Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, nastavljamo rad Šesnaeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Prelazimo na pretres u pojedinostima o 9. tački dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O FINANSIJSKOJ PODRŠCI PORODICI SA DECOM. Saglasno članu 90. stav 1. Poslovnika Narodne skupštine, obaveštavam vas da su pozvani da sednici prisustvuju: Radomir Ratko Dmitrović, ministar za brigu o porodici i demografiji, Mirjana Radanović, vršilac dužnosti sekretara Ministarstva za brigu o porodici i demografiji, Aleksandra Čamagić, vršilac dužnosti pomoćnika ministra za brigu o porodici i demografiji i Milena Antić Janić, rukovodilac Grupe za populacionu politiku i finansijsku podršku porodici sa decom u Ministarstvu za brigu o porodici i demografiji. Primili ste amandmane koje su na Predlog zakona podneli narodni poslanici dr Aleksandar Martinović, Snežana Paunović i Đorđe Milićević, kao i Odbor za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva. Narodni poslanik dr Aleksandar Martinović, pisanim putem, povukao je amandman na član 3. Predloga zakona. Primili ste izveštaje Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo i Odbor za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva o podnetim amandmanima. Pošto je Narodna skupština obavila načelni pretres, saglasno članu 157. stav 3. Poslovnika Narodne skupštine, otvaram pretres Predloga zakona u pojedinostima. Na član 1. amandman je podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović. Predstavnik predlagača prihvatio je amandman na sednici Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva. Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva prihvatio je amandman. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije. Konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Da li neko želi reč? Za reč se javila narodna poslanica Jasmina Karanac. Izvolite.
Zahvaljujem, potpredsednice Jevđić. Koleginice i kolege narodni poslanici, Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom za nas socijaldemokrate Rasima Ljajića je od velike važnosti, jer su socijalne teme, odnosno socijalna zaštita u korenu imena naše stranke i temelj na kome počivaju sve vrednosti koje baštini SDPS. Srbija ima zakon kojim se uređuje ova oblast, a pred Narodnom skupštinom su izmene kojima se roditeljski dodatak povećava sa 100 na 300 hiljada dinara. Ovim izmenama, kao što smo čuli juče u obrazloženju, one se odnose na prvo dete koje je rođeno posle 31. decembra 2021. godine. Trista hiljada dinara za prvo dete nije mali iznos i svakako je dobrodošao za poboljšanje uslova za novorođenče, kao i za zadovoljenje osnovnih potreba u najranijem periodu bebe, jer će se celokupni iznos isplaćivati jednokratno. Izmenom ovog dela zakona, gde se za 200.000 dinara povećava iznos za prvo dete, država pruža podršku, pre svega, porodicama sa slabijim materijalnim stanjem, porodicama sa decom sa smetnjama u razvoju, ali i deci bez roditeljskog staranja. Ovo je, takođe, i značajna mera populacione politike koja će postati sastavni deo zakona i ideja je da posluži kao podsticaj rađanju dece. Da li će ona dati pozitivne rezultate, to niko ne može da garantuje. Dosadašnja iskustva govore da mere za podizanje nataliteta koje su dale rezultat u jednoj zemlji, nisu uspele u nekoj drugoj, ali to ne treba da nas obeshrabri i mi treba da nastavimo da podstičemo natalitet. Srbija i pored toga što je višestruko povećala sredstva za podsticaj rađanja, i dalje ima negativan prirodni priraštaj i to je problem ne samo naše zemlje, već se sa tim demografskim problemima suočava i cela Evropa. Stopa nataliteta je svuda niska. Ako uzmemo u obzir pandemiju, gde je povećana stopa mortaliteta, zatim, ekonomsku krizu, onda dolazimo do nepovoljnih rezultata i do usložnjavanja problema. Upozoravajuća je činjenica da mi ovu godinu završavamo sa 70.000 manje ljudi u odnosu na prethodnu samo po osnovu prirodnog priraštaja, a da ne govorimo o emigraciji. To je broj ljudi jednog većeg grada u Srbiji. Zato je jasno što je rešavanje demografije visoko na listi prioriteta i ono mora biti nacionalno pitanje broj jedan u Srbiji. Bez podmlađivanja stanovništva nema ni jake ekonomije, jer na mladima je da usvajaju nova znanja, da prihvataju nove tehnologije i nove izazove za budućnost, a na državi je da vodi dobro osmišljenu populacionu politiku, da donosi ona zakonska rešenja koja doprinose ostvarivanju prava mladih na stvaranje porodice, uvažavajući pritom pravo svakog pojedinca da slobodno odluči da li će i koliko dece imati. Ono što su identifikovani kao najveći problemi mladih kada je u pitanju stvaranje porodice je posao i stambeno pitanje, jer složićete se, teško je u 21. veku očekivati da se neko odluči na brak i decu ako ga roditelji izdržavaju i ako u istom stanu žive dve ili tri generacije. Svesna ovog problema, država je, donoseći mere populacione politike predviđene ovim izmenama i dopunama zakona, predvidela pravo na novčana sredstva za izgradnju ili kupovinu stana, odnosno stambene jedinice po osnovu rođenja deteta. Pravo na ova sredstva stiču majke za dete rođeno 1. januara 2022. godine i kasnije, pod uslovom da im je to prvi stan u vlasništvu. Ovo je dobra podsticajna mera naročito ako se ima u vidu pravo da na nju imaju majke za dete rođeno posle 1. januara 2022. godine bez obzira da li im je to prvo ili imaju stariju decu za koju nisu lišene roditeljskog prava, odnosno decu o kojoj brinu. Ono što majke treba da znaju je da zahtev za ostvarivanje ovog prava, odnosno novčane pomoći podnose preko jedinica lokalne samouprave u roku od godinu dana od rođenja deteta. Takođe je važno napomenuti da stambena jedinica izgrađena ili kupljena iz ovih podsticajnih sredstava nije predmet zajedničke imovine, već ona predstavlja posebnu imovinu majke i nije predmet deobe. Kada sve ovo uzmemo u obzir nameće se zaključak da su ove zakonske izmene deo ukupne brige o deci, da daju poseban podsticaj rađanju, kao i materijalno ugroženim porodicama i deci bez roditeljskog staranja i pokazuju nam jasno opredeljenje države da stalno unapređuje socijalnu zaštitu. Takođe, ovaj zakon je važan segment ukupne populacione politike Srbije, jer demografija je pitanje opstanka i jedno od najvažnijih političkih pitanja i, ukoliko je populaciona politika dobro osmišljena i ukoliko smo odlučni da je sprovedemo, ona je, ne mogu reći garancija, jedna realna osnova za podizanje nataliteta i opstanak. Ništa od toga neće biti i ne možemo očekivati vidljive rezultate ako mlade ne motivišemo i ako im ne stvorimo uslove da ostanu u Srbiji, da ovde formiraju porodicu i rađaju decu. Mladi hoće posao, hoće stabilnost, hoće sigurnost, hoće zdravu životnu sredinu. Na nama je da uradimo sve što možemo, a Srbija čini mnogo u tom pravcu. Svakako deo populacione politike i stvaranje ambijenta za ostanak mladih su i putevi koje gradimo i fabrike i naučno-tehnološki parkovi i škole, vrtići, bolnice i ulaganje u obrazovanje, unapređenje života na selu. Sve su to investicije za budućnost koje osiguravaju i radna mesta i osnov za sticanje dodatne vrednosti i udobniji život građana. Mislim da je ključ svega međusobno poverenje i podrška između mladih i države. Država treba da čuje mlade, da ima sluha za njihove potrebe, da ih osnaži, da im omogući da učestvuju u donošenju zakona u kreiranju politika i odluka, da omogući njihovu samostalnost i da im bude konstantna podrška. Mladi treba da imaju poverenja u državu, da budu informisani, zainteresovani za politiku, za poslove od javnog interesa, da budu posvećeni demokratskim vrednostima, da budu politički aktivni, da iznose svoje mišljenje i da učestvuju u kreiranju budućnosti zemlje. Jedino takav odnos može biti pretpostavka za rešavanje izazova sa kojima se trenutno suočavamo, ali i onih koji nas čekaju u budućnosti. Što se tiče ovoga, ali i ostalih predloga zakona koji su na dnevnom redu ove sednice, SDPS će u danu za glasanje podržati sve predloge. Hvala.
Zahvaljujem. Reč ima narodna poslanica Milanka Jevtović Vukojičić. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovana predsedavajuća, uvaženi ministre sa saradnicom, Odbor za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva razmatrao je jutros predlog amandmana koji je na član 1. podneo narodni poslanik dr Aleksandar Martinović i šef poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu. Predlagač izmenama i dopuna Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom prihvatio je amandman, a i Odbor je na svojoj sednici jednoglasno prihvatio ovaj amandmana dr Aleksandra Martinovića. Zašto? Zato što se amandman dr Aleksandra Martinovića odnosi na poboljšanje osnovnog teksta zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom koji svakako jeste krupan i značajan iskorak u smislu da je roditeljski dodatak 300% povećan za prvo dete i sada iznosi 300 hiljada dinara. Takođe, napravljen je istorijski iskorak u osnovnom Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom u smislu toga da se sada prvi put majka, po osnovu rođenja deteta, ukoliko nema rešeno stambeno pitanje, može obratiti državi i da dobije novčana sredstva za izgradnju ili kupovinu stambene jedinice, kuće ili stana. To do sada nikada nije bio slučaj. Ono čime je šef poslaničke grupe Aleksandar Vučić – Za našu decu, njegov amandman, unapredio ovaj zakon i što su predlagač i Odbor prihvatili to je da se amandmanom precizira da se i po osnovu rođenja drugog deteta može dobiti jednokratna novčana pomoć u iznosu od 100 hiljada dinara, kao i da se jednokratna novčana pomoć u istom iznosu od 100 hiljada dinara može dobiti i po osnovu rođenja trećeg deteta. Svakako da je ovo ogroman iskorak, jer ovakva definicija do sada nikada nije postojala u zakonima koji su se odnosili na finansijsku podršku porodici sa decom. Na ovaj način se jasno pokazuje da država i te kako vodi računa o svojoj Ustavom predviđenoj ulozi, a Ustavom predviđena uloga države je da doprinese blagodeti, kako porodice, tako roditelja, tako i deteta. To je deo socijalne politike, ali deo i demografske, i populacione politike. Puno pričamo o ovome od 2012. godine kada je SNS preuzela vršenje vlasti i, naravno, odgovornost za vršenje vlasti, jer sve ove godine sistematski smo radili na unapređenju zakonodavnog okvira koji se tiče poboljšanja nataliteta u Republici Srbiji. Ono što posebno želim da istaknem jeste da su vizija i misija politike Aleksandra Vučića da se u Srbiji poboljša natalitet, da se u Srbiji rađa više dece, da u Srbiji bude više kolevki. Glavni inicijator i pokretač stvari, ovih izmena, izmena i dopuna ovog zakona jeste predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić. Kolika je njegova briga prema ovoj oblasti ukazuje i ta činjenica da je prošle godine, prilikom formiranja Vlade, upravo formirano posebno ministarstvo, a to je, gospodine Dmitroviću, Ministarstvo na čijem ste čelu – Ministarstvo za brigu o porodici i demografiju. Pad nataliteta, negativan prirodni priraštaj nije nešto što se javilo ni juče, ni pre pet godina, ni pre 10 godina, ni pre 20 godina. Ovo je pitanje koje se tiče Republike Srbije od 50-ih godina prošlog veka, a postalo je alarmantno 70-ih godina prošlog veka. Međutim, šta se od 50-ih godina pa do danas dešavalo? Ništa. Prvi koji je ispod tepiha izvukao pitanje populacione politike, ne samo kao pitanje, nego kao problem koji je od nacionalnog i strateškog značaja za Republiku Srbiju, problem koji treba rešavati upravo je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić. U tom smislu, sem što će roditeljski dodatak ostati isti kao u prethodnom zakonu za drugo i treće dete u onim mesečnim iznosima, ovim amandmanom se menja to što će roditelji dodatno dobiti jednokratnu novčanu pomoć za drugo i treće dete rođeno posle 1. januara 2022. godine u iznosu od 100 hiljada dinara. Moram da kažem još nešto. Do 2012. godine niko se ovim pitanjima nije ni bavio, ni pitanjem nataliteta, ni pitanjem dece. Dragan Đilas i žuto tajkunsko preduzeće pljačkali su kompletan narod. Najveća katastrofa koja je u stvari mogla da pogodi Srbiju i njene građane je vlast žutog tajkunskog preduzeća, jer su za 12 godina vladavine opljačkali državu Srbiju i njene građane za 100 milijardi evra. Dragan Đilas je opljačkao gradski budžet grada Beograda za milijardu i 200 miliona evra, a lično se obogatio za 619 miliona evra. Naravno da o deci i potrebama dece apsolutno nije vodio računa, već je pokušavao da ih potkrada zarad ličnog bogaćenja na svakom mogućem koraku i kroz nezakonit obračun naknade za boravak dece u dečijem vrtiću i kroz izgradnju kuće „Velikog brata“, gde je stajalo u Ugovoru da se gradi objekat od opšteg društvenog interesa, a u stvari je bio objekat za punjenje privatnih džepova Dragana Đilasa. Danas je situacije sasvim drugačija. U svakom gradu, u svakoj opštini, u svakom selu ne postoji predškolska ustanova ili osnovna ili srednja škola koja nije rekonstruisana ili potpuno nova izgrađena. Ja dolazim iz opštine Priboj. U opštini Priboj je potpuno rekonstruisana, po najmodernijim svetskim i evropskim standardima, OŠ „Desanka Maksimović“, ali i srednja Mašinsko-elektrotehnička škola, rekonstruisana druga OŠ „Vuk Karadžić“ u Priboju, kao i rekonstruisana OŠ „Branko Radičević“ u Priboju. Moram ponovo da napomenem, zato što je zapadni deo Srbije do 2012. godine bio potpuno zapostavljen, kao naravno i čitava Srbija od strane žutog tajkunskog preduzeća, gradovi i opštine u zapadnom delu Srbije nazivane su „dolinama gladi“. Dolazim iz Priboja, Priboj je jedna od opština koja se upravo tako nazivala „dolinom gladi“. Lično mi je poznato da su majke u to vreme za doručak deci kupovale po jedno jaje, ali zanate kako? Na veresiju. U vreme Dragana Đilasa, prosečna plata u opštini Priboj bila je 20.000 dinara. Danas je ona preko 450 evra, sa tendencijom da i dalje raste, jer u Priboju je otvorena jedna od najsavremenijih industrijskih zona koja zapošljava veliki broj radnika, a sem toga, u okviru same industrijske zone počela je sa radom, odnosno radi Visoka tehnička škola koja školuje inženjere, upravo da bi našli posao i zaposlili se u ovom gradu. Takođe, želim da istaknem i primer posete predsednika Aleksandra Vučića opštinama zapadne Srbije. Pre svega želim da istaknem posetu Novoj Varoši u kome je rekonstruisana i izgrađena osnovna škola u Novoj Varoši. Vrednost te škole je 500 miliona dinara. Škola ima bazen, ima najbolje uslove za učenje i najbolje uslove za rad prosvetnih radnika. I ne samo to, predsednik Srbije Aleksandar Vučić bio je u poseti Sjenici, opštini koju je žuto tajkunsko preduzeće zaobilazilo u širokom luku, jer im je najverovatnije bilo poznato da je u Sjenici bilo jako hladno. Predsedniku Republike, Aleksandru Vučiću, nije bilo teško da ode u Sjenicu i da sa sjeničkim gorštacima razgovara o svim onim problemima koji ih muče. Ali, kada su u pitanju deca, moram da istaknem da će u Sjenici biti izgrađena osnovana škola vredna 10 miliona evra u koju će đaci iz Sjenice ići i za koju se kaže da će biti škola 22. veka. Sve ovo što radimo, odnosno sve ono što radi i Vlada i naš predsednik Aleksandar Vučić, rade radi toga da bi građanima u Srbiji bilo bolje. Srbija na prvom mestu, a završiću rečima upravo predsednika Aleksandra Vučića: „Da žive sva deca Srbije“.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Milija Miletić.
