Zahvaljujem predstavnicima medija. Molim vas da nam omogućite da počnemo s radom. Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 3. sjednicu 10. saziva Hrvatskog sabora i sve vas srdačno pozdravljam. Posebno pozdravljam predsjednika Vlade RH g. Andreja Plenkovića, potpredsjednika i ostale nazočne članice i članove Vlade Republike Hrvatske. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje HS-a koje prema odredbama Ustava RH i Poslovnika HS-a započinje 15. rujna i završava 15. prosinca. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini izvođenjem himne Lijepa naša domovino. - Izvođenje himne "Lijepa naša domovino" – Pozivam vas sada da minutom šutnje odamo počast svim preminulim zastupnicima dosadašnjeg saziva, svim hrvatskim braniteljima i svima koji su svoj život dali za domovinu. - Minuta šutnje – Neka im je vječna slava i hvala im. Poštovani zastupnice i zastupnici, zapisnik 1. i 2. sjednice HS-a primili ste elektroničkim putem. Ima li primjedbi na zapisnik? Nema. Kako nema primjedbi utvrđujem da smo usvojili zapisnik 1. i 2. sjednice Hrvatskog sabora u predloženom tekstu. Prelazimo sada na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu, primili ste i prijedlog dnevnog reda. Konačni prijedlog, dostavljen vam je elektroničkim putem. U konačni prijedlog dnevnog reda, uvrstio sam 7 novih točaka pod rednim brojevima 5, 6, 9, 29, 33, 34 te 46. Naglašavam da su nove točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda tiskane debljim slovima. Te točke nije sadržavao prijedlog dnevnog reda koji ste primili uz poziv. Članak 227. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku, čl. 206. Poslovnika određuje da se po hitnom postupku donose zakoni koji se usklađuju s dokumentima EU, ako to zatraži predlagatelj te se o njima ne glasuje. To je točka 3. konačnog prijedloga dnevnog reda, Prijedlog zakona izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje P.Z.E br. 16. Sukladno čl. 206. stavkom 1. Poslovnika utvrđujem da je ovaj zakonski prijedlog uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio uz poziv za sjednicu nije bilo te se taj dnevni red sukladno čl. 225. st. 3. Poslovnika smatra utvrđenim. Sukladno čl. 225. st. 4. Poslovnika, na sjednici Sabora prigovor se može podnijeti u pisanom obliku samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen uz poziv na sjednicu. Kako sukladno navedenom članku nije podnesen pisani prigovor na preostale točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda, upućen uz poziv za sjednicu, i te su točke uvrštene u dnevni red 3. sjednice. Utvrđujem da su točke predložene u konačnom prijedlogu dnevnog reda, uvrštene u dnevni red 3. sjednice.
Slijedeći Klub zastupnika je onaj Domovinskog pokreta u ime kojeg će govorit poštovani zastupnik Milan Vrkljan, izvolite.
Poštovani g. predsjedavajući, kolegice i kolege. Moram reć na početku iako ću potrošit dio svojih 5 minuta, da nas je ovdje 6, 7, 8, 8 saborskih zastupnika, to govori o odgovornosti sviju nas koji smo izabrani od hrvatskog naroda da ovdje sjedimo. To je isto poruka i to ovi koji danas nas gledaju na televiziji neka znaju da njih tisuće i tisuće sjedi uz televizor i gledaju o čemu mi raspravljamo, a nas je 8 se našlo u saboru, svi su drugi otišli. No, dobro. Ja sam danas htio govoriti o zdravstvenom sustavu, zdravstveni sustav koji troši 27 milijardi kuna svake godine. Porezni obveznici u cijeloj Hrvatskoj izdvajaju sredstva da bi nešto dobili. Da li oni dobiju adekvatnu vrijednost za taj novac? To možete pitat naše pacijente. To možete pitat pacijente u zadnjih 10.g. odnosno od zadnje Vlade SDP-a kad su počele se stvarat liste u RH do današnje vlade kad su liste za neke pretrage preko godinu dana. To možete pitat naše liječnike koji su vrlo obrazovani, koji su otišli širom svijeta, Irske, Njemačke, Amerike, Australije i tamo postigli zavidne uspjehe. To možete pitat naše medicinske sestre kojih fali barem nekoliko tisuća u zdravstvenim ustanovama. I pored toga što trošimo 27 milijardi kuna, Hrvatska je jedina zemlja od susjednih Češke, Slovačke, Mađarske i Slovenije koja ima liste čekanja ovakve kakve imamo mi, dal ste ikad čuli da jedna zemlja iz našeg susjedstva, naših nekakvih oglednih pozicija koje mi predstavljamo u Europi da ima liste čekanja? Ne postoji. Zašto? Zato što je naš sustav zdravstveni stručno financijski i na svaki drugi način devastiran. Vi imate svaki mjesec 200 do 250 milijuna kuna novoga duga za koji nitko ne polaže račune. Vlada RH, to sam danas isto rekao, vođena Plenkovićem nije spremna dozvolit ministru Berošu da uvede reda u zdravstveni sustav, a zdravstveni sustav se može uredit i ja tvrdim koji dolazim, 30.g. radim u tom sustavu, tvrdim da se sustav može sa 27 milijardi kuna urediti i da nema listi čekanja. Al onda se ne može dogodit da u našim najvećim bolnicama svi šefovi klinika, zavoda i instituta imaju svoje privatne poliklinike, privatne bolnice i privatne ambulante. To je jedan od ključnih problema u hrvatskom zdravstvu. Sustavno devastiranje državnog zdravstva. Zamislite, mi imamo zdravstveni sustav koji jedini u Europi nema sustav praćenja, ishoda liječenja za neke bolesti, za neke lijekove il za ono što mi radimo u zdravstvenom sustavu. Kako je to moguće? Moguće je zato što nekima odgovara takav neuređeni sustav. Zamislite, mi smo zemlja, sramotno, zemlja Mediterana, zemlja kulture, zemlja civilizacije preko 1500 godina koja smo zemlja sa najviše amputiranih potkoljenica radi komplikacije dijabetesa u EU. Mi smo gori od Bugara, poštovanje tom narodu. Kad bi se uzeli parametri koji ne predstavljaju samo EU mi smo nažalost gori i od nekih naših susjednih zemalja. Zašto? Zato što je sustav devastiran, financijski, organizacijski i stručno. I najgore u svemu tome što oni koji bi trebali uvoditi taj red u taj sustav ne mogu i ne žele ili ne znaju uvesti reda. Ja ću vas podsjetit na onu rečenicu koju smo svi zadnjih danas slušali, kada već notorna Zadravec kaže ministru Berošu, ali zašto ti ostavljaš ljude u zdravstvenom sustavu koji nisu kompetentni voditi taj sustav, a on pomirljivim i tugaljivim glasom kaže, što ste svi mogli svi poslušat, ali Dijana pa znaš da ja o tome ne odlučujem. Pa ajmo jednom reći tko je to ko odlučuje kakav će zdravstveni sustav bit u Hrvatskoj pa da kaže zašto ne želi da se uredi. Hvala.
i sad prelazimo na iznošenje stajališta klubova. Izvolite poštovana zastupnica Krišto je digla povredu Poslovnika [[Upadica: Da, povreda Poslovnika prema čl. 144.]] PO čemu je povrijeđen Poslovnik?
Predsjednik Sabora bio je dužan izvijestiti zastupnike o pitanjima na koja Vlada nije dostavila odgovor u propisanom roku od 30 dana. 29. srpnja, prije 50 dana, tražila sam od ministra financija detaljnu specifikaciju za što se točno potrošilo 100 tisuća kuna našeg novca koje je ova Vlada isplatila za proslavu genocida nad vlastitim narodom u Srbu ove godine. Predsjednik Sabora svojim postupanjem i propustima vrijeđa Hrvatski sabor, ali i hrvatsku naciju.
To naravno nije povreda Poslovnika, ali ja ću prenijeti vaš zahtjev predsjedniku Sabora pa nadam se da će on povući određene poteze. Kao što sam rekao i kao što je bilo najavljeno unaprijed, odmah po završetku aktualnog prijepodneva prelazimo na iznošenje stajališta u ime kluba zastupnika i nezavisnih zastupnika i prvi će u ime Kluba zastupnika Hrvatskih suverenista govoriti poštovani zastupnik Marijan Pavliček, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, kolegice i kolege. Sve vas pozdravljam. Mi smo jučer u gradu Vukovaru obilježili stradanje gradske četvrti Sajmište, najveće gradske četvrti gdje su tijekom Domovinskog rata vjerojatno bile i najteže borne prsa o prva gdje je u svega nekoliko tjedana poginulo čak 4 zapovjednika obrane ove gradske četvrti. Gdje je, nažalost velik dio hrvatskih civila ostao zatočen tijekom okupacije, nije mogao napustiti okupirani dio grada, pa čak i nakon pada cijelog grada Vukovara, neki su čak ostali do proljeća '92. g. U tom periodu bili su zlostavljani, mučeni, korišteni kao robovi, morali su kopati rake za leševe koji su bili svugdje po cijelom gradu nakon same okupacije, brojni silovani, a također, brojni, nažalost i likvidirani. Ovdje bih posebice istaknuo obitelj Pakšec. Obitelj koja, nažalost nije imala te sreće napustiti Vukovar nakon pada nego ostala sve do travnja '92. g. u okupiranom Sajmištu, okupiranom Vukovaru, kada je brutalno smaknut, a obijen je otac, majka i dvoje malodobne djece Damir i Dario, samo zato što su bili Hrvati, bačeni su bili u bunar, u jednu masovnu grobnicu i srpski agresor je uspio ono što je htio učinit cijelom hrvatskom narodu. Uspio je zatrti lozu ove obitelji. Danas u gradu Vukovaru nema niti jednog prezimena Pakšec. Umjesto da se vesele svojim unučadima, danas nemamo znači više loze te obitelji. Jučer, na obilježavanju dana sjećanja na žrtve Sajmišta, bili su brojni predstavnici i izaslanici premijera, pa bila je tu i kolegica Maja Balić, kao izaslanica predsjednika HS i drago mi je što su bili i predstavnici državne vlasti. No, svega dva dana ranije u istoj toj gradskoj četvrti, svega pet stotina metara zračne linije dalje na tzv. grojku šajkača, kako ga nazivaju lokalni Srbi ili groblju aleja tj. groblju šajkača kako ga nazivaju Hrvati i groblju aleja kako ga nazivaju predstavnici lokalnih Srba, okupili su se predstavnici SDSS-a predvođeni sa g. Stanimirovićem, predstavnici Srpskog narodnog vijeća, konzulica Republike Srbije u Vukovaru, okupili su se, kako oni kažu, u pomen žrtvama rata od '91. do '95.g. Pitam se kojim se to žrtvama oni klanjaju? Klanjaju li se onima koji su suodgovorni za zločine koji su se dogodili na području grada Vukovara, na području istočne Slavonije, jer morate znati da to tzv. groblje šajkača je nastalo tijekom okupacije grada Vukovara gdje su bili sahranjeni oni koji su napadali RH, koji su sudjelovali u brojnim zločinima, koji su vjerojatno sudjelovali i u silovanjima, ubojstvima i poginuli na neprijateljskoj strani. Dobili su spomenik u obliku šajkača koji su nakon mirovne integracije maknuti, ali su spomen ploče i dalje ostale. I pitam se kome se to klanja g. Stanimirović, Srpsko narodno vijeće, kojim to žrtvama, a s obzirom da su dio aktualne vlasti, je li to i službena politika ove vlade i je li g. Pupovac na kraju uspio u svom naumu, a očigledno da jest, izjednačiti žrtvu i agresora jel više nitko ne priča o agresoru, nego svi pričaju o žrtvama. Nitko više ne spominje ko je uzrok i što je uzrok svih tih žrtava i ne može nikad biti ista žrtva hrvatskog civila, pa čak ni srpskog civila sa žrtvom onih koji su napadali RH i tom prilikom poginuli. To se nažalost prije 2 dana u Vukovaru dogodilo i bojim se da ukoliko se ova politika nastavi da će naša djeca učiti da je ovdje bio nekad domovinski, građanski rat, a ne domovinski rat, da će bit izjednačen agresor i žrtva. Bojim se da upravo pod krinkom bratstva i jedinstva se vraćam na to da smo svi jednako krivi. Stoga moramo glasno i jasno reći i u ovom HS da ne možemo dozvoliti izjednačavanje žrtve i agresora, pa makar to bili i predstavnici službene hrvatske vlasti. Hvala.
Hvala lijepa. Hvala lijepa, slijedeći Klub zastupnika je onaj HSLS-a i Reformista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Dario Hrebak, izvolite.
Poštovani uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Danas sam htio u ime kluba HSLS-a i Reformista istupiti po pitanju pomoći sektoru povremenog prijevoza putnika. Već nekoliko puta je bilo i u ovom Visokom domu puno toga rečeno oko upravo jednog od najizloženijih, najpogođenijih gospodarskih sektora u ovoj pandemiji i gospodarskoj krizi pa čak i danas na aktualnom prijepodnevu ovdje u Hrvatskom saboru ali doista, pad prihoda od čak 95 do 98%, potpuna nelikvidnost upravo tog sektora, upravo tih poduzetnika koji se bave ovom djelatnošću, prijetnja ovrhama koje uskoro isto tako dolaze, čekaju ih upravo nakon ovog zakonskog perioda aktivacije koji je praktički pred vratima. Povremeni prijevoz znamo da je zakonski naziv jedna od grana cestovnog prijevoza koji nas često i po puno puta navodi na krivu premisu jer ne obavlja se samo povremeno već konstantno, najvećim djelom vezan je uz turiste, turističku sezonu za koju znamo kako je prošla a u velikom djelu je u potpunosti ovisan i o međunarodnom zračnom prometu koji je praktički u potpunosti zaustavljen. Najlakše bi bilo definirati da se radi o prijevozu po narudžbi, važno je istaknuti da ovaj sektor se sastoji od 2000 tvrtki s više od 20 000 zaposlenih, više 1000 vozila visoke turističke klase, ovo je jedna od rijetkih gospodarskih grana gdje kvaliteta usluge odnosno voznog parka mora biti na vrhunskoj europskoj razini jer sve su to nova vozila sa euro 6 motorima, tehnološki napredna i sigurna. Relaksacija mjera, vraćanje gospodarskih aktivnosti u normalu nimalo nije pomoglo prijevoznicima, oni osim onog malog postotka njih koji uspije prevoziti školsku djecu, svi ostali oblici prijevoza su potpuno stali a i taj prijevoz školske djece nije u potpunosti kod njih, ne znači puno, puno više prometa. Cestovni koridori jesu doduše otvoreno no to njima ne znači ništa jer se tu radi o koridorima kojima se omogućava turistima da dolaze svojim automobilima, dakle većinom su u ovoj turističkoj sezoni turisti i odlučili se na vlastiti prijevoz i dolazak svojim automobilima, a naravno s druge strane većina aviolinija još uvijek nije, niti će biti uspostavljena, a i u vrijeme turističke sezone nije bila u punom intenzitetu. Vlada je jako puno pomogla, to se ne može reći, dakle upravo tim prijevoznicima ... [[Govornik se ne razumije.]] prijevoza, međutim pomogla joj je u ovom najtežem trenutku, dobili smo dakle naznake da će to biti i do kraja ove godine, ali ono što je isto tako jako bitno i što smo i danas čuli, i od samog ministra na aktualnom prijepodnevu, da leasing kuće koje jesu izišle u susret prijevoznicima i odobrile moratorij s odgodom plaćanja kamate, kao i glavnice, naravno čeka ih sve to u budućnosti, otplata, ali ne pod normalnim kamatnih stopama nego te kamate za moratorij su previsoke, iznose od 18% do 35%, praktički lihvarske kamate. Kada bismo pronašli zajednički jezik upravo sa leasing kućama, kada bismo mogli da Vlada upravo pokuša naći jedan dogovor, na taj način bismo jako puno pomogli upravo tim autoprijevoznicima. Ističem kako su gotovo sve zemlje članice Europske unije u ovom sektoru dijelile bespovratna sredstva, da su kamate upravo na ovakve kredite između 8% ili još bolje 4%, s druge strane mi smatramo da su navedene države stale iza svojih poduzetnika, poreznih obveznika, te radnika jer znaju da spas gospodarskih grana znači i brži izlazak iz bilo kakve krize. Stoga evo naš Klub, razmišljali smo i predlažemo našoj Vladi da se hitno dodijele bespovratna sredstva iz Europske unije, da se nastavi i dalje, ne samo do kraja ove godine, nego da se nastavi mjera za očuvanje upravo tih radnih mjesta na način da im se osiguravaju i dalje iznosi od 4.000,00 kuna plus doprinosi, dakle ne samo do 31.12., nego doista do barem 31.03. dok se ne bude vidjela naznaka poboljšanja i ajmo reći najava nove turističke sezone. Isto tako bitno je i osiguravanje daljnjeg moratorija na leasinge i kredite s adekvatnom kamatom za kraći period, tu je i ministar sam najavio da će pokušati nešto napraviti po tom pitanju, jer ova doista kamata od 18-35% u ovakvoj krizi, mislim da to ne služi na čast nikome, a najmanje leasing kućama. HSLS i mi Liberali ćemo biti glas hrvatskog poduzetnika, naši zastupnici kao i drugi članovi našeg Kluba u Saboru odlučno založiti ćemo se da se ovom gospodarskom sektoru pomogne odmah jer svi drugi scenariji vode prema stečaju, a svi dobro znamo što će to značiti uoči nadolazeće turističke sezone, da nećemo imati vlastite domaće poduzetničke snage koje će prevoziti sve te turiste prema našoj obali. Evo nadam se i danas sam dobio na neki način garanciju u ovom dijelu ministrovog odgovora da će se Vlada ipak pozabaviti sa tim pitanjem i da ćemo doista pomoći našim autoprijevoznicima. Hvala.
Hvala. Sljedeći Klub zastupnika je Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLASA-a, u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Marijana Puljak. Izvolite.
Zahvaljujem predsjedavajući, drage kolegice i kolege. Danas ću ponovo o jednoj temi iz obrazovanja, jučer je predsjednik Vlade bio u Splitu i Solinu. U Solinu je u Prasvetištu Gospe od Otoka posjetio novo izgrađenu crkvu Presvete obitelji i kako je rekao to je jedan značajan projekt, vrijedan doprinos hrvatskoj kulturi, kršćanskoj tradiciji, no ne znam je li znao da u blizini te Crkve, 100-tinjak metara u Solinu postoji jedna osnovna škola koje je donedavno bila zaista jedinstvena u Hrvatskoj, a to je škola koja je radila do prošle godine čini mi se u četiri smjene. Eto, ako niste znali, u Hrvatskoj je bilo čak i školi koje su radile u četiri smjene, ona mislim od prošle godine radi u tri smjene. Prema podacima na stranicama Ministarstva znanosti i obrazovanja u školskoj godini ’19-oj/'20-oj u Hrvatskoj je bilo 822 škole koje su radile u dvije smjene, znači 34%, od toga još 14 u tri smjene, dakle ne uzimajući u obzir škole koje su sada stradale u potresu, škole sa dvije ili tri smjene prošle je nastavne godine pohađalo skoro 280000 tisuća učenika, to je 60%. U modernim zemljama Europske unije gdje je obrazovanje zaista temelj društva, gdje nije samo ja bih rekla PR nekakav, dobra propaganda, u kojima društvo brine o uvjetima i kvaliteti obrazovanja jer znaju da samo ljudi koji kritički razmišljaju mogu razvit svoje pune potencijale kreativnosti i inovativnosti, mogu dati temelje modernom društvu, pridonijeti da se društvo razvija, dakle takve zemlje uopće ne poznaju riječ smjena, ne znaju što je smjena, dakle njihove škole rade u jednoj smjeni. Više puta su razne Vlade pa tako i ova, i u prošlom mandatu čini mi se i sada spominjale ovo kao cilj, u prošlom mandatu je i ministrica najavljivala jedan projekt u suradnji sa Svjetskom bankom koji će osigurati da naše škole imaju cjelodnevni boravak, dakle rade u jednoj smjeni. Dakle, pitanje je ovdje kad ćemo konačno krenut sa realizacijom toga cilja, kad ćemo postat zaista zemlja znanja ili društvo u kojem je obrazovanje temelj razvoja, temelj jednog modernog društva i moderne države. Eto, hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći klub zastupnika je onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Tomislav Tomašević. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Ja ću danas govoriti u ime kluba o stambenoj politici RH odnosno nedostatku iste. Naime, kao što i čuli na aktualcu za dva tjedna ide novi natječaj za subvencije stambenih kredita za mlade odnosno za građane do 45 godina starosti koji provodi Agencija za pravni promet i posjedovanje nekretnina tj. APN. Kao što je i ministar rekao na aktualcu pa su to sada najnoviji podaci, 243 milijuna kuna je do sada za ovu mjeru koja se u zadnje tri godine provodi isplaćen, ali puno više je obećano, budući da kao što znate subvencije se na neki niz godina dogovaraju, tako da ono što je obećano ćemo morati još godinama isplaćivati. Ali do sada je već 243 milijuna kuna isplaćeno u samo zadnjih tri godine. Mi imamo dosta kritika na tu mjeru, spomenut ću samo tri za početak. To je isključivo mjera koja je usmjerena na one koji kupuju stan ili kuću i to tako da uzimaju bankovni kredit. Budući da u ovom natječaju … uz 14 banaka koje će sudjelovati u APN-ovoj mjeri. Ono što treba isto tako reći da je riječ o periodičkoj mjeri tj. da je taj natječaj, a sada po novom dva puta godišnje, bio je u proljeće i bit će sada krajem rujna. Tako da taman budući da morate tada realizirati transakciju nekretnine, naravno da tada onda vlasnici stanova računaju s time da su tada poticaji i uredno za vrijeme subvencija rastu cijena nekretnina. Tako da radi medvjeđu uslugu zapravo tim građanima Vlada na taj način jer im pomaže u subvenciji stambenog kredita, ali u isto vrijeme cijena te nekretnine, cijena tog stana ili kuće ide gore jer je mjera periodička, znači samo se dešava trenutno dva puta godišnje. I tako na kraju upravo taj javni novac završi u profitu banaka. Isto tako ono što je još bitnija kritika to je mjera samo za one mlade ljude tj. do 45 godina starosti koji su kreditno sposobni. Svi oni drugi, a imajte na umu da je Hrvatska u samom vrhu po povremenim oblicima zapošljavanja mladih koji nisu kreditno sposobni, svi ti ljudi su prepušteni na tržištu da nekako riješe svoje stambeno pitanje. Do čega to dovodi? Prema EUROSTAT-u Hrvatska je ta koja je na vrhu od svih članica EU, a zajedno sa Velikom Britanijom znači 28 država gdje mladi najkasnije odlaze iz svog roditeljskog doma. U prosjeku sa 31,8 godina mladi u Hrvatskoj odlaze iz roditeljskog doma. Odlaze zato što ne mogu si priuštiti nikakav stan, ne mogu si priuštiti niti najamninu, ne mogu si riješiti na nikakav način stambeno pitanje, a vidimo da ovakve mjere na koje se fokusirala Vlada u zadnje vrijeme, nisu adekvatne za veliki broj mladih koji nisu kreditno sposobni. 200.000 ljudi moram podsjetiti je iselilo iz Hrvatske od kada smo ušli u EU i vjerujem da upravo među tim mladima i dobar dio oni koji se nisu mogli jednostavno iseliti iz roditeljskog doma, nisu su si mogli naći i priuštiti stan, a podsjećam da čak i Europska komisija tvrdi da je to pravo na stan, pravo na priuštivi stan, pravo na dom je ljudsko pravo i država bi se trebala baviti kako da to ljudsko pravo osigura. Isto tako katastrofalna stambena politika dovela je i do toga da preko 40% kućanstava u Hrvatskoj je prenapučeno, dalje, 45% stanovnika koji plaćaju najamninu po nekoj tržišnoj cijeni za to izdvajaju više od 40% ukupnog prihoda, što je apsolutno problematično i prema podacima EU. Porezni sustav je takav da stimulira kratkoročni najam za turiste umjesto dugoročnog najma za stanovnike gradova, pa ću vas podsjetiti da 10 puta plaćaju veći porez oni koji legalno iznajmljuju stan stanovnicima gradova u Hrvatskoj nego oni koji iznajmljuju taj isti stan turistima. Ono što je rješenje je naravno drugačiji porezni okvir, ali isto tako i graditi javne stanove za najam. Podsjetit ću da Hrvatska ima tek 2% stambenog fonda u javnom vlasništvu u odnosu na prosjek zemalja EU koji je 15%. Bez javnog stambenog fonda ne možemo utjecati na tržište najma stanova i podsjetit ću da neki gradovi poput Beča imaju čak 60% stambenog fonda u javnom i neprofitnom najmu, a primjerice Zagreb ima oko 2%. Tako da jednostavno kada se vidi koliko recimo smo uložili u ove mjere da je u zadnjih 18 godina 1 milijarda kuna otišla na gradnju stanova, otprilike se sada približavamo toj cifri za subvencije za stambene kredite što nije adekvatna stambena politika.
Hvala. I sada će u ime Kluba zastupnika HDZ-a govorit poštovana zastupnica Marija Jelkovac. Izvolite.
Poštovani predsjedavajući, poštovane kolegice i kolege. Danas cijelo dopodne slušamo ozbiljne optužbe zastupnika, dijela zastupnika opozicije na račun Hrvatske demokratske zajednice, na račun Vlade, ministara, predsjednika Vlade o određenim koruptivnim i ne transparentnim postupcima, a to optuživanje ne traje samo danas, ono je u stvari konstanta i to od strane onih koji su se kako vidimo spotaknuli na podnošenju jednog običnog financijskog izvješća o potrošenim sredstvima za financiranje izborne promidžbe. Ovih dana Državno izborno povjerenstvo objavilo je izvješće o provedenom nadzoru financiranja izborne promidžbe za parlamentarne izbore i iz izvješća možemo vidjeti da neke političke stranke kao što su SDP i ostale stranke koje su s njima bile u Restart koaliciji, Domovinski pokret Miroslava Škore i stranke koje su bile s njima u koaliciji, MOST, Stranka s imenom i prezimenom, Fokus i Pametno nisu podnijeli točna i potpuna izvješća te su zbog toga sankcionirani obustavom isplate naknade troškova izborne promidžbe. Mi smatramo u HDZ-u da je ovaj standard koji imamo koji je uveden zakonom, a vezan je na propisivanje ograničenja u financiranju izborne promidžbe te na transparentno, točno i potpuno prikazivanje troškova izbora prilično važno za razvoj parlamentarne demokracije, ali što je još važnije za jačanje povjerenja građana i u izborne procese, ali isto tako i u nas koji se bavimo politikom i općenito na taj način se prikazuje transparentno financiranje svih onih subjekata koji sudjeluju u izbornim procesima. SDP odnosno stranke Restart koalicije kako se vidi iz izvješća nisu dostavile sve dokaze kako su potrošile …/nerazumljivo/… svoje prihode koje su imale i na taj način to njihovo izvješće nije bilo potpuno. Međutim, ipak je dobro jer su to izvješća ovaj put dostavili na vrijeme, mi se sjećamo i onih vremena kad je SDP bio kažnjen jer nije svoje financijsko izvješće dostavio u propisanom roku. Domovinski pokret, Hrvatski suverenisti i ostali koji su s njima bili također su sankcionirani jer nisu prikazali sve podatke o troškovima promidžbe i to u iznosu od skoro 65.000 kuna. Čitam po portalima da nisu priložili račune za gorivo, restorane, kafiće, pizzerie, nedostaju ugovori o najmu, ugovori o zakupu poslovnih prostora, fale računi za špeceraj iz trgovačkih centara i sl. MOST također nije prikazao sve na što je potrošio u izbornoj promidžbi pa zbog toga im financijsko izvješće nije prihvaćeno. Stranka s imenom i prezimenom, Pametno i Fokus također nisu prikazali sve svoje troškove kao što je npr. trošak za izradu promo spota i za putne troškove. Eto, toliko o njihovoj transparentnosti čiji su oni veliki zagovornici o čemu ovdje vrlo često slušamo, a i o sposobnosti da se jedno prilično jednostavno i propisano financijsko izvješće u potpunosti i točno dostavi. Očito da navedeni akteri imaju dvostruke kriterije glede financijske transparentnosti kada se radi o njima. Ne čudi me jer se sjećam i drugih primjera kao što je npr. gđa. Dalija Orešković kada je osnivala svoju prvu stranku Start koja je trajala taman toliko da starta i kada ona nije dozvolila da ta osnivačka skupština bude javna, a poslije je bilo dovođeno u pitanje pravna valjanost te skupštine zbog kvoruma, ali eto to je valjda pokaz transparentnog postupanja kada su oni u pitanju. Ovaj primjer navodim jer je vidljivo kako se ponašaju oni koji nas prozivaju stalno da nismo transparentni i kako se ponašamo mi koji smo na vrijeme, točno i potpuno ispunili svoju zakonsku obavezu i dostavili ono što ozbiljne političke stranke i rade sukladno zakonu. Hvala, javnost će sve ocijeniti.
Hvala lijepo. S time smo završili sa iznošenjem stajališta klubova, Sljedeći klub zastupnika bit će onaj Mosta nezavisnih lista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Miro Bulj. Ne vidim ga ovdje, prema tome gubi pravo na govor. Pa će sljedeći bit Klub zastupnika SDP-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Arsen Bauk. Izvolite.
Zahvaljujem g. potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege. Aktualni sat je bio na početku a izlaganje klubova u sredini, dok je ova zadnja točka na kraju našeg današnjeg dana. U jednom intervjuu koji je dala pravobraniteljica za djecu koji je inače malo proceduralno nasilnim putem imenovala HDZ-ova parlamentarna većina, ali sad ću im to uzet kao plus, izjavila je kako smatra da se nastava vjeronauka kao i svakog drugog izbornog predmeta treba organizirati na početku ili na kraju nastave. Također je u jednom intervjuu istaknula kao problem prakticiranju vjerskih sadržaja i izvan nastave vjeronauka kao npr. na školskim priredbama. Dakle, institucija koja je osnovana da bi ukazivala na nešto što je problem djece, reagirala je i istaknula način održavanja vjeronauka i prakticiranja vjerskih sadržaja izvan te nastave kao problem za djecu i bilo bi dobro da se institucije poput Ministarstva obrazovanja pozabave tome da se ti problemi uklone ili smanje na način koji bi omogućio dakle normalnu i ispravnu poziciju izbornog predmeta u školi da se omogući djeci da to bude na početku ili na kraju nastave kako bi oni koji ne pohađaju taj predmet, mogli ili kasnije doć ili ranije otić iz škole a druga djeca naravno po svom izboru ili po izboru roditelja, najnormalnije pohađati tu nastavu. Da tome nije slučaj, znamo već dulje vrijeme. Dakle činjenica je da u nekim školama se nastava održava u sredini satnice. Međutim to opet nije bio tako velik problem kao sada jer su djeca u to vrijeme kada nisu na nastavi provodila u nekim aktivnostima koje je škola za njih organizirala međutim pojavom korona krize, počeli su se događati slučajevi da školsko osoblje dakle traži od djece koja ne pohađaju vjeronauk, da stoje u istom razredu, valjda u zadnjoj klupi i da ili stave slušalice na uši ili da jednostavno se prave kao da ih nema. Ja vjerujem da to nije dobra praksa, dapače, to je grozna praksa. Ja bih to usporedio sa ohološću, a oholost je jedan od grijehova koje Bog najviše mrzi, kako možemo čitati u literaturi. Kako bi pokazali bunt, roditelji iz jedne zagrebačke škole napravili su kao gestu i došli po svoju djecu koja ne pohađaju vjeronauk a koja su trebala ostati u razredu međutim sami su rekli da su to napravili iz bunta ali da nije poanta da oni troše svoje radno vrijeme kako bi radili nešto što država mora napraviti i što država mora osigurati. Pa onda pozivam još jednom institucije da taj problem riješe i umanje ga na način da se djeca ne osjećaju kao djeca drugog reda u svom razredu, da ne budu prisutni a kao da su odsutni i da se prave da su odsutni a što se tiče geste, dakle spreman sam provesti određeno vrijeme sa onom djecom koja su da tako kažem, osuđena da budu u razredu nevidljivi, izdvojiti svoje vrijeme jer njihovi roditelji ne trebaju trošiti svoje vrijeme i s njima vježbati matematiku tijekom tog razdoblja kada oni nemaju drugog izbora. Ako netko to želi za svoje dijete, neka se javi. Hvala.
