Otvaram Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998.godini. Prema službenoj evidenciji današnjoj sednici prisustvuje 205 narodnih poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma molim vas da postavite kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Obaveštavam Narodnu skupštinu da sam odobrio odsustvo sledećim narodnim poslanicima: Novotni Laslu i Karolju Kasašu. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju predsednik, potpredsednik i ministri u Vladi Republike Srbije, predsednik Vrhovnog suda Srbije, Republički javni tužilac, sekretar Vlade Republike Srbije i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Dostavljen vam je zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini, održane 20.oktobra 1998. godine. Ima li primedbi na zapisnik? (nema) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini održane 20.oktobra 1998. godine. Za 193, niko protiv, pet uzdržanih, nije glasalo 13, ukupno je prisutno 211 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila zapisnik Prve sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini, održane 20. oktobra 1998. godine, bez primedbi. Uručena vam je ostavka Milorada Vučelića na funkciju narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije i izveštaj Administrativnog odbora Narodne skupštine Republike Srbije povodom razmatranja ove ostavke, sa predlogom da Narodna skupština, na osnovu člana 102., stav 1. tačka 2. Zakona o izboru narodnih poslanika konstatuje prestanak mandata narodnog poslanika Milorada Vučelića danom podnošenja ostavke. Saglasno članu 102. Zakona o izboru narodnih poslanika, Narodna skupština, na predlog Administrativnog odbora konstatuje da je prestao mandat pre isteka vremena na koje je izabran narodnom poslaniku Miloradu Vučeliću, izabranom sa izborne liste Socijalistička partija Srbije, Jugoslovenska levica, Nova demokratija - Slobodan Milošević u izbornojjedinici 8 - Sombor. Saglasno Zakonu o izboru narodnih poslanika izvršiće se popunjavanje upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije. Prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda. U sazivu ove sednice koji vam je dostavljen sadržan je predlog dnevnog reda sednice. Pre utvrđivanja dnevnog reda sednice, saglasno odredbama Poslovnika, potrebno je da odlučimo o predlozima za donošenje akata po hitnom postupku i o predlozima za izmene i dopune predloženog dnevnog reda sednice. Narodni poslanik Nebojša Leković predložio je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o obezbeđenju sredstava za redovno i bezbedno odvijanje železničkog saobraćaja, kojije podneo Narodnoj skupštini 11. novembra 1998. godine. Molim narodne poslanike da radi utvrđenja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Nebojše Lekovića da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o prestanku važenja Zakona o obezbeđenju sredstava za redovno i bezbedno odvijanje železničkog saobraćaja. Za 31, protiv 160, četiri uzdržana, 40 nije glasalo, ukupno 209 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. Narodni poslanik Nebojša Leković predložio je da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o narodnoj dokapitalizaciji razvojnog programa Grupe "Zastava", koji je podneo Narodnoj skupštini 11. novembra 1998. godine. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Nebojše Lekovića da se po hitnom postupku razmotri Predlog zakona o narodnoj dokapitalizaciji razvojnog programa Grupe "Zastava". Za ovaj predlog glasalo je 38 narodnih poslanika, protiv 169, tri uzdržana, devet nije glasalo, prisutno 219 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj predlog. (Poslanik iz sale traži reč.) Ne, budite ljubazni, sedite, kada utvrdimo dnevni red onda reklamirajte povredu Poslovnika. Poslanička grupa Socijalističke partije Srbije predložila je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda Predlog odluke o izmenama Odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Da li predstavnik predlagača želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda Predlog odluke o izmenama odluke o izboru članova odbora Narodne skupštine Republike Srbije. Za 176, protiv 19, 10 uzdržano, 13 nije glasalo, prisutno je ukupno 218 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Predsednik Vlade Republike Srbije Mirko Marjanović predložio je da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda Predlog za razrešenje ministra u Vladi Republike Srbije i izbor ministra u Vladi Republike Srbije. Da li predstavnik Vlade želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma,postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog predsednika Vlade Republike Srbije da se dnevni red ove sednice dopuni tačkom dnevnog reda Predlog za razrešenje ministra u Vladi Republike Srbije i izbor ministra u Vladi Republike Srbije. Za 158, 17 protiv, 15 uzdržano, 23 nisu glasala, ukupno prisutno 213 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Poslanička grupa Srpskog pokreta obnove predložila je da se dnevni red ove sednice proširi tačkom dnevnog reda - Poslanička pitanja. Da li želi reč predstavnik predlagača, narodni poslanik Milan Miković, predsednik poslaničke grupe Srpskog pokreta obnove? (ne želi.) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, ubace kartice u poslaničke jedinice.Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog poslaničke grupe SPO da se dnevni red ove sednice proširi tačkom dnevnog reda - Poslanička pitanja. Za 101, protiv 63, jedan uzdržan, 47 nije glasalo, ukupno prisutno 212 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Saglasno odredbama Poslovnika Narodne skupštine, sve prihvaćene tačke uvršćuju se u dnevni red sednice po redosledu njihovog predlaganja odnosno prihvatanja. O predlozima prihvaćenih akata, nadležni odbori, odnosno Vlada Republike Srbije, ukoliko to već nisu učinili, podneće svoje izveštaje odnosno mišljenja u toku trajanja sednice. Pošto smo se izjasnili o svim predlozima za izmene i dopune predloženog dnevnog reda, molim narodne poslanike da se izjasnimo o dnevnom redu sednice u celini. Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog dnevnog reda u celini. Za 197, tri protiv, devet uzdržanih, 16 nije glasalo, ukupno prisutno 225 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština utvrdila dnevni red Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini u celini. Narodni poslanik Nebojša Leković je reklamirao povredu Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo poslanici, povreda Poslovnika se odnosi na član 89. O predloženim izmenama i dopunama dnevnog reda obavlja se pretres u kome mogu učestvovati samo predlagač pomenutog dnevnog reda, odnosno ovlašćeni predstavnik predlagača, predlagač akta na koji se promena odnosi, odnosno ovlašćeni predstavnik predlagača akata. Mislim da sam kao podnosilac zakona imao pravo da predložim hitan postupak. Uopšte ne vidim razlog zašto ste svima ostalima davali reč, a meni niste. Drugo, pročitali ste pogrešno redosled zakona. Zakon o obustavljanju ta tri posto za železnicu je poslovično rešenje Zakona o narodnoj dokapitalizaciji. Ali, sada pošto je dnevni red usvojen, ne bi imalo svrhu da diskutujem, ali bih hteo samo da kažem da je ideja u Zakonu o narodnoj dokapitalizaciji bila da se ta 3%, koja su se do sada davala železnici, od 1. januara daju firmi "Zastava". Jer mislimo da razvojni problemi "Zastave" nisu ništa manji od problema sa kojima se železnica susreće, s tim što je razlika ovde da bi građani na ta 3% postali vlasnici, odnosno akcionari izdvojenih sredstava u visini poreza.....
Gospodine Lekoviću, molim vas, ta tačka dnevnog reda nije usvojena i nemojte je obrazlagati.
Očigledno je da je Poslovnik ovog puta preči.
To može samo Skupština da odluči.
Hvala. Bespredmetno je ipak sada raspravljati.
Zahvaljujem. Samo da podsetim da kod utvrđivanja po hitnom postupku obrazloženja se daju pismenim putem i pisano. Te tekstove ste svi dobili. Prema tome, kada Skupština to prihvati nije potrebno to dalje obrazlagati za govornicom. Kod ostalih predloga uvek smo dozvoljavali još mogućnost dodatnog objašnjenja. Prelazimo na 1. tačku dnevnog reda: – IZBOR I RAZREŠENjE NOSILACA PRAVOSUDNIH FUNKCIJA U okviru ove tačke primili ste: 1. Predlog odluke o izmeni Odluke o broju sudija i sudija porotnika u sudovima, koju je podnelo Ministarstvo pravde, 2. Predlog odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti i privrednih sudova, koju je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 3. Predlog odluke o prestanku funkcije javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca, koju je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 4. Predlog odluke o razrešenju sudijske dužnosti sudije Opštinskog suda u Sremskoj Mitrovici i sudije porotnika u Privrednom sudu u Prištini, koju je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 5. Predlog odluke o razrešenju od dužnosti predsednika Višeg privrednog suda, koju je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 6. Predlog odluke o izboru sudija Vrhovnog suda Srbije, koju je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 7. Predlog odluke o izboru sudija i predsednika okružnih i opštinskih sudova, koju je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 8. Predlog odluke o izboru sudija i predsednika privrednih sudova, koju je podneo Odbor za pravosuđe i upravu, 9. Predlog odluke o izboru sudija porotnika opštinskih sudova u Aranđelovcu, Vučitrnu, Kragujevcu, Kraljevu, Novom Sadu i Preševu, i Privrednog suda u Kragujevcu, koju je podneo Odbor za pravosuđe i upravu. Primili ste i obaveštenje Republičkog javnog tužioca da povlači sve predloge za izbor nosilaca javnotužilačke funkcije. Pored toga, primili ste izveštaj Odbora za pravosuđe i upravu o razmatranju Predloga odluke o izmeni Odluke o broju sudija i sudija porotnika u sudovima. Saglasno članu 156. Poslovnika, otvaram jedinstveni pretres o Predlogu odluke o izmeni Odluke o broju sudija i sudija porotnika u sudovima. Da li predstavnik predlagača želi reč? (ne.) Da li neko od narodnih poslanika želi reč?
Poštovani predsedniče, poštovani narodni poslanici, nemam primedbu na predlog Odbora za pravosuđe. Međutim, imam primedbu na način kako se predlaže. Naime, nikad se ne uzima u obzir struktura stanovništva po opštinama, da bi na taj način bili predloženi sudije i sudije porotnici. Tako da danas u sudovima Preševo, Bujanovac, mi imamo sasvim mali broj pripadnika albanske narodnosti, pa pošto je predložio dom da se broj sudija poveća po sudovima, a to se odnosi na Bujanovac, molim da ovu moju primedbu uvažite i imate u vidu, jer po Ustavu i Srbije i Jugoslavije predviđena je upotreba i jezika narodnosti, dvojezičnost. Ne znam kako će da rade sudovi sa strankama, da vode sudski postupak, ako sudije ne znaju jezik pripadnika narodnosti.
Hvala. Ima reč narodni poslanik Nenad Čanak.
Drugarice i drugovi, dame i gospodo, mislim da se olako prelazi preko ovoga što se ovde događa iz jednostavnog razloga što je ova priča o smeni i promeni sudija upravo samo nastavak zaokruživanja sistema koji treba ovu zemlju da odvede u najgrđu diktaturu i najgori mrak. Dakle, hteo bih da skrenem pažnju da je juče stigla zabrana štampanja novina od Ministarstva informisanja.
Molim vas, ovde je Predlog odluke o izmeni Odluke o broju sudija... Molim vas, nemojte proširivati diskusiju na druge teme.
Nije proširivanje teme, nego je pitanje proširivanja broja sudija, jer očigledno je u pitanju, verovatno je reč o zabranama koje slede, kao što je zabrana vožnje kola sa crnogorskim tablicama, dobija se opet, Srbija se opet otcepljuje od Jugoslavije. Ja hoću da kažem kada se radi o Kosovu kontroliše se 50%...
Gospodine Čanak, molim vas, nemojte koristiti govornicu za političke govore. Ima reč narodni poslanik Nebojša Leković.
Pošto sam predsednik Odbora za pravosuđe, da kažem da je Odbor imao u vidu, kada je birao sudije, pre svega kvalitet i stručnost, a vodilo se računa i o nacionalnoj zastupljenosti i, konkretno u Sandžaku, gde smo za predsednika Suda predložili da ova skupština izabere Nuriju Rožajca. Mi znamo da ova država mora...
Molim vas, radi se o odluci o broju sudija... nemojte govoriti.
Uzrok je verovatno što se nisu javili na konkurs kada je reč o albanskoj narodnosti. Inače, ukoliko bude takvih slučajeva i ako ljudi budu kvalitetni i imali dobre rezultate, nijedan od njih neće izostati i neće imati razloga da se ne izabere.
Da li se još ko od narodnih poslanika javlja za reč. (niko) Pošto se niko više ne javlja za reč, zaključujem jedinstveni pretres i prelazimo na odlučivanje. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izmeni odluke o broju sudija i sudija porotnika u sudovima. Za 184 poslanika, protiv je 18, 15 uzdržano, a 13 narodnih poslanika nije glasalo. Ukupno je 230 narodnih poslanika prisutno. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Predlažem da se o svim predlozima odluka o izboru i razrešenju nosilaca pravosudnih funkacija obavi jedinstven pretres, s tim da se Narodna skuština o svakom predlogu posebno izjasni. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Da ne bude zabune, glasamo o ovom mom predlogu. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje ovaj predlog. Za 172, 8 protiv, 12 uzdržanih, a nije glasalo 27 narodnih poslanika. Ukupno je prisutno 290 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila većinom glasova, ovaj predlog. Saglasno članu 156. otvaram jedinstven pretres o predlozima odluka o izboru i razrešenju nosilaca pravosudnih funkcija. Da li predstavnik predlagača želi reč. (ne želi) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Milan Miković, šef poslaničkog kluba Srpskog pokreta obnove.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, nekoliko dana smo pažljivo pokušavali u Odboru za pravosuđe da ocenimo koji su to kandidati koji su konkurisali i da bi trebalo da budu birani na ove pravosudne funkcije. Danas to činimo delimično jer je Republički javni tužilac našao da još uvek njegov predlog ne može da bude kompletan i da postoje ozbiljni razlozi zbog kojih danas, u ovoj situaciji, ne može konačno da se odluči. Ja bih ukazao, pre svega, na nekoliko stvari. Sudovi su nezavisni, kako piše u Ustavu, sudije su nezavisne i mi moramo, naš je osnovni posao i zadatak da im omogućimo da na taj način obavljaju svoju funkciju i da na taj način štite slobodu i pravo građana. U takvoj situaciji suočili smo se sa činjenicom da je na nekoliko mesta došlo do nesporazuma i do različitih stavova o tome ko bi na najbolji mogući način mogao da udovolji pozivu sudije i, nesumnjivo, licu koje i te kako ima velika prava i velika ovlašćenja da donosi odluke od kojih zavise sudbine porodica i ljudi pojedinaca. Da se ne bi zadržavali, jer svi stojimo na tom stanovištu i da ne smemo od toga da odstupimo, izneo bihu naše ime nekoliko predloga da se jedan broj ponuđenih kandidata ne izabere. Pre svega, u pitanju je novi predlog za novog predsednika Privrednog suda u Beogradu. To je gospođa Arežina, koja je predložena, kako smo uspeli da čujemo, u poslednjem trenutku, jer je u toku poslednjeg dana stigao taj predlog, i koja je bila jedini kandidat. Mislim da u ovom pogledu nije sproveden postupak onako kao što treba,jer većina sudija Privrednog suda u Beogradu, koji su jedini imali pravo da konkurišu za to mesto, nije znala i nije bila upoznata da gospodin Prostran Čedomir, dosadašnji predsednik Privrednog suda u Beogradu, treba da bude biran za predsednika Višeg privrednog suda u Beogradu. I u takvoj situacijismo se suočili s činjenicom da nam je rečeno da postoji samo jedan kandidat. Pre nekoliko meseci za isto mesto bio je raspisan konkurs i tada je bilo pet kandidatakoji su se prijavili na taj konkurs. Zapravo,kod izbora predsednika i nema konkursa, faktički iz reda sudija se može izabrati jedno lice za predsednika, ali, ako ništa drugo, mora da postoji bar obaveštenje svakome od tih sudija da može da konkuriše za ovako nešto. Privredni sud u Beogradu nije nevažan sud. Bojim se da je jedan od najvažnijih u našem sistemu pravosuđa, zbog toga što odlučuje o najvećem broju sporova,o najtežim sporovima, jer je vezano za sve ono što se odvija u Beogradu i okolini, te odlukeostavljaju ne samo na radnike pojedinih preduzeća, nego i na čitavo društvo ogroman broj posledica, ponekada i teških posledica i u takvoj situaciji je izuzetno važno i ko će se nalaziti na čelu tog suda. Moram da vam kažem da smo prošli put imali i taj podatak, da su konsultovane sudije Privrednog suda u Beogradu i da od njih pedesetak ili ne znam koliko ih je bilo, svega su se dve sudije izjasnile za ovo lice koje se sad predlaže za predsednika toga suda. Prema tome, situacija je bila takva, bili smo suočeni sa činjenicomda je tada traženo privremeno rešenje gospodinu Prostranu. U ovoj situaciji molim vas da ovo pitanje ozbiljno razmotrite. Ja vas molim da ocenite da li možemo i smemo da za jednu takvu funkciju izaberemo kandidata koji je u pravosuđu od 1992. godine, asudija Privrednog suda od 1994. godine. Očigledno da ni po broju godina, ni po svom iskustvu u ovom slučaju ne bismozadovoljavali one kriterijume koje tražimo i kod opštinskih sudova i tamo gde se radi o daleko manjim ovlašćenjima predsednika suda. I pored ovog predloga da se ne izabere ovaj kandidat, jer samo to možemo predložiti, mi ne možemo predložiti novog kandidata, osporavamo još izbor gospodina Desimira Milenkovića za predsednika Opštinskog suda u Jagodini, o njemu smo i ranije govorili, gospodina Radomira Gojkovića za predsednika Okružnogsuda u Peći, gospođe Bojane Trboljevac za predsednika sudau Leposaviću, gospodina Milorada Antića za predsednika suda u Gnjilanu, zatim za sudiju Opštinskog suda u Požegi gospodina Varničića i za dva kandidata uOkružnom sudu u Požarevcu, ovog trenutka nemam imena,imam prezimena - gospođu Arizanović i gospođu Miljević. Odmah da vam kažem zašto. Za tri predsednika koji se nalaze na Kosovu imaju daleko bolje kandidate nego ovi koji su predloženi. (na upadicu iz sale) Ne možemo da biramo drugog, mi možemo ovog da izaberemo ili da ga ne izaberemo. Ne može umesto ovoga da Skupština odlučuje - biće neko drugi. Iz tih razloga ukazujem da ima boljih kandidata po rezulatima, ako hoćete možemo da navodimo i da čitamo rezultate, ali se bojim da za to nemamo vremena u 10 minuta koliko mi je ostavljeno. Prema tome, u odnosu na gospodina Antića iz Gnjilana i ranije je ovde bilo govora i u tom sudu su se izjasnili da ima pet kandidata za takvu jednufunkciju, ravnopravnih pet kandidata - tako su i predloženi. Međutim, gospodin Antić, ne upuštajući se u bilo šta drugo,treba da bude u mestu starešina, gde je jedno vreme i bio starešina, u kome je njegov brat javni tužilac, u kome je njegov kum opštinski javni tužilac i iz tih razloga postoje rezerve da li treba taj krug srodnika proširivati na najodgovornije funkcije koje postoje tamo. Za gospodina Varničića iz Požege, nakon što je o svemu razmatrao Odbor za pravosuđe, došlo se do nekih podataka, nekih naknadnih podataka, koje Odbor nije imao u vidu, a koji su se odnosili na situaciju u vezi gospodina Varničića i obavljanje njegovih funkcija, mislim da je u opštini, u pogledu kojih su vođeni i krivični postupci. I još jedno posebno pitanje - ko su ova dva kandidata iz Požarevca. Predložena je gospođa Milica Arizanović, sudija, ja ću vam pročitati njen rezultat: za tri godine ima 50% potvrđenih odluka i 40% ukinutih odluka, kao i 9% preinačenih odluka. Prema tome, 50% je ono što predstavlja rezultat njenog rada. Postoji jedan drugi kandidat, čije smo rezultate pročitali, na koje smo ukazali na Odboru, koji ima 71% potvrđenih odluka i 24% ukinutih odluka.To je Savić Mirjana. (Na primedbu ministra Stojiljkovića) To je naš predlog, ovog trenutka to je moj predlog. Prema tome, u takvoj jednoj situaciji mi možemo napraviti jednu malu razliku - ako je jednog trenutka malo bolji ili malo slabiji, ali ovog trenutka ta je razlika prevelika. Radi se o izboru sudija za Okružni sud, prema tome, u mnogo čemu sud koji nekada donosi i konačnu odluku.Mi smo tu osporili dve ličnosti. Jedna je gospođa Arizanović i druga je gospođa Danica Miljević. (predsednik opominje govornika da je vreme proteklo) Evo,završavam, Danica Miljević je u sudu radila samo kao pripravnik i stručni saradnik i od 1981. godine bila je u Javnom tužilaštvu. Mislim da, kada je u pitanju izbor za drugostepeni sud u ovakvom jednom postupku, očigledno za nekoga ko dolazi iz druge struke po pravilu nikada do sada se nije stavljala prednost takvom kandidatu i takav kandidat birao. Iz tih razloga zamolio bih da glasamo pojedinačno o svim osporenim kandidatima.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč?
Dame i gospodo kolege poslanici, u sklopu priprema za Drugu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u petak 13. novembra održana je sednica Odbora za pravosuđe. Ovaj odbor dao je predloge za naimenovanje jednog broja sudija i predsednika opštinskih i okružnih sudova u Republici. Bila su predložena četiri kandidata, oni su učestvovali na konkursu. To su gospodin Janićijević, gospodin Filipović, gospodin Dražović igospodin Cvetković.Reč je o Gornjem Milanovcu. Dosadašnji vršilac dužnosti predsednika Opštinskog suda u Gornjem Milanovcu, gospodin Janićijević, predložen je u međuvremenu, od strane ovog odbora za sudiju Okružnog suda u Čačku. Time se stvorio prostor i ukazala potreba za imenovanje novog predsednika Opštinskog suda u Gornjem Milanovcu. Od tri preostala kandidata koji su učestvovali na konkursu, a to su gospodin Filipović, gospodin Dražović i gospodin Cvetković, Odbor za pravosuđe opredelio se za gospodina Milisava Cvetkovića, dosadašnjeg sudiju Opštinskog suda u Gornjem Milanovcu. Predlog da se donošenje ove odluke odloži za ponedeljak 16. novembar i da se do tada još jednom procene sve reference pojedinihkandidata koje su od značaja za imenovanje na ovu funkciju i njeno obavljanje, odbijen je uz obrazloženje da se odluka o imenovanju predsednika Opštinskog suda u Gornjem Milanovcu dugo kuvala i da će se postupiti onako kako je dogovoreno. Budući predsednik Opštinskog suda u Gornjem Milanovcu uživa snažnu podršku SPS i JUL, jer je svojim radom do sada, a naročito obavljajući funkciju predsednika Opštinske izborne komisije učinio sve što je u njegovoj moći da rezultati, koje su ove dve političke partije ostvarile na proteklim izborima, budu što je moguće bolji. Ostali parametri , koji bi trebalo da utiču na donošenje predloga za imenovanje na ovu važnu funkciju, izgleda nisu bili od presudnog značaja za većinu članova Odbora, koju čine predstavnici stranaka SPS, JUL i Srpska radikalna stranka. Prema našim programskim načelima, a mislim i prema programskim načelima političkih stranaka, pravosuđe je struka, a ne politika. Stručnost i poštenje moraju biti jedini kriterijumi na osnovu kojih će se postavljati sudije, javni tužioci i javni pravobranioci. Lokalni organi ili bilo koja politička organizacija ne smeju odlučivati ili uticati da li će sudija, javni tužilac ili pravobranilac biti postavljen ili razrešen dužnosti, uskraćen u napredovanju ili premešten pre zakonom određenog vremena. Svi sudovi i tužilaštva moraju biti apsolutno samostalni i nezavisni u odlučivanju, u granicama koje su jedino ustavom, zakonom, savesnošću i poštenjem određene. Predlažem, dakle, da ne izaberemo danas dotičnog kandidata, gospodina Milisava Cvetkovića, pošto u Opštinskom sudu u Gornjem Milanovcu postoje bolji kandidati, od kojih su neki dali veliki doprinos u pomoći sudovima na Kosovu, čiji su rezultati bar isto toliko dobri kao i pomenutog gospodina. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Ranković.
Poštovani poslanici, mi u Šapcu imamo primedbu na predlog izbora za opštinskog sudiju Slobodana Velisavljevića, zato što je kandidat Dragan Jakovljević, dugogodišnji opštinski sudija sa iskustvom takođe bio kandidat. A predloženi Slobodan Velisavljević bio je zamenik Javnog tužioca i nema nikakvo iskustvo. Znači, isključivo struke radi, a ne možda politike, kao što je kod vas. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Još jednom narodni poslanik Kasa Jožef.
Dobro bi bilo da dobacujete pre nego što počnem sa diskusijom, da bih ušao u štos za razgovor. Gospodo poslanici, ja sam na jednom od poslednjih sastanaka Skuštine rekao da se vrši etničko čišćenje u području gde deluje Savez vojvođanskih Mađara. To sam potkrepio sa nekoliko činjenica. Možda sam malo preterao u odnosu na gospodina Kertesa i zato mu se izvinjavam ovako javno. Međutim, u svim ostalim delovima ostajem pri tvrdnji i današnji slučaj to apsolutno potvrđuje. Od mnoštva kandidata predlaže se izbor tri sudije i ni jedan od njih ni slučajno ne zna ni da govori mađarski jezik, a kamoli da je Mađar. Mi smo dali predlog gospodinu ministru pravde za izbor Josić Melinde, koja bar zna da govori i da vodi postupak i na mađarskom jeziku. A, odgovor je bio: Ne sekirajte se, daćemo vam prevodioca. Hvala vam lepo.
Zahvaljujem. Da li još neko od narodnih poslanika želi reč? (ne) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem jedinstven pretres i prelazimo na odlučivanje. Pošto je u toku pretresa osporen jedan broj predloga Odbora za pravosuđe i upravu, podsećam vas da Narodna skupština, saglasno članu 175. stav 4. Poslovnika, o svakom osporenom predlogu odmah odlučuje, a zatim odlučuje o svim ostalim neosporenim predlozima u celini, javnim glasanjem. Pre odlučivanja o osporenim kandidatima, molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za predsednika Privrednog suda izabere Milena Arežina. Za 161, protiv 51, uzdržan jedan, nisu glasala tri, ukupno 216 narodnih poslanika je glasalo. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Milenu Arežinu za predsednika Privrednog suda u Beogradu. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaninčke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za predsednika Opštinskog suda u Jagodini izabere Desimir Milenković, čija je kandidatura osporena. Za 162, protiv 50, uzdržala su se dva, nije glasalo 6, ukupno je prisutno 220 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Desimira Milenkovića za predsednika Opštinskog suda u Jagodini. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice radi utvrđivanja kvoruma. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za predsednika Opštinskog suda u Leposavićuizabere Bojana Trbojevac, čija je kandidatura osporena. Za 163, protiv 52, uzdržao se jedan, nije glasalo pet, ukupno je prisutan 221 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Bojanu Trbojevac za predsednika Opštinskog suda u Leposaviću. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za predsednika Opštinskog suda u Gnjilanu izabere Milorad Antić, čija je kandidatura osporena. Za 160, protiv 52, uzdržanih jedan, nije glasalo 7, ukupno je prisutno 220 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Milorada Antića za predsednika Opštinskog suda u Gnjilanu. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za predsednika Okružnog suda u Peći izabere Radomir Gojković, čija je kandidatura osporena. Za 158, protiv 52, uzdržanih jedan, nije glasalo 9, ukupno je prisutno 220 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Radomira Gojkovića za predsednika Okružnog suda u Peći. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za sudiju Opštinskog suda u Požegi izabere Josip Varničić, čija je kandidatura osporena. Za 156, protiv 50, uzdržanih tri, nije glasalo 9, ukupno je prisutno 218 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Josipa Varničića za sudiju Opštinskog suda u Požegi. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za sudiju Okružnog suda u Požarevcu izabere Milica Arizanović, čija je kandidatura osporena. Za 157, protiv 49, uzdržanih tri, nije glasalo 8, ukupno je prisutno 217 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Milicu Arizanović za sudiju Okružnog suda u Požarevcu. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za predsednika Opštinskog suda u Gornjem Milanovcu izabere Milislav Cvetković, čija je kandidatura osporena. Za 154, protiv 53, uzdržanih nema, nije glasalo 13, ukupno je prisutno 220 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Milislava Cvetkovića za predsednika Opštinskog suda u Gornjem Milanovcu. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za sudiju Okružnog suda u Požarevcu izabere Danica Miljević, čija je kandidatura osporena. Za 158, protiv 49, uzdržanih tri, nije glasalo 10, ukupno je prisutno 220 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Danicu Miljević za sudiju Okružnog suda u Požarevcu. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za sudiju Okružnog suda u Šapcu izabere Slobodan Velisavljević. Za 164, protiv 50, uzdržanih jedan, nije glasalo 8, ukupno su prisutna 223 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Slobodana Velisavljevića za sudiju Okružnog suda u Šapcu. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za sudiju Opštinskog suda u Subotici izabere Krsto Knežević, čija je kandidatura osporena. Za 164, protiv 52, uzdržanih tri, nije glasalo pet, ukupno su prisutna 224 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Krstu Kneževića za sudiju Opštinskog suda u Subotici. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za sudiju Okružnog suda u Subotici izabere Korina Lečić. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Kraj glasanja. Za 164, protiv 49, uzdržanih dva, nije glasalo četiri, ukupno je prisutno 219 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Korinu Lečić za sudiju Okružnog suda u Subotici. Molim narodne poslanike da postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Odbora za pravosuđe i upravu da se za sudiju Opštinskog suda u Subotici izabere Sanja Tonković, čija je kandidatura osporena. Za 167, protiv 47, uzdržanih četiri, nisu glasala četiri, ukupno je prisutno 222 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova izabrala Sanju Tonković za sudiju Opštinskog suda u Subotici. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o prestanku sudijske funkcije sudijama sudova opšte nadležnosti i privrednih sudova. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 170, 6 protiv, uzdržano 30, 10 nije glasalo, ukupno prisutno 216 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. Prelazimo na Predlog odluke o prestanku funkcije javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca. Molim narodne poslanike da radi utvrđenja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 175, 6 protiv, 29 uzdržano, nije glasalo 9, 219 prisutno. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o razrešenju sudijske dužnosti sudije Opštinskog suda u Sremskoj Mitrovici i sudije porotnika u Privrednom sudu u Prištini. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 174, protiv četiri, 29uzdržano, 13 nije glasalo, prisutno je 220 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o razrešenju od dužnosti predsednika Višeg privrednog suda. Molim narodne poslanike da radi utvrđenja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 172, protiv tri, uzdržano 37, pet nije glasalo, ukupno je prisutno 217 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog odluke. Koristim priliku da se bivšem predsedniku odnosno dosadašnjem predsedniku Višeg privrednog suda, Jezdimiru Mitroviću zahvalim na saradnji. Želim mu prijatno penzionisanje. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o izboru sudija Vrhovnog suda Srbije. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 168, protiv 10, 24 uzdržano, 16 nije glasalo, u sali je prisutno 218 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o izboru sudija i predsednika okružnih i opštinskih sudova. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 170, protiv 9, uzdržalo se 29, pet nije glasalo, u sali je prisutno 213 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o izboru sudija i predsednika privrednih sudova. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 168, 14 protiv, 19 uzdržano, 11 nije glasalo, ukupno je prisutno 212 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. Prelazimo na glasanje o Predlogu odluke o izboru sudija porotnika opštinskih sudova u Aranđelovcu, Vučitrnu, Kragujevcu, Kraljevu, Novom Sadu i Preševu i Privrednog suda u Kragujevcu. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog odluke. Za 165, protiv 11, uzdržano 19, nije glasalo 14, prisutno je 209 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog odluke. Dozvolite da u vaše i svoje ime čestitam novoizabranim nosiocima pravosudnih funkcija na izboru i da im poželim puno uspeha u radu. [[aplauz]] Prelazimo na 2. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O PROMETU NEPOKRETNOSTI Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane, koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Slobodan Nenadović, Zoran Nikolić, Milan Miković i Ištvan Išpanovič i Zakonodavni odbor, kao i mišljenje Vlade Republike Srbije o podnetim amandmanima. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Narodni poslanik Zoran Nikolić odustao je na sednici Zakonodavnog odbora od amandmana koje je podneo na Predlog ovog zakona. Na sednici Zakonodavnog odbora mišljenje je izdvojio narodni poslanik Milan Miković. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (ne želi) Da li narodni poslanik Milan Miković, koji je izdvojio mišljenje, želi reč? (želi) Reč ima narodni poslanik Milan Miković.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, ima u ovom predlogu zakona nešto što treba pohvaliti. Treba pohvaliti to što je ukinuto pravo preče kupovine u korist države, u korist opštine, u korist onoga što je predstavljalo državu u najširem smislu reči i sigurno je da je to dobra stvar. Međutim, sa druge strane, ima jako mnogo primedbi, pokušali smo nekim amandmanima da to popravimo, da to ispravimo. Međutim, vidimo da je Vlada zauzela stanovište da te amandmane ili gro amandmana ne treba prihvatiti, a na isti način se postavio i naš Odbor za finansije. Mi u ovoj situaciji moramo da ukažemo. Ovo je stvar koja spada u klasično građansko pravo. To je ozbiljna stvar. To su temelji u jednoj oblasti, to je svojina i prenos svojine. Prema tome, u tom pogledu ne možemo i ne bismo smeli na jedan ovlašan način da pređemo preko svega toga a da propustimo da se konsultujemo sa Pravnim fakultetom, ne samo sa pravnim fakultetima, sa ljudima koji se tim poslom bave, propustimo da se konsultujemo sa sudovima našim, sa Vrhovnim sudom i svima ostalima, jer dozvolite, ovde se ne radi o jednom privremenom rešenju i privremenim rešenjima, ovde se radi o trajnim rešenjima, ovde se radi o takvim ustanovama kao što je na primer ustanova državine, koju mi tumačimo apsolutno na jedan suprotan način od onoga kako se to u svetu radi. Prema tome, ovde je pored političkih stavova, političkih želja jako važno da se prema ovom pitanju odnosimo kao prema jednom izuzetno stručnom i izuzetno važnom pitanju. Jeste da narodni poslanici i Skupština treba da se izjašnjavaju otprilike kako treba rešenja u praksi da izgledaju, ali kako će da budu formulisana, u tom pogledu zaista se ne može na laički način ovde postupati, na laički način opredeljivati i na laički način donositi jedan propis u ovoj oblasti. Da je suštinski prihvaćeno ono ne samo što sam ja dao, nego i drugi što su dali, amandmane na sve ovo, onda bismo imali jedan zakon, da kažem, koliko toliko dobar, ne smem da tvrdim da sam stručan u toj oblasti da mogu sam da pišem dobre zakone, niko od nas nije takav, ali uz pomoć nesumnjivo onih koji se u to razumeju, koji hoće i koji žele u ovoj zemlji da napravimo nešto što je identično onome što postoji u celom svetu, sa našim specifičnostima, za koje smo se opredelili. Mi smo se ovde ograničili na dve stvari u pogledu preče kupovine. Jedna stvar, to je pitanje suvlasnika, koja možda i nije u pitanju. Druga stvar u pitanju je prodaja poljoprivrednog zemljišta, koja može da dođe i na ozbiljnu procenu toga da li to želimo ili ne. Iz tih razloga očigledno je da ćemo naš stav prema ovom zakonu opredeliti na osnovu toga na koji način će se ova skupština opredeljivatiu pogledu novih, boljih, po našem mišljenju, ponuđenih rešenja u amandmanima.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Zoran Nikolić, predsednik Zakonodavnog odbora.