Zahvaljujem se, doktore Orliću. Uvaženi ministre sa saradnicom, poštovane kolege, evo lepe stvari koje ćemo današnjeg dana odraditi, o kojima govorimo, to je pomoć našim novorođenim bebama od Nove godine, od 1. januara 2022. godine. U narednom periodu sigurno će imati mogućnost, naša deca, da imaju svaki dinar koji dođe kod njih. To je nešto što mnogo znači. Ja sam i juče hteo da govorim, ali evo današnjeg dana bih da iskoristim ovo vreme koje mi dozvoli gospodin Orlić, pošto moram ispoštovati kolege. Uvaženi ministre, vi ste juče nagovestili još lepih stvari osim onih 300.000 hiljada za svako novorođeno dete od 1. januara 2022. godine, da će sada biti još nešto. Evo, još jedna velika stvar, to je po 100.000 dinara za svako drugo i treće rođeno dete isto u 2022. godini od 1. januara i plus ona sredstva koja se daju svakog meseca narednih godina. Mislim, to su stvarno pozitivne stvari koje do sada nisu bile. Ja kao čovek, prethodni period, do 2014. godine, bio sam predsednik opštine u Svrljigu, gde sam u okviru svojih aktivnosti imao i tu obavezu i gledali smo kao lokalna samouprava da stimulišemo rađanje na neki način. Pomoć smo davali kroz program koji je donela Skupština još 2011. godine. Mi smo tada izdvajali sredstva za svako novorođeno dete, nezaposlenu porodilju, za bračnu zajednicu i imali smo mogućnost, odvajali smo, davali smo 50% više za onu decu koja se rode u seoskim područjima, za onu bračnu zajednicu, nezaposlene porodilje koje žive u seoskim područjima, za njih je bilo 50% veće izdvajanje. Cilj toga jeste da se stavi akcenat na ta naša seoska područja, pa sam ja i ovde više puta govorio, ali ovo je stvarno velika stvar za sve nas, za svakog našeg građanina, za svako novorođeno dete koje će biti rođeno u 2022. godini, to je stvarno velika stvar, ovoliki novac, da se pomogne toj porodici, tom mladom bračnom paru, tom detetu, to je stvarno velika stvar. Ja sam siguran da ćemo mi od 2022. godine, u novom mandatu koji će biti posle izbora, siguran sam da će građani Republike Srbije prepoznati sve ono što se radi, što se gradi, što se pravi, što se izdvaja, što se pomaže. Svaki čovek, svaka žena, svako dete, da li on živi u Svrljigu, Beloj Palanci, Gadžinom Hanu, da li on živi u Sjenici, Tutinu, da li živi u Beogradu, Novom Sadu, to je velika stvar, to dobra stvar i ja sam siguran da će građani Srbije to prepoznati. Svaki kilometar puta što se uradi, svaki objekat, da li je to škola, da li je dom zdravlja, da li je neki novi klinički centar, to su sve stvari koje su vidljive. Za sve nas ovde što radimo u Skupštini, mi govorimo jezikom da se čuje, da se zna, a konkretne stvari koje radi predsednik Srbije, to je stvarno vidljivo u svakom mestu, u svakom trenutku. Mi smo unazad nekoliko dana, predsednik Srbije bio je kod nas na teritoriji niškog okruga, trebao je da dođe kod nas u Svrljig, ali smo se u okviru svojih obaveza dogovorili da će to biti u toku prve trećine sledeće, 2022. godine. Ja sam siguran, ono što je urađeno da će to narod prepoznati, znati. Ovde govorimo samo to da ljudi treba da znaju, a uvek se možemo setiti perioda 2000. godine, 2002, 2003, 2004. kada su uništavana preduzeća koja su imala veliki broj radnika, kada su čerupana na najgori način. Zbog 100 grama kafe neko uništi neko preduzeće koje vredi, recimo, dva miliona evra ili tako nešto. To samo kažem figurativno, ali to su sve rezultati nečega što je bilo loše. Još jednom, evo današnjeg dana, govorimo i o ovim amandmanima koji su stvarno prepoznatljivi, dobri, koji će dati mogućnost da se stimuliše rađanje, da se stimuliše porodica, da se stimuliše brak. Znamo da iz braka, muško i žensko, može se roditi dete. Uvek, vi ste o tome govorili da porodica treba da bude u prvom planu, na prvom mestu i ja tako isto mislim. Inače, ja sam oženjen, imam, dao Bog, ćerku i sina, očekujem da ću biti i deda naredne godine, to su sve lepe stvari, to je dobra stvar i u svakom momentu podržavamo da porodica je osnovna ćelija našeg društva. Tu ćeliju, porodicu mi moramo čuvati, negovati. Nama ne smeta ako neko nešto govori iz tih evropskih zemalja, nama to ne smeta, dobre su sve one stvari, od njih možemo da uzmemo koje su dobre stvari, ali one koje su loše stvari, da stavljamo porodicu na neko drugo mesto, a da stavljamo nešto na prvo mesto što ne daje rezultate. Svi znamo šta znači organizam. Svi znamo na koji način organizam funkcioniše, ćelija, porodica, to je osnovna stvar u našem društvu i u našoj državi. Siguran sam da ćemo u narednoj godini imati mogućnost da se neke stvari do prave, poprave, da se obezbede sredstva, da se izdvoje više sredstva za porodice koje žive u seoskim područjima, za porodice koje žive u opštinama koje su demografski najugroženije, u porodicama gde one porodice koje žive u gradu, a žele da pređu u selu i sutra tamo stvaraju, da rađaju tamo decu i tim ljudima mora da se iznađe mogućnost da ima veća primanja, jer verujte mi, ljudi, život u mom Svrljigu, život u nekom selu našem, u selu blizu Svrljiga ili Gadžinog Hana, Bele Palanke, kada tamo neko stvori porodicu, kada tamo se rodi dete, toj porodici moramo, osim ove pomoći što dajemo mi sada, što nosimo sada ovaj zakon, to je super, ali normalno to možemo nadograditi kada dođe vreme sledeće godine, da nadogradimo da tim ljudima moramo obezbediti još dopunska sredstva, jer on tamo da bi ostao da živi on nema one uslove kao onaj što živi u gradu. Zbog toga mislim da je potrebno i ja ću normalno svim srcem podržati ovaj Predlog zakona, a to je nešto najbolje, jer bez porodice, bez dece nema ni života u našoj Srbiji. Drage moje kolege, uvaženi ministri, još jednom vama želim uspešan rad i u narednim godinama na mestu ministra. Drage moje kolege, građani Srbije, evo, ja bih za kraj još jednom, podržaću predloge ovog zakona i ovih zakona zato što to i zakoni donose dobro našoj Srbiji i još jednom bih kao poslanik, kao predsednik USS, svim građanima Srbije poželeo srećnu Novu godinu, božićne praznike, sa željom da ova nova 2022. godina bude rodna i blagorodna kako na njivi, tako i u kući. Sve najbolje i živela Srbija.
Hvala vam. Reč ima narodni poslanik Nebojša Bakarec.
Hvala vam poštovani predsedavajući. Poštovani gospodine ministre sa saradnicom, poštovane dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani, dakle naravno da ću svim srcem da podržim ove amandmane na zakon o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci i porodicama sa decom i sam, naravno, zakon, ali ja ću to staviti i u jedan širi kontekst, naravno, reći ću, ono što je predsednik Vučić obećao povodom demografskih mera to je sprovedeno, o tome je govorio i ministar i to izvanredno i pohvaljujem rad gospodina ministra uprkos nekim teškoćama koje je on imao i njegovo ministarstvo od onih osnovnih teškoća koje su imali pa čak i sa prostorijama, jer kako će Ministarstvo za demografiju da radi ako ima problema i sa prostorijama. Srećom, ti problemi su rešeni i dobili smo populacione mere, ali naravno da nijedna vlast ni posle 10 godina ne može da reši populacione i demografske probleme koji traju, pazite, bukvalno stotinama godina, gde smo mi dolazili do ovoga do čega smo došli. Naravno, imali smo neke zaista objektivne teškoće. Dva svetska rata, gde u Prvom poginulo gotovo 60% muške populacije, nešto drugačije ali takođe strašno je bilo u Drugom svetskom ratu, imali smo, da se ne vraćam još toliko u prošlost - 500 godina pod Turcima nas je žestoko demografski koštalo, koštalo nas je žestoko i bombardovanje pod NATO-om i sada imamo 10 godina najbolju vlast u poslednjih 100 godina, koje preduzima ozbiljne demografske mere, pa i to se odnosi i na ove amandmane. Čuli ste koleginicu Jevtović Vukojičić koja je izvanredno rekla šta se predviđa, a ja ću staviti ovo u jedan širi kontekst. Naime, da bi većina u Srbiji, naravno i manjina, zalažem se i za njihova prava, ostvarila mogućnost da rađa ovu decu koja će dobiti i da bi se ostvarile ove porodice koje će da izrode ovu decu koja su nam potrebna i da bi dobile ovu finansijsku pomoć, potrebno je zaštiti ljudska prava većine, naravno i manjine, ali i većine i potrebno je obezbediti ravnopravnost i većine, naravno i manjine, ali ponavljam - i većine i potrebno je zabraniti diskriminaciju naravno manjine, ali potrebno je zabraniti i diskriminaciju i većine. Podsetiću samo da mi još uvek nismo izglasali malopređašnje izveštaje o kojima smo raspravljali, pa ću nešto i o tome reći, Zaštitnika, Poverenika i Poverenice. Naravno da ću ja glasati, rekao sam, za ove amandmane i za ovaj zakon i glasaću naravno i za te izveštaje, ali u ovom kontekstu ovog zakona ću ukazati na određene probleme koji se tiču rada i naravno ovoga što sam govorio o većini, većini populacije u Srbiji, koji se tiču rada Zaštitnika, Poverenika i Poverenice, ali naravno glasaću za njihove izveštaje zbog toga što je veliki deo njihovog rada i aktivnosti prosto pozitivan. Moje kritike će se odnositi na samo mali deo njihovog rada i čućete to. Na samoj sednici nadležnog Odbora za ljudska prava ja sam izneo određene primedbe. Recimo, tiču se ljudskih prava junakinje Dragice Gašić, to je jedina Srpkinja koja živi u Đakovici. Predložio sam Poverenici i Zaštitniku da pomognu gospođi Gašić. Možda će još neko poželeti da se vrati u Đakovicu, upravo neka porodica koja će imati pravo na ovaj zakon, pa da bismo im to obezbedili moramo da obezbedimo i prava jedinoj Srpkinji koja tamo živi za sada, a to je Dragica Gašić, jer do sada u ovoj godini ni Poverenik ni Poverenica, pardon, ni Zaštitnik građana nisu uradili ništa da pomognu Dragici Gašić. To je jedna od najvećih srpskih heroina, a pogotovo među onim ženama koje su žive. Ona je hvala Bogu živa i zdrava i živi u Đakovici, usamljena žena, Srpkinja jedina bez igde ikoga, živi u Đakovici. Kao što Kancelarija za KiM pomaže gospođi Dragici Gašić tako mogu da joj pomognu i Poverenica i Zaštitnik i u javnosti bi jako dobro odjeknula vest da su se Poverenica i Zaštitnik sastali sa gospođom Dragicom Gašić bilo na KiM ili van i da su rekli da će da joj pomognu na svaki način, pogotovo savetima koje oni mogu da joj daju, koji se tiču njenih ljudskih prava. Ako to ne uradimo, neće biti povratka onda na KiM i ovih porodica koje imaju pravo da ostvaruju prava shodno ovom zakonu. Dakle, ukazaću i na određene pojave i probleme koji se ne nalaze u izveštajima, a tiču se jednostavno prava, i to ćete čuti, dece recimo predsednika Republike. Pitanje je – da li Zaštitnik i Poverenica, recimo, osećaju humanu ljudsku potrebu da reaguju na višegodišnju sistematsku diskriminaciju, dehumanizaciju i ne nametnutu neravnopravnost porodice predsednika Republike? Ukazaću na slučaj diskriminacije sina predsednika Republike koji ima 23, 24 godine i upravo je u godinama kada on može da zasnuje porodicu koja će možda ostvariti prava shodno ovom zakonu, a kako će on da ostvari to pravo i kako će da zasnuje porodicu Danilo Vučić kada je godinama sistematski diskriminisan, nametnuta mu je neravnopravnost i proglašen je za kriminalca, saradnika nekih kriminalnih klanova i izmišljeno je hiljade laži o njemu? Naravno, jedna od tih laži je naravno da je bogataš. Kako on može normalno da zasnuje porodicu kada je izložen ovome? On nije političar, nije funkcioner, izložen je strahovitoj medijskoj diskriminaciji i radi se o diskriminaciji po osnovu pripadnosti jednoj porodici, odnosno diskriminaciji po osnovu političkih ubeđenja i njemu je ugrožen život svime ovim što mu rade Đilasovski mediji već najmanje tri godine, a verovatno i više. Radi se o novom vidu diskriminacije uperenom protiv jedne porodice i protiv ne samo toga nego i članove i simpatizera SNS i to je ona većina u Srbiji, to je deo one većine u Srbiji o kojoj sam govorio jer samo članova SNS ima 750 hiljada, pa pomnožite to sa brojem članova porodice, to je ukupno recimo tri, pa ćete doći do dva miliona, a uračunajte još i simpatizere pa ćete videti da to zaista predstavlja većinu u Srbiji, a to dokazuju naravno i izbori unazad 10 godina. Od 2018. godine diskriminisani su i ocrnjeni gotovo svi članovi porodice predsednika Republike. Inače, pozitivno je u izveštaju to što Poverenica pominje da je osudila vređanje Darije Kisić i Milice Vučić i tim povodom Milica Vučić je sad punoletna, ali podsetiću na slučaj kada je bila maloletna, kada je bila dete, pa i ona valjda uživa neka prava ljudska i kao dete. Podsetiću na slučaj od 1. avgusta 2019. godine, kada su nadležni organi, svi smo zaboravili to, uhapsili, pazite, kriminalca, osobu sa debelim kriminalnim dosijeom, ime nije važno, ali to je Saša Petersen alijas Predić. Lice od 44 godine koje je nedeljama kod škole pratilo i snimalo i pripremalo napad na tada maloletnu Milicu Vučić, ćerku predsednika. Sva sreća uhapšen je, a on je još pri tom slao mejlove funkcionerima u pojedinim državnim organima, očigledno je čovek imao određenu dijagnozu, gde je najavljivao da će da izvrši napad. Ovim povodom lice je posedovalo i sve adrese na kojima žive, i to je slalo u mejlovima na kojima žive članovi porodice Vučić, sve adrese. Pogledao sa inače detaljno i hronološki u nazad i sajtove Zaštitnika i Poverenice, jer se tiču i ovog zakona i ustavio sam da se oni vrlo suženo i restriktivno bave naime svojim poslom. Oni se ponašaju u suštini kao zaštitnik manjina, što oni jednim delom i jesu, ali ne sasvim i ponašaju se kao Poverenica za zaštitu ravnopravnosti manjina, a naš Ustav predviđa da ove institucije štite sve građane, dakle i manjinu, po bilo kom osnovu, ali i većinu, to se zaboravlja. Znači, postavljam jednostavno pitanje, pa ko štiti ugrožena i zapostavljena prava i slobode samog predsednika i članove njegove porodice, ali i funkcionera SNS i simpatizera SNS. Ko štiti prava većine kada su ugrožena? Navešću primere dvostrukih aršina u radu ovih institucija koji se i te kako tiču ovog zakona, jer ako ne možete da obezbedite prava većini, ravnopravnost i zabranu diskriminacije većine, onda ćete teško moći da dobijete pune efekte ovog Zakona o finansijskoj podršci i izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom. Dakle, Poverenica je, što je pozitivno, svojevremeno oštro osudila i to ima u izveštaju razbijanje prozora i iscrtavanje grafita na fasadi zgrade hrvatskog doma u Novom Slankamenu i osudila je iste godine, to je prošle, dva pokušaja vandalizacije izloga Prajd info centra u Beogradu, koji inače nije oštećen, nego je samo pokušana vandalizacija. Međutim, sa druge strane, prostorije SNS širom Srbije od 2018. godine do danas su napadnute preko 50 puta sa nanetom ogromnom materijalnom štetom, a u jednom slučaju prostorije SNS su čak spaljene potpuno. Dakle, motivi su politički, tu se radi o diskriminaciji po osnovu stranačke pripadnosti, a to povezujem sa ovim. Do Đilasovog povratka u