Добрий ранок, шановні колеги! Добрий ранок, шановні представники засобів масової інформації! Будь ласка, підготуйтесь до реєстрації. Нагадую, як завжди, що реєстрація відбувається шляхом натискання зеленої кнопки, першої зліва кнопки "за". Готові реєструватись? Прошу реєструватись. [[10:05:58]] У залі зареєстровано 176 народних депутатів України. Пленарне засідання Верховної Ради оголошую відкритим. Шановні колеги, перш за все хотів би привітати. У нас сьогодні є колега, у якого день народження, це Едуард Петрович Прощук. Бажаю успіхів, наснаги, досягнень, перемог і завжди рухатись вперед. [[Оплески]] У засіданні Верховної Ради України бере участь Прем’єр-міністр України Денис Анатолійович Шмигаль та члени Кабінету Міністрів України. Прошу привітати колег. [[Оплески]] Відповідно до статті 229 Регламенту Верховної Ради України у п’ятницю, о 10-й годині, проводиться "година запитань до Уряду". За пропозицією депутатських фракцій і груп члени Кабінету Міністрів сьогодні будуть відповідати на запитання про підсумки засідання Ради асоціації Україна-ЄС, яке відбулося 11 лютого 2021 року. Пропонується наступний регламент розгляду питання. До 20 хвилин – виступ Прем’єр-міністра України. Після цього запитання від депутатських фракцій та груп – до 21 хвилини. І після цього 20 хвилин – на запитання до Прем’єр-міністра або до колег з уряду. Немає заперечень? Немає. Денис Анатолійович, запрошую вас на трибуну.
Доброго дня, шановний пане Голово Верховної Ради! Доброго дня, шановна президія, шановні народні депутати! Доброго дня, шановні українці! Розпочну свій виступ з теми візиту урядової команди до Брюсселя та Люксембурга. Це був насичений і результативний для нашої делегації та, без сумніву, для всієї України візит. Незважаючи на всі виклики пандемії і коронавірусу, зустрічі на найвищому рівні засвідчили, що порядок денний Україна-ЄС стає все більш амбітним і насиченим. Важливо, що наші партнери погодилися на зустріч у традиційному офлайн-форматі, попри жорсткі внутрішні правила, що пов’язані з пандемією. Це демонстрація особливої уваги до нашої держави, до України. Сьоме засідання Ради асоціації Україна-ЄС, без перебільшення, стало історичною віхою у наших двосторонніх відносинах, а також важливим етапом у процесі реалізації домовленостей 22 саміту Україна-ЄС, який проходив в жовтні за участі президента України Володимира Зеленського. Європейський Союз привітав реформаторські зусилля України, що було відзначено у доповіді Європейського парламенту про імплементацію Угоди про асоціацію з Україною. Була дуже чітко окреслена європейська перспектива України відповідно до статті 49 Договору про Європейський Союз. Наголошено на потребі в активізації зусиль з метою зміцнення верховенства права та забезпечення незалежного і ефективного функціонування антикорупційних інститутів. Зі свого боку ми засвідчили нашу повну готовність до подальших реформ та подальшої трансформації країни відповідно до кращих європейських практик. У глобальному контексті нам вдалось окреслити спільні точки для подальшого руху у напрямку пришвидшеної європейської та євроатлантичної інтеграції України, а також подальші спільні кроки насамперед в частині інтеграції до внутрішнього ринку ЄС та поглиблення секторальної інтеграції. Серед суттєвих результатів дозвольте перелічити наступні. Підтверджено готовність почати консультації щодо подальшого перегляду лібералізації торгівлі в рамках поглибленої всеохоплюючої зони вільної торгівлі, що передбачено нашою Угодою про асоціацію. Зокрема, під час перемовин з виконавчим Президентом Єврокомісії Валдісом Домбровскісом ми домовились про подальшу лібералізацію в частині збільшення квот для української продукції. Це ще більше закріпить позиції України на європейських ринках і дасть можливість українським виробникам розкрити свій експортний потенціал. Наступний результат. Це ми стали на крок ближче до так званого "промислового безвізу". Місія ЄС вже почала оцінку готовності України до підписання Угоди про так званий "промисловий безвіз". Це дасть широкі торгівельні можливості для малого, середнього бізнесу, який зможе реалізовувати свій товар на ринках Європейського Союзу. Цього року розраховуємо на суттєвий прогрес і якнайскоріше отримати рекомендації і підписати дану угоду. Крім того, було домовлено про проведення у цьому році всебічного перегляду досягнення цілей Угоди та презентацію кожною стороною результатів відповідної роботи на 23 саміті Україна-ЄС. Сьоме засідання Ради асоціацій також вкотре підтвердили непохитну підтримку і відданість ЄС суверенітету і територіальній цілісності України. Показником є те, що на зустрічах лідери ЄС одностайно наголошували на підтримці України в конфлікті з., а також на тому, що санкції проти Росії будуть продовжуватись, допоки вона порушує територіальну цілісність нашої держави. Важливо наголосити, що було підтримано ідею створення "Кримської платформи", і я вдячний ЄС та державам-членам за незмінну політику невизнання окупації Кримського півострова. Також в рамках візиту було підписано Протокол до Угоди про міжнародні нерегулярні перевезення пасажирів автобусами, це Угода INTERBUS, яка відкриє для України ринки автобусних перевезень ЄС, а також країн-членів Угоди INTERBUS – Туреччини, Молдови, Албанії, Боснії і Герцеговини, Північної Македонії та Чорногорії. Угода – це додаткові можливості для покращення стандартів автобусних перевезень, що покращить їх якість та ціну для українців. Окремо зупинюсь на зустрічі з Генеральним секретарем НАТО Єнсом Столтенбергом. Ми отримали важливий політичний сигнал про те, що двері НАТО для України відкриті. І це фактично дослівна цитата пана Столтенберга на нашій спільній прес-конференції за результатами зустрічі. У ході наступного саміту НАТО планується підтвердити політику відкритих дверей Альянсу, і успіх євроатлантичної інтеграції цілком залежить від ефективності реалізації реформ, зокрема реформи безпекових інституцій у відповідності до норм підходів НАТО. Зазначу, що НАТО та союзники залишаються відданими політиці невизнання незаконної окупації Росією Криму та закликають Російську Федерацію припинити агресію проти України на Донбасі. Позиція Альянсу незмінна: територіальна цілісність України має бути відновлена. Також серед здобутків політичної частини візиту української делегації до Брюсселя стало оголошення про візит в Україну Президента Європейської Ради пана Шарля Мішеля на початку березня 2021 року з відвіданням Донбасу. Під час візиту ми мали також результативну зустріч з президентом Європейського інвестиційного банку паном Вернером Хойером, було підписано дві угоди на загальну суму 320 мільйонів євро. З них 270 мільйонів євро будуть спрямовані на покращення і реконструкцію інфраструктури аеропорту "Бориспіль", ще 50 мільйонів євро підуть на закупівлю вакцин та сучасного обладнання для мережі центрів вакцинації. Більше того, банк висловив готовність виділити 700 мільйонів євро для кредитної допомоги, фактично кредити з нульовою ставкою, 0,12 річних, на підтримку малого та середнього підприємництва в Україні. Міністерство фінансів працюватиме у цьому напрямку, аби отримати відповідні кошти, і вони змогли б працювати для людей, для малого і середнього бізнесу. Вагомим результатом стало також проведення цільової початкової зустрічі з виконавчим віце-президентом Єврокомісії паном Франсом Тіммермансом щодо наближення політик та законодавства до Європейського зеленого курсу. Сфери спільного інтересу, які були оговорені, включаючи енергоефективність, водневі технології, справедливу трансформацію вугільних регіонів у стані переходу і участь України у промислових альянсах. Домовлено також про започаткування стратегічного партнерства між Україною та Європейським Союзом у сфері критичної сировини та акумуляторів. Ми чекаємо з візитом до України виконавчого віце-президента Європейської комісії пана Мароша Шефчовіча, з яким домовились провести конференцію високого рівня та підписати меморандум про взаєморозуміння щодо стратегічного партнерства між Україною та ЄС у сировинні галузі. Слід відмітити, що, наприклад, лише потреба в літії в Європейському Союзі, за розрахунками аналітиків ЄС, буде зростати у 18 разів – до 2030 року і в 60 разів – до 2050 року. Україна має одні з найбагатших запасів літію в Європі, тому ми цікаві Європі, ми цікаві як партнери, і для нас це хороша можливість створювати переробні підприємства, створювати робочі місця, збільшувати оборот, збільшувати ВВП нашої держави в частині сучасних новітніх технологій спільно з європейськими партнерами. Отже, це те, що стосується частини результатів візиту урядової команди до Брюсселя. Що стосується конкретної законодавчої роботи у напрямку подальшої євроінтеграції, то у нас є чітка дорожня карта і вона спільна з парламентом. Станом на сьогодні сформовано перелік з 40 пріоритетних законопроектів, більше половини з яких внесено до порядку денного п’ятої сесії Верховної Ради України дев’ятого скликання. Зокрема, йде мова про законопроекти у сферах енергетики, навколишнього природного середовища, науки і технологій, санітарних і фітосанітарних заходів, соціальної політики, трудових відносин, митних питань та сприяння торгівлі, оподаткування, національної безпеки та оборони, правової політики. Тобто всі ці законопроекти подані на розгляд під час цієї сесії Верховної Ради. Закликаю шановне керівництво Верховної Ради, шановних народних депутатів сприяти в проходженні євроінтеграційних законопроектів, що наближають Україну до стандартів Європи і, в принципі, цінностей європейської спільноти. Для цього є всі необхідні механізми, інструменти і умови, зокрема урядом налагоджено механізми комунікації з профільними комітетами з метою якісної підготовки супроводу згаданих законопроектів. Крім того, 3 лютого 2021 року на засіданні Комісії з питань координації виконання Угоди про асоціацію між Україною та ЄС, заступником голови якої є Перший заступник Голови Верховної Ради України пан Руслан Стефанчук, затверджено перелік євроінтеграційних законопроектів, які потребують першочергового розгляду парламентом у цьому році. Загаданий перелік буде оновлюватися щоквартально на засіданнях вищезгаданої комісії. Впевнений, що уряд та парламент здатні досягти стратегічної мети та закласти правові засади для незворотності європейських реформ в Україні. Уряд наполегливо продовжує працювати в напрямку вирішення ситуації з тарифами, це також дуже важлива для нашого суспільства тема. Реалізація нашої стратегії, яка складається з восьми кроків, спрямована на те, аби в Україні діяли максимально обґрунтовані тарифи, також продовжується, також актуалізація інформації про те, що відбувається в рамках урядового антикризового плану по тарифам, тобто як ми рухаємося. Одним з кроків уряду було встановлення максимально граничної ціни на газ для населення на рівні 6,99 гривень за кубічний метр з лютого до кінця опалювального сезону. Це справедлива ціна, і газопостачальні компанії притримуються відповідної планки та не ставлять завищених цін. Свідчення тому – в лютому переважна більшість постачальників природного газу проінформувало нас про зменшення ціни на природний газ у січні місяці, і ми бачимо по платіжках, що це відбулося і в січні, і, впевнений, це буде відбуватися і в лютому місяці. Крім того, ціна не 6,99, окремі компанії ставлять ціну навіть нижче. Наступним кроком уряду було зниження тарифів на розподіл. 30 січня Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг встановила максимальний тариф на рівні 1 гривня 79 копійок. І такий тариф почав діяти для 13 компаній, в яких він перевищував цю планку. Третя складова. Урядом на доручення Президента Володимира Зеленського був підписаний меморандум з міськими головами. Цей інструмент дозволить не підвищувати ціни на опалення та гарячу воду для населення цього опалювального сезону та забезпечить стале проходження в цьому році. Також в меморандумі закладені гарантії для Теплокомуненерго, аби на місцеві бюджети не перекладалося можливе боргове навантаження. Компенсаторні механізми дозволять ТКЕ працювати безперешкодно та забезпечувати населення всіма необхідними послугами. Один з механізмів, що забезпечить сталу роботу постачальників тепла, – це відстрочка оплати за природний газ. Тим самим ми унеможливлюємо будь-які підстави для збоїв в роботі підприємств, що надають послуги з теплопостачання. За оперативною інформацією Мінрегіону, міністерством готується план дій з подальшої реалізації меморандуму, який планується розглянути на засіданні антикризового енергетичного штабу вже наступного тижня. Наступне. Триває робота щодо запуску річних продуктів від газопостачальних компаній, коли споживачам буде чітко зрозуміло, скільки вони будуть платити і восени, і взимку, і весною. Такі продукти від інших постачальників варто очікувати вже цієї весни. Закликаю шановних народних депутатів також включитися в таку роз’яснювальну роботу, доносити до виборців щодо можливості зміни постачальника, тому що це ринок, і ми маємо можливість обирати тих, хто дає кращу якість, кращі ціни. Шостий аспект. Усунення монополії, аби не було зловживань на ринку газу. Ще однією невід’ємною складовою нашої політики є питання забезпечення українців субсидіями. Уряд вживає всі необхідні заходи, аби компенсувати витрати на комунальні платежі за рахунок субсидій. Наразі в Україні фактично 5 мільйонів домогосподарств отримують допомогу від держави. Серед них 3 мільйони – це субсидіанти, 1,8 мільйона одержувачів отримують пільги від держави. Хочу запевнити, що субсидій вистачить на всіх, хто їх потребує. Фінансування призначених субсидій в січні 21-го року проведено 1 лютого в обсязі 5 мільярдів гривень. При цьому з урахуванням зменшення вартості газу в лютому наступного місяця загальна потреба в коштах очікується на 1,5-2 мільярди менше, ніж за січень. Крім важливості самих субсидій також важливим є процедура їх отримання. Уряд значно спростив доступ до субсидій. Більшість громадян отримають їх одразу після заявки. Крім того, за інформацією Міністерства соціальної політики, компенсацію за електроопалення отримають майже 572 тисячі споживачів. А середня субсидія складе близько 570 гривень. Наступна тема, яку сьогодні вартує, напевно, озвучити і розглянути, це тема вакцинації. Українці будуть забезпечені безпечними та якісними вакцинами вже найближчим часом. Уряд та Міністерство охорони здоров’я зробили все необхідне для отримання перших партій безпечних вакцин вже в лютому місяці. Про причини затримки неодноразово розповідав міністр охорони здоров’я Максим Степанов, вони, дійсно, мають місце. Багато країн, у тому числі і країни ЄС, стикнулися з новою проблемою зміщення термінів поставок вакцин. Впевнений, що посунуті терміни суттєво не вплинуть на вакцинальну кампанію, і вона розпочнеться найближчим часом. Ще раз підкреслюю, для цього зроблено все необхідне, зокрема законтрактовано партії вакцини, якої буде в достатній кількості, і всі бажаючі зможуть вакцинуватися. Ми все ще розраховуємо на перші партії в лютому. Вакцини від COVID-19 Україна отримуватиме двома шляхами: через глобальну ініціативу "Ковакс", в рамках якої Україна може безоплатно або за зниженою ціною отримати вакцини до 8 мільйонів доз – від 8 до 16, фактично для 8 мільйонів людей. Вже в кінці лютого, на початку березня в Україну надійдуть перші партії від Pfizer/BioNTech в кількості 117 тисяч доз. Це остання інформація, що вчора пролунала від ЮНІСЕФ. Про ці речі ми також говорили з керівництвом Євросоюзу і Єврокомісії. Також очікується, що протягом першого півріччя 2021 року Україна зможе отримати від 2,2 до 3,7 мільйона доз вакцини AstraZeneсa/Oxford. Другий шлях отримання вакцин – через прямі закупівлі у компанії виробників за рахунок коштів державного бюджету, міжнародних донорів, кредитних коштів та програми Світового та Європейського банку реконструкції і розвитку. Інші джерела також розглядаються. За словами головного санітарного лікаря Віктора Ляшка, у лютому до країни мають надійти вакцини AstraZeneсa/Oxford, закуплені для України міжнародною агенцією Crown Agents. Перша поставка ймовірно буде розміром 500 тисяч доз. Далі в межах цієї закупівлі Україна до червня отримуватиме по 1 мільйону доз вакцини щомісяця, потім по 2 мільйони доз щомісяця. За інформацією Міністерства охорони здоров’я, загалом Україна отримала підтвердження на постачання 12 мільйонів доз вакцини виробництва компаній AstraZeneca і Novavax. Також наприкінці 2020 року Україна законтрактувала 1,9 мільйона доз вакцини від коронавірусу виробництва Sinovac Biotech. Далі. Затверджено оновлену дорожню карту з впровадження вакцинації, яка включає в себе п’ять етапів вакцинації, про які ми вже неодноразово говорили. Підготовлено логістичну інфраструктуру для розповсюдження вакцин по всім куточкам України. Вакцини, що потребують дотримання холодового ланцюгу, матимуть необхідні умови для зберігання та транспортування. Так для логістики вакцини виробництва Pfizer/BioNTech буде залучено приватну логістичну компанію Farmasoft, яка має відповідний досвід логістики медичних препаратів за умовами зберігання у наднизьких температурах. Розвозка вакцини щотижня із суворим дотриманням температурного режиму в обласних центрах, для відповідної вакцини підготовлено 25 складів. Після потрапляння на склад вакцина буде використовуватись протягом п’яти днів, адже це максимальна кількість днів, коли вакцина може зберігатись за температури плюс 2 - плюс 8 після її розмороження. Зберігання інших типів вакцин здатне забезпечити державне підприємство "Укрвакцина". Якщо вакцина потребує температури плюс 2 - плюс 8, то наявних потужностей державного підприємства вистачить для одночасного зберігання 30 мільйонів доз вакцин. У районах також передбачено 490 пунктів, в яких може зберігатися обсяг препаратів для задоволення потреби у вакцині до 2-4 тижнів. Також забезпечено організаційну складову для старту вакцинації. Сформовано необхідну кількість мобільних бригад, які забезпечуватимуть процес вакцинальної кампанії в рамках першого і другого етапів. Окрім того, продовжують кампанії з підвищення кваліфікації працівників, щоб це відбувалось по регламентам і нормам. Також Міністерством охорони здоров’я складені списки лікарів та військових для першої та другої хвиль вакцинації. Тобто ми повністю готові, на сьогоднішній день міністр охорони здоров’я знаходиться у відрядженні до Індії, безпосередньо до виробника вакцини AstraZeneca. І ми очікуємо його повернення з відповідними контрактами і вакцинами. Дякую за вашу увагу.