Poštovane zastupnice i zastupnici sada ćemo započeti s postavljanjem pitanja Vladi odnosno pojedinom članu Vlade u skladu s odredbama Poslovnika Članak 132. do 139. Aktualno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prijelaza na prvu točku dnevnog reda. Samo da vas izvijestim, znači sjedit će predstavnici Vlade njih 10 ovdje i rotirat će se onda prema potrebama kako će im biti upućeno pitanje. Kolega Zekanović, vi ste se nešto javili prije početka, izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, samo jedno tehničko pitanje. Evo znam da je propisano u saboru da svi moramo nositi ove maskice i ja je uredno nosim, međutim svi mi imamo onaj famozni zastupnički imunitet ja od nedavno imam imunitet na korona virus. Je li ovo dakle modni detalj ili ga ja znači moram nositi i dalje samo zbog toga što je to propis takav? Dakle, ja ne mogu nikoga zaraziti niti mogu biti zaražen prema onome što i članovi Stožera civilne zaštite, a tu su neki članovi nazočni govore i što govore članovi znanstvenog savjeta Vlade, dakle ako je modni detalj i ako to bude u odluci ja ću rado nositi ovo kao modni detalj, a volio bi da se odluka promijeni da svi oni koji su prebolili odnosno imaju antitijela da ovo ne moraju nositi.
Kolega Zekanović ja nisam epidemiolog [[Upadica: Ali evo imate tu kolege su stožeru pa priupitajte.]] ajde molim vas ovako, prvo želim vam sretan povratak, drago mi je da ste ozdravili i drago mi je da ste ponovo s vama, ali molim vas da dok vrijede ovakva pravila pa ako ni iz čega drugoga iz solidarnosti nosite masku, evo nosim je i ja iako sam zaklonjen ovdje pleksiglasom.
Kolega Zekanović ja nisam epidemiolog [[Upadica: Ali evo imate tu kolege su stožeru pa priupitajte.]] ajde molim vas ovako, prvo želim vam sretan povratak, drago mi je da ste ozdravili i drago mi je da ste ponovo s vama, ali molim vas da dok vrijede ovakva pravila pa ako ni iz čega drugoga iz solidarnosti nosite masku, evo nosim je i ja iako sam zaklonjen ovdje pleksiglasom.
Hvala vam lijepo. Idemo sada na postavljanje pitanja, prvi je na radu poštovani kolega Dario Zurovec koji će pitanje postaviti ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine, kolegi, ministru Darku Horvatu.
Poštovani premijeru, poštovani ministre, poštovani predsjedniče, kolegice zastupnice i zastupnici moje pitanje je slijedeće. Iz kojih izvora i kojom dinamikom se prema Zakonu o obnovi planira financirati obnova objekata oštećenih u potresu? Ili da budem precizniji, zanima me točno plan obnove po godinama, zanimaju me godišnji troškovi obnove i izvori financiranja do kraja razdoblja obnove. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani zastupniče na pitanju. Koristim priliku i javno vam se zahvaliti na vašem doprinosu kroz amandmane u izradi samoga zakona i siguran sam da vi jako dobro znate da u Članku 5. su pobrojani izvori financiranja oni koji su danas trenutno dostupni ili oni na koje u ovo trenutku i Grad Zagreb i Krapinsko-zagorska i Zagrebačka županija uključivo i Vladu RH imaju određeni utjecaj. Mi ćemo u slijedećih 30-tak dana konstrukcijom prvog programa mjera definirati prioritete i ti će prioriteti biti sukladni izvorima financiranja jer siguran sam da ste upoznati sa činjenicom da svi oni proračunski korisnici po trenutno važećim zakonima imaju određenu fiskalnu odgovornost i ne mogu ugovarati i dogovarati bilo kakve radove, ako za njih nisu predviđena ili osigurana sredstva. Dakle, dinamika godišnja koja će biti razrađivana programima mjera koje će donositi Vlada RH uz prethodnu javnu raspravu, a koristim priliku pozvati vas da se na isti način aktivno uključite i u javnu raspravu prvog programa mjera koji će uskoro biti predstavljen hrvatskoj javnosti, dakle programima mjera definirat ćemo prioritete sukladno pronalasku izvora financiranja, a isto tako dobro znate da je jedan dio tih financijskih sredstava iz kojih crpimo odnosno plaćamo račune onih koji su se već danas samoinicijativno upustili u sanaciju potresom uništenih krovišta, dimnjaka, zabatnih zidova, liftova, a zakon daje priliku i stubišta, dakle 100-tinjak miliona kuna na pozicijama Vlade RH su osigurane i troše se, 41 milion kuna na pozicijama Fonda za zaštitu okoliša također. Koristim ponovo priliku da pozovem sve one koji su ili u ovom trenutku imaju na bilo koji način porušenu ili oštećenu nekretninu iskoriste predmetna sredstva jer ona su već danas na raspolaganju, a počeli smo koristiti i sredstva prve akontacije koja je stigla iz Fonda solidarnosti 89 milijuna EUR-a od ukupno 496 koji su nam u ovom trenutku na raspolaganju. Ja sam siguran da ćemo mi grantove, a već drugi tjedan dakle grantove europskim novcem, a već drugi tjedan imam i sastanak sa hrvatskim odnosno sa bankama koje posluju u RH kako bismo u dogovoru sa njima stvorili određene kreditne linije unutar kojih se hrvatska Vlada želi uključiti u subvenciju kamatnih stopa kako bismo svima koji su na bilo koji način imali određena oštećenja na svojoj nekretnini dali priliku da ta dinamika o kojoj ne samo vi, već govori cijela hrvatska javnost bude što brža, što kraća i što prije Zagreb bude ne onakav kakav je bio prije 22. ožujka, nego protupotresno stabilniji i siguran sam ljepši. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
… [[Govornik naknadno uključen.]] na odgovoru, no moram priznati da puno ste rekli, nekoliko brojki ste rekli, al na koncu niste rekli ono što je tu najbitnije. U nekoliko navrata kad smo pričali uvijek ste naglašavali da što se tiče struke uvijek se trebaju precizirati rokovi, treba se precizirati novac, sve se treba precizirati. Ja mislim da ćemo se obojica složiti oko toga. Ajmo biti sad tu iskreni, znači da novaca baš i nema, budimo otvoreni, imamo nešto, ali to nešto nama realno nije dovoljno. Ovakva konverzacija može među nama dvojicom biti evo na kavi, mi možemo popričati o našim željama i ja želim da Zagreb bude još ljepši nego što je bio prije potresa, no kada se ulazi u bilo koji projekt vi trebate imati godišnji plan, vi trebate imati godišnji plan izvora financiranja, znači te financije moraju biti stabilne. Mogli bi recimo više slušati svi zajedno ministra financija koji bi još srezao naše rashode, ali opet s druge strane nitko ne želi rezati granu na kojoj sjedi. A ovo tu je jedna jedinstvena prilika kada imamo rekordan pad i praktički možemo srezati konačno financije i svu državnu potrošnju s kojom pa ne možemo baš reći da se može pohvaliti pred drugim zemljama, a i općenito pred hrvatskim narodom. Opet, neću vas osobno napadat, ne namjeravam tu raditi nekakve predstave koje vidim da su dosta česte, zahvaljujem vam na odgovoru, samo se nadam da će ubuduće svi odgovori, svih predstavnika Vlade uvijek biti precizniji nego što su ovi i da će se zaista svakom problemu pristupiti sistematično. Ta godina toliko imamo novaca, ta godina toliko predviđamo novaca, ta i ta godina toliko možda ne budemo možda imali novaca jer na ovaj način očekuje se vidjet ćemo i tako, ja ne znam koga takav odgovor može zadovoljiti. Evo hvala.
Drugo pitanje će poštovani kolega Siniša Hajdaš Dončić uputiti predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala. Poštovani predsjedniče Vlade. Veće je prošlo nekih mjesec dana, dan više, dan manje kada je hrvatsku javnost ujedno i zgražala, a i zabavljala snimka koja je dospjela u medije, tajno snimljena vjerojatno između ministra zdravstva u vašoj Vladi i gospođe Zadravec koja se odnosila na natječaj za izbor ravnatelja jedne važne hrvatske bolnice, dakle Vinogradske. E sada mene zanima, to je moje pitanje, pošto se u tom telefonskom razgovoru više puta i dotična gospođa spominjala je vaše ime, pa da li će vrh HDZ-a dakle kao jedno hrvatsko ekstrakcijsko tijelo koje odlučuje o svemu, uskoro donijeti odluku tko će biti novi ravnatelj Vinogradske bolnice? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Zastupniče Dončić, meni je drago da vi čitate i pratite medije, pratite tisak. Mi smo isto pratili vaše izjave u vrijeme izborne kampanje, vi ste bili briljantan analitičar, prorok koji je govorio da će vaša desetero ili jedanaestero člana koalicija osvojiti oko 68 mandata, fulali ste za otprilike 20 i nešto. Toliko o vašim procjenama i analitici. Što se tiče razgovora između ministra i liječnice u Vinogradskoj bolnici, ja nisam bio sudionik tog razgovora, to vam je pretpostavljam jasno. Što se tiče odabira ravnatelja, oni se biraju na natječajima, biraju ih upravna vijeća sukladno zakonu, sukladno kvalifikacijama i programima koje zainteresirani kandidati predstavljaju. Tako je inače, tako će biti i u drugim situacijama. A što se tiče vaše kreativnosti, ja nisam vidio da ste vi išli prijavljivati Povjerenstvu za sukob interesa primjerice predsjednika Milanovića oko ovog puta u Albaniju jer ste inače poznat kao suspendirani član predsjedništva SDP-a i notorni prijavitelj Povjerenstvu za sukob interesa, dakle to su kvalifikacije gospodina Hajdaša Dončića za brojne teme ovoga karaktera o kojem vi sada govorite. Ja vam želim puno uspjeha u vašoj dinamičnoj nadasve živahnoj unutarstranačkoj kampanji.
Izvolite očitovanje.
Ja sam jednostavno, poštovani predsjedniče Vlade oduševljen vama kao i uvijek. Kada vam se postavi konkretno pitanje vi se vraćate u neku povijest, dakle nitko nije idealan u društvu, niko se nikome ne obraća osobno, ali ja ću onda ponovno ponoviti. Pošto je u Hrvatskoj jedan od najvećih problema klijentelizam i pošto svi znamo da … tijelo koje se zove vrh HDZ-a odlučuje o svemu o tome tko će biti ravnatelj jedne Osnovne škole u Zagvozdu, tko će biti član uprave ili savjetnik uprave Hrvatskih cesta i pošto nisam zadovoljan s vašim odgovorom jer taj odgovor ne postoji, ja vas molim još jednom da mi se pismeno očitujete o mojem pitanju. Puno vam hvala i želim vam jako puno uspjeha u takvom super upravljanju Hrvatskom i vašom političkom strankom.
Treće pitanje poštovani Ivan Celjak uputit će ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Ćoriću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade RH gospodine Andrej Plenkoviću, poštovana ministrice, poštovani ministre, poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, uvažene zastupnice i zastupnici. Poštovani ministre Ćoriću. Zadnjih nekoliko tjedana razgovarao sam s radnicima Rafinerije Sisak, mojim prijateljima, poznanicima. U tijeku su pregovori između poslodavca i sindikata u kojima sindikati nastoje postići da se ne otkazuju ugovori o radu za 200-njak radnika Rafinerije Sisak već da se zadrži veći broj radnika, a da se manjem broju radnika otkažu ugovori o radu uz zadovoljavajuću otpremninu i to onim radnicima koji su blizu mirovine. Na koji način Vlada RH može utjecati na procese koji se odvijaju u INA-i s obzirom na najavljene otkaze u Rafineriji Sisak i s obzirom na najavljene investicije poput ustrojavanja logističkog centra izgradnje biorafinerije ili solarne elektrane? Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani zastupniče Celjak. Prije svega zahvaljujem se na vašem pitanju. Dakle, Vlada RH na poslovne odluke koje se donose na razini menadžmenta odnosno uprave INA-e d.d. ne može i ne želi utjecati. To nije u konačnici niti funkcija Vlade RH, INA d.d. je društvo koje kotira na Burzi i u tom kontekstu očekujemo od tog društva što opserviramo kroz naše članove u nadzornom odboru da se ponaša odnosno njegove uprave da se ponaša u duhu dobrog gospodara i donosi odluke koje su u interesu prije svega INA d.d. kao kompanije i njezinih vlasnika, dakle RH među ostalima. Što se tiče trenutnog stanja na razini Rafinerije Sisak, 2018.g. donesena je poslovna odluka o transformaciji poslovanja na razini sisačke rafinerije. Ta transformacija trebala bi ić u nekoliko smjerova. Jedan je proizvodnja bitumena i ova proizvodnja započet će u prvoj polovici 2021.g. s obzirom na ulaganja oko 60 milijuna kuna u to postrojenje. Drugi dio je logistički centar, ulaganje u ovaj dio je oko 150 milijuna kuna. Treći je solarna elektrana koja će se izgraditi i na taj način namiriti dobar dio potreba rafinerije odnosno postrojenja koje će tamo biti. I četvrti, iz perspektive Vlade RH i Energetskog sektora RH najvažniji je izgradnja biorafinerijskog postrojenja. Izražavam prije svega zadovoljstvo činjenicom da INA d.d. ide u tom smjeru s obzirom da je riječ o rafineriji druge generacije koja će zapravo omogućiti upravo preradu odnosno egzistenciju INA-e i njezinu konkurentnost na regionalnoj razini u slijedećih 30 do 40.g. s obzirom na trendove. Ovaj projekt je prije nekoliko tjedana bio predmet proučavanja Povjerenstva za odlučivanje o strateškim projektima, ušao je u proceduru, dakle INA d.d. podnijela je sve moguće dokumente u tom smjeru i mi očekujemo da se taj projekt u nekoj narednoj fazi nakon što se ispoštuju sva, sve instance te procedure, proglasi i strateškim projektom. Što se tiče radnika rafinerije odnosno djelatnika, njihove, razgovor između menadžmenta, kompanije i sindikata o kojima sam upoznat, idu u nekoliko smjerova. Jedan dio radnika i dalje će ostati na poziciji Siska u okviru, dakle proizvodnje odnosno postrojenja koje nastavljaju s radom odnosno novih oblika poslovanja. Jednom dijelu radnika ponuđen je prelazak na poziciju Rijeka odnosno na rafinerijsko postrojenje u Rijeci u kojem je u ovom trenutku u tijeku najveće ulaganje u industrijsko postrojenje u RH od '90.-tih godina na ovamo, dakle riječ je o delayed coker postrojenju u vrijednosti 4 milijarde kuna. A za jedan dio radnika planira se i upravo ste to i naveli u svom pitanju i zbrinjavanje putem otpremnina, ono što svakako u upravi odnosno menadžment INA-e ističe je da ovaj socijalni dijalog kontinuirano traje i da te otpremnine su u pravilu oko 60% veće od prosječnih otpremnina u RH. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Poštovani ministre Ćoriću, hvala vam lijepa na odgovoru. Pozitivno je da se planiraju daljnja ulaganja u INA-u na području Siska i uz podršku Vlade RH, no moram izraziti nezadovoljstvo svih Sišćanka, Sišćanki i Sišćana poslovnom politikom MOL-a koja se provodi od 2003.g. kada je MOL otkupio 25% + 1 dionicu i kada su MOL-u prepuštene pozicije članova uprava nadležnih za financije i nabavu jer jedan od prvih poslovnih poteza MOL-a bio je prekid suradnje sa sisačkim hrvatskim tvrtkama koje su proizvodile odjevne predmete za sve inine radnike. Isto tako vjerujem da nema niti jedne Sišćanke ili Sišćana koji se slaže s takvom poslovnom politikom MOL-a koja u konačnici i dovodi do otkazivanja Ugovora o radu radnicima rafinerije. Hvala vam lijepa.
Sada će poštovana zastupnica Marijana Puljak postaviti pitanje predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani predsjedniče vlade, dopustite mi na početku samo da kažem da su građani na neki način već umorni od svađa i prepiranja, pogotovo na ovim aktualnim prijepodnevima, posebno nekih bahatosti i nepristojnosti na aktualnom satu, samo bi voljela reć da nećemo u tome sudjelovati, niti davati povoda za to već iskoristiti ovo vrijeme da damo neke prijedloge, tražimo mišljenje vas i vaših članova vlade o njima, želite li ih prihvatiti i kada ih mislite implementirati? Pa evo prvog prijedloga i pitanja, svi ćemo se ovdje složiti kako su naši poduzetnici i njihovo poslovanje opterećeni velikim nametima, pogotovo parafiskalnim nametima kojih ima evo i više od pet stotina, slažemo se kako i te parafiskalne namete treba ukinuti ili drastično smanjiti, te smanjivanjem poreza i birokracije omogućiti našim poduzetnicima da dišu, da stvaraju nove vrijednosti, otvaraju nova radna mjesta i tako kreiraju bogatije društvo koje onda može biti i socijalnije i brinuti o najpotrebitijima. Iskoristit ću ovdje ovu priliku i dati vam prijedlog čijom bi realizacijom ova vlada pokazala dobru volju da želi krenuti u smjeru smanjivanja opterećenja našemu gospodarstvu, a to je ukidanje obaveznog članstva u HGK-u, HOK-u, te ukidanje obavezne članarine HTZ-u. Članstvo u tim komorama bi trebalo biti dobrovoljno, ako su članovi zadovoljni, vide da te organizacije zastupaju njihove interese, neće se nikoga morati prisiljavati silom zakona da bude njihov član. Dakle evo moje pitanje vama, namjerava li ova vlada ukinuti obavezno članstvo u HGK i HOK i obaveznu članarinu HTZ-u i kad to namjeravate napraviti? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Puljak, evo ja zahvaljujem i vama i zastupniku Zurovcu koji zajedno imate 3 mjeseca staža u HS na lekcijama o tome kako bismo se mi ovdje trebali ponašat, što je to kodeks i način odgovaranja što je to demokracija, što je to dijalog, što je to debata, ja vam se zahvaljujem na tome, a i g. Zurovcu koji komentira plan, plan financijski za obnovu Grada Zagreba nakon potresa, a nije glasao za zakon kao ni vaš klub. A vi ste se, kolko se ja sjećam, transparentno našli tu na trgu i dogovorili da zastupnica koja je izabrana na listi za koju je g. Dončić mislio da će imat 68 mandata pređe transparentno baš kod vas dvije, a da g. Zurovec bude sad prvi koji obnavlja Zagreb, a protiv zakona je, ali to je dobro, to su prvi dani staža novih zastupnika u HS-u i dobro je da uz vaše lekcije nama i mi imamo priliku nešto reći o vašim debijima. Što se tiče rasterećenja, ja sam siguran da ste vi pratili koliko je rasterećenja je provedeno u našem 1. mandatu. Podsjetit ću još jednom, samo poreznih rasterećenja više od 9 milijardi kuna. Administrativnih rasterećenja, čini mi se, 2,7 milijardi kuna, akcijski planovi koji su išli za tim da smanjimo parafiskalna i neporezna davanja, ovdje je sada ministar Horvat na drugoj dužnosti, ali mislim da će biti oko milijardi i 115 milijuna kuna, ako se ja dobro sjećam sa naših zadnjih rasprava u svibnju. Dakle, politika naše Vlade su daljnja rasterećenja. Politika obveznih članarina u komorama, odnosno zajednici koju ste vi spomenuli je tema koja je godinama tu na dnevnom redu, postoje određeni krugovi zainteresirani da prihodi ovih komora ili zajednica valjda budu 0 pa da se financiraju ne znam točno iz čega, ne bi li možda neki drugi dobili prostor za djelovanje. Ja tako otprilike razabirem između redaka poruke ovoga što vi nama govorite. Ministar Ćorić, novi ministar gospodarstva je već na početku ovoga svoga mandata, koliko je meni poznato, obavio razgovore sa čelnicima dviju komora koje su u njegovoj nadležnosti, dakle, to su HGK i HOK i uvjeren sam da će u dijalogu u realnim procjenama gledati na koji način, kako se može ili treba poboljšavati zakonski okvir koji regulira njihovo djelovanje, a dijalog intenzivan sa Hrvatskom turističkom zajednicom ima nova ministrica turizma i sporta. Ja ću još jednom podsjetiti, a vi dolazite iz Splita, da smo unatoč tmurnim predviđanjima od samo 30% turizma u odnosu na lanjsku rekordnu sezonu, mi prema dosadašnjim podacima, zahvaljujući i djelovanju HTZ-a, naravno i Vlade i Ministarstvu turizma i svih aktera u hrvatskom turizmu, sada na brojevima od otprilike oko 50% od najbolje rekordne sezone. Dakle, sve te organizacije, sve te komore, udruge, imaju neki svoj smisao, imaju neke svoje zadaće. Da li one mogu biti i racionalnije, da li troškovi mogu biti manji, mislim da mogu. Evo, trenutno je, koliko se meni čini, u okviru HGK u tijeku proces velike racionalizacije i troškova i smanjivanja broja ljudi, ali takve i slične organizacije imaju sve zemlje i sve one djeluju i daju doprinos hrvatskom gospodarstvu i turizmu. Hvala.
Izvolite, očitovanje.
Dakle, evo, upravo ono što sam govorila, bit ćemo konstruktivni. Dobijemo ovako jedan emotivan odgovor. Tražim pisani odgovor na ovo pitanje, koje odgovor je trebao biti da ili ne. Iz ovako dugog odgovora mogu samo zaključiti dakle da niste spremni ukinuti ove članarine. Ako usporedimo Hrvatsku sa sličnim zemljama, prevladava dobrovoljno komorsko članstvo, npr. u Estoniji, Norveškoj, Poljskoj, Bugarskoj, Sloveniji. Dapače, jedan od razloga zašto je u Sloveniji to uvedeno kao dobrovoljno je što obavezno članstvo u konfliktu s konvencijama Svjetske organizacije rada, koja preporuča isto, dobrovoljno udruživanje. Ako su, ne, uopće dovodim u pitanje razloge postojanja tih komora i njihov rad, ali ako su članovi zadovoljni njihovim radom, vrlo rado će u njima i dobrovoljno sudjelovati i plaćati članarinu. U doba krize poduzetnici se nisu okretali tim komorama već su osnivali nova udruženja, poput udruge Glasa poduzetnika, tamo dobrovoljno sudjeluju i dobrovoljno plaćaju članarinu. Ako se, ako HGK i Obrtnička komora misle da dobro rade svoj posao, čega se boje, zašto se boje dobrovoljnog članstva? Hvala.
5. pitanje, poštovana kolegica Dragana Jeckov uputit će Radovanu Fuchsu, ministru znanosti i obrazovanja. Izvolite.
Zahvaljujem. Poštovani g. ministre. Kao što znate, na istoku Hrvatske, postoje osnovne škole u kojima se cjelokupna nastava izvodi na srpskom jeziku i ćiriličnom pismu, što je u skladu sa zakonom. Međutim, te škole nisu registrirane kao manjinske škole, što već nije u skladu sa zakonom. Problem registracije ovih škola te pitanje prijenosa osnivačkih prava nisu riješeni iako je od mirne reintegracije prošlo više od 20 godina. Naravno da pozdravljam činjenicu da su druge nacionalne manjine svoje škole bez problema uspjele registrirati kao manjinske, međutim, spomenut ću da se kao najčešće opravdanje za neregistriranje manjinskih škola srpske nacionalne manjine ističe činjenica da se kod drugih nacionalnih manjina radi o stečenim pravima, što u primjeru srpske zajednice navodno ne postoji, iako svi pozitivni propisi RH garantiraju ravnopravnost svih nacionalnih manjina. Moje pitanje za vas je što kanite poduzeti kako biste spomenute škole na istoku Hrvatske koje pohađaju pripadnici srpske zajednice, registrirali kao manjinske, jer podsjećam, zato postoje potrebni uvjeti koji su predviđeni pozitivnim zakonodavstvom u RH.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovana zastupnice. Mislim da se radi o problemu one 3 škole koje se nalaze u Baranji, dakle gdje je postavljen zahtjev za prijenos osnivačkih prava sa regionalne uprave na lokalnu upravu i zaista, Zakonom o znanosti i obrazovanju za osnovne i srednje škole, čl. 96., mislim, predviđena je ta mogućnost da ukoliko se škola, koja izvodi nastavu na jeziku i pismu nacionalnih manjina, a ta škola se osim toga nalazi i u području gdje je utvrđena ravnopravnost jezika, postoji mogućnost da lokalna vlast zatraži prijenos osnivačkih prava za regionalne na lokalnu. To je čini mi se učinjeno u ovom slučaju, međutim jednako tako tim istim zakonom Ministarstvo znanosti i obrazovanja RH nema ingerenciju nad donošenjem takvih odluka nego je takva odluka o prijenosu prava jedino i isključivo u nadležnosti regionalne uprave i samouprave. Ministarstvo znanosti i obrazovanja preporučilo je županiji da razmotri zahtjev lokalne zajednice i jedino na osnovu njihove odluke ovo prenošenje vlasništva je moguće.
Izvolite očitovanje.
… samo da podsjetim da Općine Borovo, Negoslavci i Markušica su početkom 2015. sukladno odredbama Zakona odgoja i o obrazovanju podnijele zahtjev za prijenos osnivačkih prava sa Vukovarsko-srijemske županije, ali isto još nije učinjeno jer se odgovornost prebacuje između županije i ministarstva. Spomenut ću zaključak Odbora HS-a za ljudska prava iz 2016. kao i zapravo i dopis koje je uputilo vaše ministarstvo 2019. godine u kojem se navodi da se Zakon o odgoju i obrazovanju u tom čl. 96. primjenjuje na sve školske ustanove u kojima se nastava izvodi osim na hrvatskom jeziku i pismu, provodi i na jeziku i pismu nacionalne manjine i to ne samo na ove školske ustanove koje su zatražile nego i na drugog. Mi i dalje imamo neprovođenje zakona, ja vjerujem da ćete vi kao ministar svim svojim ovlaštenjima utjecati da se ove manjinske škole registriraju pod uvjetima koji su propisani zakonom jel nije u redu, nije ni ispravno postupati da sve nacionalne manjine imaju registrirane škole, osim kada je u pitanju Srpska nacionalna manjina, e tada se ne mogu registrirati škole kao manjinske. Hvala vam.
Šesto pitanje poštovana kolegica Maja Grba Bujević, postavlja ministru zdravstva Viliju Berošu. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče Sabora, premijeru, potpredsjednici i ministrice i ministri. Postavila bih pitanje prof. Viliju Berošu. Pandemija uzrokovana novim korona virusom zahtijevala je kao što i danas u konačnici zahtijeva složen odgovor, multidisciplinaran i stručan pristupa, a pred sve zdravstvene radnike kao i zdravstveni sustav najveće izazove brzog donošenja odluka sa ciljem spašavanja života ljudi i zdravlja. Pravodobnom reakcijom koju je zdravstveni sustav proizveo u pripremi, prevenciji, pripravnosti i odgovoru na ovu kriznu situaciju geografski malu RH stavili ste uz bok zbog svjetskih sila koje su imale adekvatan odgovor na ovu noćnu moru. U borbi protiv ove epidemije nije bilo propisanih smjernica, a nije bilo ni mogućih scenarija unaprijed definiranih s obzirom da nas je virus iz dana u dan sve više iznenađivao. Jedan od velikih izazova je bila potreba, a i danas je moguća da se zbrine veliki broj životno ugroženih ljudi čiji životi ovise o niti, stoga su ispod radara malo prošle izvrsna priča o primarnim intenzivističko-respiratornim centrima koji nisu imale puno zemalja. Stoga vas molim da malo pojasnite čemu služe ti centri, kako su oni uopće nastali i jesu li ti primarno intenzivističko-respiratornim centri ispunili svoju ulogu?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovana gospođo saborska zastupnice. Potpunost ste u pravu. U udžbenicima nije pisalo kako odgovoriti na ovu ugrozu i moram reći da smo učili i prilagođavali se u hodu. Naime, razvojem epidemije još u Kini bili smo svjesni da se ista može prenijeti u Europu i vrlo rano je aktiviran krizni stožer Ministarstva zdravstva i počeli smo promišljati kako odgovoriti na tu ugrozu. U početku mislili smo da će biti dovoljno angažirate određene kapacitete pojedinih zdravstvenih ustanova, prilagoditi ih liječenju bolesnika COVID pozitivnih i isto tako respiratorno ugroženih i da će to biti način odgovora. Međutim, gledajući težinu kliničke slike, broj oboljelih i nažalost broj umrlih, poglavito u susjednoj Italiji uvidjeli smo dva osnovna elementa koja su krizna za adekvatan odgovor, a to je preopterećenost zdravstvenog sustava i rani ulaz virusa u bolnice znači u zdravstvene ustanove. Pokušavajući naći odgovor na ta dva velika izazova, formirali smo strategiju koja je naša originalna o potrebi formiranja primarnih intenzivističko-respiratornih centara za liječenje najtežih oboljelih, ali isto tako ukoliko bi broj oboljelih, a koji nisu životno ugroženi i nemaju težu kliničku sliku porastao pripremili smo i sekundarne centre. Vrlo rano smo uvidjeli da Klinika za infektivne bolesti koja je podnijela glavni teret i nosi ga i danas u borbi protiv COVID-19 epidemije nije dovoljna svojom veličinom ni brojem respiratora, imaju samo od 38 do 40 stoga smo planirali kako to napraviti. S obzirom na geografski oblik „Lijepe naše“ odlučili smo se da u svakom od velikih gradova regionalno osnujemo te primarne intenzivističko-respiratorne centre, tako su oni formirani u Splitu, Rijeci, Zagrebu i Osijeku naravno uz takav centar u Klinici za infektivne bolesti. Angažirali smo sve moguće kapacitete, izbrojali smo koliko u RH ima respiratora, koliko stacionarnih, koliko transportnih i pokušali smo se organizirati čim je bolje da bi odgovorili na eventualni porasta broja oboljelih, poglavito teško oboljelih. U Zagrebu smo se iz niz specifičnih okolnosti, o kojima sada neću govoriti jel je to više stručno infrastrukturno pitanje odlučili smo se pretvoriti dio KBC Dubrava u primarno intenzivistički centar sa mogućnošću instalacije 250 respiratora s time da smo, i na tome iskazujem zahvalnost HV-u i još podigli ekspedicijski kamp HV-a u blizini Dubrave i instalirali instalacije koje omogućuju primjenu kisika, ne respiratora, ali primjenu kisika što je vrlo važno u tim uvjetima. Dakle, to je bio naš odgovor, mislim da je bio adekvatan. Srećom nismo koristili te kapacitete, međutim mogu reći da je preko 1200 bolesnika bilo liječeno u primarno intenzivističko respiratornim centrima, preko 150 na respiratorima i 170 ih je nažalost egzitiralo i mislim da su ti centri u ovom trenutku opravdali svoju svrhu, ali isto tako moramo znati da je budućnost i jesen neizvjesna, prema tome držimo u pripremi čitavo vrijeme te kapacitete. Naravno oni su bili u trenutku, u lipnju kad su brojevi novo zaraženih bili manji, bili su smanjeni, zbog turizma smo određene kapacitete ipak u priobalju zadržali, ali smo u svakom trenutku spremni i sposobni ponovno aktivirati ako će doći do takve situacije.
Izvolite očitovanje.
Poštovani g. ministre, najljepše vam se zahvaljujem na odgovoru. Meni kao liječniku te struke je itekako važan vaš odgovor zato što je to zapravo primjer najbolji na koji ste na jedno mjesto stavili sve znanje, struku, vještine, u konačnici i zaštitu opremu koja je u takvim centrima posebne vrste i na taj način ste zapravo proveli nadzor nad cijelim sustavom zbrinjavanja zaista kritično oboljelih ljudi. Brojevi liječenih ljudi u tim centrima itekako dovoljno govore, a i smrtnost nije velika za razliku od znatnog broja centara koji su odnosno zemalja koje su radili na drugačiji način. Stoga ja mislim da je bilo vrijedno spomenuti ovo na ovoj sjednici kako bi šira javnost dobila informaciju o tako jednom specifičnom načinu na koji je Hrvatska odgovorila na najteže pacijente i nadam se da ćemo te centre što manje koristiti u budućnosti, makar mi je drago da ste ih ostavili u funkciji u ovakvoj u kakvoj je danas. Hvala vam najljepša.
