da je pokazala da je jako žilava, da je pokazala da može da bude stabilna i da ima dovoljno znanja. I to je ono što je najbitnije kao poruka građanima da ima dovoljno dobrih ljudi u našoj stranci, ali i onih koji su van nje, koji mogu da budu izabrani da vode zdravstvo, da vode finansije, da vode ekonomiju ove zemlje, da vode Privrednu komoru Srbije. Ovo jeste, naravno, rezultat vizije i umešnosti predsednika Aleksandra Vučića, ali isto tako rezultat dobre i kvalitetne koordinacije Ministarstva finansija, Ministarstva privrede, Privredne komore Srbije, onim ljudima koji se bave zdravstvom u našoj zemlji, unutrašnjom bezbednošću, spoljnom politikom. Dakle, to je jedan sveobuhvatni rezultat svega onoga što smo definisali za nešto što je vizija Srbije, ne za narednih tri, meseca, ili šest meseci, nego za narednih pet godina, za narednih 10 godina. Mi, ljudi, prvi put imamo nekoga ko vodi ovu zemlju i ko ne misli od danas do sutra, ko ne misli samo na svoj mandat, jer predsednik Aleksandar Vučić je kroz plan „Srbija 2025“ jasno stavio do znanja svima i svim građanima Republike Srbije da on misli i da mi zajedno svi mislimo kako će Srbija izgledati za pet, deset, petnaest ili dvadeset godina i da nas ne zanima da li ćemo mi tada biti na vlasti i da li ćemo za tri, četiri ili pet godina biti na političkim funkcijama. Zanima nas da napravimo jednu dobru, uređenu, stabilnu državu za našu decu, za naše roditelje, za naše bake i deke, za sve one koji učestvuju u društvenom životu naše zemlje i da obezbedimo svima da na jedan dostojanstven i častan način žive u ovoj zemlji. Mladima da obezbedimo, ne posao, ambijent, da im obezbedimo jednake šanse da mogu da se zaposle, da mogu da valorizuju svoje znanje, svoj završen fakultet, svoj doktorat, svoj završeni master, da našim bakama i dekama obezbedimo redovne i stabilne penzije, zdravstvenim radnicima poštovanje, da im ukažemo i čast. Danas je predsednik Republike, gospodin Aleksandar Vučić uručio medalje svima onima koji su zaslužni, koji se dan-danas bore za svaki život, koji se bore za svoju zemlju, koji se bore za Srbiju. I centrima za socijalni rad i centrima za javno zdravlje, dakle svima onima koji su uključeni, koji pomažu, bez kojih ne bi mogla ova borba da da rezultate, bez kojih ova borba ne bi mogla da bude uspešna. Ono što je isto tako važno da kažem je da zahvaljujući fiskalnoj konsolidaciji, zahvaljujući jako dobro osmišljenoj fiskalnoj, odnosno poreskoj politici, kako je to moj kolega Đorđe Todorović malo pre lepo rekao, većoj naravno naplati poreza i stvaranju jednog dobrog ambijenta za privrednike koji su i motivisani da isti plaćaju. Da li su to porezi, doprinosi na dohodak građana ili je to porez na dodatu vrednost ili je to porez na dobit, ono što je najbitnije za našu zemlju da je nivo, odnosno procenat naplate poreza odličan i da ono što jeste jedna od glavnih, osnovnih, bazičnih lekcija u ekonomiji, a to je da nemamo tu tzv. „evaziju“ poreza, da imamo sve manje i manje privrednika, odnosno ljudi koji su naterani na to da izbegavaju plaćanje poreza. To znači da je ministarstvo, odnosno država našla dobar put, našla način da ih motiviše i našla način da oni jednostavno rade svoj posao tako da imaju mogućnost da plate zarade zaposlenima, ali i da plate svojoj državi obaveze kroz plaćanje poreza i doprinosa, PDV i poreza na dobit onih koji dobit ostvaruju. Mislim da je jedan od glavnih rezultata u svemu tome pored toga što je i jedna od najeminentnijih kuća finansijskih na svetu, dakle „Mudis“, definisao Srbiju kao zemlju sa investicionim rejtingom Ba3, što je jedan od najviših mogućih investicionih i kreditnih rejtinga, još je važnije to da se u praksi sprovodi, da u praksi radi ono što radi Ministarstvo finansija, Ministarstvo privrede, a to je da se napravi dobar ambijent i to je činjenica da je Srbija definitivno najbolja destinacija za ulaganje u ovom delu Evrope. To je činjenica da u ovu zemlju hoće da ulažu i Amerikanci, da žele da ulažu i Južno Koreanci i Kinezi i kompanije iz Ruske Federacije i kompanije iz EU. U celoj ovoj krizi, u celom ovom ludilu u nekim zemljama dolazi do toga da ti isti investitori ne žale i ne razmišljaju o tome da li će investirati jedan svoj evro u ovu zemlju, a neki investiraju i po nekoliko desetina miliona evra. Možete li zamisliti, dame i gospodo narodni poslanici, drage i uvažene kolege, koliko treba neko da ima poverenja ko dođe iz neke strane države i da sve ono što je zarađivano i prihodovano godinama uloži u jednu malu zemlju koja je do pre samo nekoliko godina važila za siromašnu zemlju ovog regiona, za zemlju gubitnika, za zemlju ne u kojoj se nije isplatilo investirati i ulagati sredstva, nego se nije isplatilo i niko nije imao motiv da dolazi ni kao turista ovde. Nažalost, nas je ova pandemija sprečila da i taj sektor privrede, odnosno turističku industriju razvijemo na najviši mogući nivo, s obzirom da je 2019. godina završena na rekordnom, istorijskom nivou po prihodu, odnosno 1,4 milijarde evra prihoda od turizma i vratićemo taj prihod i bićemo bolji, zato što smo bolji i na spoljno-političkom planu, zato što ovde hoće da dolaze svi, zato što hoće da dolaze Izraelci, zato što hoće da dolaze ljudi iz Kine, iz Japana, sa svih svetskih meridijana, zato što smo, zahvaljujući našem predsedniku i jasnoj političkoj volji i viziji, napravili jednu zemlju koja se tretira u celom svetu kao moderna zemlja, kao progresivna zemlja, zemlja u kojoj vredi ulagati, u koju je lepo dolaziti, u kojoj je lepo živeti. Suštinski, mislim da će mnogo stvari ostati kada se budemo pogledali u oči sa našim građanima za 10, 15, 20 godina, uvaženi ministre, kada budemo završili „Beograd na vodi“, zahvaljujući u velikom procentu i vama, koji jeste kapitalni, koji jeste istorijski projekat za Beograd jer sada je Beograd dobio jedan potpuno novi izgled. Kada idete Gazelom, prolazite tuda i imate utisak da ste u nekoj Filadelfiji ili u nekoj zemlji u SAD ili u razvijenoj zemlji zapadne Evrope ili Dalekog Istoka, sa onim kulama, sa „Sent Ridžis“ hotelom koji će se izgraditi, sa lepim promenadama, odličnim, lepim restoranima, mogućnošću da naša deca, naši roditelji, naši sugrađani tu i prošetaju i provedu lepo vreme. Dakle, mi ulepšavamo svoj grad, ulepšavamo svoju zemlju, investiramo. Sve smo to uradili zato što je ipak neko imao poverenja u nas. Ipak je taj Alabar, ipak je ta njegova kompanija koja je izgradila i Burdž Kalifu i koja je uradila projekata, ja mislim za desetine milijardi evra, odlučila da investira ovde u Beograd, da investira ovde u Srbiju. Hvala na tome. Svi ćemo se potruditi da opravdamo to poverenje, da budemo još bolji, da još više privučemo sve te ljude da investiraju ovde, da ostaju ovde i da budu inicijalna kapisla za dolazak i drugih investitora, ali i turista, u našu zemlju u budućnosti. Možete li zamisliti da vam je neko rekao, uvažene kolege, do pre nekoliko godina, da će kvadrat nekog apartmana ili poslovnog prostora koštati u Beogradu i dostići cenu od devet hiljada evra, kao što to jeste u ovoj kuli? Meni je ministar to rekao još prošle godine, da nije ni temelj iskopan a da su počeli da se prodaju apartmani i poslovni prostor za devet hiljada evra. Šta vam to govori? Govori vam o tome da smo mi sada destinacija ne samo za ono što su i što je ovaj režim pre SNS radio, a to je, nažalost, bili smo destinacija za spekulativni kapital, bili smo destinacija za raznorazne spekulante, kriminalce koji su za jeftine pare otkupljivali preduzeća, otkupljivali firme, njihovu opremu i posle samo nekoliko meseci otpuštali radnike i u najboljem slučaju zidali stambene zgrade i, naravno, lično se bogatili i lično zarađivali na tome. Mi smo zahvaljujući predsedniku Aleksandru Vučiću definitivno prekinuli tu praksu i sada imamo situaciju da u ovu zemlju dođe jedan NCR američki, da dođe „Kuper tajers“, da dođu kompanije iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, da ovde svoju kancelariju, jedinu u Evropi, otvori američki DFC, zahvaljujući istom tom predsedniku Vučiću, koji je stvorio stvarno i podigao nivo bilateralnih odnosa sa SAD u protekle četiri godine na nivo koji mi nismo imali gotovo do, možda smo imali pre, ispraviće me kolega Martinović, za vreme Prvog svetskog rata, u vreme Vudro Vilsona tada i Mihajla Pupina, koji su bili prijatelji i kolege po nekoliko osnova. Ali, od tada je prošlo preko 100 godina i sada smo došli opet u situaciju da iz jedne vrlo teške pozicije u kojoj smo bili zahvaljujući neradu, zahvaljujući neaktivnosti, zahvaljujući najneodgovornijim ljudima u političkoj istoriji ove zemlje, od kada smo osnovani kao država, 1878. godine, zahvaljujući njima, došli smo u zapećak ne Evrope, nego smo došli i bili smo zapećak regiona, nazovite ga kako želite – zapadnog Balkana ili jugoistočne Evrope. Sada smo zemlja, zamislite, koja ima prošle godine, u 2019. godini, o tome retko ko govori, bili smo drugi u Evropi, gospodine ministre, Poljska je bila prva sa rastom BDP 5,1 a mi smo bili negde oko 4,2 ili 4,3. Da li je moguće da sve to o čemu sam ja govorio, a to jeste stvarno mali deo onoga što je urađeno za ovih nepunih šest godina, da li je moguće da ljudi koji treba da učestvuju u političkom životu ove zemlje, bez obzira koliki je procenat podrške naroda njima, da li je moguće da se oni bave kokama nosiljama i kokoškama u nekim vojnim objektima, da se bave svim stvarima samo ne stvarima koji se tiču politike, budućnosti, građana ove zemlje, njihovog