Дякую, Денисе Анатолійовичу. Будь ласка, запишіться на запитання від депутатських фракцій та груп. Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую. Шановний пане голово, шановний пане Прем’єр-міністр! Ви знаєте статистику по 20-му року, що у нас експорт до країн Європейського Союзу зменшився на 10,3 відсотка, асиметричні зони вільної торгівлі відображаються в тому, що в нас від’ємне сальдо майже 5 мільярдів доларів з Європейським Союзом. І третє, на що я хотів би звернути увагу, це те, що у нас питома вага зменшилась у географічній структурі до 38 відсотків. Як будете вирішувати ці питання? Це перше. Другий момент. У нас, якщо візьмемо в доларах, 18 мільярдів доларів експорт склав у минулому році. Пік торгівлі був в 11-му, він теж був майже 18. Тобто ми щорічні обсяги не збільшили в номінальних цифрах. У порівняльних вони зменшились, тому що ви знаєте, ціни на сировину по окремих позиціях зросли у півтора разу. Як ми будемо вирівнювати цю ситуацію? І третє, останнє. Безумовно, нам цікаво, коли наші 175 євро мінімально заробітної плати перейдуть в якому році у тисячу 560, як це в країнах Західної Європи? Дякую.
Стосовно показників минулого року, всі країни отримали ускладнення в економіці. Ви знаєте, що Україна за даними Європейської Бізнес Асоціації пройшла кризовий рік минулий найм’якіше зі всіх наших країн-сусідів. Сальдо зовнішньої торгівлі в Україні покращилось, тобто співвідносно до попередніх періодів імпорт знизився, експорт зріс. Європейський Союз складає 41 відсоток як торгівельний – 41 відсоток у зовнішній торгівлі України, тобто є одним із найбільших торгових партнерів України. І фактично ті речі, про які ми говорили під час візиту до Брюсселя – це розширення можливостей в повній всеосяжній зоні вільної торгівлі для українського бізнесу, а вже 14 тисяч українських підприємств, малих, середніх, великих, є експортерами нашої продукції до ЄС. Цей список, ця кількість буде зростати і українські підприємства отримають фактично можливість уже без квот експортувати свою продукцію до країн Європейського Союзу. Звісно, що ринок, європейський ринок дає доволі великі можливості, він, звичайно, створює конкуренцію, але конкуренція призводить до підвищення якості, зниження цін. Ось це важливі показники, які економічно, які соціально надзвичайно важливі для нашої держави і які ми обговорювали під час нашого візиту до Європейського Союзу, до Європейської комісії. Ще раз повторю, ЄС на сьогодні з 41 відсотком в структурі зовнішньої торгівлі є найбільшим торговим партнером України. Якщо говорити про промисловий безвіз так званий, про який ми також проговорювали під час візиту, це абсолютні можливості для наших виробників за стандартами ЄС експортувати свою продукцію і в ЄС, і по цілому світу. Дякую.
Зінкевич Яна Вадимівна.
Прошу передати слово Ірині Фріз.
Фріз Ірина Василівна.
Дякую, пане спікере. Пане Прем’єре, в мене насправді до вас немає питань після того як вже Зімбабве розпочало вакцинацію, а ви стоїте на цій трибуні і в черговий раз розповідаєте нам про те, що ми будемо отримувати якусь вакцину. Разом з тим я б хотіла вас запитати як очільника виконавчої гілки влади чи є чинним наказ Міністерства оборони щодо позбавлення премій наших військовослужбовців за відкриття вогню у відповідь? Я б хотіла вас як очільника виконавчої гілки влади запитати, чому ваша команда не розробила відповідні нормативні акти для того, щоб Закон про державні закупівлі, оборонні закупівлі набув чинності, адже ви в такий спосіб саботуєте та зриваєте державне оборонне замовлення на 2021 рік. Чи відчуваєте ви свою персональну відповідальність за те, що де-факто і де-юре ви саботуєте все, що необхідно було зробити, щоб.
До військовослужбовців у районі проведення операції Об’єднаних сил штрафи за вогонь у відповідь на російські провокації не застосовуються. Ставлю крапку в цій вашій провокації і маніпуляції. Для створення безпечних умов виконання бойових завдань та збереження життя і здоров’я особового складу, який приймає участь в заходах відсічі і в стримуванні збройної агресії Російської Федерації, запроваджено виплату відповідної грошової винагороди військовослужбовцям Збройних Сили України, командирам відділень, зводів, рот (батарей), батальйонів (дивізіонів) та бригад розмір винагороди встановлюється в залежності від кількості облікованих порушень, допущених підлеглим особовим складом за місяць. До порушень відносяться: вчинення військового адміністративного правопорушення, адміністративного правопорушення, наявність облікованих під час виконання службових обов’язків випадків захворювань через порушення правил гігієни, травмувань, через порушення заходів безпеки, суїцидів, невиправданих бойових втрат серед особового складу, відкриття вогню без наказу відповідного командира, від начальника, крім випадків військової необхідності. Це ті параметри, які внесені у відповідні документи Міністерство оборони. Стосовно актів на виконання Закону "Про державне оборонне замовлення", всі вони приймаються Кабінетом Міністрів у відповідності до закону і термінів, в який цей закон був прийнятий Верховною Радою України. В "Прикінцевих положеннях" кінцева дати визначена 1 квітня. В цю середу, позавчора, було прийнято 7 відповідних актів, до цього був прийнятий цілий ряд відповідних актів, тому всі акти уряду, які мають бути прийняті на виконання положень Закону про держані оборонні закупівлі, приймаються і розробляються, і приймаються урядом вчасно, що і було зроблено, зокрема, в прямому ефірі в цю середу. Дякую.
Наливайченко Валентин Олександрович.
Волинцю. Волинцю, будь ласка.
Волинець Михайло Якович.
Михайло Волинець, фракція "Батьківщина". Пане Прем’єре, що тут робить і в якості кого знаходиться тимчасово виконуючий міністра Юрій Вітренко? Його повноваження збігли 23 січня цього року. Борг по заборгованості по зарплаті зараз складає вугільникам 830 мільйонів. На 1 число складе 1 мільярд 300 мільйонів. На нараді, яку скликав Вітренко, він заявив, що необхідно закрити уранові шахти в Україні, купити за кордоном урановий концентрат, а шахтарів відправити на заробітки в Польщу. Наступне. Він не справляється з питанням тарифів, яке ми піднімаємо щоразу. І п’яте питання. Пане Прем’єре, ми зібрали десятки підписів від всіх фракцій з просьбою, з вимогою до вас скликати антикризовий штаб по подоланню кризових явищ в енергетиці. Ви очолюєте цей штаб, і ми чекаємо від вас відповіді.
Вітренко Юрій Юрійович, перший заступник міністра енергетики, виконує обов’язки міністра енергетики. Це перше. Друге. У мене буде велике прохання, тому що вчора накладено вето на відповідний законопроект, який був прийнятий, і не дав можливості виконуючому обов’язки міністра енергетики управляти міністерством, зокрема, що дуже важливо, підписати річні бюджетні програми. А це означає, що виплата зарплат шахтарям стоїть сьогодні під загрозою через непризначення або ненаділення повноваженнями виконувача обов’язки міністра енергетики, або призначення діючого міністра енергетики. Дуже важливе питання, і насправді воно сьогодні знаходиться тут, у парламенті, його розв’язання. Це перше. Друге – шахти. Завжди і на зустрічах з шахтарями ми з вами заявляли, що ніякі шахти закриватись там шоково не будуть. У нас в Україні спільно з європейськими партнерами розроблена програма справедливої трансформації вугільних регіонів. Вона розроблена на довгий період, до 2050-2070 років, для того, щоб шахтарі в тих шахтах, де вичерпуються запаси, могли отримувати робочі місця, їх діти знали, куди вони підуть вчитися, працювати. І ця програма розроблена двома міністерствами, працює на сьогоднішній день і розвивається. Тарифи я доповів, не буду повторювати по тарифах всі кроки, які ми робили. Стосовно антикризового енергетичного штабу. Як тільки документи будуть отримані, звичайно, ми таку нараду спільно зберемо і всю проблематику в енергетиці спільно розглянемо. Давайте заплануємо це на наступний тиждень, я не проти. Якщо є таке бажання, зберемо енергетичну галузь і обговоримо існуючі в енергетиці проблеми. Їх досить, їх багато, тому абсолютно буде про що говорити. Дякую за вашу пропозицію.
Бакунець Павло Андрійович.
Доброго дня, прошу передати слово Олегу Кулінічу.
Кулініч Олег Іванович, будь ласка.
Доброго дня, шановні колеги, пане Прем’єр-міністре! Запитання до вас наступне. Протягом січня-лютого урядом і парламентом було здійснено дуже багато кроків по стабілізації ситуації з тарифами на житлово-комунальні послуги. Зокрема, урядом було знижено ціну на газ для населення, обмежено ціну на транспортування газу. Парламентом прийнятий законопроект, який врегульовує ситуацію з тими споживачами, які перейшли на електроопалення. Але люди в регіонах вважають, що цього недостатньо. Тому конкретно запитання. Чи будуть іще якісь кроки здійснюватися урядом по врегулюванню ситуації, по зниженню ціни? І чи обговорювалась ситуація з тарифами на житлово-комунальні послуги в нашій державі з нашими європейськими партнерами? Дякую.
Дякую за ваше питання, абсолютно важливе і актуальне для всіх людей. Звісно, ми крім тих заходів, які ми вже сьогодні з вами чули, які ми вже озвучували вже неодноразово, ми працюємо зараз з профільним міністерством, з НАК "Нафтогазом" щодо запровадження, по-перше, річного продукту для того, щоб забезпечити стабільну ціну, якщо говорити про газ. Звісно, ми опрацювали і внесли ще деякі доповнення до постанови стосовно ціни на газ в лютому-березні. Окремо з квітня-травня місяця будемо опрацьовувати і пропонувати річні продукти і стабілізацію на ринку ціни на газ для українців. Стосовно співпраці з європейськими партнерами. Безумовно, цей діалог іде, і, звичайно, ми просимо також їхній досвід, їхні технології стосовно того, як здешевлювати ціну на газ, здешевлювати ціну на електроенергію, і така робота, і така аналітика ведеться і надається. Крім цього, ведуться переговори з міжнародними фінансовими організаціями щодо співфінансування таких проектів по здешевленню тарифів, цін на газ і електроенергію. Окремо хочу сказати, що меморандум, який підписаний з міськими головами, він також включає в себе цілий ряд заходів щодо стабілізації ситуації на ринку надання комунальних послуг в частині тепла і гарячого водопостачання. Також ним передбачено вжити заходи щодо внормування і впорядкування роботи комунальних підприємств для того, щоби не допустити їх банкрутств, забезпечити їх стабільну роботу, забезпечити стабільне подання тепла і води в цьому і наступному опалювальних сезонах, як і в подальшому також. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Железняк Ярослав Іванович, фракція політичної партії "Голос".
Доброго дня, прошу передати слово Лесі Василенко.
Леся Василенко, будь ласка.
Дякую. Пане Прем’єр-міністре, вкрай важливо, щоб Україна продовжувала рухатися шляхом екологізації економіки і покращення життя українців в якісному довкіллі. Але слів замало, потрібно ще і дії. І тому я вас дуже прошу прокоментувати ситуацію з бездіяльністю уряду в аспекті виконання наших зобов’язань за договором про Енергетичне Співтовариство і, зокрема, про невиконання Національного плану скорочення викидів з великих спалювальних установок, а саме з ТЕЦів, ТЕСів і великих котелень. Вони продовжують труїти українців, вони продовжують працювати на брудному вугіллі, на виснажених потужностях, але уряд при цьому не дотримується взятих на себе зобов’язань. Я та колеги були вимушені навіть зареєструвати постанову відповідну у Верховній Раді, яка змушує уряд прийняти рішення по фінансуванню НПСВ і прийняти рішення по виконанню НПСВ в строки, які були домовлені з нашими європейськими партнерами. У колег в СЕДО цей документ, закликаю всіх, до речі, його підписати і підтримати. Пане Шмигаль, прошу вас відповідати.
Дякую. Отже, стосовно екологічних питань, хочу вас запевнити, що це один із пріоритетів нашого уряду. Під час візиту в Брюссель ми надзвичайно багато уваги приділили обговоренню екологічних питань, а також курсу України якраз в Європейському зеленому курсі або в Green Deal так званому, і стосовно скорочення викидів, і стосовно запровадження нових екологічних технологій в промисловості України, і стосовно енергоефективності. Ви знаєте, у нас відповідний фонд утворений, діє, наповнений з державного українського бюджету, а також міжнародні донори очікують і готові вкласти гроші в питання енергоефективності для скорочення викидів парникових газів. Щодо Національного плану скорочення викидів, хочу сказати, що на сьогоднішній день порушень і термінів виконання цього плану немає. Він починає діяти, основні дії, параметри, які мають відбутися з 2023 року. На жаль, він був підписаний без економічного обґрунтування і розрахунків попередніми урядами. Відповідно його запровадження, звісно, буде створювати об’єктивно величезний тиск на економіку, на ціни, на ті підприємства, які створюють електроенергію і енергетичний ресурс. Отже, з цим планом ми працюємо, зокрема, з нашими міжнародними партнерами, для того, щоб розуміти джерела покриття цих витрат, розуміти плани реальних запроваджень, скорочень цих викидів. Я попрошу також зараз дати хвилину доповнити міністра захисту довкілля стосовно роботи з цим планом і що відбувається насправді. Дякую. Прошу дати хвилину часу.
Дякую, шановний пане Прем’єр-міністр. Шановна Леся Володимирівна, ви знаєте, що ми проводимо зараз зустрічі з метою того, щоб з’ясувати шлях, по якому будемо рухатися, про виконання Національного плану скорочення викидів від великих спалювальних установок. Є певні напрацювання, є дійсно. не були вчасно зроблені кроки, які б мали бути зробленими у частині фінансування цих планів. Але в самому плані записано, що уряду розробити фінансові механізми з переходом на нерегульований ринок, ну, в принципі втратилась інвестиційна надбавка, за рахунок якої можна це було робити. Ми плідно співпрацюємо з усіма стейкхолдерами, які причетні до виконання цього плану. Я думаю, що найближчим часом разом з Міненерго ми розробимо певні механізми. Дякую.
Будь ласка, народна депутатка України Констанкевич Ірина Мирославівна, депутатська група "Партія "За майбутнє".
Шановний пане Прем’єре, народні депутати від групи "За майбутнє", депутати-мажоритарники, зверталися до вас щодо збільшення фінансування на лікування ветеранів війни, а також щодо належного медичного обслуговування. Ми отримали відповідь від профільних міністерств щодо цієї ситуації, і наразі виявляється так, що в 2021 році ці категорії наших громадян лишаються поза увагою уряду. Отже, моє питання, я формулюю так. Скажіть, будь ласка, чи будуть внесені зміни щодо порядку лікування ветеранів, зокрема йдеться про Додаток номер 2 до Постанови Кабміну від 17 серпня 98-го року? Друге. Чи буде розроблена окрема державна програма щодо лікування ветеранів війни? І чи буде виконано доручення Президента на створення саме такої програми? Дякую.
Дякую за ваше питання. Абсолютно актуальне. Ми багато працюємо з ветеранськими спільнотами, з ветеранами, дуже гостро розуміємо проблематику ветеранів, проблематику їхнього лікування, а найбільше, їхньої реабілітації. Звичайно, над цим працює профільне міністерство (я зараз попрошу також дати хвилину міністру ветеранів. міністерці ветеранів), і відповідно, вся робота, про яку ви говорите, вона ведеться. І прошу міністра доповнити.
Доброго дня, шановні народні депутати! Дуже дякую вам за це запитання. Але це запитання досить комплексне, тому що взагалі бюджет, який є у Міністерства ветеранів, надзвичайно малий на всі проекти. Тому зараз ми готуємо проекти змін до бюджету, я просто вас попрошу, саме і в цих питаннях також, попрошу підтримати. Тому що реалізовувати політику щодо захисту наших захисників з таким бюджетом вкрай важко. Тому підтримайте, будь ласка, наші зміни, ми їх внесемо.
Безугла Мар’яна Володимирівна.
Прошу передати слово Галині Михайлюк.
Михайлюк Галина Олегівна.
Шановний пане Прем’єр-міністре, в мене питання стосуватиметься прогресу в наших економічних та торговельних відносинах з третьою за обсягом ВВП економікою світу Японією. Народні депутати, члени групи з міжпарламентських зв’язків, представники бізнесу, харчової та агропромисловості надзвичайно зацікавлені в тому, щоби вийти на той же рівень співпраці з Японією, який ми маємо з країнами Європейського Союзу, Канадою та іншими світовими лідерами. Отже, на якому етапі знаходяться переговори Міністерства економіки з японською стороною щодо укладення угоди про вільну торгівлю та на які кроки може піти Міністерство економіки для пришвидшення цього процесу? Адже неодноразово проводилися переговори на міждержавному та міжпарламентському рівні з цього питання, але ці перемовини не мають жодного впливу без активної участі безпосередньо профільних міністерств. Впевнена, що за потреби ми як народні депутати можемо надавати свою підтримку в процесі переговорів, але ініціатива має йти саме від вас. Дякую.
Дякую за ваше питання. Насправді така робота ведеться, і після візиту Президента Володимира Зеленського до Японії, це вже майже рік тому, міністерство робить відповідну роботу, створена відповідна робоча група, комісія міжурядова "Україна-Японія", і я зараз передам слово міністру економіки для того, щоб він також доповнив цю інформацію і сказав, яка ситуація є насправді.
Дуже дякую за питання. Насправді так, ведуться переговори також з Японією. Ми активно працюємо в цьому напрямку і готові більше продискутувати на площадці Мінекономіки. Звичайно, що укладення будь-якої угоди про зону вільної торгівлі – це довготривалий процес і потребує регулювання і аналізу інтересів як однієї, так і іншої сторони. Тому ми тільки на початковому етапі в цьому процесі. Дякую.
Будь ласка, запишіться на запитання до Прем’єр-міністра від народних депутатів України. Савчук Оксана Василівна.
Дмитро Анатолійович, я хочу запитати вас дуже все те, що хвилює зараз місто Івано-Франківськ. У нас цього тижня був санітарний лікар, підготовлено все необхідне для того, щоби відбулася фінансова допомога для того, щоб в лікарнях міста Івано-Франківська були придбані додаткові кисні, додаткові ШВЛ. В мене пряме питання до вас, Денисе Анатолійовичу. Скажіть, будь ласка, чи може Івано-франківщина сподіватися на допомогу від уряду у боротьбі з пандемією, оскільки ми зараз на першому місці? Це є дуже важливо, і всі очікують вашу відповідь. Чи наступного тижня уряд зможе надати фінансову допомогу на обладнання лікарень для того, щоби не просто були додаткові місця, але був доступ до кисню і до всього необхідного обладнання?