Uvaženo predsedništvo, poštovane kolege, ja bih par reči o zakonu. Zakonodavni odbor je prihvatio Predlog zakona o prometu nepokretnosti. Isto tako, Zakonodavni odbor razmotrio je i sve prispele amandmane na Predlog ovog zakona. I moram da kažem da su svi podnosioci amandmana zaista učinili napor da sve amandmane koje su podneli učine saglasnim Ustavu Republike Srbije, pravnom sistemu, Poslovniku Narodne skupštine, a od ocene celishodnosti rešenja, koja se nude, a o kojima će raspravljati Narodna skupština, zavisiće da li će oni biti prihvaćeni ili ne. Želeo bih da kažem, ono što je pre svega poznato svima vama, da nepokretnost uopšte, a pogotovu njihov promet su od posebnog značaja za svaku državu, tako i za našu, te je ovaj zakon koji danas razmatramo veoma bitan i to kako sa aspekta jednog konačnog raskida sa ekonomskim sistemom zasnovanog na Ustavu iz 1974. godine, tako i sa aspekta razvoja budućih odnosa u ovoj veoma bitnoj oblasti. Ovaj zakon je u svemu usklađen sa Ustavom Republike Srbije i pravnim sistemom. Podsetio bih da je prethodni zakon u ovoj oblasti, još uvek važeći, donet 1981.godine, gde je pretrpeo nekih devet izmena i dopuna, a da ovaj novi zakon ima svega 21 član, te on i svojom formom upućuje da se ova vlada, a nadam se i Narodna skupština, nakon njegovog usvajanja opredelila za deregulaciju odnosa u ovoj oblasti, u potpunosti afirmišući princip slobode prometa nepokretnosti i to kao jednog od temeljnih principa ekonomskih odnosa proklamovanih u Ustavu Republike Srbije. Ovaj princip slobode prometa nepokretnosti dosledan je principu slobode raspolaganja vlasnika, a ograničenja su samo zakonom određena i to samo u slučaju kada je u interesu ugovarača ili kada je to u opštem interesu. Želeo bihsa ovog mesta da se osvrnem samo na dve odredbe ovog zakona iz kojih se može videti u čemu je on progresivan u odnosu na rešenja koja smo do sada imali. Prvi se odnosi na odredbe o pravu preče kupovine i to posebno pravu preče kupovine koje se ustanovljava u sferi prometa poljoprivrednog zemljišta, gde se pravo preče kupovine uslovljava u korist vlasnika susednog zemljišta. Podsetiću da smo postojećim propisima do sada to pravo zakonom imali ustanovljeno u korist najpre organizacije koja se bavi poljoprivrednom proizvodnjom, pa zatim zemljoradničke zadruge na teritoriji opštine gde se nalazi nepokretnost koja se izlaže prodaji, pa zatim opštini na kojoj se nalazi nepokretnost i na kraju susednom vlasniku. Mislimo da će ova mera, koja je u svemu u skladu sa promenama koje smo novim ustavom dobili i te kako značiti za ukrupnjavanje poseda poljoprivrednog zemljišta u individualnom sektoru i da će ova mera, u skladu sa onim merama koje Vlada preduzima i koje će preduzimati u sferi poljoprivredne proizvodnje, učiniti poljoprivrednu proizvodnju racionalnijom i efikasnijom. I želeo bih da se osvrnem na član 11., koji govori o ništavosti ugovora o prometu nepokretnosti koji su zaključeni pod uslovima postojanja pritisaka i nasilja, odnosno u uslovima i okolnostima u kojima je bila ugrožena odnosno nije bila obezbeđena sigurnost ljudi, imovine, ostvarivanje i zaštita slobode, prava i dužnosti građana, zakonitost i ravnopravnost građana. Mislim da ova odredba sama po sebi govori koliko je ova država rešena da u skladu sa svim što preduzima stane na put pritiscima i nasilju, koji su u nekim periodima i za nas bili prisutni kao metod da se iznude brojni ugovori o prometu nepokretnosti i kao takvi bili jedan od glavnih faktora za iseljavanje stanovništva sa Kosova i Metohije od kraja Drugog svetskog rata pa do 80-tih godina. Sve u svemu, ovaj zakon jeste progresivan, jeste moderan, pruža punu slobodu. Mislim da je našao pravu meru između principa slobode prometa nepokretnosti i ravnopravne zaštite svih svojinskih oblika i da zbog toga zaslužuje punu podršku Narodne skupštine. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko od narodnih poslanika javlja za reč. Izvolite ima reč narodni poslanik Murić.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo poslanici, pred nama se nalazi jedan sigurno dosta važan zakon, koji ima još uvek šansu da bude dobar zakon ako bi neke odredbe odnosno neki članovi bili malo precizniji i ako bi se izbegli razlozi za postojanje dva zakona koji regulišu jednu te istu materiju. Naime, već u članu 1. ovog zakona u prvom stavu kaže se da je promet nepokretnosti slobodan ako zakonom nije drukčije određeno. Mi ne možemo govoriti o jednom zakonu odnosno ne možemo govoriti o prometu nepokretnosti da je slobodan ako ga već sledećom odredbom u istom članu istog stava ograničavamo. Ova odredba kojom se propisuje da su nepokretnosti slobodne predstavlja jednu krupnu grešku, jer drugi zakoni koji su na snazi, posebno Zakon o posebnim uslovima prometa nepokretnosti ograničavaju ovaj postojeći, a i ovaj predlog zakona koji je dat, takođe i Zakon o građevinskom zemljištu u svojini Republike. Naime, ovim zakonom o posebnim uslovima prometa nepokretnosti, pa čak i kada je reč o ovim nepokretnostima, ne može se izvesti bez saglasnosti Republike Srbije, odnosno njenih organa. Niko od građana na teritoriji Republike Srbije, osim građana Autonomne Pokrajine Vojvodine, ne može svoje nepokretnosti da otuđi, pa čak ni da pribavi niti da i da u zakup, čak ni najbližim srodnicima bez saglasnosti organa Republike Srbije. Kriterijumiza davanje saglasnosti na promet nepokretnosti od strane organa Republike Srbije nisu objektivno propisani tako da se saglasnost daje od slučaja do slučaja i oni se u većini slučajeva ne izdaju i protiv takvih odluka nije dopuštena nikakva sudska zaštita, tako da se građani dovode u neravnopravan položaj. Ovim predlogom zakona uskraćuje se osnovno pravo svakog građanina da može slobodno da raspolaže svojom nepokretnom imovinom i bez ovih razloga ovu odredbu ne možemo shvatiti civilizacijskom jer ugrožava osnovne slobode građana. Odredbe ovog zakona posebno pogađaju građane Novog Pazara, Sjenice i Tutina i drugih opština u Sandžaku, jer se u dosadašnjoj praksi pokazalo da uglavnom oni ne dobijaju saglasnost za promet svoje nepokretnosti. Tako su često bili prinuđeni da ovo svoje građansko pravo ostvaruju preko posebnih agencija, koje su se specijalizovale za ovu vrstu poslova i to za debele novčane iznose. Oni to naplaćuju isključivo od građana sa ovog područja. Iz ovih razloga trebalo bi izostaviti odredbu iz stava 1. ovog člana koja glasi: "ako zakonom nije drugačije određeno". Imam kod sebe nekoliko primera nedavanja rešenja i saglasnosti građanima koji su već od Skupštine opštine još pre tri godine kupili lokale i za koje su dali velika novčana sredstva, i to devizna sredstva, dali su te uplate, ali nažalost do današnjeg dana ne mogu da budu vlasnici predmetnih lokala. Mi imamo ovde još neka rešenja kojima se odbija zaštita davanja saglasnosti i građanin se upućuje isključivo na Komisiju Narodne skupštine Republike Srbije, dakle, putem suda ne može rešiti nikakvo svoje pravo. Evo ovde imam jedno rešenje koje je dobijeno za 700 maraka. Ovaj zakon koji ograničava ovaj predlog, odnosno koji automatski dolazi u koliziju sa ovim predlogom, on je donet još u prvoj varijanti 89. godine i zvao se Zakon o ograničenju prometa nepokretnosti. On je od Saveznog ustavnog suda proglašen neustavnim, pa je 91. godine izmenama i dopunama preinačen samo njegov naziv i sada egzistira kao Zakon o posebnim uslovima prometa nepokretnosti. Da je predlogom ovog zakona predviđeno dastupanjem na snagu ovog zakona, koji je danas u proceduri, prestaje da važi Zakon o posebnim uslovima nepokretnosti, čiji je rok važnosti produžen još za 99. godinu, stvorili bi se uslovi da dobijemo sigurno jedan kvalitetan, bolje reći jedan dobar zakon, koji bi omogućio građanima slobodan promet nepokretnosti. Ovaj zakon, posebno u Novom Pazaru, ograničava razvoj te male privrede, odnosno biznisa, jer ljudi da bi dobili saglasnost na zahtev za lokal ili lokaciju, da bi razvijali svoj posao, čekaju, kažem, mesecima. A znate da biznis u našim uslovima ne trpi tolike rokove čekanja, tako da mnogi poslovi zbog toga propadaju. U ovom zakonu ima mesta za preciziranje nekoliko članova, naravno s tim da bi bio kvalitetan, kao što je to slučaj sa članom 4. stav 1., da se precizno kaže u kojim se slučajevima i gde vrši provera ugovora, zatim je kod člana 4. potrebno dodati da se tu uključi i Republička uprava za geodetske poslove kod prometa nepokretnosti. Iz ovih razloga mislim da bi predlagač imao prostora da povuče Predlog zakona, s tim da se doradi i da se njime predvidi prestanak važenja ovog zakona, čiji je rok još godinu dana, pa da se, kako reče predsednik odbora, ovim zakonom spreči raseljavanje pod pritiskom. To, kažem, još više pruža prostor da se spreče ove finansijske mahinacije i malverzacije. Da se vidi koliko je za ovih devet godina bilo moguće da se spreče ovakve stvari i da se stvore uslovi da se ljudi ne iseljavaju. Tu je pomenut član 11. i s tim u vezi se može reći da na Kosovu postoji veliki broj kupoprodajnih ugovora koji su poništeni; građani albanske nacionalnosti platili su velike svote za kupljene objekte ili parcele i ostali su i bez novca i bez objekata i bez parcela. Verovatno je bilo bolje da se predvidi da pre nego što se sklopi kupoprodajni ugovor i pre nego što se izvrše te finansijske transakcije, da se predvidi da ima neki organ odnosno neko lice koje će proveriti uslove, naime, da li postoje uslovi za kupoprodaju, ne kada se već završi kupoprodajni proces, pa tako dolazi do oštećenja građana. A na Kosovu je više stotina primera prema kojima su građani izgubili i velike novčane iznose, a ostali su bez onoga što su kupili. Potrebno je da država da građaninu mogućnost kod koga treba da se raspita za sve ovo. Iz ovih razloga predlažem predlagaču da se zakon povuče i da se precizira, jer ima prostora za to i donese jedan kvalitetan zakon.
Ima reč narodni poslanik Branislav Pomoriški.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, mi iz Vojvodine imamo dve suštinske primedbe na Predlog ovog zakona. Prva primedba se odnosi na zabranu prometa poljoprivrednim zemljištem državne i društvene svojine. Ponovo su dovedeni u poziciju da u prvom članu proklamovanog zakona proklamujemo slobodan promet nepokretnosti, a u narednom članu isključujemo takvu mogućnost. Postavlja se pitanje da li treba obrazlagati zbog čega je privatni sektor u poljoprivredi, naročito u Vojvodini, efikasniji, produktivniji od društevnog sektora. Društveni sektor dokazano je, nije mogao da živi u onim prethodnim režimima, kada je vladala društvena, odnosno državna svojina. Mi znamo da je u suštini taj društveni sektor poljoprivrede propao još u vreme kada smo imali društvenu svojinu, a onda smo se založili i došli do novih korisnika režima, gde smo došli do privatne svojine, a naš seljak u Vojvodini, naš privatni sektor u poljoprivredi Vojvodine je pokazao da je bio produktivan i u vreme društvene svojine, dakle onda kada su ga svi na svaki način vukli unatrag. Sada, kada smo došli do novih svojinskih režima i predloga jednog ovakvog zakona, mi iz toga isključujemo mogućnost prometa poljoprivrednim zemljištem koje je u društvenoj i državnoj svojini. Postavlja se pitanje, kome to ide u račun? Šta ćemo time dobiti? Dobićemo društvena ili državna poljoprivrdna dobra - nazovite ih kako hoćete - koja ni po kojim kriterijumima neće moći da opstanu na tržištu. Prema tome, predlažem da se ovaj zakon izmeni i dopuni u smislu da se izjednače svi svojinski režimi za nepokretnosti, znači uključujući tu i državno, odnosno društveno poljoprivredno zemljište. Drugo, ovaj predlog podneo je u ime Vlade Republike Sbrije ministar finansija gospodin Borislav Milačić sa poverenicima. Smatram da je potreba za donošenje ovog zakona uslovljena pre svega problemima u sprovođenju Zakona o privatizaciji, usvojenog pre više od godinu dana.Izmene u režimu prometa nepokretnosti trebalo bi da pospeše privatizaciju zamišljenu Zakonom o privatizaciji. Prema tome, logično bi bilo da nam predlog u ime Vlade predstavi ministar zadužen za privatizaciju, a ne ministar finansija, pošto se radi o sistemskom zakonu. Tek sekundarno državne finansije od njegovog usvajanja mogu imati nekakve koristi. Međutim, zbog čega ovo govorim. Drugi nedostatak koji sam najavio jeste da ovaj zakon jako kasni. On kasni iz razlogašto je privatizacija u ovoj zemlji već dobrim delom završena, i to ne po Zakonu koji je usvojen pre više od godine dana i koji još uvek čeka određenu logistiku da bi bio primenjen, već putem naših čuvenih zajmova za preporod Srbije, naših Dafina, Jezda, upadom u platni sistem zemlje, hiperinflacijom itd. Ovo govorim iz razloga što kada budemo stvorili uslove da se Zakon o privatizaciji primeni, mi,gospodo, nećemo imati više šta da privatizujemo u ovoj zemlji. Sve će većbiti privatizovano.
Da li se još neko od narodnih poslanika javlja za reč. (niko) Pošto se niko ne javlja za reč zaključujem pretres. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 159, 12 protiv, 8uzdržanih, četiri nisu glasala, ukupno su prisutna u sali 183 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 4. stav 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatiliovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, ja sam podneo amandmane ne samo na član 4. stav 2, nego i na član 4. stav 3. i na član 4. stav 4. Naime, članom 4. se reguliše kako teba da izgleda taj ugovor na osnovu koga može da se prenese svojina sa jednog lica na drugo. I, rečeno je u stavu 1,da se ugovor zaključuje u pisanoj formi - to je jedno, i drugo, da se potpisi ugovarača overavaju od strane suda. To je stav jedan i takav stav treba da bude. U stavu 2. se kaže - ugovori koji nisu zaključeni na način iz stava 1. ne proizvode pravno dejstvo. To je jasna stvar. Znači, ako nisu ispunjena ova dva uslova, ugovori ne proizvode pravno dejstvo. Međutim, u stavu 3. u Predlogu zakona piše: sud može da prizna pravno dejstvo ugovora o prometu nepokretnosti iz stava 2. koji je zaključen u pisanom obliku, na komepotpisi ugovarača nisu overeni od strane suda, pod uslovom da je ugovor ispunjen u celini ili pretežnim delom i da nije povređeno pravo preče kupovine i da nije povređen prinudni propis. U članu 4. se kaže datakav ugovor mora da se dostaviUpravi javnih prihoda da ona naplati šta treba da naplati. Međutim, ja sam pokušao to na jedan drugi način, bolji način da formulišem. Princip je ovaj koji proizilazi iz stava 1. - zaključuje se u pisanoj formi, potpisi ugovarača overavaju se od strane suda. U stavu 3. nisam prihvatio ono gde se kaže da sud može da prizna pravno dejstvo takvom ugovoru ako je zaključen u pisanoj formi, ali ako je izvršen u celosti. Šta znači - sud može da prizna? Znači da sud može i da ne prizna. Jer, tu se daje ovlašćenje sudu da prizna, ali mu se ne naređuje da on ima da prizna ako je ispunjen taj drugi uslov - da je ugovor izvršen, da nije povređeno pravo preče kupovine i da nije povređen nekiprinudni propis. I stoga sam ja rekao u stavu 2. "Ugovori o prometu nepokretnosti koji nisu zaključeni u pisanoj formi ne proizvode pravno dejstvo".To kaže i predlagač zakona na indirektan način. Znači, bez pisane forme ne može da se konvalidira ugovor. To je činjenica. Treća stvar. Ja kažem: "Ugovor o prometu nepokretnosti koji jezaključen u pisanom obliku, na kome nisu overenipotpisi, imaju pravno dejstvo ukoliko su ugovorne obaveze izvršene u celosti ili u pretežnom delu, ako ugovorom nije povređeno pravo preče kupovine ovlašćenih lica, niti povređeni drugi prinudni propisi, a to utvrđuje sud svojom odlukom donetom na zahtev jednog od saugovorača". Prema tome, sud tomora da uradi ako su ispunjeni svi uslovi i ako se jedna strana - kupac ili prodavacobrati sudu sa zahtevom da se donese takva odluka. Odmah ću reći i ovo što se odnosi na sledeći amandman. Stavom 4. je rečeno - sud koji je izvršio overu potpisa na ugovoru ili je doneo ovakvu odluku, o kojoj sam malo pre govorio, dužan je da dostavi republičkom organunadležnom za utvrđivanje i naplatu javnih prihoda u roku od 10 dana od dana overepotpisa, odnosno od dana pravnosnažnosti odluke. Ja sam rekao - ovo da "sud dostavi u roku od 10 dana od dana overe potpisa" - logična je stvar. Danas je overen potpis, jedan primerak ili dva primerka ugovora su tu, sa stranei u roku od 10 dana, odnosno u normalnom roku, to se dostavi Republičkoj upravi javnih prihoda da ona razreže porez. Međutim, ova druga solucija gde se kaže - u roku od 10 dana od pravnosnažnosti sudske odluke, tu sam rekao da je rok prekratak. Jer, dozvolite, nema tog sudije koji može da kontroliše i da tačno zna kojeg dana ili da mu dostave iz pisarnice predmet da on može u roku od 10 dana u svakom slučaju da da nalogda je otišlo u Upravu prihoda, pa sam predložio jedno normalno rešenje - da rok bude 30 dana. Jer, dozvolite, ima ovde jedna posebna odredba, u kaznenim odredbama, od 500 do 10.000 dinara kazniće se za prekršaj odgovorno lice u sudu, koje ne dostavi nadležnom organu sve ovou skladu sa članom 4. stavom 4. Prema tome, mislim da je nerealno očekivatida u svim našim sudovima, opštinskim i drugim, sudija svaki put dođe do dostavnica da može da zaključi da u roku od 10 dana će to i otputovati u Upravu prihoda. Rok od 30 dana - to je jedan rok u kome je normalno očekivati da će taj predmet, o kome je on doneo odluku, biti mu ponovo dostavljen da utvrdi pravnosnažnost. Mislim da je to logično, normalno i realno.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (ne) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 32, protiv 139,niko nije uzdržan, 7 nije glasalo, ukupno je prisutno 178 poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4.stav 3. amandman je podneo narodni poslanink Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (ne) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 28, protiv 136, nikonije uzdržan, nije glasalo 9, 173 je ukupno prisutno u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 4. stav 4. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su amandman Zakonodavnog odbora prihvatili Vlada i Odbor za finansije, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 4. stav 4. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (ne). Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 30, protiv 145, niko nije uzdržan, nije glasalo 3, ukupno je prisutno 178 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 5. st. 2 i 3. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Članom 5. reguliše se pravo preče kupovine u korist suvlasnika. Kada jedan suvlasnik nepokretnosti namerava da proda svoj suvlasnički deo dužan je da ga ponudi ostalim suvlasnicima. St. 2. i 3. kažu, porotiv kojih sam ja ustao amandmanom: "U slučaju kada ima više suvlasnika, prvenstvo u ostvarivanju prava preče kupovine ima suvlasnik sa većim suvlasničkim delom. Kada ima više suvlasnika, koji bi prema stavu 2. imali pravo preče kupovine, suvlasnik nepokretnosti ima pravo da sam odluči kome će prodati svoj deo nepokretnosti." To je stav 3. Ako ima više suvlasnika, može da se desi ovakva situacija, na primer, da ja i moj brat imamo svaki po 1/4, a na drugoj polovini gospodin Šešelj ima pravo vlasništva. On ima polovinu, a mi imamo svako po četvrtinu. Po ovoj odredbi zakona ja sam dužan njemu da prodam, a ne svom bratu. Zašto tako? Ne radi se o poljoprivrednom zemljištu, gde kažemo da hoćemo da imamo veliki posed i zato sused ima pravo preče kupovine da otkupi, da bismo imali veću parcelu. Ali, zašto sprečavati nekoga, ko se obratio svojim suvlasnicima i od njih odabrao nekoga, kome može da proda samo pod istim uslovima, pod kojima je nudio svima ostalim? Prema tome, ne može nekome da nudi po većoj ceni, a nekom po manjoj ceni. Prema tome, suština je ovde gde je tu ono što proizilazi iz stava 1: promet nepokretnosti je slobodan? Ako je slobodan, onda treba da svaki put ja mogu da biram kome ću od onih lica, koja su ovog trenutka svi u rangu suvlasnika, da prodam. Smanjiće se broj suvlasnika. To je jedan od ciljeva, ali nema ni jednog razloga zašto bi se smanjivao na taj način da bi se onom, ko je bogatiji, veći, koji tog trenutka ima veći suvlasnički deo, njemu to pravo priznalo. Prema tome, predložio sam da stoji ovo da je prethodno dužan da ponudi ostalim suvlasnicima i dalje da se ponaša kao suvlasnik koji ima pravo preče kupovine, ne sme da bude okrnjeno njegovo pravo da jednom prodaje po jednoj ceni, drugom po drugoj ceni. Ali, ovo, da može da bira, da li će ovom ili onom, ako bismo to prihvatili, onda ne vredi što smo proklamovali da je promet nepokretnosti slobodan.
Ima reč potpredsednik Vlade gospodin Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo, narodni poslanici, ja vam danas moram nešto priznati. Priznajem da sam veoma cenio gospodina Mikovića, kao istaknutog, obrazovanog pravnika, kao čoveka koji se izuzetno razume u pravna pitanja. Utoliko me je više danas iznenadio. Gospodine Mikoviću, reč je o jednom principu. Prvo, želja je zakonodavca, ona još nije materijalizovana, dok se ne izglasa ovaj zakon, želja je zakonodavca da se smanjuje broj suvlasničkih odnosa, kada je reč o nekretninama. Ta želja je prisutna u svim civilizovanim pravnim porecima, pa i kod nas. Iz te želje zakonodavca da se smanji broj suvlasničkih odnosa zbog komplikacija koje uvek iskrsnu kod takvog vida odnosa, mi ustanovljavamo izvestan princip, jedno pravilo, pravilo o prvenstvu preče kupovine. To pravilo je fundirano na pretpostavci da onaj, koji ima najveći suvlasnički deo, ima i najviše interesa da dokupi ostatak ili deo ostatka, da povećava suvlasnički deo. To je jedan princip, kome se ne može suprotstaviti adekvatnim pravnim argumentima. Kada su u pitanju porodični odnosi, pa vi navodite primer, vi i vaš brat ste vlasnici, po 1/4 držite u svojim rukama, a ja vlasnik polovine. A što biste vi svom bratu prodavali, što mu ne poklonite, pa ste rešili problem? Dakle, zakon ne treba da ulazi u takve detalje. Želim ovaj pravni princip do kraja da pojednostavim da bi bio svima jasan. Znači, u tim varijantama postoji mogućnost da provedete svoju volju. Vi sklopite ugovor o poklonu, na ugovor o poklonu se takođe plaća izvestan porez i plaća se i ako je rođeni brat u pitanju. Dakle, vi mu poklonite, a onda ako očekujete da vam to brat ipak plati, to državu ne interesuje, važno je da je porez plaćen, bilo da je poklon ili kupovina, vi to sa bratom regulišete. Dakle, argument vam uopšte nije validan, a ovaj pravni princip uvodimo da bismo osnovnu želju zakonodavca zadovoljili, da ne bi bilo nekih posebnih problema u ličnim relacijama ljudi zbog ovakve želje zakonodavca, postoje i otvorene mogućnosti. Za državu je važno da vaš brat plati porez, a vi mu onda poklonite. Stvar je vašeg međusobnog poverenja da li ćete jedan drugome verovati na reč. Kod svih drugih pravnih odnosa, da se ne bi moralo verovati na reč, postoji pisani pravni kontrakt, regulisan ovim zakonom i regulisan na veoma principijelan način.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (ne javlja) Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo 36 narodnih poslanika, protiv 151, jedan uzdržan, nije glasalo pet, ukupno je prisutno 193 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 6. stav 2. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su amandman Zakonodavnog odbora prihvatili Vlada i Odbor za finansije, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 6. stav 2. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (želi) Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Ovim se propisuje da ako nema suvlasništva, da vlasnik susednog zemljišta ima pravo preče kupovine i da samo on može to da kupi. Nisam sasvim siguran da na teritoriji cele zemlje mi želimo da nam sused uvek kupi našu zemlju.
Zahvaljujem. Ima reč potpredsednik Vlade Republike Srbije, Vojislav Šešelj.