politiku 2018. godine bilo je svega 10 slučajeva napada na prostorije SNS od 2012. do 2018. godine, a od Đilasovog povratka u politiku 2018. godine do danas bilo je ovih 50 napada i to povezujem sa tim, dakle, upetostručio se broj napada. Ovo frapantno podseća na podatak koji je nedavno iznet, da otkada je Kurtijeva vlast na Kosovu da je broj napada na Srbe, na srpsku imovinu i na Srpsku Pravoslavnu Crkvu na KiM porastao za 50% od kada je Kurti preuzeo vlast. Da li vam se to čini sličnim nešto i da li vam je to povezano, pogotovo kad gledate da Kurti i Đilas jedan drugog, da su braća, da se hvale? Đilas je svojevremeno i te kako hvalio Kurtija, rekao je - onaj gospodin koji se zalaže za ljudska prava, sa njim bi kao Đilas mogao da sarađuje itd. Nije to slučajno. Dakle, Poverenica, sad govorim o dvostrukim aršinima, Poverenica i Zaštitnik nisu ni jednom, ne samo ovih 50, nego u svih ovih 60 slučajeva reagovali da bar jednom osude neki napad na prostorije SNS. Hoću da kažem isti aršini moraju da se primenjuju i na hrvatski dom i na Prajd info centar i na prostorije SNS. Naravno da ne govorimo o mnogobrojnim napadima i pretnjama smrću funkcionerima SNS. Dakle, opet smo došli do toga da su ugrožena i da se postavlja pitanje ko štiti ugrožena prava većine. Policija inače radi svoj posao. Često otkrije napadače, recimo na naše prostorije, kada su napadnute, kako bih rekao institucije poput hrvatskog doma ili Prajd info centra ili slični slučajevi, otkrije se gotovo 100% počinilaca u slučaju SNS otkrije se oko 50% počinilaca. Međutim, policija nije nadležna za ravnopravnost i za diskriminaciju. Izneću i dva primera nasilja koji upravo potkopavaju ovaj zakon o kome danas govorimo. Od stotine primera nasilja, dakle, početak predizborne kampanje, pre mesec danas je obeležilo nasilje Đilasovih funkcionera u Zaječaru koji su spalili automobil od gradonačelnika Ničića i njegove supruge, a policija je otkrila počinioca vrlo brzo i privela je Nenada Nikolova starog 34 godine, koji je u potpunosti priznao izvršenje krivičnog dela. Dovoljno je da pogledate njegov fejsbuk nalog, radi se o militantnoj i veoma politički opredeljenoj osobi. On je funkcioner Đilasove stranke SSP i sin je Đilasovih glavnih funkcionera u Zaječaru. Drugi primer koji se takođe desio pre mesec dana je slučaj Nikole Novakovića, sin potpredsednika Jeremićeve stranke, Borislava Novakovića. Taj Nikola Novaković je takođe punoletno lice, 26, 27 godina i u potpuno pijanom stanju je uništio 30 metara kvadratnih izloga prostorija SNS u Novom Sadu. Pomenuću i dve nedavne pretnje nasiljem. Jedna je od juče. Pazite, predsednik Oslobođenja, Mlađan Đorđević izvesni, ali i glodar jednog medija tj. tabloida, neki Petar Popović opskurni su vodili dijalog na tviteru pa su najmonstruoznije pretili zamenici predsednika našeg poslaničkog kluba i predsednici Odbora za kulturu, gospođi Sandri Božić i u svojim pretnjama, u tom razgovoru koji je iznet na tviteru, oni su pominjali i bandere i trojke. Na šta vas to asocira? Pretnja je jasna, Crne trojke kvislinga su za vreme Drugog svetskog rata ubijale Srbe i vešale ih na Terazijama na bandere. Pre neki dan je funkcioner, drugo lice, funkcioner D.S. po drugi put ove godine pretio šefici informativne službe, opet naše stranke, gospođi Vladanki Malović gde joj je ponovo pretio da će je ošišati do glave. Pretnja je jasna, a na šta nas to asocira? Nacisti su u koncentracionim logorima prvo do glave šišali žrtve, da bi upotrebili njihovu kosu. Da su ove pretnje upućene Mariniki Tepić reagovala bi EU, OEPS, UN i sva regulatorna nadzorna tela koja sam danas pominjao. Da li gospođa Božić i gospođa Malović imaju manja ljudska prava nego gospođa Tepić? Kada smo kratko razgovarali na sednici odbora, odgovor poverenice je bio korektan i dobro iznet, međutim, neprijatno i izneću vam to, vezano za KiM i ljudska prava, a i sprovođenje ovog Zakona o pomoći porodicama sa decom, neprijatno me je iznenadio odgovor Zaštitnika građana kada sam ga pitao, vezano za napade prostorija SNS, doslovce je gospodin Pašalić rekao – nisam sklon da obaveštenjima, deklaracijama i osudama upravljam javnim mnjenjem. To se tiče naših prostorija. A ja ću vam reći, posao Zaštitnika i Poverenice je upravo da obaveštenjima, deklaracijama i osudama upravlja javnim mnjenjem na pozitivan način da bi se sprečilo nasilje, dehumanizacija, diskriminacija i neravnopravnost. To je upravo njegov posao. Dakle, on mi je jasno rekao na sednici odbora da neće da osudi napade na naše prostorije. Što se tiče Dragice Gašić, Zaštitnik građana je rekao sledeće – što se tiče gospođe Gašić, ako smem sebi da dozvolim to pravo da kažemo da od razgovora sa njom, sumnjam da bi ona nešto imala, kraj citata. Šta sam mogao da razumem? Mogao sam da razumem da gospodin Zaštitnik građana koji nije Kurtijev zaštitnik, nego je srpski Zaštitnik građana i Zaštitnik građana Srbije, neće da pomogne Dragici Gašić uopšte. Mislim da tu nešto nije u redu, Dragica Gašić je srpska građanka. Sada ću takođe nešto reći o službi Poverenika za dostupnost informacija, koji se tiče opet ugrožavanja prava ovog mladog čoveka koga sam pomenuo, koji upravo, recimo, može i treba da zasnuje porodicu, Danilo Vučić, a evo primera šta mu rade. Dakle, skandal se ne pominje, naravno, u Izveštaju gospodina Poverenika za dostupnost informacija se tiče ove godine i skandal je nastao 10. novembra ove godine i slučaj potpuno podseća malo na onu knjigu Franca Kafke „Proces“, koja govori o onom Jozefu K. Tako u ovom slučaju, mi imamo Danila V. koga godinama progone mediji đilasovske partije, a da nikome nije poznata uopšte, niti postoji priroda njegovog sagrešenja. Tom procesu su se, ugrožavanje njegovih prava, ovog dana kog sam pomenuo, pridružili i službenici koji rade u državnom nezavisnom organu, odnosno službenici Poverenika za informacije od javnog značaja, koji su otišli u fizičku kontrolu rada sajta jedne vinoteke u kojoj, o čuda, baš slučajno radi Danilo Vučić, kako bi proverili da li, kako se na sajtu vinoteke štite podaci kupaca, pošto se radi o uglednoj firmi, uvoz-izvoz koja i putem sajta prodaje ono čime trguje. Ova vinoteka inače spada u jednu od najuglednijih kompanija u Srbiji, besprekornog ugleda, tako da sajt ove kompanije uopšte ne spada u rizične sajtove, te služba Poverenika nije imala nikakav osnov da ovaj sajt uvrsti u svoju kontrolu, ali su ipak to učinili i to je ekstremno čudno što su to učinili. Poverenik je sam rekao da se ne radi ni o kakvoj prijavi, ni o kakvoj sumnji, već o kao redovnoj slučajnoj kontroli. Mislim, rizik je bio nepostojeći oko ove kompanije, pa nisu ni trebali. Međutim, ono što ukazuje na sumnju predstavlja prvo činjenica da su kontrolu sajta, pazite, to je kompjuter i jedan rukovalac tog sajte, otišle čak tri osobe. Pa nisu otišli tamo da nose gajbe, nego jedna osoba za pet minuta prekontroliše sajt i kroz pet minuta razgovora sa rukovaocem sajta utvrdi sve. Oni su naravno otišli, to uradili i utvrdili da je sve u redu, a nisu tamo trebali ni da idu, ali otišlo ih je troje. E, sad ovde se radi o ključnom argumentu da li je to slučajno? To uopšte nije slučajno i odmah ću vam reći, radi se o verovatnoći da je to slučajno urađeno 1:1.000.000 da je ova vinoteka slučajno uvrštena u plan nadzora Poverenika. Zašto? Prvo, u Srbiji, da znate, postoji pet miliona sajtova i svi oni su teoretski predmet rada Poverenika. Oko dva i po miliona tih sajtova prikuplja podatke, nekakve podatke o građanima i oni mogu biti predlog kontrole Poverenika, a da vam kažem da iz Izveštaja 2019. godine sam video da Poverenik može da izvrši 500 kontrola sajtova godišnje, jer moraju fizički, između ostalog, tamo da odu. Znači, uporedite 500 prema 2,5 miliona, to vam je verovatnoća prva, tj. neverovatnoća od 1:5.000. Međutim, sam Poverenik dok je bio ovde rekao je da je on, da su poslali hiljadu kontrolnih listova kompanijama koje preko sajta prodaju preko veba svoje proizvode. Pazite, takvih sajtova i takvih kompanija ima u Srbiji najmanje 100.000, a on je poslao 1.000 kontrolnih listova. Dakle, to je sledeća neverovatnoća od 1.000:100.000. Treća neverovatnoća je da upravo u toj kompaniji slučajno kao radi Danilo Vučić i da oni baš tamo odu. Četvrta neverovatnoća vam je da u tu kontrolu ode gospođa Emina Kovačević koja je bila funkcioner DS, sada je verovatno SDS-a Tadićevog i koja je bila na Tadićevoj poslaničkoj listi 2016. godine. Neverovatnoća je još veća zato što majka Emine Kovačević je bila takođe funkcionerka DS, gospođa Rada Kovačević i ona takođe radi kod Poverenika i ona je četvrto lice u rangu, i to je sve slučajno. To vas dovodi do neverovatnoće od 1:1.000.000. Te, prema tome, ono što je gospodin Poverenik ovde rekao je jednostavno neistina. Nije slučajno izvršena kontrola, nego namerno. Pretpostavljam da on to nije znao, nego su mu stvar zakuvale majka i ćerka koje su povezane politički sa jednom strankom, naveo sam, ili dve, i one su uvrstile u plan ovu vinoteku i tada su pripremili ceo onaj plan koji su razotkrili novinari „Pinka“ i „Informera„ koji su otišli na lice mesta, a na lice mesta su trebali da odu đilasovski mediji, sve je bilo pripremljeno i ceo spin i cela laž, ali ih je neko osujetio. Onda smo imali scenu gde službenici Poverenika za dostupnost informacija beže da ne bi rekli neku dostupnu informaciju novinarima „Informera“ i „Pinka“ što je inače u suprotnosti sa opisom posla ovih službenika koji su bežali po ulici od ovih ljudi. Pa je ceo plan pao u vodu i to je bio ceo plan i ništa nije bilo slučajno. To, da li Poverenik kontroliše svoju službu gde ima sto zaposlenih, reći ću vam samo jedan detalj, Poverenik je u martu ove godine, ovu gospođu Radu Kovačević, koja inače od 15 godine radi kod njega u službi, unapredio i postavio je za četvrtu osobu njegove službe. Ni to nije slučajno, znate. Normalno da je ona bila u položaju da sa svojom ćerkom izvede sve ovo što sam opisao. Inače, sve ovo o čemu sam pričao i ove dve gospođe i svi ostali, kako da kažem, žuti koji rade u nadzornim organima i telima koje su inače žuti posejali do 2012. godine, ali podsetimo se da je Šabić radio do 2018. godine, a podsetimo se da je Saša Janković radio do 2017. godine. Dakle, do 2017. godine su pozapošljavali gomile žutih bivših funkcionera tamo. Šta to dokazuje? Svi ti ljudi i dalje rade tamo. To dokazuje da SNS ne otpušta nikoga, niti se sveti neistomišljenicima i to je sjajno. Inače, SNS zapošljava građane Srbije, a žuti režim je, da vas podsetim, od 2008. do 2012. godine otpustio preko 300 hiljada građana i to je velika razlika. Postaviću, približavam se kraju, neka pitanja. Recimo, da li je služba Poverenika tokom prethodnih godina ikada kontrolisala još jednu vinoteku? Odmah da vam kažem da nije. Da li je služba Poverenika za dostupnost informacija, ikada kontrolisala neku od mnogobrojnih kompanija Dragana Đilasa i Dragana Šolaka i Gojka Đilasa? Takođe ću vam odgovoriti, proverio sam, nije. Da li je ikada služba Poverenika kontrolisala stranku Dragana Đilasa, ovu sadašnju, koja takođe prikuplja podatke o građanima? Odmah ću vam reći, nije. Ali, podsetiću da je Šabić i njegova služba, da su svojevremeno 2014. godine po prijavi kontrolisali rad DS i podneo je Šabić, pazite, neverovatno, prekršajnu prijavu protiv Dragana Đilasa zbog zloupotrebe podataka 157 hiljada građana. To nisam izmislio ja, to kaže izveštaj KRIK-a. Đilas je osuđen na prekršajnom sudu 2015. godine da plati kaznu. Dakle, gde je rizično i gde je Poverenik treba da ide u kontrolu? Pa, u sadašnju stranku Dragana Đilasa i u sadašnje firme Dragana Đilasa, jer i one takođe prikupljaju, kao razne medijske kompanije, prikupljaju podatke o građanima. Tamo je rizik da ode. Da li će on tamo otići? Neće nikada. Pri kraju, uporediću, jer to do sada nisam čuo nikada ovde, i podsetiću na dva skandala iz 2014. godine kada je tadašnji Zaštitnik građana, Saša Janković i tadašnja Poverenica, Petrušić i tadašnji Poverenik Šabić, nisu reagovali ili su pogrešno reagovali u oba slučaja. Dakle, podsetiću vas da su inače svo troje postavljeni od strane DS Tadića, Đilasa ili su pre stupanja kao Šabić bili članovi stranaka DOS-a. Dakle, prvi skandal se dogodio 28. septembra 2014. godine kada je 20 žandara pretuklo Andreja Vučića, Predraga Malog i dvojicu pripadnika Kobri bez razloga, a umesto da zaštiti žrtve i osude napad i osude nasilje, Janković i Šabić su napali i osudili žrtve, osudili su Andreja zbog toga što je leđima napao 20 pendreka. Napali su bez razloga i tadašnjeg premijera Vučića. Umesto da osude napadače, oni su osudili žrtve. Petrušićeva je ćutala čime je, to je Poverenica tada bila, podržala nasilje. Mediji su, to je bitno, povodom ovog skandala, eksplodirali. S tim što su jedni napadali žrtve, a drugi su ih branili. Međutim, drugi skandal se dogodio 6. 12. 2014. godine, tri meseca posle ovog prvog. Tada je Đilas fizički napao bivšu suprugu, znate, dovodite u vezu sada neke godine, šta je bilo i kada, i njene roditelje, a inače, po svedočenju u MUP-u Vračar, sve troje, njegove bivše supruge i njenih roditelja, 7. 12. Đilasovo porodično nasilje se događalo i ranije i radi se o porodičnom nasilju u produženom trajanju. Hoću da kažem da i Đilasova deca, ova maloletna, takođe spadaju u krug i u porodicu koja možda dobije finansijsku podršku porodicama sa decom. I njihova prava štitimo. Đilas je, podsetiću, tada bio funkcioner, jer je bio predsednik Košarkaškog saveza Srbije. Tužilac nikada od 2014. godine do danas nije reagovao, i pored izjave tri žrtve u policiji, a ovo porodično nasilje Đilasovo nikada nisu osudili ni Zaštitnik, Saša Janković, ni poverenica Petrušić, a mediji su, što je vrlo čudno, tada, te nedelje i tog meseca, izvestili vrlo minimalno o ovom slučaju nasilja. Podsećam vas da su Janković i Šabić tri meseca pre toga potpuno pogrešno reagovali na nasilje nad Andrejem Vučićem - osudili su i napali žrtvu Andreja i njegovog brata, predsednika Vlade. A zbog čega uopšte nisu reagovali i osudili Đilasovo porodično nasilje? Zato što su njegovi drugari, on i Tadić su ih postavili, naravno da neće njega da napadaju. Ovim završavam, ovo je jedna pohvala, rad i postupanje sadašnje Poverenice, Zaštitnika i Poverenika su dokaz da su oni danas zaista nezavisni i od izvršne vlasti i od vladajućeg SNS. O tome svedoči ono što sam prethodno naveo, ona jedna stvar, da oni nikada nisu osudili ni jedan od onih 60 teških napada na prostorije SNS. Dakle, vidimo da je to ipak dokaz ove stvari koje sam izneo. Za kraj, svim građanima, svim zaposlenima u Skupštini, svima vama, predstavnicima koji sedite ovde, predsedavajućem, gospodinu ministru sa saradnicom i svima vama, dame i gospodo narodni poslanici, želim srećne božićne i novogodišnje praznike. Živela Srbija! Hvala vam.