Да, дякую за ваше питання абсолютно актуальне. Дійсно, Франківщина сьогодні займає, на жаль, перше місце в антирейтингу захворюваності на COVID. Дійсно, епідемія розвивається в Івано-Франківській області, і зокрема в місті Івано-Франківську дуже швидкими темпами. На жаль, я хочу також через вас звернутися до місцевої влади: що було зроблено для того, щоб забезпечити. Минулого року ми забезпечили більше 80 відсотків ліжок, виділених киснем, уряд виділив 1,5 мільярда гривень коштів для цього. Ми дали всі необхідні інструменти для запровадження проведення міських і місцевих комісій з ТЕБ і НС та запровадження обмежувальних заходів вчасно місцевій владі. На жаль, в цьому році місцевою владою не було зроблено жодного кроку для того, щоби призупинити цю епідемію, яка розвивається, і на сьогоднішній день лише в середу була проведена відповідна комісія з ТЕБ і НС за участі профільних міністрів, за участі Головного державного санітарного лікаря, були прийняті відповідні рішення про створення додаткових ліжко-місць. І в мене велике прохання до місцевої влади Івано-Франківщини, керівників органів місцевого самоврядування дуже відповідально ставитися і вчасно приймати всі необхідні рішення, надані законодавством, надані нормативними документами щодо обмежень, які допоможуть зменшити темп захворюваності на місцях, тому що Івано-Франківщина сьогодні фактично палає від оцієї епідемії коронавірусу. Звичайно, що всі необхідні кроки, які треба зробити, урядом будуть зроблені, ми чекаємо відповідних законодавчо обумовлених запитів, якщо в цьому є потреба, але ми також чекаємо конкретних дій від органів місцевого самоврядування, від керівників місцевого самоврядування щодо зупинення цієї епідемії, зупинення того, що зараз відбувається в Івано-Франківську. Дякую.
Дякую. Будь ласка, слово надається народному депутату Бондарю Михайлу Леонтійовичу, фракція політичної партії "Європейська солідарність".
Дякую. Передайте, будь ласка, слово Іванні Климпуш-Цинцадзе.
Іванна Орестівна Климпуш-Цинцадзе, будь ласка.
Шановний пане Прем’єр-міністр, ви на минулому тижні підтвердили в Європейському Союзі відданість реформам, в тому числі і незалежності антикорупційних органів. Після того ви подаєте від Кабміну до Верховної Ради законопроект, який прямо суперечить незалежності антикорупційних органів, де ви пропонуєте прямо звільнити голову НАБУ. Як це співвідноситься? Друге питання. Чи була розроблена позиція уряду стосовно відновлення конкурсів на держслужбу? Президент заветував цей законопроект чи ви наполягали на тому, що все-таки ці конкурси мають бути відновлені якомога швидше? І третє питання. Коли буде нарешті відновлена наша співпраця, вірніше, налагоджена наша реальна співпраця з Європейською комісією щодо погодження відповідно до 1,5 роки тому ратифікованого додатку до угоди 27-го – погодження нашого енергетичного законодавства з Європейським Союзом заради реальної євроінтеграції наших енергетичних систем?
Дякую за ваше комплексне питання. Отже, стосовно НАБУ. Один законопроект є в парламенті, він не пройшов профільного комітету. Уряд, до речі, спільно і в консультаціях розробив альтернативний законопроект, який дає змогу зафіксувати і чітко визначити, як буде працювати НАБУ, як будуть відбуватися конкурси для керівника. Там немає жодного слова про пряме звільнення керівника. Там прописані процедури, хто виконує обов’язки (перший заступник) у разі переформатування або звільнення керівника НАБУ. Даний законопроект дає можливість для відкритої дискусії на базі профільного комітету, і, власне, уряд готовий обґрунтовувати і захищати ті позиції, які прописані в цьому абсолютно конструктивному законопроекті щодо реформи антикорупційного як законодавства, так і антикорупційних органів в Україні. Щодо конкурсів на державну службу і закону, який був проголосований у Верховній Раді, стосовно відновлення конкурсів. Ми, безумовно, і однозначно підтримуємо відновлення конкурсів на посади державної служби і, звісно ж, чекаємо відповідно переголосування або подолання вето, або голосування цього законопроекту в новій редакції. Ветування його відбулося через те, що некоректно були виписані повноваження виконувачів обов’язків міністрів на час відсутності міністра на посаді. Тобто фактично даний законопроект абсолютно не розблоковує роботу Міністерства енергетики і, як я вже сьогодні казав, залишає без можливості виплати заробітної плати всю енергетичну галузь. Це близько 50 тисяч людей, які на сьогодні не мають підписаних річних бюджетних програм. І відповідно прийняття цього законопроекту з коректною редакцією щодо покладання виконання обов’язків міністра якраз це і стало причиною ветування його.
Дякую. Слово надається народному депутату Заремському Максиму Валентиновичу, фракція політичної партії "Слуга народу".
Передайте, будь ласка, слово Чорноморову Артему.
Артем Чорноморов, будь ласка.
Доброго ранку, пане Прем’єр-міністр! Я, Чорноморов Артем, представляю 131 округ. Коло мене сидить Дирдін Максим. Ви знаєте, більшість голосів, які віддали за нас люди, проживають в зоні спостереження, це 30-кілометрова зона. Донедавна вони мали єдиний інструмент компенсації проживання в зоні ризику, це 30-відсоткова знижка на електроенергію. Чому я кажу єдиний, тому що один відсоток в повній мірі не повертається до громад. Скажіть, будь ласка, у нас буде зараз робота на окрузі. Що нам сказати людям? Ви просто скажіть – так чи ні. Ви повернете знижку 30 відсотків на ці міста, які знаходяться в зоні ризику, чи ні? Дякую.
Дякую, пане Артеме, за ваше запитання. Насправді в 30-кілометровій зоні існувало три види різноманітних пільг або знижок. Зокрема, на електроопалення окрема пільга, яка повернута, і, я вже казав, виплачено 1,8 мільярда гривень за січень місяць. Це якраз на електроопалення. Більшість міст 30-кілометрової зони, власне, опалюються електрикою. Тому це одна з пільг. Другий, це нічний тариф, який також присутній і в 30-кілометровій зоні. Стосовно окремої пільги для 30-кілометрової зони. Це комплексне питання, яке треба дискутувати на майданчику також профільного комітету, міністерства щодо, в принципі, можливостей пільг або монетизованих пільг і субсидій, до яких переходить наша держава і коли люди отримають конкретні гроші або конкретні пільги в конкретних ситуаціях. Тому ми сьогодні говоримо і ведемо діалог про монетизацію пільг і субсидій в усіх сферах, якщо під це підпадає або буде, або має підпадати 30-кілометрова зона того або іншого міста, або навколо тієї, або іншої станції. Давайте про це будемо говорити і розробляти відповідний механізм. Дякую.
Дякую. Слово надається народному депутату Лунченку Валерію Валерійовичу, депутатська група "Довіра".
Прошу передати слово Сергію Шахову.
Сергій Шахов.
Пане Прем’єр-міністре, до вас звернулася депутат Савчук з приводу Івано-Франківщини і збільшення сьогодні виділення коштів, тому що саме там сьогодні спалах на коронавірус. І ніяка місцева влада в цьому не винна. Ви не центральна влада, тому що немає сьогодні дійсно обладнання по всій державі. Друге запитання. Скажіть, будь ласка, допоки Міністерство аграрної політики буде статистами? Чому досі не передали жодного департаменту, жодної структури на Міністерство АПК, ми проголосували 17 грудня. І головне запитання. Чому сьогодні на Донбасі, в Донецькій, Луганській областях, електроенергія та розподіл електроенергії дорожчі в 4 рази, ніж у Києві? Там люди багаті живуть, чи що? Гривня 84 коштує сьогодні транзит електроенергії. За газ така ж ситуація. Чому сьогодні розподільні компанії не сідають і не розкинуться на цю країну? Війна йде тільки в Луганщині та в Донеччині, чи вона все ж таки йде по всій країні? Будь ласка, зверніть на це увагу і дайте відповідь.
Дякую. Стосовно першої частини, стосовно епідемії, яка розгорається на Івано-Франківщині. Обладнання ж ні при чім, питання – як управляють, як обмежують, як пускають дітей до шкіл, як працюють підприємства, транспорт – від цього залежить якраз розвиток епідемії. А вже ліквідація наслідків епідемії, лікування, майстерність наших лікарів, наявність обладнання і підключення ліжок до кисню в комунальних закладах, зокрема, в міських і обласник – це вже якраз питання також до місцевої влади. Стосовно аграрної політики новоствореного міністерства. В цю середу відповідно прийнято положення про міністерство, яким йому передані всі повноваження. І повністю відбувся розподіл обов’язків між Міністерством охорони довкілля, між Міністерством економіки, Міністерством АПК. Положення затверджено, там лишається один дискусійний момент щодо державної програми зрошення, яка має бути в Міністерстві АПК, і має відповідно цього року отримати відповідний розвиток, фінансування, підтримку для південних областей України. Власне, про зрошення йде мова. Всі решта параметри, сьогодні міністерство повноцінно може працювати, призначений Державний секретар, міністр абсолютно зараз формує команду, є відповідні приміщення. Тобто йде вся робота по повноцінному початку діяльності даного міністерства. Стосовно вартості або тарифу на розподіл електроенергії. Я вже сьогодні про це казав, гривня 79 – це обмеження, яке запровадила НКРЕКП. Тобто це їхня сфера відповідальності. Наскільки мені відомо, ви кликали в зал керівника НКРЕКП. Незалежний оператор і незалежний регулятор, який відповідно встановлює тарифи на розподіл зокрема. Сьогодні обмеження в Україні 1 гривня 79 на розподіл електроенергії. І відповідно вони регулюють і всі інші тарифи на транспортування.
Будь ласка, народний депутат України Кисилевський Дмитро Давидович, фракція політичної партії "Слуга народу".
Я прошу передати слово Тістику, будь ласка.
Будь ласка, Тістик Роман. Будь ласка.
Доброго дня, народні депутати України! Ярослав Тістик, Львівщина, "Слуга народу". У мене запитання одне до Дениса Анатолійовича і одне до міністра культури. Почну з міністра культури. Я хочу подякувати за ту системну працю, яка йдеться зараз на Львівщині, і ми минулого тижня з вами розпочали фактично проект великої реставрації. І ми зі своєї сторони докладемо максимум зусиль, щоб розширити цю програму. Але в мене є точкове питання по двох інвестиційних проектах, які стосуються якраз питання культури. Це йдеться мова про Львівську національну оперу і про Львівську національну галерею мистецтв Возницького. Хочу наголосити, що ті проекти в держбюджеті є відібрані разом міжвідомчою комісією з державних інвестиційних проектів і є обов’язковими до виконання. І хочу проінформувати, щоб ви проінформували мене щодо затвердження паспортів бюджетних програм по цих двох проектах. Чи ви їх подали, якщо не подали, чому. І до вас, Денис Анатолійович, стосовно того, що ви говорили про оновлення Угоди про асоціацію. В чому її суть? Дякую.
Отже, давайте я почну з Угоди про асоціацію. Оновлення угоди, суть її полягає в тому, що з 2009 року, коли готувалась сама угода, дуже багато стандартів змінилося, Європа змінює їх кожні 2 роки. Крім цього, змінилось багато умов життя. І мова йде не про саму угоду, тексту угоди, він не буде змінюватися, будуть змінюватись додатки, які передбачають, власне, адаптацію стандартів положень цієї угоди до сучасних умов. От в цьому суть. А стосовно фінансування об’єктів культури, дійсно, міністр культури був на Львівщині, дякую і вам також за спільну роботу. І буду просити. доєднаюсь до вашого прохання, щоб в паспорти бюджетних програм ці об’єкти були включені, тому що це такі важливі для регіону об’єкти. Також попрошу доповнити першого заступника міністра культури, він тут присутній. Дякую.
Дякую за високу оцінку роботи Міністерства культури. Справді, є нові виклики, пов’язані з необхідністю реалізації протягом поточного року нової для нас програми "Велика реставрація", яка є складовою великого проекту "Велике будівництво". Ті об’єкти, які ви назвали, хоча першочергово і не попадали в цю програму, але, тим не менше, вони є одними з ключових для реалізації протягом цього року. Так, дійсно, ці проекти пройшли відповідну експертизу. Вони пройшли всі необхідні комісії. І наразі ми їх ставимо в план для реалізації. Паспорти бюджетних програм розроблені, подані в Міністерство фінансів. І якщо на сьогоднішній день ще не погоджені, ми очікуємо це буквально протягом дня-двох. Дякую.
Дякую. Будь ласка, народний депутат Рущишин Ярослав Іванович, фракція політичної партії "Голос".
Прошу передати Соломії Бобровській.
Соломія Бобровська, будь ласка.
Доброго дня! Маю два питання. Перше питання звучить наступним чином. Останнім часом у публічному просторі, особливо інформаційному, звучить те, що Грузія значно відірвалася в своїх можливостях отримання ПДЧ. У мене питання: чи це не буде загрозою для України? Чи у нас перспектива і виконання домашніх завдань стоїть на рівні з грузинами? Тому що знаємо, що буде дуже важливий і принциповий, важливий для України в тому числі саміт НАТО. Чи у нас є стратегія по зрівнянню з грузинами в цьому сценарії? І друге: питання до міністра оборони з проханням розібратися, що відбувається з харчуванням для армії? І все ж таки переглянути тендерні процедури, згідно яких виграють фактично дві фірми, по яких є дуже багато рішень судів і відкриті кримінальні провадження. Інакше наступного разу, ви знаєте, я принесу вам у цей зал, покажу народним депутатам жуків з крупи, обморожені і проколоті невідомо чим окорочка курячі, в крові м’ясо, коробки з подвійним призначенням і зіпсовану капусту. Мені здається, що сором і ганьба. для того, щоб це ніхто не бачив і допускання такого харчування для армії.
Стосовно ПДЧ, тобто стосовно Плану дій щодо членства в НАТО. Ми дуже детально обговорювали це на зустрічі з Генеральним секретарем НАТО під час візиту в Брюссель. Абсолютно зрозуміле домашнє завдання, яке потрібне нам робити. Ми дійсно хочемо, щоб це було одночасно: і Грузія, і Україна. Мали про це розмову три тижні тому з Прем’єр-міністром Грузії. Тобто ми координуємо нашу роботу, нашу діяльність. І, дійсно, план такий, щоб спільно з Грузією отримати ПДЧ в НАТО. Стосовно другого питання попрошу передати слово міністру оборони.
Дякую, Денис Анатолійович. Стосовно харчування. На теперішній час згідно з рішенням Президента до кінця цього місяця поточного працює у військах ціла низка керівництва Збройних Сил і Міністерства оборони в тому числі. Відповідний заступник міністра оборони, який відповідає за питання логістичні, також перебував 4 дні на фронті і перевіряв ці всі питання. Стосовно конкретних компаній, про які йшлося в деяких засобах інформації. Ми розбиралися, ці компанії існували задовго до приходу теперішньої команди до Міністерства оборони. І ті випадки, про які ви кажете, відбувалися ще минулого року, мені здається, в січні 20-го року та грудні 19-го року. На теперішній час таких випадків не зафіксовано. Харчування на фронті постійно перебуває, особливо на фронті, постійно перебуває в зоні нашої особливої уваги. Дякую.
Шановні колеги, крайнє запитання до Прем’єр-міністра України, після цього ще Олена Костянтинівна Кондратюк, і переходимо до роботи, до голосувань. Запросіть народних депутатів до зали. Совсун Інна Романівна.
Прошу передати слово Сергію Рахманіну.
Рахманін Сергій Іванович.
Дякую. Шановний Денис Анатолійович, на жаль, ви уникли вичерпної відповіді на запитання моєї колеги Ірини Фріз, тому я деталізую. Перше, рішенням Ради національної безпеки і оборони від 5 листопада встановлений граничний термін для ухвалення підзаконних актів, необхідних для реалізації положень Закону "Про оборонні закупівлі". Я нагадаю, що ви є членом Радбезу. 15 лютого жоден, підкреслюю, жоден з нормативних актів урядом затверджений не був. Друге. Ви сказали, що встановлений граничний термін до набуття законом чинності – до 1 квітня. Це не так, справді, деякі положення вводяться "Прикінцевими положеннями" пізніше, але це не звільняє уряд від розробки підзаконних актів. І на комітеті було зазначено, що закон був зірваний саме через непідготовку підзаконних актів. Це два. Три. У мене коротке питання. Хто понесе відповідальність за те, що зірвані вимоги законодавства і рішення Ради національної безпеки? Дякую.
Дякую за ваше питання. Відповім. Ключове питання, що на сьогоднішній день основні акти на вимогу законодавства є прийнятими, опублікованими, і прошу вас з ними ознайомитись. Це перше. Друге. До 1 квітня "Прикінцеві положення" дають змогу приймати відповідне нормативне і нормативні підзаконні документи. ДОЗ не зірваний цього року, це ключове питання також. Тобто тут же стоїть питання виконується державне оборонне замовлення чи не виконується, чи воно заблоковане. Коли приймався закон, скільки часу давалося на якісну підготовку підзаконних нормативних актів і якими темпами вони розроблялись. Якщо є зауваження до розробників, до тих, хто розробляв і подавав вчасно або невчасно відповідні підзаконні нормативні акти, до таких виконавців застосовуються відповідні дисциплінарні або кадрові стягнення за порушення відповідних термінів і строків встановлених в законодавстві України. Тобто ця робота вона ведеться і вона здійснюється у разі, якщо такі порушення фіксуються. Дякую.
Кондратюк Олена Костянтинівна.
Доброго дня, шановний пане Прем’єр-міністре! Ви знаєте, я сьогодні не буду задавати вам вже питання, коли конкретно почнеться вакцинація, оскільки, мені здається, що це зараз вже не має ніякого сенсу. Бо яку би ви дату не назвали зараз спочатку, вже довіра до уряду в цьому питанні є підірваною. Оскільки вже понад 70 країн світу успішно проводять вакцинацію від коронавірусу і звітують вже якраз про свої успіхи в цьому питанні. У мене просто одне ніби просте, але водночас і складне питання. Скажіть, будь ласка, Прем’єр-міністре України, чи готові ви з самої високої трибуни, з трибуни Верховної Ради України, зараз принести вибачення за провал процесу вакцинації від коронавірусу в Україні?