Drago mi je što je napokon gospodin Miković u koliziji sa onim što je govorio gospodin Murić. Upravo zbog toga imamo onaj drugi zakon, kojim se u osetljivim područjima kontroliše trgovina. Nije cilj naše zemlje da se podstiču separatističke tendencije ili da se potpomažu neki, rekao bih, antidržavni elementi koji pritiscima pokušavaju iseliti Srbe sa određenih područja naše zemlje, pa im otkupljuju imovinu. Prvome po povlašćenoj ceni, a ostalima u bescenje. Zbog toga imamo zakon kojim kontrolišemo promet nepokretnosti i vodimo računa, ako Šiptar prodaje Šiptaru vrlo se lako dobija saglasnost, ali ako Srbin prodaje Šiptaru, onda prethodno ispitujemo da li je pod pritiscima, da li su i neki drugi momenti uključeni, da li je čisto trgovački pravni odnos u pitanju ili ima i političkih stvari i sve ostalo. To smo rešili drugim zakonom i zato ovde možemo da preciziramo pravni princip. Pravni princip je da sused ima pravo prvenstva po istoj ceni, a in species primenjujemo onaj drugi zakon i vodimo računa kakve to ima eventualno političke, pravne, bezbednosne implikacije i slično.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (ne javlja) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo 38 narodnih poslanika, protiv 154, dva uzdržana, četiri nisu glasala, ukupno je prisutno 198 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. stav 2. amandmane su u istovetnom tekstu podneli narodni poslanik Milan Miković i narodni poslanik Ištvan Išpanovič. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ove amandmane, a Zakonodavni odbor smatra da se amandmani mogu prihvatiti, ako se na odgovarajući način preformuliše stav 3. toga člana koji je sadržinski vezan za stav 2. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo 34 narodna poslanika, protiv 146, uzdržanih nema, nije glasalo deset, ukupno je prisutno 190 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. stav 3. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasao 41 narodni poslanik, protiv 145, uzdržanih nema, nije glasalo pet, ukupno je prisutan 191 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 8. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su amandman Zakonodavnog odbora prihvatili Vlada i Odbor za finansije, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (želi) Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Ja ću iskoristiti priliku, pa ću, ne samo ovaj amandman, nego obrazložiti i dva sledeća. Naime, ovde je: "Ako imalac prava preče kupovine, kome je učinjena ponuda, u roku od 15 dana od dana prijema ponude ne izjasni se preporučenim pismom", ono što mu je nametnuta obaveza, a takva obaveza nigde ne može da bude. Ali, kod nas piše: "Imalac prava preče kupovine dužan je da se u roku od 15 dana pismeno izjasni da li hoće da kupi ili neće da kupi". Kakva dužnost? Zašto sam ja dužan, ako mi neko nešto ponudi, da išta odgovaram? Ja mogu da odgovorim ako hoću da kupim i kažem da hoću da kupim, a mogu i da ne odgovorim. Nikakva sankcija, nikakva šteta za mene ne može da nastane, sem što ne mogu da kupim to, jer se nisam izjasnio da hoću da kupim, ali dobro, to ste izglasali da postoji i neka postoji. Ovde stoji: "Ako imalac prava preče kupovine, kome je učinjena ponuda, u roku od 15 dana se ne izjasni, onda ide prodaja dalje". Zašto 15 dana? Ja hoću da prodam i kažem da sam ponudio osam dana i to je jedan normalan rok da napišeš - hoću, jeste hoću da u tom roku odgovorim. To je jedna stvar. Sledeći član 9.: "Ako ponudim i on ne otkupi i ja probam da prodam, nisam prodao, pa u proteku roka od godinu dana ponovo tražim kupca, opet sam dužan njemu da nudim". Nije trajno pravo preče kupovine. Dužan sam jednom kada prodajem da ponudim pod tim uslovima. Mogu posle godinu dana, ceneći sve to, ceneći porast cene, onaj koji se izračunava na neki način, da imam u vidu. Ali, ne može da se desi da sam ja stalno dužan svake godine da nudim tako nešto. Treća stvar, za koju mislim da je ovde najvažnija, a to je sledeće. Kaže: "Ako sam prekršio pravo preče kupovine i nisam obavestio i prodao sam, onda kaže onaj koji ima pravo preče kupovine ima pravo da podnese tužbu sudu da se utvrdi da je ona prodaja ništavna i da na osnovu toga traži da on zaključi ugovor o prodaji". Sve to nema problema suštinski. Ali, postoji jedna druga stvar. Tužba iz stava 1. ovog člana može se podneti u roku od jedne godine, računajući od dana kada je imalac prava preče kupovine saznao za prodaju te nepokretnosti. Prema tome, saznao je da je došlo do prodaje i on ne podnosi odmah tužbu, ne traži odmah da se njegovo pravo realizuje, nego se javlja za godinu dana. Ne, pre nego što će isteći godinu dana od dana kada je saznao, a može da se desi i do dve godine ako nije saznao odmah. Prema tome, pravna sigurnost u jednoj zemlji ne dozvoljava tako nešto. I do sada smo imali takvo pravo i bio je rok 30 dana, 30 dana da podneseš tužbu i u istom roku da položiš pare na ime kupoprodajne cene u depozit suda. Zašto se sada u toj meri udvarati nekom ko hoće posle godinu dana da se pojavi kao kupac? Ja sam u tom smislu i predložio ono što postoji i danas, da se taj rok od godinu dana zameni sa 30 dana. To je moj amandman 10, pa kada se bude glasalo, molio bih da se ima u vidu.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč?
Poštovani narodni poslanici, javljam se u vezi sa ovim zakonom i članom 10. o pravu preče kupovine. Možda sam malo zakasnila, ali mi se čini da je jedna bitna stvar tu propuštena. Radi se o sledećem: kupac je dužan da ponudi suvlasniku ili komšiji i da mu onaj odgovori u roku od 15 dana. Šta će da se desi ako komšija umre, a njegovi naslednici nisu tu, van zemlje su? Kako će taj odgovor da stigne za 15 dana. Vidim da se ovde neki smeju. Ali, to su pitanja koja sutra mogu da naprave velike probleme. Čudi me da zakonodavac to nije predvideo. Razmišljam da bi ovaj član trebalo da se izmeni ili dopuni. Nisam podnela amandman ali moramo da razmišljamo kada donosimo zakone da ne stavljamo u budućnosti ljude u nezgodan položaj, a to je situacija o kojoj sam sada govorila, a koja može da iskrsne, ne jedanput, nego više puta. Onaj ko je zakonodavac neka razmisli o tome jer su to stvari koje treba eliminisati da ne bi dolazilo sutra do neprijatnosti.
Zahvaljujem. Reč ima ministar finansija Borislav Milačić.
Vezano za amandman gospodina Mikovića, kojim traži u članu 8. da se ovaj rok od 15 dana skrati na 8 dana, ostajemo na stavu da bude 15 dana. Da podsetim, do sada je ovaj rok bio 30 dana. Znači, skraćujemo rok u kome je suvlasnik sa pravom preče kupovine, odnosno lice sa pravom preče kupovine dužno da se izjasni. Ako se ne izjasni u tom roku, smatra se da se izjasnio da nije zainteresovan za kupovinu i njemu moramo prepisati taj rok. Znači, skraćujemo i poboljšavamo, ali ne toliko da to bude 8 dana jer posao prometa nekretninama ipak nije posao koji se lomi preko kolena. Ovaj drugi amandman, da ne bih ponovo izlazio, ima uslova da ga prihvatimo, moram to da kažem. Ima razloga zbog čega smo izdržali ovih godinu dana, jer je u pitanju zašto bez znanja potencijalnog učesnika u prometu nekretnina se zaključuje ugovor bez njegovog znanja, ali ovaj rok je možda preširok i zato predlažem da to usvojimo, Vlada ga prihvata i predlažem da to bude sastavni deo, ovih 30 dana.
Znači, to je član 10, treći amandman. Da li se još neko javlja za reč? (niko) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman, član 8., taj je bio prvi, taj niste prihvatili, zato se glasa, molim vas, sve je jasno. Za ovaj amandman glasalo je 29 narodnih poslanika, 136 je protiv, niko se nije uzdržao, nije glasalo sedam narodnih poslanika, a prisutno ih je 172 u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 9. amandman je podneo Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? Narodni poslanik Milan Miković je već o njemu govorio. Da li neko želi reč? (niko) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo 31, protiv 136, uzdržan niko, nije glasalo 9, prisutno je ukupno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Član 10., stav 2., amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Amandman glasi: U članu 10, u stavu 2. reči "od jedne godine" zamenjuju se rečima "od 30 dana". Vlada prihvata ovaj amandman. Pošto je Vlada prihvatila ovaj amandman, on postaje sastavni deo zakona i o njemu se Skupština neće izjašnjavati. Na član 10. stav 2., stav 5. i stav 6. amandman je podneo narodni poslanik Ištvan Išpanovič. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo 29, protiv je bilo 134, niko nije bio uzdržan, nije glasalo četiri, u sali je prisutno 167 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 10. stav 3. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Pošto su amandman narodnog poslanika Milana Mikovića prihvatili Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 10. stav 4., stav 5. i stav 6. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (Milan Miković povlači amandman.) Na član 11. amandman je podneo narodni poslanik Slobodan Nenadović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (niko) Molim narodne poslanike da ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 30, 138 protiv, niko nije uzdržan, četiri narodna poslanika nisu glasala, 172 narodna poslanika prisutna su u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? Reč ima narodni poslanik Milan Miković.
Molim vas, ja sam rekao da član 15. treba brisati iz prostog razloga što je u suprotnosti sa članom 1. ovog zakona. Član 1. ovog zakona kaže: "Promet nepokretnosti je slobodan, ako zakonom nije drugačije određeno". To je princip. Međutim, član 15. govori nešto drugo. On kaže: "Poljoprivredno i građevinsko zemljište,pa šume i šumsko zemljište ne mogu se otuđiti od državne i društvene svojine, ako zakonom nije drugačije određeno". Ovde je naopačke sada učinjeno. Za jedan, ne mali deo nepokretnosti predviđeno je suprotno. Nema prometa, nema prodaje, ako zakon ne kaže ima prodaje, a ovaj osnovni princip iz stava 1. promet nepokretnosti je slobodan ako zakonom nije drugačije određeno. Prema tome, stav 1. je u skladu sa Ustavom, a stav 15. nije u skladu sa Ustavom. Može ako se ispoštuje, ako može nešto da znači, ali bojim se da u tom slučaju ozbiljno krnji onu ustavnu odredbu koja govori o jednakom tretiranju svih oblika svojine.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (ne) Molim narodne poslanike da postave svoju karticu u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 33, 133 je protiv, niko se nije uzdržao, 13 narodnih poslanika nije glasalo, 179 narodnih poslanika je prisutno.Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. stav 2. amandman je podneo narodni poslanik Ištvan Išpanovič. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti, s tim što bi reč: "dva" trebalo zameniti rečju "dve". Da li neko želi reč? (ne) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 33, 135 protiv, niko nije uzdržan, osam nije glasalo, 176 je prisutno. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 18. amandman je podneo narodni poslanik Ištvan Išpanovič. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (ne) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 37, 143 protiv, niko nije uzdržan, tri nije glasalo, 183 prisutnih. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (ne) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam naglasanje Predlog zakona o prometu nepokretnosti u celini. Za 153, protiv sedam, uzdržanih 23, četiri narodna poslanika nisu glasala, 187 prisutnih. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o prometu nepokretnosti. Prelazimo na 3. tačku dnevnog reda: – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O JAVNIM PRIHODIMA I JAVNIM RASHODIMA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane narodnih poslanika: Milana Božića, Aleksandra Milutinovića, Sanje Čeković, Bojane Ristić, Vojislava Mihailovića, Ištvana Išpanoviča, Tihomira Marjanovića, kao i Odbora za finansije. Primili ste amandman Vlade Republike Srbije i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Na sednici Zakonodavnog odbora mišljenje je izdvojio narodni poslanik Milan Miković. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč. Ima reč ministar finansija Borislav Milačić.
Vezano za ovaj zakon ali i za ceo paket ovih osam tačaka koje slede iza, želeo sam da se obratim poslanicima. Reforma poreskog sistema u Republici započeta je i u velikoj meri sprovedena krajem 1991. i u toku 1992. godine. To je bio jedan od najtežih perioda za našu privredu jer su bile uvedene sankcije međunarodne zajednice. Međutim, i u takvim okolnostima, naša Republika se opredelila da promenama u poreskom sistemu izvrši njegovo usaglašavanje sa standardima i principima politike razvijenih tržišnih privreda. Promene kod direktnih poreza su izvršene u celini, dok je kod indirektnih poreza započeo posao koncipiranja i pripreme za uvođenje poreza na dodatnu vrednost na saveznom nivou. Prema zaključku Narodne skupštine Republike Srbije, donetom na predlog Vlade krajem 1997. godine, u toku ove godine izvršena je obimna i detaljna analiza funkcionisanja poreskog sistema. Ekspertski timovi, koje je formiralo Ministarstvo finansija, detaljno su analizirali relevantne elemente svakog pojedinog poreza i to kako sa normativnog aspekta, tako i sa stanovišta efekata u praktičnoj primeni. Ova analiza pokazala je da je poreski sistem u osnovi dobro postavljen, ali da su sa stanovišta prakse potrebne određene izmene.To se pre svega odnosilo na oporezivanje ličnih primanja odnosno na izuzetno visoko poresko opterećenje zarada. Takođe, konstatovano je da u pojedinim segmentima sistema nije do kraja poštovan princip oporezivanja srazmerno ekonomskoj snazi. Najzad, jedna od najznačajnijih konstatacija odnosila se na nedovoljnu efikasnost poreskog sistema u suzbijanju sive ekonomije. Prema analizama, poreski prihodi po osnovu vraćanja prometa u regularne ekonomske tokove mogli bi da se povećaju za oko tri milijarde dinara. Polazeći od ovih ocena utvrđena je platforma za dalje promene u poreskom sistemu u našoj Republici. U maju mesecu ove godine Narodna skupština je usvojila izmene i dopune Zakona o porezu na dohodak građana. Najznačajnija promena izvršena je kod oporezivanja zarada. Dotadašnje oporezivanje ličnih primanja po progresivnoj stopi od 15% do 30% zamenjeno je jedinstvenom proporcijalnom stopom od 14%. Time je bitno smanjeno poresko opterećenje zarada - odnos zarada i ukupnih davanja vezanih za zarade smanjen je u proseku sa 1:1,24 na 1:0,98. Poštovani narodni poslanici,za današnje zasedanje Narodne skupštine Vlada je usvojila i dostavila na pretres i usvajanje predloge za izmene i dopune osam zakona iz oblasti poreskog i fiskalnog sistema kojima se vrši dalja dogradnja i unapređenje važećeg sistema. U pripremama ovih zakona obavljene su konsultacije u Savezu samostalnih sindikata, Komori, kao i detaljna rasprava u skupštinskim odborima. U vezi s tim, Vlada je usvojila jedan broj amandmana kojima se vrši dalje preciziranje i poboljšanje predloženih rešenja. Predlaže se da zakoni stupe na snagu osmog dana od dana objavljivanja, s tim što bi se nova rešenja u Zakonu o porezu na dobit preduzeća i Zakonu o akcizama i porezu na promet primenjivala od početka 1999. godine. Na taj način, privreda i stanovništvo u novu godinu ulaze sa poznatim poreskim obavezama, što omogućava efikasnije poslovno planiranje na osnovu definisanih uslova privređivanja. Predloženim izmenama zakona obezbeđuje se realizacija sledećih principa: - proširenje kruga poreskih obveznika, - ravnopravnost svih subjekata i svih oblika svojine, - daleko pravedniji način raspodele poreskog tereta, odnosno oporezivanje srazmerno ekonomskoj snazi, - značajnije utemeljenje principa socijalne pravde u poreski sistem, - sprečavanje špekulacija, poreske evazije i borba protiv sive ekonomije. Takođe, obezbeđuje se da predložene promene (posebno kod poreza na promet) ne vrše troškovni udar i nemaju inflatorno dejstvo. Svi predlozi izmena su na liniji reformskih opredeljenja da se stvori stabilan i efikasan poreski sistem koji će stimulisati blagovremeno ispunjavanje poreskih obaveza. Uz svaki od predloga za izmenu i dopunu zakona data su detaljna obrazloženja predloženih promena sa procenom efekata koje će ove promene imati na pojedine kategorije poreskih obveznika, odnosno na ukupan nivo budžetskih prihoda. Ovom prilikom želeo bih da ukažem samo na najvažnije karakteristike predloženih promena. U skladu sa opredeljenjem da se poreski teret ravnomernije rasporedi i pravna lica oporezuju srazmerno ekonomskoj snazi, predložene su odgovarajuće izmene u Zakonu o porezu na dobit preduzeća. Ovaj porez za sada ima veoma nisko učešće u strukturi javnih prihoda (između 1% i 2%). Predložene promene polaze od toga da u budućnosti ovaj poreski oblik treba da dobije mnogo značajniju ulogu. Prva promena, što posebno treba istaći, odnosi se na sniženje stope poreza na dobit sa 25% na 20%. Ovo će stimulativno uticati na korektno obračunavanje dobiti i na redovno izmirivanje poreskih obaveza, jer se dodatno rasterećuju poreski obveznici koji uredno izmiruju obaveze.S druge strane, kod poreza na dobit značajno se proširuje poreska osnovica redukcijom poreskih olakšica za koje je ocenjeno da nisu u funkciji privrednog razvoja i stvaranja poželjne ekonomske strukture. Predlaže se ukidanje poreskog oslobađanja za novoosnovana preduzeća koja se bave trgovinom, finansijskim uslugama i osiguranjem, jer registrovani broj privrednih subjekata u ovim delatnostima pokazuje da je ovakva poreska stimulacija nepotrebna. Takođe se predlaže sužavanje poreskih olakšica za investiciono ulaganje. Umanjenje poreske olakšice priznaje se najviše do 50% oporezive dobiti. Ovo umanjivanje poreske olakšice neće se primenjivati na obveznike kod kojih je došlo do ulaganja stranog kapitala ili koji su osnovani isključivo stranim kapitalom. Pored toga, bitno se preciziraju rashodi u poreskom bilansu kako bi se onemogućilo da se iskazuju daleko veći troškovi od stvarnih i time veštački umanjuje poreska osnovica za oporezivanje dobiti (ograničavanje rezervisanja za troškove investicionog održavanja, manja mogućnost za odlaganje revalorizacionih prihoda, ukidanje poreske olakšice bankama u visini do 10% dobiti itd.). Ova rešenja usklađena su sa zakonskim rešenjima za oporezivanje prihoda od samostalne delatnosti, koje je Narodna skupština usvojila prilikom izmena i dopuna Zakona o porezu na dohodak građana u maju ove godine. Na taj način se sa stanovišta poreskih obaveza stavljaju u isti položaj svi subjekti koji obavljaju privrednu delatnost, bez obzira na veličinu ili oblik vlasništva, odnosno da li je u pitanju mala ili velika privreda, društvena, privatna ili mešovita svojina. Na liniji ravnomernije raspodele poreskog tereta je i utemeljivanje elemenata socijalne pravde u poreski sitem. Ovde pre svega treba navesti predložene izmene u Zakonu o porezu na imovinu. Predviđeno je veće poresko opterećenje (uvećanje poreza za 50%) za obveznika koji, pored stambene zgrade ili stana u kome stanuje on ili članovi njegove porodice, poseduje još jednu ili više stambenih zgrada ili stanova koje ne izdaje u zakup. Ovo je predloženo jer se ocenjuje da je opravdano da se poveća poreski teret na imovinu koja prevazilazi realne potrebe vlasnika i članova njegove porodice. Takođe, oporezivanje imovine se proširuje i na pravo korišćenja gradskog građevinskog zemljišta, ako je površina preko 10 ari po građevinskoj parceli. Kada je u pitanju pravičnije oporezivanje, još jednom treba podsetiti i na usvojene izmene u Zakonu o porezu na dohodak građana. Napušten je sistem godišnjeg sintetičkog oporezivanja građana koji nije mogao da se praktično realizuje, a usvojeno je rešenje prema kome godišnji porez na dohodak plaćaju oni građani koji u toj godini ostvare neto prihod veći od 72.000 dinara (naravno, pri tome se priznaju odgovarajući troškovi i umanjenja). Rešenje je jednostavno, obuhvata znatno manji broj obveznika i polazi od principa (skoro zaboravljenog, jer nije primenjivan već šest godina) da građani sa natprosečnim prihodima treba da budu obveznici. Imajući to u vidu prilikom predlaganja zakonskih rešenja, vodilo se računao harmonizaciji ovih poreza na saveznom nivou ( uz istovremeno intenziviranje aktivnostiza najkrupniju promenu - uvođenje poreza na dodatnu vrednost). U sklopu ujednačavanja poreskih propisa republika definisane su jedinstvene stope poreza na promet. Tako će se u našoj Republici smanjiti niža stopa poreza na promet roba i usluga sa dosadašnjih 10 na 9%, a viša stopa ostaje nepromenjena (20%). Predložene promene u ovom zakonu odnose se pre svega na akcizne proizvode. Kao što je rečeno, kod ovih proizvoda postoji najveći stepen poreske evazije. Predloženo je da se poveća stopa akciza na luksuzne proizvode od zlata, da se uvede akciza na veštačka bezalkoholapića i sintetička goriva i maziva, a da se ukine akciza na so za ishranu. Takođe je predloženo ukidanje olakšica (i kod akciza i kod poreza na promet) za prodaju proizvoda u fri - šopovima, izuzev na međunarodnim aerodromima i lukama. Prvobitno je bilo predloženo da se zbog usaglašavanja na saveznom nivou, kao i zbog izuzetno visoke zarade koja se ostvaruje poreskom evazijom kod ovih proizvoda, legalizacija podstakne i ekonomskom merom smanjenja stope akciza na cigarete, alkoholna pića i kafu. Međutim,Vlada je odustala od ovog predloga i prihvatila odgovarajući amandman skupštinskog odbora. Kod poreza na promet uvodi se obaveza plaćanja ovog poreza na motorni benzin, dizel gorivo i lož ulje odmah na granici, odnosno prilikom proizvodnje. Znači, da bi porez na promet plaćali samo uvoznici i prerađivači nafte,dok se u daljem prometu ovaj porez ne bi plaćao. Ovaj predlog će omogućiti znatno korektnije poresko zahvatanje, jer kod ovih proizvoda nelegalna trgovina ima značajne razmere. Takođe, uvodi se nov način plaćanja poreza na promet za građevinski materijal (cement, betonsko gvožđe, blokove, ciglu i crep). Porez na promet na ove proizvodeplaćao bi se u svakoj fazi prometa od proizvođača do krajnjeg potrošača. Pri tome svaki učesnik u prometu imao bi pravo da prilikom plaćanja odbije porez koji je platio u prethodnoj fazi, odnosno prilikom nabavke. Procena je da će uvođenje faznog plaćanja poreza za građevinski materijal znatno doprineti eliminisanju sive ekonomijeu prometu ovih proizvoda. Da bi se neutralisao troškovni udar na građevinsku delatnost, smanjiće se stopa po kojoj se plaća porez na prometna ove proizvode i uvesti poresko oslobađanje za plaćanje poreza na promet na građevinske usluge. Kada je reč o faznom načinu oporezivanja, treba reći da se njegovim prihvatanjem postepeno približavamo poreskim sistemima u razvijenim tržišnim privredama (porez na dodatnu vrednost). Vrlo važno rešenje kojim se na jednoj strani utiče na suzbijanje sive ekonomije, a na drugoj, olakšava poslovanje malih trgovinskih i ugostiteljskih radnji je da ove radnje plaćaju porez na promet proizvoda prilikom nabavke tih prizvoda. U daljem prometuovi obveznici ne bi plaćali porez na promet. Ovim se bitno pojednostavljuje procedura i omogućuje uredno i blagovremeno izmirenje poreskih obaveza. Predlogom da se propiše oblik i sadržina izjave za poresko oslobađanje i da se ovlasti Zavod za izradu novčanica Narodne banke Jugoslavijeda štampa obrasce tih izjava, treba da se onemogući zloupotreba tih izjava i izbegavanje plaćanja poreza na promet. Procene pokazuju da će primenomsvih navedenih zakonskih rešenja vezanih za borbu protiv sive ekonomije obezbediti značajniji dodatni poreski prihodi. Uvođenjem akciza na veštačka bezalkoholna pića, povećanjem stope akciza na proizvode od zlata, ukidanjem oslobađanja plaćanja akciza za fri-šopove itd. obezbedilo bi se dodatnih milijardu dinara. Novim načinom plaćanja poreza na promet građevinskog materijalaprikupilo bi se još dvesta miliona dinara, a efekat mera po osnovu vraćanja sive ekonomije u legalne tokove prometa, putem novog načina izdavanja poreskih izjava, ukidanja oslobađanja za fri - šopove, plaćanja poreza pri nabavci robe za male trgovine,plaćanja poreza na promet derivata nafte prilikom uvoza i proizvodnje, uvođenja poreskih kasa itd., iznosio bi 1,3 milijarde dinara. Dakle, ukupan mogući finansijski efekat predloženih mera u borbi protiv sive ekonomije bio bi oko 2,3 milijarde dinara. Pored ovih izmena u sistemu, za efikasno suzbijanje pojavasive ekonomije neophodno je da imamo daleko efikasniju poresku administraciju. U ovom pogledu takođe su predložene odgovarajuće izmene Zakona o kontroli, utvrđivanju i naplati javnih prihoda. Novine se odnose na uvođenje preventivne kontrole, kao i preciziranje i davanje jasnijih ovlašćenjau radu inspektora finansijske policije. U vezi sa promenama kod poreza na promet treba istaći još nekoliko pitanja. Za određene proizvode (odeća i obuća, kao i sredstva javne higijene) vrši se redukcija poreskih olakšica, odnosno uvodi se obaveza da se porez na promet plaća po višoj stopi od 20%. Istovremeno daje se mogućnost da Vlada Republike Srbije umanji ovu stopu za domaće proizvođače za 50%. Ovim se na selektivnoj osnovi povećava konkurentska sposobnost domaće industrije i podstiče njen razvoj. Prihvatanjem amandmana grupe narodnih poslanika predlaže se da se produži važnost plaćanja posebne takse Gradu Beogradu od 3% i u narednoj godini. Prvobitno je bilo predloženo da se i u našoj Republici uvede plaćanje poreza na promet opreme, istina po niskoj stopi od 2%. Ovaj predlog je pre svega bio posledica usaglašavanja stavova na saveznom nivou.Međutim, imajući u vidu opravdane primedbe iz privrede da ovaj porez destimuliše ulaganja, da se na stopu od 2% dodaju i druge dažbine, na primer, gradske takse, porez na narodnu odbranu, Vlada je prihvatila amandman Odbora za finansijei odustala od ovog predloga. Istovremeno, učiniće se dodatni napori da se rešenjima i u saveznom zakonu oprema oslobodi plaćanja poreza na promet. U skladu sa opredeljenjima da se poreskim sistemom i merama podstiče razvoj i pozitivni ekonomski procesi, u predloženim izmenama poreskih zakonaugrađena su nova rešenja. Jedno od takvih rešenja je podsticanje procesa svojinske transformacije u skladu sa rešenjima iz Zakona o svojinskoj transformaciji. Predlaže se poresko oslobađanje od plaćanjaporeza na imovinuna akcije stečene u procesu svojinske transformacije (po osnovu upisa i po osnovu kupovine s popustom ) i to u roku od tri godine od dana sticanja tih akcija. Drugo rešenje kojim bi trebalo da se podstiče ekonomski razvoj odnosi se na uvođenje mogućnosti paušalnog oporezivanja dobiti kod preduzeća koja su osnovana i obavljaju delatnost na nedovoljno razvijenim područjima. Treba podsetiti da se zadržava poresko oslobađanje za novoosnovana preduzeća u nerazvijenim područjima, a ovim predlogom se dodatno stimulišu ulaganja u ta područja. Takođe predloženim dodatnim izmenama Zakona o porezu na dohodak građana smanjuju se obaveze preduzeća čiji su radnici upućeni na rad u inostranstvo. U ovom slučaju kao osnovica za oporezivanje zarada uzima se plata koju bi ti radnici ostvarili u zemlji u skladu sa kolektivnim ugovorom. Time se stvaraju mogućnosti za konkurentan nastup naših građevinara na ino tržištima i istovremeno smanjuje poreska evazija. Predloženim izmenama Zakona o javnim prihodima Republika čvršće preuzima nadležnost i odgovornost za ukupan bilans javne potrošnje. U vezi sa ovim ukazaću samo na ključne promene. Ubuduće Vlada Republike Srbije donosila bi Opšti bilans javnih prihodai rashoda, koji bi imao snagu obaveze i koji bi predstavljao integralni deo saveznog konsolidovanog bilansa. Ovim zakonom se takođe precizira šta se sve dodatno uključuje u sistem javnih prihoda (sredstva iz transformacije društvenog kapitala,koncesija, prodaje nepokretnosti u državnoj svojini itd.). Posebno se precizira koje sve naknade pripadaju budžetu Republike. Pre svega to se odnosi na naknadekoje su bile prihod republičkih fondova za vode, šume, geološka istraživanja itd., a koje su po posebnim zakonimapostale prihodi Republike. Na ovaj način se obezbeđuje da se ukupni javni prihodi i njihovo trošenje nalaze pod čvršćom kontrolom. Shodno usvojenom amandmanu pripremaizrade budžeta po bruto sistemu otpočela bi u 1999. godiniu cilju izrade uporedne osnovice, a donošenje ovakvih budžeta predviđeno je u 2000. godini. U zakonu se takođe precizira koji javni prihodi pripadaju oštinama i gradovima. Za finansiranje javnih rashoda u opštinama predviđaju se i opštinske administrativne takse, koncesione naknade za obavljanje komunalnih delatnosti i novačna sredstva dobijena prodajom državnog kapitala preduzeća čiji je osnivač grad, odnosno opština. U Zakonu o javnim prihodima se na nov način uređuje deponovanje sredstava javnog sektora kod poslovnih banaka. Definisana je procedura, koja obezbeđuje da se ova sredstva deponuju kod onih banaka, koje su finansijski sposobne da prate potrebe javnog sektora. Predloženim izmenama Zakona o administrativnim taksama visina taksa za usluge, koje vrše državni ograni, povećava se u proseku za oko 3 puta. Time se nakonrelativnog dugog perioda od 1995. godine visina ovih taksi usklađuje sa stvarnim troškovima za vršenje tih usluga i sa realnim ekonomskim kretanjima. Poštovani narodni poslanici, do kraja ovog meseca Vlada Republike Srbije predložiće mere ekonomske politike za narednu godinu. U sklopu tih mera važna komponenta biće predlog politike javne potrošnje. Osnovna intencija je da se, bez obzira na sva ograničenja, udeo javne potrošnje u društvenom proizvodu smanji ispod 50%. Ovo je vrlo složen zadatak, koji podrazumeva intenziviranje već započetih reformskih procesa u našoj republici. Radi se, pre svega, o vlasničkim promenama, konsolidaciji i restrukturiranju privrede, ali i korenitoj reformi službi i stečenih prava u javnoj potrošnji. Navedene promeneu poreskom sistemu mogu da budu značajan instrument za ubrzanje tih procesa. Svaki dinar povećanih prihoda po osnovu vraćanja prometa u regularne ekonomske tokove, što je intencija predloženih promena, stvoriće mogućnost da se u budućnosti smanji direktno poresko opterećenje privrede. A, poresko rasterećenje privrede može znatno da olakša inače težak proces njenog konsolidovanja i restrukturiranja. Predlažem Skupštini da razmotri predložene zakone, imajući u vidu i odgovarajuće amandmane Vlade i odbora, pa posle rasprave da ih prihvatimo. Hvala.