Pitanje br. 7. poštovana zastupnica Marijana Petir postavit će ministrici poljoprivrede Mariji Vučković, izvolite.
Predsjedniče, poštovani predsjedniče vlade, ministri. Ministrice Vučković, evo kriza sa covid-19 zorno je u stvari pokazala kako je strateški važno ulagati u domaću proizvodnju hrane jer je opskrba stanovništva hranom pitanje nacionalne sigurnosti. Naši građani odazvali su se radu, apelu hrvatskih poljoprivrednika i tijekom krize su kupovali domaće proizvode. No, sa fleksibilizacijom tržišta, otvaranjem granica, popustio je taj jedan prvotni entuzijazam za kupovinu domaćih proizvoda, a uvoz poljoprivrednih proizvoda ponovo je počeo biti kamen spoticanja hrvatskim poljoprivrednicima. Poljoprivrednici tvrde da sezonsko voće i povrće ulazi u Hrvatsku po dampinškim cijenama iz trećih zemalja, a analize pokazuju da bi se slična situacija mogla dogoditi i u sektoru mesa zbog viškova koji su se pojavili na europskom tržištu. Zanima me hoće li se pojačati kontrola kvalitete voća i povrća koje dolazi ha hrvatsko tržište iz trećih zemalja jer znamo da je tamo dozvoljeno prskanje sa zaštitnim sredstvima koja nisu dozvoljena u EU, pa je takvo voće i povrće osim što je nelojalna konkurencija našim proizvođačima ujedno i štetno za potrošače? Također me zanima planira li ministarstvo uvesti propisivanje kvalitete proizvoda i na taj način doprinjeti smanjenju uvoza i boljem pozicioniranju hrvatskog domaćeg poljoprivrednog proizvoda na tržištu jer kad bi se primjerice propisalo da je svježe meso ono koje je iz klaonice do prodavaonice stiglo u roku od 48 sati vjerujem da više ne bi imali problem sa plasmanom domaćeg mesa na tržištu? Hvala lijepo.
Ministrice izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice, gđo. Marijana Petir, proizvodnja i potrošnja lokalno proizvedene hrane u fokusu je djelovanja Ministarstva poljoprivrede i cijele Vlade RH. Kao što ste i rekli, u jeku pandemije covid-19 doista je osnažena nacionalna svijest o potrebi povećane potrošnje domaćih proizvoda za koje nerijetko ističemo s pravom da su visoko kvalitetni i vrijedni. Međutim, u EU sukladno Ugovoru o funkcioniranju i sveukupnoj pravnoj stečevini, vrijedi i to treba jasno reći, sloboda kretanja ljudi, roba i kapitala. Mi ne možemo kršiti zakonodavstvo ni pravu stečevinu koju smo preuzeli, a sva hrana u EU koja se troši mora zadovoljavati uredbe koje reguliraju tržišne standarde, sljedivosti i sigurnost hrane. Mi ne možemo reći bez dokaza i argumenata koje provode nadležna tijela da je neka hrana manje ili više kvalitetnija od druge. No isto tako možemo analizom rizika pojačano kontrolirati i itekako možemo reći da je hrana koja je prešla puno manje kilometara na svom putu do potrošača, od polja do stola, sigurno prilično izgledno bolja i kvalitetnija i to često ističemo. Razmišljamo o uvođenju, o uvođenju dodatne regulative u pogledu kvalitete i zahtjeva, no provjerom odnosne europske regulative došli smo do zaključka da bi ona vrijedila samo za hrvatske proizvođače i mogla bi im barem u kratkom roku uzrokovati prilično značajne dodatne troškove i manju konkurentnost u međunarodnom okviru. Ono što je put koje ističe ovo Ministarstvo poljoprivrede i hrvatska vlada jest pod 1. smanjenje, povećanje cjenovne konkurentnosti, povećanje produktivnosti jer ona nije dovoljna i rada i uloženih drugih resursa, zemlje i uvjetnih grla i svega ostalog, promocija naše kvalitete, isticanje onoga što pouzdano znamo, primjerice da je 96% hrvatskog mlijeka najviše prve klase, da je od 100% povučenih proizvoda zbog nedostatne kvalitete i zdravstvene sigurnosti, preko 80% onih koji dolaze izvan Hrvatske i to ističemo. Možemo uvesti nacionalnu oznaku kvalitete i to hoćemo i pravilnik nam je nedavno identificirala Europska komisija to će biti hrvatska dokazana kvaliteta i poticati ulaganja u tehnologije, inovacije i povećanje proizvodnih kapaciteta.
Izvolite očitovanje.
Poštovana ministrice, mjere koje se poduzimaju svakako su hvale vrijedne, posebno želim istaknuti 11 mjera koje su tijekom ove krize odobrene poljoprivrednicima, ribarima i drvno prerađivačkoj industriji u iznosu od 350 milijuna kuna za osiguranje likvidnosti i za zadržavanje zaposlenosti. Naravno da pozdravljam najavu da će se dodatno osnažiti Zakon o suzbijanju nepoštene trgovačke prakse. Zato što je nepoštena trgovačka praksa rak rana hrvatske poljoprivrede. Uvođenjem, to je moj stav, mislim da je to jako važno još jednom ponoviti, uvođenjem snažnih kontrola i propisivanjem kvalitete proizvoda na što mi imamo pravo kao država članica možemo stvarno smanjiti uvoz i osigurati bolji plasman hrvatskog poljoprivrednog proizvoda na tržištu što je naš interes. Slažem se da je jednako važno osnažiti domaću proizvodnju hrane i postići samodostatnost u ključnim sektorima. Najava kako će se propisati obaveza svih javnih naručitelja da za svoje kuhinje nabavljaju hranu sa hrvatskih obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava je ključna jer ona ne znači samo osiguranje stabilnosti tržišta za domaći proizvod nego šalje i jasnu poruku da treba kupovati hrvatsko jer hrvatsko je najbolje. Hvala lijepo.
Idemo sada na 8. pitanje, poštovani kolega Zvonimir Troskot uputit će ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče sabora, poštovane kolegice i kolege zastupnici i poštovani građani RH koji nas pratite putem ekrana. Hrvatska vojska je najveći ponos suverene i suvremene RH i u Klubu MOST-a smatramo da hrvatsko nebo moraju štiti najmoderniji vojni avioni. Gospodine predsjedniče Vlade s jedne strane smo na stol dobili ponudu SAD-a koja je naš dugogodišnji saveznik i prijatelj, a s druge strane ponudu Francuske. Diskutabilna je vremenska bliskost između ponude Francuske što se tiče aviona i Briselske financijske pomoći Hrvatskoj. Da li ste možda dali uvjetovani prihvat kupovine francuskih aviona kako bismo dobili financijsku pomoć od EU? I drugo pitanje, u vidu financijske pomoći koju smo dobili iz EU spominjali ste iznos od preko 22,5 milijarde EUR-a i na tom potencijalnom, naglašavam potencijalnom uspjehu vam i danas želimo čestitati jer pitanje da li ćemo sve te novce povući. Međutim, u vidu novog suverenizma kojeg vi propagirate možete li hrvatskoj javnosti izjasniti se kao predsjednik hrvatske Vlade zašto postignuće bez presedana odbijate radije izraziti kao 170 milijardi hrvatskih kuna, nije li to suverenizam bez presedana? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa poštovani zastupniče Troskot. Moram priznati da sam fasciniran sa devitantima danas. Dakle, da vas sad citiram vi u Klubu MOST-a smatrate da smo mi dobili 22,5 milijarde EUR-a na Europskom vijeću uvjetovano jer sam ja što, pristao predsjedniku Macronu da ćemo mi kupiti Rafal. Jeste vi to sada rekli? Je li ja vas dobro razumijem? Dakle, ja sam oduvijek smatrao da je MOST jedna kavarska demokracija, jedno ogovaranje koje se zbiva po kafićima, cestama, trgovima, ne znam gdje, ali ovoliku neozbiljnost, ovoliku neozbiljnost ovakav čemer i jad od teze to stvarno nisam očekivao. Vi ste meni zadnji put kad smo bili ovdje, pričali smo o Europskom vijeću, vi ste imali ekspoze o EUR-u. Doći će EUR-o na dnevni red. Danas ste pokazali da taj beskraj laži, spekulacija, nevjerojatnih teza, izmišljanja, takvu kreativnost koju vi posjedujete u MOST-u ja ne znam jeste li vi član ili ne, to nigdje nema, to zaista nigdje nema, a i vi ste došli iz ove aktivističke skupine. Dakle, to je prvo, dakle to je jedna nebuloza. Nikakve veze nema natječaj za višenamjenski borbeni avion s pregovorima koje ja u ime hrvatske Vlade vodim na Europskom vijeću, o čemu, o višegodišnjem financijskom okviru koji se kao što znate počeo raspravljati nakon komunikacije komisije u svibnju 2018. godine, 2018. Nakon toga kriza Covida, ne samo WFO za nas nikad povoljniji, veći nego ovaj prethodni, nego i drugi instrument EU iduće generacije. Ovo što vi govorite potencijalno, slušajte malo što govori ministrica Tramišak, u našem mandatu 101% ugovoren od višegodišnjeg financijskog okvira od 2014. – 2020., više od 40% isplaćenog ukupno plus, minus dobit za naš proračun, ministre Marić 28 milijardi kuna više iz Europskih fondova u hrvatski proračun nego naše uplate. Što se tiče konverzije EUR-o u kunu pa možda niste vi baš čitali sve što mi govorimo. Rekli smo 165 milijardi kuna, ako bude 170 to će biti sjajno, dapače, odlično. Dakle, ja vas molim radi higijene u javnosti nemojte izlaziti sa ovakvim tezama, one su krive, netočne, vas kao novog zastupnika dekredibiliziraju u startu. A što se tiče aviona, 4 su ponude koliko je meni poznato, 4, ne 2. nemamo s jedne strane američku, a s druge strane francusku, imamo tu i švedsku ponudi i izraelsku ponudu. Mogle su i još neke države dati ponudi pa nisu. Dakle te jeftine, lažne trikove, aluzije na nekakve dogovore, na nekakve dilove u nekakvim mračnim kuloarima o tome da mi iz proračuna dobijamo 22,5 milijarde eura da bi ili 165 ili 170 milijardi kuna da bismo mi onda zbog nevjerojatne vremenske bliskosti kupili Rafal. Pa to ne može nitko drugi izmisliti nego kreativci u Mostu, niko, niko. To je jedinstveno nešto. Evo ja vam čestitam na toj kreativnosti, siguran sam da ćete za nju dobivati dalje potporu jednako kreativnih kao i vi.
Kolega Troskot oprostite, prije nego što uzmete riječ samo se javio kolega Zekanović za povredu Poslovnika.
Poštovani predsjedniče Sabora. Naravno čl. 238. kolega Troskot je stvarno pristojno postavljao pitanje bez ikakvog komentara na lik i djelo Andreja Plenkovića, on je koristio riječi nebuloze, laži, obmane i mislim da ste itekako prekršili čl. 238. Poslovnika, smatram da ga trebate opomenuti. Radi se o stavku da svojim ponašanjem dakle da omalovažava i vrijeđa zastupnike i to je stvarno bez presedana.
Kolega Zekanović ajde prepustite meni da reagiram ako smatram da je to potrebno. Kolega Troskot ima sada dvije minute pravo isto tako iznijeti svoj stav, očitovanje pa ćemo vidjeti što će reći. Izvolite.
Hvala vam. Poštovani gospodine predsjedniče Vlade. Nažalost po vašoj reakciji smo opet vidjeli da smo opet pogodili u žicu koja vas je zaboljela. Ono što vam kao mladi saborski zastupnik želim reći da je vrlo ne inspirativno imati predsjednika Vlade koji je nesposoban mladoj osobi odgovoriti na adekvatan način na pitanja koja su stvarno od interesa i nas saborskih zastupnika, ali i građana koji nas prate putem ekrana. Pitanje prvo vam je bilo postavljeno iz razloga što vi imate problem sa transparentnošću jer vi niste povjerenstvu predali račune iz Finske još, a noćenje u Finskoj se sigurno ne može usporediti sa kupnjom borbenih aviona i nama je u velikom interesu pratiti tako veliku transakciju od nekoliko milijardi eura, kuna, dolara koje će hrvatski građani platiti za obranu hrvatskoga neba. Vezano za drugo pitanje gospodine Plenkoviću, ne znam jeste li svjesni činjenice da vas je drugi put upozorio prof. Stiglitz sa Sveučilišta u Columbiji koji je rekao da hrvatska ekonomija tako krhka nije spremna za ulazak u Eurozonu u ovome trenutku, to ne znači da u nekoj daljnjoj budućnosti nećemo biti spremni. A zašto vam to govorim gospodine Plenkoviću? Pod broj jedan, iz razloga što nemamo održivu proizvodnost rada, pod broj dva odnosno imamo otklon i divergenciju od prosjeka eurozone odnosno Njemačke. Drugi kriterij je troškovi proizvodnje također imamo otklon od eurozone i Njemačke i treće imamo strukturnu asimetričnost ekonomije u odnosu na Eurozonu i Njemačku iz razloga što su Eurozona uglavnom usmjereni prema proizvodnji, a Hrvatska prema uslugama. I pitanje vam je bilo postavljeno iz razloga što krivim ekonomskim politikama i provođenjem krive monetarne politike danas će ljudi u budućnosti izgubiti poslove jer ćemo jedinu ekonomsku politiku tada imati otpuštanje radnika i za te radnike ćete već danas preuzeti odgovornost. Hvala lijepa.
Sada je na redu zastupnik Pero Ćosić, on svoje pitanje postavlja Olegu Butkoviću ministru mora, prometa i infrastrukture. Izvolite.
Hvala lijepo. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, poštovane ministrice, ministri. Svoje pitanje kao što ste čuli ministru mora, prometa i infrastrukture gospodinu Olegu Butkoviću. Poštovani ministre, znamo da su se brojne gospodarske grane zbog posljedica uzrokovanih COVID-19 našli u zaista jednoj nezavidnoj poslovnoj situaciji, no pohvalno je što je Vlada pravovremeno reagirala i pomoćima gospodarstvo očuvala mnoga radna mjesta. I kako je vidljivo u posljedicama pandemije su stradali sektori turizma i prijevoza, a pošto se prijevoz nalazi u vašem resornom ministarstvu pa možete li mi reći koje je sve mjere vaše ministarstvo poduzelo kako bi se pomoglo građanima, ali i poduzetnicima u tom prometnom sektoru kako bi se olakšala ta nastala situacija. Pa evo posebno me zanima situacija s kojom se suočavaju poduzetnici koji se bave povremenim prijevozom putnika. Naime, osluškujući njihove inicijative možemo čuti da je njihovo poslovanje zaista ugroženo zbog jednog drastičnog pravila poslovanja koje se kreće od 95 do 98%. oni jesu dobili ove potpore za očuvanje radnih mjesta, ali po njima to nije dovoljno i opstanak njihovih poduzeća je ugrožen, a posebice zbog kako oni kažu zbog kratkoga trajanja moratorija i kamata koje im obračunavaju lizing kuće. Pa evo prema nekim podacima taj sektor zapošljava 20.000, ima 15.000 vozila i 30% tih vozila kako kažu je na lizingu. I evo poštovani ministre zanima me što je sve poduzeto i koje se daljnje mjere poduzimaju kako bi se očuvala i ova važna grana hrvatskog gospodarstva?
Izvolite ministre, odgovor.
Poštovani predsjedniče HS-a. Poštovani zastupniče hvala vam na vašem pitanju. Kao što ste i sami kada ste postavili pitanje ustvrdili da je ova situacija u kojoj smo se našli uzrokovana naravno pandemijom korona virusa najviše pogodila sve segmente društva, ali u prvom redu turizam i promet i u tom smislu smo kao ministarstvo paralelno nakon što je Vlada donijela čitav niz mjera zbog očuvanja radnih mjera i likvidnosti hrvatskog gospodarstva i hrvatskih poduzetnika i mi donijeli neke mjere koje su naravno bile dobrodošle, a išle su u pravu da naravno spasimo hrvatsko gospodarstvo, da ga održimo i da olakšamo i održavanje onoga što nam je bilo bitno, a to je dobre turističke sezone. Tako smo u tom smislu donijeli nekoliko odluka, jedna je odgoda sezonskog povećanja cijene karata na trajektima, druga je da nije bilo povećanja, 10%-tnog povećanja na cestarina na autocestama, i naravno, 3. da smo uveli dodatne popuste za 3. i 4. kategoriju vozila na hrvatskim autocestama, kako bi naravno, i tom dijelu kamionskog prometa pomogli da može bolje funkcionirati. S druge strane, donijete su i mjere što se tiče naravno i održavanja tranzitnih koridora, to je sve rađeno u suglasnosti sa EU komisijom i zemljama, naravno u okruženju i članicama EU, a isto tako, za vrijeme pandemije je željeznički teretni promet bio u povećaju, tako da u tom dijelu nije bilo nikakvih problema. Ono što je ključno, da smo pripremili jedan dokument, to je program državnih potpora koji je namijenjen sektoru prometa, i Vlada RH je donijela odluku krajem lipnja, to je ukupna vrijednost dodijeljenih sredstava 600 milijuna kuna koji se provode preko 2, preko HBOR-a i HAMAG Bicra i u tom dijelu je HBOR već pokrenuo proceduru i dodijelio određena sredstva ljudima koji su zadovoljavali kriterije, a s druge strane, naravno, tvrtkama koje su zadovoljavale kriterije, a s druge strane, HAMAG Bicro će to učiniti kroz nekoliko dana, budući da još potpisuju ugovore sa poslovnim bankama. Što se tiče povremenog prijevoza, ta kategorija je sigurno imala najveći udarac, budući da se povremeni prijevoz putnika u Hrvatskoj najviše oslanja na turističku sezonu, transfer putnika, izlete, itd. Budući da toga nije bilo, ja sam nekoliko puta primio predstavnike povremenog prijevoza putnika zajedno sa Ministarstvom turizma, budući da se mi u tom dijelu i preklapamo, neću reći u ingerenciji, ali u djelatnosti zapravo čime se oni bave, i u tom smislu, naravno da i mjere Vlade RH koje su i sada donijete i produljile su se do 31.12.2020. g. itekako pomogle i znam da im je to zaista bilo neophodno, a s druge strane, ovih 600 milijuna kuna koje idu preko HBOR-a i ovog konkretno, točno HAMAG Bicro, jer oni su za te manje tvrtke, a to će isključivo koristiti u povremenom prijevozu, mislim da će im biti zaista nešto što će im pomoći da održe svoje poslovanje. Ono što je ostalo problematično kod povremenog prijevoza, to su moratoriji na kamate, mi smo, mi nismo nadležni za taj dio ni Vlada RH niti ministarstvo, ali smo, naravno, apelirali na leasing kuće da prihvate taj jedan prijedlog i neke od leasing kuća su prihvatile moratorij i mislim da je to dobra odluka, ali evo, ovom prigodom, još jednom apeliram i na druge da se otprilike godinu dana, jer vjerujemo da će ipak situacija biti bolja [[Upadica: Hvala vam ministre.]] da se onda i to prihvati. Hvala vam.
Izvolite, očitovanje.
Hvala vam lijepo poštovani ministre na vašem detaljnom odgovoru iz koga je ovo definitivno vidljivo da je i vaše ministarstvo i Vlada RH donijela određene mjere, reagirala odgovorno i pravovremeno i tako da je evo sa svojim reakcijama očuvala gospodarstvo u ovako teškim uvjetima, ali evo, ova 2020. g. pored svih ovih mjera, sigurno će ostati upamćena kao godina sa jednom smanjenom gospodarskom aktivnosti. Evo, jučer iz medija smo imali, mogli pročitati kako je Jadrolinija i Hrvatske ceste, kako je prihod im pao, na razini 70% godišnjeg prošlogodišnjeg prihoda, dok zračne luke su imale jako velik pad i ostvarile su samo 20% godišnjeg prošlogodišnjeg prihoda. Ovaj prihod od 70% sigurno je po meni održiv za jedno kratko vrijeme, ali ovaj prihod od 20% je neodrživ i tim tvrtkama treba dosta pomoći, tim, pomoći ovim mjerama. Te mjere su većinom, većim dijelom, dobrim dijelom uzrokovane pandemijom koronavirusa i evo ja podržavam sve ove mjere koje se, koje je Vlada uvela i vaše ministarstvo da se nastavi daljnja pomoć za očuvanje radnih mjesta do kraja godine sa 4 tisuće kuna za svakog uposlenog kod ovih poduzeća i tvrtki koje imaju dosta smanjenje prihode, znači ispod 60% prošlogodišnjih prihoda. Pozdravljam također, i ove tzv. „Covid kredite“ koji će, evo, možda omogućiti ovim najviše pogođenima da prežive ovo vrijeme i evo, ja bih vas zamolio možda još za dodatne napore da obavite razgovore sa kreditnim institucijama, leasing kućama, kako bi se i ovim najugroženijima pomoglo jer dugoročno ni jedni ni drugi neće dobro proći ako ovo duže potraje, znači trebalo bi promijeniti neke, revidirate te kreditne odnose.
Sada bih molio zastupnika Vladimira Bileka da svoje pitanje uputi ministrici Nataši Tramišak, ministrici regionalnog razvoja i fondova EU, izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovani predsjedniče Hrvatske Vlade, potpredsjednici, poštovana ministrice, ministri, uvaženi kolege i kolegice. Pa kao što ste rekli, ja bih svoje pitanje danas postavio ministrici regionalnog razvoja i fondova EU, gđi. Nataši Tramišak. Znamo da je, a i vidimo iz izvješća da stvarno u proteklom mandatu je povećana apsorpcija sredstava EU fondova. Naravno, dio toga ... [[Govornik se ne razumije.]] država kao takva, dio toga jedinice lokalne i regionalne samouprave. Naravno, problem je malo sa fiskalnim kapacitetom tih jedinica lokalne i regionalne samouprave, pogotovo uslijed ove pandemije i nepunjenja proračuna u onim željenim ili planiranim načinima pa evo, moje pitanje prema vama je, da li će se i ove, odnosno i iduće godine biti raspisani javni pozivi za sufinanciranje provedbe EU projekata na lokalnoj i regionalnoj razini za 2020. odnosno za 2021. g., kako bismo i sve one kandidirane projekte koji su odobreni, mogli i provesti i izraditi sve ono ostalo što smo planirali. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovani i poštovani zastupnici i zastupnice. Poštovani zastupniče Bilek, zahvaljujem se na postavljenom pitanju. Vezano uz fond za sufinanciranje provedbe europskih strukturnih investicijskih projekata, za jedinice lokalne i regionalne (područne) samouprave. U cilju povećanja apsorpcije sredstava upravo u ovom programskom razdoblju iz europskih strukturnih investicijskih fondova, Ministarstvo regionalnog razvoja i fondova EU od 2015. godine. provodi putem javnih poziva Fond za sufinanciranje provedbe projekata. Do sada je bilo otvoreno 5 javnih poziva, gotovo 950 milijuna kuna je uloženo sredstava u sufinanciranje upravo tih projekata. Ono što se nažalost dogodilo početkom ove godine, a to je da je uslijed pandemije korona virusa bilo potrebno izvršiti rebalans državnog proračuna te su se sredstva za većinu investicijskih projekata na razini Ministarstva regionalnog razvoja i fondova EU smanjivala. Slijedom toga tako se dogodilo i sa Fondom za sufinanciranje provedbe europskih projekata. Ono što je važno za spomenuti je da smo i dalje u razgovoru i dogovorima sa Ministarstvom financija kako bismo pronašli model za dugotrajne i trajnije rješenje kojim se ne bi dodatno opterećivalo državni proračun, a pronašao model kako bi jedinice lokalne i regionalne samouprave, njihovi proračunski i izvanproračunski korisnici imali određen dodatni iznos sufinanciranja projekata kako bi mogli realnije, pravilnije i sami projicirati i financijsku konstrukciju čitavog projekta. Evo, hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo poštovana ministrice. Pa upravo kao što ste rekli tih gotovo milijardu kuna u proteklih nekoliko godina omogućilo je upravo zamah kandidiranja projektima jedinicama lokalne i regionalne samouprave. Tu su mnogi projekti koje je podržala Vlada, recimo ne znam kroz mjere 741 i kroz ruralni razvoj i regionalni razvoj gdje su izgradnja vrtića, poput onog u Jelisavcu, u Josipovcu u Držanovcu, gdje je izgradnja nerazvrstanih cesta, cesta koje vode kroz naselja gdje ljudi nisu imali ni asfalta, ni uređene bankine ni ništa drugo i upravo zato je bitno da takav fond i da takvi natječaji se nastave i dalje kako bismo mogli provesti te projekte do kraja i kako bi općine mogli završiti i financiranje tih projekata i izvođenje, da ne bi na kraju još bili penalizirani i evo pa nadam se da ćemo uspjeti i u budućem razdoblju dobivati takva sufinanciranja kako bismo što veću apsorpciju projekata mogli i operativno izvesti. Hvala lijepo.
Pitanje broj 11. poštovana zastupnica Ivana Posavec Krivec postavlja ga predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora. Kolegice i kolege ja ću svoje pitanje uputiti predsjedniku Vlade RH gospodinu Andreju Plenkoviću. Poštovani predsjedniče Vlade RH jeste li vi razgovarali sa vašim ministrom Tomislavom Ćorićem, ministrom koji u vašoj Vladi drži dva iznimno važna resora o tome kako se u njegovom kabinetu dogovarala posebna, slobodno ću reći i povlaštena cijena za vjetroelektrane investitora Milenka Bašića. Prije nekoliko dana naime u tišini Vlada je razriješila pomoćnika ministra Ćorića gospodina Validžića jer je zahvaćen istragom USKOK-a. Vi često u medijima ponavljate da institucije trebaju istraživati sve one koji su zahvaćeni ovom istragom. No, mene posebno zanima, a vjerujem da to zanima i hrvatsku javnost. Smatrate li vi da je moguće da ministar nije znao što mu radi pomoćnik? I znate li vi da je isti taj ministar ili možda bolje reći je li to isti ministar Ćorić koji je potpisao studiju koja je išla na ruku investitoru Bašiću? Ukratko pitam vas jeste li kao predsjednik hrvatske Vlade poduzeli sve da se rasvijetli ono što se radilo u kabinetu vašeg ministra? Hoćete li i vi dalje djelovati nezainteresirano i čuditi se svaki puta kada USKOK iskopa nešto novo o nekom od vaših ljudi iz vaše Vlade? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovana zastupnice Posavec Krivec, kolegice iz Ministarstva vanjskih i europskih poslova. Što se tiče borbe protiv korupcije, najbolja borba protiv korupcije, jedina prava i ispravna, kad DORH, USKOK, PNUSKOK u policija rade svoj posao u potpunosti, samostalno, nepristrano i profesionalno i da njihov rad donosi rezultate, a to je da se u zakonom predviđenom procesu ukoliko ima za to sumnji i ako se to pred sudom dokaže kazni onoga tko se bavi korupcijom. To je jedino načelo koje mene i kao predsjednika Vlade i kao političara i kao pravnika u ovoj temi vodi. I upravo je to dokaz ovaj slučaj kojeg ste vi spomenuli da u vremenu naše Vlade i DORH i USKOK i policija svoj posao rade u potpunosti samostalno neovisno koje su osobe i koji dužnosnici predmet njihovog interesa. I tako će biti i dalje. Što se tiče, vi ste kazali, u tišini smijenjen, ne smijenjen je na sjednici Vlade, pod točkom kadrovska pitanja, objavljeno za sat vremena nakon sjednice Vlade. Nema nikakvog drugog tihog proceduralnog konteksta da bi netko bio smijenjen sa tog mjesta. Što se tiče ministra Ćorića i Ministarstva zaštite okoliša i energetike u toj fazi, dakle ja želim da ova tema, ova tema CEMP-a se rasvijetli ne u ovoj završnoj fazi, ovo je faza kraja priče, ja očekujem da se ona razmota, klupko, od 2003. od kad je projekt krenuo, od 2003. kad je projekt krenuo, pa i 2010., pa i 2013., ajmo staviti na stol pa da mi vidimo što je sve u toj temi bilo bitno, tko je i kakve odluke i zašto donosio u kontekstu ovoga projekta CEMP-a i vjetroelektrana. To je ono što mene zanima. Što se tiče ministra Ćorića, on se više puta očitovao o ovoj temi, više puta, mi smo razgovarali, koliko ja razumijem on ništa apsolutno sa ovim nije imao, a što će od ovoga procesa biti to će se dokazati u postupku koji tek treba slijediti, ali podsjećam odmotajmo klupko skroz pa vidimo tko je tu sve, kako i što činio na tu temu. Bilo je tu ljudi i iz vaše stranke, saborskih zastupnica nekada vaših, članica vaše vlade koji su bili dosta glasni medijski o ovoj temi, prisjetite se malo toga, bilo bi dobro da se i toga prisjetimo. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala … [[Govornik se ne razumije]] HS. Pa očito je da kroz ovaj odgovor koji je predsjednik vlade dao na vrlo konkretno postavljeno pitanje je jasno da u ovoj vladi postoji određena doza nervoze. Nije to ni čudo zato što se ovdje radi o pitanju funkcioniranja jednog cijelog ministarstva, o sumnjama na vrlo rasprostranjenu koruptivnu mrežu. Dakle, predsjedniče, USKOK vam je otkrio jednu kariku, pa drugu kariku u tom koruptivnom lancu i očigledno je da se taj koruptivni lanac protezao kroz nekoliko ministarstava. Naravno, pitanje je i koliko godina se protezao kroz sva ta ministarstva i koliko je dobro u tim ministarstvima zaživio. Vi imate jedan fini odgovor za sve nas i za hrvatske građane, to je odgovor koji smo mogli očekivati, a on glasi „neka hrvatske institucije rade svoj posao“. Ja ću vas samo podsjetiti i vas i hrvatsku javnost da je riječ ovdje o osobama, svim osobama koje su bile pod istragom, sve su to osobe bile članovi vaše vlade, ne samo da su bili članovi vaše vlade, oni su bili i članovi vaše stranke. Stoga, ne bez razloga to pitanje postavljam vama jer biste vi za mene kao zastupnicu u HS trebali biti primjer i oličenje kako treba funkcionirati hrvatska vlada i vi biste trebali biti osoba koja bi trebala raspetljati sve te koruptivne priče. Stoga, mene zanima jeste li vi kao predsjednik hrvatske vlade učinili sve da se ta koruptivna priča raspetlja? Ministar Tomislav Ćorić sam kaže da je njegov put najviše vezan uz vas, uz vas osobno. Pa ako ste toliko bliski kao što to kaže ministar Ćorić, važno je znati i što ste sve vi znali i što poduzimate da i ova vlada ne gradi takvu jednu koruptivnu mrežu kakvu je, sudeći po istrazi USKOK-a, [[Upadica: Hvala vam]] izgradila vaša prošla vlada? Hvala.