Вакцинація в Україні почнеться найближчими днями у відповідності до національного плану вакцинації, і всі бажаючі будуть провакциновані. Ключове питання, що ці вакцини будуть безпечними, будуть поставлені, і на сьогоднішній день вся інфраструктура підготовлена. Я думаю, що найближчим часом вакцинація буде розпочата, переконаний в цьому. Дякую.
Дякую, Денисе Анатолійовичу. Час на запитання вичерпаний. Дякую, шановні колеги. Дякую, шановний пане Прем’єр-міністр. Бажаю вам успіхів і чекаємо через п’ятницю вас на "годині запитань до Уряду". Дякую. Надійшла заява про перерву із заміною на виступ. Костюк Дмитро Сергійович.
Шановні народні депутати України! 25 лютого Україна буде відсвятковувати історичну дату, дату народження видатної поетеси, видатної українки Лесі Українки, яка народилася того дня в місті Новоград-Волинський. Це справді історична постать на рівні з Тарасом Шевченком, з Іваном Франком, це той національний герой, який об’єднує українців. І в цей час, в час, коли нас сварять іноземні агенти, засоби масової інформації, нам потрібні такі герої, герої, які об’єднують, Леся Українка – це саме такий герой. Більше року працював оргкомітет за участю міністра культури, народних депутатів України з різних фракцій. Ми працювали над тим, щоб залучити максимальне фінансування і продумати всі заходи, щоб справді з честю відзначити таку історичну дату. І радий повідомити, що справді місто Новград-Волинський отримало минулого року найбільше фінансування, рекордне в історії цього міста. Дякую всім колегам, які взяли в цьому участь, дякую Кабміну, дякую Президенту України, дякую всім. Адже всі ви голосували за те, щоб звернутися до Президента та визнати цей рік роком Лесі Українки. Ми це зробили, хотів сказати я. Але потім наступає наступне питання: після того, як кошти виділені, як вони освоєні? 60 мільйонів гривень було витрачено Житомирською обласною адміністрацією на ремонт доріг в центрі Новоград-Волинського, асфальт зняли в травні. Півроку ми спостерігали таку картину: в центрі міста асфальт піднятий, не прибраний, гори сміття, табличка "Велике будівництво" Володимира Зеленського. І це було півроку. Тільки через півроку, нарешті, чиновники надумалися і почали робити ремонт доріг, коли вже почалися заморозки. І станом на сьогодні ці дороги довелося зірвати, і вони не готові. За рік не змогли зробити ремонт асфальтних доріг. Інше питання, на що вдалося отримати фінансування, дякую велике міністру регіонального розвитку, з бюджету ДФРР має бути виділено 11 мільйонів гривень на реконструкцію музею Лесі Українки, який не знав цієї реконструкції з 86-го року, не було жодного ремонту. Але деякі чиновники, голова обласної ради, країна має знати ці прізвища, Федоренко звертається до мера міста Новоград-Волинського і каже, пишіть заяву, щоб відмовитися від фінансування. Відмовитися від фінансування ремонту музею імені Лесі України в річницю її народження. Таким чином, все, за що ми боролися, на жаль, чиновниками на місці в Житомирській області було втрачено. Але запрошую всіх на святкування.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до роботи. Вам запропонований до розгляду проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сертифікації оператора системи передачі (реєстраційний номер 3364-1-д). Будь ласка, підготуйтесь до голосування. Нам необхідно прийняти рішення щодо розгляду цього питання за скороченою процедурою. Давайте спробуємо за скороченою, а якщо не вийде, буде обов’язково за повною, Артур Володимирович. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:17:19]] За-185 Рішення прийнято. До слова запрошується голова Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг Герус Андрій Михайлович.
Доброго дня, шановний Голово! Доброго дня, шановні народні депутати! Сьогодні до вашого розгляду пропонується доопрацьований законопроект щодо сертифікації оператора систем передачі НЕК "Укренерго". Це важливий євроінтеграційний закон, який допоможе нам інтегруватися до європейської енергетичної системи ENTSO-E, і відповідно це є комітетська версія законопроекту, яка була підтримана на засіданні комітету. Запропонована доопрацьована законопроектом сертифікація оператора системи передачі електричної енергії за моделлю відокремлення ІSO передбачає, що оператор системи передачі користується майном, який забезпечує цілісність об’єднаної енергетичної системи України та диспетчерське оперативно-технологічне управління, магістральні та міждержавні електричні мережі на праві господарського відання, при цьому зазначене майно залишається у власності держави. За результатами обговорення законопроекту 27 січня поточного року комітет прийняв рішення рекомендувати Верховній Раді прийняти доопрацьований комітетом законопроект у повторному першому читанні за основу, скоротивши термін його підготовки до розгляду у другому читанні наполовину. Прошу підтримати рішення комітету та прийняти за основу доопрацьований законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сертифікації оператора системи передачі (реєстраційний номер 3364-1-д від 01 лютого 2021 року), доручивши Комітету з питань енергетики та житлово-комунальних послуг доопрацювати законопроект з урахуванням зауважень і пропозицій суб’єктів права законодавчої ініціативи, скоротивши строк подання зауважень і пропозицій наполовину. Дякую.
Шановні колеги, необхідність обговорення є, правильно? Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, по фракціях. Цабаль Володимир Володимирович.
Прошу передати слово Совсун Інні.
Совсун Інна Романівна.
Шановні колеги! Інна Совсун, фракція "Голос". Шановні колеги, я дуже сподіваюсь, що зараз цей законопроект знайде однозначну підтримку в цьому залі. Чому цей законопроект для нас є важливим? Цей законопроект дозволить нам, Україні, приєднатися до Європи. Це той крок, на який ми давно чекаємо. Ми всі давно обговорюємо проблему того, що ми купуємо електроенергію в Росії та Білорусі. Так ось для того, аби ми знайшли системне рішення, аби ми не залежали від приєднання до Білорусі та Росії, нам конче необхідно прийняти саме цей законопроект. Він дозволить "Укренерго" приєднатися до європейських мереж і зрештою вирішить ту проблему, яку ми всі зараз активно намагаємося вирішити, я сподіваюсь, більшістю цього залу. Разом з тим, це не вирішує всю проблему нашої залежності в енергоносіях від Росії. Ми багато говоримо про те, що ми купуємо електроенергію в Росії. Але ми також купуємо вугілля в Росії, ми купуємо багато інших енергоресурсів в Росії. І мені би хотілося, аби зробивши цей перший крок в напрямку європейському, в контексті електричної енергії ми би також подумали про те, яким чином нам, в принципі, унезалежнитися від Росії в інших сферах так само. Повторюся, партія "Голос" буде, однозначно, голосувати за цей закон, і ми дуже сподіваємося, що не тільки в питанні електроенергії, але і в питанні інших енергоносіїв ми так само будемо цілеспрямовано працювати на приєднання до Європи і від’єднання від Росії. Дякую.
Синютка Олег Михайлович.
Прошу передати слово Іванні Климпуш-Цинцадзе.
Климпуш-Цинцадзе Іванна Орестівна.
Шановні колеги! Тут Президент Зеленський сказав про те, що вже в цьому десятилітті Україна приєднається до Європейського Союзу. Мені це приблизно звучить з усіма діями монобільшості і пана Зеленського так, як "нинішнє покоління радянських людей буде жити при комунізмі". Разом з тим, цей законопроект, який ми зараз розглядаємо після того, як його вичистили, доопрацювали, дійсно, є необхідним. Необхідним для того, щоби Україна нарешті здійснила той крок, яким зможе приєднатися і долучитися до європейської енергетичної системи. А це означає підвищену безпеку, нашу національну енергетичну безпеку для України. Це означає зниження потенційне цін для наших споживачів і для нашої промисловості. Це означає нарешті закриття цього ганебного імпорту з Російської Федерації і з Білорусі, яким ми порушуємо. даємо можливість впливати на нашу політику, на нашу безпеку і наше життя в країні агресору. Тому "Європейська солідарність", очевидно, буде підтримувати євроінтеграційний законопроект, і сподіваюся, що таких ініціатив у цьому залі буде розглядатися, дійсно, дедалі більше. І що слова нарешті не будуть розходитися з діями. Дякую.
Кучеренко Олексій Юрійович.
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина". Шановні колеги! Це дуже неоднозначний законопроект. І, незважаючи на його правильну назву, я хочу сповістити, з яких причин фракція "Батьківщини" не буде підтримувати цей законопроект в такій редакції. Фракція "Батьківщини", безумовно, виступає як за політичну інтеграцію України з Європейським Союзом, так і за технологічну інтеграцію наших енергосистем і доєднання до європейської енергосистеми. Але диявол, як завжди, в деталях. Під правильною назвою "сертифікація оператора мереж" приховується, як завжди, одне банальне бажання – умикнути нашу державну компанію "Укренерго". Якщо ви уважно прочитаєте цей законопроект, то ви зрозумієте, що головна мета – це відокремити уряд і Кабмін взагалі від управління цією стратегічною енергокомпанією для того, щоб через наглядову раду здійснювати абсолютно неукраїнську політику. Шановна пані попередня депутат, яка казала, що цей законопроект допоможе призупинити імпорт. Колеги, щоб призупинити імпорт, достатньо прийняти простий законопроект і зупинити на сьогодні імпорт електричної енергії із країни-агресора. А тепер головне. Друзі, більше року тому нам з вами запропонували "цукерку" під назвою "анбандлінг" – це відокремлення газотранспортного оператора. І нам обіцяли, що в результаті цього відокремлення буде потужний прозорий ринок газу. Ви всі сьогодні переконалися в надбанні цього ринку? Ви зрозуміли до чого приводить, коли дійсно під правильними гаслами ринку і прозорості дилетанти починають вирішувати свої кишенькові інтереси? Саме тому, друзі, ми не можемо підтримати цей законопроект, і ми вимагаємо одного – чіткої дорожньої карти виходу з енергетичної кризи України.
Славицька Антоніна Керимівна. Скажіть, хтось буде з мотивів наполягати? Скороход, бачу, Шахов. Після цього переходимо до голосування. Славицька Антоніна Керимівна.
Доброго дня! Прошу передати слово колезі Олександру Колтуновичу.
Колтунович Олександр Сергійович.
Дякую, вельмишановний пане Голово. По-перше, було помітно, що деякі депутати не читали законопроект. І я приведу дві цитати ключові, які підтвердять, що за цей законопроект голосувати не потрібно. Наприклад, перше, що проектом пропонується виключити вимогу погодження в Міненерго інвестиційних програм, а це може слугувати неефективному витрачанню коштів. Друга норма, яка також є несумісною, що контроль за діяльністю "Укренерго" покладається або на уповноважену особу, або на уповноважену організацію, при цьому вибір такої організації не описаний, може мати корупційні ризики. Попередній виступаючий вже багато сказав, що ми мали подібний досвід у питанні газу. Нам сьогодні Прем’єр-міністр розказував, що в нас є ціна на газ 6,99. Він десь правий, але у платіжці у нас: 6,99 плюс гривня 79 і ще плюс ПДВ на цю доставку, і тому у нас ціна на газ кінцева – 9,138. Ось до чого призводять такі маніпуляції під псевдопатріотичними європейськими гаслами, а по факту люди починають платити більше і тарифи, і ціна на газ вищі. В даному випадку це саме буде у нас відбуватися з тарифом на електроенергію. У нас сьогодні Прем’єр-міністр так і не пояснив, чому він ліквідував 100 кіловат пільгових по 90 копійок, а гривню 68 насаджує усьому населенню країни. Більше того, на сьогоднішній день уже є інформація, що 1 кіловат буде коштувати 3,5 гривні – 4 гривні. Ось до чого нас ведуть і що нам показують, який ринок електричної енергії буде. І на завершення. Якщо ви хочете пропонувати будь-які законопроекти, подивіться, що ми подали. Яким чином знизити ціну на газ, тариф на опалення, гаряче водопостачання для того, щоб вартість комунальних послуг відповідала рівню купівельної спроможності і платоспроможності населення. В протилежному випадку всі ці кроки, які зараз голосуються, вони призведуть до здорожчання вартості комунальних послуг. Почуйте мене, тому що ви будете за це відповідати. Дякую.
Скороход, потім Шахов. Скороход Анна Костянтинівна.
Абсолютно погоджуюся з попередніми спікерами, що даний законопроект містить ряд недоліків, але ми можемо їх усунути між першим і другим читанням. А сама процедура сертифікації Україні необхідна для того, щоб ми були інтегровані до європейської енергосистеми. Тому даний законопроект необхідно підтримати в першому читанні, і я закликаю всіх колег все-таки його підтримати, оскільки це необхідно для українського ринку електроенергії втому числі, щоб ми могли вийти на Європу. Тому депутатська група "За майбутнє" підтримає даний законопроект в першому читанні, до чого закликаю і всіх колег народних депутатів. Дякую.
Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, депутатська група "Довіра", Луганщина. Шановні колеги, безумовно, цей законопроект ми будемо підтримувати, щоб зупинити сьогоднішню поставку електроенергії з Білорусі та Росії. У нас атомна енергетика найдешевша в світі. Чому сьогодні вона в занепаді? Хто з диверсантів всередині країни сьогодні губить нашу енергетику? Це перше. І, по-друге, я запитував у Прем’єр-міністра, чому на Донбасі, в Луганській, Донецькій областях сьогодні тарифна політика перевищує навіть київську? Чому сьогодні там бідують і там іде війна, і не можна сьогодні розкинути на всю державу цей тариф? 1 гривня 84, ви розумієте, наші батьки будували цю систему, наші батьки купували ці труби, за які я говорив, газові, і сьогодні Луганщина і Донеччина сплачують за це. Перш за все треба подумати як сьогодні погасити, компенсувати населенню Донбасу ці тарифи. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра".
Буймістер Людмила Анатоліївна. Після цього голосуємо. Запросіть народних депутатів до зали.
Людмила Буймістер, фракція "Слуга народу", 223 округ. Колеги, нарешті на другий рік роботи ми починаємо приймати євроінтеграційні законопроекти в сфері енергетики. Це мене дуже тішить і закликаю зал підтримати цей важливий законопроект. Але давайте не будемо тішити себе надіями, цей законопроект не вирішує ані стратегічних проблем галузі, ані тих проблем, які ми маємо сьогодні в економічній сфері. Він не допоможе відмовитись від російського та білоруського імпорту, на це є окремий законопроект, зареєстрований у Верховній Раді. Він не допоможе побороти системні маніпуляції та змови, які відбуваються на ринку електричної енергії. І він не допоможе привести нашу енергетичну систему до ладу і подолати системні кризові явища, які загрожують на сьогодні усім споживачам в нашій країні. Є ще дуже багато роботи, яку треба зробити, тому давайте на цьому не зупинятися.
Дякую. Переходимо до голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сертифікації оператора системи передачі (реєстраційний номер 3364-1-д). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:32:34]] За-274 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію згідно частини другої статті 116 Регламенту Верховної Ради України про скорочення наполовину подачі правок та пропозицій, та підготовки до другого читання законопроект реєстраційний номер 3364-1-д. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:33:11]] За-223 Рішення не прийнято. Шановні колеги, наступне питання – це законопроект реєстраційний номер 3034а. Наскільки я пам’ятаю позицію фракції, ми можемо його проголосувати без обговорення. Правильно? Тому ставлю. Одну хвилину. Шановні колеги, нам зараз буде необхідно проголосувати чотири правки, запропоновані комітетом, і після цього проголосувати за закон у цілому. Ставлю на голосування правку номер 1. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:34:45]] За-286 Ставлю на голосування правку номер 2. Просто в таблиці у вас написано дві правки номер 1. Це друга правка номер 1, правильно? Ставлю на голосування пропозицію номер 2. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:35:21]] За-278 Рішення прийнято. Правка номер 3, в таблиці вона зазначена під номером 2. Ставлю на голосування. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:35:44]] За-279 Рішення прийнято. Правка номер 4, в таблиці зазначена як правка номер 3. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:36:08]] За-278 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій Президента України Закон України про внесення змін до статті 59 прим.1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" щодо врегулювання конфлікту інтересів у діяльності депутатів місцевих рад та сільських, селищних, міських голів з пропозиціями Президента України від 23.12.2020 року (реєстраційний номер 3034а). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:36:55]] За-287 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Дякую. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту лісів, запобігання пожежам на землях лісового та водного фонду, торфовищах та на землях інших категорій, це друге читання (реєстраційний номер 3526). Хтось буде наполягати на правках, чи можемо голосувати? Можемо голосувати. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо посилення захисту лісів, запобігання пожежам на землях лісового та водного фонду, торфовищах та на землях інших категорій. Готові голосувати? Шановні колеги, готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:38:10]] За-311 Рішення прийнято. Шановні колеги, наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання діяльності фермерських господарств (реєстраційний номер 4046). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Прошу підтримати та проголосувати. [[11:38:45]] За-245 Рішення прийнято. До слова запрошується заступник міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства Висоцький Тарас Миколайович.
Шановний Голово, народні депутати, доброго дня! До вашого розгляду пропонується законопроект про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо стимулювання діяльності фермерських господарств (реєстраційний номер 4046). Два дні тому на аграрному комітеті розглядалися напрямки державної підтримки на 2021 рік. Було запропоновано чотири програми про підтримку фермерів, дрібних фермерських господарств. Вчора ці напрямки були представлені профільній асоціації, об’єднанню фермерів та дрібних землевласників. Напрямки всі підтримуються, але постійно звучить одне побажання чи зауваження. А саме щодо того, що необхідно підтримати, перш за все молодь, яка хоче реєструвати і створювати фермерські господарства, створювати робочі місця в сільських територіях. Даний урядовий законопроект якраз передбачає можливість підтримувати українців віком до 35 років, які будуть створювати сімейні фермерські господарства, займатися фермерством і розвитком сільських територій Крім того, даний законопроект врегульовує питання земель постійного користування, ми знаємо, що це, на жаль, десятирічний біль для українських фермерів. З прийняттям цього законопроекту фактично фермерські господарства, які мають ці землі в користуванні, зможуть також користуватися всіма програмами державної підтримки, в тому числі брати безвідсоткові поворотні кредити від Укрдержфонду. Тому цей законопроект розширить коло можливостей для українських фермерів з точки зору використання державної підтримки та свого розвитку. Просимо, будь ласка, підтримати. Дякую.
Дякую. До слова запрошується заступник голови Комітету з питань аграрної та земельної політики Халімон Павло Віталійович.