Zahvaljujem. Na član 3. amandman je podneo Odbor za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva. Predstavnik predlagača prihvatio je amandman na sednici Odbora za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva. Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo smatra da je amandman u skladu sa Ustavom i pravnim sistemom Republike Srbije, pa konstatujem da je ovaj amandman postao sastavni deo Predloga zakona. Reč ima narodni poslanik Viktor Jevtović.
Zahvaljujem, predsedavajući, dr Orliću. Poštovani ministre sa saradnicom, cenjeni građani Republike Srbije, poštovani narodni poslanici, govoriću o amandmanu na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom. Predloženim amandmanom predviđa se kao novo pravo jednokratna pomoć za rađanje drugog i trećeg deteta. Ovo novo pravo značajno bi doprinelo rastu nataliteta i uspešnoj populacionoj politici koju sprovodi Vlada Srbije, na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem. Pravo na jednokratnu pomoć u visini od 100 hiljada dinara ostvaruje majka za drugo i treće dete, rođeno od 1. januara 2022. godine u Republici Srbiji. Osnovni postulat i načelo koji sprovodi SNS, na čelu sa Aleksandrom Vučićem, je bezbednost i socijalna sigurnost za svu decu i sve njene građane. Kakav je odnos bivši režim, predvođen Draganom Đilasom i njegovim probisvetima imao prema deci i roditeljima kada je zajahao Beograd i besomučno pljačkao resurse namenjene deci i porodiljama, da bi taj novac potom sejao po tajnim računima od Mauricijusa preko Amerike do Hong Konga i naprasno doživi demenciju i počne da bunca na temu vrtića, koje je duplo naplaćivao, gde mesta nije bilo za više od 20 hiljada mališana, ali je odrao zato kožu sa leđa roditeljima. Bahatog tajkuna nije bilo briga za porodilje od kojih je uzeo milione, kao i za penzionere. Jedina briga bile su mu sekunde na kojima je zgrtao milione. Kako kad govorimo o ovoj krucijalnoj temi da ne osetimo gađenje i gnev? Jer, danas ta ista multikom hobotnica pokušava očajnički da se dokopa gradske kase, ne bi li svoj nezasiti poriv prema novcu namirila ponovnom pljačkom, tragično zaglavljen u prošlosti, kada su vedrili i oblačili. Jedini plan koji imaju jeste da nasilno dođu na vlast. Zato naglas priželjkuju streljanje Aleksandra Vučića, njegove porodice. Mržnju koja kao vulkan kulja iz njihovih megafona, Marinike, Vuka Jeremića, Borka Stefanovića, Ćute Jovanovića i tako zeleni od besa, skupljeni pod istu pečurku ludaru, pozivaju na propast i nasilje, svesni da te pretnje i taj metak koji konstantno šalju Aleksandru Vučiću nije samo metak upućen njemu, nego većini građana Republike Srbije. Svojim rezolucijama o revanšizmu prete da će hapsiti, otimati, uništavati i zatvarati sve one koji ne misle kao oni, a streljati sve one koji im se suprotstave. Te neznalice koje su navikle da žive na tuđoj grbači, predvođeni mašinskim pregrejanim mozgom, naglas bulazne da su veći eksperti koji znaju bolje od Evropske komisije, Svetske banke i MMF-a. Nesposobni da bilo šta smisleno kažu i urade, ta bolumenta vodi kampanju na ulici nasiljem, uvredama, pretnjama koje su konstantno usmerene na predsednika Aleksandra Vučića kroz beskrajne medijske hajke, svesni da nikada nisu uradili ništa. Naša dela govore više od stotinu reči. Stotine fabrika, stotine kilometara puteva, bolnica, vrtića, škola i činjenica da je danas problem, ne samo u Beogradu, nego u celoj Srbiji, kako kažu ljudi, parkiranje, dok u njihovo vreme stotine hiljada otpuštenih radnika nije imalo ni za biciklu, možda samo opciju da negde pozajme novac za kartu u jednom pravcu, pognute glave i sa suzama u očima. Narod ne zaboravlja i neće više majke tako ispraćati decu, ali ni mafijaši upravljati našim životima kao što su tada. Narod je sit njihovih gluposti i bezumnih ideja gde je zdrava pamet davno rekla laku noć. To će im narod i reći ponovo 3. aprila na izborima. Narod vidi, narod zna da na čelu sa Aleksandrom Vučićem Srbija ide nezaustavljivo napred. Više nema vremena za čekanje. Aveti prošlosti neka ostanu u svojim podrumima i neka tamo uživaju u svom bunilu. Sa Srbijom koja radi, bori se, takmiči sa svetom i najzad u mnogo čemu pobeđuje, sa Srbijom koja bira život i bira budućnost snage mračne prošlosti nemaju ništa zajedničko i neće nikada više. Živela Srbija! Srećni praznici i Nova godina!
Hvala vam. Reč ima narodni poslanik Nenad Filipović. Izvolite.
Hvala, uvaženi predsedavajući. Dame i gospodo narodni poslanici, uvaženi ministre sa saradnicom, s obzirom da su danas na dnevnom redu amandmani koji su podneti na Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom, a ja smatram da je ovo najbitniji zakon o kojem ova Skupština može da raspravlja, ne samo sada, nego verovatno i narednih desetak godina, a njegova važnost ako ne da dovoljno dobre i očekivane rezultate će eksponencijalno da raste u narednim godinama, jer bilo koje druge zakone koje ovde usvajamo i sve što radimo džaba nam je ako nas nestane, a to je svake godine, kao što reče ministar, ove godine 70.000 će nas biti manje. Što se tiče samog Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, prvi put je taj zakon stupio na snagu juna 2002. godine. Sa određenim izmenama i dopunama došli smo i do 2017. godine, kada je izglasan novi zakon. Onda su bile dalje izmene i dopune tog zakona i videli smo da taj zakon nije dao očekivani rezultat. Ako pogledamo stopu fertiliteta koja je u stvari koeficijent koji pokazuje broj rođene dece po jednoj ženi u plodnom razdoblju njenog života od 15 do 49 godine i ako znamo da je stopa fertiliteta od 2,1% u stvari prosto obnavljanje, a mi smo 2000. godine imali stopu od 1,46%, a u narednih dvadesetak godina od 1,4% do 1,5%, onda vidimo da ove izmene i dopune i sam zakon nisu dali određene očekivane rezultate. Ovakvi statistički podaci, pored niza elemenata koji na njih utiču, jedan od njih je i kovid koji nas je trenutno zadesio, govore nam još jednu stvar, a to je da su porodice i tradicionalne vrednosti odavno na udaru. Mnogi pokušavaju da tradicionalnu porodicu oslabe i unište. Nemojmo i mi sami učestvovati u sopstvenom samouništenju, podržavajući određene grupe koje direktno ili indirektno udaraju na porodicu. Naravno, kada nešto ne daje očekivane rezultate, mora doći do nekih promena. Zato ovim izmenama i dopunama samog zakona mi podižemo nivo podrške porodicama sa decom. Dobro je što 200% povećavamo iznos od 100.000, znači na 300.000, ili tri puta povećavamo taj iznos, kao i što danas raspravljamo o amandmanima gde će i drugo i treće dete dobiti jednokratnu pomoć po 100.000 dinara. Poslanička grupa Jedinstvene Srbije će u danu za glasanje i sam zakon i ove amandmane podržati, jer i u samoj suštini i biti naše stranke jeste borba protiv bele kuge i borba za natalitetnu i populacionu politiku. Da li su ovo te mere ili bolje reći koje su to mere koje daju najbolje i najbrže rezultate, koje će ujedno dati konstantnost i stabilnost? To niko ne zna i kad bih znao, verujem da bismo svi mi oberučke to prihvatili. Čak mislim da na natalitetnu politiku jednog naroda utiču upravo njegove karakteristike i njegov mentalitet, pa mere koje možda važe u Švedskoj ili Nemačkoj u Srbiji ne važe, ili obratno. Čak mogu i sam da zaključim da možda mere koje važe na severu Srbije ne važe na jugu itd, ili u gradu i selu. To je sve nešto sasvim, po meni, normalno. Zato sam više puta ovde u parlamentu i govorio da sa ovakvim merama mora da se eksperimentiše. Ti eksperimenti nisu eksperimenti od mesec, dva ili šest meseci ili godinu dana, već često idu i deceniju, pa i više. Zato država, ali i lokalna samouprava od rođenja deteta mora da daje podršku i detetu i roditeljima, i to na taj način da svaki roditelj oseća jedan vid sigurnosti da će njihova deca, iako su oni možda slabije materijalne i finansijske situacije, imati dobre uslove i za život i za rad i za učenje. Lokalne samouprave moraju više da se uključe u rešavanje ovakvih problema. Ako lokalne samouprave nisu u mogućnosti da to same urade, mnoge stvari moraju da pređu na državni nivo u nekom obliku. Ja bih dao i neke primere. Na primer, ako imamo vrtiće, vrtići moraju da imaju dovoljno kapaciteta da prime svu decu. Mnoge lokalne samouprave, s obzirom da nemaju te potrebne kapacitete, izdvajaju subvencije, subvencionišu mnoge privatne vrtiće, ali i to je više puta nedovoljno. Mnoge lokalne samouprave daju i besplatan boravak deci, naročito za treće dete. Ali sve nam je to džaba ako ne postoje kapaciteti i vi ne možete vaše dete da upišete u sami vrtić. Što se tiče besplatnog školovanja, tu podrazumevam mnoge stvari, ali mislim da su najbitnije, koje moraju da pređu možda i na državni nivo, ako lokalna samouprava nije u mogućnosti to da radi, to je besplatan prevoz svih učenika od kuće do škole, i obratno, besplatan internet i besplatni udžbenici. Neke lokalne samouprave dodaju i još neke elemente, kao što su besplatna letovanja za završne razrede osnovne i srednje škole, kao i dodatna finansijska pomoć roditeljima sa decom. Ovo govorim upravo zbog ovih današnjih amandmana, jer ako ovakav vid pomoći porodica ne oseti kada ima prvo dete i kada zna da će imati problema da upiše svoje dete u vrtić, onda to destimulativno deluje na tu porodicu da ide na drugo i treće dete. Ovakvim amandmanom koji se sada predlaže i za drugo i za treće dete mislim da je to ogroman korak napred i mi ćemo zbog toga i podržati i ovaj amandman i ovaj zakon. Na kraju, rekao bih takođe, pošto se govori o tom eksperimentima, i to je za svaku možda i lokalnu samoupravu za sebe, i mi moramo da iskoristimo iskustva tih lokalnih samouprava koje su ovakvim radom postigle određene rezultate, a to je da je natalitetna politika dala rezultate. Jedna od takvih, ja sam o tome i govorio, to je upravo Jagodina, koja se od 2004. godine bavi takvom politikom i daje rezultate, da svake godine imamo po jedno odeljenje bar više đaka prvaka. Zato vas još jednom pozivam da, kao što će i Jedinstvena Srbija, svi mi podržimo ovaj zakon i ove amandmane. Hvala.
Hvala. Reč ima narodni poslanik Srbislav Filipović.