Idemo sada na pitanje br. 12. poštovani kolega Hrvoje Zekanović isto tako postavlja ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Poštovani predsjedniče vlade, ja sam vam prije točno godinu dana postavio jedno pitanje, pa ću ga, evo ga opet postaviti jer nisam prošli put dobio odgovor, a imali ste godinu dana da malo razmislite o odgovoru. Prvo je bilo pitanje vezano uz generala Milivoja Petkovića, niste se mogli sjetiti tog generala Milivoja Petkovića, kasnije sam vam ja objasnio tko je, danas ga opet spominjem jer danas je 16. rujna, evo general Medved to pretpostavljam itekako dobro zna, dan kad je napadnut i obranjen Šibenik '91.g., a general Milivoj Petković koji čami u Hagu on je bio ratni zapovjednik i čovjek koji je zaslužan za obranu Šibenika. Znam pouzdano da ga niste kontaktirali nikako za vrijeme svog mandata, a niti u ovoj zadnjoj godini. Ja vas pozivam, evo ne samo pitanje nego i sugestija jedna, čak i zamolba, evo danas ga nazovite, ima čak i video vezu, možete s njim komunicirat, nazovite ga, bit će mu iznimno drago da taj jedan heroj Domovinskog rata koji čami u Hagu dobije poziv od predsjednika Vlade RH, pa možete zamoliti i prijatelja Milanovića da mu se i on eventualno javi. Drugo pitanje je vezano uz ovaj ovdje modni detalj koji mi nosimo, koji mi je, za koji mi je maloprije g. Jandroković rekao da ga nosimo iz solidarnosti. Vaš znanstveni savjetnik u vladi g. Lauc je rekao da to nema smisla. Ako ćemo biti solidarni ajmo onda svi koji su jutros popili tablete za tlak ajmo ih svi popiti. Dakle, dogovorite se, opet ta nedosljednost stožera. Evo tu je i ministar Beroš. Ljudi koji će se sutra cijepiti, neko će se htjeti cijepiti, hoće li on morat nositi maskicu zato što je to rekao, vi ste to rekli ili g. Jandroković ili Beroš ili to ima nekakvog smisla? Također je tu i kolega Malenica koji je također to prebolio. I na posljetku jedno kratko pitanje iako bi ih imao 100, kad mislite zaštititi život od njegovog početka odnosno od začeća?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupniče Zekanović. Meni je drago da ste se vi oporavili od korone. U jednom trenutku bili su neki odjeci da je, kako je ono bilo „pivom korona protiv korone“ i na kraju teška bolest, jel tako bilo? Niste dobro čuli. Dobro, znate vi dobro o čemu ja govorim. Meni je drago da ste vi dobro i da imate antitijela i da ste otporni, to će nam svima biti drago. Što se tiče pitanja šestorke, dakle i naša vlada kao i sve druge Vlade RH su aktivno radile kroz niz aspekata, pravnih aspekata, stručnjaka, potpore, komunikacije, kako bi dali određene potpore u tom procesu. Ja pretpostavljam da vi to znate. Tom temom se u hrvatskoj vladi logično i ispravno bave ministri pravosuđa. Porazgovarajte malo sa ministrom Bošnjakovićem, pa ćete čuti detalje o aktivnosti. Što se tiče ove druge teme o vašim predstavama glede maske, ne maske itd., sva ta pitanja proceduralna, pa i najave, ocijene zakonitosti i ustavnosti rada u HS, ja prepuštam HS, nisam vam ja adresa za to. Dobro? Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Poštovani predsjedniče vlade, opet mi niste odgovorili na moja pitanja, generala Petkovića niste ni spomenuli košto sam slušao, nešto ste promrmljali na početku, nisam vas stvarno razumio, evo tu kolege spominju da ste spominjali nekakvo ne znam pivo, ja sad ne znam. I gledajte, ljudi se razbole tu i tamo i vi ste svojevremeno '90.-tih godina bili bolesni, pa ste ozdravili, meni je drago da ste ozdravili, ali ja se nikad ne bi naslađivao, znači vašoj bolesti, na kako se vi zapravo nekako između redaka naslađujete, kako se sprdate zapravo s tim, znači teško je biti bolestan i vi ste bili bolesni pa eto Bogu hvala danas ste zdravi, imamo zdravog predsjednika Vlade. Niste mi odgovorili pitanje o zaštiti života, niste mi odgovorili. Zašto niste? Ne znam zašto niste? Sumnjam nažalost da ćete i danas napraviti taj korak i nazvati generala … Petkovića, pa evo možda general Medved to napravi. Evo ja vas generale pozivam da svog kolegu koji čami u zatvoru već puno godina, a on je kao i vi zaslužan da je danas Andrej Plenković predsjednik Vlade jer je omogućio slobodu hrvatskom narodu, bilo bi stvarno fino da ga se sjetite. Što se tiče maskica, nisu to performansi predsjedniče Vlade nego vi imate jednu funkciju koja je najodgovornija u državi i onda ja vama kao najodgovornijem čovjeku tražim od vas vaš stav o tome. A vaš znanstveni savjetnik tu ima jasan stav, pa valjda kada ga plaćate valjda i slušate njegove savjete. Gospodin Lauc je jasno rekao da on ima antitijela jer ih ima, imam ih i ja, ima ih i ministar Malenica i da on ne treba nositi više maskicu jer ne može biti zaražen niti koga može zaraziti. Zašto vi plaćate Lauca ako ga ne slušate? Ja ne znam sada, jel ga vi plaćate? Znanstveni savjetnik Vlade navodno, valjda ga plaćate. Ok, možda volontira čovjek nije bitno, super još bolje, eto hvala vam na tom što volontira.
Idemo na pitanje broj 13, poštovana kolegica Danica Baričević postavit ćete pitanje ministrici regionalnog razvoja i fondova EU Nataši Tramišak. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani premijeru, štovane ministrice i ministri, poštovane kolegice i kolege sve vas skupa pozdravljam. Evo ministrice, donošenjem Zakona o otocima nakon 20 godina stvorena je osnova za bolju kvalitetu života na otocima kroz demografsku revitalizaciju, kroz bolju prometnu povezanost, kroz kvalitetnije gospodarstvo. Ministrice, kažite mi koliko je sredstava u mandatu Vlade Andreja Plenkovića uloženo u hrvatske otoke i jesu li otoci predviđeni sad u ovom novom višegodišnjem financijskom okviru? Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Baričević. Dakle, kao što ste istakli Zakon o otocima, stvoren je regulatorni okvir kao jedan od bitnih preduvjeta za daljnji razvoj otoka. Ono što je važno ovdje za istaknuti da je u prethodnom mandatu Vlade premijera Plenkovića iz nacionalnih sredstava dakle iz državnog proračuna uloženo gotovo 450 milijuna kuna kroz različite programe koji se provode na otocima, što u kapitalna ulaganja, poticanja otočnog gospodarstva, hrvatski otočki proizvod, ali i ono što je dodatno važno za spomenuti subvencioniranje cijene zdravstveno ispravne vode. Tu jedno od krucijalno važnih pitanja za same otočane i otočno stanovništvo gdje se je već donijela odluka Vlade u prethodnom mandatu za povećanje subvencionirane količine vode sa 45 kubika na 85 kubika u cijeloj godini bez ograničenja potrošnje. Jedna od vrlo važnih stavki koje su sami otočani isticali kao vrlo bitno za poboljšati u odnosu na sve ono stanje koje su imali prije. Dakle, spomenuli ste i važnost novog programiranja odnosno novog višegodišnjeg financijskog okvira EU od 2021.-2027. godine. Ovom prilikom ću istaknuti da je pri kraju izrada Nacionalne razvojne strategije koja je usko vezana uz novo programiranje. Jedan od ključnih prioriteta i područja intervencije su upravo hrvatski otoci, završava se i registar otoka sa 1244 otoka, otočića i hridi koji su klasificirani sukladno zakonu. Ono što je tu dodatno važno za istaknuti da ćemo upravo zajedno sa regionalnim razvojnim agencijama i regionalnim koordinatorima gdje su svrstani otočni koordinatori početi izradu plana razvoja otoka zajedno sa planom razvoja županija. Svi projekti i programi koje je potrebno rješavati na području otoka ovdje spominjem uz ovo što smo istakli pitanje rješavanja zdravstveno ispravne pitke vode za stanovnike, prometne povezanosti i sve one razvojne projekte koji su nužni i potrebni, programirat ćemo tako u novom programskom razdoblju 2021.-2027. u okviru NUTS 2 regije Jadranska Hrvatska. Tako da očekujemo jedan bottom up pristup znači intenzivnu suradnju upravo sa otocima sa gradovima, općinama i sa županijama koje obuhvaćaju teritorijalnu nadležnost nad otocima. Dodatno, htjela bih istaknuti da je u ovom proteklom razdoblju od 2014.-2020. godine u okviru sredstava iz fondova EU uloženo 5,5 milijardi kuna u razvoj otoka. Hvala.
Izvolite očitovanje.
Evo život i rad 140.000 otočnih stanovnika zaista obiluje mnogim specifičnostima u odnosu života na kopnu pa također velike su razlike u životnim prilikama za one koji žive na velikim ili većim otocima u odnosu na one manje ili udaljenije od kopna. Zaista ministrice skrb o otocima nosi niz specifičnosti, veseli me i za svaku pohvalu su sva ova sredstva i ulaganja Vlade u mandatu Andreja Plenkovića. Veseli me da će vam prioriteti biti u budućem financijskom okviru otoci i oni su zaista sad postali već prostor ugodnog i sigurnog življenja za domaće otočno stanovništvo, svakako su atraktivni kao turistička destinacija i sigurno pozitivan prihod RH. Evo kao otočanka veseli me da sutra u višegodišnjem financijskom okviru će biti zaista prilike i za obrtnike i poduzetnike da ostvare svoje cjelogodišnje poslovanje na otocima jer uvijek kažem da su otoci neobrađeno zlato u koje valja u njega ulagati na dobrobiti svih otočana. Dakle, uvjerena sam da će Vlada RH na čelu sa našim otočaninom, Hvaraninom Andrejom Plenkovićem i dalje se zalagati, posebice za održivi razvoj otoka u svjetlu otočne samoodrživosti, samodostatnosti u svjetlu budućnosti pametnih otoka koji je koncept razvoja EU za otoke. I svakako veseli me i u svijetlu, evo čiste energije, čistog i zdravog okoliša za život nas otočana. Hvala lijepa.
Pitanje broj 14. poštovana zastupnica Mirela Ahmetović postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
… [[Govornica nije uključena.]]
Malo vas molim poštovana kolegice isključite se. Možete krenuti.
Poštovani predsjedniče Vlade, suradnja Milana Bandića i HDZ-a traje od 2016. godine kada je Milan Bandić ponudio 2 ruke u saboru za saborsku većinu, a vi ste ih svesrdno prihvatili. Međutim, HDZ je doduše uvijek vješto podržavao Bandića, da iza leđa, iza očiju javnosti, međutim isto tako vi ste odgovorni za tu suradnju i to taj partnersko koruptivni odnos jer ste odnosno HDZ je upravo pod vašim vodstvom taj odnos i ozakonio u zagrebačkoj skupštini. I taj je odnos odnosno dogovor vrlo jednostavan i razumljiv, Bandić može pustošiti zagrebački proračun, a vi imate saborsku većinu. Danas odjednom zagrebački HDZ otvara oči i kaže da Bandić vodi Zagreb u ponor, a i vaša ruka je pogurala naš najveći grad upravo u ponor i od toga ne možete pobjeći. Stoga vas predsjedniče Vlade pitam, znači li izostanak podrške HDZ-a izvještaju o izvršenju proračuna Grada Zagreba da gradonačelnik Milan Bandić više nema vašu političku zaštitu i možemo uskoro i mi ovdje i hrvatski građani očekivati konačno njegov odlazak u Remetinec ili on može računati na vašu političku zaštitu do kraja ovog mandata? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Ahmetović na trenutak sam zatvorio oči i mislio da je gospodin Maras i dalje u saboru. Ja ne znam čime izazvani vi koji dolazite sa otoka Krka evo i kolegica Baričević je otočanka, vi imate most, ali Krk je otok, otvarate temu, dolazite iz VIII. Izborne jedinice koja ima veze niti sa I. izbornom jedinicom, ima veze sa Gradskom skupštinom Grada Zagreba. Dakle, moj standardni ljubazni odgovor vašim prethodnicima ovdje u saboru, koji su koristili Hrvatski sabor i ovu sabornicu za teme gradske skupštine da se obratite vašim kolegama članicama i članovima SDP-a u gradskoj skupštini i da gradske teme podižu tamo gdje je za njih mjesto. Vaše aluzije, aluzije o tome da netko uživa političku zaštitu, pa će onda njemu se nešto ne dogoditi ili će se dogoditi u biti razotkriva kao što smo ovih dana u jednom širem procesu razotkrivanja, razotkrivanja to je vrlo važna riječ u ovom kontekstu ovih nekoliko dana, kako vi na to gledate. Znači da je to neki vaš kolega s kojim vi glasate o nekom proračunu onda bi ga vi valjda štitili. Prema tome, ja vam predlažem da mi drugi put razgovaramo o LNG-u, da govorimo o plutajućoj jedinici za prihvat, skladištenje, uplinjavanje, da govorimo o tome da će brod koji trenutno putuje prema Hrvatskoj biti u funkciji od 1. prosinca, da su znatno smanjeni troškovi sa izvornih 380 na 233 milijuna EUR-a, da ćemo na taj način osigurati energetsku neovisnost, diversificirati opskrbu plinom, da će Hrvatska na taj način ojačati svoju, svoj položaj na energetskoj karti Europe. To su teme koje sam ja iskreno očekivao da će vas zanimati, a ne da se ničim izazvani bavite gradskom skupštinom, temama glavnoga grada. Kada dođu izbori, a izbori će biti za sve jedinice lokalne i područne samouprave to će biti u svibnju ove godine, tada će HDZ imati svoje kandidate kao što ih uvijek ima za sve ključne dužnosti, sve gradove osobito velike gradove i za Grad Zagreb i za sve županije i uvjeren sam da ćemo na tragu ovih fantastičnih procjena o rezultatima parlamentarnih izbora vašega kolege i kandidata na izborima za predsjedništvo SDP-a koji je maloprije postavljao pitanje ostvariti opet malo bolji rezultat nego što vi to projicirate u svojim analizama, a one su bile oko 68 zastupnika 5. srpnja pa je to bilo jedva povrh 40 i to sa 10-tak partnera. Evo, ja vam se zahvaljujem, a ove teme neka raspravljaju u gradskoj skupštini. Hvala.
Prije odgovora samo sekundu, kolegica Glasovac je podigla povredu Poslovnika. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, propustili ste upozoriti gospodina premijera da je oskvrnuo Članak 14. Poslovnika Hrvatskog sabora koji daje pravo saborskom zastupniku u ovom slučaju zastupnici da pita premijera što god želi u Hrvatskom saboru, on je tu gost i on mora pristojno odgovarati, a ne docirati zastupnici što bi ona njega trebala pitati, a što ne bi smjela pitati. Od javnog je interesa znati i čuti odgovor na pitanje zašto [[Upadica: Hvala vam.]] zašto su građani RH već 4 godine žrtve korupcije, koruptivnog sporazuma Milana [[Upadica: Kolegice Glasovac hvala vam, isteklo je vrijeme.]] Bandića i Andreja Plenkovića.
Ovdje nije bilo povrede Poslovnika. Predsjednik Vlade može odgovoriti na način na koji on smatra da je dobar, ispravan. O tome će naravno suditi onda hrvatski građani jel im se svidio taj odgovor ili nije, ali ovdje nema povrede Poslovnika. Kada bi tako restriktivno tumačio ovaj Poslovnik onda bih opomene morao davati gotovo stalno. Izvolite kolegice Ahmetović, očitovanje.
Poštovani predsjedniče Vlade o LNG-u smo mogli razgovarati kada se o njemu radilo, ali vi ste to odbijali, vi niste odgovorili niti na jedan moj dopis, a onda ste pred kamerama lagali da vršite komunikaciju sa jedinicom lokalne samouprave konkretno općinom Omišalj. Nikad niste stupili u kontakt sa mnom, nikad jer vas nije briga za stanovnike općine Omišlja. A vaši nadmeni odgovori i ponašanje govore sve o vama i to vam netko u lice mora reći. Izgubili ste moralni kompas i neće to zauvijek trajati. Ničija nije gorila do zore pa neće ni vaša. Jednom ćete morati stat pred hrvatske građane i odgovarati za sve koruptivne radnje koje se dešavaju i pod vašim patronatom. Ono što vam moram priznati, neodoljivo me podsjećate na ratnog profitera Ivu Sanadera, pazite da ne završite kao on.
Što biste sad kolegice Glasovac, učinili na mome mjestu? Vjerojatno biste vi meni rekli da dadem opomenu kolegici Ahmetović ali kao što sam i onda rekao i sad stojim iza toga, svatko od nas ovdje odgovara za ono što kaže, što izgovori, koliko god to neugodno pa i lažno ponekad bilo. Idemo sada dalje, sada je na redu poštovani kolega Josip Šarić koji će pitanje postaviti Ivanu Malenici, ministru pravosuđa i uprave, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjednike hrvatske Vlade, potpredsjedniče i ministri, pitanje za ministra Malenicu. Poštovani g. ministre Malenica, već duže vrijeme u našem javnom prostoru se vodi rasprava o reformi lokalne samouprave. S različitih strana stižu različite ideje, prijedlozi, razmišljanja, neki predlažu ukidanje županija, značajno smanjenje općina, radikalne prijedloge u smislu ograničavanja mandata župana, općinskih načelnika i gradonačelnika, Vlada je u programu jasno naznačila da će podići učinkovitost državne i lokalne odnosno javne samouprave i regionalne uprave, jedna od predviđenih mjera u postizanju tog cilja je značajno smanjenje broja lokalnih dužnosnika i omogućavanje funkcionalnog povezivanja općina. Poštovani ministre, možete li nam reći što ste dosada učinili kako bi se na idućim izborima birao manji broj lokalnih dužnosnika, koje promjene predlažete i kada bismo mogli očekivati te prijedloge zakona u Hrvatskom saboru? Hvala.
Poštovani ministar Malenica, izvolite.
Uvaženi potpredsjedniče Hrvatskoga sabora, uvaženi zastupniče Šarić. Dobro ste istaknuli da je u programu Vlade za ovo mandatno razdoblje kao jedan od prioriteta stavljeno dakle osnažena državnost a kao jedan od ciljeva, potporna, učinkovita i transparentna država. U tom smislu mi u Ministarstvu pravosuđa i uprave pripremili smo izmjene triju zakona koje se odnose upravo na ostvarivanje tih ciljeva. Dakle, Zakona o lokalnoj samoupravi, Zakona o gradu Zagrebu i Zakona o lokalnim izborima. Dakle, ta izmjena zakona ide u smjeru da se smanji broj lokalnih dužnosnika. Na izborima 2017. g. ukupno smo birali 1321 lokalnog dužnosnika, od te brojke, 745 je zamjenika. Ovim izmjenama zakona smanjit će se broj zamjenika za 645. Također, uvažavajući važnost predstavničkog tijela jedinica lokalne samouprave, smanjio bi se i broj članova predstavničkih tijela kojih otprilike sad ima oko 8200 na oko 6600, dakle za otprilike 20%. Cilj je dakle kroz smanjenje broja lokalnih dužnosnika ali i smanjenje broja lokalnih članova predstavničkih tijela, dodatno fiskalno ojačati jedinice lokalne samouprave. Nekakav naš okvir izračun je da se radi o brojci oko 100 milijuna kuna koje bi dakle ojačale fiskalne kapacitete jedinica lokalne samouprave. Što se tiče ukidanja općina, dakle radi se, odnosno jedinica lokalne samouprave, dakle radi se o temi koja je uvijek aktualna u javnom prostoru, u političke prostoru. Vi koji dolazite iz jedne jedinice lokalne samouprave, ne samo vi nego brojni ovdje zastupnici, shvaćate važnost jedinice lokalne samouprave i koliko je zapravo od ukupne brojke jedinica lokalne samouprave i regionalne 576 kojih imamo u RH, puno važnija dakle kvaliteta usluga koje se pružaju, standard tih usluga i zadovoljstvo građana u tim jedinicama lokalne samouprave. Kada bi to usporedili sa nekim državama koje su slične veličine kao Hrvatska poput Slovačke gdje daleko ima više jedinica lokalne samouprave, idemo u tom smjeru da se ojača kvaliteta usluga, da se poveća standard ljudi koji žive u tim jedinicama lokalne samouprave u tom smislu, dakle idemo prema funkcionalnom povezivanju jedinica lokalne samouprave. Ono što neki smatraju da se nikad neće dogoditi, dakle već se događa, mi smo i ovaj tjedan imali sastanak u Ministarstvu financija na tu temu, imamo slijedeći tjedan i sastanaka sam Udrugom gradova, već su 3 općine iskazale interes za funkcionalno povezivanje tako da vjerujem da će to funkcionalno povezivanje dovesti do određenih rezultata, da će zapravo građani više brinuti o tome kakva je kvaliteta usluga a ne o tome da li postoji 576 ili 428 jedinica lokalne samouprave. Dakle kroz ostvarenje programa Vlade, mislim da ćemo doći do toga dakle da građani budu zadovoljni i kroz projekt optimizacije jedinica lokalne samouprave gdje ćemo na jednom mjestu imati podatke o svim jedinicama lokalne samouprave koje će nam dakle biti podloga u to funkcionalno povezivanje i povećanje učinkovitosti u radu jedinica lokalne samouprave. Hvala.
Poštovani zastupnik Josip Šarić, izvolite.
Zahvaljujem se ministre Malenica, mislim da je ovo dobar put, funkcionalno povezivanje općina. Naime, ja sam gradonačelnik u 7. mandatu, malo neobično za hrvatske prilike, pa dopuštam si zapravo reći da dosta razumijem lokalnu samoupravu, upravo ovu nižu, ja bi to tako rekao i rekao bi da upravo kao što ste i vi ovdje prokomentirali da Hrvatska nema preveliki broj općina, gradova i županija ako se uspoređujemo sa drugim europskim zemljama, ja bi rekao da imamo dobro pogođenu lokalnu samoupravu koju smo napravili još 1993. g., to treba reći, za vrijeme Predsjednika Franje Tuđmana i HDZ-a, tada je ustrojen ovaj model lokalne samouprave. Rezultati takvog ustroja su puno funkcionalnija, puno izgrađena, puno kvalitetnija lokalna samouprava, puno bolji uvjeti života u svim našim sredinama, od najmanjeg sela do najvećega grada. Još jedan važan detalj u razvoju lokalne samouprave događa se upravo vladom Andreja Plenkovića i ovom reformom koja trenutno se provodi, a posebno se želim osvrnuti na funkcionalnu i financijsku decentralizaciju uvođenjem tzv. Fonda za izravnavanje, ovdje je i ministar Zdravko Marić i čestitam na tome. Naime, tom činjenicom uvođenja Fonda za izravnavanje sve JLS, sve male općine, manji gradovi, one sredine koje nisu mogle financirati svoj normalan život, razvoj projekata, razvoj komunalne infrastrukture, došle su sada u poziciju da konačno se ravnomjerno razvijamo kao i drugi dijelovi RH. Pa evo smatram to za potrebitim reć kada budemo promišljali u smislu daljnje budućnosti manjih općina i gradova što činiti sa njima [[Upadica: Hvala]] Hvala lijepa.
16. pitanje postavit će poštovani zastupnik Krunoslav Katičić potpredsjedniku vlade i ministru financija Zdravku Mariću, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče sabora, predsjedniče vlade, ministrice i ministre, kolegice i kolege zastupnici. Kao što je reklo, pitanje je upućeno potpredsjedniku vlade i ministru financija g. Zdravku Mariću. Poznato, Hrvatska je 10. srpnja 2020.g. ušla u Europski tečajni mehanizam tzv. ERM 2, to je na neki način predvorje, znači ulaska u EUR-o. U njemu se moramo zadržati najmanje 2.g. i, a nedavno izraženoj konferenciji „Zlatni Ključ“, konferenciji hrvatskih izvoznika, govorilo se o svim prednostima uvođenja EUR-a, od nestanka tzv. valutnog rizika, mjenjačkih troškova preko olakšavanja sklapanja poslova hrvatskih poduzetnika ili do poslovanja inozemnih tvrtki u našoj zemlji do učinkovitijeg privlačenja investicija, pada kamatnih stopa ne samo za gospodarstvo nego i za građane. No pred Hrvatskom je tzv. mnogi mjere konvergencijskih ekonomskih kriterija koje treba ispuniti kako bi se ušlo u europsku zonu, od stabilnosti tečaja, cijena, niskih inflacija, ograničenja kamatnih stopa i nekih drugih uvjeta. S obzirom na situaciju povezanu sa korona krizom, koliko je Hrvatska na početku ove izazovne jeseni nastavlja ispunjavati te i na koji način te kriterije? I kao jedno potpitanje, nakon provođenja ovog tzv. grejs perioda moći, da li će u mandatu ove vlade ući u europsku zonu? Hvala vam lijepo?
Odgovor poštovanog potpredsjednika vlade i ministra financija Zdravka Marića, izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS, uvaženi zastupniče hvala vam lijepo na pitanju i na komentaru. Kao što ste i sami rekli, taj kolokvijalni termin predvorje, dakle jednog dugotrajnog procesa uvođenja EUR-a, namjerno govorim i spominjem riječ „proces“ jer to zaista je nešto što kao ni u dosadašnjoj fazi nisu se stvari događale preko noći, tako ni ono što slijedi ispred nas. Ja ću se samo kratko vratiti unatrag i elaborirati i potvrditi ove riječi koje govorim. Dakle, dobro ste i ispravno ste potvrdili kada je formalno Hrvatska ušla u devizni tečajni mehanizam 2. Godinu dana prije toga Vlada RH i HNB su supotpisali jedno pismo o našoj namjeri ulaska u devizni tečajni mehanizam, a isto tako da bismo uopće došli u situaciju da možemo takvo jedno pismo poslati da ono bude uopće razmatrano, trebalo je napraviti i određene iskorake, prije svega na području fiskalne politike i samog proračuna. Znate i sami da je dulji niz godina, prije, do 2016.g. Hrvatska imala poprilično visoke proračunske manjkove, rapidno rastući javni dug i to sigurno nisu bile okolnosti u kojima se zemlja može obratiti europskim institucijama sa tako jednom namjerom. Mi smo odgovorno pristupili tom poslu, stabilizirali javne financije i između ostaloga ispunili uvjete da možemo krenuti u te daljnje korake. Korona nas nije u tome ponukala odnosno nije nas na neki način odvratila, potvrdili smo kredibilitet i općenito vjerodostojnost i svega ono što smo činili jer i u takvim teškim izazovnim okolnostima ispunili sve ono što smo u samom pismu na neki način se obvezali i sada imamo ispred sebe jedno razdoblje koje kao što ste i sami dobro u pitanju i u komentaru potvrdili, sa sobom podrazumijeva i ispunjavanje tih tzv. konvergencijskih kriterija. Što se tiče vremenskog okvira, minimalno 2.g., iskustva dosadašnja zemalja koje su uvodile EUR-o, od Slovenije 2,5.g. do Litve čak 10,5.g. Dakle, ponavljam još jedanput, ništa se neće dogoditi preko noći, dakle ispred nas je jako puno još posla. Stabilnost cijena, stabilnost tečaja, stabilnost kamatnih stopa, sve su to stvari koje naši građani itekako jako dobro znaju i prevoditi te konvergencijske kriterije na jezik svakog od naših građana mislim da je, neću reći, nepotrebno, ali njima sasvim dovoljno i mogu to razumjeti. U isto vrijeme stabilnost javnih financija se upravo potvrdila i pokazala u proteklim godinama, što zapravo znači kada nemate uravnotežene javne financije i kada imate ispod investicijski kreditni rejting i sve ono što je vezano uz to i po pitanju kamata, ali i po pitanju nekakve vaše reputacije i uvjeta poslovanja i svega onoga što zapravo vi kao zemlja nudite bilo domaćim bilo inozemnim investitorima. Što se tiče naših planova, već u proračunu za iduću godinu unatoč tome što je još uvijek na snazi odredba o privremenoj suspenziji fiskalnih pravila jer su okolnosti takve kakve jesu, mi ćemo u prijedlogu proračuna koji će biti u saborskim klupama u idućim tjednima odnosno mjesecima, sigurno predložiti proračun koji će biti kredibilan, vjerodostojan, koji će odgovoriti na ove izazove koji su i dalje prevladavajući jer cjepiva još uvijek nemamo, još uvijek je jako puno neizvjesnosti u svim promišljanjima i razmišljanjima, ali isto tako proračun koji će sa te strane biti dovoljno jak i snažan da može takve stvari održati, ali isto tako da pošalje jednu jasnu poruku da Hrvatska planira ispunjavati te konvergencijske kriterije, ne samo zbog samog EUR-a i procesa uvođenja EUR-a nego zato što smatra da je potrebno da Hrvatska ima jaku i kredibilnu fiskalnu politiku. U svakom slučaju odgovor na vaše zadnje pitanje koje je vrlo kratko, ja vjerujem da tijekom našeg mandata Hrvatska može uvesti EUR-o. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Najljepše zahvaljujem na vrlo iscrpnom odgovoru mislim da je ovo što ste i sami kazali, nastavak, znači provođenja ovih .../nerazumljivo/... predloženih mjera će u znatnoj mjeri na neki način ojačati i oživjeti i osnažiti naše gospodarstvo što će vjerojatno za konačnici imati i za cilj pad kamatnih stopa što je dosta bitno u ovim svim turbulentnim vremenima koja su se dešavale, pogotovo za hrvatske građane. Kada se na to nadoda i ova situacija sa, posebno sa velikim dijelom Hrvatske koji se nalaze u Zagrebu, znači trebamo omogućiti, paziti i privoditi jako veliku brigu o tzv. javnim financijama kako bi kamatne stope i kreditnim institucijama na neki način omogućili da omogući i građanima, a i gospodarstvu, financiranje. Mislim da smo na dobrom tragu, mislim da su sve ove mjere koje ste sami rekli jako dobro idu. Drago mi je čuti da se ne zastaje s time, da ih se nije ... [[Govornik se ne razumije.]] u pogledu što se tiče korona krize, mislim da će to sve biti u konačnici na dobrobit svih naših hrvatskih građana. Hvala vam lijepo.
Pitanje br. 17, kolega Miro Bulj postavlja predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Predsjedniče Vlade Plenković, postavio bih vam pitanje pošto ste bili jučer u Splitsko-dalmatinskoj županiji. Ne znam da li su vas upoznati da ljudi u Dalmatinskoj zagori nisu sigurni od ilegalnih migranata koji u posljednje vrijeme postaju sve agresivniji, doslovno ugrožavaju ljudi, otimaju ljude, kradu njihovu imovinu, uništavaju njihova vozila. Ne znam da li ćete iskoristiti i zaštititi te ljude, kako se vi pozivate, sigurna Hrvatska, ljudi su dolje nesigurni, ne osjećaju se sigurno, da li ćete u skladu sa zakonom donesenim o granici 2016. uputiti vojsku, hrvatsku, ponosnu, na hrvatsku granicu i napokon ispoštivati taj alat, taj zakon i ispoštivati Ustav prema građanima Dalmacije i Dalmatinske zagore, a tako i cijele naše granice jer policija radi svoj posao, ali nema dovoljno materijalno-tehničkih uvjeta. Još kad vidimo da su Slovenci uputili vojsku na granicu prema Hrvatskoj, kad znamo da je 60 tisuća ilegalnih migranata sad na granici, znamo da će eskalirati problem u Grčkoj, znači sve će doći, u biti u Hrvatsku. Da li ćete osigurati sigurnost građanima Dalmatinske zagore? Također, bih vas pitao, jučer ste govorili o projektima za Dalmaciju. Prije 2 godine ste imali sjednicu Vlade za 2 milijarde kuna. 0, ništa se nije ostvarilo, obećajete 22 milijarde sada iz potencijalnih europskih sredstava. Recite mi, što je s tim projektima. I još jedno pitanje na kraju za vas. Korona kriza je razotkrila puno toga, loših politika, vi ste izjavili da ste identificirali minere Nacionalnoga stožera. Možete li kazati nama, saborskim zastupnicima, koji su, koji biraju Vladu, tko su mineri Nacionalnog stožera civilne zaštite? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa zastupniče Bulj. Ja ne znam kako to vi kao suverenist i branitelj kune, sad najedanput o 22 milijarde eura. Ja sam mislio da je kolega rekao da treba govoriti 165 do 170 milijardi kuna, to bi bilo ispravno. Je li točno? Da bi bili konzistentni. Što se tiče migracija, dakle, ja ću vam još jednom ponoviti našu politiku. Naša politika je da hrvatske granice čuva hrvatska policija. Više od 6 tisuća hrvatskih policajaca danonoćno čuva hrvatsku granicu, koja je duga, koja je komplicirana za čuvati je u pojedinim dijelovima jer nema prirodnih granica poput rijeka i određeni migracijski pritisak postoji. Upravo zbog toga svo ovo vrijeme od 2015., '16. pa do sada na ovoj istočno-mediteranskoj ili tzv. zapadnobalkanskoj ruti hrvatska policija se pokazala kao ona institucija koja djeluje na tragu zaštite hrvatskih interesa, na zaštiti hrvatske granice i ne dopušta nezakonite migracije. I za to im ja, u ime cijele Vlade, još jednom zahvaljujem. Istinska obrana od mogućeg novog migrantskog vala treba se formirati na granici između Grčke i Turske. Između eventualno Bugarske i Turske. Ja sam osobno tamo bio kao što se sjećate, početkom ožujka i za razliku od ranije, lijeve grčke vlade, vlada na čijem je čelu naš stranački kolega, kolega Mitsotakis, dakle, vlada Europske pučke stranke, čuva čvrsto grčko-tursku granicu. Čvrsto je čuva i ne dopušta šetnju kroz grčki teritorij prema zemljama jugoistoka Europe i dalje prema zapadnoj Europi, odnosno članicama EU. U ovom trenutku mi ne vidimo za sada niti jedan opravdani razlog za angažiranje Hrvatske vojske. Ako ikada neke hipotetske okolnosti budu takve da zadaće koje trenutno radi hrvatska policija budu takvog obima da ih one zbog broja ljudi i materijalnih sredstava i tehnološke opreme koju koristimo samostalno ne budu mogli obavljati, mi možemo razmotriti i druge opcije. Sada to trenutno nije slučaj. Dapače, na razini Ministarstva unutarnjih poslova, na razini policije, mi komuniciramo sa nama susjednim zemljama o pitanju migracija, vodimo računa o toj temi na razini EU i nastojimo zaštititi naše granice, naše građane i njihovu imovinu i na tom tragu ćemo i nastaviti. Što se tiče Splitsko-dalmatinske županije, da, ja sam bio jučer u Splitu, razgovarao sam i sa županom i sa gradonačelnikom, razgovarali smo o brojnim projektima, pa smo se isto tako prisjetili da je upravo odlukama ove Vlade radnicima zaposlenim u privatnom sektoru u Splitsko-dalmatinskoj županiji isplaćeno za očuvanje radnih mjesta 600 milijuna kuna. 600 milijuna kuna od ove hrvatske Vlade za očuvanje radnih mjesta u evo recimo to tako našoj Splitsko-dalmatinskoj županiji zastupniče Bulj. Što se tiče projekata, brojni projekti, a ministar Butković, ne znam je li tu, je idući tjedan u Splitu gdje će razgovarati o nizu infrastrukturnih projekata koji su prije svega vezani za njegov resor i nastavlja se provedba zaključaka, odluka Vlade. Hvala vam.