Шановний пане Голово, шановні колеги! Комітет розглянув внесений Кабінетом Міністрів України проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання діяльності фермерських господарств (реєстраційний номер 4046). Законопроект є своєчасною та важливою законодавчою ініціативою для стимулювання розвитку фермерських господарств, особливо в частині надання можливості сільській молоді реалізувати свої підприємницькі ініціативи. Є слушними запропоновані ідеї і підлягають врахуванню щодо унормування складу земельних ділянок, фермерських господарств, а саме надання права передачі земель, які є у громадян, членів фермерського господарства, на право постійного користування або на праві власності у власність фермерського господарства. Закріплення терміну "новоствореного фермерського господарства", "запровадження державної підтримки фермерському господарству" у вигляді грошової допомоги за рахунок державного бюджету у розмірі та в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, голова якого має вік до 35 років включно. Комітет з питань інтеграції України з Європейським Союзом у своєму висновку зазначає, що даний законопроект не суперечить праву Європейського Союзу. Антимонопольний комітет в свою чергу не має зауважень та пропозицій щодо даного законопроекту. Головне науково-експертне управління Апарату Верховної Ради України висловлює окреме зауваження до даного законопроекту, які можуть і будуть доопрацьовані при підготовці до другого читання. Враховуючи вище наведене, за підсумками обговорення комітет рекомендує Верховній Раді зазначений законопроект № 4046 прийняти за основу. Шановні колеги, дякую за увагу. Прошу підтримати.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Зінкевич Яна Вадимівна.
Прошу передати слово Артуру Герасимову.
Герасимов Артур Володимирович.
Шановні колеги, шановні українці, реалізація цього проекту закону дозволить унормувати склад земельних ділянок фермерських господарств, крім цього, визначити коло отримувачів державної підтримки через Український державний фонд підтримки фермерських господарств, а також запровадити державну підтримку фермерським господарствам, голови яких мають вік до 35 років, що дасть можливість сільській молоді реалізувати свої підприємницькі ініціатив та сприяти зупиненню відтоку молоді із сіл. Цілі, на реалізацію яких надаватимуться кошти цього фонду, пропонується визначати Кабінету Міністрів України. Однак важливим запобіжником проти корупції має бути прописана чітка регламентація правовідносин. Тому ми пропонуємо залишити без змін статтю 11 Закону про фермерське господарство, яка визначає вичерпний перелік таких цілей, а також фермерські господарства, яким кошти надаються на безповоротній основі. Загалом "Європейська солідарність" буде підтримувати цей проект закону в першому читанні, але просимо врахувати вищезазначені зауваження до другого читання. Дякую за увагу. Прошу підтримати цей законопроект. Дякую.
Наливайченко. Немає? А Валентин Олександрович де? Івченко Вадим Євгенович.
Івченко, "Батьківщина". Колеги, фермерство завжди було в пріоритеті нашої політичної сили. "Батьківщина" 7 років боролася за те, щоби землі постійного користування фермери могли успадковувати або передавати в оренду. Відповідні законопроекти кожен рік "Батьківщина" реєструє, і в цьому скликанні наші законопроекти про землі постійного користування і дати можливість цим фермерам, які її мають, успадковувати і віддавати своїм спадкоємцям. І таким чином залучати молодь, яка буде дійсно займатися фермерством. Але, колеги, мало декларувати, і вчора прийнятий закон, який жодної копійки цим фермерам не буде давати. Вчора прийнятий закон не про гроші, вчора прийнятий закон не про підтримку фермерів, вчора прийнятий закон про те, як підтримати українські банки і відшкодувати їм можливе неповернення фермерам колись коштів під час ринку землі. Пряма підтримка фермерів важлива на сьогоднішній день, коли ми говоримо про те, що з липня місяця буде відкритий ринок землі, а саме допомогти їм відшкодовувати перший внесок, коли вони будуть брати кредити в банку. Важливо фермерам, особливо фізичним особам, це сімейні фермери-одноосібники, дати на поворотній основі конкретну підтримку під заставу або купівлю землі. Вони мають бути конкурентоспроможними разом з юридичними особами. І ви вірно записали, що потрібно прийняти Закон про підтримку фізичних і юридичних осіб. Але чомусь постійно лобісти засовують вам закони про підтримку саме юридичних осіб. Так ось фізичні особи і сімейні фермери вони не ведуть бухгалтерський облік, тому вони не підуть у банки і тому вони не будуть користуватися тим фондом, який ви вчора проголосували. А цей закон голосуємо в першому читанні. "Батьківщина" підтримує. Дякую.
Рудик Сергій Ярославович.
Прошу передати слово Івану Адамовичу Чайківському.
Чайківський Іван Адамович.
Доброго дня, шановний Голово, добрий день, шановні народні депутати! Знаєте, ми дуже багато говоримо за фермерів, за їхню допомогу, їм допомогу в загальному аграрному виробництві. Я буквально два дні тому мав зустріч з одним паном, який представляє німецьких фермерів, і за вечерею ми довго обговорювали, що має німецький фермер. Я хочу сказати, що уряд Німеччини, уряд Європейського Союзу сьогодні підтримує фермерів у межах 40 відсотків бюджету. Що ми сьогодні допомагаємо нашим фермерам? Фактично ліцензію, яку ми запровадили з вами минулого року, і сьогодні до нашого фермера йдуть податківці, які фактично накладають на них безпосередньо величезні штрафи, де фермер не може абсолютно нічого зрушити з місця. Я думаю, цей законопроект він сьогодні надзвичайно потрібен, це такий перший невеликий крок. Він не є ідеальний. Я думаю, що між першим і другим читанням наша група "За майбутнє" ми будемо подавати правки і зробимо все, щоб цей закон був наближений до нашого українського фермера і наш український фермер отримав максимум задоволення від роботи з владою, задоволення від своєї роботи на землі. Дякую.
Приходько Борис Вікторович.
Прошу передати слово Кулінічу.
Кулініч Олег Іванович.
Шановні колеги, ми вчора проголосували дуже важливий законопроект, який. в аграрному секторі, який дасть можливість кредитуватися невеликим агропідприємствам, фермерським господарствам отримувати кредити і розвивати аграрний сектор нашої держави. Цей законопроект, який ми розглядаємо сьогодні, надзвичайно важливий якраз для фермерських господарств, тому що він дає можливість отримувати безповоротну фінансову допомогу за рахунок коштів державного бюджету тим фермерський господарствам, керівники яких мають вік до 35 років. Ми сподіваємося, що прийняття цього законопроекту буде стимулювати розвиток фермерства в нашій країні, і що саме основне – що ці фермерські господарства будуть офіційно зареєстровані і будуть іти надходження до місцевих бюджетів, тому що новоутворені громади якраз дуже потребують цього, щоб їхні бюджети постійно збільшувалися, тому що дуже багато проблем зараз є якраз на селі і в новоутворених об’єднаних територіальних громадах. Тобто треба обов’язково враховувати і розвиток сільських територій, а на це потрібні кошти. Тому депутатська група "Довіра" буде підтримувати даний законопроект, він надзвичайно важливий для розвитку фермерства в нашій державі. Ми будемо вносити правки. Я думаю, всі неузгодженості, які є в першому читанні, ми спокійно допрацюємо до другого читання. Тому підтримаємо важливий законопроект для розвитку фермерства в нашій державі. Дякую.
Дякую. Є бажаючі виступити? Шуфрич – з мотивів, і потім переходимо до голосування. Будь ласка, запросіть народних депутатів до залу. Нестор Іванович, будь ласка.
Дякую, шановний пане Голово. Шановні колеги, ну, нібито непогана ідея, але знову роблять наперевершки. Скажіть мені, будь ласка, при чому Кабінет Міністрів України до затвердження переліку людей, які мають отримати відповідну підтримку? Невже це не можна передати на розгляд і судження місцевих бюджетів, якщо ми говоримо про децентралізацію? І критерії щодо встановлення відповідної допомоги теж доволі сумнівні і нечіткі. Тому ми вважаємо, що сьогодні цей законопроект носить дуже серйозну корупційну складову і буде працювати за принципом: "Свой фермер – дадим, чужой – не дадим". Ми проти такого принципу розподілу. Ми за прозорість і за те, щоби все було по справедливості. І краще, ніж місцеві бюджети, ніхто не знає, як треба розпоряджатися відповідним фондом, тобто гроші мають доводитися до місцевих бюджетів чесно, пропорційно, і тоді можна на щось сподіватися. Дякую.
Переходимо до голосування. Будь ласка, займіть свої місця. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання діяльності фермерських господарств (реєстраційний номер 4046). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:52:29]] За-291 Рішення прийнято. По фракціях покажіть, будь ласка. "Слуга народу" – 212, "Опозиційна платформа-За життя" – 1, "Європейська солідарність" – 23, "Батьківщина" – 16, "Партія "За майбутнє" – 13, "Голос" – 3, "Довіра" – 16, позафракційні – 7. Задорожній Микола Миколайович – з процедури.
Шановні колеги, пропоную повернутися до питання законопроекту 4410. Наскільки мені відомо, всі фракції його підтримають. Давайте підтримаємо легку промисловість і надамо їй можливість більш розвиватися. Дякую.
Немає заперечень? Можемо голосувати без обговорення? [[Шум у залі]] Обов’язково хвилину, чи можемо без обговорення? Без обговорення, да? Шановні колеги, ставлю на голосування законопроект 4410. Правильно? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в за основу проекту Закону про внесення змін до розділу ХІ Митного тарифу України щодо уніфікації ставок ввізного мита на товари легкої промисловості (реєстраційний номер 4410). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:54:09]] За-311 Рішення прийнято. В цілому, я бачу, рішення комітету. Немає заперечень – в цілому? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в цілому з урахуванням пропозицій комітету та необхідними техніко-юридичними правками, проект Закону про внесення змін до розділу ХІ Митного тарифу України щодо уніфікації ставок ввізного мита на товари легкої промисловості (реєстраційний номер 4410). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:54:55]] За-307 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Шановні колеги, я пропоную зайти в розгляд наступного питання, а голосувати вже будемо після перерви, ще є 5 хвилин. [[Шум у залі]] Можемо без обговорення? Це 4113. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу проекту Закону про внесення змін до деяких законів України щодо посилення соціальних гарантій осіб з інвалідністю та дітей з інвалідністю (реєстраційний номер 4113). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:55:57]] За-331 Рішення прийнято. Шановні колеги, є звернення від декількох, я так розумію, да – ви не відходьте далеко – від декількох депутатських фракцій та груп, щоб попрацювати без перерви. А, може, є пропозиція тоді і без "Різного". Із запитами, але без "Різного". Дивіться, давайте без перерви і без "Різного" – і о годині закінчимо. "Різне" треба вам? Ну, добре, поговорити всім. Добре, без перерви? Добре, поїхали далі. [[Шум у залі]] Я не чую. Поставити на голосування? Не ставимо. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення доступу захисника до особи, яка має право на захист. Буде хтось наполягати на правках? Не буде. Ставлю на голосування пропозицію про прийняття в другому читанні та в цілому з необхідними техніко-юридичними правками проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення доступу захисника до особи, яка має право на захист (реєстраційний номер 2063). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:58:12]] За-330 Рішення прийнято. Закон прийнятий в цілому. Наступне питання порядку денного – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про захист прав споживачів" (щодо гарантій правильного нарахування побутовим споживачам, кінцевим споживачам комунальних послуг вартості постачання природного газу, води, електричної, теплової енергії, комунальних послуг) (реєстраційний номер 3097, 3097-1). Пропонується розглянути це питання за скороченою процедурою. Немає заперечень? Прошу підтримати та проголосувати. [[11:59:01]] За-243 Рішення прийнято. До слова запрошується народний депутат України Власенко Сергій Володимирович.
Шановні колеги, шановний пане Голово, насправді законопроект дуже простий. Я просто його зараз прочитаю. Але перш за все хочу подякувати своєму колезі і співавтору Олександру Рафкатовичу Абдулліну за співавторство в цьому законі. Ми пропонуємо, якщо у судовому чи позасудовому порядку встановлено, що за відповідний період вартість поставленого побутовому споживачу або кінцевому споживачу комунальної послуги, газу, води, теплової чи електричної енергії, надання комунальних послуг розраховано неправильно та вище за визначену договором ціну, не відповідає встановленим тарифам або встановлено з порушенням нарахувань, то в такому випадку організація, яка постачає такі послуги, повинна сплатити споживачу штраф в 10-кратному розмірі суми, на яку неправильно нараховані тарифи. Чим викликаний такий законопроект? По-перше, про ситуацію з абсолютно захмарними і, що саме головне, абсолютно необґрунтованими тарифами на все: на газ, на воду, на тепло знають всі, але люди до нас з Олександром Рафкатовичем зверталися ще й з питанням того, що постачальні організації періодично виставляють людям завищені платіжки, завищені, тобто обраховані не по договорам, не по тим тарифам, які існують, а ще вище. Якщо такі випадки є, то будь-який споживач може отримати відшкодування. Ми пропонуємо прийняти відповідний закон і надати будь-якому споживачу у випадку, якщо в судовому або позасудовому порядку буде встановлено факт завищення в платіжках не відповідно до договору, не відповідно до тарифів, то споживач буде мати можливість вимагати відшкодування в 10-кратному розмірі. Ми вважаємо це справедливим і ми вважаємо, що це дозволить уникнути багатьох зловживань. Дякую.
Дякую. До слова запрошується народний депутат України Королевська Наталія Юріївна.
Шановні колеги, шановні присутні, питання тарифної політики – це одне із найважливіших питань сьогодні в нашій країні. І ми, безумовно, підтримуємо пропозицію наших колег щодо законопроекту 3097, але в нашому альтернативному законопроекті ми запропонували більш широкий підхід. Що сьогодні відбувається? Сьогодні люди отримують шалені платіжки, де дуже часто неправильно нараховані суми платежів. Це перше питання. А друге питання, після цього, якщо людина вчасно не зможе сплатити по цій платіжці, до неї будуть застосовуватися додаткові штрафи та пені. Шановні колеги, сьогодні заборгованість по житлово-комунальним тарифам зростає щодня. Сьогодні люди не можуть сплачувати ці дуже дурні ціни. І згідно із законодавством України є норма, що якщо людина вчасно не сплачує, будуть застосовувати пені та штрафи. Більше того, до цієї людини можуть застосовувати санкції щодо примусового виселення із житла та відбирання житла. Тому команда "Опозиційної платформи – За життя" звертається до вас з проханням підтримати законопроект в першому читанні та вирішити найболючіші питання. Перше – це внести заборону та мораторій скасування, точніше сказати, штрафів та пені щодо несвоєчасної сплати житлово-комунальних послуг. І друге, це теж найважливіше питання, це до 2030 року внести мораторій на те, щоб у людини мали право відбирати житло за несвоєчасно сплачені тарифи. Просимо вас зробити хоч цей перший крок щодо встановлення справедливості з тарифами в нашій країні. Дякуємо.
До слова запрошується голова підкомітету Комітету з питань економічного розвитку Лічман Ганна Василівна.
Доброго дня, шановний головуючий, шановні народні депутати! Комітет Верховної Ради з питань економічного розвитку на засіданні 3 лютого розглянув проекти законів України. Про внесення змін до Закону України "Про захист прав споживачів" (щодо гарантій правильного нарахування побутовим споживачам, кінцевим споживачам комунальних послуг вартості постачання природного газу, води, електричної, теплової енергії, комунальних послуг) (реєстраційний номер 3097), поданий народними депутатами Власенком та Абдулліним. Також розглянув законопроект про внесення змін до деяких законів України щодо гарантій правильного нарахування споживачам житлово-комунальних послуг вартості постачання природного газу, води, електричної, теплової енергії, комунальних послуг та скасування нарахування пені за несвоєчасне здійснення платежів за житлово-комунальні послуги (реєстраційний номер 3097-1), поданий народними депутатами України Королевською, Солодом та іншими народними депутатами. Варто зазначити, що Головне науково-експертне управління висловлює зауваження до зазначених законопроектів. Комітет Верховної Ради з питань інтеграції України з Європейським Союзом у своєму висновку від 27 березня зазначає, що законопроект 3097 та 3097-1 не суперечить міжнародно-правовим зобов’язанням України у сфері європейської інтеграції. Комітет Верховної Ради з питань бюджету у висновках від 18 травня 20-го року вважає, що законопроекти не матимуть прямого впливу на показники бюджету. Міністерство розвитку громад та територій у висновку від 30 березня висловлює зауваження до законопроекту 3097 і вважає, що він потребує перегляду. В ході обговорення народними депутатами України членами Комітету з питань економічного розвитку було висловлено ряд суттєвих зауважень до законопроектів 3097 та 3097-1 та прийнято рішення внести їх на розгляд Верховної Ради України, та за результатами розгляду в першому читанні рекомендувати законопроект 3097 повернути на доопрацювання суб’єкту права законодавчої ініціативи. Законопроект 3097-1.
Дякую. Будь ласка, запишіться: два – за, два – проти, на виступи від депутатських фракцій та груп. Шахов Сергій Володимирович.
Сергій Шахов, Луганщина, депутатська група "Довіра". Шановні колеги, наша група наполягає на тому, щоб ці два законопроекти відправили на доопрацювання в комітет. Не маємо права сьогодні зазіхати іще на штрафи, які людям, які сьогодні не можуть сплатити ці тарифи. 73 мільярди гривень заборгованість. 73 мільярди гривень сьогодні заборгованість по ЖКГ. [[Шум у залі]] Да не перебивайте, Сергей Владимирович, я вас прошу. Те, що стосовно сьогодні тарифів, які сьогодні підвищують Кабінет Міністрів, НКРЕКП, знущаєтесь над людьми. Не можемо сьогодні взагалі робити цих дурниць. Ми звертаємося сьогодні до Кабінету Міністрів України, щоб негайно звернуло увагу, втретє говорю, на Донбас по зниженню тарифу на електроенергію і на транзит, також про зниженню тарифу на газ. Я запрошую всіх на Луганщину до нас поспілкуватися з людьми. Коли приїжджають, відключають електроенергію, коли відрізають газ, коли людина не може собі сплатила. А за підключення потім беруть тисячу гривень. Тому сьогодні, і ще раз, Прем’єр-міністра і всіх міністрів – на Донбас. Дякую. Сергій Шахов, Луганщина, Депутатська група "Довіра".
Рудик Сергій Ярославович.