Hvala vam, predsedavajući. Uvaženi ministre, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani, ovo je, rekao bih, ključna tema za opstanak naše zemlje. Putevi su tu, gradimo ih, stotine kilometara, trenutno se u Srbiji radi na deset auto-puteva, otvoreno je, slobodno mogu da kažem, preko 250 novih fabrika, otvoreno je na stotine hiljada novih radnih mesta, pohapšene su i rasturene najveće kriminalne grupe, narko-klanovi, banka koja je pljačkala Srbiju je razotkrivena u prethodnom periodu i znamo svi dobro ko su ti ljudi, uspostavili smo neke od temelja za opstanak i razvoj naše zemlje. Pre svega, na vlasti danas imamo odgovornog političara, državnika i poštenog čoveka, koji iskreno voli svoju zemlju, koji iskreno radi za dobrobit naše države i svakog deteta koje živi u njoj. I da, deca su ono bez čega Srbije neće biti u narednom veku. Ako dozvolimo da nam lični interesi, lična zadovoljstva i sve ono što nisu deca bude ispred njih, onda ne možemo da računamo na to da će naša deca koju danas imamo i njihova moći da imaju mirnu budućnost, sigurno ne, ni sigurnu budućnost. Zašto ne mirnu? Pa sa raznih strana stalno Srbiji upućuju pretnje ovakve i onakve, pogotovo neki koji imaju teritorijalne pretenzije prema Republici Srbiji, oni koji su radili sve i rade na tome da otmu na kraju i Kosovo i Metohiju, oni koji bi čerupali i dalje Srbiju. Mi ne smemo da dozvolimo da deca koja će se rađati u budućnosti dočekaju neke nove crne dane. Znamo da tamo gde nema ljudi, pitanje je onda i kako opstaje ta teritorija u okviru te države. Dakle, ne samo što, recimo, danas ako mi imamo u proseku jedno i po dete, mada je to nekako ružno reći – 1,7, 1,5, 1,6, jedno ili dvoje dece po porodici, šta će ta deca sutra raditi ako ne bude bilo mnogo više dece nego što projekcije kažu, kakav je sada trend, da će biti za 10, 20 ili 30 godina. Zbog koga mi gradimo sve ove auto-puteve? Ko će da se kreće tim auto-putevima? Ko će da se vozi tim auto-putevima? Ko će da ode do spomenika Stefanu Nemanji i da se seća nastanka srpske srednjovekovne države? Ko će da obilazi naše manastire, te svetinje o kojima govorimo svakodnevno? Ko će da čuva te svetinje? Ko će da obnavlja škole? Ko će da obnavlja domove zdravlja, kliničke centre koje danas gradimo? Kome ćemo mi to ljudi da ostavimo? Da li da ostavimo onima koji su otimali Kosovo i Metohiju, onima koji bi otimali neke druge delove naše teritorije, ili hoćemo da imamo pretke koji će sa ponosom da se sećaju ovog vremena i da kažu – naši očevi, dede, pradedovi su zidali, mi to obnavljamo danas i nadograđujemo sve to, ili hoćemo da neki predak kaže bili su neodgovorni tada i da nam pljunu na sliku i da kažu – nisu vodili računa dovoljno. Nisu dovoljno ulagali u populacionu politiku i zato nas nema i zato nestajemo. Decenijama unazad, nikog nije zanimala populaciona politika. Sećam se jednog predavanja na državnom pravnom fakultetu jedan profesor je držao, to je neka 2002/2003. godina bila, kada je i to predavanje još tada bilo poučno, nije to daleko, to je 18 godina ministre, unazad, istorijski gledano to je kratak period, kada sam slušao sve ove projekcije koliko će nas biti 2050, pa 2080, pa, 2100. godine. Govorili su da ćemo 2050. biti manjina, bićemo i pre manjina ako ne budemo vodili računa o deci. Naravno, o deci vodimo računa tako što gradimo vrtiće, tako što pomažemo roditelje, tako što ulažemo novac da se pomogne porodicama za prvo, drugo, treće, dete, i ne samo ovaj novac koji daje republika, već i Grad Beograd izdvaja značajna sredstva za novorođenu decu i tako je u većina drugih lokalnih samouprava. Međutim, moramo da obratimo pažnju i na politiku. Rekao bih, da se mladima u Srbiji ogadila politika u prethodnih 20, ili 30 godina. Tu smo imali jedan ozbiljan odliv mozgova, pogotovo nakon 2000. godine do 2012. godine. Ozbiljan odliv mozgova. Ljudi su očekivali zaokret iz onog nekad jednopartijskog sistema, komunističkog, pa, došao je višepartijski, pa su očekivali nakon 2000. da će krenuti nešto da se ozbiljnije menja nakon završetka ratova, ukidanja sankcija, da će krenuti jedan opšti preporod i obnova Srbije. Međutim, krenuo je totalni sunovrat, neko je trebao da zakuca onaj poslednji ekser na kovčeg Srbije da ugasi svetlo i da kaže do viđenja, pokupi sve pare, i kaže – mi idemo negde na neke egzotične destinacije, vi koji ste ostali sačekajte konačni kraj. Srbija i građani Srbije, rekao bih, imali su tu sreću da nastane SNS 2008. godine, da 2012. godine ona dođe na vlast da krenu ozbiljne i korenite promene u Srbiji, uspostavili smo javne finansije i krenuli istinski da obnavljamo svoju zemlju. Naravno, pitanje uvek, da li danas možda nije kasno, da li možda nismo propustili neke poslednje vozove za demografski oporavak naše zemlje ili smo možda mi sada taj poslednji voz koji smo uhvatili da nešto uradimo kako bismo sačuvali ovu zemlju, i pre svega ovaj narod, jer nema zemlje bez naroda. Ako narod nemate nema te ni zemlju, jer narod je stvorio zemlju, nije zemlja sama od sebe nastala. Neki ljudi su napravili zemlju, neki ljudi su uspostavili te granice koje Srbija ima, neki ljudi su izgradili te kuće, te bolnice, te škole, te spomenike, sećamo se tih ljudi, ne dižemo im spomenike bez veze, takao što nam je došlo da idemo da dižemo spomenike iz ulice u ulicu ili da postavljamo neke table gde je neko živeo, i da dodeljujemo po nekim značajnim istorijskim ličnostima nazive ulica. To su ljudi koji su mnogo učinili za ovu zemlju zbog kojih mi danas jesmo ovde gde smo. Zbog kojih mi postojimo danas. Nemojte da se jednog dana, a to kažem i građanima i nama poslanicima ovde, zapitajmo se koliko ko od nas dece ima. Nemam pravo ja nekom da kažem ako nemam ni jedno dete, imam 40 godina, rađaj ti decu. Ne možemo nikog ni da teramo na to, ali moramo da govorimo koliko je i lepo imati decu. Pa, se svako od nas onda seti svojih predaka koji su možda u mnogo težim situacijama, svetskih ratova, balkanskih ratova imali po petoro, desetoro dece. Nisu oni tada imali ni moderne automobile, ni mobilne telefone, ni ne znam kakvu garderobu, nisu imali ni letovanja, ni zimovanja, ali su imali ono najlepše što možete da imate, a to je kuća, porodica i deca. Živeli su za decu. Nisu živeli za skupe cipele, nisu živeli da kupe najnoviji Ajfon kada izađe u septembru, nisu živeli za najnoviji Samsung na proleće kad izađe, nego su živeli za plač dece, za pelene. Nisu rekli, teško mi je da perem za bebom, nisu rekli mlada sam ili mlad sam, ima vremena, rodiću sa 50 godina, pa da budem deda svom detetu, da ne mogu da ga razumem, da ne možemo zajedno da pratimo vreme i njegovo odrastanje. To su strašno važne teme o kojima moramo da govorimo. Meni je žalosno da deo kolega baš briga za to, što ćaskaju međusobno. Molim predsedavajućeg, da opomene druge kolege poslanike da je ovo važna tema i to je pitanje za svakog od nas. Elementarne pristojnosti danas. Elementarna odgovornosti i prema sebi, ko će sutra vas koji danas imate 20 i 30 godina da pogleda kada budete došli u 50, 60, i zatreba vam lek. Ko će vam taj lek doneti? Ko će kada budete otišli u penziju, kada ne budete mogli da ode na pijacu umesto vas? Ko će jednog dana, ne daj bože da neko mora da se operiše, da se leči, ko će da vas obiđe? Ko će da prespava kod vas? Ko će da bude sa vama ako nemate dece ni unučiće. Neće onda biti ni komšija, svi će da odu ili ćemo da nestanemo. Toliko toga smo stvorili danas. Toliko žrtve je podnela i ova zemlja i toliko toga radimo od 2012. godine do danas, da ne smemo da propustimo tu šansu, tu poslednju priliku koju Srbija ima da opstane. Rekao sam, za koga pravimo ove fabrike? Ne pravimo sigurno za jednu ili dve generacije i da onda stavimo katanac, nego pravimo valjda neku projekciju kao što ima Aleksandar Vučić, viziju i danas razmišljamo šta će da bude 2030. godine. Pa, se tako projektuju i finansije, i planovi i pitanje bezbednosti i sve ostalo. Prvi put se tako u ovoj zemlji razmišlja danas. Prvi put ne razmišljamo od danas do sutra. Prvi put razmišljamo strateški, vizionarski. Mene je strah šta će biti ako ne budemo imali Aleksandra Vučića na mesto predsednika Republike. Gde će ova zemlja da ode ako je budu vodili oni koji neće da slušaju kada se govori o demografskoj politici, ako nas to ne zanima ili oni koji kažu, ma jedno mi je dete dosta. Pa, nije dosta, ne zato što vas neko tera da rađate, nego zato što smo za 60 godina u nazad, od 1945. godine na ovamo smo poremetili svoj sistem vrednosti, apsolutno. Zato što smo vaspitavani u pogrešnom smislu. Pa, neko kaže patrijarhalno vaspitavanje je oznaka nasilja, kako to reče jedan ekspert pre dva, tri dana iz Luksemburga. Skroz su uništavali srpsku porodicu prethodnih 50 ili 60 godina, dok nije postalo normalno da nemate decu, da dete bije roditelja, da se isvađamo svi međusobno, da ne razgovaramo što drugačije mislimo, da pozivamo na ubistvo predsednika Republike i nikom ništa, da nikakve nezavisne regulatorne organizacije, tela i ostali, koji primaju ozbiljne naknade na mesečnom nivou, njih ne zanima u opšte kada se kaže, predsedniče Republike seti se Čaušeskua kako su ga streljali, tako đeš ti da prođeš. To kaže, kako oni kažu, uvaženi veliki reditelj, Goran Marković i još dobije i nagradu u jednom od nedeljnika, označe ga kao ličnost godine. To prođe onako tiho, nema skandala oko toga, ništa. Čovek rekao i to je to i još dobije i nagrade, još je to ličnost godine. Da li smo mi svesni kolika se opasnost nadvija nad ovim društvom ako neko koga do smo juče koliko, toliko uvažavali i smatrali za ozbiljnog kulturnog radnika može da kaže takvu ludost, gadost, tako nešto odvratno i jezivo da predsednika Republike koji je kriv jer je izgradio sve što je izgradio, jer je oporavio Srbiju, podigao je, doveo nas dotle da možemo da ulažemo u oporavak populaciono demografski, da takvog čoveka postoje oni koji hoće da streljaju. I oni sebe nazivaju vrhunskim intelektualcima. Neću da kažem kako bih ja nazvao takvu osobu jer bih opet dobio po nekom kodeksu opomenu ili ne znam ni ja šta. A koji kodeksi važe za njih? Koja pravila važe za njih? Mene su proglasili ekspertom za vređanje. Ljudi, ja se iznerviram kada čujem da je neko mogao 619 miliona da prometuje za vreme dok je bio vlast, a nije imao cipele da kupi dok nije došao na vlast. I sad kad nije vlasti opet to slabije prometuje i prihoduje jer nije na vlasti, a mnogo je pametan. Evo, mogu da pitam i ministra i vas ostale – da li neko od vas ima desetine hiljada, a ne 619 miliona evra? Da li smo mi svi glupi ovde? Retardinarni, pa ne znamo da steknemo novac? Meni to uopšte nije smešno, meni je to žalosno. Žalosno je da u jednom društvu, takav čovek može da se kandiduje za bilo koju funkciju i nikom ništa. Kakva Agencija za borbu protiv korupcije? Pa, taj čovek je sinonim za lopovluk, sinomim za bahatost, sinonim za odliv mladih ljudi iz ove zemlje. Šta mlado? Pa, oni govore kako su mladi… to je čista nebuloza i laž. Koji normalan i mlad čovek može da bude na strani onoga koji ih je pokrao u stotinama miliona evra i zbog toga im napravio onakve klozete kakve su škole imale pre dolaska Aleksandra Vučića, onakve fakultete kakvi su bili pre dolaska Aleksandra Vučića, onakve puteve koje nismo ni imali, bolnice koje nismo imali, domove zdravlja koje nismo imali? Pa, koji mlad čovek može da bude za to? Koji mlad čovek može da bude za to i da podrži onog čoveka koji je njihove roditelje ostavljao bez posla, a svoje poslove odneo na preko 50 raznih računa širom Evrope i sveta, koji je leteo za više desetina hiljada evra na dnevnom nivou, još onako bahato dođe i kaže – pa, šta hoćeš ti, bre? Koji može policajcu koji ga samo zaustavi i radi svoj posao, uhvati ga u saobraćajnom prekršaju, da kaže – majstore, ti ćeš da ostaneš bez posla kad ja dođem na vlast. Da li jedan mladi čovek treba da ide na Policijsku akademiju i da onda zamišlja kad zaustavi nekog Đilasa da će ovaj da mu kaže – ti će da ostaneš bez posla i da se nikada nećeš zaposliti kad ja budem bio na vlasti. To je sinonim njegove politike – gašenje radnih mesta, otkazi, izbacivanje sa posla. O čemu on priča, kakvim ucenjivanjima? Srpska napredna stranka i Aleksandar Vučić su na stotine hiljada novih radnih mesta otvorili i zaposlili stotine hiljada novih ljudi. Naravno da imamo preko 700 hiljada članova, naravno da imamo glasova preko 2,5 miliona, sigurno zato što u ovoj zemlji žive ljudi zdravog razuma. Ljudima nije ispran mozak, ljudi vide kada stave ruku u džep koliko para imaju kada podignu plate, plate račune i odu u prodavnicu, vide šta im ostane. Vide da se tu nađe i za hranu, i za školovanje, i za knjige, vide da pomažemo, vide penzioneri da im se daje koliko se može sve više iz godine i godinu. Znaju da to nije palo s neba, znaju da je to nastalo ozbiljnim, napornim, teškim radom koji je uložen u prethodne decenije. Znaju da se to nije steklo lako, znaju da to nije došlo tako što je neko blejao i krao, nego tako što je neko ulagao u budžet tako što je neko gradio, tako što je neko privlačio investitore, tako što smo najbolji u privrednom rastu u Evropi. Tako što smo najbolje privlačili strane investicije u regionu, tako što iz godine u godinu milijardama se mere investicije koje dolaze u Srbiju. Zato mladi ljudi ostaju u Srbiji. Zato 3. aprila znaju ljudi šta će da zaokruže. Zato znaju da će lepo i srećno da proslave novogodišnje i božićne praznike i da svi zajedno slavimo pobedu 3. aprila. Živela Srbija. Hvala vam.
Hvala. Reč ima narodna poslanica Svetlana Milijić.