Očitovanje kolega Bulj. Izvolite.
Hvala lijepo. Premijeru kod odgovora kolegi Troskotu kada ste me vratili na euro i kunu bili ste imali u svom govoru previše balkanizma i kardeljizma. Nadam se da će to izaći iz ove sabornice, da je to prošlo vrijeme. A što se tiče samih migranata, evo prije nekoliko dana u slovenskim medijima je rekao kancelar Kurz austrijski je da je politika otvorenih vrata bila greška i da će se sve učiniti da ilegalni migranti više ne ulaze. U HS-u niste dozvolili raspravu o Marakeškom kompaktu i ovo je dio toga plana, sve države ni oko nas susjedne nisu prihvatile Marakeški kompakt. Premijeru 60.000 migranata je trenutno na granici tisuću kilometara, gdje naša policija uza sav trud to ne može kontrolirati. Ljudima su ugroženi životi, životi i njihova imovina. Doslovno ljude otimaju sa pištoljem i nedavno starca kod Aržana od 77 godina su kroz šumu vodali. Ljudi su u strahu, to nije vaša agenda sigurna Hrvatska, ljudi su doli nesigurni. I onako ono malo ljudi kojima se izobećavalo puste projekte koji su otišli, ostalo ih je vrlo malo, ne osjećaju se sigurni za sebe. Što se tiče projekata premijeru, 2 milijarde kuna prije tri godine je obećano, do sada ništa, nula ova Vlada, ništa. Brza cesta spoj Sinja na autoput, navodnjavanje Sinjskog polja, navodnjavanje Imotskog polja, spoj Knina, tunel koji se obećaje kroz Kozjak, kroz Ravče-Drvenik 10 puta otvaran, Dračevac vojarna, znači samo obećanja. A to što ste vi dali Dalmaciji, Dalmacija puno, puno više u turističkoj sezoni. Ništa vi niste dali Dalmaciji, jedino uzimate Dalmaciji i zbog toga ljudi odlaze. Hvala.
Idemo dalje, kolega Damir Habijan postavlja pitanje Darku Horvatu ministru prostornog uređenja, graditeljstva i državne imovine. Izvolite.
Hvala lijepa. Poštovani predsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče Vlade, ministrice, ministri, kolegice i kolege. Kao što ste rekli svoje pitanje upućujem ministru Horvatu. Evo upravo danas objavljen je novi javni poziv građanima za subvencioniranje stambenih kredita što se do sada pokazalo kao odlična demografska mjera, ako uzmemo pogotovo u obzir da je u periodu od 2017. godine više od 13.000 mladih obitelji koristilo istu mjeru. Ako pogledamo izvješće o provedbi navedene mjere gotovo 8000 obitelji riješilo je svoje stambeno pitanje kupnjom stana, preko 3.500 kupnjom kuća, a 1.300 mladih obitelji je izgradilo kuću. Imajući u vidu sve navedeno, vro jednostavno pitanje, da li planirate u narednim godinama nastaviti sa ovim hvale vrijednim projektom? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Hvala vam poštovani saborski zastupniče i na pitanju i na činjenici da je netko uopće primijetio da je danas objavljen predmetni javni poziv. Dakle, radi rješavanja stambenog pitanja, prvenstveno mladih obitelji, hrvatska je Vlada 2017. godine donijela Zakon o subvencioniranju stambenih kredita, zakon koji ima svrhu poticati demografsku obnovu hrvatskog društva, urbanu regeneraciju naselja te smanjenja broja mladih obitelji koji iseljavaju iz RH. 2017., 2018. i 2019. u rujnu, a 2020. godine i u ožujku, a i danas dakle u rujnu raspisani su predmetni natječaji i već od 28. ovog mjeseca mlade obitelji koje za to imaju interes moći će podnositi svoju dokumentaciju i aplicirati za takvu subvenciju. Subvencija za stambeni kredit traje pet godina, povećava se za po dvije za svako novorođeno dijete i subvencije se kreću od 30 do 51% ovisno o indeksu razvijenosti pojedine općine ili grada na kojima će se graditi ili kupovati predmetna nekretnina. Odluku o odobrenju subvencioniranja kredita donosilo je do sada, a i dalje donositi će APN ili Agencija za promet nekretnina. U ovoj godini 2020. nastavilo se sa subvencijama, dakle prvi natječaj bio je otvoren od 30. ožujka do 30. travnja, zaprimljeno je 3.681 zahtjev i sa uključivo današnjim danom došlo je do sklapanja 3.014 ugovora o subvencioniranju stambenih kredita. Do današnjeg dana više od 13.000 obitelji na ovakav je način riješilo stambeno pitanje, a unutar tih 13.000 obitelji u tom periodu rođeno je više od 1.750 djece. Od rujna 2017. do rujna 2020. Vlada RH iz proračunskih je sredstava za ovu poticajnu mjeru isplatila nešto više od 243 milijuna kuna, 2017. nešto više od 2.4 milijuna, 2018. nešto više od 41 milijun, 2019. nešto više od 73 milijuna i do sada ove 2020. nešto više od 126 milijuna što kumulativno iznosi više od 243 milijuna kuna isplaćenih u obliku ovakve subvencije. Mi smo u pregovorima u pripremi ovog natječaja pozvali sve banke da se uključe u ovaj program, odzvalo se njih 14. Ponudili su bolju kamatnu stopu nego je ona bila prisutna u bilo kojem od dosadašnjih natječaja. Dakle, kamatna stopa unutar banaka kreće se od 2,12 do 3,5%. Danas je javni poziv objavljen. Izrada dokumentacije je već u punoj fazi, mi smo ispitivanjem, preliminarnim ispitivanjem uopće interesa za predmetni natječaj došli do mišljenja da će i u ovom natječaju biti prijava nešto više od 3.000 oni će se početi zaprimati od 28. rujna. Sredstva za isplatu te subvencije bankama [[Upadica: Hvala vam.]] do kraja ove godine je osigurana u državnom proračunu.
Izvolite očitovanje.
… [[Govornik naknadno uključen.]] ministru na odgovoru i nadam se da će i ova rasprava odnosno ove informacije koje ste danas ovdje iznijeli i uvjete dakle sigurno zainteresirati dodatno sve ove mlade obitelji koje se misle javiti na predmetni javni poziv i mislim da se svi možemo složiti da je stambeno zbrinjavanje zasigurno jedan od uvjeta, sami ste to spomenuli, zapravo ostanka mladih obitelji upravo u našoj državi odnosno RH. Hvala lijepo.
19. pitanje poštovani kolega Marin Lerotić postavit će predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvaženi premijeru evo oko 1.600 radnika i 500 OPG-ova direktno je vezano uz tvornicu u Kanfanaru, BAT-ovu tvornicu u Kanfanaru i nažalost sve češće slušamo o mogućem preseljenju proizvodnih pogona zbog nepovoljnih poslovnih uvjeta. Kada znamo da je tvornica odnosno BAT čini gotovo 5-tinu inozemnih ulaganja u Hrvatsku onda je svima jasno da bi odlazak tvornice bio veliki udarac za hrvatsko gospodarstvo i hrvatski proračun. Vi ste u lipnju posjetili tvornicu međutim evo do danas nema konkretnih odgovora na pitanje što se zbiva i hoće li proizvodnja u Kanfanaru ostati, a radnici i njihove obitelji odgovore čekaju. Evo, molim vas ovim putem da konkretno i jasno odgovorite što činite po pitanju ostanka proizvodnje u Kanfanaru. Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Lerotić. Što se tiče angažmana naše Vlade vi za vi ove teme, ali i brojnih drugih tema koje su vezane za Istarsku županiju mislim da smo to pokazali u proteklom mandatu, a to ćemo pokazati i u ovom mandatu da nam je Istra važna, da nam je važno istarsko gospodarstvo, da nam je važna istarska infrastruktura, pa jednako tako da nam je važno i dovršavanje istarskog ipsilona, da nam je posebno važna Opće bolnica u Puli, da su nam važne investicije u turizam, da nam važan ključni signal za oporavak i rad Uljanika u okviru novoga društva temeljem odluka naše Vlade, a jednako tako nam je važna daljnja aktivnost tvornice British American Tobacco u Kanfanaru. Točno je, ja sam posjetio BAT u lipnju, razgovarao sam sa čelnim ljudima te kompanije, oni su kao što znate u Hrvatskoj nakon što su kupili tu tvornicu od prethodnog vlasnika prije nekoliko godina. Kada su je kupovali, ja nisam bio prodavatelj, niste ni vi. Koliko ja razumijem sporazum između tadašnjega prodavatelja i aktualnoga vlasnika a tadašnjeg kupca je bio da će oni ostati u Hrvatskoj minimalno još 5 godina, a ako odu ranije da će plaćati određene penale, tako sam ja razumio da su okolnosti. Dakle, vrlo je važno da javnost ima punu informaciju i da shvati taj kontekst jer to se iz vašeg pitanja nije moglo razumjeti. Nama je kao Vladi itekako bitno da zadržimo radna mjesta, da zadržimo strane ulagače, jednako tako nam je bitno da održimo i poveznicu između proizvođača duhana primjerice u Virovitičko-podravskoj županiji tu mi je ministrica bivša Bedeković iz te županije koja jako dobro zna što to znači za proizvođače duhana jednako tako i za radnike koji su u Kanfanaru. Ministar Marić vodi razgovore sa predstavnicima BAT-a i ćemo uvjeren sam iznaći rješenje koje je u skladu i sa općom politikom Vlade, a isto tako i sa određenim temama koje su na dnevni red stavili predstavnici ove kompanije. Prema tome, Vlada je angažirana, razgovori traju, mi ćemo siguran sam doći do kvalitetnog okvira koji će i radnike zadržati i omogućiti da ova kompanija i dalje bude prisutna na našem tržištu i to sa proizvodnjom, a ne samo sa proizvodima i da bude i dalje izvozno orijentirana kao što danas već jest. Prema tome, Vlada će za BAT pronaći rješenje.
Izvolite očitovanje.
Hvala na odgovoru, nažalost nije bilo nedvosmisleno, mi ćemo i dalje pratiti i nadamo se kao što ste i na kraju rekli da ćete iznaći rješenje kako bi se nastavak proizvodnje u Kanfanaru održao. Ono što nam je isto tako bitno da Hrvatska pojednostavi proces poslovanja u Hrvatskoj svim poduzetnicima, ne samo tvornici duhana u Kanfanaru i na taj način da čim više pokušavamo poticati izravna inozemna ulaganja. Što se tiče bolnice i istarskog ipsilona kojeg često govorite kada su u pitanju investicije vaše Vlade u Istarsku županiju, vi znate i sami da Istarska županija po pitanju uplate u državni proračun je već 30 godina u suficitu odnosno puno više uplaćuje nego što joj se vraća tako da te investicije mi pozdravljamo, međutim nisu dovoljne kako bismo mi u IDS-u, ali prvenstveno građanke i građani Istre bili zadovoljni, te stoga očekujemo i daljnji, daljnje ulaganje na područje Istarske županije. Hvala.
20. pitanje poštovani kolega Milan Vrkljan, ponovo ide predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani premijeru prošli mandat hrvatska Vlada je završila prije 2 mj., iza sebe je ostavila 10 milijardi duga u hrvatskom zdravstvu. U ova 2 mj. nove Vlade na kojoj ste na čelu, dug hrvatskog zdravstva je samo u 5 najvećih hrvatskih bolnica, u KBC-ima, narastao za 300 milijuna kuna novog duga. Ja neću pitat ministra Marića da li on misli da je opravdano što prije mj. i pol dana ubacio 500 milijuna kuna u taj sustav, rezultati nisu nikakvi i neću pitati ministra Beroša zašto se to događa jer ako se sjećate, notorna doktorica Zadravec je našem ministru u onoj snimci uporno ponavljala zbog čega štiti ljude koje su devastirali financijski i stručno naše bolnice konkretno njenu, a on joj pomirljivim glasom odgovara ali „Dijana, znaš da ja o tome ne odlučujem“ i radi toga ja neću pitati ministra jednog ni drugog nego vas, što ćete napraviti u zdravstvu da se svakih par mjeseci ne ubacuje po par stotina milijuna kuna nego da se sustav uredi, oduzme iz ruku ljudi koji su ga stručno, financijski i na svaki drugi način devastirali i da to ne bude jedno područje u kome cijela Hrvatska može bankrotirati? Hvala vam.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa, poštovani zastupniče Vrkljan. Ja ovdje čitam a jako dobro shvaćam, i vi radite u Vinogradskoj? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Jel vi isto radite u Vinogradskoj? … [[Upadica sa strane, ne razumije se.]] Pa to je onda lako. Onda je to sad, imamo ovdje gđu. Ahmetović koja neviđenim formulacijama do sada govori o tome kako će nekome gorjeti svijeća i do kada, aludira na završavanje u nekom smislu koji bi trebalo biti optužba valjda za korupciju a vi sada umjesto da pitate tu temu koju ste izdvojili, financiranje zdravstva kolegu Beroša koji dolazi iz iste te bolnice kao i vi, Sestara milosrdnica, dižete temu prema meni impliciraju valjda da ja odlučujem o bolnicama. Ne odlučujem. O hrvatskom zdravstvenom sustavu odlučujemo svi zajedno, odlučujemo svjesni problema koje on ima, svjesni problema o rastućim troškovima hrvatskoga zdravstva, svjesni problema potrebe za racionalizacijom, svjesni problema za boljim organiziranjem nabave lijekova a osobito skupih lijekova. Koliko se meni čini a bilo je mnogo onih ovdje koji su inzistirali na tome da se proširi lista lijekova koji su posebno skupi, mi danas čini mi se trošimo, Zdravko oko milijardu i 700 milijuna kuna na posebno skupe lijekove i taj trend se nastavlja, dakle troškova je uvijek više a ne vidim da iz sustava dolaze inicijative za racionalizaciju. Što se tiče reforme zdravstva, to je ključna zadaća u ovom mandatu ministra Beroša i on će se tome posvetiti 100% uz sve aktivnosti koje se tiču na dosadašnji uspješni rad suzbijanja COVID-a 19 u RH. Prema tome, ja vas pozivam i kao liječnika i čovjeka koji se razumije u ovu temu da u razgovorima sa ministrom i da kroz nadležni odbor date inicijative koje će pridonijeti smanjivanju duga prije svega u hrvatskom zdravstvu, racionalizaciji troškova, boljem povezivanju bolnica i smanjivanju troškova nabave jer to je koliko se meni čini, koliko sam upućen, okvir na temelju kojeg moramo i dalje učiniti sve da zdravstvene usluge budu dostupne našim građanima a troškovi koji su sa druge strane budu održivi a posebno u novom kontekstu naših fiskalnih okolnosti. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Poštovani g. premijeru, ja sam duboko uvjeren da kolega Beroš kojeg znam 30 g., ako bude imao slobodne ruke i bude mogao vući i kadrovske i financijske poteze kakve on osobno smatra da su ispravni, da će on pokrenuti zdravstvo i izvuć ga iz ove kaljuže. Morate znat da 60 000 zaposlenika u zdravstvenom sustavu je slušalo ovaj vaš odgovor koji nije bio adekvatan. Ja vas podsjećam da je RH zemlja sa najviše amputacija potkoljenica bolesnika koji imaju dijabetes u EU-u. Ja vas podsjećam da je HZZO jedina osiguravajuća kuća u EU-u koja ne prati ishod liječenja. Da je HZZO jedina kuća u EU-u koja ne prati ishod nekog lijeka koji je stavljen na tržište. G. premijeru, to nije posljedica, to nije posljedica sustava nego posljedica nerada i neznanja i nesposobnosti ljudi koji vode ovaj sustav. Ja vas lijepo pozivam da ministra Beroša pustite da radi svoj posao, rekao sam da ga 30 g. znam iz Vinogradske bolnice i znam da je kompetentan uredit zdravstveni sustav kako treba. Hvala.
Kolega Vrkljan, samo vas molim da govorite s maskom kao i svi drugi. Idemo dalje, sada je na redu poštovana kolegica Ermina Lekaj Prljaskaj koja postavlja pitanje Tomislavu Čoriću, ministru gospodarstva i održivog razvoja, izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče Vlade, poštovane ministrice i ministri. Kao što je poznato u RH i to uglavnom u Primorju, radi nekoliko tisuća obrtnika sezonaca. Oni u svom sezonskom obrtu uglavnom ugostiteljstvu i turizmu rade do 9 mj. kao samozaposlene osobe, a kroz cijelo to vrijeme su aktivni osiguranici i obveznici plaćanja mirovinskog i zdravstvenog osiguranja. Zahvaljujući i dobrim dijelom i angažmanu Hrvatske obrtničke komore sezonski obrti su uključeni u potpore za očuvanje radnih mjesta od mjeseca travnja, pa nadalje. Time je omogućena isplata novčane pomoći za otprilike 7 i pol tisuća obrtnika, što je ujedno i doprinjelo očuvanju radnih mjesta. Poštovani ministre, moje zastupničko pitanje odnosni se na daljnju sudbinu obrtnika sezonaca, te vas molim da mi odgovorite koje mjere Ministarstvo gospodarstva i određenog razvoja planira poduzet dalje i dal to radi u koordinaciji s drugim institucijama ili samostalno? Hvala lijepa.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Lekaj Prljaskaj, hvala vam na vašem pitanju. Dakle, što se tiče mjera za pomoć gospodarstvu one se kontinuirano provode u koordinaciji svih ekonomskih resora Vlade RH, u ovom konkretnom slučaju Ministarstva gospodarstva s jedne strane i naravno Ministarstva rada s druge strane. Sezonci obrtnici odnosno obrtnici sezonci kao i druge skupine poduzetnika u RH obuhvaćeni su mjerama za očuvanje radnih mjesta koje podrazumijevaju kao što znate, subvencioniranje dijela plaće, u njihovom slučaju do 2.000 kuna s jedne strane i s druge strane mjerama za očuvanje radnih mjesta kroz povećanje likvidnosti gospodarskih subjekata, u konkretnom slučaju obrtnika. Što se tiče ovih kreditnih linija, one su dostupne kod HAMAG-BICRA. Te kreditne linije kao takve podrazumijevaju kredite odnosno kreditne aranžmane u vrijednosti od 1.000 do 25.000 EUR-a koje zapravo upravo omogućuju namirenje likvidnosti i opstanak u ovim nezgodnim vremenima, posebice u kontekstu činjenice da se referirate na sezonce koji se nalaze u primorskom dijelu Hrvatske, dakle u pravilu rade u, tijekom turističke sezone u turističkoj djelatnosti odnosno ugostiteljstvu. Za obrtnike koji su prije krize imali kreditne linije odnosno koristili kreditne linije, početkom krize aranžiran je moratorij do kraja ove godine. Ono što ćemo učiniti u Ministarstvu gospodarstva u narednom razdoblju zapravo je produljenje mjera kao što znate i ta odluka je donesena na razini vlade prije nekoliko tjedana. S jedne strane mjere za očuvanje radnih mjesta i subvencioniranje plaća, a s druge strane isto tako intenzivnije kreditiranje gospodarskih subjekata, pa i obrtnika. HAMAG-u je prije nekoliko tjedana na to ime doznačeno dodatnih milijardu kuna upravo za covid-19 kredite. U tom smjeru ćemo ići i iza Nove Godine, naravno u narednoj fazi. Dakle, logika je vrlo jednostavna i s tim ću završiti, s jedne strane radimo na tome da se očuvaju radna mjesta kroz sufinanciranje plaća, a s druge strane radimo na tome da svi trgovački subjekti koji za to imaju potrebu dođu do likvidnosti kroz kreditne linije, u ovom slučaju HAMAG-BICRO-a, u slučajevima većih kompanija naravno HBOR-a. Hvala vam lijepa.
Izvolite očitovanje.
Poštovani ministre, zahvaljujem na vašem odgovoru i nadam se da će se ove mjere koje ste rekli implementirat u razumnom i primjerenom roku. Ujedno nadam se da ove mjere koje su poduzete u cilju prevladavanja trenutne krize istovremeno su i jedina garancija za uspješni oporavak i razvoj našeg gospodarstva. Još jednom vam se zahvaljujem.
Sada je na redu poštovani kolega Ivan Penava koji svoje pitanje upućuje predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Hvala vam lijepo, poštovani predsjedniče HS, poštovane kolegice i kolege, poštovani predsjedniče Vlade RH i ministri. Građani istočne Hrvatske, Slavonci, Srijemci, Baranjci, nemaju uvjete za život kao drugi građani RH, uvjete za život dostojne čovjeka. Naime, rijetki o tome pišu, nažalost nitko se na razini države ne bavi, ali građani istočne Hrvatske već izvjesno vrijeme zapravo imaju odnosno žive u režimu policijskog sata jer naprosto ne mogu boraviti na otvorenom kao svi normalni ljudi jer je to naprosto u tim krajevima nemoguće u vremenskom periodu između 19 i 22 sata. Nemoguće je obavljati ustaljene obične radnje, šetati gradom, boraviti u prirodi, biti u vlastitom dvorištu, raditi u vrtu. To je za naše građane luksuz koji si nažalost ne mogu priuštiti. Razlog za to su komarci. Po rezultatima provedenog monitoringa CDC-klopkama na području VSŽ uhvaćeno je u Babinoj Gredi 202, u Vukovaru 356, Boboti, selu u općini Trpinja 412 komaraca, dok se sve iznad 150 smatra neprihvatljivim. Podaci s područja Osječko-baranjske županije govore o brojkama preko 10 000 uhvaćenih jedinki komaraca u iste klopke. Mjerenom metodom čovjeka spiratora, što znači u periodu od 15 minuta gdje je čovjek zapravo mamac u gradu Vukovaru zabilježeno je 277 slijetanja i uboda u 15 minuta. Ovakvi [[Upadica: Kolega Penava, vrijeme je isteklo]] al nisam čuo ni opomenu, ni ništa.
Pa sad će vam biti odgovor, ali ne znam što ste htjeli, dvije minute ste imali na raspolaganju, izvolite predsjedniče vlade.
Pitanje, evo ako mogu uputiti, hoće li država se prema ovoj problematici, hoće li išta poduzeti?
Hvala kolega Penava. Izvolite. Mikrofon isključite.
Hvala vam lijepa zastupniče Penava na ovom pitanju. Naravno da smo upoznati sa problemom komaraca i na istoku Slavonije, ali i u drugim županijama. Mi smo i prošle godine donosili određene odluke na razini Vlade, dodavali dodatna financijska sredstva koja su omogućila da se spriječi tako veliki broj komaraca u pojedinim gradovima i županijama. Vama je poznato da je to tema koja je u nadležnosti i gradova i županija ukoliko država sa svojim mjerama, sa svoje razine može i treba pomoći. Mi smo naravno to spremni učiniti da naši građani lakše podnesu te nalete od 19 do 22 sata. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepo na odgovoru. Dakle, žalosti jedna činjenica i prije je postojala jedna tvrtka, zvala se je Privredna avijacija na području Slavonije odnosno konkretno Osijeka, brojala je u svom sastavu 22 aviona. Nažalost u Slavoniji ovih dana i ovih godina postoji jedan jedini pilot, 64 godine ima koji je ovlašten odnosno licenciran za letenje jel se to nažalost nikome ne isplati. Ono što svjedočimo u Slavoniji, zatvaranju tvrtki da se ne isplati šećerana, da se ne isplati mljekara, da se ne isplati najveća Tvornica biodizela u Vukovaru, međutim nažalost kada ne možemo i kada nam se isplati proizvoditi mlijeko jasno da i ovakve tvrtke ne mogu postojati. Ovakve stvari jasno da su po zakonu i sukladno zakonu u ingerencijama jedinica lokalne samouprave, ali ja moram reći da mi kao najzaostaliji dio RH samo na primjeru Grada Vukovara izdvajamo oko milijun i 300 tisuća kuna na kontinuirano tijekom cijele godine tretiranje što larvicidno, što adulticidno ličinki odnosno jedinki komaraca. Naprosto ukoliko ne dođe pomoć sa razine države i ovom problemu se ne pristupi sveobuhvatno on neće biti nikad riješen jel je taj problem točkasto rješavati svaka jedinica za sebe, poglavito kada se uzme u obzir da živimo u pograničnom dijelu gdje je potrebna i da govorimo o području čak pet županija gdje je potreban jedan sveobuhvatan pristup. I u tom smjeru ću ovaj vaš odgovor smatrati zadovoljavajućim očekujući potporu u smislu zakona koji ćemo izraditi. Hvala lijepo.
Idemo dalje. Sada je na redu zastupnica Vesna Nađ pitanje upućuje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče HS-a. Poštovane ministrice i ministri, kolegice i kolege. Imam pitanje za predsjednika Vlade RH. Poštovani predsjedniče Vlade RH imajući u vidu aferu oko državnih stručnih ispita i bivše državne tajnice Josipe Rimac što ste poduzeli da dužnosnike u Vladi RH ubuduće onemogućite u trgovanju utjecajem i zlouporabi položaja i ovlasti? Hvala lijepo.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Poštovana zastupnice Nađ. Što se tiče tog cijeloga procesa dio penalne politike je i prevencija, odvraćanje. Ja vjerujem da mnogi koji bi možda pomislili tako nešto napraviti u budućnosti to više neće i to je dobro.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa na odgovoru. Nesporno je da imamo Strategiju suzbijanja korupcije za razdoblje 2015.-2020. i akcijski plan oko te strategije. U Akcijskom planu za 2019.-2020. u Strategiji suzbijanja korupcije predviđeno je u 4. kvartalu ove godine i da bude izrađen i javno prezentiran online antikorupcijski priručnik za državne dužnosnike o suzbijanju korupcije, o sprečavanju sukoba interesa, o transparentnosti i javnim nabavama i financijskoj odgovornosti. Očito je da postoji veliki problem s političkom korupcijom odnosno velikom korupcijom, krupnom korupcijom među visokim državnim dužnosnicima koji svoju političku moć koriste u svrhu izigravanja pravnog sustava, a kako bi stekli još veću političku moć. Možemo donositi antikorupcijske strategije i akcijske planove, ali ako imenujete na dužnosnike pozicije ljude koji nemaju etički integritet, ako je organizaciona kultura u Vladi po sistemu ja tebi, ti meni, a građanima neka Bog pomogne, badava nam sve strategije, akcijski planovi i zakoni kao prevencija korupciji. Sve je zapravo u timu koji ste izabrali i očito nedostatku mehanizma kontrole. Kako vam se moglo desiti da u Savjet za sprečavanje korupcije koje je Vlada osnovala 2017. imenujete Josipu Rimac? Kada mačku pustite među miševe, ona se s njima neće samo igrati. Hvala lijepa.
Pitanje broj 24 poštovani kolega Ante Deur postavit će ga potpredsjedniku Vlade i ministru hrvatskih branitelja Tomi Medvedu. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Vlade, predsjedniče Sabora, poštovani ministri, kolege zastupnici. Poštovani ministre, s obzirom na potrebu veteranskih centara kako napreduje taj projekt i koliko ste vi zadovoljni?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa. Uvaženi zastupniče Deur. Vama je poznato da naša Vlada cjelovito sustavno i odgovorno pristupa rješavanju svih onih programskih područja i pitanja vezanih za odnos prema hrvatskim braniteljima i stradalnicima Domovinskog rata i dakako da je jedna od mjera izgradnja veteranskih centara koje smo svo vrijeme pratili, usmjeravali i sad smo u procesu njihove izgradnje. Dakle, u tim veteranskim centrima pružat će se stručna pomoć vezana za psiho-socijalno osnaživanje i tjelesnu rehabilitaciju, savjetodavna pomoć, podrška pri zapošljavanju, uključivanje u zadržavanje poduzetništva i rad udruga. Nakon što smo regulirali sve administrativne procese a vezane za izrađene idejne i glavne izvedbene projekte, ishodili građevinske dozvole, proveli postupka javne nabave, započeli smo proces rekonstrukcije izgradnje građevina za uspostavu veteranskih centara na lokacijama Daruvar, Petrinja, Šibenik i Sinj. Ukupna vrijednost je 328 milijuna kuna a što posebno izdvajam da je 85% od ukupnih financija odnosno 280 milijuna bit će sufinancirano iz Europskog fonda za regionalni razvoj. I ovdje naglašavam važnost članstva Hrvatske u EU i ulaganje sredstava u cilju stvaranja preduvjeta za kvalitetniji život hrvatskih branitelja i stradalnika Domovinskog rata. Ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava sa Ministarstvom regionalnog razvoja i fondova EU potpisali smo 17. prosinca 2019. godine. U svibnju prošle godine sa svim ovim gradovima u kojima će se graditi odnosno u kojima se grade veteranski centri, potpisali smo sporazume kojima se utvrđuju naši međusobni odnosi. Radovi su započeli u Daruvaru 8. lipnja 2020., u Sinju 10. lipnja, u Šibeniku 17. srpnja i u Petrinji 22. srpnja 2020. g., krajnji rok za izgradnju sva 4 veteranska centra je 18 mj. od početka radova. U tijeku je priprema dokumentacije za nabavu za opremanje sva 4 veteranska centra i postupak javne nabave bit će pokrenut u četvrtom kvartalu ove godine. Programi koji će se provoditi unutar veteranskih centara svakako će obuhvatiti odnosno u njega će biti implementirani svi oni detalji i svi oni prijedlozi u suradnji sa lokalnim dionicama koji participiraju u mjerama koje Ministarstvo hrvatskih branitelja pruža prema hrvatskim braniteljima. Dakle ovo je jedan od programa koje je Ministarstvo hrvatskih branitelja uz punu potporu cijele Vlade i predsjednika Vlade prati i za koji smo uvjereni da će biti realiziran u predviđenom vremenskom roku.
Izvolite, očitovanje.