Шановні українці, сказати, що я здивований щойно виступом свого колеги по парламенту, це нічого не сказати. У нас завжди в усьому винен споживач. Купили влітку по 3 гривні, продали по 7 – поклали на споживача, заробили 4. В Смілі люди з 2015 року щороку (це центр мого виборчого округу) платили вчасно за тарифи, за тепло, за воду, за все. Фірма, яка обслуговувала їх, ці кошти не перераховувала "Нафтогазу", гроші вкрали, кримінальні справи порушили. А люди повторно платять знову, але вже через субвенцію з місцевого бюджету. У нас завжди в усьому винен споживач! Це історичне рішення, яке ми мали би прийняти сьогодні, вперше ми даємо право людям за неправильне нарахування зробити так, щоби ті, хто це зробили, понесли відповідальність не кримінальну, а кишенею. Десятикратне підвищення штрафів – це саме той аргумент, який можуть прийняти і зрозуміти ті люди, які з року в рік заробляють на простих людях. Тому, колеги, це дуже важливе рішення. І я звертаюся до тих, хто зараз мене дивиться, слідкуйте за руками. Риторика може бути яка завгодно, а ви слідкуйте за руками. Неголосування за цей законопроект означатиме, що вас, люди, ніхто не бачить в цьому залі, вас бачать тільки коли ви приходите голосувати "за" або "проти". Депутатська група "Партія "За майбутнє" закликає проголосувати "за" в першому читанні і доопрацювати його в другому.
Кучеренко Олексій Юрійович.
Олексій Кучеренко, фракція "Батьківщина", голова Всеукраїнського об’єднання "Спілка власників житла". Шановні колеги, був такий письменник Марк Твен, історична цитата: "Якщо ти вкрав булку – ти потрапиш за грати, якщо ти вкрав залізну дорогу – ти станеш депутатом Конгресу". Я не хочу нікого образити, на щастя, тут немає власників залізниці, на щастя, але я хочу, щоб ви зрозуміли, що відбувається в країні. Уявіть собі монополіста компанію, у якого мільйон споживачів. І якось, випадковим чином, він виставить рахунки на 10 гривень більше кожному споживачеві, і 10 мільйонів гривень, розумієте, з наших з вами кишень буде витягнуто. Саме тому благаю вас, давайте підтримаємо цей законопроект в першому читанні, доопрацюємо і зараз швидко на простому прикладі поясню. Рік тому тут стояв Президент України Зеленський і закликав суспільство простим питанням, і уряд: що це відбувається, ціни на газ знижаються, а платіжки зростають. Я особисто зробив запит до НКРЕКП, до Прем’єр-міністра стосовно випадку київської "Євро-Реконструкції". Банальна компанія, 150 тисяч споживачів тепла, виставила платіжки рівно в 2 рази більші, що визнано Антимонопольним комітетом. Я не розумію, чому до сих пір Антимонопольний комітет не завершив це розслідування. Але мова в іншому, ошукали киян на величезну суму – 150 мільйонів гривень. І незрозуміло, хто і як їм поверне це, і споживачі не мають навіть можливості стягнути і повернути ці гроші. Тільки тоді, коли власники цих монополій і керівники будуть боятися і карного переслідування, і штрафних санкцій десятикратних, тоді ми захистимо споживачів. Підтримайте, будь ласка, цей законопроект. Дякую.
Бондар Михайло Леонтійович.
Будь ласка, передайте Степану Кубіву.
Кубів Степан Іванович.
Шановний пане Голово, шановні колеги. Скажу перше, що альтернативний законопроект 3097 ми не можемо сьогодні підтримувати, це було і рішення дискусії на комітеті. Скасування пені за несплату комунальний послуг – це прямий шлях до зловживань, а, отже, ризик того, що більшість цих послуг поступово збанкрутують через неможливість виконати позицію. Що стосується законопроекту 3097, то ключовим зауваженням, і про що в говорили ГНЕУ, є зауваження фактично повністю, що його потрібно вносити в зміни не в цей закон, а в інший закон. Ми говоримо про відповідні зміни, юридично коректніше вносити до Закону "Про захист прав споживачів", а не до Закону "Про житлово-комунальні послуги". Перелік та назви комунальних послуг не узгоджуються з переліком і назвами таких послуг у Законі "Про житлово-комунальні послуги". На комітеті було прийнято рішення відправити на доопрацювання авторам. Політична партія "Європейська солідарність" утримується. Дякую.
Колтунович Олександр Сергійович. Після цього переходимо до голосування. Запросіть народних депутатів до зали.
Дякую. Шановні колеги, головний акцент цього законопроекту, я цитую: "Вводиться обов’язок нараховувати плату за житлово-комунальні послуги за тими стандартами і тарифами, які підписані в договорах". Тобто ніхто нічого третього вам не нарахує. Якщо хтось думає що цього немає, то дивіться, у грудні 19-го року нам нарахували 17 мільярдів гривень за житлово-комунальні послуги. А в грудні 20-го – вже 28, на рівному місці плюс 9 мільярдів. Як таке відбувається? Невчасно подали показники лічильників – штраф або зовсім інші показники. Холодні батареї. точніше, в багатоквартирних будинках показники лічильників, які загальнобудинкові, розкидаються на всі квартири і так далі. Всі ці речі вони призводять до зловживань на ринку житлово-комунальних послуг. І акцентую увагу. Комітет пропонує не підтримувати цей законопроект. Це значить, що нам необхідно не підтримувати рішення комітету і відстоювати інтереси громадян України. Дякую.
Шановні колеги, переходимо до голосування. Дивіться, позиція комітету – направити цей законопроект на доопрацювання, повернути суб’єкту законодавчої ініціативи на доопрацювання. Позиція комітету ставиться першою на голосування. Готові голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про захист прав споживачів" (щодо гарантій правильного нарахування побутовим споживачам, кінцевим споживачам комунальних послуг вартості постачання природного газу, води, електричної, теплової енергії, комунальних послуг) (реєстраційний номер 3097). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:17:21]] За-209 Рішення не прийнято. Покажіть по фракціях. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання. Прошу підтримати та проголосувати. Вибачте! Законопроект – реєстраційний номер 3097. [[12:18:05]] За-247 Рішення прийнято. Дякую.
[[Не чути]]
Яке повторне перше? Ми повторне перше не голосували. Ми голосували: направити автору на доопрацювання і позиція – направити до комітету, яка і була тільки що підтримана залом, Наталія Юріївна. Шановні колеги, в нас багато законопроектів, які ідуть на доопрацювання або відхилення. Я зараз буду називати законопроект, якщо не буде по ньому зауважень, будемо ставити просто на голосування. Немає заперечень? Законопроект реєстраційний номер 3091. Можемо голосувати? Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону про державний екологічний контроль (реєстраційний номер 3091). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:19:19]] За-311 Рішення прийнято. Наступний законопроект 3607. Немає заперечень. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону про Установу бізнес-омбудсмена в Україні (реєстраційний номер 3607). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:19:58]] За-301 Рішення прийнято. Наступне питання – це проект Закону 4394. Теж немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та деяких інших законодавчих актів України щодо посилення контролю та відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель, забезпечення належного захисту прав учасників публічних закупівель (реєстраційний номер 4394). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:20:53]] За-311 Рішення прийнято. Наступне питання – це 4358. Ставлю на голосування пропозицію про направлення до комітету для підготовки на повторне перше читання проект Закону про внесення змін до деяких законів України щодо охорони здоров’я населення від шкідливого впливу тютюну (реєстраційний номер 4358). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:21:31]] За-309 Рішення прийнято. Наступне питання, це проект Закону 2595. Готові? Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про освіту" щодо залучення приватних інвесторів для вирішення проблеми дефіциту місць у дитячих садочках та школах (реєстраційний номер 2595). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:22:20]] За-310 Рішення прийнято. Наступне питання 2604. Наступне питання 2604, готові голосувати? Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про вищу освіту" щодо покращення соціально-економічного становища студентів в Україні (реєстраційний номер 2604). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:23:12]] За-310 Рішення прийнято. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відновлення справедливості у питанні оплати праці педагогічним працівникам закладів дошкільної і позашкільної освіти (реєстраційний номер 2180 та 2180-1). Обидва законопроекти пропонується направити на доопрацювання, тому і два голосування буде. Але, шановні колеги, на майбутнє, прохання комітетам визначатися з одним законопроектом, а потім вже на альтернативних будувати доопрацьований законопроект. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо відновлення справедливості у питанні оплати праці педагогічним працівникам закладів дошкільної і позашкільної освіти (реєстраційний номер 2180). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:24:39]] За-306 Рішення прийнято. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання законопроект реєстраційний номер 2180-1. Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:25:11]] За-305 Рішення прийнято. Наступне питання – це проект Закону про харчування у закладах загальної середньої освіти. Немає заперечень? Немає. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону про харчування у закладах загальної середньої освіти (реєстраційний номер 2664). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:25:54]] За-290 Рішення прийнято. Дякую. Наступне питання – це законопроект реєстраційний номер 2776. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Закону про внесення змін до статті 44 Закону України "Про вищу освіту" щодо підтримки осіб, які мають спортивні звання при вступі до закладів вищої освіти (реєстраційний номер 2776). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:26:39]] За-310 Рішення прийнято. Наступне питання – 3052а. Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Постанови про звернення до Кабінету Міністрів України щодо забезпечення норм чинного законодавства України у частині встановлення посадового окладу педагогічного працівника (реєстраційний номер 3052а). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:27:22]] За-290 Рішення прийнято. Наступне питання – 3033а. Немає заперечень? Наполягаєте на розгляді. Наступне питання – це проект Закону про внесення змін до Закону України "Про дорожній рух" (реєстраційний номер 4213). Немає заперечень? Ставлю на голосування пропозицію, так само, шановні колеги, комітет пропонує обидва законопроекти на доопрацювання. Один визначайте, будь ласка. Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проект Закону про внесення змін до Закону України "Про дорожній рух" (реєстраційний номер 4213). Прошу підтримати та проголосувати. [[12:28:22]] За-307 Ставлю на голосування пропозицію про повернення суб’єкту права законодавчої ініціативи на доопрацювання проекту Закону про внесення змін до Закону України "Про дорожній рух" (реєстраційний номер 4213-1). Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:28:54]] За-305 Рішення прийнято. Шановні колеги, щодо законопроекту 4364 необхідно буде обговорення? Ні, це не на відхилення, це на прийняття закону. Можемо проголосувати? Ставлю на голосування пропозицію про прийняття за основу з пропозицією комітету щодо врахування запропонованих уточнень при підготовці до другого читання згідно зі статтею 116 Регламенту Верховної Ради України проект Закону про платіжні послуги (реєстраційний номер 4364). Рішення комітету вам всім роздано і пропозиції також там зазначені. Правильно? Готові голосувати? Прошу підтримати та проголосувати. [[12:30:07]] За-277 Рішення прийнято. Шановні колеги, 12:30 – переходимо до запитів. Але, будь ласка, не розходьтесь, є запити до Президента України, які необхідно буде підтримати. Будь ласка, підготуйтеся до голосування. Слово надається заступнику Голови Верховної Ради Кондратюк Олені Костянтинівні.
Шановні колеги, будь ласка, увага! У нас аж 9 депутатських запитів до Президента України, тому прошу підготуватися до голосування. Отже, ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Михайла Бондаря до Президента України щодо загострення ситуації в зоні проведення операції Об’єднаних сил. Готові голосувати? Будь ласка, прошу голосувати. [[12:31:09]] За-291 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[12:31:34]] За-295 Рішення прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка наступного запиту Михайла Бондаря до Президента України щодо критичної ситуації в енергетичній галузі України. Прошу голосувати. [[12:32:02]] За-292 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[12:32:26]] За-280 Рішення прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Артема Дмитрука до Президента України щодо посмертного присвоєння Токарчук Ірині Сергіївні почесного звання "Заслужений артист України". Прошу голосувати. [[12:32:57]] За-303 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Будь ласка, прошу голосувати. [[12:33:20]] За-298 Рішення прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Григорія Мамки до Президента України про виконання вимог Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення діяльності Державного бюро розслідувань". Прошу голосувати. [[12:33:51]] За-266 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[12:34:14]] За-270 Рішення прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Тетяни Грищенко до Президента України щодо необхідності проведення капітального ремонту Коростишівської ЗОШ №1. Будь ласка, голосуємо. [[12:34:44]] За-276 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[12:35:07]] За-268 Рішення прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту групи народних депутатів (Герасимова, Геращенко та інших. Всього 15 депутатів) до Президента України щодо утворення військово-цивільних адміністрацій населених пунктів у Луганській області. Прошу голосувати. [[12:35:40]] За-217 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати, шановні колеги. [[12:36:03]] За-193 Рішення не прийнято. Не набрав запит 226 голосів. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту групи народних депутатів (Синютки, Герасимова та інших. Всього 15 депутатів) до Президента України щодо застосування наказу Міністерства оборони України від 18 вересня 2020 року №340. Прошу голосувати. [[12:36:40]] За-197 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[12:37:03]] За-167 Рішення не прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту Олександра Ковальова до Президента України щодо бездіяльності посадових осіб Рахункової палати. Прошу голосувати. [[12:37:30]] За-162 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[12:37:52]] За-102 Рішення не прийнято. Ставиться на відкрите поіменне голосування підтримка запиту групи народних депутатів (Маріковського, Микиш та інших. Всього 4 депутатів) до Президента України щодо питання про надання громадянства України Григорію Півоварову. Прошу голосувати. Це учасник бойових дій. Прошу голосувати. [[12:38:23]] За-282 Рішення прийнято. Ставиться на голосування рішення про направлення попередньо підтриманого депутатського запиту до Президента України. Прошу голосувати. [[12:38:49]] За-285 Рішення прийнято. Шановні колеги, це всі запити до Президента України. Я вас попрошу, кому нецікаво подальші запити, які надійшли від депутатів народних, то виходити тихенько. А решта, я нагадую, що є в нас ще питання "Різне". Отже, шановні колеги, протягом пленарного тижня внесено 128 депутатських запитів. З них: до Президента України – 9; до органів Верховної Ради – 8; до Кабінету Міністрів України – 65; до керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування – 41; до керівників підприємств, установ і організацій, розташованих на території України – 5. Запити народних депутатів. Андрія Деркача до Прем’єр-міністра України про стан кадрової політики Міністерства інфраструктури України в питаннях управління важливим для національної економіки та безпеки державним підприємством Украерорух. Олександра Качури до Прем’єр-міністра України щодо вжиття заходів реагування направлених на відновлення повноцінного функціонування закладів громадського харчування. Олександра Качури до Прем’єр-міністра України щодо розробки механізму надання одноразової безвідсоткової поворотної допомоги на здобуття економічної самостійності малозабезпеченої сім’ї за рахунок коштів державного бюджету. Олександра Пономарьова до Прем’єр-міністра України щодо забезпечення фінансування у 2021 році заходів, пов’язаних із запобіганням надзвичайній ситуації на самопливному каналізаційному колекторі та напірному трубопроводі у місті Бердянську Запорізької області. Костянтина Бондарєва до виконувача обов’язків голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо надання інформації та документів про прийняття в експлуатацію квартир 1, 2, 5 та 7 по проспекту Лобановського, 4-В. Костянтина Бондарєва до голови Солом’янської районної в місті Києві державної адміністрації щодо здійснення перевірки відомостей за викладеними фактами та витребування документів. Костянтина Бондарєва до начальника Державної податкової інспекції у Солом’янському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві щодо здійснення позапланової перевірки діяльності ОСББ "Червонозоряний, 4-В" та ОСББ "Червонозоряний, 4-Г". Костянтина Бондарєва до керівника Київської міської прокуратури, голови Національної поліції України щодо здійснення перевірки та внесення до ЄРДР відомостей про скоєння службовими особами кримінального правопорушення. Юрія Бойка до виконувача обов’язків директора Державного бюро розслідувань, Генерального прокурора щодо сприяння у вирішенні надзвичайної ситуації, що склалася на території міста Куп’янська Харківської області. Анатолія Остапенка до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, директора Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз" щодо забезпечення збереження майнових прав держави посадовими особами. Анатолія Остапенка до міністра аграрної політики та продовольства України щодо забезпечення приміщенням Міністерство у справах ветеранів України. Анатолія Остапенка до тимчасово виконуючого обов’язки голови Державної служби України з питань праці щодо практичного застосування норм чинного законодавства про працю та зайнятість населення. Дмитра Шенцева до міністра охорони здоров’я України щодо поставки комп’ютерного томографу до Вовчанської районної лікарні Харківської області. Олега Кулініча до Прем’єр-міністра України, голови Антимонопольного комітету України щодо надання правової оцінки діям АТ "Полтаваобленерго" стосовно укладення договорів з доступу до інфраструктури об’єкта електроенергетики для розміщення електричних мереж та/або іншого інженерного обладнання. Богдана Торохтія до голови правління публічного акціонерного товариства Національної акціонерної компанії "Нафтогаз України" щодо окремих питань діяльності НАК "Нафтогаз України". Павла Бакунця до міністра юстиції України щодо перевірки правомірності діяльності друкованого ЗМІ. Групи народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка та інших) до Кабінету Міністрів України щодо забезпечення фінансування робіт пов’язаних з ремонтом автомобільної дороги загального користування Мирне-Десантне. Групи народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка та інших. Всього 4 депутатів) до Кабінету Міністрів України стосовно вжиття дієвих заходів для усунення наслідків надзвичайної ситуації, що виникла на території Кілійської об’єднаної територіальної громади Ізмаїльського району Одеської області. Групи народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка та інших) до Кабінету Міністрів України стосовно необхідності всебічного розгляду звернення Марії Мангул щодо забезпечення їй реалізації соціальних прав та гарантій. Групи народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка та інших) до Кабінету Міністрів України стосовно необхідності вжиття дієвих заходів для погашення заборгованості по заробітній платі працівникам Білгород-Дністровського морського торговельного порту. Групи народних депутатів (Ткаченка, Шинкаренка та інших) до Міністерства внутрішніх справ України, Офісу Генерального прокурора щодо необхідності всебічного розгляду звернення Василя Кедика стосовно неналежного проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні. Олександра Ткаченка до Кабінету Міністрів України, Офісу Генерального прокурора стосовно проведення перевірки фактів можливих неправомірних