standarda, njihovog dostojanstva i svega onoga što nam je potrebno da bi održali dignitet ove zemlje i da bi obezbedili budućnost za ovu državu i za ove ljude. Slažem se ja sa Đorđem i mislim da to ne bi trebalo da bude neki veliki posao, dajte da vidimo ljudi, svi mi ovde smo se obavezali, a posebno mi narodni poslanici da radimo u skladu sa Ustavom i zakonima ove zemlje, ali su se za to obavezali i privrednici i vlasnici kapitala i oni koji dođu iz Amerike, ali i ovi domaći, tu je pravda slepa, tu je vladavina zakona potpuno slepa, hajde da vidimo stvarno gde ti ljudi plaćaju poreze i doprinose za svoje zaposlene u toj kompaniji o kojoj smo malopre govorili, o SBB. Gde se plaća taj PDV? Nemojte mi reći, molim vas, da je normalno da neko ovde iz trafike iz Kosovske ulice ili iz obližnjeg restorana mora da plaća svoje obaveze i naravno treba da plaća, a neko ko dođe ko zna odakle da mu mi gledamo kroz prste za ono što je njegova najveća obaveza samo zato što on navodno predstavlja neku drugu Srbiju, zato što oni predstavljaju neku elitnu Srbiji i zato što će tužiti svoju zemlju, svog predsednika nekim belosvetskim nevladinim organizacijama ili belosvetskim tajkunima. Ovo više nije Srbija koja je funkcionisala i koja je bila ovde do 2012. godine. Ovo više nije ponižena zemlja. Ovo je zemlja sa dostojanstvom. Ovo je zemlja koja je stvorila ekonomsku podlogu da bude zemlja patriota, da ova zemlja ulaže i u Aerodrom u Trebinju, da ulaže i u fabriku u Drvaru, da ulaže novac i u Srebrenicu, da pomogne Srbima i u Severnoj Makedoniji, da pomogne svima onima kojima je to potrebno i koji jesu deo našeg nacionalnog korpusa, dostojanstva naravno i nacionalnog interesa. Stoga, gospodine ministre ja jedino mogu da kažem da mi ovde kao većina i neko ko je član ove većine, možemo samo da podržimo ono što se radi na polju fiskalne politike, carinske politike i naravno da podržimo beskompromisnu i bespoštednu borbu protiv sive, crne ekonomije i naravno, pranja novca i svih onih društvenih anomalija koje utiču na dostojanstvo, život i životni standard naših građana i u tome ćete, siguran sam imati nepodeljenu veliku podršku naših ljudi ovde u parlamentu, ali naravno, s obzirom na sliku u parlamentu od nas ovde 170 koji čine poslanike SNS i plus koalicione partnere, imate auto-put da uradite sve ono što je potrebno ovoj zemlji u narednom periodu, kako bi bili što jači, što moderniji, kako bi naša ekonomija bila među najboljim i najjačim u celoj Evropi. Hvala.
Zahvaljujem kolega Marinkoviću. Reč ima narodni poslanik Aleksandar Mirković. Izvolite.
Poštovani predsedavajući, uvaženi ministre, poštovane koleginice narodne poslanice i kolege narodni poslanici, moram priznati da su prethodni govornici rekli gotovo sve što se tiče ovog današnjeg dnevnog reda i smatram da je svako od govornika dao veliki doprinos kako bi pre svega građani koji gledaju ovaj prenos i koji će ispratiti sve ono što se danas dešavalo na sednici Skupštine moći lakše da shvate šta je to o čemu smo danas diskutovali. Ja ću se samo kratko osvrnuti na tri izmene koje su meni nekako najviše interesantne i te tri izmene pokazuju pre svega tri činjenice. Ta prva je da ste imali razumevanja za potrebe građana, druga izmena je činjenica da ste razumeli i kako dišu lokalne samouprave, a treća se odnosi na domaćinsko ponašanje, kakvo ima Ministarstvo finansija već neki period unazad i koje omogućava finansijsku stabilnost naše zemlje. Prva izmena, dakle najveće promene se odnose u suštini na olakšavanje poreskog postupka i na taj način omogućava se ljudima da elektronskim putem izvrše sve ono što im do sada nije bilo moguće da urade. To se odnosi na povraćaj ili proknjižavanje duga, da li umanjenje, pogrešno plaćenog poreza ili povraćaja istog i na taj način ste pokazali da razumete potrebu, pre svega reći ću mlađih klijenata kojima je mnogo lakše da to urade elektronskim putem. Uveren sam da ćete u kratkom vremenskom periodu imati konkretne rezultate gde ćete videti koliko je zapravo to bilo neophodno. Na ovaj način skraćujete postupak, štedite vreme, ali štedite vreme i građanima koji će iz svojih domova moći da obave ono što je njima neophodno. Što se tiče druge izmene i dopune Zakona o porezu na imovinu to je veoma važna izmena. Ona se tiče prosto stvari koje omogućavaju da se porez na poklon, nasleđe prebaci lokalnim samoupravama, da to ne radi više Poreska uprava i na taj način pokazujete spremnost da rasteretite jedan deo sistema, ali i na taj način pokazujete poverenje koje imate u lokalne samouprave, jer de fakto one svoj budžet, narodski rečeno i pune na taj način. Smatram da će motivisanost lokalnih samouprava biti još veći i da će se na taj način maksimizirati naplata tog poreza. Tu ste pokazali spremnost na decentralizaciju, pokazali ste spremnost na saradnju sa lokalnim samoupravama i to je dobro, jer mislim da ti ljudi na svom terenu ipak najbolje poznaju i svoje probleme i znaju da se bore za svaki dinar za svoje građane. Ono što je meni posebno interesantno gde ste danas pokazali i činjenicu kako se domaćinski vodite prema svakom dinaru građana Srbije, jeste činjenica gde se u izmeni i dopuni Carinskog zakona produžava period, a tiče se kazni u carinskom prekršaju. Ovo je jako dobro, jer na ovaj način dajete dodatno vreme državi narodski rečeno da se naplati, dajete dodatno vreme da se reaguje i time pokazujete da vam je stalo da svako onaj ko učini prekršaj svoju kaznu plati. Naročito je to bitno istaći danas kada smo do pre nekoliko nedelja ili meseci imali jednog predsednika opštine u gradu Beogradu, opštine Stari Grad, Marka Bastaća koji je baš uhvaćen u švercu deviza 13 hiljada evra na aerodromu Nikola Tesla. Postaviću u nekom narednom periodu pitanje – dokle se stiglo sa tim? Dakle, moramo da pokažemo da ljudi koji su na vlasti ili po svaku cenu žele da budu vlast ne mogu biti zaštićeni u prednosti u odnosu na bilo kog građanina Srbije. Na ovaj način ste pokazali spremnost da se borite i da zaštite svaki dinar građana Srbije, jer ćete na isti taj način taj dinar vratiti građanima kroz i nove puteve i nove domove zdravlja, nove investicije, nova radna mesta ili u krajnjem slučaju, ono što građane najviše raduje, još veće plate i penzije. Završiću sa time, žao mi je, kao i svaki put doneli ste nam jednu lepu vest na početku ove sednice, ali žao mi je što smo se malo tome posvetili, jer verujem, nije tačka dnevnog reda ali moramo da se osvrnemo na to, drugi put izlazak Srbije na međunarodnu finansijsku scenu, ako tako možemo reći, na Londonsku berzu je nešto je bilo do skoro nezamislivo. Prvi put kada smo izlazili sećam se da su tada ljudi koji su upropastili Beograd i Srbiju pričali kako je to laž, pa su nas onda ubeđivali da to nije bilo dobro, svašta smo nešto čuli i mnogo vam hvala što ste napravili ovu komparaciju gde ste jasno pokazali da smo mi danas izašli po stopi, ispravićete me, negde oko 2%, a da smo 2011. godine izašli sa stopom 7,25%, jel tako? Dakle, dobro sam zapamtio. I izvukli ste paralelu da smo mi sada tri puta bolji, uspešniji, da su oni iste uslove primenili te 2011. godine, samo bi na kamatama uštedeli 500 miliona evra. Poštovani ministre i poštovana saradnice ministra Siniše Malog, da su ti ljudi mislili o bilo čemu, a ne samo o ličnom interesu i ličnom bogaćenju, ne bi ostavili u Beogradu dug od milijardu i 200 miliona evra i ne bi Srbiju bacili na kolena pa da se mi onda borimo snažnim reformama, nepopularnim, da obezbedimo građanima i plate i penzije. Dakle, da su mislili kako da život građanima učine boljim, a ne kako da 690 miliona evra strpaju u svoje džepove, danas vi ne bi imali ove probleme i ne bi imale mnoge probleme i pre ovoga sa kojima biste se borili. Žao mi je što i danas nakon ove sednice će vaš odličan rezultat koji je posledica odgovorne politike predsednika Aleksandra Vučića i Vlade Srbije biti pokušan da se baci u neku ljagu i da se baci neka senka, ali mislim da i sada oni najveći skeptici, ljudi koji su najmanje poverenja imali, više ne mogu ništa da kažu, jer i ovo je još jedan u nizu dokaza koliko je jaka srpska ekonomija i koliko se danas vodi računa o svakom dinaru i koliko smo danas uspešni. Istakli ste još jednu stvar i sa time ću završiti, danas i ovim nismo povećali javni dug, mi sa današnjim vestima vraćamo dugove i sve ono što su nam ostavili u nasleđe ljudi koji danas misle da mogu nekog opet da obmanu, da ukradu nečije poverenje pa da se opet dočepaju kase i vrate na vlast. I danas ste pokazali zašto Srbija i u trenutku ove kovid krize koja vlada u celom svetu je jedna od retkih zemalja koja može da povećava i plate i penzije, ali i da investira. Hvala vam na tome, hvala vam što sledite odgovornu politiku predsednika Aleksandra Vučića koji je na udaru poslednjih nekoliko ne samo nedelja, meseci, konstantnom udaru izložen od ljudi koji ga mrze samo zato što je uspešniji, kvalitetniji, pošteniji od njih i samo zato što neko drugi želi na silu da dođe na vlast. U nama, kao što su prethodne kolege rekle, uvek ćete imati odgovornog saradnika, imaćete ljude koji će uvek ovako dobre predloge podržati, ali ćemo uvek biti i tu da prenesemo mišljenje građana o svakoj temi. Hvala vam za ove dobre vesti, hvala vam za ove dobre predloge i nadam se da ćete u narednom periodu doneti nam još dobrih vesti i predloga, kako bi svi zajedno kao jedan veliki tim radili za tim koji se zove Srbija, građani Srbije i na opšti interes svih generacija koje danas žive i koje tek dolaze. Hvala.