Poštovani ministre, hvala vam i hvala cijeloj hrvatskoj Vladi na čelu sa predsjednikom, sigurno kao što ste i sami rekli, ovi projekti su jako bitni, bitno za i hrvatske branitelje i članove njihovih obitelji ali prije svega i ovo je dobro da ste naglasili da je sva 4 ova centra, sigurno ovih 18 mj. jedan dobar rok i koji se pokazao kao i centar u Lipiku da je to odlično i da su to hrvatski branitelji jako dobro prihvatili prije svega i zdravlje i za cjelokupnu situaciji. Hvala još jednom vama i hrvatskoj Vladi.
Idemo sada na 25. pitanje, zastupnica Sabina Glasovac postavlja ga predsjedniku Vlade A. Plenkoviću, izvolite. Ne, ne, isključeno je.
A pardon, ja sam krivo tipku stisnula, hvala. Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade. Vjerujem da ste i sami ovih dana imali prilike pratiti u medijima kako je stanoviti g. Vuksan dugogodišnji član HDZ-a koji je 22 g. obnašao dužnost načelnika općine Podbablje danas obnaša dužnost ravnatelja škole u Zagvozdu, zaposlio u računovodstvo svoje škole, svoju kćer, slučajno ili ne, također članicu mladeži HDZ-a no u prosvjeti nije zaposlena samo njegova kćer nego i njegova nevjesta i njegova nećakinja no vratimo se na kćer. Kraj drugih kandidatkinja i kandidata s iskustvom u računovodstvenim poslovima, ravnatelj je izabrao svoju kćer je je kako reče u jednom urnebesnom ali i bizarnom mini intervjuu u jednoj tiskovini, ona jadna nezaposlena, godinama je radila u osiguranju, trgovinama, trafikama i bez stalnih prihoda je, požalio se jednako kao i njezin suprug, njegov zet koji radi na baušteli. Tom prilikom ovaj ravnatelj uveo je i novi pojam urodoslovlje i kreirao novu definiciju uže i šire obitelji, naime, kaže da u tom zapošljavanju i sumnju na nepotizam nema ni riječi jer mu je ona eto više nije kćer jer se udala i otišla. G. premijeru, vidite li vi u ovom slučaju potencijalni nepotizam, zlouporabu položaju i ovlasti i sistemsku grešku u sustavu ili je vama ovo normalno? Ukoliko vam ovo nije normalno, moje pitanje vama je što ćete učiniti u ovom mandatu kako biste uredili sustav zapošljavanja u školama i na taj način i ovom prilikom dali neku utješnu riječ oštećenima u ovom postupku dobivanja posla ali i brojim drugima na javnim natječajima? Hvala.
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa zastupnice Glasovac. Vidio sam samo naslove tog slučaja, ne znam detalje, u svakom slučaju ne djeluje mi baš normalno ni uobičajeno, vjerujem da će oni koji to trebaju provjeriti, provjeriti i donositi odgovarajuće odluke i zaključke, vjerujte da nije jednostavno s pozicije Vlade ili pak ministra znanosti i obrazovanja imati uvid u sve detalje natječaja u nekakvim gradovima ili općinama a posebice u obrazovnim institucijama. Neka vidi sve što je bilo u tom slučaju, pa nek se donesu odluke, ja s tim nemam nikakav problem, dapače.
Izvolite odgovor.
Ustvari poprilično je jednostavno, sukno i škare su u vašim rukama. Meni je žao što ste protekle 4.g. propustili recimo uvesti, što ste propustili odnosno izbacili iz zakona obvezu licenciranja ravnatelja koja bi dovela do profesionalizacije njihovog poziva, ali i smanjila utjecaj politike na kadroviranje u školama. Jednako tako prethodne 4.g. u zakon ste uveli jednu novu normu, a to je tzv. testiranje prilikom zapošljavanja u škole koje nažalost u praksi mnogima služi samo kao smokvin list ili ozakonjavanje već namještenih unaprijed dogovorenih natječaja jer zapravo oni kandidati odnosno onaj kandidat ili kandidatkinja koji će biti biran vrlo često unaprijed dobije, dobije pitanja. Gospodine premijeru, sve su to stvari koje ste propustili napraviti prethodne 4.g., no nije kasno jer ste povjerenje birača dobili nedavno na izborima. I žalosti me što vi u ovome ne vidite priliku da pošaljete vrlo jasnu poruku, borit ću se protiv nepotizma, zlouporaba položaja i ovlasti u hrvatskim školama. Ali mene to nažalost ne čudi od vas jer vi to niste u stanju boriti se protiv tih pojava niti u vašoj vladi iz koje je u prethodnom mandatu otišlo čak 10 od 15 ministara zbog ozbiljnih sumnji u korupciju. Žao mi je što tako zapravo elegantno migoljite iz stvari koje se itekako tiču vaše odgovornosti i ne želite preuzeti, preuzeti odgovornost. Nešto je trulo u državi Danskoj, a na vama je da tu trulu jabuku maknete jer bi mogla zaraziti cijelu, cijelu košaru, al vi to jednostavno ne želite, samo je to pitanje želite li ili ne želite, borba protiv korupcije ili zaštita koruptivnih radnji trgovine utjecajem i položajem?
26. pitanje poštovani kolega Dario Hrebak uputit će Olegu Butkoviću, ministru mora, prometa i infrastrukture, izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče HS, poštovani predsjedniče hrvatske vlade, ministrice i ministri, kolegice i kolege zastupnici, poštovani i uvaženi ministre Butković. Od 2009.g. Bjelovarčani, stanovnici Bjelovarsko-bilogorske županije očekuju konačno da brza cesta dođe do Bjelovara. Nažalost, do 2016.g. vrlo malo toga se po tom pitanju radilo, ali evo moram biti s te strane zadovoljan zahvaljujući dobroj suradnji i grada Bjelovara i nadležnog vašeg ministarstva, zahvaljujući i podršci vlade, od 2016.g. uveliko se dosta stvari napravilo po tom pitanju i od otvaranja, dakle brze ceste do Farkaševca, evo trenutačno su radovi na 5 kilometara nastavka od Farkaševca do mjesto Breza koja je predgrađe grada Bjelovara, al ostalo je još 12 kilometara, 12 kilometara koji stanovnici grada Bjelovara i Bjelovarsko-bilogorske županije žarko iščekuju, željno iščekuju da konačno brza cesta i tih 12 kilometara stigne do grada Bjelovara. Moje pitanje glasi, kada možemo očekivati raspisivanje natječaja, kakav je status tih preostalih 12 kilometara, vidimo svakodnevno, prolazimo do Zagreba, putujući vidimo kako se ovaj dio do Breze nastavlja i dobrim intenzitetom radi, ali evo naši sugrađani me pitaju kada ćemo, možemo očekivati raspisivanje natječaja za preostalih 12 kilometara ceste do grada Bjelovara? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Poštovani zastupniče, kao što ste i u samom pitanju spomenuli i dosta toga rekli, izgradnja ceste, državne ceste D12 koja koja ide zapravo od čvora Vrbovec prema Bjelovaru, pa Virovitici i završava na graničnom prijelazu Terezino polje, to je dionica ukupne vrijednosti negdje oko, ukupne duljine oko 87 kilometara i u 2017.g. je otvorena dionica do Farkaševca i nakon toga smo krenuli u, prema dalje, prema Bjelovaru i prvih 5 kilometara je nakon raspisanog natječaja i ugovorenih radova u tijeku, radovi su u tijeku, a kompletna tehnička dokumentacija se priprema do kraja 2020.g., znači do kraja ove godine. Mi ćemo negdje s početkom 2021. raspisati javni natječaj za preostalih 12 kilometara. Inače, što se tiče same vrijednosti, ovo što se sada radi, ovih 5 kilometara je negdje oko 110 milijuna kuna bez PDV-a, a onaj ostatak, onih 12 kilometara će biti negdje oko 300 milijuna kuna, to već sada znamo. Znači početkom 2021.g. će se raspisati natječaj i naravno što prije ugovoriti, to je sad ovisno i o žalbenim postocima itd. Cijela dionica ove ceste, budući da to vjerojatno zanima i daljnje ili Viroviticu najviše u tom dijelu, mi smo za jednu kratku dionicu od Virovitice do Spišić Bukovice raspisali također natječaj za izvođenje, a cijeli projekt u cijelosti koji je ukupne vrijednosti oko milijardu i 800 milijuna kuna, negdje oko 240 milijuna EUR-a je, sve je pripremljeno od studija utjecaja na okoliš koja je napravljena od sve dokumentacija koja će se, koja je potrebna da bi se taj projekt kandidirao prema, cijeli projekt prema Virovitici odnosno Terezinom polju prema Fondovima EU za slijedeće operativno razdoblje, tako da s čitavim projektom idemo dalje, posebno naglašavamo Bjelovar, ali i treba spomenuti i Viroviticu koja je jako bitna da se spoji u ovom mandatu. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala vam lijepa na odgovoru, zadovoljan sam znajući da zadnje 4.g. ono što smo radili da je sve bilo onako kako smo se i dogovorili, kako su i naši sugrađani u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji i očekivali. Podsjećam da se navedena cesta nalazi i u programu Vlade RH za slijedeće 4-godišnje razdoblje i evo zadovoljan sam sa ovim odgovorom. Vjerujem da će doista tako i biti jer sve ovo što smo napravili u zadnje 4.g. daje za naslutiti da će tako biti i u budućnosti i da će se stanovnici grada Bjelovara i Bjelovarsko-bilogorske županije, al ono što nas posebno veseli i stanovnici Virovitičko-podravske županije veseliti daljnjem nastavku gradnje brze ceste prema Bjelovaru i Virovitici. Hvala.
Sada će kolega Josip Borić uputiti svoje pitanje poštovanoj ministrici Nikolini Brnjac, ministrici turizma i sporta. Izvolite.
Hvala lijepo uvaženi predsjedniče HS-a. Uvaženi predsjedniče Vlade sa suradnicima, kolegice i kolege. Ja ću svoje pitanje postaviti ministrici turizma i sporta gospođi Nikolini Brnjac. Poštovana ministrice, 2020. godina je specifična godina života u našoj domovini, ali i u čitavom svijetu obilježena pandemijom uzrokovanja koronavirusom. U izboru otvoriti se i imati turističku sezonu ili ne u takvoj godini, vlada Andreja Plenkovića odlučila je imati turističku sezonu usprkos svim rizicima, svim mogućim rizicima koje ona nosi i usprkos onima koji su bili protiv pa i političkim opcijama koje se čak ni ovdje u Saboru ne libe izgovoriti da je imati turističku sezonu bila velika, velika greška, kao što je to izgovorila jedna kolegica iz SDP-a. nisam mogao vjerovati da je stav SDP-a da nismo trebali imati turističku sezonu. Međutim, mi ostvarujemo turističku sezonu i ono što moramo reći da smo možda i među najboljima od svih zemalja EU i dobro je da ona još uvijek traje. Ja dolazim sa otoka Raba koji na današnji dan bilježi još uvije preko 2.000 prijavljenih turista i mogu vam reći ili prenijeti i zadovoljstvo ugostiteljskih radnika, turističkih djelatnika, malih iznajmljivača sa ovakvom turističkom sezonom u odnosu na očekivanja koja smo imali prije negoli što je ona počela. Moje pitanje vama uvažena ministrice, unatoč COVID krizi, a s obzirom da smo uči u 9. mjesec možete li nam reći nešto više o dosadašnjem tijeku turističke godine i mjerama kojima će se očuvati turistički sektor u budućnosti? Hvala.
Izvolite odgovor.
Hvala poštovani predsjedniče. Hvala poštovani saborski zastupniče na ovom pitanju. Dakle, iako su projekcije same pokazivale da će biti pad turističkog prometa do 70% ostvarili smo dobre turističke rezultate, osobito se to pokazalo i u srpnju i kroz kolovoz. Mi smo u srpnju imali 53% dolazaka i 61% noćenja, kroz kolovoz povećalo se na 54% i u dolascima i noćenjima na 64%. kada pogledamo to kumulativno mi smo otprilike na 53% u odnosu na prošlu godinu, što stvarno možemo reći da su dobri turistički rezultati. Dakle, najuspješniji dan ove sezone bio je 11. kolovoza sa preko 10.000 turista koje je posjetilo RH, a to su turisti sa emitivnih tržišta najviše iz Njemačke, zatim Slovenije, Poljska, Češka, Mađarska i Italija. Što se tiče većine kapaciteta tijekom i srpnja i kolovoza možemo stvarno reći da su bili zadovoljavajuće popunjeni. Kada pogledamo kroz OPG-ove i kada pogledamo kroz kuće za odmor one su dosegle tijekom ljetnih mjeseci čak i 80% prošlogodišnjih kapaciteta. Naravno tu je i sama nautika odnosno marina sa oko 70% prometa u odnosu na prošlu godinu, čarteri sa 60%, a također vrlo dobre rezultate bilježe i hoteli kao i kampovi sa nekih 50% prošlogodišnjih noćenja u odnosu kada pogledamo na mjesec kolovoz. Smatramo da je ovakva sezona bila izuzetno dobra upravo iz više razloga, prvenstveno jer smo se na vrijeme primijenili sve epidemiološke mjere i na taj način osigurali RH kao sigurnu destinaciju kako za strane turiste tako i za domaće goste koji su to itekako prepoznali. Isto tako Vlada je donijela mjere za očuvanje radnih mjesta samo dan nakon potresa 3.250 kuna kroz dva mjeseca ožujak, zatim za travanj, svibanj, lipanj, srpanj, kolovoz od 4.000 kuna, a i dalje smo nastavili kao što ste vidjeli sa mjerama potpore onima najugroženijima, a to je upravo u turističkom sektoru. Isto tako kroz digitalni alat Enter Croatia turistima se olakšao ulazak u RH i sami djelatnici koji su bili u turističkom sektoru su svojim radom, svojim pridržavanjem i epidemioloških mjera pokazali da su gosti kako domaći tako i strani sigurni unutar RH. Ja sam evo mogu reći u svakodnevnom kontaktu i u razgovorima sa djelatnicima turističkog sektora koji su s oduševljenjem prihvatili ove naše mjere i nastavak mjera. Zašto? Jel im je to i važno za pripremu, za sam nastavak odnosno i za pripremu iduće turističke sezone. Hvala lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala lijepa. Uvažena ministrice, zadovoljan sam vašim odgovorom. Ove najavljene mjere zasigurno su dobra priprema za sljedeću turističku sezonu i zaista moramo biti aktivni i kao ministarstvo i kao Vlada da pomognemo i dalje turistički sektor jer 50 milijuna noćenja koji su dosegnuti su dobar ajmo reći jedan, dobar ulog ili zalog ili čak i predah, ajmo to tako nazvati, svima onima koji su bili u strahovima kako ćemo dočekati sljedeću turističku sezonu. Oni i dalje očekuju pomoć ove Vlade i nadam se da ćemo zaista učiniti sve što možemo da se turistički sektor sačuva u maksimalno mogućem obliku jer zasigurno je da možemo s obzirom na ova iskustva koja imamo iz ove godine u sljedećoj godini reći da očekujemo još puno bolju sezonu nego što je ova bila u 2020. godini. Još jednom vam hvala na tome što podržavate turistički sektor i sve djelatnike u turizmu, a gospodi koja su protiv toga da smo trebali imati turističku sezonu neka dobro razmisle da li je to dobar put i politika koju treba slijediti.
28 pitanje MIšel Jakšić postavlja ministru mora, prometa i infrastrukture Olegu Butkoviću. Izvolite.
Poštovani predsjedniče HS-a, kolegice i kolege zastupnici. Naravno poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, ministrice ministri. Moje pitanje će biti za ministra prometa gospodina Olega Butkovića i u samom početku moram reći da nogometnim rječnikom zahvaljujem kolegi Hrebaku na podignutoj lopti. Ono što je povijesno zapisano unazad 15, 20 godina je da kad se priča o povezivanju brzom cestom sa Zagrebom i ostatkom Hrvatske, našeg dijela Hrvatske, uvijek se pričalo o podravsko-bilogorskom ipsilonu. U protekle 4 godine prema Bjelovaru je bilo određenih investicija, prema Koprivnici investicija nije bilo niti jedan metar, isto tako nadam se da omaškom se dionica prema Koprivnici nije našla u službenom programu Vlade koji smo usvajali prije malo više od mjesec dana. Stoga moje pitanje za ministra Butkovića je, kojim tempom i sa kojim hodogramom možemo očekivati nastavak radova na dionici od Križevaca prema Vojakovačkom Kloštru i isto tako, kojim tempom i kojim hodogramom možemo očekivati nastavak radova prema gradu Koprivnici.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo g. predsjedniče. Poštovani zastupniče. Hvala vam na vašem pitanju, ali budući da sam negdje na početku mandata u prošlom sazivu, tamo gdje 2017. g. bio u Koprivnici pa sam se susreo i sa vama i sa županom, ne bih rekao i ne bih se složio sa vama da ništa nije rađeno u prošlom mandatu. Mi moramo biti svi toga svjesni, a to se odnosi i na pitanje g. Bulja, mi jesmo imali sjednicu Vlade 4.5.2018. u Splitu i tada toga dana za sve velike infrastrukturne projekte u Splitsko-dalmatinskoj županiji, a to se odnosi i na županiju Koprivničko-križevačku i na druge županije i na sve velike infrastrukturne projekte, nije moguće u 2 godine ili 3 krenuti od 0, napraviti sve projekte, izraditi sve studije i početi graditi odnosno izgraditi neki veliki infrastrukturni projekt. To nije moguće u Hrvatskoj, nije moguće u nekim drugim modernijim i boljim zemljama kojima Hrvatska stremi. E da se vratim sada na vaše konkretno pitanje. Što se tiče ceste, državne ceste 10, koja ide od Svete Helene prema Dubravi, prema Gradecu, Križevcima, Koprivnici i završava na graničnom prijelazu u Goli. Cesta je došla do Križevaca, ona je otvorena negdje krajem 2016. g. i mi smo odmah krenuli u projektiranje i izradu svih dokumentacija, trebalo je uskladiti i naravno i prostorne planove na vašem području, što vi to dobro znate, a to nije bio slučaj. I mi smo raspisali natječaj i ugovorili radove za prvu dionicu Križevci-Kloštar Vojakovečki ukupne duljine 7,5 km, izabran je izvoditelj i vrlo brzo će krenuti radovi na toj dionici. Ukupna vrijednost tih radova je 270 milijuna kuna bez PDV-a i to Hrvatske ceste počinju graditi. Ostatak dionice prema Koprivnici, mi smo početkom ovog mjeseca potpisali odnosno Hrvatske ceste su potpisali ugovor za izradu studije utjecaja na okoliš i svih idejnih projekata sa lokacijskom dozvolom ukupne vrijednosti 4 milijuna kuna, znači napadamo i tu dionicu, projektno i studijski i čim bude to izrađeno, raspisat će se natječaj da se završi cesta do Koprivnice, a onaj ostatak prema graničnom prijelazu Gola, to još uvijek nije definirano jer moramo sa kolegama iz Mađarske odnosno Republikom Mađarskom dogovoriti spojnu točku, tako da, to je u nekoj proceduri i to je, evo, neka dinamika. Znači kloštar, dionica Križevci-Kloštar Vojakovečki počinje sa radovima, izabran je izvoditelj, a nastavlja se izrada dokumentacije prema Koprivnici. Isto tako, moram spomenuti da se u Koprivničko-križevačkoj županiji danas gradi najveći infrastrukturni projekt željeznički u Hrvatskoj. To je nastavak dionice Križevci-Koprivnica-mađarska granica koji se financira iz instrumenta za povezivanje Europe. To je 350 milijuna eura, tako da, jako smo puno prisutni i naravno, vodimo računa, ne samo o Koprivničko-križevačkoj županiji nego ravnomjernom razvoju čitave Hrvatske, naravno i tako ćemo nastaviti i dalje. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala. Malo ste izokrenuli moje pitanje, ne d'o Bog da bi rekao da ništa niste radili. Radilo se podosta na papirologiji, iako moramo reći da je tužno i ružno, ali to je nešto što se priča puno više nego vi i ja imamo godina, da mi nakon 30, 40 godina rasprave o toj cesti smo opet na papirologiji, ali, što imaš, s tim klimaš. Ja sam rekao da u 4 godine nije napravljen niti jedan metar prema Vojakovačkom Kloštru i Koprivnici, što je točno. Pozdravljam ovo što ste rekli i sigurno je da na prvoj lopati, s obzirom koliko je do sada bilo obećanja, ću izraziti zadovoljstvo ovime i ono što tu moram samo naglasiti je da je to jedno ispravljanje povijesne nepravde jer prvi veliki međunarodni koridor koji je išao kroz RH 1873. je upravo pruga na kojoj se sad provodi taj europski projekt, a u budućem nekakvom risanju koridora cestovnih koji su se vršili u RH, upravo taj koridor prema Koprivnici je obično bio iz nekog razloga zaobiđen. Isto tako, moram naglasiti da je to zaslužilo i gospodarstvo Koprivnice i Koprivničko-križevačke županije jer oduvijek više uplaćujemo u državni proračun nego što nam se do sada i do europskih projekata iz njega vraćalo jer i ova kriza koju smo sada imali, uslijed korone, je pokazala koliko je važno gospodarstvo Koprivničko-križevačke županije u RH jer, samo da vas podsjetim, jedna od prvih tvrtku koja je uplatila svoju stvorenu dobit u Koprivnici i na tržištima kojima posluje je bila upravo ... [[Govornik se ne razumije.]] tako da pozdravljam ovu inicijativu, ali zbog godina obećavanja i prolongiranja, na prvoj lopati ću i izraziti svoje zadovoljstvo. Hvala vam.
Sada će poštovani kolega Mario Kapulica uputiti pitanje Davoru Božinoviću, potpredsjedniku Vlade i ministru unutarnjih poslova. Izvolite.
Zahvaljujem g. predsjedniče. Poštovani g. predsjedniče Vlade, poštovani ministri, kolegice i kolege zastupnici. Ilegalne migracije, a o tome je riječ, zato je pitanje i upravljeno prema ministru unutarnjih poslova su uvijek u suprotnosti sa zakonima država. I podrijetla i tranzita i odredišta u koje se želi ući, a ponekad i uspijeva, bez ispunjavanja uvjeta ulaska, boravišta ili rada u tim zemljama. Sve su to teme s kojima se u zakonodavnom smislu bavi i ovaj Sabor i na proteklim sjednicama. Međutim, od svih gradacija ilegalnih migracija, a postoji ih nekoliko, najopasnije su one organizirane iza kojih stoje organizirane kriminalne skupine, a sustav koji stoji nasuprot tim najopasnijim ilegalnim migracijama su u prvom redu granična policija i carina koje su na prvoj crti obrane hrvatskih granica a čija sposobnost i učinkovitost se često što dobronamjerno što manje dobronamjerno i nedobronamjerno, dovodi u pitanje. I u ovom Saboru smo čuli razne ocjene na tu temu i tog sustava, uglavnom u kontekstu traženja izazivanja izlaska hrvatske vojske na naše granice, sve do toga da je našu granicu lakše prijeći kao ilegalni migrant nego hrvatski državljanin. Kako je pitanje povjerenja u državu i njezine institucije važno, za svaku državu i njezino funkcioniranje, pitam vas, koliko je naš sustav otporan prema organiziranim ilegalnim migracijama? Jeste li do sada detektirali ikakvu suradnju pojedinaca iz RH s onima koji stoje iza organiziranih ... [[Govornik se ne razumije.]] [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] migracija i kako komentirate izjave koje dovode u pitanje sumnju u funkcioniranje sustava?
Izvolite, odgovor.
Hvala lijepa na tome, zastupniče. Prije svega, hvala vam da ste opet otvorili pitanje ilegalnih migracija koje je jedan od najvećih i kontinuiranih sigurnosnih izazova za RH a zbog okolnosti prije svega izazvanih korona krizom, o tome se malo manje razgovara iako taj izazov ne daje manji nego kad statistički promatramo brojke onih ljudi koji žele ilegalno ući u Hrvatsku a hrvatska policija im zapriječi ulazak je recimo samo ove godine više od 16 000. to samo govori u prilog onome odnosno kontra onoga i onih koji govore da je granica porazna. Također otvorili ste vrlo važno pitanje organiziranih skupina jer ti ljudi ne bi došli na hrvatsku granicu, ne bi došli ni puno prije hrvatske granice da im netko u tome ne pomaže. Razan je spektar, raznolik spektar onih koji im pomažu ali u ovim završnim fazama, to je uglavnom organizirani kriminal, mi smo ove godine do u prvih 8 mj. dakle hrvatska policija podnijela 406 kaznenih prijava za 374 osobe koje su sudjelovale u organiziranju ilegalnog ulaska i prelaska preko teritorija RH. Do sad je hrvatska policija više od 2000 takvih osoba uhitila, dakle organizatora, od njih je 30% su hrvatski državljani, dakle 2/3 nisu. Ja samo ugrubo mogu reći da su pripadnici tih ili počinitelji tih djela preciznije rečeno, dolaze iz 31 zemlje, uglavnom europske ali najviše iz susjedstva. Dakle, kad govorimo o izazovu te vrste, hrvatska policija se unazad par godina organizirala kroz operativne skupine u kojoj su angažirani i mobilni timovi i svi rodovi policije kako bi pa u konačnici vidite i po medijskim izvješćima, ne prođe dan, dva da nema nekakva informacija o skupini ilegalnih migranata, njihovih pomagača koji su uhićeni. I to je izazov sa kojim ćemo se nažalost nositi još dugo jer problem na našem području je što oni nekontrolirano ulaze pogotovo u BiH, dakle istočna granica BiH-a praktički nije problem za njih, vidimo da se politička situacija u BiH-u zbog toga komplicira jer se događa ono na što smo ukazivali, pogotovo u unsko-sanskom kantonu, da će to bit veliki problem za BiH. Mi ćemo nastaviti štitit hrvatske granice u skladu sa našim, u skladu sa europskim zakonodavstvom međutim i davat svoj doprinos stvaranju zajedničke europske politike po tome a to ne ide baš lako kao što znate i sami s obzirom na velike razlike prema pitanju migracija koje postoje između država članica. Evo hvala.
Izvolite, očitovanje.
Poštovani g. ministre, drage kolegice i kolege, postavio sam ovo pitanje pretpostavljajući ali nisam znao sve ove podatke i odgovore. Zašto? Zato što svi smo mi svjesni da rastu sigurnosni rizici po mnogima pitanjima, pa i po pitanju ilegalnih migracija i da je potrebno uz sustav i u ljude u tom sustavu ulagati kako bi oni mogli adekvatno odgovoriti na te izazove međutim nije dovoljno samo ulagati, jedan sustav ne može optimalno funkcionirati ako ne postoji povjerenje i potpora građana i javnosti u ono što ono radi i način kako štiti hrvatsku državu i njene interese i upravo je to bio smisao postavljanja mog pitanja, ja sam zahvalan ministru na ovom odgovoru, odgovoru koji građanima šalje poruku da su incidenti incidenti, da postoje organizirane kriminalne skupine koje ugrožavaju hrvatsku granicu ali da je sustav detektirao i take ljude i one koji s hrvatske strane u tom sudjeluju, da vrlo učinkovito o tome vodi računa i mislim da je to osnova na kojoj trebamo graditi povjerenje građana u institucije a to je dvostrani proces koji se sa ovakvim načinom rada postiže i mislim da to trebamo podržati. Hvala vam lijepo.
Pitanje broj 30, poštovana kolegica Sandra Benčić uputit će ministru gospodarstva i održivog razvoja Tomislavu Čoriću, izvolite.
… [[Govornica naknadno uključena.]] ulogu u aferi pogodovanja investitoru u vjetroelektranu Krš Pađene. Ključni događaj koji upućuje na mogućnost pogodovanja investitoru je vaše ukidanje rješenja vašeg prethodnika ministra Dobrovića iz 2017. godina kojim se investitoru naložila obaveza provedbe glavne ocjene prihvatljivosti izmijenjenog projekta za ekološku mrežu. Ukidanjem tog rješenja vi ste izravno omogućili da se investitor te obveze oslobodi te da do kraja 2017. godine realizira potrebni dio investicije i time zadrži status povlaštenog proizvođača električne energije i to po tarifi iz 2013. godine koja je točno 118 puta veća od tarife koja bi vrijedila da mu se taj status ukinuo. S obzirom da ste time zapravo omogućili investitoru da zaradi ekstra milijardu i 200 miliona kuna u narednih 14 godina, pitam vas da li ste prethodno donošenja navedenog rješenja imali sastanak ili sastanke bilo u živo, bilo telekomunikacijom sa predstavnicima investitora ili samim investitorima, što je bio sadržaj te komunikacije i da li su vas izravno ili neizravno tražili ukidanje rješenja? Isto tako vas pitam da li ste oko tog pitanja istog imali komunikaciju sa Josipom Rimac u to vrijeme i sa svojim pomoćnikom Validžićem te što je bio sadržaj te komunikacije? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Poštovana zastupnice Benčić, prije svega zahvaljujem na vašem pitanju, dakle rješenje koje je doneseno 31. srpnja 2017. godine doista je značilo poništenje rješenja gospodina Dobrovića izdanog u 3. mjesecu te iste godine. Tim rješenjem nismo omogućili investitoru da zadrži status povlaštenog proizvođača budući je da do tog rješenja nije došlo investitor temeljem statusa koji dobio kako ste i sami rekli 30. odnosno 31. prosinca 2013. godine zapravo već imao status povlaštenog proizvođača s ugovorenom cijenom električne energije od 71 lipu. Drugi odnosno treći dio vašeg pitanja je bio da li sam imao komunikaciju sa investitorom, da imali smo u nekoliko navrata, budući investitor u nekoliko navrata bio u ministarstvu ja sam to javno i rekao sa svojim odvjetnicima. Točni termini tih sastanaka vjerojatno su poznati službama u ministarstvu, dakle govorimo mislim o 2 termina. Na tim sastancima investitor nas je prije svega upoznao sa pravnim radnjama koje će učiniti temeljem rješenja gospodina Dobrovića, a te pravne radnje su također poznate budući sam ih iskazao u nekima od javnih nastupa. Naime, dana 27.4., 29.3. CEMP je podnio prijedlog za obnovu postupka, dana 27.4. podnio je, dopisom je obavijestio Državno odvjetništvo RH, naime mi smo kontinuirano bili u komunikaciji sa državnim odvjetništvom prije donošenja ovog rješenja, to vam je vjerojatno isto poznato, naime i o tome sam obavijestio hrvatsku javnost. Dakle, u kontekstu ovog što ste rekli, da postojala je komunikacija u nekoliko navrata s investitorom i njegovim odvjetnicima. Što se tiče trećeg dijela vašeg pitanja, dakle gospodin Validžić, pomoćnik ministra kao državni dužnosnik u to vrijeme nije sudjelovao u donošenju ovog rješenja s obzirom na činjenicu da su pitanja koja su se izmijenjenim rješenjem rješavala bila okolišne prirode. I konačni nisam nikada imao priliku sa gospođom Josipom Rimac razgovarati na ovu temu. Hvala vam lijepo.
Izvolite očitovanje.
Hvala. Dakle, iz vašeg odgovora proizlazi, nažalost niste to ranije odgovorili novinarima da jeste imali sastanke sa investitorom prethodno donošenju rješenja kojim se ukida rješenje kojim se nalaže obveza provedbe glavne ocjene. S obzirom da je taj sastanak bio sa odvjetnicima pretpostavljam da se ovdje radi da ste podlegli pritisku gdje vam se vjerojatno prijetilo investicijskim tužbama, međutim moram napomenuti dakle da je vaše postupanje ukidanja takvog rješenja koštalo hrvatske građane milijardu i 200 miliona kuna u narednih 14 godina. Moram napomenuti i to da bez obzira na kasnije odluke Upravnog suda, zato što ćemo više platiti struju, ako vam to nije jasno, ne, tarifa im je drugačija. Nadalje, isto tako Upravni sud bez obzira na njegove odluke kojim je potvrdio zakonitost vašeg rješenja nije uzeo u obzir procjenu utjecaja takvog rješenja na provedbu direktive o …/nerazumljivo/… te iz tog razloga se nanijeli još dodatnu štetu RH jer smo ove godine u svibnju dobili od Europske komisije službenu opomenu kojom se traži da se provede studija utjecaja na okoliš vjetroelektrane Krš Pađene pod prijetnjom isto tako tužbe Europskom sudu. Dakle, ovdje se radi o višestrukoj šteti financijskoj i pravnoj za RH. Ja smatram da to traži najviši stupanj odgovornosti od vas kao ministra.