Zahvaljujem, uvaženi predsedavajući gospodine Orliću. Poštovani ministre Dmitroviću sa saradnicom, uvaženi građani Srbije, danas se pred nama nalazi amandman na Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom što zaista jeste nešto što je Srbija dugo čekala. Srbija je dugo čekala zato što nije do sada imala ovakvog državnika kakvog ima na čelu ove zemlje, a on se zove Aleksandar Vučić. Aleksandar Vučić, predsednik Republike Srbije koji je mnogo štošta uradio za našu zemlju, čovek sa jasnom vizijom za bolju budućnost Srbije, čovek koji je hrabar i koji je odlučan. Ovim amandmanima i izmenama i predlozima Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, osim za prvorođeno dete porodica treba da dobije 300.000,00 dinara jednokratne državne pomoći, a za drugorođeno i trećerođeno dete po 100.000,00 dinara. Ovaj zakon doprineće posebnom podsticaju za rađanje dece i svakako uvećanje materijalnog položaja najugroženijih porodica, porodica koje imaju decu sa invaliditetom ili decu sa posebnim potrebama, odnosno vulnerabilnih grupa. Zakon predstavlja važan instrument populacione politike i jedno je od prioritetnih opredeljenja Republike Srbije na čelu sa Aleksandrom Vučićem. Pandemija Korona virusa postavila je pred sve zemlje sveta, pa i pred Republiku Srbiju velike izazove u cilju, pre svega, očuvanja zdravlja i života njenih građana, povećanja životnog standarda ljudi, ali i očuvanja ekonomije i privrede. Zakonom jeste predviđeno da osim državne pomoći u vrednosti od 300.000,00 za prvorođenu bebu i po 100.000,00 dinara za drugorođeno i trećerođeno dete, majke imaju mogućnost, odnosno ostvaruju pravo kupovine nekretnine na svoje ime. Odgovornom politikom Republike Srbije na čelu sa Aleksandrom Vučićem očekivani privredni rast naše zemlje biće 7,4%. Ovakav privredni rast, ovakva stopa rasta omogućila je Republici Srbiji da se bori na ovakav način za povećanje životnog standarda naših građana. Srbija na čelu sa Aleksandrom Vučićem je pored Irske najuspešnija zemalja što se tiče kumulativne stope rasta BDP. Očekivani rast po jesenjem zasedanju Evropske komisije za Srbiju iznosiće 6,7%. To je za, čak 2,4% više od prolećnog zasedanja Evropske komisije, što Srbiju svrstava kao najbolju zemlju u odnosu na Evropu, odnosno evrozonu. Pozitivnost trenda rasta naše ekonomije i naše privrede ne ogleda se samo u državnoj pomoći koju dobijaju svi građani, sada i sva deca, odnosno porodice sa decom, ogleda se pozitivnost trenda rasta naše privrede i naše ekonomije kroz odgovornu politiku vođenja ove države koju upravo vodi predsednik Republike Srbije, Aleksandar Vučić. Ona se ogleda i kroz smanjenje nezaposlenosti, povećanje zaposlenosti, ogleda se kroz nove puteve, kroz nove saobraćajnice, ona se ogleda kroz povećanje životnog standarda i lekara i vojno-bezbednosnih struktura, ona se ogleda kroz to da je 2017. godine na predsedničkim izborima Aleksandar Vučić osvojio preko dva miliona naših glasova. Pokazali smo da odgovornom državotvornom politikom u državi u kojoj je javni dug sada ispod 60%, odnosno ispod Mastrihta, a iznosi 58,2%. To je bio i cilj koji je pred Vladu Republike Srbije te 2014. godine, kada je sadašnji predsednik, a tadašnji premijer došao na čelo Vlade i postavio članovima Vlade, jer je te godine javni dug koji je zatekao Srbija imala preko 75%. Rezultate borbe Aleksandra Vučića mi vidimo danas. Znači, imamo javni dug ispod 60%, imamo nezaposlenost koja je 9%, imamo 400.000 novozaposlenih radnika u Srbiji, imamo 10 autoputeva koje danas gradimo, imamo tri kovid bolnice koje smo sagradili za svaku od njih za nepuna četiri meseca. Tako smo se i borili protiv pandemije. Borili smo se i tako što je Srbija jedna od četiri zemlje u Evropi koja je nabavila najnoviji lek protiv pandemije Kovid-19, koju izaziva virus SARS-CoV-2. Aleksandar Vučić, taj državnik hrabar i snažan, sa jasnom vizijom kaže da je Srbija otvoreno i demokratsko društvo. Jeste, ona je orjentisana prema susednim republikama u dobrosusedskim odnosima, sa dobrim odnosima sa međunarodnom zajednicom, orjentisana pre svega za očuvanje života i zdravlja naših građana i za povećanje životnog standarda ljudi. To pokazuje upravo i ovaj zakon koji mi danas imamo na dnevnom redu i koji ću ja, kao i ostali članovi Poslaničke grupe „Aleksandar Vučić – za našu decu“ usvojiti, ali upravo iz ovog razloga, zbog te snažne i moderne Srbije postoji ta Multikom grupacija koja želi da se sruši stabilna Srbija, da se svrgne Aleksandar Vučić sa vlasti. To su oni koji stalno napadaju predsednika i njegovu porodicu - Jeremić, Đilas, Šolak, Marinika Tepić i pitam ih sa ovog mesta da li će im smetati usvajanje ovakvog zakona, kao što im smeta sve ostalo? To su oni ljudi koji crtaju metu na čelo Aleksandra Vučića i koji su pozivali da se usmere puške i da se strelja Aleksandar Vučić, jer on drugačije ne može otići sa vlasti. Ne može, jer ga narod voli. Narod će glasati za Aleksandra Vučića, ali to crtanje meta na čelo Aleksandra Vučića nije usmereno samo na Aleksandra Vučića, ono je usmereno i na sve ostale građane ove Srbije koji su glasali za Aleksandra Vučića i koji će 3. aprila glasati za Aleksandra Vučića, a njih je blizu tri miliona i zato, poštovani građani Srbije, do pobede uz Aleksandra Vučića za još bolju i moderniju Srbiju. Živela Srbija i srećna Nova godina!
Hvala. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Snežana Paunović i Đorđe Milićević. Reč ima Snežana Paunović. Izvolite.
Hvala, potpredsedniče Orliću. Poštovane koleginice i kolege narodni poslanici, uvaženi ministre sa saradnicom, poštovani građani Srbije, ja sam juče u sklopu diskusije o zakonu koji je pred nama i koji smatram jako važnim, govorila o tome da smo podneli amandman na zakon sa jednim ciljem, a to je da možda preciznije definišemo kategoriju samohranih roditelja kada su u pitanju mere koje ovaj zakon predviđa. Odlučili ste da odbijete amandman, što je legitimno, a ono što imam ispred sebe je Izveštaj sa Odbora. Izostalo je obrazloženje i biću vam beskrajno zahvalna ako ga zarad i sebe i građana čujem na sednici, ali ću pre svega toga još jednom objasniti zašto smo posebno obratili pažnju i mislili da je važno govoriti o ovoj kategoriji ljudi. Rekla sam i juče da Ustav Republike Srbije kao najviši pravni akt u našoj državi u pogledu samohranih roditelja u Srbiji u članu 66. predviđa da porodica, majka samohrani roditelj i dete u Republici Srbiji uživaju posebnu zaštitu u skladu sa zakonom. Zakon kojim se detaljnije reguliše položaj samohranih roditelja u Srbiji nikada nije donet, a Porodični zakon predviđa kategoriju roditelja koji samostalno vrše roditeljsko pravo. Dakle, jedino relativno jasno i celovito definisanje pojma samohranog roditelja pruža Pravilnik o bližim uslovima i načinu ostvarivanju prava na finansijsku podršku porodici sa decom. U tom smislu smo mislili da je možda dobro i u sklopu ovog zakona i ovih promena malo preciznije definisati, tim pre što, reći ću vam podatak zarad javnosti i zarad svih nas, da nakon popisa 2011. godine i prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u Srbiji mi imamo 291.522 samohrane majke sa 381.201 detetom, što čini ukupno 672.723 člana ovakvih jednoroditeljskih porodica. Imamo 76.435 samohranih očeva sa 101.623 deteta, što čini 178.058 članova ovakvih jedno-roditeljskih porodica. Dakle, u Srbiji imamo 367.957 samohranih roditelja sa 482.824 deteta ili ukupno 850.781 član ovakvih porodičnih zajednica, što je, verovali ili ne, 17,3% ukupne populacije stanovništva. Ovi podaci su bili motiv da možda preciznije to definišemo, ali ću rado od vas čuti… Ja sam sigurna da ste razumeli problem, sigurna sam i da imate adekvatnije rešenje koje možda nije moglo biti tako brzo implementirano u ovaj zakon i sigurna sam da će sve moje kolege zajedno sa mnom podržati svako rešenje koje ćete u budućnosti ponuditi na temu, ali još jednom molim da ova kategorija bude kategorija na koju ćemo posebno obratiti pažnju. Zašto sve ovo kažem? Zato što su vremena iza nas teška i pod okolnostima da je ovo poslednje obraćanje u ovoj godini, sve što smo uradili, a uradili smo mnogo, poštovane kolege znaju, znaju građani Srbije, ovaj saziv je u proteklih godinu dana doneo preko 180 akata. To je veliki i ozbiljan posao koji smo uradili za dobrobit svih građana Srbije. Dakle, bili smo potpuno svesni i potpuno odgovorni koju odgovornost nosimo činjenicom da smo dobili poverenje uvaženih građana. Iz tog razloga ću iskoristiti priliku da ime poslaničke grupe Socijalističke partije Srbije svim našim građanima zaista poželim, pre svega, puno sreće i zdravlja ili puno zdravlja i sreće. Nekako je zdravlje jedino na šta treba staviti akcenat pod okolnostima straha dvogodišnjeg koji je iza nas, da izrazim nadu da ćemo okončati ovu borbu koja je nepravedna sa Kovidom-19, jer će nam to dati snage da dodatnu energiju usmerimo u ovakva pitanja koja su jako važno. Neizmerno mi je drago da u ovoj godini ovaj zakon jeste zakon o kome razgovaramo i da ćemo ovu godinu završiti na način što smo odlučili da pomognemo majkama, mladim roditeljima i pokazati koliko su deca važna i koliko razmišljamo o Srbiji koja treba još dugo posle nas da traje i bude ponosna na sebe, tačno onoliko koliko smo mi danas ponosni na svoje pretke. Dakle, još jednom, svim kolegama i svim građanima Srbije ja zaista od srca i u ime Socijalističke partije Srbije želim sve najbolje, a mi se vidimo neposredno posle praznika sigurno sa novim zadacima i novim aktima o kojima ćemo razgovarati. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč ima ministar.
Poštovana gospođo Puanović, vrlo kratko. Dakle, amandman nije prihvaćen iz razloga što predloženo zakonsko rešenje obuhvata majku koja je rodila dete, bez obzira na činjenicu da li je u braku, odnosno vanbračnoj zajednici ili ne, kao i da li je dete priznatog očinstva ili ne. Takođe je definisano u kojoj situaciji otac deteta može da podnese zahtev za ostvarivanje ovog prava. Naravno, ostaje otvoreno kao problem. U ovaj zakon evo već intervenišemo koji put. Sve što se u praksi pokaže kao da može da bude bolje, odnosno ocenjeno da može da bude bolje, radićemo na tome. U svakom slučaju, hvala vam na brizi i na neprekidnom učešću kad god sam ja bio ovde u ovoj temi. Hvala vam.
Zahvaljujem. Reč po amandmanu ima prof. dr Marko Atlagić. Izvolite.
Poštovani potpredsedniče dr. Orliću, poštovani ministre sa saradnicima, dame i gospodo narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, drago mi je što je Vlada prihvatila deo amandmana sa kojima ćemo sigurno pridoneti poboljšanju Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom u celini. To će pridoneti delimično, kažem, podvlačim ovo delimično, poboljšanju ukupnoj demografskoj slici u Srbiji. Zašto to kažem delimično? Pa, zato što novac nije presudan. Slažem se, gospodine ministre, gledao sam vaš nastup na jednoj televiziji da je presudna svest, a svest se ne menja tako lako. To je pitanje više faktora u društvu, a u prvom redu vaspitanja i obrazovanja, a u prvom redu vaspitanja koje smo mi napustili ima već, po meni, 20 godina. Period bivše vlasti, u školama se nije smela spominjati reč vaspitanje. Verujem da ćemo u sledećoj godini posebno pokloniti pažnju tom problemu. Danas, poštovani potpredsedniče Narodne skupštine, kada sam pročitao štampu da će se Dragan Đilas, inače za Evropu Đilaš, kandidovati za gradonačelnika Beograda, ostao sam šokiran njegovim bezobrazlukom. Čovek koji će zasigurno ostati zabeležen u analima grada Beograda kao najgori gradonačelnik u istoriji Beograda. Čovek koji je pre stupanja na političke funkcije bio obični gologuzan, a kada je otišao sa političkih funkcija, postao tajkun sa stotinama miliona evra prihoda. Đilas je kao gradonačelnik Beograda radio samo marketinški. To ne kažem ja, to je rekao i bivši američki ambasador u Beogradu, Kameron Manter, 2009. godine, citiram, obratite pažnju, poštovani građani, citat: „Đilas mi je rekao da je njegov plan za Beograd samo marketing, a ne realan“. Završen citat. I vi ste, poštovani građani, odnosno poštovani Beograđani, tome očevidci, a moja malenkost će vas sada podsetiti na to. Tako je za Dragana Đilasa, za Evropu Đilaša, izgradnja Narodnog muzeja u Beogradu bila samo marketing, ni više, ni manje nego 13 godina, a za Aleksandra Vučića stvarnost, kako ste videli poštovani građani. Tako je za Dragana Đilasa izgradnja Muzeja savremene umetnosti u Beogradu bila samo marketing, ni manje, ni više nego 14 godina, a za Aleksandra Vučića stvarnost. Vi ste, poštovani građani, svedoci tome. Tako je za Dragana Đilasa izgradnja „Beograda na vodi“ bila samo marketing, a za Aleksandra Vučića stvarnost. Vi ste, poštovani Beograđani i poštovani građani Republike Srbije, ovome svedoci. Tako je za Dragana Đilasa izgradnja Hrama Svetoga Save na Vračaru bila samo marketing, a za Aleksandra Vučića realnost. Vi ste, poštovani građani i poštovani Beograđani, tome svedok. Tako je izgradnja brze pruge Beograd – Novi Sad bila samo marketing za Dragan Đilasa, a za Aleksandra Vučića, kako vidite, stvarnost. Vi ste, poštovani Beograđani i poštovani građani Republike Srbije, svedoci tome. Tako je za Dragana Đilasa oživljavanje „Železare Smederevo“ bila samo marketing godinama, a za Aleksandra Vučića potpuna stvarnost. Vi ste svedoci, poštovani građani Republike Srbije, tome. Tako je za Dragana Đilasa rekonstrukcija Trga Republike u Beogradu bila samo marketing, a za Aleksandra Vučića potpuna realnost. Tako je za Dragana Đilasa, za Evropu Đilaša, izgradnja beogradskog metroa bila samo marketing godinama, a za Aleksandra Vučića, kako vidite ovih dana, poštovani građani, potpuna realnost. Tako je za Dragana Đilasa podizanje spomenika Stefanu Nemanji bila samo