Zahvaljujem, kolega. Narodni poslanik Miloš Banđur je sledeći, prema prijavama za reč. Izvolite.
Uvažena predsedavajuća, poštovani ministre, uvažene koleginice i kolege narodni poslanici, posle čitanja izmena i dopuna ovog seta poreskih i carinskih zakona, zaista se zaključuje da postoji opravdana potreba da se ove izmene usvoje. Prosto, sama epidemija Kovid-19 je ove godine izazvala određene zakonske promene, a i zakonska praksa vrlo često nametne odgovarajuće izmene, jer pojedine odredbe uvek treba ili neke odredbe treba precizirati kako bi se suzio prostor za njihovo tumačenje i na taj način prosto povećala pravna sigurnost građana, u ovom slučaju poreskih obveznika. Naravno, Vlada Republike Srbije je aprila meseca, to svi znamo, donela uredbu kojom se poreske obaveze prebacuju iz jednog kvartala u 2021. godinu, odnosno od 1. januara 2021. godine, pa u naredna 24 meseca. Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji u jednoj svojoj izmeni se upravo odnosi na ovo, na ovu situaciju, ali i sve moguće slične situacije u kojima se možemo naći, gde se odlukom Vlade odgovarajuće poreske obaveze mogu prebaciti u neki drugi vremenski period. Tako da, ovaj član zakona ima povratno dejstvo, što je vrlo neobično, ali je potpuno opravdano obzirom na situaciju u kojoj se nalazimo. To znači da se ovaj član primenjuje na kalendarsku godinu u kojoj se zakon donosi. Kao što se vidi iz ovih izmena i kao što se vidi iz same poreske prakse, mi prosto idemo ka zaokruživanju koncepta digitalne uprave, odnosno elektronske uprave, pa i digitalizacije u oblasti poreske uprave. Od 2018. godine moguće je podneti poresku prijavu za PDV putem e-portala, a od 2019. godine moguće je podneti poresku prijavu za porez na imovinu, odnosno nepokretnosti. Tada je u jednom članu pisalo da fizičko lice, fizičkih lica ima 10 puta više nego pravnih lica i preduzetnika ukupno kao poreskih obveznika, da fizičko lice može da se izjasni da poreski akt dobije elektronskim putem. Ova izmena koja se ovde predlaže je sasvim logična. Ukoliko se fizičko lice obrati elektronskim putem, tj. popuni poresku prijavu putem portala elektronske uprave, sasvim je logično da i poreski akt dobije na isti način putem portala, bez bilo kakve potrebe da se on o tome posebno izjašnjava. Naravno, izjašnjavaće se samo ono fizičko lice koje se na klasičan način obrati poreskom organu. Ono što je naročito zanimljivo i korisno i ide u pravcu te potpune digitalizacije, to je da ostale poreske zahteve, odnosno ostale zahteve poreski obveznik, kao što je zahtev za dodelu poreskog kredita ili za povraćaj viška uplaćenog iznosa ili za određenim poreskim odlaganjima, takođe može da uputi putem portala poreske uprave. Na ovaj način se ne samo skraćuje vreme komunikacije između obveznika i uprave, nego se i, o tome su govorile kolege, pojednostavljuju, odnosno smanjuju troškovi na strani Poreske uprave, pošto ona komunicira sa svim poreskim obveznicima. Kao što je poznato, 1. januara 2022. godine planirano je da se zaokruži taj koncept elektronske uprave, da informacioni sistemi lokalnih poreskih administracija budu inkorporirani i potpuno udenuti u jedinstven sistem sa državnom poreskom upravom i prebacivanje odgovornosti ili ubiranja, tj. određivanja naplate i kontrole poreza na nasleđe, na poklon i na prenos apsolutnih prava, prebacivanje sa državne poreske uprave lokalnoj poreskoj administraciji je jedan korak u tome, jer je potpuno logično da onaj kome prihodi pripadaju je zainteresovaniji za njihovo prikupljanje od nekog drugog. Naravno, svako će se više pobrinuti da sopstvene prihode ubere onako kako treba, bez ikakvih propusta, znači najaktivniji je kad skuplja za sebe, a ovaj prihod pripada lokalnoj samoupravi. To je njen, kako ja razumem, ustupljeni prihod, za razliku od poreza na nekretnine koji je izvorni prihod lokalne samouprave. Ono što je sasvim logično, naše kolege u prethodnom sazivu su 10. oktobra 2019. godine donele dva zakona, jedan je o otvorenim investicionima fondovima, a drugi o alternativnim investicionim fondovima. Zakoni su stupili na snagu, zapravo počeli su da se primenjuju 20. aprila ove godine, kada je Komisija za hartije od vrednosti donela pravilnike po kojima se bliže uređuje poslovanje, osnivanje poslovanja tih fondova. Naravno, pošto imate novi subjekt oporezivanja, to je potrebno udenuti u zakone, u Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji i u Zakon o porezu na imovinu. Jer, ukoliko fond poseduje nepokretnosti, drži ih ili koristi, on treba da plati porez na imovinu. Ukoliko primi poklon, nasleđe ili vrši prenos apsolutnih prava bez naknade, takođe treba da plati odgovarajući porez. Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji do detalja reguliše takav proces i kaže da je Društvo za upravljanje fondom ono koje u ime fonda i za račun fonda učestvuje u jednom takvom postupku, obavlja takav postupak, a iz imovine fonda. Fond ne mora da bude pravno lice, ali je društvo za upravljanje fondom naravno pravno lice. Zadržao bih se na par preciziranja koja su izvršena u Zakonu o imovini. Potpuno podržavam preciziranje koje se tiče umanjenja poreza na stan u vlasništvu ili kuću u vlasništvu, gde se umanjenje do 50%, najviše 20.000 dinara, ostvaruje ne kako je pisalo – ukoliko vlasnik stanuje u stanu, nego ukoliko u stanu ima prijavljeno prebivalište. Znači, to je jedna znatno bolja formulacija u pitanju. Takođe, kada su u pitanju pogoni prerađivačke industrije, poreska osnovica za njih je knjigovodstvena vrednost. Da ne bi došlo do zloupotrebe, precizirano je da je to samo u situaciji kada se pogon prerađivačke industrije koristi za tu namenu. Dobro je što je došlo do olakšica kada je u pitanju poljoprivredna proizvodnja manjeg obima, odnosno primarna poljoprivredna proizvodnja, gde su objekti takve proizvodnje za one koji ne koriste poreske knjige, odnosno nemaju obavezu vođenja poreskih knjiga, prosto izuzeti iz poreza. Ja bih se ovde najviše zadržao na porez za nekretnine u lokalnim samoupravama, obzirom da smo, recimo, mi u Nišu u proteklom mandatu porez na imovinu, porez na nekretnine prepoznali kao drugi najvažniji izvor finansiranja lokalne samouprave. Prosto, porez na zarade je najveći i glavnina naših prihoda tekućih potiče iz tog poreza, ali porez na imovinu je nešto gde smo mi prepoznali, gde je gradonačelnik Bulatović prepoznao potencijal koji nije iskorišćen. Mi smo, recimo, za poređenje, 2012. godine u Nišu ostvarili porez na imovinu 170 miliona. Naravno da je naša administracija od 2012. do 2016. godine napravila određene pomake i mi smo 2017. godine ostvarili taj porez u iznosu od 453 miliona. Međutim, 2017. godine gradonačelnik je napravio radnu grupu koja je imala zadatak da reformiše lokalnu poresku administraciju i u saradnji sa gradskim opštinama i javnim preduzećima napravljen je popis nekretnina u gradu. Kao rezultat toga imamo da je broj nekretnina uvećan za dva puta, odnosno broj nekretnina koje podležu porezu je dupliran, tako da je 2018. godine potencijalna poreska obaveza poreza na imovinu bila negde milijardu i 180 miliona, a sledeće godine je evidentirano još 12.000 nekretnina više, tako da je poreska obaveza potencijalno bila milijardu i 370 miliona. Naravno, tu smo uradili pet stvari. Ne samo što su ekipe obišle teren i potpisale objekte, nego je došlo i do konstatovanja stvarne veličine određenih objekata, odnosno njihove korisne površine. Rešenja o nasleđivanju su evidentirana, kao i ugovori o kupoprodaji. U zakonu sam primetio jednu dobru stvar, odnosno u ovim izmenama, da se javni beležnici obavezuju da u roku od 30 dana dostave kupoprodajne ugovore ili rešenja o nasleđivanju lokalnoj poreskoj administraciji. Zanimljive su i izmene kada je u pitanju zoniranje. Znamo da svaka lokalna samouprava mora da ima najmanje dve zone opremljenosti i da se prosečna cena u zoni utvrđuje tako što se tokom, do sada je bilo devet meseci, sve prodajne cene saberu i podele, odnosno nađe prosečna prodajna vrednost. Zanimljivo je da se ovaj period povećava na 12 meseci, što sa sobom vuče dva benefita. Prvo, duži vremenski period značio bi veći broj slučajeva koji upadaju u taj period, a to znači tačnije jedno pravednije određivanje prosečne vrednosti. U slučaju kada nemamo tri prometa u određenoj zoni za objekat ili određenu vrstu objekta, povećanjem period sa devet na 12, mi u stvari povećavamo verovatnoću da se taj treći slučaj ili tri slučaja dese, tako da ovo povećanje perioda sa devet na 12 meseci u kojem se računa prosečna cena po zoni je vrlo dobro, iz ova dva razloga. Takođe, mislim da je dobro rešenje za određivanje prosečne cene u najopremljenijoj i najneopremljenijoj zoni, na način da se za te cene uzima za cenu u najopremljenijoj zoni najviša prosečna cena zona koje teritorijalno okružuju tu zonu, a za prosečnu cenu u najneopremljenijoj zoni uzima se najniža prosečna cena onih zona koje teritorijalno okružuju tu zonu. To su, sa aspekta nekoga ko se pomalo bavio tim stvarima, vrlo dobra zakonska rešenja. Moj zaključak je, na osnovu onog iskustva koje mi imamo u Nišu, da je dobro da u gradu postoji više zona opremljenosti. Mi imamo 11 zona. Mi nismo povećavali poresku stopu, nismo povećavali jediničnu cenu poreza po zoni, ali smo većim obuhvatom i evidencijom stvarnog realnog stanja na terenu uspeli da za nekoliko puta uvećamo poreske prihode. Zaista iz sveg srca podržavam ove izmene koje su na dnevnom redu i čestitam na uspehu koji ste nam danas saopštili. Hvala.