Zahvaljujem. Nastavak sednice je u 14,35 časova. [[Posle pauze.]] Poštovani narodni poslanici, molim vas da zauzmete mesta da počnemo sa radom. Pošto su se stekli uslovi, predlažem da konstatujemo potvrđivanje mandata narodnog poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srbije na upražnjeno poslaničko mesto koje pripada Izbornoj listi Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice, Nove demokratije - Slobodan Milošević. Uručen vam je izveštaj Republičke izborne komisije o izboru narodnog poslanika u Izbornoj jedinici 8 - Sombor, radi popune upražnjenog poslaničkog mesta u Narodnoj skupštini Republike Srbije i izveštaj Administrativnog odbora, koji je utvrdio da su se stekli uslovi za potvrđivanje mandata narodnog poslanika, sa predlogom da Narodna skupština konstatuje potvrđivanje mandata narodnom poslaniku Dušanu Đušiću, izabranom sa Izborne liste Socijalističke partije Srbije, Jugoslovenske levice, Nove demokratije - Slobodan Milošević, u Izbornoj jedinici 8 - Sombor. Na osnovu izveštaja Republičke izborne komisije i izveštaja i predloga Administrativnog odbora, a shodno članu 30. stav 5. Zakona o izboru narodnih poslanika, konstatujem potvrđivanje mandata narodnom poslaniku Dušanu Đušiću. Čestitam narodnom poslaniku Dušanu Đušiću na izboru. [[Aplauz.]] Nastavljamo sa radom. Da li narodni poslanik, koji je izdvojio mišljenje, Milan Miković želi reč? (nije prisutan) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (da)
Gospodine predsedniče, poštovane dame, poslanici, Zakon o javnim prihodima i rashodima je na dnevnom redu. To je jedan od ključnih zakona. To je zakon koji kontroliše usmeravanje i korišćenje sredstava koja idu ka budžetu i iz budžeta. Ovim zakonom je predviđena njihova kontrola i usmeravanje. Odbor za finansije se bavio ovim zakonom i na samom Odboru je došlo do dosta izmena, pa ću vam sada skrenuti pažnju na dve stvari koje Srpski pokret obnove zamera ovom zakonu. U Zakonu o javnim prihodima i javnim rashodima došlo je do velikog povećanja javnih prihoda. Oni se sada uzimaju, prihodi i od prodaje pokretnih stvari u državnoj svojini, prihodi od kamate na plasmane novčanih sredstava, prihodi od koncesione naknade i naknade za korišćenje dobara od opšteg interesa u skladu sa Zakonom, prihodi ostvareni od prodaje državnog kapitala, prihodi od davanja u zakup, odnosno na korišćenje nepokretnosti u državnoj svojini. Ono što mi možemo zameriti ovim novim prihodima je prihod koji se ostvaruje davanjem u zakup i to deo prihoda. Taj deo prihoda je određen veličnom stope amortizacije i znači, deo prihoda koji lokalne opštine ostvaruju izdavanjem lokala, moraće sada da ide budžetu Republike Srbije. Smatramo da je taj prihod trebalo da ostane u opštinama, onamo gde se i ostvaruje. Druga tačka koja je po nama sporna u ovom zakonu, a mi smo predložili i amandmanom njeno rešavanje, je član 89a. člana Zakona 29. gde se kaže: "U kompenzacijama iz stava 1. ovog člana mogu učestvovati samo poreski obveznici koji imaju potraživanja od korisnika budžetskih sredstava". Stupanjem na snagu ovog zakona mi ćemo imati veliki broj kompenzacija koje su započete a nisu završene. Samim tim što one nisu završene, ukoliko stupi na snagu ovaj član Zakona, one verovatno neće odgovarati ovom zakonu i neće se moći ni završiti, s obzirom da je kompenzacija način plaćanja na osnovu obaveza i potraživanja. Plašim se da će velika potraživanja ostati nepokrivena. Mi smo na ovaj zakon dali amandmane, pa ćemo kasnije i o njima. Hvala.
Zahvaljujem. Da li narodni poslanik Milan Miković sada želi reč? (ne želi) Da li još neko od poslanika želi reč? (želi)
Poštovane kolege, predloženim izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i rashodima, kao i ostalih zakona koji regulišu oblast poreza, u osnovi se dalje konkretizuje primena poreskog sistema i obezbeđuje bolji sistem kontrole naplate i namenskog korišćenja sredstava budžeta na svim nivoima. Eliminišu se ovlašćenja velikog broja subjekata da uvode fiskalne obaveze, afirmiše se princip bruto budžeta, odnosno uključivanje svih javnih prihoda u bilans javne potrošnje. Širi se krug poreskih obveznika, vrši se pravednija raspodela poreza, da svaki poreski obveznik plaća porez prema svojoj ekonomskoj snazi. Konkretizuju se mere za sprečavanje izbegavanja plaćanja poreza, odnosno poreske evazije. Izmenama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima, kao jednim od sistemskih zakona, posebno se definiše obaveza donošenja opšteg bilansa javnih prihoda i javnih rashoda, čime se stvaraju uslovi za precizno utvrđivanje učešća javne potrošnje u društvenom proizvodu. Važno je i to da se predloženim izmenama Zakona definiše kontrola trošenja sredstava budžeta, povećava odgovornost za njihovo namensko korišćenje, naročito kod korisnika budžetskih sredstava, koji na zahtev organa nadležnih za budžet moraju da dostave podatke i dokumentaciju na osnovu kojih se vrši finansiranje njihovih rashoda. Smatram da je dobro što je Vlada usvojila primedbe Odbora za finansije na član 11. Predloga zakona o izmenama i dopunama u delu da izvršni odbori skupština opština, gradova i autonomnih pokrajina samostalno odlučuju o deponovanju sredstava kod poslovnih banaka za sredstva budžeta i ustanova i preduzeća čiji je osnivač lokalna samouprava, čime se stvaraju prave mogućnosti za ukupno sagledavanje komunalnih problema od strane izvršnih organa lokalne samouprave, kao i obezbeđenje dodatnih sredstava odnosno povoljnije kreditno praćenje investicija u oblasti komunalne infrastrukture od strane banaka. Novina u izmenama zakona je i mogućnost uvođenja opštinske administrativne takse i koncesione naknade za obavljanje komunalnih delatnosti, što u osnovi stvara mogućnost za drugačiju organizaciju poslovanja javnih preduzeća, posebno javnih komunalnih preduzeća i njihovo poslovanje. Izmenom člana 89b daje se mogućnost da dužnici svoje obaveze po osnovu poreza mogu izmirivati prenosom u državnu svojinu akcija kod banaka, kod potraživanja iz inostranstva i ustupanjem nepokretne imovine, čime se doprinosi daljoj konsolidaciji privrede. Predložene izmene i dopune poreskog zakona, a naročito Zakona o javnim prihodima i rashodima, predstavljaju poboljšanje u odnosu na dosadašnja rešenja i zbog toga iste treba usvojiti. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? Reč ima narodni poslanik Milan Miković.
Ima jedna stvar koja nesumnjivo treba da nam bude objašnjena, a to je opšti bilans javnih prihoda i javnih rashoda Republike, znate. To je stvar koja je za nas nova, za nas koji se ne bavimo tim poslom i bilo bi od značaja, a to pitanje smo postavili i na Odboru, da nam se kaže, pošto to utvrđuje Vlada, hoće li to biti neki akt, hoće li to biti nešto što će na neki način da bude na proveri, hoće li neko o tome da se izjašnjava, hoće li na neki način Skupština o tome da bude obaveštena ili možda eventualno Skupština i da se o tako nečem izjašnjava, bilo da donosi neku odluku, bilo da prima k znanju nešto. Mislim da bi predlagači zakona trebalo da nam taj deo objasne.
Zahvaljujem. Reč ima narodni poslanik Bojana Ristić.
Poštovani predsedniče, dame i gospodo poslanici, govoriću o celom paketu poreskih zakona u okviru dozvoljenog vremena, naravno. Paket poreskih zakona koji je predložila Vlada Srbije u pojedinim slučajevima smanjuje poreska opterećenja privrede. Međutim, isti zakoni istovremeno značajno uvećavaju prihode Republike. Tako Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća Ministarstvo finansija planira uvećanje prihoda za oko 800 miliona dinara. Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet Vlada planira uvećanje prihoda za dve milijarde i trista miliona dinara, a s obzirom da se odustalo od smanjenja akciza za cigarete, kafu i alkoholna pića, to znači više od 2,3 milijarde. Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu i Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o komunalnim taksama i naknadama takođe se planiraju uvećanja prihoda Republike Srbije. Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama Vlada planira prihode od oko milijardu dinara za godinu dana. Šta sve ovo znači? Planirana povećanja prihoda Republike Srbije su skoro pet milijardi dinara i znači da taj novac mora nekome da se uzme. Tako postaje jasnije kako je to moguće da se smanjuju pojedine poreske stope a da se sa druge strane povećava prihod i postaje jasnije kako se to proširuje kod poreskih obveznika, kako kaže ministar finansija, kako se ravnomerno raspoređuje poreski teret i kako više oporezuju prihodi od samostalnih delatnosti. Jasno je da će ovo uvećanje prihoda platiti građani i to oni siromašniji i vlasnici malih preduzeća. Jasno je da ono što ne uzme privreda zaposlenima od plata, Vlada planira da još više uzme raznim taksama i proširenjem kruga poreskih obveznika. Praktično, ono što Vlada Srbije ne uzme na mostu, uzeće na ćupriji. Može se reći da je smanjenje pojedinih poreskih stopa bacanje prašine u oči i da će zapravo građani biti mnogo više opterećeni. Jer, pored dosadašnjeTV takse na električno brojilo, posebne takse na registraciju vozila, obaveze plaćanja novih tablica i saobraćajnih dozvola, uvode se i nove takse, a stare se višestruko uvećavaju. Znači, ako pojedinačno pogledamo poreske zakone, možemo reći da svako smanjenje poreske stope prati višestruko povećanje prihoda Republike na drugoj strani. Kako je to moguće? Evo konkretnih primera. Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća smanjuje se porez na dobit od 25 na 20%. To znači da se smanjuje porez onima koji imaju dobit, uspešnim preduzećima, a novoosnovanim preduzećima iz oblasti trgovine, bankarstva i osiguranja ukidaju se poreske olakšice i smanjuju olakšice za ulaganja u osnovna sredstva za rad i tako ostvaruje veći prihod. Srpski pokret obnove uvek se zalagao da se novoosnovana preduzeća oslobode dažbina u prvih pet godina i zato ne može prihvatiti rešenja predložena ovim zakonom. Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet ukida se akciza od 5% za so i porez na promet usluga smanjuje se od 10 na 9%. Međutim, uvodi se akciza od 10% na veštačka bezalkoholna pića, kao da mi imamo prirodna bezalkoholna pića, na flaširanu i mineralnu vodu, kao da je voda luksuz, uvodi se porez na promet advokatskih usluga, a povećava se sa 10 na 20% porez na promet deterdženata, sapuna, šampona za kosu, odeće i obuće, bebi sapuna i robe iz uvoza. Sva ova povećanja akciza i poreza platiće građani. Što se tiče Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu, Srpski pokret obnove traži da siromašni građani koji imaju samo stan u kome žive ne plaćaju porez na taj stan, a da se oporezuju samo oni koji imaju prihode od izdavanja stana ili kuće. Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o komunalnim taksama i naknadama omogućava se prelivanje sredstava iz većih u manje opštine tako što se zaposlenima odbijaju komunalne takse na platu i uplaćuju opštinama u kojima žive, a ne opštinama u kojima rade. Ovaj predlog zakona je neprihvatljiv zato što oštećuje velike gradove. Vlada Srbije ima druge mehanizme kojima može da pomogne nerazvijenim malim opštinama i treba da ih koristi. Treba da koristi Fond za razvoj, Fond za nerazvijena područja, Fond za nezaposlene i druge. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama treba povući iz procedure jer se uvođenjem novih taksi i povećanjem starih građani opterećuju do nepodnošljivih granica. Plate i penzije su realno manje pa građani nisu u stanju da plaćaju telefon, da registruju dotrajali automobil, a kamoli da plaćaju sve one takse koje ste vi planirali, pored ove takse na električna brojila, pored plaćanja novih registarskih tablica, nove saobraćajne dozvole itd. Posebna priča su kazne u poreskim zakonima, koji imaju tako velike raspone da omogućavaju razne zloupotrebe. Zato se događa da za isti prekršaj miljenici vlasti budu kažnjeni sa trista, a oni drugi sa 5.000 dinara, znači za isti prekršaj. Vlada Srbije postigla bi povećanje prihoda bez svih pomenutih dodatnih opterećenja ako bi se postarala da poreze i doprinose plaćaju velika preduzeća čiji su direktori bliski vladajućoj koaliciji. Dosadašnja praksa pokazala je da ova, privilegovana preduzeća bliska Vladi ne plaćaju poreze i doprinose, kao na primer porez za penziono osiguranje, za zdravstveno osiguranje itd. što ne bi smelo da se događa u pravnoj državi. Takođe je neprihvatljivo da se građani proganjaju kada je reč o plaćanju struje i telefona, da im se naplaćuju kamate a da država ne daje kamate kada kasne penzije i plate, kao što je na primer slučaj sa platama u obrazovanju, kulturi, zdravstvu, državnoj upravi itd. Vlada Srbije može povećati opterećenje građana tek kad svojom politikom omogući otvaranje novih radnih mesta i povećanja plata i penzija. U suprotnom ova vlada ostaće upamćena po najvećim nametima na građane Srbije. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Dragan Veselinov.
Kolege narodni poslanici, nekoliko reči o predlogu koji se tiče svih zakona koji su ovde istaknuti i zbog kojih je ministar izneo svoje mišljenje. Mi ćemo glasati za Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima budući, koliko razumemo, da je Vlada odustala od člana 11., kojim se predviđa centralizacija svih finansijskih sredstava skupština opština Vojvodine i gradova u Srbiji odnosno Vojvodini. Ovaj predlog, koji je prvobitno postojao u zakonu, svakako bi teško ugrozio celu istoriju lokalne samouprave u Srbiji i u Vojvodini, teško bi osporio pravo građana da upravljaju svojim sredstvima na svojoj teritoriji i otuda je pohvalno za Vladu što je od ovog predloga odustala i što će se lokalna samouprava u ovom zakonu barem održati. Glasaćemo i za Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana budući da u ovom zakonu ne postoje, koliko vidimo nikakvi sporni elementi. Međutim, za ostale zakone nećemo glasati. Razlozi zbog čega nećemo glasati su sledeći: Prvo, nastavlja se sa politikom širenja pravne nesigurnosti. Gotovo da već nema kraćeg razdoblja već se ide na šest meseci, a da se ne menjaju značajni zakoni, a sada je u pitanju promena čitavog sistema zakona koji, naravno, dodatno izazivaju pravnu nesigurnost u zemlji, tako da više, jednostavno, sa širenjem ove nesigurnosti, niko se ne može navići na postojeće poreske stope, takse, akcize, carine, mada se ovde o njima ne razgovara. I tim neprekidnim izazivanjem pravne nesigurnosti više ni jedan ulagač u našoj zemlji, ali to je već odavno, nije siguran da će pod istim zakonom završiti investiranje i poslovanje sa kojim je ušao u investicije. To se samo odnosi na neku privilegovanu grupu, koja ne zavisi od zakona i koja može privilegovano da učestvuje u poslovima. Dakle, pristrasnim tumačenjem svih zakona i političkom silom, ali za ubedljivu većinu investitora, osobito srednjih, malih preduzetnika, neprekidno izazivanje pravne nesigurnosti u zemlji u suštini katastrofalno deluje na ekonomske potencijale preostale u zemlji i na ulaganja. Istovremeno, danas kada smo slušali obrazloženje ovog paketa zakona nismo videli u kojoj meri Vlada očekuje da će povećanje taksa, akciza, poreskih stopa odnosno poreza i kazni manje doprineti inflaciji. Jer, postojeće takse, koje se sada menjaju i ako se to bude izglasalo - komunalne takse itd. biće ugrađene u cene proizvoda. Nema projekcije ni jednog modela, ne znamo da li je bilo kakav model stvoren u kome je testirano šta će se dogoditi sa cenama, sa nivoom cena povodom ovih poreskih zakona. S obzirom da se takse dižu prosečno za tri puta, mnoge za pet puta, neke za deset, kazne, i iz toga onda možemo očekivati da će svi ovi elementi biti ugrađeni u nove cene i možemo očekivati inflatorni udar. Bilo bi dobro da je Vlada mogla da izađe danas sa jednom projekcijom šta će biti sa stabilnošću cena. Dobro je što smo mi još, doduše pre desetak godina, standardizovali i šifrirali u skladu sa Evropskom zajednicom tarifnike, carinske i sve druge, tako da smo u tom smislu preuzeli jedan put približavanja evropskom sistemu, ali istovremeno se od njega i udaljavamo ovim neprekidnim izazivanjem pravne nesigurnosti i upornim promenama poreskih stopa, taksi itd, što nas konačno u suštini sve više udaljava, ali i onemogućava našu domaću privredu da pod normalnim okolnostima posluje. Mi procenjujemo da će podizanje komunalnih taksi, akciza, poreza, teško oštetiti standard naših ljudi, da ovo više nije ni skidanje kože sa leđa naroda, ovo je sada skidanje pokožice, onog što je preostalo i da ovo nema kuda voditi osim do povećanja bede u zemlji, do očajanja. Društveni proizod po glavi stanovnika u Srbiji je 1.310 dolara po poslednjim podacima. Oko 60% se uzima za javne rashode u našoj zemlji. Otuda je životni standard stanovništva izuzetno nizak, nezavisno od toga što se jedan deo, nezavisno, dakle od neto ličnog dohotka, prima spolja zaobilaznim putem. Mi vidimo da naš narod neće moći da izdrži ovakvo silno povećanje komunalnih taksi, akciza itd. i ovo vidimo kao priznanje da je u zemlji u proteklih nekoliko godina u odnosu na vreme kada su pojedini zakoni donošeni, a koji se danas menjaju u zemlji, vladala izuzetno visoka stopa inflacije. Istovremeno ne stoji objašnjenje, čini nam se barem u jednom delu izlagača ispred Vlade, o smislu ovih zakona, koji su upozoravali da će privreda, s obzirom na ove zakone, biti manje opterećena da bi se postigla ravnoteža na račun leđa naroda. Koliko vidimo, padanje privrede u našoj zemlji se nastavlja, a ovih dana, primera radi pod stečaj je otišla jednaod najvećih mesnih industrija u našoj zemlji, u istoriji čak naše zemlje, to je Klanična industrija u Banatskom Karlovcu, koja je već 1923. godine imala 13% od ukupnog izvoza ondašnje Jugoslavije. Od pre 14 dana ne radi pančevačka Azotara, za koju isporuke gasa više nema, đubriva više neće biti, ljudi izlaze na ulice, nezaposleni su, kovačička "Šećerana" nema mazuta. U ovom trenutku je borba da li će se uopšte moći prerađivati šećerna repa itd. Sve je manje prihoda u zemlji. I iz toga procenjujemo da će biti izuzetno teško opravdavati prevaljivanje na leđa naroda svih ovih troškova, sa ovim obrazloženjem da bi, uprkos tome što pada privreda na jednoj strani, na drugoj treba povećavati čak administraciju. Jednim od ovih zakona je predviđeno angažovanje novih ljudi na sakupljanju potpisa i na preventivi da se porezi ne bi slučajno platili. Prema tome, na jednoj strani pada privreda, a na drugoj strani se podiže broj administrativnih radnika. Dakako da protiv toga želimo da glasamo jer smatramo da to nije interes naroda u zemlji. Istovremeno ne verujemo da je dobro da se i dalje održava jedan sistem prinudne naplate poreza na pokretnine, ukoliko poreski obveznik to nije platio na vreme, svejedno pod kojim bio okolnostima. Mi smo duboko ubeđeni da nikome, nizemljoradniku, ni radniku, pogotovu ovima koji su sada na ulici, niko ne sme ući u kuću bez odluke suda da mu se oduzima pokretna imovina. Verujemo da bi to bio dodatan elemenat sigurnosti svakog građanina u našoj zemlji da se poreski organ ne stavi iznad sudskih odluka i da svakom oduzimanju privatne imovine, koja bi trebala da bude svetinja, prethodno mora ići sudska odluka koja to potvrđuje. Ne slažemo se sa tim da se svim našim građanima, koji osim stana ili kuće koji imaju neke druge stambene objekte, ovećavaju porezi za 50% jer smo duboko ubeđeni da je u zemlji odavno propala srednja klasa, ali je ona danas jako propala. Svake godine po 3.000 ljudi više nezaposlenih, odlaze na biro rada i ne verujemo da će uz povećano dodatno opterećenje stanovništva rođaci, deca i drugi koji preuzimaju imovinu, ne verujemo da se može pribaviti bilo kakva podrška u narodu. Sve su to elementi koji nam brane da ove zakone izglasamo, ali verujem da bi se uz izvestan napor ovi zakoni mogli poboljšati i da bi onda postali prihvatljivi za sve.
Ima reč narodni poslanik Milovan Purenović.
Poštovani gospodine predsedniče, poštovani narodni poslanici, dame i gospodo, u predizbornoj kampanji je sve i svašta obećavano kao dobitak naroda, ali rezultati dosadašnjeg rada vladajuće koalicije su poražavajući. Šta je Vlada Republike Srbije do danas uradila za dobrobit građana Srbije? Zaplašeni su univerziteti Srbije. Zakonom o informisanju izvršen je udar na slobodu i pisanu reč, u izražavanje slobode mišljenja. Povećane su takse za registraciju vozila, zatim kroz tablice, a odmah pošto uredba nije dala odgovarajuće rezultate uvodi se nova uredba pri registraciji vozila. Posebno je uvedena taksa na benzin i cigarete. A tu je sada pripremljen i veliki paket od 10 zakona o porezima. Oporezovaće se skoro sve: hrana, piće, obuća, odeća, sredstva za higijenu, nepokretna i pokretna imovina. A na redu je da se oporezuje i vazduh koji dišemo, kućni nameštaj i kućni aparati, pod izgovorom da je za sve to kriva siva ekonomija. Gospodo iz Vlade, bez proizvodnje, posebno industrijske proizvodnje, nema robe, nemamo ostvarene vrednosti, pa prema tome ni dobiti. Nema profita. A odatle je jedino moguće naplatiti porez na zadovoljstvo i obveznika i poreznika i države. U oblasti privrede situacija je poražavajuća. Iz raznoraznih razloga pod stečaj je otišlo dvadeset hiljada preduzeća. To je dva puta veći broj preduzeća koja se nalaze u situaciji da su pred stečajem. Gospodo poslanici, zaštitimo ovaj narod koji ima veoma niska primanja, negde oko hiljadu dinara. Jasno je i laicima da se živi na donjoj granici izdržljivosti. A ugrožen je i biološki opstanak. Mnogi su živeli ili trenutno žive od dodatnih aktivnosti, ali te zalihe su već potrošene. Ostalo je jedino goli život. Već je ugrožen biološki opstanak građana Srbije. Svima je potrebno dodati, a ne uzeti novac. Hoćemo li stvarati decu u ovim uslovima ili će bela kuga dovesti u pitanje državnost srpske nacije. Zima je, narod je ugrožen jer nema novca za grejanje, za hranu, odeću i obuću. Retka su domaćinstva u Srbiji koja ne plaćaju studije svojoj deci, a koje treba uz to nahraniti i obući. U trenutku kada građani Srbije spremaju zimnicu i spremaju se da prežive ovu zimu, dovijaju se na razno - razne načine. Organizovana je akcija: šećer, struja, građanima Srbije. Naravno ogromna većina dužnika svoju potrošenu struju ne može ni da plati. A to se može na jednostavan način potvrditi: sa prosečnom penzijom od 500 dinara i zaposlenih od 1.000 dinara, šta da govorimo o onima koji primaju socijalu 200 dinara mesečno, sa tim novcem nemoguće je preživeti, a kamoli platiti struju i ostale dažbine. Ako se uzme da mnogi od ove socijalne strukture plaćaju privatne stanove onda je to blizu onoj situaciji kakva je u ratnim uslovima. Deo dužnika bi mogao da plati čisto utrošenu struju, ali mogu izdržati namete uz navodno jevtinu struju, jer se na jedan dinar utrošene struje plaća još 1,6 dinara nameta, kroz taksu, kroz angažovanu snagu, porez na promet, Šešeljevu taksu na električno brojilo. Šešeljeva taksa je uvedena da se pomogne TV Bastilji Srbije, toj gospodi koja neće da živi od marketinga i saradnje sa privredom, nego od gotovine koju narod treba da odvoji od usta. Zato je potrebno da se odmah preduzmu akcije, da odmah prestanu sa maltretiranjem građana. Građani troše svoju električnu energiju kao nacionalni resurs, zašta su naši narodi ulagali godinama preko 10% od svojih plata. Ulagali su kada su se uverili da nemaju para ni za goli život, pa oni koji zaista ne mogu, ne moraju da plate tu struju. Dva puta se vrši pritisak nad istim ljudima. Jednom što se struja uzima iz društvenih preduzeća, drugi put kod svojih kuća. Zbog toga mnogi zaposleni nemaju grejanje ni na poslu ni kod kuće. A znamo da se za svo to vreme izvozi struja,između ostalog u Hrvatsku i Sloveniju, za koje znate kakvi su nam prijatelji. Gospodo iz vladajuće koalicije uzmite svoj gnev prema držanju Albanaca na Kosmetu, a ne prema univerzitetu. Prema tome, svoju energiju treba usmeriti prema Kosmetu i pokušati da se spasi ova srpska svetinja. Zato ću svoje izlaganje završiti rečima: Nema Srbije bez srpskog naroda. Srbija je jedino naše blago sačuvano ne samo radi nas, već za naše potomstvo i iz poštovanja prema našim precima. Zato svi radimo u korist Srbije i srpskog naroda. Učinimo sve da narod lakše živi, da može da radi i zaradi, a onda i plati sve poreske obaveze kroz jedan progresivni i bolji sistem od ovoga, kakav je ovaj za koji se zalaže Srpski pokret obnove.
Ima reč potpredsednik Vlade Republike Srbije Milovan Bojić.
Želim da istaknem da odavno na jednom mestu nisam čuo više poluistina ili proizvoljnosti nego sada u diskusiji narodnog poslanika, čije ime ne znam. Gospodine poslaniče ako već govorite o uplašenosti univerziteta, dozvolite da vam kažem da je Vlada Republike Srbije prvi put u poslednjih nekoliko decenija osnovala Fond za naučnoistraživački rad, za podsticaj naučnoistraživačkog i obrazovnog procesa na univerzitetima, Fond za rešavanje stambenih pitanja studenata univerziteta i stvaranje pretpostavki za izvesnost i perspektivnost opstanka ovde je činjenica. Ako se već jedite na to koliko smo globe udarili, onda sami sebe dovodite u kontradiktornost. Branite Zakon o informisanju, gde nijednu slobodu nismo ugušili, čak smo i laž dozvolili, ali smo rekli da se ta laž mora platiti malo više. I još jednu stvar, verujem da delim mišljenje iz Vlade narodnog jedinstva: Mi se ne bojimo kritike, pogotovo ne pismenih i ne nepismenih, ali se najviše plašimo polupismenih.
Narodni poslanik Purenović ima reč, replika.
Biću sada slobodniji nego malopre u svom izlaganju, pošto se jedan profesor fakulteta, jedan ugledni lekar u svojoj struci ovako odnosi prema jednom profesoru univerziteta koji je ugledniji od njega. Međutim, mislim da ne bi imalo smisla da se vređamo o pismenosti ili polupismenosti. A istina zaista boli. Ovo što sam rekao je istina i meni je drago što sam potpredsednika Vlade Republike Srbije podstrekao da malo razmišlja. Ja jesam profesor fakulteta, gospodine Šešelju, a ti nisi ni jedan čas držao na univerzitetu.
Da li se još neko od narodnih poslanika javlja za reč? (niko) Zaključujem načelni pretres. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 160, protiv 15, četiri je uzdržano, nije glasalo 20, a 199 narodnih poslanika je ukupno prisutno. Konstatujem da je Narodna Skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 6. stav 2. amandman su podneli narodni poslanici: Milan Božić, Aleksandar Milutinović, Sanja Čeković i Bojana Ristić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 43, 159 je bilo protiv, niko nije bio uzdržan, svi su glasali, ukupno su prisutna 202 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 7. stav 2. amandman su podneli narodni poslanici Milan Božić, Aleksandar Milutinović, Sanja Čeković i Bojana Ristić. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničkejedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 41, protiv 155, niko nije bio uzdržan, četiri nisu glasala, ukupno je prisutno 200 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna Skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 11. amandman je podneo Odbor za finansije. Vlada je prihvatila ovaj amandman, s tim da se iz stava 2. izmenjenog člana 34-a. brišu reči: "uz prethodnu saglasnost Vlade", a iz stava 3. brišu reči: "i 2". Pošto je Odbor za finansije prihvatioizmene koje je predložila Vlada u odnosu na amandman Odobra i dao prečišćen tekst amandmana na član 11, a predstavnik predlagača prihvatio prečišćen tekst ovog amandmana na sednici Odbora za finansije, konstatujem da je prečišćen tekst tog amandmana postao sastavni deo zakona. Na član 11. amandmane, u istovetnom tekstu, podneli su narodni poslanici Milan Božić, Aleksandar Milutinović, Sanja Čeković i Bojana Ristić i narodni poslanik Ištvan Išpanovič. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da se ovaj amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (ne želi) (Predlagači amandmana izjasnili su se da povlače amandman.) Konstatujem da su predlagači amandmana povukli amandman. Na član 16. stav 1. amandman je podneo narodni poslanik mr Tihomir Marjanović. Ovaj amandman po svojoj suštini odnosi se na član 4. Predloga zakona. Pošto su Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor prihvatili ovaj amandman, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 17. amandman je podneo narodni poslanik Tihomir Marjanović. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da se ovaj amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (želi) Za reč se javio narodni poslanik Tihomir Marjanović.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo poslanici, prvo da kažem da mi je drago da su Vlada i Odbor za finansije prihvatili prethodni amandman, što je znak da se poslanici Srpskog pokreta obnove uvek trude da daju poboljšanje i kvalitet. A sada bih nešto rekao oko ovog amandmana na član 17. Smatram da bi Skupština trebalo da prihvati ovaj amandman, jer je po meni budžet pre svega skupštinski, a ne vladin akt i raspored sredstava utvrđuje Skupština, a Vlada samo izuzetno prekokorektivne pozicije "tekuća budžetska rezerva". Po meni, skupštinsko je pravo da vrši rebalans budžeta. Ukoliko se prihvati predloženi član 17. od strane Vlade,uz već predstojeći član 48. Zakona, Skupština nikada neće biti u prilici da vrši rebalans republičkog budžeta.Po meni Vlada faktički ovim članom uzima sebi za pravo da raspolaže ukupnim budžetom, slično kao kad bi u opštinama izvršni odbori raspolagali budžetom opština, umesto tekućom budžetskom rezervom. Nešto slično je narodni poslanik Miković malo pre u načelnoj raspravi komentarisao.
Da li se još neko od narodnih poslanika javlja za reč? (niko) Molim narodne poslanike da, radi utvrđivanja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 43, 159 je protiv, niko uzdržan, nisu glasala tri narodna poslanika, ukupno je 205 prisutno. Konstatujem da Narodna Skupština nije prihvatila ovaj amdnaman. Na član 29. amandman su podnelinarodni poslanici Vojislav Mihailović i Sanja Čeković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da se ovaj amandmanmože prihvatiti. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničkejedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 42, 155 protiv, niko uzdržan, četiri poslanika nisu glasala, ukupno je prisutan 201 narodni poslanik. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 30.amandman je podnela Vlada Republike Srbije. Pošto je Odbor za finansije prihvatio ovaj amandman, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima?(ne želi) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima u celini. Za 185, protiv 5, uzdržanih 5, nije glasalo 5, ukupno je prisutno 200 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o javnim prihodima i javnim rashodima. Prelazimo na 4. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O KONTROLI, UTVRĐIVANjU I NAPLATI JAVNIH PRIHODA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaj Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona u načelu i u pojedinostima. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (ne) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Sanja Čeković.