дій посадових осіб Тузлівської сільської ради Татарбунарського району Одеської області. Олександра Ткаченка до Державної аудиторської служби України стосовно можливого нецільового використання бюджетних коштів Кілійської об’єднаної територіальної громади. Ірини Констанкевич до міністра культури та інформаційної політики України, міністра фінансів України, міністра розвитку громад та територій України щодо створення та організації роботи центру культурних послуг в Ківерцівській міській територіальній громаді. Ірини Констанкевич до міністра культури та інформаційної політики України щодо включення комплексу історико-архітектурних пам’яток смт Олика до національного проекту "Велике будівництво". Групи народних депутатів (Кіссе, Урбанського та інших) до Прем’єр-міністра України щодо вирішення проблемних питань у галузі виноградарства та виноробства в Україні. Олександра Гереги до голови Хмельницької обласної державної адміністрації щодо реалізації положень Хмельницької обласної цільової соціальної програми розвитку фізичної культури і спорту у 2021 році. Олександра Гереги до голови Хмельницької обласної державної адміністрації щодо необхідності розробки та затвердження програми розвитку малого і середнього підприємництва Хмельницької області. Групи народних депутатів (Кицака, Герасименка та інших) до голови Житомирської обласної державної адміністрації щодо перевірки реконструкції об’єктів під відділення екстреної медичної допомоги на території Житомирської області. Сергія Льовочкіна до Прем’єр-міністра України щодо необхідності відновлення соціальних прав ветеранів-афганців. Соломії Бобровської до міністра освіти і науки України стосовно ймовірного отримання неправомірної вигоди шляхом зловживання службовим становищем ректором Придніпровської державної академії будівництва та архітектури. Соломії Бобровської до міністра оборони України стосовно недобросовісної конкуренції та постачання неякісного продовольчого забезпечення до Збройних Сил України товариством з обмеженою відповідальністю "Військсервіс-Волонтер". Сергія Штепи до міністра культури та інформаційної політики України, міністра молоді та спорту України щодо відновлення проведення Всеукраїнського фотоконкурсу "Молоде обличчя України" на честь святкування 30-річчя незалежності України. Ігоря Гузя до Голови Верховної Ради України стосовно необхідності якнайшвидшого прийняття законопроекту "Про внесення змін до Земельного кодексу України та інших законодавчих актів щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин" (№ 2194 від 1 жовтня 2019 року). Ігоря Гузя до міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, Прем’єр-міністра України щодо необхідності усунення бюрократичних перепон та пришвидшення передачі будинку № 24 по вулиці Луцькій у місті Нововолинську з балансу Міністерства освіти і науки України на баланс Нововолинської територіальної громади. Ігоря Гузя до Прем’єр-міністра України щодо необхідності виплати заборгованості по заробітній платі працівникам ВП Санаторій "Шахтар", що розташований у селі Павлівка Володимир-Волинського району Волинської області. Степана Кубіва до Прем’єр-міністра України щодо проблем з розрахунками між державним підприємством "Гарантований покупець" та виробниками електричної енергії за "зеленим" тарифом. Олексія Жмеренецького до директора Державного підприємства "Гарантований покупець" щодо невиплати коштів ТОВ "АСД ЛЕКС", які були направлені для розрахунків з виробниками за "зеленим тарифом". Богдана Торохтія до виконуючого обов’язки голови Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру щодо окремих питань надання земельних ділянок. Богдана Торохтія до міністра внутрішніх справ України, Генерального прокурора стосовно вжиття належних заходів реагування з метою відновлення порушених прав та притягнення винних осіб до відповідальності. Богдана Торохтія до голови Національної поліції України стосовно відновлення порушених прав та притягнення винних осіб до відповідальності. Сергія Нагорняка до Прем’єр-міністра України щодо загрози існуванню місцевих друкованих ЗМІ внаслідок порушень Закону з боку ПАТ "Укрпошта". Олексія Леонова до Голови Національного банку України щодо проведення перевірок кредитних договорів в іноземній валюті споживачів фінансових послуг на відповідність Постанові НБУ №168 та Закону України "Про захист прав споживачів". Геннадія Вацака до Кабінету Міністрів України, Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, Міністерства фінансів України стосовно необхідності державної підтримки населення, як безпосередніх виробників продукції тваринництва - об’єкта бюджетної дотації та спеціальної бюджетної дотації. Антона Яценка до Акціонерного товариства Комерційного банку "ПриватБанк" щодо відшкодування збитків, нанесених бюджету міста Умань Уманського району Черкаської області в результаті несплати орендної плати за користування земельною ділянкою комунальної власності міста Умань. Антона Яценка до виконуючого обов’язки керівника Апарату Верховної Ради України, Комітету Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики стосовно надання інформації та копій документів, що стосуються проекту Закону "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо функціонування електронного кабінету та спрощення роботи фізичних осіб-підприємців". Антона Яценка до виконуючого обов’язки керівника Апарату Верховної Ради України, Комітету Верховної Ради України з питань фінансів, податкової та митної політики стосовно надання інформації та копій документів, що стосуються проекту Закону "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо забезпечення збору даних та інформації, необхідних для декларування окремих об’єктів оподаткування". Олексія Жмеренецького до виконуючого обов’язків Директора Державного бюро розслідувань щодо систематичного невиконання вимог суду Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві. Оксани Савчук до Голови Верховної Ради України, міністра освіти і науки України, Прем’єр-міністра України щодо доцільності наукометрії в Україні інструментами Scopus та Web of Science. Неллі Яковлєвої до віце-прем’єр-міністра України - міністра з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій щодо врегулювання ситуації, пов’язаної з державним фінансуванням першого кримськотатарського телеканалу ATR. Тетяни Грищенко до міністра освіти і науки України, міністра розвитку громад та територій України щодо необхідності проведення капітального ремонту Коростишівської ЗОШ №1. Олександра Куницького до голови Державної екологічної інспекції України щодо невідкладного вирішення питання про призначення керівника складу Державної екологічної інспекції Південного округу. Антоніни Славицької до Антимонопольного комітету України стосовно необхідності дотримання антимонопольного законодавства. Івана Шинкаренка та Антоніни Славицької до Офісу Генерального прокурора стосовно необхідності всебічного розгляду звернення мешканця міста Кілія Одеської області Гаврила Криваса щодо неналежного проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні. Тараса Батенка до Голови Верховної Ради України, Прем’єр-міністра України щодо припинення повноважень Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру в частині передачі у приватну власність та/або користування земель поза межами населених пунктів новоутворених територіальних громад. Тараса Батенка до Прем’єр-міністра України щодо відновлення фінансування з державного бюджету на утримання невиробничих структур та працівників Українського товариства сліпих. Тараса Батенка до Прем’єр-міністра України, міністра розвитку громад та територій України, міністра освіти і науки України щодо надання державної підтримки Перемишлянському професійному ліцею. Тараса Батенка до Прем’єр-міністра України, міністра розвитку громад та територій України, міністра освіти і науки України щодо надання державної підтримки Новороздільському політехнічному коледжу. Групи народних депутатів (Шинкаренка, Кабаченка, Славицької) до Кабінету Міністрів України щодо забезпечення фінансування робіт, пов’язаних з реконструкцією Привокзальної площі у місті Білгород-Дністровський. Групи народних депутатів (Криворучкіної, Корявченкова, Захарченка) до голови Антимонопольного комітету України щодо необхідності захисту прав споживачів послуг на ринку, що перебуває у стані природної монополії. Групи народних депутатів (Криворучкіної, Корявченкова, Захарченка) до голови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг щодо необхідності забезпечення права споживачів на безоплатне встановлення індивідуальних лічильників природного газу. Михайла Цимбалюка до Прем’єр-міністра України щодо вжиття заходів для усунення дискримінації прав громадян, які постраждали внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС, осіб з інвалідністю 1 категорії, з числа відселених з зони безумовного обов’язкового відселення. Михайла Цимбалюка до Прем’єр-міністра України щодо готовності медичних закладів України до збереження вакцини від гострої респіраторної хвороби СОVID-19 та надання медичних послуг з вакцинації. Ярослава Дубневича до міністра охорони здоров’я України щодо забезпечення хворих на акромегалію та гіпофізарний гігантизм необхідними препаратами за кошти державного бюджету. Ярослава Дубневича до міністра охорони здоров’я України щодо ранньої діагностики порушень слуху. Юлії Світличної до Прем’єр-міністра України щодо врегулювання питання неврахування житлової субсидії до доходу при розрахунку державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім’ям. Юлії Світличної до Кабінету Міністрів України, Міністерства інфраструктури України, акціонерного товариства "Українська залізниця" щодо відновлення трудових прав працівників філії "Панютинський вагоноремонтний завод" у місті Лозова Харківської області. Мар’яни Безуглої до Київського міського голови про організацію громадського обговорення щодо зміни цільового призначення земельної ділянки на проспекті Оболонському, 18 в місті Києві та можливої внаслідок цього появи на ній незаконної забудови (багатоквартирного будинку). Лариси Білозір та Миколи Кучера до голови Рахункової палати щодо проведення позапланової комплексної перевірки (аудиту) Національної академії державного управління при Президентові України за 2016-2020 роки. Дмитра Нальотова до директора Департаменту охорони здоров’я Полтавської міської ради щодо надання інформації про закуплене медичне обладнання у 2020 році. Анатолія Костюха до Прем’єр-міністра України, голови Державної фіскальної служби України, голови Закарпатської обласної державної адміністрації щодо Програми розвитку прикордонної інфраструктури в Закарпатській області на 2018-2022 роки. Групи народних депутатів (Пушкаренка, Грищенко та інших) до голови Житомирської обласної державної адміністрації щодо вжиття невідкладних заходів для завершення реконструкції центрального стадіону "Полісся" у місті Житомирі. Групи народних депутатів (Пушкаренка, Грищенко та інших. Всього 6 депутатів) до Прем’єр-міністра України щодо необхідності проведення комплексної перевірки стану будівництва об’єктів на виконання програми Президента України Володимира Зеленського "Велике будівництво" Житомирською обласною державною адміністрацією. Марії Іонової та Ірини Геращенко до голови Національної поліції України, Київського міського голови щодо встановлення об’єктивних обставин загибелі Деметріо Пассалакви та створення безпечних умов для киян для переходу пішохідним переходом через залізничну колію, неподалік від залізничної платформи "Київська Русанівка" у місті Києві. Групи народних депутатів (Синютки, Геращенко та інших) до міністра оборони України щодо застосування наказу Міністерства оборони України від 18 вересня 2020 року номер 340. Групи народних депутатів (Геращенко, Герасимова та інших) до голови Комітету Верховної Ради України з питань Регламенту, депутатської етики та організації роботи Верховної Ради України щодо вжиття заходів реагування на порушення народним депутатом України Бужанським Регламенту Верховної Ради України під час пленарного засідання Верховної Ради України 17 лютого 2021 року. Групи народних депутатів (Порошенка, Геращенко та інших) до Прем’єр-міністра України стосовно утворення військово-цивільних адміністрацій населених пунктів у Луганській області. Марини Бардіної до Прем’єр-міністра України щодо стану виконання Указу Президента України 837/2019 від 8 листопада 2019 року "Про невідкладні заходи з проведення реформ та зміцнення держави". Гео Лероса до Прем’єр-міністра України, Голови Служби безпеки України стосовно перевірки інформації пункту 119 резолюції Європейського парламенту від 11 лютого 2021 року щодо дослідження причин затримки модернізації Запорізької атомної електростанції, а також можливого зловживання керівником ДП "НАЕК "Енергоатом", що спричинило втрати бюджету України, підрив енергобезпеки держави та посилення енергозалежності від країни-агресора. Гео Лероса до Генерального прокурора стосовно надання інформації по кримінальному провадженню від 25 січня 19-го року за фактом підроблення та надання державному реєстратору документів щодо зміни реєстраційних відомостей ТОВ "Компанія "Конкорд", в якому фігурує народний депутат України Тищенко Микола Миколайович. Олени Копанчук до Генерального прокурора щодо вжиття заходів для проведення швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінального провадження. Олександра Ковальова до начальника Управління державної охорони України щодо подій, висвітлених програмою "Схеми: корупція в деталях", активними учасниками яких виступили керівники Управління державної охорони України Сергій Рудь та Ігор Піскун. Олександра Ковальова до Генерального прокурора щодо бездіяльності посадових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві. Олександра Ковальова до Генерального прокурора стосовно бездіяльності посадових осіб Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві. Павла Бакунця до міністра освіти і науки України щодо необхідності забезпечення належного фінансування освіти у 21-му році. Романа Лозинського до міністра юстиції України щодо оновлення інформації в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Романа Лозинського до міністра розвитку громад та територій України щодо оновлення інформації в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва. Романа Лозинського до Прем’єр-міністра України щодо проведення індексації пенсій колишнім державним службовцям. Максима Березіна до Прем’єр-міністра України щодо необхідності виділення коштів з державного бюджету України для проведення капітального та поточного ремонту автомобільної дороги Т-19-04 Білопілля-Терни-Липова Долина-Гадяч на всій протяжності в межах Полтавської області. І останній запит Олександра Корнієнка до міністра Кабінету Міністрів України про надання інформації щодо стану реалізації Стратегії реформування державного управління України на період до 21-го року. Це всі депутатські запити на сьогодні, шановні колеги. Дуже дякую відповідальним депутатам, які так уважно слухали, коли я зачитувала запити ваших колег. Переходимо до питання. Будь ласка.
Дякую. Одну секундочку, в мене три оголошення. І тоді я далі передам. Шановні колеги, є в нас три нових міжфракційних депутатських об’єднання, створених у Верховній Раді. Це депутатське об’єднання "Європейський зелений курс". Співголовами цього міжфракційного об’єднання обрано Білозір Ларису Миколаївну, Бондаренка Олега Володимировича, Наталуху Дмитра Андрійовича та Плачкову Тетяну Михайлівну. Вітаємо колег. Далі, створено міжфракційне депутатське об’єднання "Україна 603,7". Співголовами цього міжфракційного об’єднання обрано народних депутатів Ясько Єлизавету Олексіївну та Умєрова Рустема Енверовича. А також створено ще одне депутатське об’єднання міжфракційне "За зброю самозахисту для законослухняних громадян". Співголовами цього міжфракційного об’єднання обрано народних депутатів Шараськіна Андрія Андрійовича та Заблоцького Мар’яна Богдановича. Вітаємо колег з міжфракційними об’єднаннями.
Дякую. Шановні колеги, переходимо до нашого сьогоднішнього останнього питання – це питання "Різне". Прошу записатися всіх бажаючих на виступи у цьому питанні. Будь ласка, іде запис. Так, будь ласка, до слова запрошується Пушкаренко Арсеній Михайлович, фракція "Слуга народу". Будь ласка, пане Арсеній.
Дякую. Шановна президія, шановні колеги, дорогі українці! З цієї трибуни хотілося би висловитися з приводу ситуації, яка склалася навколо стадіону "Полісся" в місті Житомирі. Вже, вдумайтеся, 15 років, 15 років його не можуть добудувати. Це довгобуд символ корупції, символ бездіяльності і символ безглуздя у місті Житомирі. Днями вболівальники футбольного клубу "Полісся", житомиряни, обґрунтовано вийшли з претензією до обласної державної адміністрації: коли ж все-таки буде добудовано стадіон "Полісся"? І я знаю, що в програмі "Велике будівництво" Президента Володимира Зеленського є цей об’єкт, як і сотні інших об’єктів соціальної інфраструктури по всій країні – школи, садочки, стадіони, які активно будувались протягом 2020 року, тисячі кілометрів доріг. І ця програма разом з програмою "Велика реставрація" продовжена і в 2021 році. Ми, житомирські народні депутати Тетяна Грищенко, Дмитро Костюк, Сергій Кузьміних, Богдан Кицак, Ігор Герасименко, звертаємось до керівництва обласної державної адміністрації і голови Віталія Бунечка з вимогою у найкоротші терміни добудувати цей довгобуд. Сьогодні це обличчя нашої влади у місті Житомирі. Ми повинні поставити крапку в цьому питанні і добудувати цей стадіон. І змінити символ з корупції, довгобуду і безглуздя на місце, яке буде приносити задоволення всім житомирянам. Де буде грати наша поліська команда. Місце, куди будуть приходити і дорослі, і діти, і пишатися своєю командою і своїм краєм. Тому ми як народні депутати в рамках парламентського контролю тримаємо ситуацію на контролі. Як народні депутати докладаємо всіх зусиль і будемо докладати, щоб об’єкт був добудований, а виконавця – Житомирську обласну державну адміністрацію ми закликаємо і вимагаємо у найкоротший термін закінчити цей об’єкт і показати всім, що наша влада спроможна доробити і показати те, що не змогли інші. Дякую.
До слова запрошується Дмитро Костюк, фракція "Слуга народу", будь ласка.
Дмитро Костюк, Житомирщина. Із цієї високої трибуни я в черговий раз говоритиму про непересічну подію в нашій історії, про відзначення 150-річчя з дня народження відомої поетеси, справжньої героїні, великої українки – Лесі Українки. Леся Українка, яка народилася в Новограді-Волинському, яка заслуговує на те, щоб справді ми на високому рівні з честю відзначили ювілей з її народження. Я звертаюся до Президента України, прошу врахувати мій виступ як депутатський запит до Президента України, до міністра культури, до міністра регіонального розвитку і до Прем’єр-міністра України. Місто Новоград-Волинський, який буде цього року 25 лютого приймати гостей зі всієї країни, з інших країн-побратимів, з Грузії, з Прибалтійських країн, з країн ЄС, буде приймати в себе в місті цих гостей святкувати річницю поетеси, яку знають далеко за межами нашої країни. В центрі міста стоїть Молодіжний центр імені Лесі Українки, згорівший Молодіжний центр. Це фактично руїни. Це, як не дивно, ще й пам’ятка архітектури, яка охороняється законом, як пише табличка, меморіальний знак. Будівля розвалена, дах впав. Потрібно на реконструкцію 30 мільйонів гривень. Я думаю, це ті кошти, які може дозволити собі держава для того, щоб достойно відзначити таку подію, вшанувати пам’ять такої видатної українки, яка об’єднує всіх українців, всіх без винятку українців з різних куточків України. При тому, що Житомирська обласна державна адміністрація, голова Житомирської обласної ради вже все від себе можливе зробили, що ми провалили підготовку до вшанування. до річниці вшанування пам’яті нашої видатної поетеси. Провалено повністю дорожнє будівництво. Ті проекти, які ми виборювали, які мали бути реалізовані до 25 лютого, не зроблені. Дорожнє будівництво провалене, на музей коштів немає, музей Лесі Українки. Тому прошу Кабінет Міністрів України, закликаю, долучитися, допомогти, щоб ми справді, нам було не соромно за те, що, знаєте, в якійсь іншій країні європейській національних героїв вшановують набагато, певно, почесніше, ніж у нас, на превеликий жаль. Такі постаті, як Тарас Шевченко, як Леся Українка, як Іван Франко, як наші інші видатні представники культури і мистецтва, які справді об’єднують українців, мають і повинні заслуговувати на більшу повагу. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошується Дмитро Лубінець, група "Партія "За майбутнє". Будь ласка, пане Дмитро.