Zahvaljujem, kolega. Kolega Uglješa Mrdić ima reč. Izvolite.
Poštovana predsedavajuća, poštovani ministre i saradnice ministra, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Srbije, ovi predloženi poreski i carinski zakoni će u velikoj meri da unaprede rad kako Poreske uprave, tako i Uprave carina u narednom periodu i jasno je koliko su dobri za dalji ekonomski i privredni razvoj Republike Srbije. Vama, ministre, čestitam na svemu što ste uradili u prethodnom periodu i što sada radite što se tiče finansijske stabilizacije Srbije i ekonomske politike. To je samo potvrda da što se tiče i finansijske i ekonomske politike Vlada Srbije radi odlično, radila je odlično, kako Vlada Srbije, tako i predsednik Srbije Aleksandar Vučić. Međutim, s jedne strane imamo situaciju da vi koji ste ministri u Vladi i koji imate određene konkretne zadatke po oblastima, u ovim teškim trenucima i borbe protiv korone i mafije, radite svoj posao maksimalno u interesu građana Srbije, a s druge strane imamo gotovo svakodnevne organizovane napade od strane tajkuna, najčešće onih, o čemu su moje kolege govorile detaljno, koji ne samo da nisu plaćali porez, nego su pokradali našu državu, budžet, sve građane Srbije, u svoje džepove stavili stotine miliona evra, koji podržavaju i određene mafijaške klanove, a s druge strane mi ovde narodni poslanici pružamo vama u izvršnoj vlasti punu podršku kako bi se poštovali i primenjivali svi ovi zakoni, a naročito ovi koji se tiču poreske politike. Takođe, moram da istaknem još jednu stvar i neću mnogo dužiti. Da nije bilo ove sjajne finansijske politike Vlade Republike Srbije i predsednika Aleksandra Vučića u prethodnom periodu, mi danas ne bismo mogli da odgovorimo na aktuelne izazove kada je u pitanju borba protiv korona virusa, a jedan od rezultata je što naš predsednik Aleksandar Vučić i večeras obilazi radove na kovid bolnici u Batajnici. Dakle, država je vodila računa i kada nije bilo korone da se ulaže u zdravstvo, a ne bi bilo novca za ulaganje u zdravstvo da se nije vodila dobra finansijska politika i ekonomska politika Vlade Republike Srbije koju je podržavao i vodio predsednik Aleksandar Vučić, i dok je bio premijer i sada kao predsednik Republike Srbije. Pre vas, odnosno pre nas, do 2012. godine, a u Beogradu do 2014. godine bili su na vlasti oni koji ne samo da nisu ulagali u bolnice, nego su uništavali bolnice. Gospodine ministre, vi odlično znate kao gradonačelnik Beograda kakvu ste situaciju zatekli kada ste prvo postali predsednik privremenog organa, a potom i gradonačelnik Beograda, šta je radio vaš prethodnik Dragan Đilas kao gradonačelnik i u kakvom stanju vam je ostavio naš glavni grad, našu prestonicu. Prema tome, ovim putem želim da pružim punu podršku i vama kao ministru i Vladi Republike Srbije što se tiče odlične finansijske i ekonomske politike istovremeno, da i ovog puta, a videli smo i današnji presek što se tiče korone, da pružimo jednu veliku podršku našim junacima, to su naši lekari, koji se svaki dan bore ne bi li sačuvali koji život više i uspevaju u tome. Nije lako, ali mi smo, zahvaljujući politici predsednika Vučića, Vlade Srbije i Ministarstva zdravlja, i u ovom teškom vremenu borbe protiv korone uspeli da i broj obolelih i broj žrtava svedemo na mogući minimum. I na kraju, puna podrška Vladi Srbije u borbi protiv mafije, jer borba protiv mafije, već ovih dana vidim određene rezultate, direktno je vezana sa ovim zakonima, jer što je bolja borba protiv mafije i kada imamo konkretne rezultate, to je i više novca u budžetu Srbije. Jer ko nije plaćao poreze? Nisu plaćali upravo kriminalci, nisu plaćali tajkuni. Mi smo ovih dana svedoci hapšenja pripadnika najopasnijih kriminalnih klanova u regionu. Ovim putem želim da iskažem punu podršku, prvenstveno hrabrosti i snazi predsednika Aleksandra Vučića i predsednika Srbije i Vlade Srbije, jer Vlada Srbije predvođena Anom Brnabić se i sada nalazi u ozbiljnim izazovima, a mafija odgovara. Mafija odgovara i putem medija, mafija odgovara i putem tajkuna, mafija odgovara i putem pretnji. Moje kolege su govorile o po meni umobolnim pretnjama upućene porodici predsednika Srbije Aleksandra Vučića i njemu lično. Svi oni iz SNS i članovi Vlade Srbije koji stanu u odbranu predsednika Vučića i oni su automatski izloženi napadima od strane istih tajkuna, istih mafijaša, istih onima koji uopšte nije bitan i državni i nacionalni interes Republike Srbije. Prema tome, želim da vam kažem da će moje drage kolege iz SNS, a to očekujemo iz drugih poslaničkih grupa i od drugih poslanika da podrže i u danu za glasanje da izglasamo ove zakone i samim tim pružimo još jednu podršku i Vladi Srbije i predsedniku Srbije. Živela Srbija! Hvala vam.
Hvala kolega. Prema prijavama za reč sledeći je narodni poslanik Aleksandar Marković. Izvolite.