Zakon o kontroli, utvrđivanju i naplati javnih prihoda je zakon neophodan svakoj zemlji, jer javni prihodi koji se naplaćuju moraju se i kontrolisati. Ovim zakonom se utvrđuju kriterijumi i načini, na koje službena lica, koja su određena od Republičke uprave javnih prihoda, vrše tu kontrolu. Nisu sporni kriterijumi i njihovi uslovi rada i nije sporna čak ni tačka, koja te ljude u članu 9. nagrađuje procentom, procenat od 25 povećava se na 50. Sporno je što se u praksi mnogo puta pokazalo da ta kontrola nije objektivna, da nije adekvatna i da često ima političku notu. To se osobito primećuje kada se kontrolišu privatna preuzeća i kada su u pitanju društvena preduzeća. Svaka kontrola, kada je objektivna, kada je prava i kada je zastupljena po zakonu, kada se zakon primenjuje, kada se zapisnici poštuju, mora da se podrži. Ali, molim da se vodi računa da i društvene firme za prekršaj, koji je urađen, isti kao i u privatnim firmama, budu jednako kažnjene i jednako blokirani računi, da se tim zakonom predvidi plaćanje doprinosa jednako i jednim i drugim.Za sada iz prakse, iz iskustva dešavalo se da privatne firme budu one, koje podležu ovom zakonu, a društvene firme isključivo zbog političkih opredeljenja direktora budu mimoiđene ovim zakonom.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (ne). Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o kontroli, utvrđivanju i naplati javnih prihoda u načelu. Za 180, protiv jedan, uzdržalo se 10, nije glasalo tri, ukupno je prisutno 194 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o kontroli, utvrđivanju i naplati javnih prihoda, u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima. Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Povodom ovog zakona podneo sam dva amandmana. Odmah moram i da objasnim zašto je to od značaja. Ja sam predložio da se član 1. briše. To je onaj član, u kome se reči "do 5%" zamenjuju rečima "do 3%", a odnosi se na član 14. Zakona, u kome je izričito rečeno da se izdaci za reklamu i propagandu priznaju kao rashod u iznosu do 5% od ukupnog prihoda. Ovu odredbu smo svojevremeno uneli u zakon, jer je tada procenjeno da je to realan procenat, koji bi normalno trebalo da bude priznat kao rashod. Prema tome, niti je bila politika, nego su bili oni ljudi, koji se tim poslom bave i to razumeju i koji su na bazi ljudskog iskustva takvu odredbu predložili i ona je ušla u zakon. Prema tome, nije nešto novo. Hteo bih da ukažem na dve stvari. Član 14. treba u celini posmatrati i posebno poslednja dva stava ove odredbe, gde izričito kaže: Kao rashodi propagande u poreskom bilansu priznaju se samo oni pokloni i drugi rashodi, koji služe direktnoj ili indirektnoj promociji poslovanja poreskog obveznika. Prema tome, ne sve, nego tačno ono koje služi toj svrsi...
Gospodine Mikoviću, izvinite, ovaj zakon ima samo 13 članova i nije podnet ni jedan amandman. Da se ne radi o zabuni?
U članu 1. piše: Menja se u članu 14, stav 6, menjaju se reči.
Ovo je Zakon o kontroli, utvrđivanju i naplati javnih prihoda. Dobro, u redu je. Da li se još neko javlja za reč?(ne) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o kontroli, utvrđivanju i naplati javnih prihoda u celini. Za 167, protiv jedan, uzdržalo se 27, nije glasao jedan, ukupno je prisutno 196 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o kontroli, utvrđivanju i naplati javnih prihoda. Prelazimo na 5. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DOBIT PREDUZEĆA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane, koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Sanja Čeković i Milan Miković. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora kao i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Na sednici Zakonodavnog odbora narodni poslanik Milan Miković izdvojio je mišljenje. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (ne) Da li narodni poslanik, koji je izdvojio mišljenje, želi reč? (ne) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Sanja Čeković.
Zakon o porezu na dobit preduzeća je jako sličan i primio je osnovne elemente Zakona o porezu na dohodak građana, koji smo u ovoj skupštini usvojili juna meseca. Osnovna zamerka ovom zakonu je u nekoliko članova, koje ću ja pročitati i obrazložiti. Član 2. kaže: "Ako se ulaganja ne vrše po dugoročnom planu na teret rashoda u poreskom bilansu priznaju se samo stvarni troškovi izvršenih ulaganja, a ne i iznos rezervisanja." Do sada je bilo i rezervisanja, a sada se traže samo stvarni troškovi, znači, oni troškovi koji su ostvareni do 31. decembra. Samim tim ne dozvoljava se mogućnost planiranja i rezervisanja troškova za narednu godinu. Član 7. predviđa smanjenje stope sa 25 na 20% i to podrazumeva da će se konačan obračun raditi po stopi od 25%, a akontacija u narednoj godini po 20%. U članu 9. oslobađanja poreza na dobit preduzeća sada više nemaju bankarska, tehnička, finansijsko-tehnička i trgovinska preduzeća. Sada se govori o preduzećima i znači ni onu jednu godinu koju su imali sada više nemaju. U jednom delu Zakona pravo na oslobađanje nemaju ni oni koji imaju prihod veći od 75 hiljada. U članu 11. obvezniku koji izvrši ulaganje u osnovna sredstva u sopstvenu registracionu delatnost, u kupovinu akcija ili udela u postojećem pravnom licu ili u dugoročnim obveznicama javnog zajma umanjuje se poreska osnovica za visinu ulaganja, a najviše do 50%. Prethodni zakon je tu osnovicu umanjivao za 100% i to je bio jedan podsticaj ljudima da ulažu, da privređuju i da kupuju sredstva za rad. U članu 60a. na nedovoljno razvijenim područjima predviđamo da se može plaćati porez na dobit i u paušalnom iznosu, samo ne vidimo kategorije koje bi to regulisale. Ono što posebno zameram ovom zakonu i zbog čega ću insistirati da se glasa protiv je član 16. koji kaže: "Obveznik poreza dužan je da mesečne akontacije st. 1. i 2. ovog člana uveća za stopu rasta ukupne prihode u odnosu na prethodni mesec." Mi ovde razgovaramo o porezu na dobit. Dobit je kategorija koja ima veze sa prihodima, ali ne samo sa prihodima. Svi dobro znamo da je dobit nešto što se izvodi iz prihoda i rashoda. Znači, ne možemo oporezovati ni jedno preduzeće sa rastom prihoda, a da ne pogledamo rashode. Prihodi rastu, a srazmerno njima rastu i troškovi. Primera radi, ako je u pitanju trgovinsko preduzeće i ono ima u jednom mesecu znatno povećanje prihoda, to znači da je ono kupilo robu i da je za tu robu dalo sredstva i da je nabavna vrednost te robe kategorija troška. Prema tome, svako drugo rešenje, rešenje koje bi pojačalo kontrolu Uprave prihoda, koje bi tražilo češće podnošenje poreskih bilansa ja bih prihvatila, a da se oporezujemo po prihodu, to ne može da se prihvati. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Nebojša Atanacković.
Poštovane kolege narodni poslanici, poštovano predsedništvo, poštovani predsedniče, iskoristiću ovo obraćanje da uz komentar ovog zakona o porezu na dobit preduzeća dam i određeni komentar ukupnog paketa zakona koji nam je ponuđen. Moj ukupan odnos prema ovom paketu zakona je pozitivan. Smatram da se učinio jedan korak napred u nekim stvarima. Međutim, još uvek ima stvari koje smo možda mogli da promenimo i da taj paket bude primereniji situaciji u kojoj se nalazimo. Kod ovoga bih istakao i određeno razumevanje koje je pokazala Vlada kod usvajanja određenih sugestija, takođe i Odbor za finansije, a kod komentara ovog zakona reći ću neke stvari koje su pozitivne i u svakom slučaju u to spada smanjenje stope sa 25 na 20%, što samo po sebi znači određenu stimulaciju. S druge strane, cenim to što se određenim odredbama Zakona uspelo i mislim da će se uspeti u praksi da se proširi poreska osnovica, a takođe i značajno da se popravi efikasnost kontrole privrednih subjekata. Međutim, još nešto, cenim da je Vlada želela da napokon i kroz porez na dobit preduzeća na neki način, u stvari na svaki način, poveća i učešće ovog poreza u ukupnom finansiranju društva. Međutim, smatram da se to moglo postići i na neki drugačiji način, a ne putem oporezivanja osnovnih sredstava. Kao što znamo, ulaganja u osnovna sredstva bila su 100% oslobođena, a sada samo 50%, što mi se čini da inače u uslovima nedovoljnih investicija može da na značajan način umanji interes privrednih subjekata ka investicijama u osnovna sredstva. Drugo, bez obzira što bi se možda mogli prihvatiti argumenti koji su dati, da imamo dovoljno preduzeća iz oblasti trgovine, bankarstva, osiguranja itd. odnosno da oni predstavljaju 70% od ukupnog broja preduzeća, mislim da sa jednom promenom uslova privređivanja i u ovim oblastima jednostavno menjamo uslove privređivanja, a da možda to nije bilo neophodno. Zaista treba istaći da privredni subjeti moraju napokon doći do jedne sigurnosti, a na ovaj način, ovakvim izmenama ne doprinosi se tome i uvek postoji pretpostavka da bi se sledeće godine u redu ovih koji su ove godine obuhvaćeni ovakvim izuzećem mogli naći i neki drugi. Na kraju, rekao bih još i o jednoj stvari koja mi se takođe ne sviđa, a to je da ne tretiramo na isti način ulaganja stranih lica, tako da je to nešto što je u svemu ovome, u ukupnim povredama možda najozbiljnija povreda nekih opredeljenja. Zaista ne vidim, u stvari vidim razlog da nismo mogli da promenimo uslove privređivanja stranim ulagačima, jer imamo određena druga obećanja i nastojanja da se to ne menja, ali isto tako to najbolje pokazuje da menjamo uslove privređivanja domaćim subjektima i ovo sve drugo podržava, ali vrlo mi je teško da prihvatim da treba da oporezujemo osnovna sredstva.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (ne javlja) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 143, protiv 30, četiri uzdržana, nije glasalo 7, ukupno su prisutna 184 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Ja sam veći deo toga rekao, ali ipak ima još jedna stvar na koju je nužno ukazati, a to je ta odredba koju imamo u osnovnom zakonu, koja nam ukazuje na to da ti izdaci na reklamu i propagandu nije nešto izmišljeno i nije nešto nekontrolisano. Rekao sam vam malo pre, za rashode propagande se priznaju samo oni pokloni i drugi rashodi koji služe direktnoj ili indirektnoj promociji poslovanja poreskog obveznika. Prema tome, to je objektivna stvar, ali u sledećem stavu se kaže: "Ako se propaganda obavlja putem davanja poklona za koji nije dokumentovan primalac ili čiji je primalac povezano lice u smislu člana 57. ovog zakona, ti rashodi ne priznaju se u poreskom bilansu". Prema tome, i onda kada je bilo govora o tome koji procenat treba da bude, i tada je zakonom predviđeno da budu obezbeđene garancije da to neće ići u drugom pravcu. Mislim da jedna stvar koja je postojala, jedna stvar koja je bila precizno određena, jedna stvar koja se dobro pokazala i jedna stvar koja proizilazi iz iskustva naših organizacija, privrednih organizacija, nesumnjivo ne treba da bude menjana, nego treba da bude ispoštovana. Ako dozvolite, imam još jedan amandman, pa da na njega ukažem. Ja sam predložio brisanje člana 22. i ukazao sam tu na dve stvari. Jedna stvar je da je ovaj zakon u suprotnosti sa Zakonom o prekršajima i to u bitnome. Druga stvar na koju bih hteo da ukažem je tačka 1. koja se menja u okviru ovog člana, pa se kaže: "Ako poreski obveznik ne obračuna i ne naplati porez po odbitku na dividendu, kamate autorske naknade i druge prihode, kazniće se". Međutim, morate da pogledate tekst, imate ga u materijalu koji smo dobili. Ne radi se da "naplati" nego ako ne plati porez po odbitku na dividende. To stoji izričito u ovom tekstu i potpuno je pogrešno sada uneto u ovaj novi Predlog zakona.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da radi utvrđenja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 41, 139 protiv, niko se nije uzdržao, 6 nije glasalo, prisutno je 186. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 16., stav 3., amandman je podnela narodni poslanik Sanja Čeković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 42, 140 protiv, niko nije uzdržan, dva nisu glasala, prisutno je 184 narodna poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Član 22., amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili amandman. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 44, 140 je bilo protiv, niko se nije uzdržao, jedan narodni poslanik nije glasao, prisutno je 185 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (ne želi) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvoruma. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća u celini. Za 143, 40 protiv, niko uzdržan, tri nisu glasala, prisutno je 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dobit preduzeća. Prelazimo na 6. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA DOHODAK GRAĐANA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su ga prihvatili u načelu i u pojedinostima. Otvaram načelni pretres. Da li neko od narodnih poslanika želi reč? (želi) Reč ima narodni poslanik Sanja Čeković.
Samo kratko. Ovaj zakon imao je nameru, to sam videla iz obrazloženja, da zaradu našim ljudima koji rade u inostranstvu prizna u visini zarade koju bi ostvarili da su radili u zemlji. Ceneći da su se ti ljudi koji su otišli da rade u inostranstvu, odvojili od svoje porodice, da rade težak posao i da na tom poslu zarađuju mnogo više nego što bi zaradili u zemlji, poštujem što smo hteli ovim zakonom da im priznamo neku zaradu, ali smatram da u vremenu kada se budu opredelili ili kada budu morali da odu u penziju, da će biti oštećeni jer njihovu osnovicu za penzijsko i invalidsko osiguranje činiće mnogo manja zarada nego što su je oni zaradili. Hvala.
Hvala. Reč ima ministar finansija Borislav Milačić.
Da ne bude nesporazuma oko toga da li neko više voli, a neko manje voli građevinare. Upravo na bazi zahteva Udruženja građevinara, zbog objektivnih razloga koje svi dobro znamo da im se neuredno isplaćuje ono što inače zarađuju napolju, a to što dobiju da jednim delom moraju potrošiti zbog većih troškova koji su tamo napolju nego ovde kod nas, uvažili smo ovaj njihov zahtev i ovim regulisali da oni imaju obaveze prema socijalnim fondovima, o tome se radi, u visini plate koju bi primali u zemlji. Naravno da svaki građevinar koji je dobio i zaradio dobro, a zainteresovan je da ostvari veća prava u penzionom sistemu, može doplatiti koliko mu mila volja i bićemo mu zahvalni s obzirom na probleme koje imamo u penzionom fondu.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (niko) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu, pošto imamo kvorum. Za 161, sedam protiv, 11 uzdržanih, sedam nije glasalo, prisutno je 186 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres o Predlogu zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (ne) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana u celini. Za 165, jedan protiv, deset uzdržanih, sedam nije glasalo, 183 je prisutno. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana. Prelazimo na 7. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O AKCIZAMA I POREZU NA PROMET Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane narodnih poslanika: Nebojše Lekovića, Zorana Nikolića, Dragomira Radovanovića, Živote Cvetkovića, Milana Božića, Aleksandra Milutinovića, Sanje Čeković, Bojane Ristić, Milana Mikovića, Ištvana Išpanoviča i amandmane Odbora za finansije. Primili ste mišljenje Vlade Republike Srbije o podnetim amandmanima. Primili ste izveštaje Zakondavnog odbora i Odbora za finansije. Na sednici Zakonodavnog odbora narodni poslanik Ištvan Išpanovič odustao je od svog amandmana na član 19. Na sednici Zakonodavnog odbora mišljenje je izdvojio narodni poslanik Milan Miković. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (ne) Da li narodni poslanik koji je izdvojio mišljenje želi reč? Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo, Predlog zakona je u suprotnosti sa odredbama Zakona o osnovama poreskog sistema koji važi, saveznog zakona koji važi iz 1996. godine. Isti predlog zakona je u suprotnosti sa odredbama novog Predloga zakona o izmenama i dopunama Zakona o osnovama poreskog sistema koji se nalazi pred Saveznom skupštinom. Na sednici Odbora između ostalog se konstatovalo da ovaj predlog zakona, posebno sa ovim izmenama, koje smo u toku razmatranja ovog zakona na neki način saznali da će biti prihvaćene, nije u saglasnosti ni sa onim podacima koje smo mi iz novina saznali o dogovoru između ministara finansija Srbije i Crne Gore. U takvoj situaciji ovog trenutka se suočavamo sa zakonom ili predlaže nam se da usvojimo zakon koji će biti u suprotnosti sa postojećim saveznim zakonom, sa saveznim zakonom koji je u procesu usvajanja ili pred Saveznom skupštinom i u suprotnosti sa onim što je, navodno, dogovoreno između dva ministra finansija. Možemo i takav zakon da donesemo. Da li treba da donesemo takav zakon koji je u suprotnosti? Mislim da ne treba.
Zahvaljujem. Ima reč ministar finansija Borislav Milačić.
Ove reči u "suprotnosti" dosta grubo zvuče, asociraju čak da su i suprotne i da se postiže jedna politika suprotno intencijama saveznog zakona i onoga što je dogovoreno da se utvrdi i uskladi sa potpredsednikom Vlade Crne Gore, koji je o tome i zvanično informisao svoju vladu. Znači kada se nešto usaglašava onda je to proces. U okviru procesa postoji prvi, drugi i treći korak. Mi povlačimo naš korak, koji je prvi korak, a ukupno usaglašavanje je obezbeđeno potpisivanjem odgovarajućih dokumenata. Mi harmonizujemo razlike koje su otežavale privređivanje naših privrednih subjekata i apsolutno stojimo na toj poziciji, pošto je ovo oblast prometa, da treba da imamo iste propise, iste stope, kako bi privredni subjekti na ukupnoj teritoriji radili na isti način. To ovim obezbeđujemo. Imali smo problem, ja sam to i u uvodnom izlaganju rekao, jedno kod pozicije oporezivanja opreme, jer smo se prvo usaglasili na tome da Srbija ipak uvede minimalnu stopu. U okviru konsultacija i razgovora koji su bili u postupku donošenja zakona i na sednicama odbora došli smo do toga da to nije pametno, jer je ovde bilo primedbi da izostavljanje oporezivanja investicija i dopunsko opterećenje investicija nije politika koju treba u ovim okolnostima da vodimo i zbog toga smo odustali i predložili da se oprema ne oporezuje. Dobili smo saglasnost učesnika u konslutacijama tako da je prihvaćeno da će i Savezna vlada u okviru svoje nadležnosti intervenisati u saveznom zakonu, a predstavnik crnogorske vlade prihvatio da i oni neće oporezivati osnovicu. Time potpuno imamo usklađene propise. Imali smo čak i težu situaciju. Prvobitni naši dogovori su zahtevali od Srbije da poveća svoje poreske stope. Ja da podsetim, naš prvi dogovor je bio da niža poreska stopa poreza na promet bude 9, sada je 10%, znači smanjujemo, ali da viša stopa poreza na promet koja je u Srbiji 20, a u Crnoj Gori 21, ide na 21. Sporazumeli smo se da ostane u Srbiji viša poreska stopa - 20, da oni smanje stopu na 20%, a da se prihvati njihova niža stopa od 9%. Mislimo u sklopu ovoga što je primedba da Skupština treba da odlučje o predlogu i da će ovaj zakon ključno doprineti kao normativna oblast regulisanja borbe protiv sive ekonomije i obezbediti realno veće zahvatanje od onih poreskih obveznika koji su izbegavali plaćanje obaveza poreza na akcize. U tom smislu ja predlažem da se pozitivno izjašnjavamo o tom predlogu.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Tihomir Arsić.
Uvaženi gospodine predsedniče, poštovane kolege narodni poslanici, ja sam danas u prilici da debitujem ovde u Skupštini, s obzirom na trenutnu političku konstelaciju u ovoj sali i s obzirom na ono što ću govoriti, jer ne verujem da ću na kraju izlaganja dobiti aplauz, ali s obzirom da smo mi glumci naviknuti na aplauze ja vas molim da me na početku lepo pozdravite aplauzom, tako bi bilo zgodno za sve. [[aplauz]] Milo mi je da je i gospodin Šešelj aplaudirao. Počeću sa citatima: "Republika Srbija ima prvorazredni interes za uključivanje Savezne Republike Jugoslavije u regionalne i evropske integracione procese. Naš interes je ubrzana normalizacija odnosa SRJ i Evropske unije .... " "U Republici Srbiji su u toku krupne društvene i ekonomske reforme ...." "Društveni proizvod će do kraja ove i u narednoj deceniji rasti oko 7% godišnje što je natprosečno i u odnosu na razvijene zemlje.... Cilj nam je da krajem tog perioda, u pogledu društvenog proizvoda, uhvatimo korak sa srednje razvijenim zemljama...." "Vlada narodnog jedinstva će i u narednom periodu nastaviti sa politikom kontinuiteta, čija su osnovna uporišta stabilnost, privredni rast i ubrzanje reformskih procesa...." "Predstoji nam da zaokružimo fiskalni sistem uvođenjem poreza na dodatnu vrednost i primenom sintetičkog oporezivanja dohotka građana....." Ovo su citati iz Programa koji je mandatar za sastav Vlade, gospodin Mirko Marjanović, saopštio ovoj skupštini prilikom izbora Vlade pre osam meseci, 24. marta ove godine. Hteo bih takođe da podsetim da je Narodna skupština još 1997. godine (kada je predsednik Vlade bio takođe Mirko Marjanović), zaključila da se pristupi ozbiljnoj i detaljnoj analizi privrednog sistema, sa ciljem rasterećenja privrede i smanjenja budžetske i javne potrošnje. Posmatrajući ovaj set zakona sa navedenih stanovišta, nije teško uočiti ogroman raskorak između proklamovane politike i praktičnih, zakonskih okvira koji ne samo da ne stvaraju potreban ambijent, već narušavaju elementarne uslove za realizaciju takve politike. Jer, ako se, naprimer, proklamovano učešće budžetske i javne potrošnje na nivou od 47%, primenom predloženih zakona povećava na 60% i više, onda to nije samo povećanje ukupne potrošnje, već je to opasno ruiniranje onih uporišta politike koja je Vlada označila kao osnovna: stabilnost, privredni rast i ubrzanje reformskih procesa, sa realnim mogućnostima sloma privrede koja je, to znamo, u svakom pogledu i segmentu dovoljno ugrožena. Da je pomenuto povećanje potrošnje činjenica može se videti iz obrazloženja predloženih dokumenata, prema kojima se, od primene samo tri ponuđena zakona (o akcizama i porezu na promet, o administrativnim taksama, o porezu na dobit preduzeća), očekuje efekat povećanja prihoda budžeta na godišnjem nivou od 2,3 milijarde 765 miliona i 800 miliona, blizu četiri milijarde dinara, plus prihodi od drastičnih povećanja kazni za prekršaje (javni prihodi, komunalne takse, porezi na imovinu, Šešeljev Zakon o javnom informisanju i sl.). Ako uzmemo da je budžet bez rebalansa u 96. godini iznosio 12 milijardi, u 97. godini 14 milijardi, a u 98. 16 milijardi, onda i matematičkim laicima jasno je šta je povećanje iz godine u godinu za svega dve milijarde. Vidite da samo po osnovu ova tri zakona imaju povećanje budžeta za četiri milijarde. Teško je odbraniti stav prema kome država ne određuje svoje prihode na nivou snage poreskih obveznika, već uzima onoliko koliko joj treba. U državama koje ozbiljno grade svoju perspektivu i ne planiraju od danas do stura, a mislim da je to i naš prevashodni zadatak, poreska politika mora biti razvojna i podsticajna, tako da povećava, a ne smanjuje obim društvene proizvodnje i privrednih aktivnosti. Nikome ni na pamet ne pada da nipodaštava problem budžetske i javne potrošnje, ali se to može nadoknaditi oživljavanjem komunikacije sa svetom i regulisanjem odnosa sa Evropskom unijom i Međunarodnim monetarnim fondom (o čemu je Nova demokratija već bezbroj puta i na bezbroj načina izražavala svoje zalaganje), gde postoje i posebni fondovi namenjeni za ove svrhe. Razume se, uz dodatni napor za jeftinije i racionalnije organizoavanje države i njenih institucija. Na takvim osnovama se može osnovano razgovarati o reformama i u privrednom, i u socijalnom smislu. Druga stvar na koju bih hteo da podsetim tiče se naših već petogodišnjih priprema za donošenje zakona o porezu na dodatnu vrednost (što sam, kao nameru Vlade, već citirao), što se, kao okosnica poreskog sistema primenjuje u velikom broju država, pa čak već i u nekim bivšim jugoslovenskim republikama. Primenjuje se, jer daje dobre rezultate, jer omogućuje najjednostavniju kontrolu i jer se pokazao kao najefikasniji u suzbijanju sive ekonomije. I poslednje, ali ne i manje značajno, na šta bih ukazao je činjenica da, gledano u celini, a posebno na predviđenu mesečnu indeksaciju u Predlogu zakona o porezu na dobit preduzeća, ponuđena politika ne samo da je odmerena prema dostignutoj stopi inflacije, već i projektuje novu inflaciju u narednoj godini. To se svakako ne može ubrojati u reformska ponašanja, to je daleko od svake pozitivne reforme, a nisu davna ona naša žalosna iskustva koja nepobitno opominju da su to uvek bile igre visokog rizika, vrzina kola iz kojih niko nikada nije izašao kao pobednik.
Ima reč ministar finansija Borislav Milačić.
Ukoliko stoji ovo što je ovde rečeno mislim da je bila osnova da se razgovara o tome šta radi ova vlada i da li ova vlada vodi ekonomsku politiku koja teži ka tome da se obezbedi rast društvenog proizvoda uz stabilne uslove ekonomskog privređivanja, sa sličnim kursom, ili ona ide na rušenje ekonomske stabilnosti zemlje. Ovde je izrečeno toliko dezinformacija po osnovu toga što je rečeno da ne mogu a da ne komentarišem. Pre svega, politika rasta javne potrošnje od onoga što predlaže i radi Vlada. Barata se sa 60%. Politika javne potrošnje jeste jedan od bitnih segmenata ekonomske politike. Jedna od najvažnijih stvari o kojoj Vlada vodi najviše računa. Nažalost, ono što se ne vidi ona mora da vodi računa ne samo sa prihodne strane, kada se govori o poreskim zakonima, jer tu govorimo kako ćemo obezbeđivati sredstva za javnu potrošnju. I gledajući tu rashodnu stranu obaveza koje zakon stavlja pred Vladu, da bi se to obavilo uz brojne obaveze koji se tiču javne potrošnje, moraju se imati u vidu sve relevantne činjenice. Ono što se nedovoljno zna da u okviru ukupne potrošnje Republike samo jedan i to manji deo potrošnje jeste budžet Republike Srbije. Veći deo potrošnje Republike Srbije za mene je javna potrošnja. A odnosi se na penzioni fond i na zdravstveni fond. Napori da se ti fondovi obezbede sredstvima da bi se servisirale obaveze jesu veliki teret i obaveza Vlade, koji se možda ne završava ili izvršava u celini kako to zakon predviđa jer, nažalost, nema dovoljno para i ne stoji činjenica da se od privrede oduzima toliko sredstava. To bi bila neodgovorna politika Vlade. Gospodin Arsić je naveo priču o tome kako smo, recimo, ove godine u odnosu na prošlu godinu povećali potrošnju, budžetsku potrošnju Republike sa 14 na 16 milijardi. Mi smo utvrdili budžet Republike Srbije za 1998. godinu od 16 milijardi i toliko ćemo potrošiti i pored svih okolnosti koje su tražile znatno veće troškove. A u odnosu na realan nivo zahvatanja to je bitno manje realno nego 97. godine. Mislim da tu Vlada treba da očekuje priznanja za vođenje politike, jer nije išla na rebalans budžeta a obezbeđivala je izmene sredstava da bi se servisirao niz drugih obaveza koje nisu planirane aktom o donošenju budžeta. Tvrdim da je Republika u 1998. godini smanjila svoje učešće u javnoj potrošnji, realno smanjujući budžetsku potrošnju za 12% u odnosu na ukupan prosečan rast cena u ovoj godini. I to je politika koja nije ostvarena sa lakoćom i koja proizvodi određene poteškoće. Ovde se predlaže savremeno evropsko rešenje zakona o porezu na dodatnu vrednost. Očigledno je da gospodin Arsić nije slušao ovo što sam rekao u izlaganju: Politika Vlade jeste uvođenje tog poreskog instrumenta, ali isto tako moram da kažem da se instrument poreza na dodatnu vrednost u prometu ne može uvoditi u Srbiji, samo u Srbiji, jer mora da se uvede i u ostalim da bi se obezbedila jedinstvena ukupnost ekonomskog i privrednog prostora Jugoslavije. Ne postoji šansa da se to uvede samo u Srbiji, jer ja kao primer mogu da iznesem da porez na dodatnu vrednost podrazumeva drugačiju preraspodelu prihoda poreza na promet, jer se to ostvaruje u određenim fazama. To će zahtevati i odgovarajuće preračune i mehanizme odnosa između Srbije i Crne Gore, jer se veći deo roba proizvodi ovde, a prodavaće se u krajnjoj potrošnji tamo, a ovde će u većem delu biti obračun poreza na promet, tražiće oni deo tog kolača. Međutim, to treba da reši savezni zakon, pripremljen je takav zakon, Vlada stoji iza toga i traži da se donese što pre. Ali, nemojmo da imamo iluziju da će jedan zakon koji traži, prvo, normativno uređenje, a onda uvođenje, biti sprovodljiv u okviru mesec dana. Sigurno je da će nam trebati, od momenta kad usvojimo zakon, najmanje godinu dana priprema za prelazak na novi sistem koji se zove - oporezivanje prometa putem zakona na dodatnu vrednost. Tako su uradile i druge zemlje. I nije ovo samo čarobni štapić, on proizvodi troškove, pa čak ima i određeni inflatorni uticaj, sve su to dosta ozbiljne teme da bi se ovako paušalno sa govornice iznele ocene za dosadašnji, jedan ozbiljan radni zadatak koji je Vlada izvršila dajući predloge kako poboljšati postojeći poreski sistem, a pre svega ubiranjem poreza iz dela koji se zove poreska evazija ili siva ekonomija. E, tu smo došli na pravu temu i da vidimo kome to smeta. Ovo smeta i ovo će poreski opteretiti tačno one koji nisu ništa plaćali. To moram prvo da kažem. To nije politika rasterećenja, Vlada će ih opteretiti. Znači, ko se bavio prometom derivata nafte, alkohola, cigareta, kafe, ko je prodavao građevinske materijale sa izjavom da je bio namenjen prodaji, a da nigde nije uplaćivao porez na promet, odjedanput će se naći pred zidom, neće moći da izbegne. I na bazi takvog zahvatanja, znači, od tog dela poslovanja koji nije bio zahvaćen poreskom obavezom, mi računamo da ćemo ubrati i to smo pošteno rekli ukupno, sa onim što smo predvideli kod ovih drugih poreskih oblika dve milijarde i 300 miliona dinara, bez ijedne povećane stope. Naprotiv, smanjujemo stopu poreza na dobit i smanjujemo porez na promet za ove artikle koji su od interesa za standard stanovništva. Sa manjim stopama mi računamo na veći prihod. Dakle, iz tog segmenta. Ako je to pogrešna politika Vlade u okviru ovog predloga, slažem se da se onda ponovo vratimo na ovu opštu raspravu. Mislim da je ovo bitan doprinos da se zahtev i te socijalne pravde i pravedne raspodele poreskog tereta i ubiranje dopunskih prihoda realizuje i očekujemo da će poslanici podržati ovaj predlog i da će on obezbediti ovaj interes, koji znači rasterećenje onog dela privrede koji je na teret svojih plata i svog poštenog plaćanja svog poreza na promet podnosio nepravdu većeg tereta nego što ga treba da nosi, jer je drugi deo stajao izvan takvog mehanizma.