marketing, a za Aleksandra Vučića potpuna realnost. Vi ste svedoci, poštovani Beograđani i poštovani građani Republike Srbije, tome. Tako je za Dragana Đilasa izgradnja doma zdravlja u Borči u opštini Palilula u Beogradu bila godinama samo marketing, a za Aleksandra Vučića realnost. Vi ste, poštovani građani opštine Palilula i Borče, posebno svedoci tome. Tako je za Dragana Đilasa izgradnja Kliničkog centra u Beogradu bila godinama samo marketing, a za Aleksandra Vučića potpuna realnost. Vi ste, poštovani Beograđani, svedoci tome. Poštovani građani Republike Srbije, mogao bih ono što je za Dragana Đilasa bilo marketing, a za Aleksandra Vučića realnost, da vam nabrajam još satima, ali dovoljno je i ovo da vidite koliki je Dragan Đilas bio, a i danas, veliki štetočina za Beograđane, i ne samo Beograđane, nego i građane Republike Srbije. Dragan Đilas je taj čovek koji je stvoren samo da ruši, a ne da gradi. Posebno naglašavam, tako je decembra 2021. godine izjavio, citiram, verovali ili ne, ali je istina ovo što je izjavio, citiram – kada osvojim vlast, uzeću stotinu najboljih pravnika i zaustaviti sve ono što se gradi u Beogradu i Srbiji. Završen citat. Da li možete, poštovani Beograđani i građani Srbije, verovati da to izgovara tajkun Dragan Đilas? To, poštovani građani, znači da onda kad on osvoji vlast, više neće biti ni plata, niti p od plata, niti p od penzija, a neće ni hleba biti ako on dođe na vlast, jer smo već imali priliku da vidimo kakav je bio na vlasti. Poštovani građani Republike Srbije, Dragana Đilasa, za Evropu Đilaša, ne interesuje država Srbija. Da ga interesuje, ne bi mu smetalo intoniranje himne početkom školske godine. Tako je njegova tv Nova S ispljuvala državu zbog odluke da se na početku školske godine đacima intonira himna. Da Đilas ne drži do građana Republike Srbije pokazuje i podatak da je on 14. avgusta 2021. godine izjavio, citiram - građani Srbije koji glasaju za Aleksandra Vučića i SNS, a to je, podsećam vas, preko 70%, su majmuni. Završen citat. Eto, poštovani građani, kako vas časti Dragan Đilas. Đilasov propali kandidat za SANU Goran Marković godinama vređa i ponižava Aleksandra Vučića bez ikakvog razloga. Tako je Goran Marković, u narodu zvani bumbar, 4. jula 2019. godine izvređao predsednika Vučića i građane Republike Srbije rečnikom seoskog kočijaša. Marković je tada rekao, citiram – svi oni koji Vučića hvale i podržavaju, dostojni su prezira. On je bio i ostao prostak. Iz higijenskih razloga ne želim s njim boraviti u istoj prostoriji. Završen citat. To je taj Goran Marković kojeg je list „Vreme“ proglasilo ličnosti godine, baš zbog ovih citata koje vam ja, poštovani građani, samo deo tih citata govorio o državi Srbiji, o građanima Republike Srbije i o predsedniku Republike i uvaženim narodnim poslanicima. Osim što vređa i ponižava predsednika Vučića i građane Republike Srbije, Goran Marković ponižava i državu Srbiju, pa je 25. novembra 2021. godine rekao, citiram – Srbija je dno dna. Završen citat. Ne samo to, nego on ide i dalje u ponižavanju predsednika Vučića, nezapamćeno u istoriji beščašća, pa kaže, citiram – kada bi morao da pravim film o Aleksandru Vučiću, morao bih da povraćam sve vreme. Završen citat. Ta moralna gromada Goran Marković je 21. avgusta 2020. godine uputio poziv kolegama da ograde od spomenika Stefana Nemanje. I to nije sve. Moralna gromada Goran Marković se ne zaustavlja, pa je predsednika Vučića i režim nazvao, verovali ili ne, teroristima, tako što je 30. avgusta 2019. godine rekao, citiram: „U ovom terorističkom Vučićevom režimu nema smisla izlaziti na izbore“, završen citat. Da li ste, gospodine Gorane Markoviću, ovo izrekli ili ne? Goran Marković, moralna gromada, zapretio je 15. decembra 2021. godine, verovali ili ne, kolegama svojim samo zato što sarađuju sa vlasti, i to streljanjem kao što je i Aleksandru Vučiću. On je rekao, citiram: „Mnoge moje kolege su obični bednici, oni predstavljaju saradnike okupatora, a zna se kako prolaze saradnici okupatora kada osvane sloboda“, završen citat. Da li je tačno, gospodine Markoviću, da ste ovo rekli ili ne? Tačno je da je Goran Marković pretio i Zoranu Đinđiću. On kaže da nije. Jeste, kada je 14. februara 2003. godine, mesec dana pre atentata, izjavio, citiram: „Ja bih strašno voleo kada bi se pojavio jedan čovek koji ima neki format koji bi mogao da se suprotstavi Đinđiću“, završen citat. Da li ste rekli ovo, gospodine Markoviću, ili niste? Poštovani građani, samo mesec dana kasnije ispunila se želja Gorana Markovića. Goran Marković, moralna gromada, nastavlja dalje sa vređanjem Aleksandra Vučića. Tako je 4. jula 2019. godine kazao, citiram: „Vučić je primitivna ličnost, on je bio i ostao prostak, rulja je njegovo primitivno okruženje“, završen citat. Poštovani građani Republike Srbije, zato je časopis „Vreme“ proglasilo Gorana Marković za ličnost godine zbog vređanja države Srbije, zbog vređanja predsednika Republike i zbog vređanja vas, poštovani građani Republike Srbije. Goran Marković, moralna veličina, poziva na ubistvo Aleksandra Vučića, tako je 16. decembra 2021.godine kazao, citiram: „Ja se ipak nadam da Vučić pred očima ima Čauševskov kraj“, završen citat. I gle čuda, nevladine organizacije, novinarska udruženja i tzv. elita umesto da osudi Gorana Markovića stavili su se na njegovu odbranu i time direktno postali njegovi saučesnici u nečasnoj raboti. Još jednom preporučujem Goranu Markoviću, moralnoj veličini, da ove gadosti koje je izgovorio, a koje sam ja citirao i one koje nisam citirao o Aleksandru Vučiću, o državi Srbiji i građanima Republike Srbije zajedno sa Vukom Jeremićem i Draganom Đilasom urami i stavi u svoju radnu sobu kako bi se svakodnevno podsetio na svoj visoki domet civilizacijske i demokratske kulture. Ipak, kada se svako jutro probudi, neka pogleda u ogledalo videće jednog nabubrenog bumbara punog mržnje prema svom predsedniku Vučiću, prema svojoj državi Srbiji i građanima Srbije. Strah me je, poštovani građani, da će od mržnje eksplodirati. Neka mu je Bog na pomoći. Goran Marković je rekao, gostujući na Đilasovoj televiziji N1, da je upisao i filozofiju da, citiram, „popuni mračne praznine kod sebe koje ima“, završen citat. Moralna veličina Marković ima toliko mračnog u sebi da mu je potrebno najmanje tri života da ih popuni zato mu preporučujem u Hram Svetog Save na molitvu. Gospodine Markoviću, te vam preporučujem da upišete sada i pedagogiju na Filozofskom fakultetu u Beogradu, a za diplomski rad da uzmete vaspitna funkcija ličnosti, možda se i promeni. To je želja svih nas. Poštovani narodni poslanici, uvaženi građani Republike Srbije, dok Goran Marković, Boris Tadić, Dragan Đilas, Vuk Jeremić svakodnevno blate predsednika Vučića, državu Srbiju i građane Republike Srbije, dotle naš predsednik Aleksandar Vučić vodi politiku mira, politiku bezbednosti, politiku zdravlja svih naših građana i regiona, politiku „Otvorenog Balkana“, politiku ekonomskog napretka, politiku izgradnje i ubrzane modernizacije Srbije, a to sve zbog budućnosti naše zemlje. U to ime živela Srbija!
Zahvaljujem, profesore. Preostalo vreme za raspravu je 10 minuta. Reč ima Branimir Spasić.
Zahvaljujem, predsedavajući. Uvaženi ministre sa saradnicom, poštovane kolege narodni poslanici, poštovani građani Republike Srbije, svake godine imamo sve manje sklopljenih brakova, a sa druge strane sve više razvoda i kao rezultat toga ili bolje da kažem kao posledicu toga imamo sve manje rođene dece. Kada na to dodamo broj umrlih koji se svake godine sve više i više uvećava, dolazimo do jednog veoma, veoma zabrinjavajućeg podatka i vreme je da se zapitamo kakva nas budućnost čeka ako se ovakav trend nastavi. Naravno, ovo nije problem samo u Srbiji. Ovo je globalni problem koji, nažalost, nije zaobišao ni našu zemlju. Ako pogledamo statistiku, statistika nam kaže da je u nekim zemljama EU pad nataliteta preko 20%. Svaka država se sa ovim bori na svoj način, te tako sprovode razne akcije, sprovode mere ili finansijske mere, kao što to radi naša država, a sve to sa jednim ciljem – kako bi se podstaklo rađanje dece. Kao odgovor na to, a kao jedna od mera podrške porodici, kao podsticaj rađanja dece je upravo ovaj zakon o kome govorimo i izmene koje su na dnevnom redu, kao i amandmani koji donose 300 hiljade dinara za prvo dete i po 100 hiljada dinara za drugo i treće dete, kao još jedna značajna izmena koja se odnosi na pomoć pri kupovini i izgradnji prve nekretnine. Kao član Odbora za rad i socijalna pitanja, moje kolege i ja smo sa zadovoljstvom glasali za predložene izmene i svakako su ovo značajne izmene i nekako mi se čini da će više značiti za one sredine i za nerazvijena područja, za nerazvijene lokalne samouprave, kao što je i moja opština, a to je opština Lebane. Moram da prokomentarišem još nešto što se tiče samog životnog standarda. Prošlost nam je pokazala da životni standard apsolutno nema nikakve veze sa natalitetom. Dokaz za to su mnoge zemlje sveta koje imaju, tako da kažem, visok ili dobar životni standard, ali i dalje imaju problem sa natalitetom i dalje beleže svake godine pad nataliteta, odnosno sve manje rođene dece. Dakle, nije do životnog standarda, nije ni do novca, već je do nas samih. Ja sam ubeđen u jedno, a to je da koja god država na svetu, kakvu god meru da sprovede, neće se nikada vratiti na onaj trend rađanja dece koji je bio pre 30, 40 ili 50 godina. Nažalost, tako neće ni kod nas. Isto sam tako ubeđen da ove mere koje donosimo sada, minimum što možemo očekivati od njih je da barem zaustavimo dalji pad nataliteta. To je minimum što možemo očekivati, a verujem da možemo očekivati i više. Zašto možemo očekivati više? Ako pogledamo danas, mladi bračni parovi imaju veću finansijsku stabilnost uz ove mere koje daje država, imaju veću finansijsku sigurnost i ako se setimo samo kako su se naši politički protivnici, koji su tada bili na čelu vlasti, ophodili prema porodicama, kako su oni radili na podsticaju rađanja dece, imamo više razloga da verujemo u bolje sutra. Džaba nam i putevi i pruge ako njima neće imati ko da ide. Džaba nam i škole i vrtići ako u njima nećemo imati dece. Ovaj problem prepoznao je predsednik Aleksandar Vučić, te je tako i predložio Vladi Republike Srbije ove finansijske mere o kojima mi pričamo danas i to dovoljno govori o njemu kao državniku, dovoljno govori o njemu kao čoveku koji se brine i bori za budućnost Srbije, koji se zalaže za očuvanje porodice, koji se zalaže za očuvanje onih pravih porodičnih vrednosti, zato što snaga nacije počiva na integritetu porodice. Mi smo jak narod, navikli smo da se borimo i da pobeđujemo i kad nam je najteže i zato verujem da ćemo uz sprovođenje ovakve odgovorne politike pobediti ovu belu kugu. Živela naša deca i živela Srbija! Hvala.
Zahvaljujem. Imamo još pet minuta za raspravu. Reč ima narodni poslanik Uglješa Mrdić.
Zahvaljujem, predsedavajući, gospodine Orliću. Uvaženi ministre, gospodine Dmitroviću, sa svojom saradnicom, uvažene kolege narodni poslanici i dragi građani Republike Srbije, porodica je nešto najvažnije. Porodica je stub našeg društva, a da je porodica stub našeg društva mi to iz Srpske napredne stranke znamo i odlično i zato je i naš slogan „Aleksandar Vučić – Za našu decu“. Ovaj naš slogan mi svaki dan dokazujemo. Dokazujemo i ovim zakonom. Dokazuje i Vlada Srbije svojim aktivnostima. Dovoljno je samo reći koliko je država u ovih godinu i dva meseca od nove Vlade, koliko je doprinela da naša porodica ojača i sama ova pomoć, a setimo se moje kolege su o tome govorile opširnije, nekada te pomoći za prvorođeno dete nije ni bilo pa je bilo desetak hiljada dinara, dvadesetak hiljada dinara, čini mi se da je bilo pre šest-sedam godina 38.000 dinara, pa 100.000 dinara a danas je 300.000 dinara, i to ne samo pomoć za prvorođeno dete. Čuli smo konkretne podatke kolika je ta pomoć i za drugorođeno dete i za trećerođeno dete i kada je situacija sa blizancima. Dakle, država pokazuje da brine o porodicama zato što nama iz Srpske napredne stranke je najvažnija država Srbija i porodice, ali sve porodice u Srbiji. Svaka porodica je bitna i svakom od nas je sopstvena porodica najbitnija. Zato želim u par rečenica da se osvrnem i na današnje izveštaje koje smo imali prilike da slušamo o radu poverenika i na izlaganje mog kolege Marinkovića, koji je bio naš izvestilac, koji je sjajno ukazao na jedan problem koji je napravila služba Poverenika Marinovića tako što je istraživala poslovanje vinoteke u kojoj radi sin predsednika Republike, Danilo Vučić. Da li je moguće da je Povereniku za informacije od javnog značaja jedna od najznačajnijih informacija na koji način posluje jedna vinoteka a ima ih na stotine u Srbiji. To samo govori da oni protivnici Aleksandra Vučića i naše politike imaju svoje ljude u mnogim institucijama. Ako brinemo o porodicama, ako brinemo o Srbiji, pa, moramo da pružimo podršku i našem predsedniku Aleksandru Vučiću. Da li porodica predsednika Vučića ima pravo na slobodu, na slobodu kretanja, na zaštitu? Ima. Da li ima najstariji sin predsednika Aleksandra Vučića pravo na rad? Ima. Tako da je ovo naša završna poruka i onima u opoziciji kojima ništa nije sveto, ali nećemo da govorimo o njima. Sada se nalazimo na kraju godine, hoćemo da govorimo o nama, a kad kažem govorimo o nama, govorimo o našem programu. Program Srpske napredne stranke je za našu decu, za budućnost Srbije, za budućnost svih građana Republike Srbije, a najbolje sprovodi taj program naš predsednik i lider Aleksandar Vučić. Ovom prilikom svim građanima Srbije želim sve najbolje u 2022. godini, a mojim saborcima i našem predsedniku ubedljivu pobedu. Živela Srbija.
Hvala, gospodine Mrdiću. Za reč se javio i ministar. Izvolite, gospodine Dmitroviću.