Zahvaljujem predsedavajuća, uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici. Mi iz poslaničke grupe SNS ćemo podržati predložene zakone iz današnjeg dnevnog reda, a čuli smo u dosadašnjoj raspravi kako od ovlašćenog predstavnika naše poslaničke grupe, gospođe Čarapić, tako i od svih ostalih govornika, da kažem sve one argumente i razloge zbog kojih treba usvojiti predložena akta. Da ne bih došao u situaciju da ponavljam koji su to ključni razlozi, ali i ciljevi koji se ovim zakonskim rešenjima postižu, ja bih iskoristio ovo javljanje. Danas kada razgovaramo o poreskom postupku, kada razgovaramo o poreskoj administraciji, kada govorimo o efikasnosti našeg poreskog sistema, kada govorimo o unapređenju poreske politike u Srbiji, da ukažem ministre, na jednu pojavu koja je zainteresovala javnost, a koja ukazuje na moguće zloupotrebe prilikom emitovanja spotova koji pozivaju na bojkot parlamentarnih izbora. Naime, brojni mediji danas pišu o tome da je privatna firma izvesne Jovane Polić, ko ne zna, u pitanju je bliska saradnica onog Slaviše Lekića, e ta firma te Jovane Polić je platila spotove za bojkot izbora koji su se tokom predizborne kampanje emitovali na televizijama N1 i Nova S, a onda ih potom prosledila i ustupila Draganu Đilasu i njegovom tadašnjem Savezu za Srbiju. U pitanju je preko 400 emitovanih spotova koji su vizuelno bili identični kampanji kakvu je sprovodio Dragan Đilas u pozivu na bojkot. Ako kamera može da zabeleži, to otprilike ovako izgleda. Dakle, nema gotovo nikakve razlike između kampanje Dragana Đilasa i kampanje koju je platila privatna firma bliskog saradnika Slaviše Lekića. Firma se zove JSP. Na njenom čelu je, kao što sam rekao, dugogodišnja saradnica Slaviše Lekića, Jovana Polić. Dodao bih da je od ranije poznata po raznim antisrpskim projektima i antisrpskim filmovima. Ovo ministre ne tvrdi niko iz SNS. Dakle, ovo nije ničija paušalna ocena, već je u pitanju godišnji izveštaj CINS. O CINS-u možemo svašta da kažemo, ali sasvim sigurno ne možemo reći da je CINS naklonjen SNS ili da SNS može da utiče na CINS. Treba se setiti da je upravo ta ekipa, ta ista ekipa napravila onaj po zlu čuveni film, oni to tako zovu, film koji se zove „Vladalac“, a koji su do iznemoglosti posle vrteli na N1 televiziji u kome je u dva nastavka promovisana najprljavija do tada, slobodno ću reći, nezabeležena najprljavija kampanja i potpuno otvorena mržnja prema Aleksandru Vučiću. Dakle, film u kome grupa opskurnih likova najotvorenije vređa predsednika države i to na najgori mogući način. Dakle, setite se količine tih uvreda. Setite se te monstruozne hajke. Setite se da su u pitanju desetine i desetine najrazličitijih mogućih uvreda izrečene na račun predsednika države u tom nazovi filmu. Sad se ispostavilo da je ista ta ekipa platila emitovanje Đilasovih spotova na Šolakovim televizijama. Onda ih je posle toga besplatno ustupila Draganu Đilasu da to dalje kači na jutjub kanale. Sada ja pitam, šta je motiv za ovu ujdurmu. Da li je u pitanju pokušaj zametanja tragova nesumnjivoj vezi Đilasove politike i Šolakovih medija, ne zanemarujući pri tom njihovu dokazano od ranije finansijsku vezu i ortakluk. Ili je u pitanju motiva da se izbegne obaveza pred Agencijom za sprečavanje korupcije jer novac za ovu kampanju formalno i zvanično nije dala nijedna politička stranka već privatna firma i to navodno iz sopstvenog ubeđenja, ako je i ko u Srbiji spreman da poveruje da je u pitanju sopstveno ubeđenje. Treće pitanje ministre, koje se nameće s tim u vezi, vezano je za cenu koja je plaćena za ove spotove. Dakle, uočena je ogromna razlika između cene ovih spotova i cena plaćenih od ostalih političkih stranaka. Evo, za primer, navešću da je SNS za 28 predizbornih spotova na istoj toj televiziji platila 3,9 miliona dinara, a Polićeva za preko 400 spotova je platila 1,2 miliona dinara. Dakle, gde je tu logika, gde je tu elementarna finansijska logika. Sva ova pitanja upućuju na potrebu otvaranja šire istrage, da kažem, o mogućim finansijskim mahinacijama, te ja apelujem na vas ministre a i na poreske organe da u skladu sa svojim ovlašćenjima, nadležnostima, utvrdite ima li ovde prekršajnih i krivičnih elemenata. Zahvaljujem.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik, profesor dr Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovana potpredsednice Narodne skupštine Republike Srbije, poštovani ministre finansija, poštovane dame i gospodo, šta reći više kada su koleginice i kolege već rekle o ovom setu predloženih zakona. Međutim, ja ću spomenuti predlog zakona koji niko danas nije spomenuo, samo nekoliko rečenica, Predlog zakona o potvrđivanju sporazuma o zajmu između Međunarodne banke za obnovu i razvoj Republike Srbije. Radi se o zajmu od sto miliona dolara za realizaciju Projekta „ Hitan odgovor Srbije na Kovid-19“. To je izuzetno važno i aktuelno danas. Projekat u stvari će doprineti da se aktiviraju sve one investicije i da se pridonosi onim investicijama koje Vlada Republike Srbije već realizovala ili ih čak sad realizuje. To će pridoneti i boljem suzbijanju virusa Kovid-19, a u tu svrhu kupi će se neophodna oprema, izgradiće se kapaciteti za nadzor i pružanje tehničke pomoći. Poštovane dame i gospodo projekat će se afirmisati na taj način da će finansirati aktivnosti koje imaju četiri cilja. Prvo, ograničenje lokalnog Kovida-19, drugo razvoj i operacionalizacija mera ne socijalne, rekao bih, fizičke distance kroz zakone i kroz propise. Treće, jačanje ukupnog našeg zdravstvenog sistema i četvrto unapređenje komunikacione infrastrukture radi širenja informacija sa nacionalnog na regionalni značaj. Toliko o tome. Kada sam već kod ovog Kovida-19, gospodine ministre u borbi za suzbijanje Kovida-19 sudelovalo je čitavo naše stanovništvo, a najviše su učestvovali naši zdravstveni radnici, pored, kako rekoh, svih građana Republike Srbije. Međutim, ima i onih koji vrše borbu za širenje Kovida-19, gle čuda. Dakle, ne za suzbijanje, nego za širenje Kovida-19, i to svesno učestvuju na zaražavanju naših stanovnika i na smrtnosti naših građana. Poštovani građani, vi to vidite preko određenih mreža i portala. Ja ne volim govoriti uopšteno, zato ću konkretizirati neke stvari, pa ću sad nabrojati koji su to ljudi. Između ostalih, ima ih jako mnogo, odmah da kažem tu su profesori univerziteta, lečnici, obični građani, političari. Dakle, nema koga nema u toj, je li, borbi za širenje, ne protiv, nego za širenje Kovida-19. Između ostalog, tu je i prof. Milorad Mrđa iz Apatina. Gle čuda, on skuplja potpise među nastavnicima i među roditeljima da deca ne nose maske i nikom ništa. Šta radi inspekcija? Šta rade inspekcija tu? Dakle, profesor fizičkog vaspitanja to radi. Dalje, prof. dr Mira Alečković. Ja sam je prozivao unazad, čini mi se, 15 dana ovde, u ovom visokom domu, a ona i dalje nastavlja. Svakodnevno, iz dana u dan psuje najpogrdnijim rečima predsednika Republike, Vladu Republike Srbije, Krizni štab i bori se protiv toga da se, ne da se nose maske, nego da se ne nose. Ona zagovara da je ovo izmišljotina, a profesor univerziteta, radi sa našim studentima. Gle čuda, ima udruženje, zove se „Otadžbina“. O kojoj ona otadžbini govori? Ona radi protiv otadžbine, ona radi protiv građana naših. Nije ona jedina, idemo dalje. Dragan Đilas, u narodu zvani Điki mafija, nema ni minimum osećanja prema porodicama nastradalih od Kovida-19. On stalno pokušava tu tešku bolest i nesreću ljudi koristiti za svoje jeftine političke probleme. Poštovani građani, on je to radi i dok je bio na vlasti. Sećate se? U jeku pandemije, za vreme karantina, samo da vas podsetim, Đilas je pozivao naše penzionere da slobodno šetaju, tvrdeći da im virus ne može ništa, a danas besramno napada ljude koji uspešno štite zdravlje naših građana i naše ekonomije, između ostalog i vas, gospodine ministre Siniša Mali, Vladu Republike Srbije i predsednika Republike Aleksandra Vučića. Đilas je, samo da pojasnim, pre pet meseci kritikovao uvođenje policijskog časa i kukao kako nikako ne sme da nas iko zatvara, bez obzira što je to spasavalo ljudske živote, milion i 700 hiljada penzionera. Da li je tako, gospodo narodni poslanici i uvaženi građani Republike Srbije? Danas, kada Srbija ojačava stare i uvodi nove mere zbog trećeg talasa širenja virusa Kovida-19, Điki mafija priča kako država ne preduzima ništa da spreči širenje opasnog virusa, itd. Poštovani građani, nemojte se čuditi što je to od Đilasa. Pa, taj Đilas je 13.08. gospodnje 2009. godine u razgovoru sa otpremnicom poslova američke ambasade u Beogradu izjavio, citiram: „Zalažem se za hapšenje Mladića i odreći ću se Kosova“ i svrstao se u izdajničke bitange naše zemlje. Idemo dalje. Nije on jedini. Čak i ostali opozicioni političari, a i on, pokušavali su da iskoriste smrt našeg patrijarha za svoje bolesne sprdnje i obračun sa aktuelnom vlasti, što ste mogli čitati danas i ova dva, tri dana u poslednje vreme. Priključio se njima i sportaš Ikodinović. Gle čuda, taj kao vrhunski sportaš, citiram: „Na sahrani patrijarha biće najbolja gluma, ostanite uz naš program“. Sram da ga bude! To su ti Đilasovci. Nisu oni jedini. Ivan Ivanović lajkuje i slaže se sa njim, onaj koji vas zabavlja ponekad, itd. A Boško Obradović, šta reći o njemu? Širi neistine o vremenu smrti našeg patrijarha Irineja, ali sa ciljem satanizacije predsednika Republike Aleksandra Vučića. Šta