Da li se neko od narodnih poslanika javlja za reč? (ne javlja) Zaključujemnačelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničkejedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 178, protiv 8, uzdržanih 8, nije glasalo 6, prisutno 200 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona upojedinostima. Na član 1. amandmane u istovetnom tekstu podneli su narodni poslanici: Sanja Čeković i Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da se ovaj amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 34, protiv 154, niko nije bio uzdržan, 6 nije glasalo, 194 prisutna poslanika. Konstatujem da Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 3. amandman je podneo Odbor za finansije. Pošto su Vlada i Zakonodavni odbor prihvatiliovaj amandman, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 4. amandman je podneo Odbor za finansije. Pošto su Vlada i Zakonodavni odbor prihvatili ovaj amandman, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 5. amandman je podneo Odbor za finansije. Pošto su Vlada i Zakonodavni odbor prihvatili ovaj amandman, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 8. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da se ovaj amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? (Milan Miković: Odustajem.) Odustajete? (Milan Miković: U vezi je sa prethodnim, a on nije prihvaćen.) Na član 9. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da se ovaj amandman može prihvatiti. Da li neko želi reč? Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Ne bih izlazio da poslanici imaju ispred sebe tekst sa svim onim što je u zakonu i našim amandmanima. Prema tome, ne bi trebalo objašnjavati bilo šta. Ovde se radi o onoj situaciji sa prodavnicama na aerodromima i lukama, gde vlada poseban način u oporezivanju svega, a mi smo u ovim našim amandmanima rekli da ne treba samo to, nego i na svim mestima gde je obezbeđena carinska i pasoška kontrola, jer je tako i u Predlogu zakona rečeno - napravićemo izuzetakna aerodromima ilukama za međunarodni saobraćaj, jer pretpostavljamo da tamo postoji pasoška i carinska kontrola. A mi stojimo na stanovištu da to isto postoji i na drugim mestima, i na drugim graničnim prelazima i mislimo da ne treba praviti razliku. Imam još jedan amandman takođe u vezi toga.
Da li još neko želi reč? (niko) Molim narodne poslanike da - radi utvrđivanja kvoruma - postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 32, protiv 157,bez uzdržanih, 11 nije glasalo, a prisutno 200 poslanika. Konsatujem da Narodna skupštinanije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. stav 1.amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? ( ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za30, protiv 161, bez uzdržanih, četiri nisu glasala, 199 prisutnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 12. stav 3. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (Milan Miković sa mesta: Gramatički sam tražio da se ispravi.) Da li odustajete? (Milan Miković -Da.) Na član 15. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
U novom članu 15. dodata su dva stava za dosadašnji član 30. Ja ću govoriti o tom novom stavu 3, za koji sam i predložio da se briše. Naime, mi određujemo stopu i kažemo - biće stopa 20, pa će biti stopa 9, pa će možda biti stopa 2 ili 3 u smislu onog Zakona o osnovama poreza. Ali,u novom stavu člana 30. kaže seda Vlada Republike Srbije može, u skladu sa programom prestrukturiranja privrede i stimulacije i supstitucije uvoznih proizvoda, umanjiti stopu iz stava 1.ovog člana, to je stopa 20, do 50% za određene proizvode. Šta to znači? Za sve smo tačno odredili, ovo 2 i 3, ovo će biti 9, ovo 20, a sada kažemo: Nije 20, Vlada može da kaže da će biti 10, 11, 12 do 20. Prema tome, iz ovlašćenja, koja ima Skupština da donese propis, kojim će odrediti koja će stopa biti, ovim je predviđeno, ako mi danas usvojimo, da Vlada ima mogućnosti da tu stopu od 20 smanji na 10 ili na bilo kojih procenat između 10 i 20. Tako ovde piše. Prema tome, to nije mala stvar, nije mala stvar da li ćemo naplaćivati 10% ili 20%. To može da se izrazi u milionima, i ako je takva stvar u pitanju onda nema nikakvog razloga, da ako postoji potreba za tako nečim da se samo predloži izmena zakona u jednom delu, da se Skupština sastane i tako jedno važno pitanje da donese. Vi ste videli, malopre je ministar objasnio, mi se naganjamo hoće li stopa biti 9 ili 10 ili 20 ili 21. Ne bi Vlada to radila da to nije važno, da to ne daje određene rezultate, jer će na osnovu toga biti više ili manje para u našem budžetu. Prema tome, pošto se radi o ozbiljnoj stvari, mislim da ovako nešto Skupština ne može da prenese Vladi.Ovoj vladi, svakoj vladi, bilo koja skupština, bilo kog trenutka. To je jako ozbiljna stvar i mislim da moramo apsolutno sa punom odgovornošću da zatražimo daVlada u svako doba, kada oceni da ima potrebe za tim, zatraži zasedanje Skupštine i da se takva odluka donese.
Zahvaljujem. Ima reč ministar Borislav Milačić.
Predlažem da se amandman ne prihvati. Vlada kroz ovaj član traži od Skupštine saglasnost, koju Skupština može da joj da, da u određenim granama i delatnostima radi podsticanja programa prestrukturiranja i zaštite od uvoza, koji ruši ekonomske pozicije grana i delatnosti, može dobiti poresku relaksaciju. Smatramo da to apsolutno treba da bude jedan od instrumenata podsticaja, koji treba dati Vladi kao mogućnost, da bi rešavala tekuće probleme, vezane za programe prestrukturiranja koji su pred njom. Zalažem se da se to zadrži.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (ne) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 42, protiv 156, niko nije uzdržan, 6 nije glasalo, 204 narodna poslanika prisutno u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. admandman je podneo Odbor za finansije. Pošto su Vlada i Zakonodavni odbor prihvatili ovaj amandman, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 17, stav 2. amandman je podneo narodni poslanik Nebojša Leković. Vlada nije prihvatila ovaj amandman, jer je prihvatila amandman Odbora za finansije, kojim se predlaže brisanje ovog člana, a koji je postao sastavni deo Predloga zakona. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? Ima reč narodni poslanik Nebojša Leković.
Suština ovog amandmana je da pri kupovini putničkog automobila on dobije status osnovnog sredstva, odnosno opreme. Time bi dobili da pravna lica plaćaju 2% poreza na promet, a ne kao do sada 23+4%, već koliko ide procenata poreza. Time bi dobili oživljavanje proizvodnje, a time i poboljšanje položaja jednog od navećih industrijskih giganata u Srbiji , "Zastave", i rešavanje veoma ozbiljnog socijalnog problema velikog broja zaposlenih. Moram reći da je za razvojne programe grupe "Zastava" na direktan ili indirektan način vezano oko 250.000 ljudi u Srbiji. Zatim, rast kupovine, odnosno prometa putničkih automobila. Naporedo sa oživljavanjem proizvodnje treba imati u vidu i oživljavanje svih pratećih elemenata koji se odnose na servisiranje, izradu i prodaju rezervnih delova i slično. Bez ulaženja u dalje analize, dovoljno je samo pretpostaviti da se, s obzirom na povoljnu cenu "Zastavinih" vozila, može očekivati kupovina od oko 2.000 putničkih automobila mesečno. Moram napomenuti ovde da oporavak jedne automobilske industrije u svetu nije išao bez osmišljene pomoći države u kojoj se nalazi. Uz ono da smo usvojili Predlog zakonao dokapitalizaciji grupe "Zastava", koji je podnela poslanička grupa Nove demokratije,za pet godina od januara uzeli bi petsto miliona maraka. S tim bi uspeli da revitalizujemo razvojni program grupe "Zastava" i sigurno bi rešili pre svega Kragujevac, a samim tim i dobar deo Srbije, kao neposredno žarište najvećeg socijalnog nezadovoljstva u državi. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč. Ima reč ministar finansija Borislav Milačić.
Previše se pojavljujem, ali ipak da kažem i ovo ne može da ostane bez odgovora, jer ili se ne zna ili se pravimo da ne znamo. U kojoj meri Vlada Republike Srbije autoindustriju Srbije, čiji je nosilac "Zastava", sagledava, utvrđuje programe i postavlja realne ciljeve prema grupi "Zastava" i prema autoindustriji i realna sredstva kojima potpomaže da se ta stvar reši. Šta se ovde traži? Ovde se traži da se na automobile ne plaća odgovarajući porez na promet, nego da praktično ne bude poreza na promet kod automobila koji se nabavljaju od stranih firmi. Lepo zvuči, ali mislim da bi to dodatno porušilo sve perspektive "Zastave" u ovoj našoj situaciji. Zašto to da ne kažemo, i na uvozne automobile se ne bi plaćao taj porez na promet. Ako gledamo Zakon, Zakon ne pravi tu nikakvu razliku, ali ono što vi niste primetili upravo vezano za prethodni amandman i član, mi u cilju podsticanja i prestruktuiranja određenih delatnosti smo predvideli pravo da smanjimo stopu za 50% i pošto je amandman usvojen, znači ovlašćenje Vlade ima i time da pomogne autoindustriji Srbije da dobije odgovarajući poreski podsticaj u delu prodaje. Naravno, Vlada je ove godine odvojila preko 500 miliona dinara para da bi održala proces konsolidacije i period traženja strateškog partnera u okviru povećanog proizvodnog zadatka. "Zastava" ima zadatak da u ovom drugom delu godine proizvede preko sedam i po hiljada automobila. Direkcija za robne rezerve je ugovorila kupovinu odgovarajućih automobila. Mislim da je u ovom delu potpuno neumesno po pitanju autoindustrije praviti amandmane koji bi u suštini omogućili da se dobije dodatna nelojalna konkurencija, uzak prostor, koji proizvođači automobila imaju na domaćem tržištu iz poznatog razloga, a za koji se nadam da smo sada zatvorili, izgubili i time bi im se onemogućila ta tržišnost programa. Vlada sigurno čvrsto stoji iza toga da je kompleks "Zastave" i autoindustrije "Zastave", kao i program metalaca jedan od bitnih privrednih programa koje konkretnim sredstvima, ne pričom potpomaže i podržava da bi se ostvario zadatak koji stoji na ostvarivanju rasta društvenog proizvoda i u tim delatnostima. U tom smislu predlažem da se ne prihvati amandman koji je poslanik dao.
Zahvaljujem. Narodni poslanik Nebojša Leković ponovo traži reč.
Izgleda da se mi ministre nismo razumeli. Odnosi se samo na vozila domaće proizvodnje, što znači da, ako zastavin auto košta sedam hiljada maraka, uz 2% poreza, ne bi plaćao ostalo i znači da se država odriče svog dela od 25% poreza, što bi podstaklo proizvodnju auta u "Zastavi". Nema veze nikakva nelojalna konkurencija. Morate imati na umu da 18 hiljada radnika u Kragujevcu prima po 300,00 dinara i da je na prinudnom odmoru.
Znači, mi kroz poreske zakone, pošto su morali da budu kompatibilni sa zakonima u svetu, ne možemo praviti razlike između proizvoda, ali smo baš zato tražili da imamo pravo smanjivanja stopa radi grana i delatnosti koje se restruktuiraju po programima Vlade. "Zastava" je na tom putu. Time obezbeđujemo razliku u poreskom tretmanu. Ne možemo napisati da se za domaće automobile plaća stopa 2%, a da se za uvozne automobile plaća stopa od 26%. To jednostavno nije moguće, ali smo napisali zato pravo da se porez za proizvode koji su od interesa za Republiku i u programu su restruktuiranja može prepoloviti. To će biti poreska stimulacija za cenovnu nekonkurentnost. Što se tiče dotacija, iz tih para koje ćemo da uberemo, a naročito iz onih drugih koje ćemo ubrati, kao što smo uradili ove godine, mi ćemo grupaciji "Zastava" konkretno podržati programe koji će morati da imaju njihov poslovni plan proizvodnje i koji će imati zadatak nalaženja strateškog partnera. Mislimo da je u ovoj godini to program koji je dobio najveću podršku Vlade. Konkretno, to su pored agrarnog budžeta, kao globalne cifre, najveći program koji je podržan od strane Vlade, sa najvećim iznosom sredstava je "Zastava". Na trećem mestu su programi poljomehanizacije. U tom delu ne treba da bude zabune. Znači, mi poreskom stimulacijom u prometu stvaramo cenovnu konkurentnost na domaćem tržištu. Podržavamo program i dajemo realne pare za program, ali na bazi proizvodnog plana koji "Zastava" ostvaruje. U tom domenu mislim da će Vlada u narednom periodu voditi svoju politiku.
Zahvaljujem. Da li se još neko od narodnih poslanika javlja za reč? (ne) Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za je glasalo 27, protiv 165, deset uzdržanih, nije glasalo pet, ukupno je prisutno 207 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 17. amandman je podneo Zoran Nikolić, narodni poslanik. Odustaje. Na član 18. amandman je podneo Odbor za finansije. Pošto su Vlada i Zakonodavni odbor prihvatili ovaj amandman, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 19. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 40, protiv 163, nema uzdržanih, dva nisu glasala, ukupno je prisutno 205 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 22. stav 4. amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 43, protiv 164, uzdržanih nema, nisu glasala dva, ukupno je prisutno 209 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanik Sanja Čeković podnela je amandman kojim predlaže dodavanje novog člana 22a. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 41, protiv 161, uzdržanih nema, nije glasalo šest, ukupno je prisutno 208 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 23. amandman su podneli narodni poslanici Dragomir Radovanović i Života Cvetković i narodni poslanik Sanja Čeković. Sanja Čeković nije povukla amandman. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je ovaj amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da radi utvrđenja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Za 42, 160 protiv, niko se nije uzdržao, 5 nije glasalo, prisutno je 207 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Pošto je sada 17,00 časova, predlažem da se dogovorimo da radimo još dva časa odnosno do 19,00 časova. Dao sam predlog, dajem ga na glasanje. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje ovaj predlog o produženju radnog vremena. Za 125, protiv 67, jedan uzdržan, nije glasalo 9, prisutna su 202 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Nastavljamo sa radom. Na član 27. amandman je podneo narodni poslanik Zoran Nikolić. Narodni poslanik Zoran Nikolić preformulisao je na sednici Zakonodavnog odbora svoj amandman u delu koji se odnosi na tačku 1. novopredloženog stava 2., član 70. Pošto su ovako preformulisani amandman narodnog poslanika prihvatili Zakonodavni odbor, Odbor za finansije i predstavnik predlagača na sednici Odbora za finansije, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Molim vas, sednica nije gotova, budite ljubazni sedite. Na član 32, stav 3., amandman je podneo narodni poslanik Milan Miković. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili ovaj amandman. Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za su glasala 22, protiv 142, niko se nije uzdržao, nije glasalo 12 narodnih poslanika, a prisutno je ukupno 176 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Narodni poslanici Milan Božić, Aleksandar Milutinović, Sanja Čeković i Bojana Ristić podneli su amandman kojim predlažu dodavanje novog člana 33. Vlada i Odbor za finansije prihvatili su ovaj amandman. Zakonodavni odbor nije prihvatio ovaj amandman. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da radi utvrđenja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Vlada i Odbor za finansije prihvatili su ovaj amandman, a Zakonodavni odbor nije prihvatio. Čim postoji nesaglasje, molim vas, moralo je da se glasa. Molim vas, Zakonodavni odbor je bio protiv. Za ovaj amandman glasalo je 165, protiv 25, uzdržala su se dva, nisu glasala četiri, ukupno 196 narodnih poslanika je bilo prisutno. [[aplauz]] Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj amandman. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (ne želi) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet u celini. Za je glasalo 183, četiri protiv, četiri uzdržana, šest nije glasalo, prisutno je ukupno 197 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o akcizama i porezu na promet. Šef poslaničkog kluba Srpske radikalne stranke traži reč.
Na osnovu člana 50. Poslovnika Narodne skupštine, u ime poslaničke grupe predlažem da se tačka 19., predlog za razrešenje ministra u Vladi i izbor ministra u Vladi Republike Srbije, razmatra kao osma tačka, a ostale tačke razmatraju prema utvrđenom redosledu.
Hvala. Imamo predlog. Da li neko ima drugi predlog? (nema) Stavljam predlog na glasanje. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice radi utvrđenja kvoruma. Imamo kvorum. Stavljam ovaj predlog na glasanje. Za ovaj predlog glasalo je 166 narodnih poslanika, 14 protiv, 6 uzdržano, 8 nije glasalo, prisutno je 194 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila ovaj predlog. Prelazimo na 8. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZA RAZREŠENjE MINISTARA U VLADI REPUBLIKE SRBIJE Molim predstavnika Vlade Republike Srbije da Narodnoj skupštini Republike Srbije iznese predlog za razrešenje i izbor ministara u Vladi Republike Srbije. Molim predsednika Vlade Republike Srbije da Narodnoj skupštini iznese predlog za razrešenje i izbor ministara u Vladi Republike Srbije. Ima reč predsednik Vlade Republike Srbije.
Poštovani predsedniče, uvaženi narodni poslanici, Vlada narodnog jedinstva Republike Srbije, ostvarujući Ustavom i zakonom utvrđene nadležnosti, sastavljena je od predstavnika najvažnijih političkih stranaka u Republici Srbiji čiji narodni poslanici u ovoj skupštini sačinjavaju većinu neophodnu za efikasno izvršavanje utvrđene politike u opštem interesu i ostvarivanje potrebnog koalicionog jedinstva. Na predlog Srpske radikalne stranke predlažem da se dosadašnji član Vlade iz reda Srpske radikalne stranke dr Rada Trajkovićrazreši dužnosti ministra za brigu o porodici. Istovremeno predlažem da se za ministra za brigu o porodici izabere dr Miroslav Nedeljković, lekar, specijalista za plućne bolesti iz Vraćevšnice, Gornji Milanovac. Dr Miroslav Nedeljković rođen je 1957. godine, oženjen je i otac troje dece. Predlažem da narodni poslanici prihvate predloge koje sam izneo jer se njima ne dovodi u pitanjei utvrđeni odnosi u ostvarivanju nadležnosti i funkcionisanja Vlade narodnog jedinstva.
Hvala. Otvaram pretres o predlogu predsednika Vlade za razrešenje dr Rade Trajković sa funkcije ministra za brigu o porodici u Vladi Republike Srbije. Da li neko želi reč? Ima reč potpredsednik Vlade Vojislav Šešelj.
Dame i gospodo narodni poslanici, kada smo 24. marta ove godine formirali Vladu narodnog jedinstva utvrdili smo osnovne principe na kojima će Vlada delovati. Vlada se uhvatila u koštac sa ozbiljnim ekonomskim i socijalnim problemima, a pre svega problemima odbrane Srbije, zaštite teritorije Republike, Vlada se uhvatila u koštac sa kriminalom koji je počeo da nagriza mnoge segmente našeg društva. U toj vladi, pre svega, smo nastojali da disciplinujemo ministre. Ministri su morali pružati primer poštovanja zakona, striktne discipline, odgovornosti u svom radu, jer bez tako disciplinovane vlade, bez tako disciplinovanih ministara nismo mogli zavoditi red u osnovnim državnim strukturama. Mi ćemo ovu vladu pamtiti po više ili manje uspeha u ekonomskoj, po više ili manje uspeha u socijalnoj sferi. O tome će se izjašnjavati građani na sledećim izborima. Neće se za nama vući prljavi tragovi kao za ovom grupom koja se smeje, koja je u Gradskoj skupštini Beograda pokazala pravo lice. U ovoj vladi od kada je formirana, već punih osam meseci, ni jedan ministar nije dobio stan. Privilegije smo ukidali, štedljivu politiku vodili. U julu i septembru su nas opsedali čak sa svih strana tražeći intervenciju oko upisa na fakultet, pa smo i tu odolevali i nema toga ko može da kaže da smo popustili, da smo nekome bili veza, da smo nekome bili šansa da mimo zakona, mimo propisa stekne neko pravo ili neku privilegiju. Desilo se to da je ipak jedan ministar poklekao. Reč je o Radi Trajković, meni je veoma neprijatno što to danas govorim, jer je Rada Trajković bila ugledni član Srpske radikalne stranke, istakla se svojim patriotskim nastupima i vrednim radom i u poslaničkoj grupi i u stranačkoj strukturi i u Vladi Srbije. Međutim, pre nekoliko dana Rada Trajković je pokušala, mimo propisa i mimo kriterijuma da isforsira svoga brata, koji je sudija Opštinskog suda u Nišu, na mesto sudije Okružnog suda. Taj čovek se zove Radomir Vujačić. Prvo nije uspela ni kod stranke, jer smo zauzeli stav da se strogo držimo kriterijuma prilikom izbora sudija, da ni jedan sudija ne može doći na sudijsku funkciju zato što je nečiji rođak, zato što je nečiji prijatelj, nečiji poznanik, sudija može doći u sudijsko zvanje, napredovati u više sudijsko zvanje samo na osnovu konkretnih rezultata u svom radu, ugleda i poverenja koje uživa u sredini u kojoj je u prethodnom periodu delovao. Rada Trajković, nažalost, išla je kod ministra Jankovića, tamo napravila i scenu u kancelariji, plakala čak. Pokušala da interveniše kod drugih istaknutih političkih funkcionera, a sve u cilju da svome bratu obezbedi željenu poziciju. Srpska radikalna stranka jednostavno takvo ponašanje ne može tolerisati. Naši koalicioni partneri u Vladi narodnog jedinstva takođe. Mi od principa nećemo odustajati pa makar se morali i još sa nekim u budućnosti na ovaj način oprostiti. Žao mi je što je do toga došlo, ali disciplinu moramo održati i moramo javnosti reći istinu o celom slučaju. Hvala.
Zahvaljujem. Ima reč narodni poslanik Milan Božić.
Replika nije. Ja sam na čelu te Gradske skupštine koja je upravo bila pomenuta. U tom kontekstu mi ne bi dolazili u prljavi veš koji se trenutno ovde ispira i apsolutno ne znamo, niti nas se konačno tiče, Vlada će svojom većinom regulisati broj ministara, ali mislim da su potpuno neprilični ovakvi komentari. Destrukcija, koja se bez prestanka vrši ovakvim primedbama, kako u Gradskoj skupštini, tako i sada ovde isključivo može da šteti ne samo ovom gradu, Srbiji, pa i svima vama koji živite u ovom našem gradu. Dakle, imate Gradsku skupštinu za takve stvari, to se ne radi na ovakvim mestima i mi se jako bojimo da i Srbiju ne odbranite kao što ste je i do sada branili.
Ko želi dalje reč?
Ja prvi put nastupam ispred Narodne skupštine. Ja sam suprug dr Rade Trajković, član Srpske radikalne stranke. Radi istine pred ovim skupom moram da kažem da moja supruga nije podnela ostavku iz tih razloga koje je naveo potpredsednik Šešelj [[aplauz u sali]] Moja supruga je podnela ostavku zbog totalitarizma potpredsednika Šešelja [[aplauz u sali]] , zbog nepoštovanja demokratske procedure u stranci, zbog nametanja svoje volje preko svojih štićenika Jorgovanke Tabaković i Maje Gojković. Prema tome, istina je ta. Moja supruga dobija svakog trenutka podršku telegramima koje šalje narod Kosova, Metohije i Srbije. Molim vas, svakog trenutka nekoliko stotina telegrama podrške je dobila, svi joj čestitaju na tome što je istupila i što je ustala protiv jedne takve diktature jednog predsednika stranke, koji nažalost vodi jednu stranku a ja ovde svečano izjavljujem i podnosim ostavku na sve funkcije koje sam imao u Srpskoj radikalnoj stranci. Hvala vam. [[Aplauz u sali.]]
Ima reč potpredsednik Vlade Vojislav Šešelj.
Ne pada sneg da pokrije breg, nego da pokaže da niko normalan ne može biti u Srpskom pokretu obnove. Pa i vi to danas lepo ovde pokazujete. Istražni organi će utvrditi sve što se dešavalo u Gradskoj skupštini, ja sam u to ubeđen, u dogledno vreme. Sve ove provizije koje su isplaćivane, sve te marifetluke. Međutim, što se tiče bivše ministarke Rade Trajković, ona je jutros prisustvovala na sednici predsedničkog kolegijuma Srpske radikalne stranke. Njoj je danas saopšteno da će biti razrešena funkcije. Ona nije podnosila ostavku, osim, možda na studiju "B" popodne ili svome suprugu Veselinu Trajkoviću. Meni je žao zbog ovakvog nastupa Veselina Trajkovića, jer on nikada nigde nije izjavio da postoji bilo kakav totalitarizam u stranci dok njegova supruga nije pozvana na odgovornost. Stranka se duže vreme ponosila i Veselinom Trajkovićem, sa uglednim profesorom univerziteta, kao čovekom koji je patriotski nastupao, koji je zasluživao poverenje unutar stranke. Stranka se ponosila Veselinom Trajkovićem, njegovim patriotskim govorima, stranka se ponosila Radom Trajković i zbog odlučnih nastupa u javnosti koja je kritikovala negativne pojave u društvu itd. U ovom trenutku kada je napravila ličnu grešku, grešku koja je nespojiva sa moralnim likom ministra, tada je uveselila Srpski pokret obnove, pošto je to za njih prirodno ponašanje. Jedino su rođaci i prijatelji raspoređeni u celoj Gradskoj skupštini, 30 do 40 rođaka bračnog para Drašković, onda su se setili da postoji totalitarizam.Ako je totalitarizam pitanje principa, pitanje morala, onda je ovo, možda, zaista totalitarizam. Totalitarizam nije pitanje principa, nije pitanje morala. Ovde moral nama daje obavezu da kažemo istinu šta se desilo. Mogli smo i prećutati, mogao je predsednik Skupštine, a mogla je proći i ova tačka dnevnog reda, ali mi ovo ne govorimo zbog Srpskog pokreta obmane, mi ovo govorimo zbog naroda u Srbiji i mi ćemo tom narodu uvek reći istinu otvoreno, jasno do kraja, pa makar nas ta istina u pojedinim momentima i pogađala.
Ima reč narodni poslanik Veselin Trajković, kao odgovor na repliku.
Poznate su tirade potpredsednika Šešelja dosadašnje, znate, i on nastavlja sa tim tiradama i dalje i sa lažnim svedočenjima i obećanjima narodu, mislim na narod Kosova i Metohije. Dok je imao podršku, dok su Srbi mogli da daju 25 do 30 poslanika, onda je podržavao narod na Kosovu. Sada, pošto toliko poslanika verovatno neće biti, on se sada odriče Srba sa Kosova i nas poslanika Srba sa Kosova. Verovatno će tražiti sada podršku u albanskom stanovništvu.
Ima reč narodni poslanik Milan Miković.
Gospodine predsedniče, malo pre je ovde rečeno da nema nikog normalnog u Srpskom pokretu obnove. Vi, gospodine predsedniče, pred sobom imate 45 poslanika koji su svi, jednom rečenicom, uvređeni i jednom rečenicom okarakterisani, nesumnjivo na način koji ovom domu ni u jednoj situaciji ne priliči. Mislim, gospodine predsedniče, da je vaša obaveza da kada se tako nešto radi, da se ne radi o direktnom sukobu dvojice ljudi, pa i tada treba reagovati i nesumnjivo je neophodno potrebno da prvi vi, a zatim i svi mi ostali, sačuvamo dostojanstvo ovog doma. Ili smo Narodna skupština ovog narodaili smo pijaca na kojoj se govori sve i svašta. Mi tražimo da na jedan ozbiljan način, kako smo radili danas, tako isto i završimo današnje zasedanje. Ništa nećemo dobiti ovakvim načinom raspravljanja. Ovog trenutka, ako ovo treba da bude slika Srbije i Jugoslavije pred svetom, načinili smo sami sebi strašnu štetu. Ne dozvolite da u tom pravcu idemo, ne dozvolite da budemo na osnovu toga i takvog ponašanja okarakterisani za čitav niz godina desetine godina unapred i da se na osnovu toga stvara slika o nama i stoji naša budućnost.
Da li još neko od poslanika želi reč? (niko) Pošto se niko ne javlja, zaključujem pretres. Podsećam vas da se odluka o razrešenju članova Vlade smatra usvojenom ako je za nju glasala većina od ukupnog broja narodnih poslanika. To je član 93., stav 7. Ustava. Prelazimo na odlučivanje o predlogu predsednika Vlade za razrešenje doktorke Rade Trajković sa funkcije ministra za brigu o porodici u Vladi Republike Srbije. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog predsednika Vlade Republike Srbije da se razreši dr Rada Trajković sa funkcije ministra u Vladi za brigu o porodici. Konstatujem da je za glasalo 163, sedam su protiv, 11 je uzdržano, a 20 narodnih poslanika nije glasalo. Ukupno je prisutan 201 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova od ukupnog broja narodnih poslanika razrešila dr Radu Trajković funkcije ministra za brigu o porodici u Vladi Republike Srbije. Drugo, otvaram pretres o predlogu predsednika Vlade Republike Srbije za izbor dr Miroslava Nedeljkovića za ministra za brigu o porodici u Vladi Republike Srbije. Da li neko želi reč? (niko) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres. Pre prelaska na odlučivanje podsećam vas da se prema članu 187. stav 1. Poslovnika o predlogu za izbor članova Vlade Republike Srbije odlučuje u celini, tajnim glasanjem, osim ako Narodna skupština ne odluči da se glasa javno. Da li ima predloga da se o predlogu predsednika Vlade za izbor ministra u Vladi Republike Srbije glasa javno, pri čemu bi trebalo predložiti način na koji bi se javno glasanje obavilo. Upotrebom elektronskog sistema za glasanje, dizanjem ruku ili prozivkom to treba obaviti. Da li ima predloga? Ima reč narodni poslanik Stevo Dragišić iz poslaničkog kluba Srpske radikalne stranke.
Predlažem da se glasa javno upotrebom elektronskog sistema.