Sad je na redu poštovani kolega Peđa Grbin, postavlja pitanje predsjedniku Vlade RH Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani gospodine predsjedniče, uvažene kolegice i kolege, uvaženi gospodine Plenkoviću. Nažalost sve što možemo vidjeti u zadnjih nekoliko mjeseci pokazuje da izlazak iz ekonomske krize izazvane pandemijom bolesti Covid neće biti u obliku onog slova V kao što smo se nadali, kao što smo priželjkivali, već će izlazak iz ekonomske krize biti malo dugotrajniji i teži. Bit će teži za državu, biti će teži za hrvatsko gospodarstvo, biti će u konačnici teži za hrvatske građane. U slijedećih nekoliko tjedana, pogotovo kada budemo donosili proračun za 2021. godinu o tome ćemo razgovarati i nadam se od vas čuti koje će mjere Vlada RH poduzeti da taj izlazak iz krize bude brži, a šteta za državu i gospodarstvo manja. Međutim, ono što ne može čekati raspravu o proračunu što vas želim pitati sada i nadam se da ću dobiti jasan i konkretan odgovor na to, je položaj i pomoć hrvatskim građanima. Pretpostavljam da znate da su banke prestale samoinicijativno dobrovoljno nuditi moratorij na kredite. Zato vas pitam hoće li vlada napokon predložiti zakon kojim će taj moratorij na kredite za banke postati obvezan i hoćemo li na taj način pomoći našim građanima koji su primjerice izgubili posao ili ostali bez očekivanog sezonskog zaposlenja? Ali istovremeno pitam vas s obzirom da za točno mjesec dana istječe moratorij na ovrhe, hoćete li nešto poduzeti i po tom pitanju? Hoćete li moratorij produžiti i kojim mjerama ćemo pomoći građanima da ih ovaj očekivani [[Upadica: Hvala]] tsunami ovrha ne dokrajči? Hvala vam.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. Grbin na vašem pitanju. Što se tiče ekonomske situacije, ja mislim da trebamo realno pogledati na ono što se zbiva u svijetu, ono što se zbiva u Europi, ono što se zbiva u Hrvatskoj. Dakle, mi smo 31.8. imali više zaposlenih nego što je to bio slučaj prije epidemije covid-19, više, ne onoliko koliko bi bilo normalno da je turistička sezona bila još jedna rekordna jer sam siguran da bi bila takva da nije bilo ove globalne pandemije, ali smo imali više. Zahvaljujući mjerama ove vlade i to brzim mjerama, ja sam rekao neki dan ko daje brzo dvostruko daje, a vi to jako dobro znate što to znači, mi smo dali 6,3 milijarde kuna, kome, hrvatskim radnicima, poslodavcima za radnike. Donijeli smo odluku prije nekoliko dana, ja sam je na vladi, na vladi najavio kroz HZZ i njegovo upravno vijeće da nastavimo s mjerom od 4.000 kuna još 4 mjeseca za posebno ugrožene djelatnosti. Zašto ovo govorim? Govorim zato što smo cjelovitošću naših mjera koja su se sastojala, sad ću bit sasvim precizan, od brige za zdravlje, znači borbu protiv epidemije covid-19 koju su mnogi nastojali dovesti u pitanje, dakle bila je uspješna i još uvijek je uspješna, od skrbi da osiguramo hrvatskom zdravstvenom i socijalnom sustavu i svima drugima dovoljno zaštitne opreme koja je isto bila tema na početku epidemije, i to smo osigurali, dakle nije osigurao neko nevidljiv nego je osigurala vlada i treće, dali smo konkretnu financijsku ekonomsku potporu ne samo onima koji su u državnim i javnim službama, dakle sve plaće, sve mirovine, sve je došlo na vrijeme i nitko nije imao uskratu primanja nego smo razumjeli posebnu situaciju privatnog sektora i omogućili im bilo sredstva za plaće, bilo kreditiranje za premoštavanje ove krize. Zašto to govorim? To govorim jer su to činjenice. I protivim se tezama onih koji nam kreiraju paniku, paniku u ekonomskom i financijskom smislu, kada je vlada pravodobno poduzela mjere da ne dođe do većeg gubitka radnih mjesta i do rasta nezaposlenosti, to je izrazito bitno. A vi ste pravnik i mi smo cijelo ovo vrijeme govorili neovisno o tome što smo našli rješenje kako da odgodimo ovrhe, kazali da se obaveze koje građani preuzimaju, koje pravne osobe preuzimaju, moraju ispunjavati. Dakle, ne može biti nekih otpisa privatno ili preuzetih obveza beskrajno, to jednostavno nije realno. Trebaju se plaćati i računi, trebaju se plaćati i krediti. Ne može država baš sve reći eto velika je globalna kriza i sad više niko ništa ne može plaćati. Mi smo poduzeli aktivnosti, nema ovdje sad ministra Marića jer se rotiramo zbog ovih epidemioloških okvira i prema bankama i ministar Malenica razgovara i sa javnim bilježnicima kako bismo olakšali situaciju za sve one koji se nalaze u zahtjevnijem ili težem položaju nego da su okolnosti normalne. Ali još jednom ponavljam, ne možemo, pa u konačnici to ne bi ni bilo pravedno da zaboravljamo na obaveze koje ljudi privatno preuzimaju, to nije realno. U krizi dati novac za plaću da, zaboraviti sve privatne obaveze to jednostavno nije realno. Ne znam kako vi kao pravnik … [[Govornik se ne razumije]] [[Upadica: Hvala]] po kojem načelu?
Izvolite odgovor.
Poštovani g. Plenkoviću, kada vi docirate, a upravo ste to sada činili hrvatskim građanima koji su primjerice ostali bez posla ili nisu dobili sezonski posao koji su očekivali jer nisu platili dug od 500 ili 600 kuna i zbog toga će se protiv njih voditi ovršni postupak, a istovremeno ste na čelu vlade koja samo u zdravstvu duguje 8 milijardi kuna i pronalazi rješenja za sebe koja ne želi dati hrvatskim građanima onda je to licemjerno. Nisam očekivao od vas takvo licemjerje, od vas sam očekivao konkretne odgovore, nisam ih dobio. Međutim, da ovo ne bude samo kritika, ja ću vam predložiti što bi trebali napraviti. Prvo, u HS trebamo donijeti Zakon o moratoriju na otplatu kredite u trajanju od godinu dana za koje vrijeme se neće obračunavati kamate jer je to dobro za državu, to je dobro za dužnike, a u konačnici nije loše za banke jer u protivnom će nam se opet dogoditi kao prije 10-tak godina da ljudi završavaju na cesti, a banke sa ogromnim nekretninskim fondom kojeg ne mogu unovčiti. To morate napraviti, to je vaša dužnost kao vlade i od vas to očekujem. Drugo što se tiče ovršnih postupaka, 5 mjeseci je prošlo otkada je moratorij uveden, 5 mjeseci. U dan znate kada moratorij na ovrhe prestaje, u dan. I tih 5 mjeseci niste napravili ništa nego g. Malenica razgovara sa javnim bilježnicima. g. Plenkoviću, odgodite moratorij za još 3 mjeseca, iskoristimo 4 mjeseca koji su pred nama da donesemo novi Ovršni zakon da omogućimo otplatu ovog duga bez vođenja ovršnog postupka putem nagodbi [[Upadica: Hvala vam.]] osigurajmo da ne opteretimo sustav i ne otežamo život hrvatskim [[Upadica: Hvala kolega Grbin.]] građanima. Hvala.
Idemo na 32. pitanje poštovana kolegica Ljubica Lukačić postavlja ga ministru rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike Josipu Aladroviću. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine ministre, otpočetka pandemije ja bih rekla i uz Božju pomoć osobito uz jednu pametnu, razboritu, socijalno osjetljivu Vladu kvalitetne mjere Stožera civilne zaštite koje su poštivali i naši građani Hrvatska se uspješno bori sa korona krizom. Početkom rujna ove godine na sjednici Vlade, predsjednik Vlade je najavio nastavak mjera za pomoć gospodarstvu među kojim mjerama su i mjere za očuvanje radnih mjesta. Svi već znamo da su dosadašnje mjere omogućili zadržavanje radnih mjesta, očuvanje likvidnosti, sprječavanje značajnijih povećanja broja nezaposlenih, a za sve to kao što je evo premijer i maloprije rekao izdvojeno 6,3 milijarde kuna. Recite molim vas konkretnije možda malo što je to Vlada učinila za očuvanje radnih mjesta osobito u onim djelatnostima koje su posebno pogođene korona krizom. Hvala.
Izvolite odgovor.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana zastupnice, poštovane zastupnice i zastupnici prije svega zahvaljujem se na ovom pitanju, premijer je u prethodnom izlaganju odnosno prije 2 pitanja odgovorio djelomično na ovo pitanje ali ja ću svejedno ponoviti sve ono što je Vlada učinila kako bi sačuvala radna mjesta i kako bismo zaštitili tržište rada. Prije svega bitno je napomenuti sa političkog i ekonomskog aspekta da su mjere bile vrlo brze, da su bile adekvatne i da su, sada možemo to potvrditi, kada vidimo pokazatelje sa tržišta rada bile i učinkovite. Prve mjere su donešene početkom odnosno sredinom ožujka praktički u roku od 2 tjedna od izbijanja korona krize odnosno od vremena kada smo imali prvog oboljelog u RH. Išli smo sa mjerama za ožujak, travanj i svibanj sa 3.250 odnosno sa 4.000 kuna za preostala 2 mjeseca i to je bilo ono što je u tom trenutku lockdowna, trenutku gospodarske neizvjesnosti očuvalo radna mjesta, a kasnije kroz mjesece pratili smo situaciju cijelo vrijeme smo se konzultirali sa našim socijalnim partnerima, razgovarali i sa Hrvatskom udrugom poslodavaca, Hrvatskom obrtničkom komorom, Hrvatskom gospodarskom komorom i zapravo mjesec za mjesec donosili uvijek u pravilu, dakle još jednom napominjem to sada možemo vidjeti i analitički kvalitetne, konstruktivne i adekvatne mjere. Prije 15-tak dana donijeli smo mjere odnosno Upravno vijeće HZZ-a je donijelo mjere i za ostatak godine odnosno od 1.9. do 31.12. čime želimo omogućiti da očekivanja naših poduzetnika, očekivanja naših zaposlenika i radnika uskladimo sa stvarnim stanjem i pružimo im podršku u jednom relativno dugom za ovakvu situaciju razdoblju. Do sada smo investirali 6,3 milijarde kuna, investirati ćemo još oko 800 miliona kuna za mjere očuvanja radnih mjesta i mjera za mikropoduzetnike i između 400 i 500 miliona kuna za mjere skraćenog radnog vremena. To je jedna zaista izdašna investicija, ali s druge strane čuva naše tržište rada što sada kada vidimo podatke koji na današnji dan, kada ih gledamo na današnji dan imamo oko 14.000 manje nezaposlenih nego u vrhuncu ove krize. Imamo oko 11.000 više zaposlenih, a …/nerazumljivo/… razmak između zaposlenosti i ukupnog broja zaposlenih prošle godine u ovo vrijeme i ovo vrijeme je sve manji. Dakle, moramo apostrofirati tržište rada u ovom trenutku u RH je sigurno, za to su najzaslužnije mjere Vlade, ali isto tako i otpornost naših poduzetnika i sve ono što smo činili u prethodnom razdoblju. Kada postavljate pitanje odnosno kada pitate što smo učinili za sve one skupine društva koje su još više izložene u ovom trenutku, u naše mjere smo uključili i integrativne radionice i zaštitne radionice, sve one koje zapošljavaju i osobe s invaliditetom i zaista ove mjere su kada gledamo konkretne i korektne pokazatelje, pokazale da hrvatska Vlada se znala nositi s ovom krizom, da zna, a to nam daje sigurnost da ćemo se to znati i ubuduće. Hvala vam.
Izvolite očitovanje.
Zahvaljujem gospodine ministre na ovako detaljnom odgovoru i naravno ne mogu, a da posebno ne zahvalim na mjeri koju ste uveli kao što ste i sami rekli za pomoć zaštitnim integrativnim radionicama jer je u njima u ovim trenucima u RH rekla bih najveći broj zaposlenih osoba s invaliditetom, omogućili ste im da ostanu na tržištu rada što je u svakom slučaju za njih rekla bih ne samo korisno nego i jedna cjeloživotna profesionalna rehabilitacija. Hvala vam lijepa.
Sada će zastupnik Domagoj Hajduković uputiti pitanje predsjedniku Vlade Andreju Plenkoviću. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Poštovani gospodine Plenković, vaša prošla vlada ostat će u povijesti poznata po tome što je tek nekoliko ministara doživjelo odnosno preživjelo cijeli mandat. Većina onih koji su otišli, otišli su zbog sumnje u korupciju. Nedavno su njemački mediji pisali o tome kao je Europska komisija predložila da države članice imaju pristup novcu iz Europskih fondova sukladno poštovanju vladavine prava. Politika koju ste mi potvrdili da podržavate upravo u ovoj sabornici. Korupcija je pojava koja ozbiljno narušava vladavinu prava. Tijekom kolovoza njemački mediji su pisali o tome da bi se ovo moglo odnositi i na Hrvatsku. Naime, Die Welt, a nakon toga i Deutsche Welle pišu kako su Češka, Mađarska, Rumunjska, Bugarska, Slovenija i Hrvatska problematične po tom kriteriju. Kako prenose spomenuti mediji izvora iz Europskog vijeća za međunarodne odnose, citiram, korupcija je veliki problem i postoji na svim političkim nivoima, kraj citata, a kažu da uključuje i pravosuđe. Ovo se rečenice naravno, vrlo nelaskave rečenice odnose upravo na Hrvatsku. Također, Hrvatska je na neimpresivnom 63. mjestu indeksa percepcije korupcije. Molio bih vas komentar na ove činjenice, kao i odgovor hoće li građani Hrvatske biti zakinuti za novac EU zbog vaše loše politike.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa g. Hajduković, vidim da vi i g. Grbin nemate običaj govoriti o tome tko je na kojoj dužnosti. Što se tiče vašeg čitanja stranih novina i komentara, to sad nije već prvi put, dakle to je neka ustaljena praksa, netko negdje nešto napiše, jednu rečenicu, jednu polurečenicu, nekakav neimenovani izvor i onda to kod vas izaziva takvu sreću, zadovoljstvo da odmah to postaje glavna tema. Da vam pravo kažem, ne znam, nisam čitao ni taj članak u Die Weltu niti znam tko je o tome govorio, ali ono što znam, znam jako dobro što su pojedine procedure kada je riječ o vladavini prava na razini EU. A znam sigurno bolje od vas i bolje od novinara koji su možda pisali neki članak ili nekog njihovog izvora iz nekog instituta. Ti instituti i i ljudi koji u njima rade, a ni ovi novinari, nisu sjedili na EU vijeću. Nisu pregovarali 5 dana i nisu, siguran sam, kao ja, bili svjesni na koji način ćemo formulirati mehanizam vladavine prava vezan, za što, za trošenje europskih sredstava. A ja jesam. I znam što sam govorio i za što sam se zalagao i ja sam uvjeren, g. Hajduković da ste vi bili tamo, i da ste čuli što sam ja govorio, onda vi ne biste bili sada agitator i propagator jednog članka nekog autora u nekoj stranoj dnevnoj novini. Treba malo više za biti prva violina vanjske politike u ovako okljaštrenom sastavu SDP-a na tu temu. Znali s te vi imati i jačih postava. Dakle, to je prvo. Što se tiče poštivanja vladavine prava, Hrvatska, ali baš po nikome, nikada na bilo koji način, a naročito ne u mandatu mene kao predsjednika Vlade, niti u ovom koji je iza nas niti u ovom koji dolazi, neće doći u neko društvo u kojem biste vi, po vašim kriterijima trebali reći da smo u problemu, to vam ja jamčim. Nevezano od vaše kritike, to je dobro za Hrvatsku, dobro za njen međunarodni položaj i dobro za naš utjecaj. A vidite, uz naš principijelan stav na tu temi, dakle, naš je stav bio jasan cijelo ovo vrijeme, apsolutno poštujemo načelo vladavine prava i za korištenje europskih sredstava, s tim da moramo svi jasno unaprijed znati na što se to odnosi. Vrlo jasno unaprijed znati i to sad znamo. Jer postoje procedura i koja se tiču inicijative komisije, koji se tiču EU parlamenta, neke zemlje te procedure prolaze, mi smo kao predsjedavajuća vijeća ministara vrlo kvalitetno, vrlo detaljno, vrlo nepristrano, vrlo objektivno odradili i te teme i te teme, dakle, bez ikakvoga arbitriranja ili popusta, dapače, a ono što je za nas važno je da smo mi u tim pregovorima, osigurali, kako bi ovi doktori europskih tema iz Mosta rekli, potencijalnih 165 do 170 milijardi eura u naredne 4 odnosno 7 godina. E to je kad se podvuče crta bit. Bit angažmana, utjecaja, lobiranja, razumijevanja i bez ikakvih ni na kraj pameti dealova u nekim hodnicima na koje oni aludiraju, nekakvoj valjda koruptivnoj mreži koja bi trebala reći, dat ćemo 22,5 milijarde eura ili 164 do 170 milijardi kuna, a onda ćete zauzvrat valjda kupiti francuske rafale. Toga smo mi svjedoci u današnjem Hrvatskome saboru, tako da je vaše pitanja nažalost na razini ovih međunarodnih eksperata za europske i globalne teme.
Izvolite odgovor.
Hvala lijepo. Pa predsjedniče Vlade Plenković, ja sam izuzetno ponosan što imamo ovakvog premijera. Pa vama nitko nije ravan. Ni znanstvenici, ni novinari, nitko, pa vi znate više od svih valjda. I dobro, mogu shvatiti da podcjenjujete neke medije, ali Die Welt baš mi je malo čudno što podcjenjujete, tim više što je iz vaše političkog spektra, dakle više naginje konzervativno. I dobro je kada pričate i drago mi je da sam čuo o tome da vi jamčite da nećemo biti zakinuti po ovom kriteriju ni u jednom pitanju jer to ćemo i dalje pratiti. A što se mene osobno tiče i članaka koje čitam, g. Plenković, meni je jako žao što vi ne čitate štampu EU. Ja bih valjda trebao čitati neke HDZ-ove glasnike ili nešto slično da vidim kak ste vi divni i krasni i kako eto znate više i od dr. znanosti i od svih koji se bave europskom politikom, koji se bave javnim financijama, zato što eto, ne znam, dnevno razgovarate sa Charles Michaelom. Pa ne moram to raditi da bih nekih stvari ipak znao, to ćete dozvoliti, g. Plenković. A isto tako, iskoristio bih i citirao bih ponovo taj članak nekog nebitnog novinara i neznalice iz Deutsche Wellea, ali .../nerazumljivo/... ili Die Welta i rekao bih kako je opisao Hrvatsku i vas osobno, g. Plenković. Kaže ovako, citiram, popularne turističke destinacije s Andrejem Plenkovićem, ima pametnog šefa Vlade koji je dobro umrežen u Konzervativnoj europskoj pučkoj stranci, ali iza te fasade postoji i mračna strana, a mračna strana, kraj citata, naravno, ovo je moja interpretacija, mračna strana je ono što upravo možemo doživjeti zbog 63. mjesta na Corruption Perceptions Indexu i ostalim katastrofama u koje nas vodite, predsjedniče Vlade Plenković.
34. pitanje poštovana zastupnica Andreja Marić uputit će ministru zdravstva, Viliju Berošu. Izvolite.
Hvala g. predsjedniče. Budući da nas je zadesila pandemija koronavirusa zbog lockdowna zbrinjavali su se samo hitni bolesnici i oboljeli od COVID-a. vrata zdravstvenih ustanova polako su otvarana, no zdravstvene usluge ne pružaju se još u punoj mjeri jer s jedne strane epidemiološka slika to još ne omogućava, potrebna su testiranja na COVID prije određenih pretraga, hospitalizacija, operacija i slično. S druge pak strane na nalaze se, svjedočili smo kod mnogih bolesnika predugo čekalo pa su odgađani dobiveni termini, a ističem da je i premali broj preventivnih pregleda. Sve je više ljudi koji zbog navedene situacije, dodajmo tome i potres, doživljavaju stres odnosno psihičke smetnje. Zdravstvenih djelatnika, dakle liječnika, medicinskih sestara, bolničara također i spremačica nedostajalo je i prije pandemije, a zbog sveg navedenog sada je situacija glede nedostatka osoblja još izraženija, osobito u ne klinikama. Naime, postojeće osoblje dodatno je angažirano u tzv. izolacijama i COVID odjelima, a mnogi su bili ili jesu u samoizolaciji. Moje pitanje glasi, jeste li gospodine ministre ažurirali stanje u svim zdravstvenim ustanovama u vezi organizacije rada i nadoknade ne obavljenih pretraga odnosno pregleda te također jeste li ažurirali stanje u vezi broja osoblja sustavno sistematizaciji radnih mjesta kako bi se zdravstveni sustav učinio dostupnijim, odnosno hoćete li omogućiti ustanovama koje vam javljaju da im nedostaje osoblja i traži zapošljavanje hitno odobravanje zapošljavanja, prvenstveno zdravstvenih djelatnika bilo određeno ili na neodređeno? Hvala.
Izvolite odgovor.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče HS-a. Poštovana i uvažena zastupnice HS-a. Reći ću vam da ove poteškoće u funkcioniranju zdravstvenog sustava koje ste iznijeli, a koje su u vezi sa globalnom pandemijom nisu specifikum samo hrvatskog zdravstvenog sustava. One su isto tak pogodile sve zdravstvene sustava ne svijetu, međutim nastojali smo se prilagoditi. Spomenuli ste dobro da je u fazi određenog lockdowna u zdravstvenom sustavu potpuno jedan novi način funkcioniranja istog morao postojati zbog mogućnosti ulaska virusa u zdravstvene ustanove što bi imalo nesagledive posljedice kako za bolesnike tako i za liječnike. Upravo zato smo od početka, čak i prije proglašenja opasnosti od epidemije, a potom i same epidemije 11. ožujka slali upute zdravstvenim ustanovama o načinu funkcioniranja. One su bile vrlo jasne, detaljne naravno u najboljoj namjeri da obuhvate sva moguća zbivanja i upravo su ukazivala da je potrebno pružati zdravstvenu pomoć hitnim bolesnicima, onim bolesnicima koji su prioritetni, koji zahtijevaju pružanje neodgodive zdravstvene pomoći, ali isto tako posebno smo naglašavali o onkološkim bolesnicima. Isto tako u fazi otvaranja svjedočimo tome da smo postepeno otvarali zdravstveni sustav i na neki način omogućavali normalno funkcioniranje, ali naravno u okvirima i pod okvirima novog normalnog. Znamo i nadalje da je virus među nama i da je potrebno puno raditi na tome da spriječimo da taj virus uđe u zdravstvene ustanove, upravo zbog toga te trijaže koje su potrebne i koje su vjerujem doprinijele znatno situaciji epidemiološkoj u zdravstvenim ustanovama. Ono što bih se mogao složiti s vama da određeni nacionalni preventivni programi koji su od iznimne važnosti i koji čuvaju zdravlje i živote hrvatskih građana nisu bili provođeni tijekom tog zdravstvenog lockdowna, međutim u lipnju oni su se postepeno počeli aktivirati i provode se. Naravno da smo poslali svim zdravstvenim ustanovama određene upite oko njihovih organizacijskih i kadrovskih problema te nastojimo sagledati tu problematiku i pomoći pri tome. Što se tiče nedostatka broja liječnika i sestara, prema EUROSTAT-u posljednjih godina broj liječnika, pogotovo specijalista po glavi stanovnika raste u RH, međutim od početka svog mandata govorim da je potrebno voditi adekvatnu kadrovsku politiku i voditi brigu o ljudskim resursima. Stoga sam baš ovaj tjedan potpisao novi petogodišnji Plan specijalističkog usavršavanja koji je po prvi puta kao takav usvojen i on će uskoro biti objavljen u Narodnim novinama. Tim novim petogodišnjim Planom specijalističkog usavršavanja planirali smo zaposliti u sljedećih pet godina 5.092 specijalista. To nije kao što je do sada bio slučaj samo lista želja pojedinih županijskih bolnica, domova zdravlja nego smo pokušali napraviti odraz realnih potreba hrvatskog zdravstvenog sustava. Osim liječnika kao što ste spomenuli, problem je i sa sestrama i prošli tjedan sam imao sastanak sa Hrvatskom komorom medicinskih sestara sa njihovim sindikatom i razgovarali smo o aktualnoj problematici. Dogovorili smo se da se osnuje određena radna skupina koja će evaluirati tu problematiku jer smo svjedoci sada u ovom trenutku da produciramo neke kadrove koji nisu potrebni u zdravstvenom sustavu, a s druge strane ne produciramo one koji su potrebni. Prema tome, potrebno je naći na neki način odgovor na sve ove izazove i ja vjerujem da će ova Vlada i moja malenkost na čelu zdravstvenog resora to i učiniti.
Izvolite očitovanje.
… ja naravno u pripremi za ovo pitanje nisam govorila napamet nego se mogu lako provjeriti podaci po različitim bolnicama, zato sam istakla ne klinike. Možete svi provjeriti kakva je situacija, primjerice samo u mojoj bolnici nedostaje na desetine što prvostupnica, što srednjih medicinskih sestara, isto tako liječnika i spremačica i to prema sistematizaciji radnih mjesta koja postoji, a nije ispunjena. Postoje zainteresirane sestre, ali se natječaji ne raspisuju, dakle ne poštuje se sistematizacija radnih mjesta, to je taj problem. Naravno da poštujemo svi situaciju i razumijemo da je COVID zahvatio ne samo Hrvatsku nego i cijeli svijet, ali kažem problem je i prije samog COVID-a. Također bih svakako istakla da meni kao liječnici je jednako stalo i do pacijenata, ali isto tako i do zdravstvenih i ne zdravstvenih djelatnika koji na leđima nose ova zdravstveni sustav. Pozdravljam to što ste rekli da ste evo počeli zapravo prikupljati podatke kakva je situacija po pojedinim bolnicama i svakako vas pozivam da to činite i dalje, da zatražite detaljnu analizu i očitovanje ustanova o broju zaposlenih, o poštivanju spomenute sistematizacije radnih mjesta, da li je bilo kakvih nepravilnosti u zapošljavanju, zašto se u nekim ustanovama svako malo mijenja sistematizacija jer složit ćete se, kao ministar brinete i o dostupnosti zdravstvene zaštite našim sugrađanima, ali isto tako vam moraju biti važni i zdravstveni djelatnici, kako oni rade i kako su zadovoljni. A naravno i jedno i drugo što sam spomenula, ovisi o tome koliko je zaposlenih u pojedinoj zdravstvenoj ustanovi, nije isto jel su klinike ili ne klinike u pitanju, koliki je broj onih ljudi koji pružaju zdravstvene usluge, koliko se posla obavi, koliko stanovnika [[Upadica: Hvala]] gravitira. Hvala.
Idemo na pitanje br. 35. poštovana kolegica Katarina Peović postavlja ga predsjedniku vlade Andreju Plenkoviću, izvolite.
Premijeru Plenkoviću, zanima me kako mislite ostvariti jedan od temeljnih zadaća svojeg 4-godišnjeg plana kojeg ste iznijeli, a to je sigurnost. Rekli ste da želite osigurati sigurna radna mjesta, sigurne plaće, sigurne mirovine. No podsjetit ću vas da ste obećali da radnici Rafinerije Sisak neće dobiti otkaz, da se Rafinerija Sisak neće zatvoriti, kao što znate s 1. listopadom radnici rafinerije, njih 250 dobivaju otkaz. Time se praktički ostvaruje korporativni interes MOL-a i gase se rafinerije u Hrvatskoj bez obzira na ono što smo čuli od ministra Ćorića koji se hvali, dakle time da je 2018. provedeno neka, neko restrukturiranje, a znamo da je tada upravo osigurano da se nafta prevozi u Mađarsku. 300 radnika Crosco-a je već dobilo otkaz. Radnici, 160 njih Meggle-a će dobiti otkaz odlaskom Meggle-a, 280 mljekara koji će izgubiti posao, zatvara se Tvornica duhana u Kanfanaru, niste dali odgovor na pitanje kako ćete to riješiti, zatvorena je šećerana u Virovitici, odlazi dakle Saipem velika firma iz Rijeka, vrhunskih 200 inženjera dobit će otkaz, zatvara se Brodotrogir, a trlja ruke jedan od bogatih investitora Danko Končar koji je ionako želio samo otvoriti luksuznu marinu što će mu se sada omogućiti itd., itd. Pirotehničari su neki dan ovdje štrajkali odnosno upozoravali, njih 70 je dobilo otkaz, još 100-tinjak će ih dobit otkaz. Na sve to kreće i val ovrha. Mene zanima kako mislite osigurati sigurnost radnih mjesta i plaća ako u svakoj situaciji kažete da su to privatne firme, da vi nemate nikakvih utjecaja i da ne možete [[Upadica: Hvala vam]] pomoći radnicima?
Izvolite odgovor.
Hvala lijepa zastupnice Peović. Što se tiče vašega pitanja i niza ovih tvrtki i našega plana o sigurnoj Hrvatskoj i sigurnom radnom mjestu, sigurnom zdravlju hrvatskih građana, sigurnoj mirovini, pa gledajte brojevi govore za sebe, možda niste bili u sabornici kad sam odgovarao jednom od zastupnika maloprije. Još jednom ću to podcrtati, broj osiguranika prije pandemije covid-19, dakle veljača 2020., broj osiguranika 31. kolovoza, dakle nakon sezone koje je imalo otprilike 50%-tni rezultat u odnosu na lanjsku i bio takav da smo imali više osiguranika sada krajem kolovoza nego u veljači. Ako treba prevesti što znači da jedna vlada poput naše kaže da ćemo učiniti poteze bez presedana, ja se ne sjećam da je ijedna vlada iznalazila sredstva iz proračuna da da plaće radnicima u privatnom sektoru na ovaj način, ja se toga ne sjećam, možda je to nekada bilo, ali ja se toga ne sjećam. Razgovarajte sa radnicima, razgovarajte sa poslodavcima, razgovarajte sa obrtnicima, koji bi bili na Zavodu za zapošljavanje vrlo vjerojatno, mnoge bi aktivnosti stale da nije bilo naših mjera. Te mjere su koštale 6,3 milijarde kuna. Kad se u to dodaju i doprinosi to vam je bilo preko 9 milijardi kuna. Tu ne govorimo o raznim oblicima kredita koji su išli kroz HAMAG-BICRO, koji su išli kroz HBOR ili niz drugih mjera koje su se poduzimale da radna mjesta održimo, da ljudi rade, a da one koji su privatnici uzmu zraka i premoste ovu krizu. Dakle, u toj politici, podsjetit ću vas, svi koji rade u državnoj i javnoj službi dobili su plaće na vrijeme i u cijelosti, na vrijeme i u cijelosti, svi koji primaju mirovine dobili su svoje mirovine. Osigurali smo sredstva da se proračun održi i na domaćem tržištu kapitala, pa smo izašli na međunarodno tržište kapitala i dobili, zahvaljujući tome da smo očuvali investicijski kreditni rejting i da imamo reputaciju vlade i zemlje koja zna kojim smjerom voditi ekonomsku i fiskalnu politiku, po najpovoljnijim uvjetima. I još smo išli u aranžmane sa međunarodnim financijskim institucijama i financiranje za ovu godinu osigurano. Osigurano je do te mjere da smo prije nekoliko dana rekli imamo snage za još 800 otprilike milijuna kuna ne bismo li pomogli one sektore koji su posebno ugroženi. Spomenuli ste, čini mi se, Meggle. Koliko je meni poznato, postoje zainteresirane kompanije koje su spremne preuzeti Meggle i zadržati radna mjesta u Osijeku, nekadašnjoj osječkoj mljekari i to je isto bitno. Što se tiče drugih kompanija koje ste spomenuli, mi smo na vladi donijeli zaključak koji se odnosio na sva brodogradilišta, i na 3. Maj jamstvo je dano, i na Uljanik jamstvo je dano i na Brodotrogir nadležno Ministarstvo gospodarstva radi na potrebnim dokumentima kako bi i tamo podržali brodogradnju prema tome neke od vaših teza koje ste ovdje spomenuli, nisu točne a što se tiče INA-e i Siska, o tome je već više puta govorio ministar Čorić. Hvala vam lijepa.