Доброго дня, шановні народні депутати, шановна президія, шановні громадяни України! Сьогодні з цієї високої трибуни я хотів би презентувати законопроект, який направлений на протидію торгівлі людьми. На жаль, торгівля людьми – це один з найприбутковіших нелегальних бізнесів в світі. І Україна не стоїть осторонь інших країн. В нашій країні успішно функціонує величезна кількість організованих злочинних угрупувань, "кришувальників", які займаються цим незаконним бізнесом, які втягують наших людей в різні кримінальні правопорушення, і фактично ними торгують. Ви тільки вдумайтесь, що після того, як відповідний департамент Національної поліції їх ловить "на гарячому", підготовлює всі папери для передачі до суду, то потім виявляється, що це тільки посередницькі компанії, які займаються, вдумайтеся, юридичні терміни, "дарування людьми", "оренда людей", "надання у безоплатне користування людини", "передача людини в рахунок погашення боргу" тощо. Тільки вдумайтесь, знаходять юридичні підстави для того, щоб уйти від відповідальності. І, на жаль, дуже часто наша українська Феміда, яка повинна все це розглядати, напевно, що закриває на все це очі і відпускає або дає умовні терміни. І фактично організатори таких злочинних угрупувань, які повинні нести кримінальну відповідальність, а саме сидіти за ґратами, вони виходять або під заставу, або взагалі уникають кримінальної відповідальності і зразу виїжджають за межі нашої України для того, щоб через деякий час повернутися і знову займатися тим же самим. Тому народні депутати, які розробляли цей законопроект, разом з Департаментом протидії торгівлі людьми Національної поліції України, закликають, що після реєстрації, після того, як цей законопроект потрапить у сесійну залу, щоб ми усвідомлювали відповідальність, і те, що, на жаль, в сучасній Україні є одне з найбільш кримінальних і небезпечних злочинів проти наших громадян. На жаль, якщо ми цього не зробимо, то такі поширені явища, як продаж наших дівчат за кордон, продаж наших робітників, навіть рабство як є зараз поширеним, так і буде залишатися. Тому наша депутатська група "За майбутнє" підтримала розробку даного законопроекту і буде закликати всіх за голосування в цій сесійній залі. Дякую.
Дякуємо. Олексій Гончаренко, фракція "Європейська солідарність". Будь ласка, пане Олексію.
Олексій Гончаренко, "Європейська солідарність". З цієї трибуни я часто виступаю, критикую діючу владу, і, на жаль, є за що. Але сьогодні я хотів би сказати про те, а що ж можна зробити, які кроки позитивні ми можемо робити разом для того, щоб змінювати країну на краще. І я хочу навести два таких приклади. Перший приклад. На цьому тижні пленарному я зареєстрував законопроект про оподаткування деяких видів діяльності. Мова йде, я так називаю, незалежних працівників. У нас сьогодні є сотні тисяч людей в Україні, це репетитори, перекладачі, це креативна індустрія, дизайнери, няні, шофери, таксисти, ремонтники, які працюють на себе, не мають найманих працівників, але в них немає таких обсягів, щоб реєструвати ФОП. І взагалі реєстрація ФОП – це черги, справки, звітність, можливість потрапити під певні штрафні санкції і там його треба відкрити, треба закрити. А, наприклад, людина-перекладач десь працює, час від часу має підробіток – перекладаючи, і не має ніякого сенсу реєструвати ФОП. Що робити такій людині? Сьогодні українське законодавство не дає жодної відповіді на це питання, не дає можливості людині працювати "в білу", навіть тим, хто цього хоче. То ж я запропонував законопроект, який передбачає дуже просту річ, що кожна людина, яка працює в цих галузях і яка заробляє на рік не більше ніж 600 тисяч гривень, тобто 100 мінімальних зарплат від такої діяльності, може добровільно в разі, якщо вона цього бажає, це я підкреслюю, ніхто нікого і ні до чого не змушує, але якщо людина бажає, зареєструвати ці доходи і сплатити з них податок – 5 відсотків, 1,5 відсотка військового збору і мати "білі" офіційні доходи. Зробити це дуже легко через додаток "Дія" – одне з добрих речей, яке останнім часом з’явилося в Україні, на жаль, дуже небагатьох, але така річ все-таки є. І зареєструвався в "Дії", написав, що тим там цього місяця 30 тисяч гривень заробив, отримав платіжку на 5 відсотків, – 1,5 тисячі податку, 450 гривень – військового збору заплатив, і ти маєш легальний "білий" дохід. І це дуже важливо, на мою думку. Тому що декому це потрібно з об’єктивних причин: хтось хоче оформити договір іпотеки, хтось купує квартиру, має показати фінмоніторингу звідки гроші, хтось оформлює візу в Сполучені Штати Америки чи Британію, і треба показати доходи, а сьогодні такої можливості в людини просто немає. Але і суб’єктивні причини є. Я думаю, багато людей в Україні хочуть жити " в білу". Але держава навіть не дає їм такої можливості. І таким чином, ми будемо створювати культуру легко і просто: сплачуєш податки – живеш "в білу", ні від кого нічого не приховуєш. Я думаю, нам треба це робити і розвивати. І я прошу колег підтримати такий законопроект. Дякую.
Дякую. Михайло Волинець, фракція "Батьківщина". Будь ласка, пане Михайле.
Дякую, пані головуюча. Михайло Волинець, фракція "Батьківщина". Шановні українці, не так часто з цієї трибуни ми можемо почути, які застосовуються механізми в Україні останнім часом по розграбуванню не тільки держави, а кожного українця, зокрема. Наприклад, на початку року були введені тарифи на природний газ, які в 3-4 рази були дорожчі, ніж мали бути насправді. Це перший приклад, який викликав обурення серед населення і країна отримала "тарифний майдан". Влада вдалася до маніпуляцій разом з "Нафтогазом". Але знову ж хочу сказати про те, що ці тарифи втричі дорожчі. Наступне. З початку року лишили пільг найбідніші верстви населення, ті, які мали пільгу отримати дешевшу електроенергію, які споживали до 100 кіловат на годину, і це в них забрали, подвоїли ціну оплати. Тепер наступне – невиплата заробітної плати, яка сьогодні складає у країні майже 4 мільярди гривень. Це те лише, що тільки зафіксовано службою Держстату, а реально ця заборгованість значно більша, і у 2 рази щонайменше. А якщо ще враховувати, що люди отримують зарплату у конвертах або нелегально працевлаштовані, то це ще буде більша сума невиплаченої заробітної плати і пограбування українців, тих, які чесно працюють і заробляють заробітну плату, не можуть прогодувати свої сім’ї, своїх дітей, і які не можуть сплатити ті ж самі комунальні платежі, а потім виникає загроза втрати житла і так далі. Тепер ми бачимо цирк у парламенті впродовж двох тижнів, коли на фоні невиплати зарплати гірникам з видобутку вугілля заборгованість складає 830 мільйонів гривень, а через 10 днів буде мільярд 300, і при цьому безголове міністерство. Є нібито тимчасово виконуючий обов’язки міністра енергетики пан Юрій Вітренко, який втратив свої повноваження у цьому статусі ще 23 січня. Двічі ми його провалили тут, у парламенті. Ще була спроба двічі внести зміни до інших законів, наприклад, до Закону про ДБР, потім "Про державну службу" про проведення конкурсів. Не вдається. І тим не менше, коли ми наполягаємо скликати позачергове засідання Верховної Ради, фракція "Батьківщина", для того, щоб напрацювати всі механізми, прийняти відповідні закони для введення справедливих тарифів, мені стає відомо, що монобільшість і влада будуть пропихувати вчергове Вітренка. Це що, ви хочете знову грабувати країну, знову грабувати українців? Шановний, ми вам цього не дозволимо. А Вітренко заявив, що має.
Дякую. До слова запрошується Ірина Борзова, фракція "Слуга народу". Будь ласка, пані Ірина.
Доброго дня! Ірина Борзова, Вінниччина, "Слуга народу". Шановні українці, сьогодні я хочу звернутися до Міністерства освіти та науки України та Міністерства охорони здоров’я. В чому проблема? Два дні тому я отримала відеозвернення від Артема з Вінниччини, юнака, який навчається в школі, розумний, талановитий, але який, на жаль, має діагноз ДЦП, інвалідність І групи. Він навчається у школі і має бажання уже в цьому році вступити до Донецького національного університету. Але, на жаль, Артем не може здавати ЗНО на рівних умовах зі своїми однолітками, так як пише дуже повільно і лише друкованими літерами. Звільнити від ЗНО медики його не можуть, оскільки код його захворювання G8, G9, а саме церебральний параліч, відсутній в спеціально затвердженому спільному наказі від 2016 року Міністерства освіти та науки та Міністерства охорони здоров’я. Таких дітей багато. Юлія з Гнівані, Вадим з Могилів-Подільського, Артем з Вінниччини не хочуть втрачати рік, а мають бажання навчатися та вступати до вищих навчальних закладів. Шановний Максиме Володимировичу! Шановний Сергію Миколайовичу! Я вже направила офіційне звернення до Міністерства охорони здоров’я та Міністерства освіти і прошу разом з молодими людьми, разом з батьками внести відповідні звернення в Наказ №1027 від 2016 року щодо ЗНО осіб, які мають право на вищу освіту. Ми не можемо вбивати ініціативу молоді щодо навчання та повинні підтримати право на освіту, яке гарантоване Конституцією України. Дякую.
Дякую. До слова запрошується Олександр Маріковський, будь ласка. Фракція "Слуга народу".
Шановні друзі! Шановні колеги! Сьогодні з цієї високої трибуни я б хотів би вам розказати про законодавчі ініціативи, які проходять уже перше або повторне перше або друге читання в Комітеті з екологічної політики та природокористування, зокрема про ті законопроекти, які імплементують європейські директиви. Самі директиви ми маємо як країна зобов’язання імплементувати в своє законодавство відповідно Угоди про асоціацію, і тим самим впровадження і прийняття цих законів Верховною Радою містить важливий характер не тільки для нашого повноцінного членства в Євросоюзі майбутнього, а також для того, щоб ми жили краще, дихали чистим повітрям, і також, щоб у нас були незабруднені водні ресурси і так далі. Так от, є законопроект 2207-1д про управління відходами, який імплементує одразу три документи: Рамкову директиву про відходи, Директиву про захоронення відходів, Директиву про промислові викиди. Цей законопроект зараз готується до другого читання, незабаром буде винесений в зал, і цей важливий законопроект, про який говорять всі. Тому що він запроваджує європейську систему управління відходами, вводить ієрархію управління відходами, встановлює підґрунтя для введення розширеної відповідальності виробника і запроваджує європейські вимоги до спалення та захоронення відходів і так далі. Другий законопроект, який важливо нам імплементувати, це 4167 про запобігання, зменшення та контроль промислового забруднення. Декілька днів тому Верховна Рада не змогла набрати достатню кількість голосів на першому читанні. Він відправлений на доопрацювання в комітет, незабаром буде знову винесений. Він імплементує Директиву про промислові викиди і запроваджує європейський підхід до регулювання промислового забруднення через впровадження сучасних технологій та модернізації промисловості найбільших забруднювачів в Україні. Далі законопроект 2351, важливий законопроект щодо захисту тварин від жорстокого поводження. Директива про захист тварин, що утримують для сільськогосподарських потреб. Також Директива про захист тварин, які використовуються для експериментів та інших наукових цілей. Я дуже прошу народних депутатів поставитись до цих законопроектів з повагою великою, оскільки у нас є і зобов’язання і перед Європейським Союзом, і, звісно, перед власним народом. Також є законопроект 3091 про державний екологічний контроль. Сьогодні Верховна Рада його на повторне читання.
Дякую. Дмитро Кисилевський, запрошуємо до слова, фракція "Слуга народу". Будь ласка, пане Дмитро.
Доброго дня, шановні колеги! Кисилевський Дмитро, 24 виборчий округ, місто Дніпро. Мій сьогоднішній виступ присвячений ситуації, коли одна людина іде проти системи заради правди. При чому правди не тільки для себе, а і для інших людей, які могли зіткнутись зі схожою проблемою, з якою зіткнувся один з моїх виборців. Отже, до мене в громадську приймальню звернувся житель лівого берега Дніпра, який був змушений в судовому порядку захищати своє право на нерухоме майно. Звати його Онуфрієв Валерій Андрійович. Його родич подарував частину квартири, в якій заявник проживав і мав частку власності. На жаль, такі ситуації непоодинокі. Заявнику вдалося в судовому порядку домогтися визнання договору нікчемним, адже він мав пріоритетне право на викуп цієї частки спільної квартири. Разом з тим, на етапі державної реєстрації громадянин зіткнувся з наступною проблемою. У Постанові Кабінету Міністрів 1127 від 25.12.2015 у пункті 67 зазначеного, що для державної реєстрації права власності у разі переведення прав та обов’язків покупця за договором, за яким відбувся перехід права власності на нерухоме майно, на підставі рішення суду подається також примірник дублікат такого договору. Однак в законодавстві відсутній механізм отримання такого примірника чи дубліката договору, за яким відбувся перехід права власності на нерухоме майно. Зрозуміло, що в описаному випадку немає законних підстав отримати такий примірник договору. І це взагалі протирічить здоровому глузду: якщо проти людини здійснено правопорушення, як він може знайти цей примірник договору, який це підтверджує? Житель мого округу зміг вирішити свою проблему через ще одне звернення до суду, але проблема викликана саме недосконалістю нормативної бази і потребує відповідно нормативного врегулювання. Житель мого округу неодноразово звертався до центральних органів влади, зокрема, до Міністерства юстиції з метою врегулювати такі невідповідності діючих нормативно-правових актів. Однак невідповідності залишилися. Так само і я як народний депутат звертався із зверненнями, навіть із запитом депутатським, але проблема досі не врегульована. З огляду на вищезазначене я хотів би, щоб Кабінет Міністрів врегулював невідповідності діючих нормативно-правових актів, адже вони можуть стосуватися багатьох громадян України. Зокрема я прошу Кабінет Міністрів України прийняти зміни до Постанови Кабінету Міністрів номер 1127 від 25.12.2015, а саме до пункту 67, виклавши його в редакції: "Проводити державну реєстрацію права власності у разі переведення прав та обов’язків покупця за договором, за яким відбувся перехід права власності на нерухоме майно, на підставі рішення суду". Це дозволить врегулювати ті неузгодженості, які зараз є, які спричиняють проблеми для українських громадян. Я прошу вважати мій виступ депутатським зверненням до Кабінету Міністрів України з означеного питання. Дякую за увагу.
Дякую. До слова запрошується Михайло Бондар, фракція "Європейська солідарність". Будь ласка, пане Михайле.
Дуже дякую. Бондар Михайло, голова підкомітету вугільної промисловості. Декілька днів назад був прийнятий Закон 4531. Це закон, звісно, не про шахтарів, але це закон про можливість надання в.о. міністрам додаткових повноважень, в тому числі про підписання фінансових документів. На жаль, цей законопроект був заветований Президентом і заветований тільки з однієї причини – це Юрій Вітренко – кандидатура на посаду першого віце-прем’єр-міністра і міністра енергетики. Вже двічі цю кандидатуру вносили в сесійну залу, вже двічі Юрій Вітренко не був підтриманий в цій сесійній залі. Володимире Олександровичу, ветуючи цей закон, я думаю, що ви робите "ведмежу" послугу якраз Вітренку в зв’язку з тим, що його і так недолюблюють шахтарі, тому що він не розуміється в цій галузі, а зараз вони розуміють, що їхні зарплати стали такою розмінною монетою, шантажем між їхнім добробутом і якраз призначенням стовідсоткової вашої людини на цю посаду. Окрім цього, з понеділка ми мали би працювати в округах і я як мажоритарний депутат вже розписав свої зустрічі, призначив, як то кажуть, відповідальних за це і що я чую, що у вівторок, швидше всього, ми будемо збиратися на позачергове засідання, щоб знову ж таки винести і проголосувати за законопроект 4531, але вже з проваленою правкою, яка все-таки дасть можливість Вітренку або остатися в.о. міністра, якщо втретє його сесійна зала не підтримає. Володимире Олександровичу, не позорьтесь, знайдіть іншу кандидатуру, фахівця в енергетиці. З цього приводу я сьогодні вам направив, і дякую колегам, які підтримали, запит. Якраз там є і пропозиції, і бачення. Я буду чекати на вашу відповідь. Дякую.
Дякую. І останній виступ вже на сьогодні в нашому "Різному". До слова запрошується Дмитро Любота, будь ласка, фракція "Слуга народу". Будь ласка, пане Дмитро.
Дмитро Любота, 177 виборчий округ, Харківська область, "Слуга народу". Шановні виборці, зараз хочу звернутись до жителів села Осиново, яке зараз входить до складу Куп’янської об’єднаної територіальної громади. Пам’ятаєте, минулого року ми з вами збиралися під час круглого столу і намагалися вирішити питання подальшого функціонування існуючого міського полігону твердих побутових відходів поблизу села Осиново Куп’янського району Харківської області. Під цією красивою назвою "полігон" скривається звичайне звалище, яке вже дуже багато років не відповідає жодним стандартам і яке отруює людей, які живуть поблизу цього звалища. На той час під час зустрічі представники департаменту ЖКГ завірили нас, що в 20-му році буде прийнято програму подальшого існування цих полігонів та запевнили нас, що протягом року цю проблему вони вирішать. Але час минає і ми бачимо, що нічого не змінилося з того часу. Я хочу вас проінформувати про те, що наступного тижня, під час тижня роботи з виборцями, я вже запланував зустріч в ОДА з новим керівництвом департаменту ЖКГ. І я вимагатиму від них отримання інформації про те, яким чином за цей час вирішується це питання, і чи є в них чіткий план дій стосовно того, як ми можемо зрушити нарешті з місця вирішення цієї проблеми. Для мене це дуже болюче питання, я виріс в цьому місті. Це звалище знаходиться недалеко від місця, де проживають мої батьки, і я хочу вас завірити, що я зроблю все, щоб це питання нарешті зрушити з місця і нарешті ми забули про це ганебне явище, як це звалище. Дякую за увагу.
Дякую. Шановні народні депутати, це всі виступи на сьогодні. Ми завершили, можемо підводити підсумки, шановний пане Голово.
Дякую, шановні колеги. Як завжди, не всі дочекались кінця "Різного". Пленарне засідання Верховної Ради України оголошую закритим.