Da li ima drugih predloga? (nema) Konstatujem da postoji kvorum. Stavljam na glasanje predlog narodnog poslanika Steve Dragišića da se o predlogu predsednika Vlade za izbor ministra u Vladi Republike Srbije odlučuje javnim glasanjem, upotrebom elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je za glasalo 165, četiri su protiv, dva uzdržana, 17 nije glasalo, ukupno je prisutno 188 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština odlučila da o predlogu predsednika Vlade za izbor ministra u Vladi Republike Srbije glasa javno upotrebom elektronskog sistema za glasanje. Pošto je Narodna skupština odlučila da se o predlogu predsednika Vlade za izbor ministra u Vladi Republike Srbije glasa javno, upotrebom elektronskog sistema za glasanje, podsećam vas da se, prema članu 92. stav 2. Ustava Republike Srbije i članu 187. stav 2. Poslovnika Narodne skupštine, odluka o izboru članova Vlade smatra usvojenom ako je za nju glasala većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim vas da pre pristupanja glasanju utvrdimo kvorum. Molim postavite svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog predsednika Vlade za izbor dr Miroslava Nedeljkovića za ministra za brigu o porodici u Vladi Republike Srbije. Za predlog je glasalo 165, protiv dva, uzdržana tri, 18 nije glasalo, ukupno je prisutno 188 narodnih poslanika. Pošto je za predlog predsednika Vlade za izbor ministra u Vladi Srbije glasalo 165 narodnih poslanika,što predstavlja većinu od ukupnog broja narodnih poslanika, konstastujem da je Narodna skupština izabrala dr Miroslava Nedeljkovića za ministra za brigu o porodici u Vladi Republike Srbije. Dozvolite mi da u vaše i svoje ime čestitam novoizabranom ministru za brigu o porodici u Vladi Republike Srbije na izboru. [[aplauz]] Molim novoizabranog ministra u Vladi Srbije da u skladu sa članom 6. Zakona o Vladi Republike Srbije, pristupi radi polaganja zakletve. Molim narodne poslanike da ustanu. DR MIROSLAV NEDELjKOVIĆ (čita tekst zakletve): Zaklinjem se da ću se u svom radu pridržavati Ustava i Zakona i da ću dužnost člana Vlade vršiti odgovorno i savesno. Molim novoizabranog ministra u Vladi Republike Srbije da potpiše i preda tekst zakletve. [[Aplauz.]] Prelazimo na 9. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POREZU NA IMOVINU Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora, koji su prihvatili Predlog zakona u načelu i pojedinostima. Na sednici Zakonodavnog odbora mišljenje je izdvojio narodni poslanik Milan Miković. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? ( ne želi) Da li narodni poslanik koji je izdvojio mišljenje želi reč? (ne želi) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? ( ne želi) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice radi utvrđivanja kvoruma. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu u načelu. Za 132, dva protiv, četiri uzdržana, 14 nije glasalo, ukupno prisutna 152 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština prihvatila, većinom glasova, Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Da li neko želi reč? Ima reč narodni poslanik Zoran Kostadinović.
(Obraća se prvo poslanicima Srpske radikalne stranke koji mu nešto dobacuju: "Ja sa vama mogu da razgovaram samo preko mikrofona. Nemojte da me zastrašujete".)
Dozvolite narodnom poslaniku da govori.
Ja nisam ovde prvi put, slobodno se uzdržite (opet se obraća poslanicima SRS), ili izađite, ja nisam diletant, nećete da me zbunite...
Molim vas, molim vas, molim narodne poslanike da ne dobacuju s mesta.
Hoću samo da vidim ko je ovde normalan, a ko nije.
Narodni poslanik ima pravo da govori i to treba da mu se omogući.
Ja ću ovde govoriti o članu 2., koji propisuje veće poresko opterećenje za obveznika koji pored stambene zgrade, odnosno stana u kome stanuje ima u svojini još jednu ili više stambenih zgrada odnosno stanova koje ne izdaje u zakup, s tim što bi se ovo rešenje primenjivalo od 1. januara. Mala je uteha, gospodo, što će to da se primenjuje od 1. januara. Mislim da ovaj zakon može da ostvari pozitivne efekte tamo gde stanovništvo dolazi, gde se naseljava, gde se povećava i gde jedan broj ljudi drži umrtvljeni određeni kapital, svoje kuće i stanove koji su im u višku. Za Timočku krajinu,za osam opština Timočke krajine, ovaj zakon će imati katastrofalne posledice. Ja bih vas podsetio pre svega na belu kugu koja tamo vlada, gde od dva domaćinstva, već od Drugog svetskog rata naovamo, pravi se jedno, što znači da svaka generacija ostavlja jednu praznu kuću. Uglavnom u selima Timočke krajine u ovom trenutku između 80 i 100 kuća, a negde i više ostaje prazno, u Knjaževačkoj opštini nema više ni"živih sela", znači - stanovnika,i na takve ljude uvoditi dodatno oporezivanje,bilo bi neosnovano, jer oni nikada neće moći da nađu nekog kome će izdati svoje kuće, svoje stanove. A da ova vlada navodnog jedinstva - i to jedina istina ovde - nije vodila računa da smo u prošlom mandatu dobili Prostorni plan Republike Srbije. Prostorni plan Republike Srbije govori o sledećem - da će, recimo u Boljevcu,u malom gradu i maloj opštini, gde je sada nešto preko 10 hiljada stanovnika, broj stanovnika biti smanjen za tri hiljade. S obzirom da su naše porodice u Timočkoj krajini malobrojne, to znači da će u samom Boljevcu biti 1.000 stanova ili kuća- višak stambenog prostora, koji nikom živom neće trebati. U Zaječaru će biti, recimo, manje 5.000 stanovnika do recimo 2010. godine. To će biti negde oko 1.500 stanova koji apsolutno nikom neće trebati. A čitava Timočka krajina je u takvoj situaciji. Ja bih vas podsetio na situaciju u gradu Majdanpeku gde možete trosoban stan da dobijete za 15.000 maraka, i to ako nađete kupca, odnosno ako ste srećni da i za toliko prodate. To znači da za Timočku krajinu ovaj zakon ne samo što neće ništa dobro doneti, nego će pored svih nesrećakoje su se sručile na istočnu Srbiju i ovajzakon će destruktivno delovati na naš narod, biće uperen protiv naših narodnih i nacionalnih interesa, ajedino će verovatno napuniti džepove raznih ministara. Znači, ovde treba zaista još jednom razmotriti Zakon i videti kako da se Timočka krajina oslobodi ovog dodatnog harača. Vi znate da tamo penzioneri po osnovu poljoprivrede ne primaju prinadležnosti, a narod se prinuđava da plaća doprinose za penzije, koje neće dobijati. Tu su velike firme. Timočka krajina je poznata po tome što su tamo dve hidrocentrale, rudnik u Boru, rudnik u Majdanpeku, "Srbijašume" se tamo, da tako kažem, dobro ukorenila, i oni se izvlače otud. Ali, šta je glavni razlog, zaštose to događa Timočkoj krajini? Zato što je uglavnom kadar, koji dolazi na rukovodeća mesta kod ovih giganata, tu privremeno, nije im stalo da se narod u Timočkoj krajini zaštiti. Njihove porodice tamo ne žive, a oni jednostavno dođu, odrade šta treba za velikog gazdu i odu iz Timočke krajine. Molim vas da još jednom razmotrite ovu situaciju. Podatke koje sam sad izneo pred vas našao sam u vrlo reprezentativnoj brošuri koja se zove "Prostorni plan Srbije".
Zahvaljujem. Ima reč podpredsednik Vlade Republike Srbije Tomislav Nikolić.
Dame i gospodo narodni poslanici,nemam repliku, imam jednu pouku. Bilo bi dobro kada biste za govornicom iznosili tačne podatke. U Prostornom planu niste mogli da pronađete da će ovaj zakon da napuni džepove pojedinih ministara, pa vas zato molim, ne da se izvinite, nego da izađete i pokažete prstom na ministra koji krade, koji puni svoje džepove u Vladi narodnog jedinstva i da kažete, gospodine poslaniče, ako ste moralan i častan čovek, koji ministar krade, koji ministar puni džepove time što se ovde u ovoj skupštini usvajaju određeni zakoni. Neću vas smatrati časnim i moralnim čovekom, ako ne pokažete tog ministra.
Zahvaljujem. Odgovor na repliku. Ima reč narodni poslanik Zoran Kostadinović.
Gospodine Tomo, o tome će raspravljati ljudi, koji su za to zaduženi. Ja sam narodni poslanik. A vi možete da demantujete ono što sam govorio. Ja sam sa ove govornice imao polemiku sa gospodinom ministrom, kada smo govorili o porezima i rekao sam da će se povećati narodna davanja, a on je rekao da će se smanjiti. Hajde da sada o tome raspravimo. A ovo, ja mogu da govorim šta god hoću, jer vi ste malopre rekli, odnosno vaš predsednik da mi nismo normalni. E, sada ću vam reći jednu stvar. Jedan vladar u stara vremena uveo je konja u senat, a mi smo ovde uveli magarce u Vladu.
Ima reč ministar Borislav Milačić.
Ja ću se držati teme, Zakona o imovini. Ono što se nema u vidu, vezano za primedbu i amandman poslanika, jeste sledeće. Porez na imovinu plaća se u odnosu na tržišnu vrednost objekta. Objekti na ovom području, kao što je rečeno, u okviru ukupnog izlaganja, imaju malu tržišnu vrednost, gotovo nikakvu. Znači, ti objekti su prazni, ali su imovina, i oni praktično neće proizvoditi neke velike terete tim poreskim obveznicima. Vlada Republike Srbije ima u okviru ovog paketa niz mera za nerazvijena područja, kojima se preko poreske politike stimuliše ulaganje i razvoj privređivanja na područjima, koja imaju karakter nedovoljno razvijenih. Da podsetim, vezano za period oslobađanja obaveza poreza na dobit, prvih godina poslovanja uopšte se ne plaća porez, a postoji pravo paušalnog oporezivanja i niz drugih mera, koje treba da razrešavaju pitanja ravnomernog razvoja Srbije, u skladu sa dokumentom, koji je poslanik inače imenovao. Postoji i mogućnost da se ta neangažovana imovina, koja će teretiti ljude, a nemaju interes da je zadrže, iskoristi od strane Vlade Republike Srbije u programu ravnomernog raseljavanja i naseljavanja Srbije. Primedbe o tome koliki će teret biti po ovakvom osnovu ne stoje. On će pogoditi one ljude, koji u razvijenim sredinama Srbije imaju više kuća, stanova, ne koriste ih i po tom osnovu nemaju dokumente da su ih izdali u zakup. Oni će imati obavezu da po stopi, koja je uvećana za 50%plaćaju porez. Mislim da je to element socijalne pravde i ti ljudi će imati značajnije izdatke, vezano za ovaj instrument. Mi predlažemo da ostanemo na ovoj temi, jer, nažalost, porez ne može praviti razlike u pogledu razreza i obuhvata, ali u odnosu na nivo, srazmerno ekonomskoj snazi ili tržišnoj vrednosti pravi razliku i to će ovde biti uvaženo.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (ne) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma postave svoje kartice u poslaničke jedinince. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezu na imovinu u celini. Za 128, protiv 16, niko se nije uzdržao, nije glasalo 10, ukupno je prisutno 154 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o porezima na imovinu. Prelazimo na 10. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O KOMUNALNIM TAKSAMA I NAKNADAMA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandman koji je podnela grupa narodnih poslanika: dr Milan Božić, Aleksandar Milutinović, Sanja Čeković i Bojana Ristić, kao i amandman Zakonodavnog odbora sa ispravkom u tekstu amandmana, koja je sadržana u izveštaju Odbora od 16.novembra 1998. godine. Primili ste izveštaje Odbora za finansije, Zakonodavnog odbora i Odbora za trgovinu i turizam i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (ne) Da li neko od narodnih poslanika ima reč? Ima reč narodni poslanik Milan Božić.
Zarad ekonomije vremena, gospodine predsedniče i gospođe i gospodo narodni poslanici, iskoristiću priliku da istovremeno govorim o Zakonu i istovremeno o amandmanu, koji se tiče ove teme, a koji smo podneli. Naime, u slučaju komunalnih taksi i komunalnih naknada, dakle novca, koji se delom upotrebljava za funkcionisanje komunalnih sistema, inicijator odnosno Vlada predlaže da se od sada takse i komunalne naknade, koje se naplaćuju od poslodavaca, uplaćuju u opštini u kojoj živi, dakle gde je prebivalište onoga koji radi. To je veliki udarac po urbanim celinama, ne samo Beogradu. U Beogradu možda najviše, jer u Beogradu najviše ljudi radi iz okolnih opština koje nisu deo grada. Taj novac će ostajati tamo. Imali smo spor u jednoj raspravi sa ministrom koliko će samo Beograd biti oštećen. Različite su procene, ali u svakom slučaju ne manje od 100 miliona. Znači, novac za komunalne takse treba da ostane u opštini u kojoj neko živi, a ne ovde u Beogradu gde radi. Predlog našeg amandmana je logičan da ostane kako je i bilo, dakle da se uplaćuje u sedištu firme koja daje platu radniku. To je jedino moguće i logično rešenje iz veoma jednostavnog razloga, što to nije individualna obaveza građanina, već je to zapravo dažbina koju plaća poslodavac i ispada da će grad Beograd, a potpuno sam ubeđen i sve veće urbane sredine, recimo Kragujevac, jer sigurno iz opštine u okolini ljudi dolaze da rade u Kragujevcu, praktično svaka veća urbana celina, biće oštećena. To je izuzetno opasna stvar i upravo te velike urbane celine najviše i troše na komunalne sisteme. Gradski saobraćaj u Beogradu ili u Novom Sadu sigurno košta neuporedivo više kao infrastruktura, nego bilo koji drugi paralelan sistem u manjoj sredini. Uzgred, vi svi imate decu koja ovde studiraju, iako niste iz Beograda i sami živite dobar deo svog života u Beogradu i budite ubeđeni ako ovaj amandman ne prihvatite, odnosno tu promenu, da će Beograd imati nekih 100 miliona manje novca namenjenog radu komunalnog sistema. Jednostavno, sistem će automatski biti slabiji, nastaviće da erodira dalje, tako da je ovo jedna mera koja je izuzetno, po našem mišljenju opasna, jer će stvoriti presedan i ubuduće će i drugi koji razne oblike nadoknade naplaćuju imati tendenciju da to trpaju u svoje male ćepenke, da koncentrišu novac regionalno, polufeudalno i da faktički uništavaju veće urbane sredine. To je velika opasnost, jer budite ubeđeni da su nam urbane sredine u goroj situaciji nego manje urbane sredine, iz prostog razloga što je infrastruktura propalija, 10 godina rata, krize i svega što nas je pratilo. Propala je jedna železnica na kojoj sigurno neko ko je vaš politički protivnik nije na vlasti. Uostalom, vi ste sada jedan od onih koji upravljate železnicom. No, ne treba ovako razgovarati. (Obraća se Draganu Todoroviću, ministru za saobraćaj i veze.) Vrlo je značajno da Skupština razume da je neophodno ostaviti velikim urbanim sredinama novac koji će se na ovaj način oduzeti, pošto su one ionako u teškom stanju.
Zahvaljujem. Ima reč ministar finansija, Borislav Milačić.
Mi ovim predlogom u suštini samo preciziramo nešto što je u stvari trebalo da bude jasno od samog početka. Razgovara se o pripadnosti fiskalnog oblika ili parafiskalnog oblika koji se zove komunalni doprinos. Da bi podsetio poslanike, komunalni doprinos je uvedena naknada u periodu posle isteka samodoprinosa, kao oblika kojim je obezbeđivano od strane građana, recimo Beograda, sredstva za razvoj komunalne infrastrukture i rešavanje problema grada. Onda je on uveden kao prelazna kategorija da bi se završili ti započeti, a nezavršeni investicioni objekti i posle toga je iz godine u godinu produžavan. To je, normalno, veoma bitan izvor prihoda za funkcionisanje lokalne vlasti i za rešavanje komunalnih problema. Ako pogledamo tu genezu i pogledamo suštinu, za razliku od onoga što je rekao gospodin Božić, to nije trošak poslodavca, ukoliko pogledamo zakonske propise, kao što je proistekao iz ličnog izjašnjavanja svakog građanina kod uvođenja samodoprinosa da mu se od njegove ukupne zarade odbija deo i uplaćuje na račun samodoprinosa, da bi se to rešavalo, tako je i ovde komunalni doprinos naknada koja se obračunava na bruto zaradu zaposlenog, a bruto zarada je po Ustavu njegovo pravo i ukupan njegov prihod. Vezuje se za građanina kao poreskog obveznika, a ne za poslodavca. To je normativno pravno regulisano. Kao što ovde postoje primedbe ko će koliko biti oštećen, ima i drugih primedbi, ukoliko je neko bio oštećen toliko što je neko pravio troškove i živeo u jednom gradu zajedno sa porodicom, a mesto rada mu je bilo na drugom mestu i zaradu u bruto iznosu je jednim delom ostavljao tamo gde radi, a ne gde živi i ne rešavaju se komunalni problemi. Mislim da je ovo potpuno pravno čisto. Komunalni doprinos treba da se plaća i tako smo predložili, prema mestu boravišta, u čemu se pod boravištem podrazumeva mesto stanovanja i mesto privremenog stanovanja. Druga stvar, ovi problemi koji će nastati bilansom prvo treba da se dokažu. Oni se moraju pogledati, jer su ovo za sada nekakve procene iza kojih ne postoje podaci do kraja jasni. Videće se potpuno na računu, pošto je to poseban račun ovde u Beogradu, koliki je to prihod, da li se umanjio, možda će i porasti, videćemo, pošto deo Beograđana radi u Pančevu i u drugim okolnim mestima koja nisu teritorija Beograda. I druge opštine će to kandidovati, a mi inače imamo pred nama Narodnu skupštinu koja će razgovarati o budžetu, o ukupnoj javnoj potrošnji, od čega će segment biti i potrošnja opština. Mi ćemo te velike nelogičnosti, koje stvaraju materijalne probleme za funkcionisanje lokalne vlasti, tada moći i meritorno na bazi argumenata i podataka da pogledamo, i postoji mehanizam priznavanja dela bilansa u potrošnji koji je uskraćen ovim. Međutim, to će biti tema na sledećoj skupštini i biće mnogo teža, jer treba tražiti rešenja u ukupno manjem zahvatanju privrede. Za sada, što se tiče normativnog uređenja ovde, treba da prihvatimo ovo što je Vlada predložila.
Zahvaljujem. Da li još neko želi reč? (ne želi) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da, radi utvrđenja kvoruma, postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za je glasalo 140 narodnih poslanika, protiv 25, uzdržana dva, nisu glasala četiri, ukupno je prisutan 171 narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Zakonodavni odbor je podneo amandman, sa ispravkom koja je sadržana u izveštaju Odbora od 16. novembra 1998. godine, na član 1. Ovaj amandman je postao sastavni deo Predloga zakona, jer su ga prihvatili Vlada i Odbor za finansije. Na član 1. amandman je podnela grupa narodnih poslanika: prof. dr Milan Božić, Aleksandar Milutinović, Sanja Čeković i Bojana Ristić. Vlada i Odbor za finansije nisu prihvatili amandman, a Zakonodavni odbor smatra da je amandman pravno moguć. Da li neko želi reč? (ne želi) Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Za 22, protiv 140, dva uzdržana, nije glasalo šest, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Da li još neko od narodnih poslanika želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (ne želi) Pošto se niko više ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o komunalnim taksama i naknadama u celini. Za 134, protiv 27, dva uzdržana, nije glasalo sedam, ukupno je prisutno 170 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o komunalnim taksama i naknadama. Prelazimo na 11. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ADMINISTRATIVNIM TAKSAMA Primili ste Predlog zakona koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandmane koji su na Predlog zakona podneli narodni poslanici Dragan Nikolić, Tihomir Marjanović, Zakonodavni odbor i Odbor za finansije, kao i mišljenje Vlade Republike Srbije o podnetim amandmanima. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora. Na sednici Zakonodavnog odbora mišljenje je izdvojio narodni poslanik Milan Miković. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (ne želi) Da li narodni poslanik Milan Miković, koji je izdvojio mišljenje, želi reč? (želi) Reč ima narodni poslanik Milan Miković.
Gospodine predsedniče, gospodo ministri, narodni poslanici, ovaj zakon od 1992. godine deseti put menjamo. I, ne samo ovaj zakon. U grupi zakona koje smo danas imali mnogo ima onih koje smo menjali 7-8 i 10 puta. Ne može se pratiti koje odredbe važe, a koje odredbe ne važe. Mi bismo vas molili da se, kad god je to moguće, u ovakvim situacijama donese novi zakon, makar se i polovina odredaba ponovila u tom novom zakonu, ali, zakone i pišemo da bi ih neko primenjivao, a da bi ih mogao primeniti mora da mu bude jasno šta tu stoji, a šta ne stoji. Ako pogledate tekst koji ste nam dali na kraju Zakona o akcizama i porezu na promet, videćete da ste nam dali jedan tekst koji ne odgovara u svemu onim odredbama koje ste predlagali za menjanje i predložili. Mislim da je to u interesu svih, i u interesu toga da se lakše primenjuju propisi. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko od poslanika javlja za reč, pa će onda ministar da da odgovor?
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, šta reći o Zakonu o izmenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama? Gospodin Milačić, kao ministar finansija, verovatno ima i najteži zadatak, da iz jednog stanja opšteg siromaštva u kome se ovo društvo nalazi izvuče onoliko koliko je potrebno da ova vlada i ovaj narod uslovno rečeno preživi. No, siromaštvo nije izbor ovog naroda. Nažalost, siromaštvo je izbor ove vlade, a ono ne mora da bude ako bi Vlada vodila drugačiju politiku. Šta reći o poreskim zahvatanjima? Vi znate da je program Srpskog pokreta obnove uključio i govorio o poreskim zahvatanjima i o pravičnosti tih zahvatanja. Normalno je da onaj koji ima više mora više i da plati. Međutim, ovde, konkretno kod ovog zakona, ne radi se ni o kakvoj pravičnosti, ovde je gotovo svaki građanin koji vodi bilo kakav upravni spor sa državom u prilici da petostruko više plati na ime svake administrativne takse. Počev od one najbeznačajnije, najbanalnije, od uverenja, od nekog zahteva da dobije kopiju ili duplikat nekog prava, on mora da vodi spor u kome će već unapred biti stavljen u podređen položaj, jer ionako građanin u upravnom sporu protiv države i njenih institucija je uvek u podređenom položaju. Njegov položaj će biti još više podređen kada bude morao da izvuče novčanik i da plati ove jako velike takse. Kao što ste videli i kao što je rekao gospodin Miković, takse su minimum tri, a bogami i pet puta veće od onih koje su do sada važile. Te takse na godišnjem nivou, prema predlogu Vlade, treba da u budžet Republike Srbije sliju blizu milijardu dinara. To su jako velike pare. Duboko sam ubeđen da će građanin najviše reagovati na primenu ovog zakona. Mislim da bi stoga Vlada po mom mišljenju trebalo da ovaj zakon povuče i da ga na nekoj od narednih sednica ove skupštine, prerađen, ponudi u novoj verziji. Pretpostavljam da bi se potrebe Vlade i potrebe budžeta za sledeću godinu verovatno mogle iznaći i sa značajno manjim iznosom taksa na ime administrativnih usluga. U protivnom desiće se ono što ja gospodinu Milačiću ne želim - da on bude upisan u istoriju naše države kao ministar koji je najdublje zavukao ruku u inače prazan džep naših građana. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima ministar finansija Borislav Milačić.
Hvala na želji, i ja sebi to želim, moram da kažem, ali moram da radim ono što mi je zadatak i u odnosu na to da se postavljam realno. Znači, činjenica je da svaka valorizacija i povećanje znači jedan nepopularni čin. Pitanje administrativnih taksa jeste - šta je administrativna taksa. Administrativna taksa jeste cena usluga državnog organa za neko pravo koje se stiče. Mi moramo pokušati da to plati direktno onaj koji to pravo ostvaruje time što će dobiti uslugu od države. Možemo mi da držimo administrativnu taksu na nuli, ali onda ćemo posegnuti baš ruku u džep koji treba na bazi nekog opšteg poreza da daje te pare da bi organi napravili to što treba kao usluga države dotičnom građaninu. I to je vrsta nepravde. Ovo je, da kažem, direktno plaćanje naknade rada administracije. Treba imati u vidu, uz svu nepopularnost koju prihvatam da će biti prisutna, činjenicu da je ovo zadnji put menjano 1995. godine, a da će biti na snazi 1999. godine. Voleo bih da i drugi troškovi i ostala fakturisanja koja se između nas dešavaju u privrednom životu imaju ovakvu tendenciju. Verovatno onda danas ne bismo imali ni potrebu da valorizujemo ovu administrativnu taksu. Iz tih razloga ostajem pri predlogu da izvršimo valorizaciju. Prihvatam, ne kao lični stav, već moram da kažem da je Odbor za privredu i finansije zaključio da se sagleda mogućnost objavljivanja jedinstvenih poreskih zakona u prečišćenom tekstu. Ljudi koji znaju ove zakone bolje nego ja tvrde da Zakonodavni odbor treba da dobije zadatak da objavi prečišćeni tekst svih zakona u vezi kojih sada vršimo izmene i dopune, odnosno da mora formalno da se donese odluka o tim zakonima na zasedanju Skupštine. Neka Skupština razmotri mogućnost i potrebu da se eventualno, kao prva tačka narednog zasedanja Skupštine, ovi zakoni prečiste i da to možda bude jedna brza radna sednica na kojoj ćemo samo dizanjem ruku potvrditi ove zakone koje smo sada usvojili, ali u prečišćenom tekstu. To nije nemoguće, prihvata se kao zadatak, ukoliko Skupština to zaključi.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč. Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 141, 24 protiv, uzdržanih nema, dva narodna poslanika nisu glasala, ukupno 167 prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. Tarifni broj 3d. amandman je podneo narodni poslanik Tihomor Marjanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili ovaj amandman. Da li neko želi reč? (ne) Molim narodne poslanike da ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje amandman. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Za 25, 135 protiv, niko nije uzdržan, 16 nije glasalo, 166 narodnih poslanika prisutno je u sali. Konstatujem da Narodna skupština nije prihvatila ovaj amandman. Na član 2. Tarifni broj 3đ. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su amandman Zakonodavnog odbora prihvatili Vlada i Odbor za finansije, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 2. Tarifni broj 6. amandman je podneo Odbor za finansije. Pošto su amandman Odbora za finansije prihvatili Vlada i Zakonodavni odbor, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Na član 2. Tarifni broj 6. amandman je podneo narodni poslanik Dragan Nikolić. Vlada je suštinski prihvatila ovaj amandman. Prihvatanjem ovog amandmana Odbora za finansije na ovaj član, on je postao sastavni deo Predloga zakona. Odbor za finansije nije prihvatio ovaj amandman, jer je suštinski prihvaćen amandmanom Odbora za finansije, a Zakonodavni odbor smatra da se amandman može prihvatiti. Da li narodni poslanik Dragan Nikolić ostaje pri svom tekstu amandmana ili prihvata rešenje prihvaćeno u amandmanu Odbora za finansije, koji je postao sastavni deo Predloga zakona?
Prihvatam.
Zahvaljujem. Pošto je narodni poslanik prihvatio nema potrebe da glasamo i postaje sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? (ne) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama u celini. Za 141, protiv 28, uzdržanih nema, četiri nije glasalo, 173 poslanika je prisutno u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o administrativnim taksama. Prelazimo na 12. tačku dnevnog reda: - PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O KOMUNALNIM DELATNOSTIMA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Republike Srbije. Primili ste amandman Zakonodavnog odbora i mišljenje Vlade o amandmanu. Primili ste izveštaj Odbora za urbanizam i građevinarstvo i Zakonodavnog odbora. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (ne) Da li neko od narodnih poslanika želi reč? Ima reč narodni poslanik Spasoje Krunić.
Dame i gospodo, znam da vremena ima malo i smatram da je veoma važno zato što mi smatramo da je ovaj zakon dobar i da je koristan. Bila bi šteta da se takve stvari ne afirmišu zbog onih koji su nas i postavili u ovu salu. Zakon iz 1997. godine, koji je imao kao najveći doprinos upravo to da se u komunalnim sistemima mogu uključivati privatna preduzeća i privatnički kapital, učinio je veoma značajan pomak, uskladio je ono što se u Ustavu nudi kao mogućnost ali nažalost odredio je samo pet godina boravka i važenja takvog ugovora. To, naravno, nije bilo dovoljno. Srpski pokret obnove uložio je puno truda i zbog toga i želi da afirmiše odluku Vlade i saglasnost odgovarajućih odbora da se jedan ovakav zakon pojavi na današnjem zasedanju i da se granica za koju ugovor može da postoji pomeri na 25 godina. To je u skladu sa onim što postoji u civilizovanom svetu i to je vreme za koje može da se povrati uložen novac, jer iskustva, pogotovu u zemljama koje su u promenama kao što je naša, govore da prvih pet do sedam godina isključivo gubi onaj koji ulaže i treba mu onaj ostatak da bi povratio novac. Nije to nikakvo čudo kada se zna da su u našoj zemlji komunalni sistemi veoma zapušteni i da treba mnogo ulagati, bez obzira na ono što danas svi dobro znamo. Računa se, oni koji su dosad, Beograda što se tiče razgovarali. Nisu bili u mogućnosti da za pet godina sklope bilo kakav aranžman sa Beogradom, svejedno da li se radi o prečišćavanju vode, o transportu, o nekom od drugih sistema. Oni su insistirali, tražili da se zakon usaglasi sa realnim mogućnostima. Ono što danas valja podsetiti, a verujem da vi to znate i ono što građani moraju znati, da su cene komunalnih usluga i dalje u nadležnosti Vlade i mi smatramo da jedan ugovor koji bude prošao sve ono što se ovim zakonom traži mora dobiti saglasnost Republičke vlade, da će odgovarajuće cene biti u onom i onakvom blagom porastu koliko budu mogućnosti građana da to izdrže i da bi sistem uopšte mogao da opstane i da bi onaj ko ulaže mogao da povrati svoj novac i da svima bude bolje. Drugim rečima, da se sistemi skinu sa budžeta i da se budžet koristi za one oblasti koje su neprofitabilne i koje treba od budžeta da imaju pomoć. Jedan segment u članu 8., koji nije predmet zamene, biće sigurno predmet naših daljih razmatranja i ja vas molim da imate u vidu da tamo stoji da se za obavljanje komunalne delatnosti javne rasvete ugovor zaključuje sa preduzećem koje vrši distribuciju električne energije na određenom području neposrednom pogodbom. Obzirom da onaj ko u Srbiji vrši distribuciju električne energije ima monopol, teško se možemo pogoditi da smo mi u Beogradu zadovoljni nivoom rasvete, pa ćemo stoga u daljim kontaktima sa Vladom pokušati da nađemo rešenje da rasveta u našim gradovima bude što kvalitetnija. Hvala.