je rekao, ja ću citirati. Citiram, Boško Obradović kaže: „Verujem da je saopštenje o smrti patrijarha SPS odlagano da bi vrhovno zlo održalo govor na antiterorističkoj vežbi. Ne želim da živim u takvom paklu od države“, završen citat. Bez srama, kaže i bez stida, jer njegov je obraz tvrđi nego đon od cipele i ne može da se stidi. Poštovane dame i gospodo, Bošku Obradoviću nedostaje patriotizam. Ima manjak patriotskog duha, ali nemojte se čuditi što on to govori. Ja ću uvažene građane podsetiti na nekoliko stvari koje je on rekao, pored ostalog i šta je učinio. Upad u RIK, sećate se? Napao je članicu RIK-a. Upad u opštinu Pećinci, upad u kabinete Maje Gojković u ovom visokom domu, upad u policijskoj stanici Guča, upad u zgradu RTS-a, upad u zgradu Skupštine opštine Gornji Milanovac, pokušaj upada u REM, pokušaj upada u zgradu Predsedništva Republike Srbije, upad u zgradu Skupštine grada Beograda, rušio ogradu ispred Predsedništva Republike Srbije, sećate se, poštovani građani? Upad u Narodnu skupštinu Republike Srbije i zastavom nasilno otvarao vrata, ulazna vrata, sećate se? Napad na dr Martinovića na sednici Administrativnog odbora, napad na novinarku „Pinka“, napad na dr Martinovića na sednici Narodne skupštine 29.12.2019. godine i fizički ga ovde pred predsedavajućom napao, zatražio od Vojske Republike Srbije da izvrši državni udar i uhapsi predsednika Aleksandra Vučića, zapretio Aleksandru Vučiću šamaranjem zbog tobožne izdaje Kosova i Metohije. Dana, 19.11.2019. godine je izjavio, verovali ili ne: „Vučić mora hitno na operaciju u SAD srca kako bi preživeo i baš zato sada je pravi moment da se intenziviraju napadi na njega iz svih raspoloživih oružja.“ Da li možete, poštovani poslanici, verovati da to izgovara jedan prvak političke stranke? Šta bi bilo kada bi on bio umesto predsednika Skupštine Dačića, pa predsedavao u ovoj Narodnoj skupštini? Pa, ne bi niko ostao ovde. Sve bi pokušao da fizički napada. Napao je i izvređao prof. dr Dragoljuba Mićunovića najpogrdnijim rečima i, šta god da ja mislim o prof. Mićunoviću u političkom smislu, počesto se ne slažemo, on je ugledni profesor, njemu je prof. Mićunović ovako odgovorio: „Mene ne interesuje politički huligan Boško Obradović, koji pokušava da u naš politički život uvede tabloidno prostaštvo“. Na kraju, Zoran Lutovac, u narodu zvani „zalutovac“ je optužio vlast SNS za kampanju protiv migranata. Gle čuda, umesto nas, odgovorio mu je njegov partijski kolega Goran Ješić, koji je rekao 20.02.2020. godine, citiram: to ima veze sa jednom budalom što tumara po Srbiji sa okićenim hladnjačama, širi strah, laže kao pas i od nesretnih ljudi pravi političku kampanju. Normalno, misleći na Boška Obradovića. Na kraju, poštovane dame i gospodo, u ovu kampanju protiv Aleksandra Vučića, Jorgovanke Tabaković u najnovije vreme i Siniše Malog, unazad tri dana, gle čuda, uključila se i Jelisaveta Sabljić, zvana Seka, glumica. Dozvolite da kažem… A da li znate zašto napada dr Jorgovanku Tabaković? Zato što je najbolji guverner Narodne banke u zadnjih 20 godina. Da li je tako, poštovani građani? Zašto Aleksandra Vučića? Jer je najbolji predsednik države u zadnjih 50 godina. Nek neko kaže da nije. Recite da li je ili ne, gospodo narodni poslanici? A Sinišu Malog, pa čija je zasluga finansije u zadnjih tri godine? Najbolji finansijski uspeh smo doživeli za vreme njega. E, to vam, gospodine Mali, nikada neće oni oprostiti. Dozvolite da se malo na njoj zadržim. Zašto ona to govori? Jelisaveta Sablić zvana Seka, kritikuje i državu. Nju ne interesuje Narodni muzej, šta je u kulturi napravljeno za vreme Tasovca i Vukosavljevića. Nju ne interesuje Muzej savremene umetnosti i druge kulturne ustanove. Znate šta je odgovorila ko je najbolji ministar kulture? Rekla je Lečić. Znate zašto? Jer, kaže: „Uveo je nacionalne penzije“, pa dodaje: „A Maja Gojković, ako ih ukine, onda ću je prepoznati“, završen citat. Ovoj gospođi zaista nedostaje patriotizam. Ona je izjavila, da ne ostajete šokirani, citiram: „Otadžbina je tamo gde vam je dobro, a ne gde vam je sarma“, završen citat. Gospođo Sablić, vi imate manjak ili ti nedostatak patriotskih osećanja. Patriotizam je kamen temeljac, dame i gospodo, čovekove moralnosti. Patriotizam je svetinja čovekove duše. Zapamtite gospođo Sablić, još je rimski pesnik Seneka rekao, citiram i podvlačim ovo: „Ne volim ja svoju otadžbinu zato što je lepa, zato što je bogata, zato što je napredna, volim je zato što je moja“, završen citat. Kako onda, gospođo Sablić, možemo objasniti patriotizam Holanđana koje vezuje ljubav prema močvarama? A kako objasniti ljubav Arabljana za pesak i pustinje ili ljubav Švajcaraca za snežnike u Alpima? Patriotizam je najveći ukras čovekove duše, koje vi gospođo Sablić ne posedujete. Patriotizam je najlepša vrlina građanina, kojom čovek teži da unapredi dobro i kulturu u kojoj vi radite, svoje otadžbine i položi život, ako zatreba. Ljubav prema otadžbini je religija srca, gospođo Sablić. Kada su najvećeg grčkog filozofa, vi to gospodine Martinoviću vrlo dobro znate, najvećeg grčkog filozofa Sokrata, koji je bio u tamnici, nagovarali njegovi učenici da pobegne iz tamnice, on je odgovorio, citiram: „Ostajem u tamnici, jer zakonima moje otadžbine koje je dužan svako da poštuje hoću da se povinujem“, završen citat. Na kraju, gospođo Jelisaveta, kada je Kralj oslobodilac, u vreme prodiranja Austrijske vojske u Srbiju došao među svoje vojnike, to ste mogli gledati ovih dana na TV ekranima, ne doduše autentično, pošto su neki bili nezadovoljni zbog odstupanja i velikog umora, rekao im je, citiram: „Verujem da ste umorni posle toliko ratova, ali znajte da danas kao nikada do sada otadžbina potrebuje vašu pomoć. Saosećam sa vama da ste željni svojih milih i dragih, i zato ja, vaš kralj, razrešavam vas zakletve meni date, i da ću ja sa svoja dva sina, ovde poginuti braneći rodnu grudu i da će neprijatelj ući u našu otadžbinu samo preko mrtvih naših telesa“, završen citat. I, sasvim na kraju, gospođo Sablić, prelistavajte istoriju srpskog naroda, da ne bi ostali stranac u vlastitoj otadžbini. Hvala.
Zahvaljujem. Narodna poslanica Sandra Božić. Izvolite.
Zahvaljujem. Predsedniče Narodne skupštine, gospodine Dačiću, uvaženi ministre, uvažena predstavnice Ministarstva finansija, poštovane kolege narodni poslanici i pre svega poštovani građani Srbije, pre svega bih, pre nego što počnem svoje izlaganje, s obzirom da je gospodin i moj dragi kolega, gospodin Atlagić, uvek inspirativan u svojim govorima, dodala bih samo jednu moju omiljenu rečenicu a tiče se patriotizma -Patriotizam se ne uči u školi, to je nešto što te baba nauči. Tako da, je to suštinski pokazatelj svega onoga što zapravo trebalo bi da od kuće ponesete, ali nažalost svedoci smo da se to ipak ne dešava u Srbiji, u pojedinim, ali na sreću, u manjinskim delovima i grupacijama. Dakle, na koncu ove današnje rasprave, zaista moram reći vrlo iscrpne, ne postoji ono što bismo još dodali, a što bi upotpunilo ovu raspravu i dopunilo, možda i naše znanje, a i obaveštenje našim građanima, šta to donose nove izmene zakona koji su danas pred nama. Svakako, ono što je sigurno da je ovaj set zakona još jedan u nizu koji će građanima Srbije obezbediti uređeniji sistem, obezbediti bolji standard života, odnosno življenja i unaprediti dalje ekonomsku politiku Republike Srbije, a vama gospodine Mali sasvim sigurno svako od nas ovde dužan je da čestita, jer ste pored našeg predsednika Srbije, Aleksandra Vučića, ministra Lončara naravno, predsednice Vlade Ane Brnabić i ostalih članova ove Vlade, pre svega najzaslužniji za ekonomske rezultate koje Srbija danas ima i koji je svrstavaju na prvo mesto u Evropi po svim parametrima. Naravno da ste zaslužni i za to što ćemo sledeću godinu i naredne tri dočekati kao sasvim sigurno prvi ili među prve tri zemlje u Evropi po privrednom rastu. Smatram da je vaš udeo u tome zaista takođe od ključnog značaja. Međutim, prethodni dani, dani koji su iza nas su dani zaista neizmerne tuge, dani u kojima smo ispratili ono što nam je, celom srpskom narodu, čitavom pravoslavnom svetu, zaista vredelo, našeg patrijarha Irineja. Ti dani jednostavno nisu bili ni za šta drugo, osim za dostojanstvenu tugu, za jedan veličanstveni ispraćaj, dostojan čoveka kakav je bio patrijarh Irinej. Nažalost, imali ste priliku da vidite, čujete, pročitate u tim danima i pojedine naslove nekakvih novina i sajtova, koji baš nisu bili prikladni trenutku u kojem smo se nalazili. Ja sam lično bila izuzetno pogođena takvim naslovima i iskreno sam se suzdržavala svih ovih dana poštujući i tri dana koje smo proglasili kao žalost i neku osnovnu kulturu, kao što rekoh, o patriotizmu naučite prvo u kući pa i o poštovanju drugih i nekih osnovnih normi naučite upravo u kući, ali očigledno je i naravno sačekala sam ovaj trenutak ovde da za govornicom tamo gde je apsolutno i mesto ovakvom govoru, zaista kažem ono što mi je na srcu i na duši bilo ovih dana. Dakle, u periodu kada smo, podsećam, tugovali i kada smo, pre svega, morali da pokažemo jedno jedinstvo i zajedništvo, pojedini mediji, pre svega ovde mislim na medije Dragana Đilasa, na sve one kojim posredno on rukovodi i kojima diktira naslove svakodnevno, imali ste priliku da čujete svakakve zverske i monstruozne, pre svega bezbožne naslove koje su koristili samo jednoj jedinstvenoj stvari, a to je da čak i u tom