Hvala. Poštovani poslanici, hvala vam na učešću u raspravi. Hvala vama koji ste uzeli reč i pažljivo sam slušao, bilo je tu i predloga, bilo je tu i interesantnih inicijativa, ali kod svih je jedna zajednička komponenta, to je potpuno razumevanje dimenzije ovog problema. Ovo su izuzetno važne mere i ja ne sumnjam da će one dati rezultata, ali da ne bi bilo da neko dođe i kaže: „Ministre, vi ste do sada nekoliko puta rekli da novac nije presudan“, ja ću i sad da kažem da novac nije presudan. Mogu ja da prekinem malo ako niste dovršili još nešto. Novac jeste važan, ali nije presudan. Da je presudan, ponoviću i ono što sam rekao juče, onda bi u Evropi taj problem demografije rešavali za vrlo kratko vreme, ali ovo što smo sad uradili je izuzetno važno i ovo je jedan veliki korak napred i mislim, ponavljam ono što sam rekao, da će dati rezultate. Učinjeno je maksimalno. Sve što smo mogli da uradimo u jednoj korelaciji između predsednika države, Vlade, unutar Vlade, Kabineta predsednice, mog Kabineta, ministra finansija, sve što smo mogli da uradimo uradili smo i to je u ovom trenutku optimum. Ono što treba da radimo, a što nije stvar trenutka, to je ovde nekoliko puta spomenuto, to je pitanje svesti. Kako i na koji način, a to je najteže pitanje i to je nešto što se najteže menja, jer se menjalo najduže na gore, sad moramo da vidimo kako da podignemo to i da krene bar približno tamo gde je bilo. Nemam nikakvu dilemu da je to moguće uraditi samo uspostavom vertikale vrednosti. To znači da, a ovo se odnosni na sve, počev od mene, da pokušamo da u našem društvu ponovo dajemo značaj onima od kojih možemo da imamo koristi i onima koje ovo društvo mogu da povuku napred. To sigurno nisu starlete od kojih ne možemo da otvorimo oči, koje nam svakoga dana što iz štampe, što iz elektronskih medija iskaču pred oči. To nisu kriminalci, to nisu primitivci koji takođe zasipaju naše živote, a mi i nekako možemo da se branimo, međutim kako će da se brane ona deca, a ona su centar cele ove priče? Kad ostanu sami, kad nema ko da im kaže: „Evo, ovo sad što vidiš nije dobro“, kad i dalje imaju, kao što i mnogi od nas imamo fascinaciju sa televizijom pa sve što dolazi sa televizije, to je nešto što je važno, na šta možemo i trebamo da se ugledamo, onda mi odgajamo na potpuno pogrešan način, uglavnom nesvesno, tolerišući ovo o čemu govorim, našu decu i ne možemo očekivati nešto značajno bolje. Mi moramo da vratimo ne dignitet nego da vratimo ugled onima od kojih živimo. Spomenuli smo ovde nekoliko puta i hranu. Mi ulazimo u veliki problem sa demografskim problemom, a to je, između ostalog, i proizvodnja hrane. Nastavimo li ovim tempom tzv. urbanizaciju koja, naravno, podrazumeva u tom smislu nestajanje sela, munjevito nestajanje sela, a ja i dalje tvrdim da demografiju nije moguće obnoviti ako isključimo element sela i prigradskih naselja, mi nemamo nikakvu šansu. Mi moramo da napravimo u medijskom smislu, a to se sad sve obraćam ovo što govorim mojim kolegama dojučerašnjim novinarima, heroje i ugledne građane našeg društva, poljoprivrednike, stočare, pekare, zanatlije, krojače. Mi smo istorijskim tzv. civilizacijskim hodom došli do toga. Ranije nije bilo tako, verujte, ima mnogo vas mladih ovde, i ti ljudi od čijih zanata smo živeli su bili vrlo ugledni ljudi. Mi smo došli do situacije, a govorim o tom mozaiku koga sam juče spomenuo, da za nekoga ko živi na selu, da li je to porodica, sam čovek, a sve više je samih, ako se ne varam, 260 hiljada neženja je u Srbiji, da kažemo, odmahnemo rukom - ma, oni žive na selu. Kao da su oni manje vredni zato što žive na selu. Hajde da pokušamo svi da napravimo, svako na svom mikro prostoru, situaciju da oni koji žive na selu, počev od države, mi ćemo uraditi i radimo to, ali svako ko može da za onoga ko živi na selu kaže - vi živite na selu, da, sjajno. Mi smo takvim odnosom, i tu nema nevinih, apsolutno, ovo traje decenijama, došli do toga da mi danas nemamo zanatlije. Mi smo u velikom problemu radne snage. Ja i dalje govorim o demografiji, ja stalno govorim o demografiji. Mi imamo veliki problem za radnu snagu. Pogledajte po gradilištima, nama dolaze ljudi da bi podizali zgrade, da bi radili na auto-putevima, hiljade kilometara daleko. Zašto je to tako? Šta će da bude za 15 godina? Neko je pre dva dana rekao - kod nas mesari imaju i do 120 hiljada. Ma, imaće kod nas neke zanatlije, plaćaćemo ih 220 hiljada, ali ih neće biti, upravo zato što u tom sistemu vrednosti neka izmišljena zanimanja koja smo primili odnekuda, misleći da sve što nam dolazi iz Evrope i sveta razvijenog, kapitalističkog, ovo nije ideologija, da je to dobro. Nije dobro, pokazalo se da nije dobro. Hajdemo još jednu stvar da prihvatimo, da ono što nije dobro, da se toga odričemo, ali bez razmišljanja. Završiću vrlo brzo. Za vas koji pratite sport, posebno fudbal, znate za jedno pravilo koje je uvedeno pre nekoliko godina, da u direktnom prenosu reditelj je dužan da isključi kameru koja pokriva teren ili deo terena ili pri terenu ako se događa nešto što je nedolično, nešto što je ružno. Ranije je bilo slučajeva da se neko skine go i utrči u teren da bi napravio egzibiciju, da bi se pričalo o njemu, da bi dospeo u medije. Onoga trenutka kada je doneta ta odluka, prekinuto je za 99%. Više nema tih slučajeva, jer ovaj nema više motiv. Šta hoću da kažem? Molim moje kolege novinare, urednike, da eliminišu, nije teško, moguće je, 40 godina sam u tom poslu, te ružne izjave, da eliminišu primitivizam, da eliminišu ono što nikome dobra doneti neće, osim što će tom jadniku ili jadnici napraviti senzaciju koja će da traje 24 sata. Da li je to sve moguće? Jeste. Ovo nije isključivo rešenje, rešenja nema niko, da ga ima, to sam rekao juče, taj bi bio najbogatiji čovek na svetu, ali je vrlo važno u nečemu što se zove vertikala vrednosti i nečemu što se zove stvaranje ponovo svesti. Jer, bez toga mi ne možemo ništa da uradimo. Džaba nam je sve ovo. Džaba nam je sve ovo ukoliko i dalje budu dominirali kriminalci i starlete našim životima a oni od čega se živi ne budu ni na marginama. Ja vas molim za sam kraj da i o tome razmišljate. Zahvaljujem vam se što ste i razumeli i shvatili i podržali ove mere i ne sumnjam da ćete glasati za njih. Uradićemo sve što budemo mogli u vremenu koje je ostalo do isteka mandata da eventualno još nešto od mera koje imamo na stolu i o kojima razmišljamo da primenimo, ili u zakonskoj formi ili u preporuci, a to u preporuci je vrlo važno, jer onda dolazimo da pogledamo sami sebe i da kažemo - ajde, mi to sad možemo bez zakona. Molim vas, za sam kraj, imajte na umu, ne tražim i nemam pravo da tražim bilo od koga da ima više dece, svako ima pravo, ali imajte na umu da ne postoji ništa vrednije od ljudskog života, a posebno ne postoji ništa vrednije od novog ljudskog života. Hvala vam.
Zahvaljujem, ministre. Pošto smo završili pretres o svim amandmanima, zaključujem pretres Predloga zakona u pojedinostima. Pošto smo obavili pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, Narodna skupština će u danu za glasanje odlučivati o Predlogu zakona u načelu, pojedinostima i u celini. Dame i gospodo, saglasno članu 87. stav 5. Poslovnika Narodne skupštine, određujem sredu, 29. decembar 2021. godine, sa početkom u 17.33 časova, kao dan za glasanje o tačkama dnevnog reda Šesnaeste sednice Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini. Odmah nakon toga obavićemo i glasanje povodom tačaka dnevnog reda Devete posebne sednice u Dvanaestom sazivu. Poštovane dame i gospodo narodni poslanici, pre nego što pređemo na odlučivanje o tačkama dnevnog reda, potrebno je da utvrdimo kvorum. Saglasno članu 88. stav 5. Poslovnika, kvorum za rad Narodne skupštine u danu za glasanje postoji ako je na sednici prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika. Molim poslanike da ubace kartice u poslaničke jedinice. Zahvaljujem. Konstatujem da je primenom elektronskog sistema za glasanje utvrđeno da je u sali prisutno 166 narodnih poslanika, odnosno da je prisutna većina od ukupnog broja narodnih poslanika i da, prema tome, postoje uslovi za odlučivanje. Prelazimo na odlučivanje. Prva tačka dnevnog reda - Predlog zakona o izmeni Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu, a s obzirom na to da na Predlog zakona nisu podneti amandmani, pristupamo odlučivanju o Predlogu zakona. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, u načelu. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno - 171, za - 170, nije glasao - jedan narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova prihvatila Predlog zakona u načelu. Podsećam vas da je članom 2. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije“. Prema članu 196. stav 4. Ustava zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi, utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od 8. dana od dana objavljivanja. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 168, nije glasalo troje narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmeni Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 170, nije glasao jedan narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova usvojila Predlog zakona o izmeni Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama. Druga tačka dnevnog reda – Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju. Pošto je Narodna skupština obavila jedinstveni pretres, a pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, prema članu 105. stav 2. tačka 13. Ustava Srbije, Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika bira sudije. Stavljam na glasanje Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, u celini Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 171. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog odluke. Dozvolite mi da u ime narodnih poslanika i u svoje ime čestitam izabranim nosiocima funkcije na izboru i da im poželim puno uspeha u radu. Treća tačka dnevnog reda – Lista kandidata za člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije. Pošto je Narodna skupština obavila pretres, podsećam vas da je Odbor za privredu, regionalni razvoj, trgovinu, turizam i energetiku predložio jednog kandidata za izbor člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije. Takođe vas podsećam da, prema članu 105. stav 2. tačka 15. Ustava Srbije, Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika vrši izborne nadležnosti. Prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog da se za člana Saveta komisije za zaštitu konkurencije na period od pet godina izabere kandidat Čedomir Radojčić. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 169, nije glasalo dvoje narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika izabrala Čedomira Radojčića za člana Saveta Komisije za zaštitu konkurencije. Čestitam izabranom kandidatu i želim mu puno uspeha u radu. Četvrta tačka dnevnog reda – Stavljam na glasanje Predlog zaključka povodom razmatranja Izveštaja o radu Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge za 2020. godinu, koji je podneo Odbor za prostorno planiranje, saobraćaj, infrastrukturu i telekomunikacije 25. novembra 2021. godine. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 168, protiv jedan narodni poslanik, nije glasalo dvoje narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zaključka. Peta tačka dnevnog reda – Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na izmene i dopune Finansijskog plana Komisije za hartije od vrednosti za 2021. godinu, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 170, nije glasao jedan narodni poslanik. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Šesta tačka dnevnog reda – Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Komisije za hartije od vrednosti za 2021. godinu, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 169, nije glasalo dvoje narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Sedma tačka dnevnog reda – Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na Finansijski plan Regulatornog tela za elektronske medije za 2022. godinu, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 169, nije glasalo dvoje narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Osma tačka dnevnog reda. Stavljam na glasanje Predlog odluke o davanju saglasnosti na finansijski plan Agencije za energetiku Republike Srbije za 2022. godine, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 171, za – 168, nije glasalo troje narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog odluke. Deveta tačka dnevnog reda – PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O FINANSIJSKOJ PODRŠCI PORODICI SA DECOM. Pošto je Narodna skupština obavila pretres Predloga zakona u načelu i u pojedinostima, prelazimo na odlučivanje. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, u načelu. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 172, za – 172 narodna poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno prihvatila predlog zakona, u načelu. Prelazimo na odlučivanje o amandmanima. Na član 3. amandman su zajedno podneli narodni poslanici Snežana Paunović i Đorđe Milićević. Stavljam na glasanje ovaj amandman. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 173, za – 27, uzdržan – jedan, nije glasalo 145 narodnih poslanika. Konstatujem da Narodna skupština većinom glasova nije prihvatila ovaj amandman. Podsećam vas da je članom 5. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu 1. januara 2022. godine. Prema članu 196. stav 4. Ustava zakoni i drugi akti stupaju na snagu najranije osmog dana od dana objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi, utvrđeni prilikom njihovog donošenja. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od 8. dana od dana objavljivanja. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 171, nije glasalo troje narodnih poslanika. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Pristupamo glasanju o Predlogu zakona, u celini. Stavljam na glasanje Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, u celini. Molim poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 174. Konstatujem da je Narodna skupština jednoglasno usvojila Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom. Deseta tačaka dnevnog reda. Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji u veterinarskoj, fitosanitarnoj i oblasti bezbednosti hrane i hrane za životinje na Zapadnom Balkanu, u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za - 173, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da je članom 3. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije - Međunarodni ugovori“. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 172, protiv – jedan, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o saradnji u veterinarskoj, fitosanitarnoj i oblasti bezbednosti hrane i hrane za životinje na Zapadnom Balkanu, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za - 173, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika, usvojila Predlog zakona. Jedanaesta tačka dnevnog reda. Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o uslovima za slobodan pristup tržištu rada na Zapadnom Balkanu, u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za - 172, uzdržan – jedan, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da je članom 3. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije - Međunarodni ugovori“. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za – 172, protiv – jedan, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o uslovima za slobodan pristup tržištu rada na Zapadnom Balkanu, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za - 172, uzdržan – jedan, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Dvanaesta tačka dnevnog reda. Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Republike Albanije o uzajamnom priznavanju odobrenja ovlašćenih privrednih subjekata za sigurnost i bezbednost (AEOS), u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 174, za - 173, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona u načelu. Podsećam vas da je članom 3. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije -Međunarodni ugovori“. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 175, za – 173, protiv – jedan, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Saveta ministara Republike Albanije o uzajamnom priznavanju odobrenja ovlašćenih privrednih subjekata za sigurnost i bezbednost (AEOS), u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 176, za - 174, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Trinaesta tačka dnevnog reda. Pre prelaska na odlučivanje, podsećam vas da, na osnovu člana 105. stav 3. tačka 6. Ustava Srbije, Narodna skupština odlučuje o zakonima kojima se uređuju zaključivanje i potvrđivanje međunarodnih ugovora većinom glasova svih narodnih poslanika. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o povezivanju elektronske identifikacije građana Zapadnog Balkana, u načelu. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 176, za - 175, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika prihvatila Predlog zakona, u načelu. Podsećam vas da je članom 3. Predloga zakona predviđeno da ovaj zakon stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije -Međunarodni ugovori“. Stavljam na glasanje predlog da se utvrdi postojanje naročito opravdanih razloga da zakon stupi na snagu ranije od osmog dana od dana objavljivanja. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 176, za - 174, protiv – jedan, nije glasao – jedan. Konstatujem da je Narodna skupština posebno odlučila da postoje naročito opravdani razlozi za stupanje zakona na snagu u roku kraćem od osam dana od dana njegovog objavljivanja. Stavljam na glasanje Predlog zakona o potvrđivanju Sporazuma o povezivanju šema elektronske identifikacije građana Zapadnog Balkana, u celini. Molim narodne poslanike da pritisnu odgovarajući taster. Zaustavljam glasanje: ukupno – 176, za - 174, nije glasalo – dvoje. Konstatujem da je Narodna skupština većinom glasova svih narodnih poslanika usvojila Predlog zakona. Pošto je Narodna skupština obavila razmatranje svih tačaka dnevnog reda ove sednice i odlučivanje o njima, saglasno članu 102. Poslovnika Narodne skupštine, zaključujem Šesnaestu sednicu Drugog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2021. godini.