Zahvaljujem. Da li se još neko javlja za reč? (ne) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 173, protiv dva, jedan uzdržan, jedan nije glasao, ukupno je prisutno 177 poslanika u sali. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2. amandman je podneo Zakonodavni odbor. Pošto su Vlada i Odbor za urbanizam i građevinarstvo prihvatili ovaj amandman, konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima. (niko) Pošto se niko ne javlja za reč, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Konstatujem da imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o komunalnim delatnostima u celini. Za 171, protiv niko, dva uzdržana, a dva narodna poslanika nisu glasala.Prisutno u sali 175 poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština velikom većinom usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o komunalnim delatnostima. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O NAČINU I USLOVIMA PRIZNAVANjA PRAVA I VRAĆANjU ZEMLjIŠTA KOJE JE PREŠLO U DRUŠTVENU SVOJINU PO OSNOVU POLjOPRIVREDNOG FONDA I KONFISKACIJOM ZBOG NEIZMIRENIH OBAVEZA IZ OTKUPA POLjOPRIVREDNIH PROIZVODA Primili ste Predlog zakona, koji je podnela Vlada Repbulike Srbije. Primili ste amandmane narodnog poslanika mr Tihomira Marjanovića. Narodni poslanik mr Tihomir Marjanović, na sednici Odbora za finansije, odustao je od amandmana kojim je predložio izmenu člana 12. važećeg Zakona. Primili ste izveštaje Odbora za finansije i Zakonodavnog odbora i mišljenje Vlade o podnetim amandmanima. Na sednici Zakonodavnog odbora narodni poslanici Milan Miković i Zoran Jovanović izdvojili su mišljenja. Otvaram načelni pretres. Da li predstavnik predlagača želi reč? (ne) Da li narodni poslanici koji su izdvojili mišljenje žele reč? Ima reč narodni poslanik Zoran Jovanović.
Gospodine predsedniče, kolege i koleginice narodni poslanici, Zakon ima takav naziv da kada bi se čitao pun naziv, odnosno pun tekst, isteklo bi mi vreme. Pošto je zakon kratak, a član 1. je nesporan, pročitaću član 2. i član 3. ovog zakona. (čita) Dame i gospodo narodni poslanici, kada je u određenim političkim krugovima u ovoj višeparlamentarnoj skupštini bila potrebna podrška što šireg biračkog tela sećate se nepravde koja je izvršena zakonima kojima je sprovedena nacionalizacija poljoprivrednog zemljišta svih vlasnika koji su imali preko 10 hektara 1953. godine. Tada je donet Zakon o poljoprivrednom zemljišnom fondu, pa bih ja ovu priliku iskoristio da odam počast pokojnom Milošu Moskovljeviću, jedinom narodnom poslaniku u Narodnoj skupštini Srbije koji je tada glasao protiv zakona o poljoprivrednom zemljišnom fondu. Lepa je bila zamisao SPS vlade pred prve decembarske izbore 1990. godine da se ispravi ova nepravda, jer je oduzimanje zemljišta vlasnicima preko 10 hektara obradivog zemljišta i onim licima koja nisu mogla da ispunjavaju obaveze iz obaveznog otkupa vršenakonfiskacijom. Imao sam prilike u svojoj dugogodišnjoj advokatskoj praksi u vreme stupanja na snagu i primene ovog zakona da pogledam sudske odluke iz perioda 46. do 49. godine, kada je ljudima zbog neizvršenja obaveznog otkupa izricana simbolična kazna zatvora od 20 dana i konfiskacija sve pokretne i nepokretne imovine. Dakle konstatovano je da je to nepravilno i da to treba vratiti. Zakon je lepo koncipiran: Ono zemljište koje se nalazi u društvenoj svojini na dan stupanja tog zakona na snagu vraća se, a za ono zemljište koje je otuđeno, koje ne ispunjava uslove za vraćanje raniji vlasnici imaju pravo na novčanu naknadu. Zakon je ustanovio supsidijarnu odgovornost, ako poljoprivredna organizacija kod koje se nalazi zemljište nije u mogućnosti da vrati, vraća opština, ako ne može da vrati opština, vraća Republika. Na sednici Zakonodavnog odbora pitao sam saveznog ministra za finansije koliko je do sada u praksi sprovođenja ovog zakona Republika Srbija novčanih sredstava isplatila po osnovu supsidijarne odgovornosti pravnim potomcima ranijih vlasnika i dobio sam odgovor da je to nula dinara. Šta se sada radi? Sada se eleminiše ova supsidijarna odgovornost Republike Srbije i ograničava odgovornost samo na poljoprivredne organizacije koje faktički ne postoje i koje su pred stečajem. Dakle, izigrani su oni ljudi koji su imali zračak nade da će ovim zakonom, koji je donet 91. godine, biti ispravljena nepravda, na čije su izvršenje čekali punih 50 godina. Sada će oni u narednih 10 godina u četiri godišnje rate biti obeštećeni. Ako ne može ta organizacija da plati, ne plaća opština, ne plaća Republika. Dražava je oduzela i država mora da ispravi tu nepravdu i prevashodno država od svojih sredstava, da li će to kako su neki u predizbornoj kampanji govorili prodajom vila na Dedinju ili iz nekih drugih sredstava, bila je i dužna da izvrši ovo obeštećenje. Ovde je najzanimljivije što predlagač zakona kaže da se za dospele obaveze iz stava 1. ovog člana plaća kamata u visini rasta cena na malo, a prema poslednjim podacima republičkog organa nadležnog za poslove statistike. Ovo je lažno nazvano "kamata". Jer, usklađivanje neke novčane vrednosti sa statističkim podacima po stopi cena rasta na malo nije okamaćivanje, nego zadržavanje vrednosti koja bi bila obezvređena zbog inflacije. Prema tome, predlagač koristi termin - kamata ane radi se uopšte o kamatama. Najspornija odredba je odredba člana 3. kojoj se daje retroaktivno dejstvo. Da objasnim šta znači ova formulacija. Šta to znači ako čovek ima rešenjeOpštinskog suda u Čačku od 24. oktobra 1995. godine gde je određena naknada za oduzeto zemljište ranijeg vlasnika, predlagaču Milanu Ćaloviću iz Beograda, Veri Jagodić iz Užica i Predragu Ćaloviću iz Beljine kod Čačka i Vitomiru Ćaloviću iz Čačka svakom po 888.964,57 dinara. To je bilo onda kada je jedan dinar iznosio jedanu marku. Sprovode ljudi postupak i normalno je da je obaveštena ona organizacija koja je otuđila to zemljište iz društvene svojine, to je Javno preduzeće EPS Drinske hidroelektrane i ovi predlagači su pokrenuli izvršni postupak kod Suda u Bajinoj Bašti koji je dana 23. januara 1996. godine doneo rešenjeo izvršenju i blokirao žiro račun navedenog javnog preduzeća. Međutim, šta se dalje radi? Navedeno javno preduzeće na mig nečiji iz Vlade, verovatno bivše ilisadašnje, najverovatnije i bivše i sadašnje Vlade Republike Srbije, ne radi preko tog žiro računa, nego se služi nekim drugim sredstvima plaćanja.Evoizvoda iz Zavoda za plaćanje gde se kaže da je 6.12.1997. godine vršeno plaćanje po asignacijipreduzeća "Geotehnika" - Deoničarsko društvo, znači dužnik i "Geotehnika" imaju međusobno dužničko - poverilački odnos da bi izigrali poverioce. Predlagači su nabavili i potvrdu Zavoda za obračun i plaćanje u Bajinoj Bašti, gde se kaže da je žiro račun EPS Hidorelektrane blokiran od 24.06.1997. godine i da na taj na dan taj iznosi 3.700.000,00 dinara. Dobijene podatke poverilac je dužan da čuva kao poslovnu tajnu, tako stoji u izvodu, a potvrda se izdaje kao dokaz radi namirenja tražbine i u druge svrhe se ne može upotrebiti. I ono što je šlag na tortijeste jedan dopis koji je aktuelni ministar pravde uputio cirkularnim pismom svim predsednicimaopštinskih sudova u Srbiji, a zaveden je u Ministarstvu pravde pod brojem 46-00-7/98-01 od 21.07.1998. godine (galama u sali). Evo, kopija je kod mene i svako može to da pročita. Umesto da ministar pravde štiti zakon i da se stara da ovi građani ostvare svoje pravo, on doslovno piše predsednicima opštinskih sudova ovako: "Povodom brojnih obraćanja sudova i drugih subjekata Ministarstvu pravde, vezanih za teškoće kod izvršenja pravnosnažnih sudskih odluka koje se odnose na isplatu novčanih naknada bivšim vlasnicima zemljišta, obaveštavamo vas da je Vlada Republike Srbije, na sednici održanoj 9. jula 1998. godine, utvrdila Predlog zakona o izmenama i dopunama - i da ne čitam dalje , već samo zadnji stav: "S obzirom na izneto preporučujemo da u svakom konkretnom slučaju, zavisno od stanja finansijskih sredstava, procenite mogućnost i potrebuda se zastane sa izvršenjem navedenih sudskih odluka do konačnog usvajanja zakona". Molim vas, ministar pravde zna da Zakon o izvršnom postupku ne poznaje institut zastoja u postupku. Tu važi pravilo - odlučiti u postupku rešenjem, zaključkom ili eventualno mirovanjem postupka, ako je u pitanju shodna primena Zakona o parničnom postupku. Ali, ministar pravde... (galama postaje sve jača).
Molim vas, budite ljubazni, privedite diskusiju kraju.
Gospodine predsedniče, ja imam pet minuta, s obzirom da je toliko vremena proteklo u dobacivanju.
Ne, nemate pet minuta. Evo, već imate minut na to dobacivanje.
Evo i gospodin Jovan Krkobabić, koji takođe dobacuje, umesto da se brine o penzionerima.
Gospodine Jovanoviću, nije na vama da opominjete, ja ću da opomenem.
Za sve što sam rekao imam pismenu dokumentaciju i iz ovih razloga poslanička grupa Srpskog pokreta obnove ne može podržati predlog izmene ovog zakona. Hvala.
Ko se dalje javlja za reč? Pantelija Petrović.
Gospodine predsedniče, dame i gospodo narodni poslanici, poslanički klub SPO ne može prihvatiti ovaj predlog zakona ni u načelu ni u pojedinostima. Zašto? Zato što on ne obavezuje nikoga da obeštetioštećenog. Talas boljševizma zapljusnuo je naš narod preko leđa seoskih domaćina, preko leđa svih koji su nešto posedovali. Jedini greh tih ljudi je bio to što su nešto posedovali i bili su po svom opredeljenju antikomunisti. Nisu mogli da prihvate kolektivizaciju, jer su znali da to ne vodi nigde. Doživeli su to što su doživeli. Zašto se vi radikali bunite kada ste po svom opredeljenju antikomunisti. I posle 50 godina hoćemoda ispravimo višedecenijsku nepravdu. Hoćemo li? Ovim zakonom - ne. Možda je Vlada htela da pokaže dobre namere, ali dobrim namerama je popločan put u pakao - kaže Dante. Hajde da donesemo zakon koji do kraja rehabilituje te ljude i u celosti ih obeštećuje [[na primedbu iz klupe zašto on to piše]] Ja sam pisao zato što sam jedan od onih koji su pretrpeli tu nepravdu. Uostalom, gospodine predsedniče opomenite ministre da se malouozbilje, oni jesu veliki fizički, ali treba da porastu malo i da budu veliki i po ponašanju.
Bez dobacivanja!
A da Vlada nije imala poštenu nameru da oštećene do kraja obešteti potvrđuje i rečenica u tekstu koja kaže: "Predloženim rešenjem sprečiće se, kako se očekuje, da veliki broj poljoprivrednih organizacija prestane sa radom". Pa ta razmažena dečurlija, koju je stvorio prošli režim, a koju ovaj režim uporno brani, troši nezarađeno već 50 godina i troši pare onih koji zarađuju i srpsku poljoprivredu gura put Somalije. Umesto da se danas 10 miliona ljudi na ovim prostorima kvalitetno hrani, pošto imamo uslova, danas imamo situaciju da se vrlo nekvalitetno hranimo zbog politike Vlade koja je na sceni. Gospodin potpredsednik Vlade Šešelj je na prošloj sednici rekao: Gospodo seljaci, mi smo mnogo učinili, mogli smo i da vam ne kupimo pšenicu po ceni od 1,20 dinara i mogli smo da izađemo na berzu i kupimo upola jeftinije. Mogli su, a možda i nisu. Možda bi neko bio i uhapšen kad bi izašao van granica ove zemlje, ali je isto tako - da nije ova vlada podržala mere Savezne vlade sa kojima Savezna vlada ograničava, odnosno određuje firme koje se mogu baviti prometom hlebnog žita i mi bismo valjda proizvođači na nekoj našoj berzi prodali po daleko većim cenama. Uostalom, dozvoljavamo da se Vlada ne stara o nama na ovaj način kako se stara. Jer, ovakvim ponašanjem ona kopa jamu, ali nadam se da će ih stići ona narodna: "Ko drugome kopa jamu sam će u nju upasti". Novčana naknada, kako se kaže u daljem tekstu, koju je utvrdio sud plaća se u roku od 10 godina u jednakim tromesečnim ratama, a po isteku godine od dana pravnosnažnosti sudske odluke. A mogli ste da dodate još jednu rečenicu: platićemo u narednih 10 godinabonovima ili tačkicama, pa s obzirom na materijalno stanje seoskih domaćina, koji su dovedeni u tu situaciju zbog politike ove vlade,možda će imati potrebe da tačkicama i bonovima u narednih 10 godina kupuju odevne predmete svojoj deci. No, hajde da se ne prepucavamo. Usvojite li ovaj zakon, biće prisutna još jedna nacionalizacija i to je veća nepravda nego ona kad je započeta. Na sceni je dakle obavezan otkup, ovo nije prodaja, ovo je posle 10 godina, predaja svega onogašto seljak proizvede, pa stoga ako se nekome desi da i ne možeda proizvede ono što Vlada očekuje, može se desiti da i postojeće imanje bude nacionalizovano i konfiskovano. Molim vas da se ovaj predlog zakona, u ime svih seoskih domaćina, povuče iz procedure i uskladisa interesima oštećenih, a na opštu korist društva. Ovako, štitimo kolhoze i dalji razvoj poljoprivrede je nemoguć. (na dobacivanje iz poslaničkih klupa) Ovo jeste istina, izađite gospodo na tribine širom Srbije pa recite seljacima, pa recite da je to tako. Lako jedobacivati iz poslaničkih klupa - "nije valjda". A ja vam odgovaram - jeste valjda. Ovakvom politikom Vlade se sahranjuje srpsko selo i to će se kao bumerang vratiti socijalnim nemirimau velikim urbanim sredinama. Molim predlagača,Vladu, da povuče ovaj tekst iz procedure i usaglasi ga sa interesom oštećenih. Hvala lepo.
Zahvaljujem. Ima reč Zoran Kostadinović.
Dame i gospodo, cenim ovaj predlog zakona, i mislim da je to jedan od retkih zakona, koji može da pokaže da mi želimo da se približimo Zapadu. Vrlo često kada hoćemo nešto da kažemo, naročito i kada je ministar govorio, kaže - to je ipak i po zapadnim uzorima, uvek uzimamo zapad kao uzor. U Timočkoj krajini su ljudi dosta dobro obavešteni šta se događa u Rumuniji i Bugarskoj. Tamo su mnogo ranije usvojili jedan ovakav zakon, ali su ga usvojili na bolji način. Oni su vratili svuda gde su mogli. Kod njih nije ostala društvena svojina kao neki ostatak, koji će biti smetnja da se vrati imovina. Uglavnom, možda ne sva, ali u većini slučajeva je vraćeno. Ovo je jedan od zakona koji bi nas pred svetom zaista pokazao kao demokratsku zemlju, kao zemlju koja je napustila diktaturu proletarijata, kao višepartijsku zemlju, i zemlju koja rehabilituje jedan deo našeg naroda, koji je ni kriv ni dužan, naročito u vreme prinudnog otkupa, postradao, bio ponižen, obrukan i opljačkan. Dobro bi bilo ako bismo u ovom trenutku ovaj zakon povukli iz procedure i pustili ga na široku narodnu diskusiju i obavezno pozvali i oštećenu stranu, znači onu stranu, koja je prošla kroz kazamate, čupanje brkova, koja je stradala po ovim zakonima, koji su donošeni tada u jednopartijskom sistemu. Znači bez njihove saglasnosti i njihovog mišljenja o ovom zakonu vrlo teško ćemo doći do pravih rešenja. Verujem da među vama skoro niko nije čak ni bio rođen ili su svi bili mladi i nema potrebe da se taj sukob iz građanskog rata proširuje i dalje u Srbiji. Srbija mora da postane demokratska zemlja, kao sve druge zemlje, koje je okružuju i da ne bude više straha u njoj, da ne bude više sile i bezakonja. A to ćemo postići, upravo na taj način ako u diskusiju o ovom zakonu uvedemo onu oštećenu stranu. Nije samo po tom osnovu, imamo još puno problema. Imovina dinastiji Karađorđević nije vraćena. Mnogim ljudima, koji su optuženi, koji su pripadali, da tako kažem,drugoj strani, nacionalističkoj strani u građanskom ratu, nije vraćena. Ovo je zaista tema koja je dobra. Ovaj dobar zakon bi nas približio svetu i skinuo bi sa nas taj oreol da smo i dalje komunistička, jednopartijska i diktatorska država.
Gospodine predsedniče, gospodo poslanici, Zakon o vraćanju zemljišta i isplaćivanju istog, koje je konfiskovano zbog neizmirenih obaveza iz obaveznog otkupa poljoprivrednih proizvoda treba pozdraviti, ako ni zbog čeg drugog onda zbog jedne velike nepravde učinjene seljacima pre 50 godina. Zakon je trebalo da se donese i usvoji mnogo ranije, kako bi ti nesrećnici, kojima je oduzeta zemlja, mogli za života da osete radost ispravljene nepravde nad njima. Prinudni otkup poljoprivrednih proizvoda, kako i sama prva reč označava, bio je sproveden pod prinudom, često i vrlo represivno, moralo je da se isporuči, nije se pitalo kako. Druga reč - otkup - znači da je od strane potražioca, države, otkupljeno nadoknađeno. A nadoknađeno je tako da ako je roba vredela 100 dinara, nadoknađena je u stvari stvarna vrednost jedne desetine od robe i to u bonovima. Sa bonovima je mogla da se podigne neka roba, kao što je komad tekstila, neka alatka, posuđe. Prinudni otkup poljoprivrednih proizvoda bio je sproveden samo u Srbiji i Vojvodini. Na Kosovu ne. U drugim federalnim jedinicama bivše Jugoslavije - Sloveniji, Bosni, Hrvatskoj, Crnoj Gori, nije sproveden. Dešavalo se da je kvota za neko domaćinstvo, na primer od dve tone pšenice bila neizvodljiva, jer je rodila samo jedna tona, pa je proizvođač bio prinuđen da ponudi neke kućne dragocenosti, na primer dukate drugom domaćinu, koji je imao neke male tržne viškove, da bi sam izmirio zaduženje u otkupu. Ali, mnogi seljaci nisu mogli da ispune uslove u otkupu, pa im je zemlja konfiskovana, često sva koju su imali, a oni su proglašavani za državne neprijatelje i osuđivani na robiju od nekoliko godina. I sada se priča da Zabela nikad nije bila tako popunjena zatvorenicima, kao u vreme otkupa. Mnogi seljaci su umrli po kazamatima, a mnogi su i skratili svoj životni vek po izlasku sa robije od posledica tamnovanja. Poštovane kolege poslanici, svako ko je pročitao roman Danka Popovića "Priča o Milutinu" zna kako je okončao Solunac iz Prvog svetskog rata u zatvoru, koji je osuđen na osnovu neizmirenih obaveza iz obaveznog otkupa. Kao što sam na početku pohvalio inicijativu za donošenje zakona za vraćanje zemljišta, tako smatram da je sam zakon vrlo loš i na štetu seljaka. Predlagač zakona, odnosno Vlada kao da se trudila da posle nepravde od 50 godina produži tu nepravdu za još desetak godina. Kako drugačije tumačiti povraćaj i isplatu na osnovu člana 12 Zakona o načinu i uslovima priznavanja prava i vraćanja zemljišta? Član 12. b) Zakona kaže: Kada je visinu novčane nadoknade utvrdio nadležni sud, naknada se plaća u jednakim tromesečnim ratama u roku od 10 godina. Tražim da se u ovom skupštinskom domu izmeni član 12b) da, ako se isplaćuje, da se isplati odmah po pravosnažnosti sudske odluke, najkasnije do jedne godine i u 12 mesečnih rata. Isto tako smatram da obradive zemlje ima dovoljno za povraćaj u državnoj svojini, koja se po mnogim državnim poljoprivrednim dobrima nalazi u parlogu, ne obrađuje se. Možda bi bilo najbolje da se menja i zakon u celini, jer ovaj koji će danas u ovom domu biti izglasan skupštinskom većinom, ne valja u celini. Hvala.
Ima reč poslanik Nebojša Atanacković.
Poštovane kolege narodni poslanici, poštovani predsedniče, želeo bih pre nego što kažem nešto o ovom predlogu da se možda zapitamo svi zajedno da li smo za to da se nepravde, a morate se složiti sa mnom da je bio opšti društveni konsenzus još od 1991. godine da je to nepravda, treba otkloniti. Svako od nas može da ima ovakvo ili onakvo mišljenje o pojedinim odredbama zakona. Jasno je i onaj ko pravi zakon, ko ga predlaže i mi ovde koji ga usvajamo možemo da pogrešimo, možemo jednostavno da se ne složimo da li je bolje ovako ili onako, ali osnovno je kod ovoga da moramo zaista da pokušamo da se složimo da se radi o ispravljanju istorijske nepravde, da se radi o tome da ova zemlja poput drugih zemalja koje su pravile slične nepravde moraju, da bi se svrstale u red ostalih zemalja sveta, da tu nepravdu zaista na pravi način isprave, a plašim se da ova promena Zakona koji je trenutno važeći ne garantuje to o čemu govorim. Između ostalog, zamoljen sam od strane Lige za zaštitu privatne svojine i ljudskih prava, koja ima svoje ekspoziture, svoje članove, svoje organizacije u više od 30 gradova u Srbiji, oni su mi napisali jedno javno saopštenje u kome smatraju da ovakvo rešenje u Zakonu predstavlja najavu još jednog prinudnog otkupa poljoprivrednog i jednog dela građevinskog zemljišta. Dalje, ovde imam jedan drugi dopis koji dolazi od sličnog udruženja, to je Udruženje građana za vraćanje uzete imovine iz Sombora, ali je interesantno da se oni pozivaju na to da iz sada važećih zakonskih propisa proizilazi da je vlasnik zemljišta, koje je u društvenu svojinu dospelo oduzimanjem od bivših vlasnika, Republika, pa stoga ne može Republika ovim zakonom prebacivati obaveze koje proizilaze iz tako stečene imovine na neke druge subjekte, na pravna lica, u ovom slučaju neke poljoprivredne organizacije, niti na opštine. Nisam pravnik i sa te strane ne mogu baš da kažem kako ovo stoji, ali mi liči na logično, na realno, da ako je to imovina u svojini države, da bi država trebalo da stoji iza obeštećenja onih bivših vlasnika kojima je ta zemlja oduzeta. Ja bih se složio, mogao bih se složiti i čak uvažavam razloge koji su pragmatični i koji govore da ne treba nekada dirati u neke zaokružene posede. Da li se tu radilo o nekim poljoprivrednim kombinatima ili o nekim drugim slučajevima, jer često se to onda može odraziti na poslovanje tih privrednih subjekata. Međutim, mi se s druge strane zalažemo za vlasničke promene, zalažemo se za privatizaciju, pa na neki način mislim da bi se možda moglo i da se moglo u ovakvom predlogu malo više razmišljati i o tome i pokušati kroz neki vid privatizacije da se ova nepravda otkloni. Ovako, s jedne strane imamo nove latifundiste, imamo čak mnoge članove nekih stranaka koje govore da su leve orijentacije, koje imaju po hiljade hektara zemlje koje trenutno kupuju, a s druge strane se oni naslednici kojima je to ostalo i kojima je trebalo da ostane na ovakav način oštećuju. U krajnjoj liniji ova rešenja bi mogla i da prođu ako ne bi bilo baš onako primetno, a moji prethodnici koji su govorili o ovom zakonu su to i rekli, da se ne pokušava na pravičan način obeštetiti vlasnike. Znači, moglo bi to da bude i deset godina, a moglo bi biti i slično ovome, ali bi morali da se uvedu neki realni pokazatelji koji ne bi obezvredili tokom tog drugog perioda plaćanja ono što se plaća.
Ima reč narodni poslanik Bojan Kekić.
Poštovani predsedniče, kolege poslanici, dobro je poznato ko je inicirao 1991. godine donošenje ovog zakona i ja sam isprovociran diskusijom mojih prethodnika, s obzirom na činjenicu da niko od njih do sada nije rekao u kom stepenu je zakon sproveden. Preko 90% ljudi koji su imali pravo po ovom zakonu su ga ostvarili. Ove dopune i izmene Zakona u stvari predstavljaju vrlo realnu osnovu da i oni kojima se to duguje, da se na najrealniji način namiri, a ujedno vodeći računa da pojedine privredne organizacije i preduzeća, a samim tim i budžeti opština, normalno funkcionišu. Predlagač zakona je vodio računa da se i vrednost zemljišta koje je sada procenjeno i kroz izvršne presude, računa na rast cena na malo. To jeste institut koji revalorizuje vrednost jedne stvari.
Ja ću govoriti kao i uvek vrlo kratko, jer mi srpski radikali uvek govorimo kratko i jasno. Ja bih rekao da su neki od prethodnih govornika jednostavno plakali na tuđem groblju. Većina od njih verujem nije ni pogođena, ni oštećena ovim, a ni prethodnim zakonom. Dakle, nemaju interes da o tome razgovaraju i predstavljaju nekog drugog. Ja sam tipičan predstavnik onih koji bi, kako oni kažu, trebalo da bude oštećen ovim zakonom. Mojoj familiji svojevremeno oduzeta je jedna ogromna količina zemlje, trebalo je to da se vrati, nešto od toga je vraćeno i u tom smeru bih sugerisao Ministarstvu finansija da još uvek, ako postoji i gde postoji poljoprivredno zemljište, da se to što pre realizuje. Međutim, činjenica je da sada ostale nadoknade koje nisu izmirene poljoprivrednicima, ta dugovanja, dakle, učinjene su velike nepravde i tu se slažem, ali sada su dužnici otprilike neke društvene firme ili već bilo ko da je dužnik. Znate da opštine ne mogu te tolike dugove namiriti, znate kakvi su nam opštinski budžeti, znate kakvo je stanje u Republici. Treba li Republiku za to teretiti? Ako se povedemo ovim novim zakonom koji predviđa da to izmire direktni dužnici, oni koji su trenutni vlasnici te zemlje sada, trebamo li ih opteretiti do te mere da im blokiramo žiro-račune, da te firme ugasimo i da posle one nepravde koja je napravljena pre 50 godina danas napravimo još jednu nepravdu i da danas mnoge ljude ostavimo bez posla, da mnoge firme zatvorimo, da ih dovedemo zaista u nezavidnu situaciju. Mislim da to ipak ne treba činiti, iako smo ja i moja familija nekada davno oštećeni ovim zakonom, ali verujte u Drugom svetskom ratu su mnogi glave izgubili i posle Drugog svetskog rata doneti su zakoni po kojima su neki izgubili imovinu, ali sve je to prošlost. Danas treba gledati kako preživeti i nije interes ni meni ni mojoj familiji da zatvorimo neko preduzeće koje bi nam namirilo dugove za našu zemlju, koju nismo već posedovali pedeset godina. Znači, ko nije za pedeset godina uspeo da stabilizuje svoje domaćinstvo, ko nije uspeo da obezbedi sebi egzistenciju do danas, mislim da ne bi trebalo da se namiruje na taj način što će mnogo ljudi unesrećiti i neke firme zatvoriti.
Da li se još neko javlja za reč? (ne) Zaključujem načelni pretres. Molim narodne poslanike da postave svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje Predlog zakona u načelu. Za 152, protiv 23, uzdržanih nema, nije glasalo pet, ukupno je prisutno 180 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. O zakonu u pojedinostima razgovaraćemo sutra u 10,00 časova. Nastavak sednice sutra u 10,00 časova. Hvala vam na saradnji. Poštovani narodni poslanici, nastavljamo rad Druge sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 1998. godini. Prema službenoj evidenciji, današnjoj sednici prisustvuju 154 narodna poslanika. Radi utvrđivanja kvoruma za rad Narodne skupštine molim narodne poslanike da ubace svoje identifikacione kartice u poslaničke jedinice elektronskog sistema za glasanje. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je dovoljno narodnih poslanika i da, prema tome, postoji kvorum za rad Narodne skupštine. Obaveštavam Narodnu skupštinu da su pozvani da sednici prisustvuju: predsednik, potpredsednici, ministri i sekretar Vlade Republike Srbije, kao i sekretar Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo. Prelazimo na 13. tačku dnevnog reda: PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O NAČINU I USLOVIMA PRIZNAVANjA PRAVA I VRAĆANjU ZEMLjIŠTA KOJE JE PREŠLO U DRUŠTVENU SVOJINU PO OSNOVU POLjOPRIVREDNOG ZEMLjIŠNOG FONDA I KONFISKACIJOM ZBOG NEIZVRŠENIH OBAVEZA IZ OBAVEZNOG OTKUPA POLjOPRIVREDNIH PROIZVODA Podsećam vas da smo na jučerašnjoj sednici obavili načelni pretres o 13. tački dnevnog reda i da je Narodna skupština prihvatila Predlog ovog zakona u načelu. Otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 2., kojim je predloženo dodavanje novog člana 12b, amandman je podneo narodni poslanik mr Tihomir Marjanović. Vlada, Odbor za finansije i Zakonodavni odbor nisu prihvatili amandman. Da li neko želi reč? (ne) (Poslanik Marjanović odustao je od amandmana.) Vlada Republike Srbije predložila je da odredba člana 3. Predloga zakona ima povratno dejstvo. Prema članu 137. stav 3. Poslovnika, kad predlog zakona sadrži odredbe za koje se predviđa povratno dejstvo, prilikom glasanja o tim odredbama Narodna skupština posebno odlučuje da li za to povratno dejstvo postoji opšti interes. Odbor za finansije je ocenio da postoji opšti interes za povratno dejstvo odredbe člana 3. Predloga zakona. Da li neko želi reč? (ne) Molim narodne poslanike da radi utvrđivanja kvoruma ubace svoje kartice u poslaničke jedinice. Imamo kvorum. Stavljam na glasanje predlog Vlade Republike Srbije da odredba člana 3. Predloga zakona ima povratno dejstvo, za koje postoji opšti interes. Za 152, protiv 26, uzdržalo se 5, nije glasalo 6, ukupno je prisutno 189 narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova utvrdila da postoji opšti interes za povratno dejstvo odredbe člana 3. Predloga zakona. Da li još neko želi reč o Predlogu zakona u pojedinostima? Ima reč narodni poslanik Dragan Veselinov.