trenutku političko profiterstvo zapravo ima prednost u odnosu na zdrav razum. Ja ću zaista koliko god je to mučno, ali zarad onih koji gledaju danas ovaj prenos, moje kolege narodni poslanici i vi ministre, sasvim sigurno ste to ispratili, ali zarad građana Srbije prosto da negde se ne zaboravi ovaj težak momenat za srpski narod i srpsku državu i način na koji je to jedna druga Srbija nama, na svu sreću nepoznata, strana, daleka od građana Republike Srbije, daleka od interesa Republike Srbije ipak govorila. Ovo su samo neki od naslova, ja ću ih kratko pročitati. „U pleksiglas te ljubim, svim žarom srca svog“, „Vučić je politizovao sahranu patrijarha Irineja“, „Bulović na sahrani Irineja deli narod na lažnu i pravu elitu“, „Protojerej Petar Lukić pozdravio sve osim Ane Brnabić“, „Kovčeg Irineja neka nosi Krizni štab“, „Koji sve ministri nisu došli na sahranu Irineja“, itd. Nažalost, ovih naslova je još mnogo. Ne kažem, samo naslova, nažalost to je sve pratilo detaljno objašnjenje. Svi ovi spinovi medijski su bili usmereni samo na jednog čoveka. Nažalost, patrijarh je poslužio u ovom slučaju kao sredstvo Dragana Đilasa na napad na Aleksandra Vučića. Dakle, samo se nastavila u nizu još jedna od hajki Đilasovih medija na predsednika Srbije. Podsetiću vas da u vreme kada je još jedan velikodostojnik crkveni dušu predao Bogu, vrlo skoro pre ovoga, takođe je meta bio Aleksandar Vučić u naslovima koji su svakodnevno bivali istaknuti u Đilasovim medijima. Tako je i sada Aleksandar Vučić kriv za sve ono što se dešava u Srbiji. Isto tako, podsećam sve Đilasove medije i samog Dragana Đilasa da za ove rezultate koje smo, a danas smo čuli još jedan nov podatak od ministra Malog koji se odnosi na trgovinu hartija od vrednosti, gde se Srbija danas posle toliko godina nalazi, i za to je kriv Aleksandar Vučić. I ja ću vam reći – tačno je. Za ekonomski napredak, za ono kako danas građani Srbije vide i percipiraju i sebe i svoj život u Srbiji, kriv je Aleksandar Vučić, kriva je Vlada Republike Srbije. Za sve rezultate, za broj jedan u Evropi, za broj jedan po tome koilko i kako se borimo sa virusom korona kriv je Aleksandar Vučić. Okrivite Aleksandra Vučića za sve. Ali, za ove zlonamerne, maliciozne, lešinarske naslove u novinama, kriv je Dragan Đilas i niko drugi. Sram nije nešto što on poznaje. Upravo sa ovog mesta želim građanima Srbije da skrenem pažnju da je ovo nešto što Srbija ne sme zaboraviti. Srbija ne sme zaboraviti i ne sme dopustiti da ovo postane narativ, hajka koja se neprestano vodi protiv predsednika Srbije. Danas su moje kolege govorile o tome, pokazivale su vam i slike u kojima se predsednik Srbije zajedno sa svojim sinom, svojim bratom, nalazi na slikama koje su propagirane na Novoj S, N1, Đilasovim medijima, Đilasovoj produženoj ruci, poredi sa kriminalcima u koje se njegov život direktno stavlja u opasnost, život njegovog starijeg sina, život njegovog mlađeg sina. Čak i danas, gde kažu da je njegov najmlađi sin samo hologram, da ne postoji. Dakle, do te mere idu monstruozne izreke, naslovi i, na kraju krajeva, čitava propaganda Dragana Đilasa. Da su Đilasovi mediji samo alatka u rukama tajkuna govore upravo i ovi navodi koje je moj kolega Aleksandar Marković pre mene izneo, a tiču se zaista sramnog kršenja Zakona o finansiranju političkih partija i uopšte ponašanja u kampanjama, pogotovo u izbornim kampanjama, gde, čuli smo, sasvim sigurno, jedan od idejnih tvoraca spota koji se odnosi na bojkot jeste saradnica Slaviše Lekića. I ništa to ne bi bilo toliko ni senzacionalno, bez obzira koliko je loše i pogrešno, da isti taj Slaviša Lekić u nekom prethodnom periodu, a ja ću se nadovezati tu na kolegu koji je izneo sve podatke vezano za ovaj slučaj, ali ono što prosto moram da dodam da bi građanima Srbije negde približila celokupnu ovu sliku, jeste da je u neko prošlo vreme Dragan Đilas poklonio, dao šest miliona dinara upravo tom Slaviši Lekiću. Kako i zbog čega? Slaviša Lekić se nalazi na čelu „Medija centra“. „Medija centar“, kojim rukovodi NUNS, Nezavisno udruženje novinara Srbije, to nikakva tajna nije, to sve možete proveriti u APR-u, dostupni podaci, dakle, takav „Medija centar“ koji se nalazi u finansijskim problemima, koji pripada načelno NUNS-u, na čijem čelu se nalazi Slaviša Lekić, uzima šest miliona od istog tog tajkuna koji upravo samo takve odnose, transakcione, i poznaje, pa se ovde postavlja jedno dodatno pitanje, pored toga da li se ovim spotom krši zakon, da li je uopšte Stranka slobode i pravde koja je preuzela spot o bojkotu prijavila ovaj spot kao deo svoje kampanje, odnosno donaciju, koju je dužna da prijavi Agenciji za sprečavanje korupcije, ili je to prećutala? Ostaje nam da vidimo. Dakle, ovom tvrdnjom zapravo mi dokazujemo sve ono što je unazad Verica Barać zapravo govorila i za šta je optuživala upravo lično Dragana Đilasa, a to da je on kao neko ko trguje sekundama, to nam ništa nepoznato nije, nije više ni građanima Srbije nepoznato na koji način je Dragan Đilas stekao svojih 619 miliona, jedan suvereni vlasnik reklamnog prostora u Srbiji, koji i te kako može da izvrši dobar manevarski prostor i na taj način dođe u posed jednog medijskog prostora koji je vrlo ozbiljan, a u kampanji koju smo imali priliku da ispratimo u junskim izborima videli smo i koliko je širok taj prostor, tako da sve priče o nekakvim cenzurama ili medijskim neslobodama zaista danas ne stoje. Zapravo, videli ste da upravo na ovom primeru, bojkot spota, cenzura postoji na televiziji Nova S i N1. Izneo je podatke kolega. Koliko se sećam, taj spot je emitovan preko 400 puta. Da ne pričam o ceni koju je izneo, koja je za SNS bila gotovo devet puta veća. Postavlja se krajnje pitanje – koju uslugu je na ovaj način Dragan Đilas zapravo učinio ili tražio od NUNS-a, koji je, ponoviću, vlasnik „Medija centar“ na čijem centru se nalazi Slaviša Lekić i da li je zloupotreba bojkota spota u izbornoj kampanji samo deo vraćanja nekog duga? To ostaje nama da se pitamo. Ostaje nam da sve te marifetluke iza kojih se Dragan Đilas krije analiziramo, da pokušamo da na zakonski način da dođemo do odgovora i da u tu svrhu se angažuje apsolutno svaki milimetar ove države i iskreno se nadam da ćemo do te istine od 619 miliona u nekom narednom periodu i doći. Ne mogu da završim današnje izlaganje da ne spomenem jedan biser današnjeg dana koji takođe u ovoj udruženoj opoziciji za bojkot i propast prisutan, a to je Sergej Trifunović. Spomenuli ste ga maločas, profesore, i sve ono što je izrekao sramno vezano za smrt patrijarha, ali nije tome kraj. Vi biste na dnevnom nivou mogli svakakve nebulozne izjave Sergeja Trifunovića da prikupljate, ne daj Bože da ih analizirate, onda bi značilo da sa vama nešto nije u redu. Dakle, glumac i bivši predsednik Pokreta slobodnih građana Sergej Trifunović pozvao je na bojkot EU. Dakle, Srbiju koja se nalazi na putu EU, koja drži do evropskih vrednosti, do kojih, valjda, bi trebalo i tzv. opozicija, bilo da je u bojkotu ili nije, ali uglavnom su u bojkotu samih sebe, oni bi prvi trebali da budu na tom putu i da brane evropske vrednosti. Oni prvi sarađuju i prvi su kada treba nešto reći i evroparlamentarcima kada dođu u goste kod nas pa pokušavaju da nam nametnu Đilasova načela i merila izborne demokratije. Evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji izjavio je u ponedeljak da Vlada Srbije zahvaljujući velikoj većini u parlamentu može vrlo brzo sprovesti reforme u oblasti vladavine prava i medijskih sloboda. Možemo da se složimo sa ovom rečenicom i ne. To je već stvar za jednu drugu vrstu konverzacije i diskusije, ali svakako ono što je bitno jeste na koji način opozicija vidi Evropu i na koji način opozicija ima uopšte odnos prema ovom pitanju govori upravo ono što je Sergej iza toga na svom Tviteru, jer tu se odvija njihova politika. Ne možete vi videti ništa drugo osim nekakve sramne konferencije za novinare koju je danas održala recimo Marinika Tepić za koju zaista više niko nije siguran ni između redova šta treba pročitati i šta treba tu razumeti, osim nekakvih krivičnih prijava koje večito mlataraju u vazduhu, a od svega ostanu samo pojedine izgubljene kokoške, o kojima Marinika nešto više zna od nas. Dakle, hajde da bojkotujemo EU je njihova nova parola, a suštinski zaista mislim da čak i ovom izjavom zaokružuju samo ono što rade sve vreme trajanja njihove kampanje, ne mogu da kažem izborne kampanje jer je nisu imali, bojkotuju sami sebi, bojkotuju pravo da Srbija krene napred u evropski proces, bojkotuju da Srbija krene dalje u ekonomsku stabilnost do koje je došla, bojkotuju to da građani Republike Srbije budu na putu prosperiteta i napretka na kojem je Srbija odavno. Oni imaju izbor da se priključe tom putu ili da zauvek ostanu u bojkotu, ali nažalost znamo i sami da bez obzira na to što bojkotuju sami sebe, za početak, pa onda i sve drugo, novac ne bojkotuju. To je ono do čega se iskreno drže, to je vera kojoj se klanjaju i to je ono u šta iskreno i najviše veruju. Dakle, u koliko ostanu na tom putu, zaista mi nemamo ništa protiv, neka samo nastave, ali neka ostave na miru sve ono što su vrednosti Srbije, neka ostave na miru ono što nam je u amanet ostavio naš patrijarh i sve one vrednosti za koje ćemo se zalagati, za koje ćemo se boriti, a to je pre svega razvijanje Srbije, razvijanje Republike Srpske i borba za Kosovo i Metohiju. Hvala.
Zahvaljujem. Pošto smo iscrpeli listu govornika sa poslaničkih lista ja moram da pitam predsednike, odnosno predstavnike poslaničkih grupa ili još neko ko nije iskoristio svoje pravo, da li se eventualno javlja za reč? Ako ne, onda pitam, a vidim da se prijavio ministar Siniša Mali na kraju današnje rasprave, da izrazi svoje zadovoljstvo zbog toga što smo zajedno.
Hvala puno. Uvaženi predsedniče Narodne skupštine, dame i gospodo narodni poslanici, samo za kraj, naravno ono što je gospodin Dačić rekao, uz veliko zadovoljstvo za jednu veoma konstruktivnu diskusiju, drago mi je što ste razumeli značaj predloženih zakona, zakona koji se odnose na unapređenje rada Poreske uprave i unapređenje rada Uprave carina. Mi se trudimo da iz godine u godinu stope rasta naše ekonomije budu što veće. Da imamo što već prihode u budžet od privrednih aktivnosti. Iz tih prihoda finansiraju se i povećane plate, povećane penzije i rast minimalne cene rada iz godine u godinu, finansiraju se autoputevi, rade kovid bolnice, kupuju lekovi i medicinska oprema, sve ono što je neophodno, ne samo da pobedimo pandemiju Korona virusa, već i da izgradimo bolje i lepše društvo u Srbiji. Daću vam samo par podataka da vidite o kojim se brojkama radi, koliko je važno iz godine u godinu, iz dana u dan boriti se za unapređenje rada poreske administracije i Uprave carina. Videćete u budžetu za narednu godinu, ukupni prihodi, recimo samo do PDV koju projektujemo su 600 milijardi dinara. Dakle, prihodi od PDV u budžetu projektovani 600 milijardi dinara. Jedan odsto da naplatimo više, kroz i bolji rad Poreske uprave i 1% više kroz povećanu privrednu aktivnosti, to je šest milijardi dinara, to je 50 miliona evra. Samo poređenja radi, ovih 10.000 dinara koje smo dali kao jednokratnu pomoć svim zaposlenim u zdravstvu prošle nedelje je negde oko 1,5 milijardi dinara. Dakle, samo da vidite kako neke stvari mogu da se promene i kako dobijaju i kako su jasnije u perspektivi kada upoređujete sa nekim ciframa. Prihodi od Carine za sledeću godinu 53 milijarde dinara, samo 1% više pa smo nove novce zaradili i više novca zaradili. Akcize recimo, 316 milijardi dinara. o tome ćemo naravno razgovarati kada budemo govorili o budžetu za narednu godinu. Samo da vam kažem da samo 1% na godišnjem nivou boljeg grada, veće privredne aktivnosti, veće efikasnosti znači veći prihod u budžetu, samim tim imamo više prostora i za veće plate i za veće penzije i za škole i za zdravstvo i za autoputeve. Zato su ove izmene koje su na dnevnom redu bile jako važne i želim da vam zahvalim na konstruktivnom dijalogu. Vidimo se sutra sa sedam novih sporazuma koji su za Republiku Srbiju, za građane Srbije veoma važni. Hvala puno.
Zahvaljujem gospodine ministre. Zaključujem zajednički načelni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 1. do 5. dnevnog reda. Pošto je Narodna skupština obavila pretres predloga zakona u načelu, a obzirom na to da na predloge zakona nisu podneti amandmani, Narodna skupština će saglasno članu 160. stav 3. Poslovnika odlučivati samo o predlozima zakona u celini. Dame i gospodo, narodni poslanici, saglasno članu 205. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da će deo sednice Narodne skupštine, kao što sam i ranije rekao, na kojem narodni poslanici postavljaju poslanička pitanja članovima Vlade, poslednjeg četvrtka u mesecu biti održan 26. novembra sa početkom u 16.00 sati. Istovremeno da iskoristim priliku da vas obavestim da sam danas na osnovu onoga kako smo se dogovorili na Kolegijumu sazvao Petu sednicu Drugog redovnog zasedanja za sledeći utorak u 10.00 sati, sa dnevnim redom različitih predloga izveštaja o radu nezavisnih regulatornih tela, a da orijentaciono o onom dogovoru koji imamo, pošto je budžet stigao u Narodnu skupštinu, da bi sednice Narodne skupštine o budžetu bila 8. decembra. Zaključujem za danas raspravu. Nastavljamo sutra u 10.00 sati. Hvala. [[Sednica je prekinuta u 17.25 sati.]] Dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Četvrte sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2020. godini. Na osnovu službene evidencije o prisutnosti narodnih poslanika, konstatujem da sednici prisustvuje 123 narodna poslanika. Radi utvrđivanja broja narodnih poslanika prisutnih u sali, molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da je, primenom elektronskog sistema za glasanje, utvrđeno da je u sali prisutan trenutno 151 narodni poslanik, odnosno da je postoje uslovi za rad Narodne skupštine. Obaveštavam vas da je sprečena da sednici prisustvuje narodni poslanik Elvira Kovač. Nastavljamo rad i prelazimo na zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 6. do 12. dnevnog reda. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju: prof. dr Zorana Mihajlović, potpredsednik Vlade i ministar rudarstva i energetike, Siniša Mali, ministar finansija, dr Zlatibor Lončar, ministar zdravlja, Irena Vujović, ministar zaštite životne sredine, dr Danijela Urošević, vršilac dužnosti pomoćnika ministra zdravlja, Filip Abramović, vršilac dužnosti pomoćnika ministra zaštite životne sredine, Marko Blagojević, vršilac dužnosti direktora Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima i Ana Tripović, direktor Uprave za javni dug u Ministarstvu finansija. Saglasno odluci Narodne skupštine da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o predlozima zakona iz tačaka od 6. do 12. dnevnog reda, a pre otvaranja pretresa, podsećam vas da, prema članu 97. Poslovnika Narodne skupštine, ukupno vreme rasprave za poslaničke grupe iznosi pet časova, kao i da se ovo vreme raspoređuje na poslaničke grupe srazmerno broju narodnih poslanika članova poslaničke grupe. Molim poslaničke grupe, ukoliko to već nisu učinile, da odmah podnesu prijave za reč sa redosledom narodnih poslanika. Saglasno članu 157. stav 2. i članu 170. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram zajednički načelni i jedinstveni pretres o: - Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu (Projekat „Hitan odgovor Republike Srbije na Kovid-19“) između Republike Srbije i Međunarodne banke za obnovu i razvoj, - Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 2053 (2020) između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za finansiranje javnog sektora - podrška naporima Republike Srbije na ublažavanju pandemije Kovid-19, - Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 2025 (2019) između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za programski zajam - Energetska efikasnost u zgradama centralne vlasti, - Predlogu zakona o potvrđivanju Okvirnog sporazuma o zajmu LD 2026 (2019) između Banke za razvoj Saveta Evrope i Republike Srbije za programski zajam – Vodosnabdevanje i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, - Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između KfW, Frankfurt na Majni i Republike Srbije („Zajmoprimac“) koju predstavlja ministar finansija za projekat „Rehabilitacija sistema daljinskog grejanja u Srbiji, faza V“, - Predlogu zakona o potvrđivanju Sporazuma o zajmu između KfW, Frankfurt na Majni i Republike Srbije („Zajmoprimac“) koju predstavlja ministar finansija za projekat „Energetska efikasnost u objektima javne namene, faza II“ i - Predlogu zakona o izmenama Zakona o regulisanju javnog duga Republike Srbije po osnovu neisplaćene devizne štednje građana položene kod banaka čije je sedište na teritoriji Republike Srbije i njihovim filijalama na teritorijama bivših republika SFRJ. Pošto je ovde prisutan samo ministar finansija, na čemu mu se ja zahvaljujem, pitam ga da li predstavnik predlagača, odnosno on, želi reč? Izvolite.