Izvolite, očitovanje.
Baš mi je drago da ste na taj način odgovorili, vrlo dobro sam slušala kada ste spominjali broj radnih mjesta koji je navodno veći nego prije COVID-a, dakle te statističke podatke frizirate ostavite za neke druge prilike, ono što je sasvim neupitna statistika koju ne možete ni na koji način odgovoriti je da se mi nalazimo u skupini zemalja s najnižom zaposlenošću u Europi, da smo na samom vrhu ljestvice po nesigurnim ugovorima o radu, nije nam 14% stanovništva iselilo zbog novih iskustava, da imamo jednu od najnižih plaća u Europi i da osim toga smo se na ljestvici materijalnih pokazatelja siromaštva također našli na samom vrhu. Dat ću vam samo par podataka koje možda ne poznate. Skoro milijun ljudi je u riziku od siromaštva, 53% ne može podmiriti neočekivani financijski izdatak, 7% nema za grijanje, 10% si ne može svaki drugi priuštiti mesni obrok ili neki ekvivalent, svaki četvrti je blokiran, svaki sedmi je iselio. Naravno da sigurnosti nema za radnika Kraša, za radnicu u Meggleu, za brodograditelja u Trogiru ali ima sigurnosti za korporativne moćnike, ima sigurnosti za one koji imaju plaće više od 30 000 kn kojima ćete upravo skinuti porez na dohodak za 6% i onaj koji ima 26 000 dobit će 1500 kn više, naravno da ima sigurnosti za kapital jer ćete skinuti dobiti na kapital koji je najniži, među najnižim u Europi, još ćete ga skinuti. 4 faze vala poreznih reformi su se desile od ministra Marića, nikakve evaluacije nemamo zašto pogodujemo krupnom kapitalu, zašto ne idemo za tim da pogodujemo ljudima koji imaju minimalce.
Hvala vam. Idemo sada na pitanje broj 36, poštovani kolega Nevenko Barbarić postavlja ga ministru vanjskih i europskih poslova Gordanu grliću Radmanu, izvolite.
Zahvaljujem predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre. Cijenim da je interes tj. cilj RH i cjelokupnog hrvatskog naroda, naš opstanak i opstanak i opstanak u BiH-u, to je država i hrvatskog naroda, tu je naš doma, naše svetinje i naša kulturna baština, naša časna povijest. Uvjet ostanka i opstanka jeste ravnopravnost, jeste življenje sloboda po uzoru na demokratski svijet, svakako i kvalitet uvjeta života, optimalan razvoj gospodarstva. Nit smo jednakopravni niti slobodni u pravom smislu te riječi, moramo poraditi na razvoju gospodarstva. Potpuno sam uvjeren da nećemo, ne možemo i ne smijemo odustati i da bez pomoći Vlade RH naš cilj je predaleko da ne kažem, nestvaran. Kao zastupnik u Hrvatskom saboru, imam obvezu lobirati, zagovarati, inicirati i učiniti sve na jačoj gospodarskoj suradnji jer je ona u interesu obiju država, zagovarati značajniju, sadržajniju prekograničnu suradnju i rješavanje pitanja i projekata od interesa za naše sugrađane sa obiju strana granice, treba nam pomoć ne nužno financijska, ovlasti poljoprivrede, turizma jer su to naši gospodarski potencijali, naše razvojne mogućnosti, trebamo učiti o EU fondovima i iskustvima problema demografije, imamo problema kod provođenja Zakona o pravima hrvatskih branitelja, želimo čvršću i jaču suradnju u oblasti kulture, športa, pogotovo obrazovanja. Ne želim reći da se po ovim pitanjima do sada nije radilo, ne dvojim u vašu potporu poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, vi ste u više navrata tijekom godine među Hrvatima u BiH-u, pitanje je možemo li poštovani ministre, očekivati vaše kolege po ovim temama, njihove pomoćnike, [[Upadica predsjednik: Hvala vam.]] državne tajnike, rješavanje ovih pitanja, ovo je sve u duhu Deklaracije o položaju hrvatskog naroda u BiH-u.
Izvolite ministre, odgovor.
… [[Govornik naknadno uključen.]] dame i gospodo. Vi ste zapravo već u pitanju dali i neke odgovore s kojima se slažem, činjenica je da je Hrvatska među prvim državama koja je priznala međunarodno-pravni subjektivitet znači cjelovitost, neovisnost BiH-a i aktivni je zagovaratelj i iskreni, europskog puta BiH-a. Dakako da će nama biti isto tako vrlo drago boriti se za status kandidata u članstvo EU-a međutim to prije svega ovisi isto tako o vlasti, o Vijeću ministara ali i predsjedništvu koje nažalost ne reflektira pravo stanje kada govorimo o Hrvatima i BiH-u budući da je član predsjedništva nije legitiman kad je u pitanju predstavljanje Hrvata u predsjedništvu. Zbog toga se Hrvatska snažno zalaže za promjene Izbornoga zakona kojim će prije svega prethoditi implementacija tzv. slučaja Ljubić, mislim da se određenim sadašnjim izbornim inženjeringom preglasavaju znači glasovi Hrvata, Hrvati moraju osjećati BiH kao svoju domovinu što znači da moraju imati temeljna prava. Svaka rješenja koja su nametnuta a koja ugrožavaju i politički i pravno i gospodarski nacionalni, kulturni i jezični identitet, ne mogu biti prihvatljiva za Hrvate u BiH-u. Prije svega, bezuvjetna podrška Hrvata ne proizlazi samo iz supotpisa Daytonskog sporazuma nego je to i naša ustavna obveza i na tome ćemo snažno raditi prije svega, Hrvatskoj kao članici EU-a, demokratskoj državi koja je prihvatila sve europske vrijednosti, vladavinu prava, ljudska prava je u interesu imati neposredno susjedstvo s kojima će to sve skupa dijeliti. Hrvatska nikada neće ostaviti Hrvate u BiH-u i koristit ćemo sve međunarodne forme, forume na kojima ćemo isticati, zagovarati, razgovarati ćemo sa svim akterima dakako kada je u pitanju interes Hrvata u BiH. Evo, samo vi ste spomenuli i da je predsjednik Vlade bio u Mostaru međutim i svi ministri i svi državni tajnici ja bih mogao isto govoriti da sam bio 4-5 puta ove godine, a prošle godine isto tako, sutra idem u Plehan, samo vam želim reći da smo i jučer upravo u Splitu gdje je predsjednik Vlade ugostio državnog tajnika Svete stolice Pietra Parolina koji je također pokazao zanimanje, interes ali i zabrinutost za položaj općenito katolika u BiH, Hrvata, interesirao se kako isto tako Sveta stolica može pomoći. U BiH imate puno biskupa, imate institucija, imate zgrada, međutim tamo su sive zone. Što će vam sve te institucije ako nema ljudi, ako narod napušta rodni kraj. Dakle, to ne želimo dopustiti, tu demografsku lošu sliku želimo popraviti i za to će se Hrvatska aktivno zalagati. Ove godine ćemo imati isto 25 obljetnicu Daytonskog sporazuma i dat ćemo isto tako svoj doprinos. Kao Ministarstvo vanjskih i europskih poslova novom uredbom predvidjeli smo jednu posebnu ustrojstvenu jedinicu za BiH. Tako da možete vidjeti da smo i tu pokazali zanimanje i političko i pravno i gospodarsko, a vi ste vidjeli da smo u korona virusu također pomogli izdašnom pomoći Hrvate u BiH. Hvala lijepa.
Hvala. Poštovani zastupnik Barbarić.
Zahvaljujem uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Mi smo uistinu zahvalni poštovanom predsjedniku hrvatske Vlade i vama ministre na svemu što činite na putu kompliciranom, složenom putu ostvarenja jednakopravnosti hrvatskog naroda sa ostala dva naroda u BiH. Pravo na izbor svojih predstavnika je minimum ispod kojega ne možemo, različite slobode, jezik, kultura, sloboda vjere, kanal na hrvatskom jeziku, isto je minimum ispod kojega ne možemo. To je jedan proces koji traje ne možemo, nećemo i ne smijemo odustati od toga. Zamolba je isto tako da paralelno radimo na jačoj gospodarskoj suradnji, ona je od interesa za obje države, treba nam čvršći odnos u oblasti kulture i športa, obrazovanja, EU fondovi, projekti posebne prekogranične suradnje, možemo napraviti jedan značajniji iskorak, sve će to doprinijeti kvaliteti u životu Hrvata u BiH. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. 37. pitanje postavit će poštovani zastupnik Zlatko Hasanbegović, ministru znanosti i obrazovanja Radovanu Fuchsu. Izvolite.
Poštovani ministre Fuch kao što vam je poznato, možda i nije pomoćnica vaše predčasnice gospođa Lidija Kralj Algebra 2. lipnja ove godine velikodušno je prihvatila molbu naše ugledne sineastice gospođice Dane Budisavljević, izdala pismenu suglasnost za prikazivanje i tumačenje filma „Dnevnik“ Dijane Budisavljević u osnovnim i srednjim školama. U historiografskom smislu što je jedino relevantno za uvođenje u nastavu povijesti proizveden je osrednji i dosadan klišeizirani i protudokumentarni filmski panflet koji ne da je u protivi s utvrđenim povijesnim činjenicama već da je posebice bizarano i s objavljenim rukopisom Dnevnika Dijane Obexer Budisavljević na kojem se scenaristički parazitiralo u mnoštvu poluistina, laži i besmislica koje bi satima mogao povjesničarski secirati. Tek jedan primjer u filmu je zagrebački nadbiskup Alojzije Stepinac opisan kao kukavica i kolebljivac koji pilatovski pere ruke te ozračen kao citiram filmski dijalog ispovjednik upravitelja Jasenovačkog logora što je parafraza mudrosti Aleksandra Vulina o Stepincu kao ustaškom vikaru. Ministre Fuchs moje pitanje glasi hoćete li i kada poništiti odluku bivše pomoćnice, a ako nećete molim vas da mi odgovorite koji je interes hrvatske države u školsku nastavu presedanski uvoditi klišeizirani protudokumentarni filmski pamflet čiji su protuhrvatski promidžbeni potencijal osim …/nerazumljivo/… prepoznali i financijski dotirali i Vučić, Vulinov državni filmski centar Srbije za neupućene srpski …/nerazumljivo/… Hvala.
Hvala. Ja bih vas molio da imate masku kad govorite. Odgovor poštovanog ministra znanosti i obrazovanja Radovana Fuchsa.
… [[Govornik naknadno uključen.]] te kurikulumi ili kurikuli u nastavnim programima u hrvatskim školama su onaj dio koji propisuje nastavno gradivo. Nigdje u tim kurikulumima, a poglavito se sada razgovaramo o onom iz povijesti nije propisan ovaj dio materijala koji se može koristiti u nastavi u školama. Određeno odobrenje za korištenje drugih materijala jednako tako su propisana da se mogu koristiti ukoliko na njih suglasnost dade Agencija za odgoj i obrazovanje. To u ovom slučaju nije bilo tako i ja ću svakako pogledati i vidjeti što se desilo u ministarstvu za vrijeme pomoćnice ministra gospođe Kralj. Nakon što pogledamo o čemu se radi i kako je procedura tekla ministarstvo će dati svoj stav.
Poštovani zastupnik Hasanbegović, molim vas podignite masku.
Dakle, ja vas u tom kontekstu unaprijed izvješćujem da je krajem listopada u Beogradu najavljena premijera filma Dara iz Jasenovca, gospođa Obuljen vas može izvijestiti o čemu je riječ također obilatost više milijuna eura dotjeranog iz fondova Vučićevog Filmskog centra Srbije već u najavama hvaljenog u istom Vučićevom medijskom agitpropu RTS Sarapin i Pinkovi tko gleda, na kojem je bez imalo moralnih dvojbi i srama nastupala i predstavljala svoj film i gospođica Dana Budisavljević. Za vašu informaciju nakon desetljeća bezuspješnog obilaženja različitih proračunskih kazana Vučićev Filmski centar Srbije smilovao se na kuknjavu hrvatskog redateljskog klasika specijaliziranog kao što stariji znaju za dokumentarno utemeljene filmske spektakle iz hrvatske povijesti Lordana Zafranovića i odlučio odriješiti srpsku proračunsku kesu za njegov film „Djeca s Kozare“ tematski i sadržajno podudaran s „Dnevnikom Diane Budisavljević“ i „Darom iz Jasenovca“. Ministre Fuchs ukoliko ne poništite odluku bivše pomoćnice Kralj nema razloga da dosljedno tekućoj kulturno-prosvjetnoj politici Vlade magistra Andreja Plenkovića, u školski kurikul ne uvrstite i „Daru iz Jasenovca“ i Zafranoviću „Djecu s Kozare“ iz dokumentarno-povijesnih razloga naravno za pismohranu, molim vas da mi odgovorite u pisanom obliku. Hvala.
Hvala lijepa. Ja ću vas zamoliti, stavite masku i nemojte si dodirivati lice. Gledao sam vas, stalno ste si dodirivali lice, to vam je najopasnije za širenje covid-a.
Imam stanovite alergijske probleme na ljude i pojave.
Sljedeće pitanje postavit će poštovani zastupnik Rade Šimičević ministrici kulture i medija poštovanoj Nini Obuljen Koržinek. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovani predsjedniče hrvatske Vlade, ministrice i ministri Vlade RH, kolegice i kolege zastupnici, gledateljice i gledatelji pred malim ekranima sve vas pozdravljam. Upućujem pitanje ministrici kulture i medija Nini Oboljen Koržinek. Danas kada imamo s jedne strane cinike i oportuniste koji negiraju pandemiju koronavirusa, a s druge strane bolesne i umiruće ljude čije obitelji neizmjerno pate, ne možemo reći da je isto sve kao što je bilo prije pandemije koronavirusa. Ništa zapravo više nije isto i svi su slojevi ljudskog društva pogođeni koji ne mogu stvarati i kreirati nove vrijednosti i samo zahvaljujući Vladi RH uspjela su se očuvati radna mjesta. Oni koji trpe su naši umjetnici i kulturni djelatnici koji žive od svojih predstava i umjetničkog stvaralaštva, a koji ne mogu plasirati svojim konzumentima odnosno svojoj publici. Vas ministrice molim da nam kažete koje su mjere donesene u korona krizi za poticanje i ponovno pokretanje kulturnog života kao i proizvodnju i distribuciju i kulturnih i umjetničkih sadržaja? Hvala lijepa.
Poštovana ministrica kulture i medija Nina Obuljen Koržinek.
Hvala vam gospodine zastupniče na vašem pitanju. Istina je sva su područja djelovanja u društvu pogođena ovom koronom krizom, međutim kultura je sigurno jedna od područja koje uz turizam, promet i neke druge usluge najpogođenije jer je obustavom u ožujku kulturnih događanja zapravo došlo do trenutačnog izostanka prihoda za jedan veliki dio umjetnika koji djeluju samostalno, ali i svih onih koji se bave organizacijom i produkcijom kulturnih događanja. Što smo napravili? Ja bih to mogla podijeliti u dvije grupe, jedno su bile mjere koje smo poduzeli u onoj žurnoj situaciji zatvaranja kada smo osigurali fleksibilno trošenje programskih sredstava odlukom Vlade i sredstava Ministarstva kulture i Zaklade „Kultura Nova“ i Hrvatskog audiovizualnog centra. Osigurali smo naknadu komplementarnu mjeru Hrvatskom zavodu za zapošljavanje gdje smo osigurali potpore samostalnim umjetnicima koji su u tim statusima, ali i umjetnicima honorarcima kroz potporu strukovnim udrugama. Pokrenuli smo cijeli niz mjera i za medije od ranijeg otpuštanja sredstava Fonda za pluralizam do jednako tako mjera potpore za samozaposlene novinare. Ono što je važno, relativno brzo smo počeli planirati strategiji izlaska nakon tog neposrednog kriznog trenutka u kojem su sva događanja bila obustavljena i u suradnji i s kolegom Berošem i sa Zavodom za javno zdravstvo i sa Stožerom, bili smo jedna od država koja je prva omogućila ponovno odvijanje kulturnih događanja, posebno se to odnosi na ljetne manifestacije i festivale. Mislim da smo jedina europska država koja ih je uspjela realizirati. Uputili smo sve organizatore da maksimalno angažiraju hrvatske umjetnike, ali smo i pokrenuli značajne programe potpore 35 milijuna za kulturu online, 300 milijuna kuna kredita kao potpore poduzetnicima u kulturnim i kreativnim industrijama za koje 100% jamči država. I isto tako naš projekt Nacionalne potpore poduzetništvu u kulturnim i kreativnim industrijama gdje smo financirali povećane troškove produkcije u ovim okolnostima. Ono na što smo sad fokusirani i to u suradnji sa strukovnim udrugama jest ovisno o razvoju epidemiološke situacije pratiti kako će se u ovim okolnostima moći odvijati kulturna događanja, pratimo što se zbiva i u drugim državama. Imamo osigurana sredstva u Ministarstvu kulture kroz covid fond, a zajedno s predsjednikom vlade i ministrom financija planiramo isto i za slijedeću godinu i brzo ćemo reagirati vrlo ciljanim mjerama koje će ići prema samostalnim umjetnicima u situaciji u kojoj oni neće moći reagirati, realizirati svoje programe, ali isto tako i prema producentima i organizatorima da u ovim izmijenjenim okolnostima uložimo dio sredstava kako bismo smanjili njihove produkcijske troškove i kako bi u tom okolnostima, u tim okolnostima odvijanje kulturnih događanja bilo koliko toliko održivo, o isplativosti nažalost ne možemo govoriti. Zahvaljujem se i na ovom mjestu svim strukovnim udrugama koje su stalno u komunikaciji s nama i sa stožerom i ja se nadam da ćemo i u mjesecima koji su ispred nas osigurati odvijanje kulturnog života. Hvala vam.
Hvala. Poštovani zastupnik Šimičević.
Ministrice, htio bi ovdje problematizirati, evo tu je i ministar, znači bez kulture se ne može. Da li se kazališne predstave mogu izuzeti iz ovog okupljanja odnosno da se njih ne tretira kao pirove i krsticije ili maturalne zabave? Dakle ljudi dolaze u kazalište sa maskama, sjedaju na svoje mjesto, odgledaju predstavu i odu iz kazališta. Dakle, kazalištu bi trebalo dopustiti bar ono sjedenje na svakoj drugoj, eventualno a trećoj sjedalici, al mislim da svaka druga može zadovoljiti i da bi to dalo dodatna krila našim umjetnicima koji su stvarali poprilično tih djela, a ne mogu ih prezentirati svojoj publici. Hvala vam lijepa.
Slijedeće pitanje biti će poštovanog zastupnika Silvana Hrelje, a upućeno ministrici Regionalnog razvoja i Fondova EU, gđi. Nataši Tramišak, izvolite.
Poštovana gđo. ministrice, prije 2.g. HSU sudjelovala je u inicijativi za ugradnju dizala u višekatne stambene zgrade uz financiranje sredstvima iz Fondova EU. U RH prema procjenama živi više od 800 000 osoba starijih od 65.g., više od 500 000 osoba s invaliditetom, a oko 700 000 osoba živi u stambenim zgradama od kojih više od 16 000 ulaza nema ugrađeno dizalo. S obzirom na iznesene podatke i mogućnost da u sklopu operativnog programa koherentnost i kohezija EU, EU sufinancira 85% troškova ugradnje, očekivalo se da nadležne institucije, prvenstveno Ministarstvo regionalnog razvoja i europskih fondova, proizvođači dizala i serviseri prepoznaju interes i potrebu, te reagiraju na vrijeme. Procjenjujemo da zbog nereagiranja i svega ovog stanja u Hrvatskoj 40 do 50 000 ljudi ima veoma ograničeno kretanje odnosno da su zarobljeni u svom stambenom prostoru. HSU i Udruga umirovljenika HP-a, HT-a, radile su ankete gdje oko 10 000, pardon, 20 000 potpisa u upitnicima smo slali bivšoj ministrici Žalac i tražili da odradi svoj posao, ministar Pavić se nije ni oglasio, ali slažem se da novoj ministrici nije uputno govoriti što su radili prethodnici, ali za nas su ovo pokazatelji potrebe građana, naročito starijih, bolesnih, ali i mladih sa djecom. Moje pitanje glasi, postoji li ikakva šansa da se ovaj projekt realizira u financijskom razdoblju [[Upadica: Hvala]] koje je pred nama kao neovisan samostalan projekt u funkciji [[Upadica: Hvala]] mobilnosti građana?
Odgovor poštovane ministrice Tramišak.
Poštovani zastupniče Hrelja, hvala vam na pitanju. Kao što ste i spomenili, pitanje ugradnje dizala u višestambenim zgradama, ali isto tako ja bih ovdje istakla i spomenila i potrebu ugradnje dizala u svim javnim zgradama, treba i gledati u kontekstu pristupačnosti kako osobama s invaliditetom, tako i svim osobama smanjene pokretljivosti. Kao što ste spomenuli, u ovom programskom razdoblju 2014.-2020. propuštene su prilike u programiranju u biti za ovakve mjere i zasebne aktivnosti kako bi se iste moglo prijavljivati kao samostalan projekt. Ono što je napravljeno do 2020.g. u okviru mjera energetske učinkovitosti kako višestambenih tako i provedenih javnih poziva za javne zgrade, postojala je mogućnost upravo u okviru horizontalnih politika EU, a tu prvenstveno govorimo o politikama koje su namijenjeni, znači unapređenju pristupačnosti zgrada i javnih i višestambenih osobama s invaliditetom, postojala je mogućnost kao jedne od aktivnosti ugradnje dizala. Koliko su se te mogućnosti koristile ovisilo je naravno i o samim korisnicama i onim koji su predlagali projekte. Kako bi se više intenzivirale te aktivnosti, informirale korisnike projekata, budućih projekata, zasigurno se na tome treba poraditi od strane Ministarstva regionalnog razvoja. Ono što vam mogu reći za novo višegodišnji financijski okvir, novu perspektivu, da smo na početku izrade strateških programskih dokumenata na nacionalnoj razini u okviru radnih skupina i u okviru uklapanja svih mjera i prioriteta u ciljeve tematske EU razmatramo i ove mjere. Ono što je bitno za spomenuti je da ponovno imamo mogućnost korištenja u politici i ciljevima zelenije Europe, nove pozive, nove mogućnosti za energetsku obnovu i javnih i višestambenih zgrada. Ovo će zasigurno biti stavljeno kao jedna od vrlo bitnih aktivnosti, ne samo kao horizontalne teme nego će biti stavljeno kao mogućnost financiranja istih upravo kako bi ih potakli da više koriste i ovu mogućnost. Dodatno, naravno da ćemo u okviru drugih programa razmatrati kako možemo rješavati ove probleme. Hvala vam.
Poštovani zastupnik Silvano Hrelja.
Da, slažem se ministrice jer preporuka koja je dana članicama EU da umirovljenici, stariji ljudi i teže pokretne osobe trebaju ostati u svojim stanovima što je moguće dulje uz pružanju odgovarajuće neformalne skrbi dakle ovo su prihvatljivi projekti za financiranje s obzirom da osiguravaju praktički normalan život svih tih osoba, a da se ne smještaju u, i ne radi se pritisak na domove. Dakle ono što bih htio zaključno reći, osjećam da smo tek na početku ovog mandata, osjećam na neki način, imam jak dojam da u ovoj Vladi Ministarstvo regionalnog razvoja ima pravu osobu na pravom mjestu bez namjere da vam komplimentiram, ali čini mi se da bi ovo mogla biti treća sreća, jer mi tražimo samo i/i, ne ili/ili, ne ugradnju dizala samo uz obnovu fasada nego i samostalno, prema tome mislim da je svima jasno što tražimo. Hrvatska stranka umirovljenika će na sve raspoložive načine pomoći zainteresiranim partnerima, Udrugama i građanima u potrebi kako bismo svi zajedno potaknuli nadležno Ministarstvo da prepozna velik problem i prihvati vrlo jednostavno rješenje. Ugradnja dizala bi znatno povećala mobilnost građana, posebice starije populacije i osoba s invaliditetom, koji bez dizala zbog svojih godina i zdravstvenog stanja često postaju zatočenici u svoja četiri zida, povećala bi se učinkovitost svih službi, naročito onih koji pomažu starijima, nemoćnima, osobama s invaliditetom, ali i povećala bi se kvaliteta života roditelja sa malom djecom kojima isto nije lako penjati se na četvrti, pet kat bez dizala. Zahvaljujem vam na pristupu i na odgovoru, ali zbog velikog broja zainteresiranih građana molio bih vaš pisani odgovor. Hvala vam lijepa.
Hvala. Sljedeće pitanje postavit će poštovana zastupnica Vesna Bedeković, a bit će usmjereno ministru znanosti i obrazovanja, Radovanu Fuchsu. Izvolite.
Hvala vam lijepa poštovani podpredsjedniče Sabora, moje poštovanje predsjedniku Vlade i svim nazočnim ministricama i ministrima, a vama ministre Fuchs upućujem evo sljedeće pitanje. Naime, prošlo je već desetak dana od početka nastavne godine koja je u kontekstu pandemije Covida-19 po mnogo čemu jedinstvena i po mnogo čemu izazovna, a naravno osnovni cilj je bio vratiti učenike u škole i to je učinjeno, pri čemu su osnovni prioriteti bili prije svega sigurnost i zdravlje svih naših učenica i učenika. Molim vas informaciju u tom kontekstu, dakle kako je trenutno stanje u našim školama i što konkretno Ministarstvo znanosti i obrazovanja poduzima kako bi se osigurali primjereni uvjeti i svakako prilagodba, ja bih rekla na dnevnoj bazi u novo nastalim epidemiološkim uvjetima koji se kao što vidimo mijenjaju iz dana u dan, i jednako tako zanima me imate li informacije o tome kakva je praksa drugih zemalja i kako se ostale zemlje prilagođavaju epidemiološkim uvjetima, ukoliko da onda vas molim da usporedite model koji trenutno koristite i koristimo svi zajedno u hrvatskom odgojno obrazovnom sustavu sa modelima nekih zemalja drugih. Hvala vam lijepa.
Poštovani ministar Radovan Fuchs. Izvolite.
Hvala vam na pitanju uvažena zastupnice Bedeković. Ministarstvo je naravno od samog početka odnosno mandata ove Vlade vrlo intenzivno krenulo u izradu svih dokumenata i priprema kako bi se ova školska godina i nastavna godina, jer školska i nastavna nije isto, školska je kalendarska i počinje 01.09., a nastavna počinje 07., kao i akademska godina na sveučilištima odvijala na što je više moguće na način nekakvih uvriježenih normalnih uvjeta i to nastavom licem u lice. Naravno da uvažavajući sve epidemiološke mjere i trenutačnu situaciju što se tiče zaraze Covidom-19 u Hrvatskoj, morali smo u suradnji sa Zavodom za javno zdravstvo izraditi prvo upute, vrlo detaljno po kojima se trebalo organizirati boravak, kretanje i izvođenje nastave u školama, ali jednako tako i na visoko školskim institucijama, a onda dodatno uz to Ministarstvo je još izradilo preporuke sa čitavim nizom različitih varijanti mogućnosti ne bi li ravnateljima i osnivačima škola kojima se ovom prilikom dozvolite mi još jedanput zahvaljujem na izvrsno obavljenom poslu, omogućilo što lakšu prilagodbu nastavnih procesa u skladu sa osiguravanjem maksimalne sigurnosti djece i zaposlenika koji u tim školama borave. Za sada moram reći da je situacija, kažimo to relativno dobra, jer u ovom trenutku od 27000 razrednih odjela u Republici Hrvatskoj svega 10 odjela prati nastavu online, što je za sada usudio bih se reći jako dobar rezultat i u odnosu na niz zemalja u okruženju, i to od ukupno 2300 škola. Ono što mi naravno i dalje radimo, a to je da cijelo vrijeme pružamo sve moguće potpore i pomoć iz našeg pozivnog centra u Ministarstvu, ali jednako tako i pozivnih centara koji su locirani zbog davanja specifičnih informacija u pojedinim specijaliziranim Agencijama Ministarstva znanosti i obrazovanja, ali i jednako tako i u samom CARNET-u, to se radi na dnevnoj bazi. Na dnevnoj bazi jednako tako pratimo situaciju u svim školama, u kontaktu smo, ja sam osobno održao sastanaka sa svim ravnateljima svih škola u Republici Hrvatskoj online, jednako tako i sa osnivačima, i izradili smo jednu aplikaciju na osnovu koje možemo svaki dan imati uvid u situacije u školama u Republici Hrvatskoj, koliko imamo učenika koji su pozitivni, koliko ih je u samoizolaciji, jednako tako i za nastavno i nenastavno osoblje. Naravno da to radimo u vrlo uskoj suradnji sa HZJZ-om i sa njima smo u dnevnom kontaktu, štoviše, konzultiramo se oko niza pitanja. Kad ste me pitali oko prakse u drugim zemljama, ona je slična i različita rekao bih, naravno da se uvijek stvar svede na to, nastava svih u školi, djelomično u školi i svi kod kuće, mi smo primijenili jedan prilično specifičan pristup a to je dosta fleksibilnu varijantu gdje je Vlada RH odobrila korištenje sva tri pristupa i mi smo čitavu obuku o tome koji će pristup biti primijenjen [[Upadica Reiner: Hvala.]] u školi, spustili na razinu lokalnih stožer. Najsličniji smo Danskoj a sada vidimo da i Svjetska zdravstvena primijenila nešto od naših principa.
Hvala lijepa, poštovana zastupnica Bedeković.
Hvala vam lijepa. Ministre, evo, i sami ste spomenuli i naglasili upute koje ste izdali koje su zapravo se odabrao prilično fleksibilan pristup gdje su detaljno razrađena tri modela A, B i C i smatram to upravo dobrim pristupom jer doista pozorno sam pročitala sve upute, doista je nemoguće propisati jednobrazan model za sve škole u Hrvatskoj i jednoobrazan model za sve naše krajeve upravo stoga što nam se epidemiološka situacija i stanje mijenja iz dana u dan i upravo stoga je dobro da je u suradnji sa osnivačima, u suradnji s ravnateljima, nastavnicima dakle profesorima, omogućen ovaj fleksibilni pristup. Ja ću ponoviti i naglasiti da je naravno prije svega i na prvom mjestu osnovni prioritet sigurnost i zdravlje učenika u školi a svakako je onda tu odgovornost i na dakle samom društvu i na dakle svim segmentima jer mi možemo osigurati sigurnosti i voditi brigu o zdravlju u školi i to činimo, svakako je potrebno razvijati i one segment odgovornosti kad se naši učenici nalaze i druže izvan škole, osobito mislim na učenike srednjoškolce. Spomenuli ste iskustva ostalih zemalja, osobito raduje me da smo slični danskom modelu i da je to upravo ono nešto što ide prema prilagodbi zapravo i fleksibilnosti kako bismo zapravo uključili tu odgojno-obrazovnu komponentu i učenike zapravo učili i razvijali kod njih odgovornost odnosno razvijali kulturu odgovornog ponašanja i prilagodbu novom normalnom u uvjetima pandemije COVID-a 19. Hvala vam lijepa.
Hvala. I zadnje, 41. pitanje postavit će poštovani zastupnik Josip Đakić ministru obrane poštovanom Mariju Banožiću.
Hvala lijepo g. potpredsjedniče Hrvatskog sabora, g. predsjedniče hrvatske Vlade, potpredsjedniče, gospođe i gospodo ministri. Moje pitanje kao što je najavljeno, upućeno će biti g. ministru obrane RH g. Banožiću. OSRH su jedan od glavnih stupova u obrani nam hrvatske domovine, one doprinose međunarodnoj sigurnosti i stabilnosti, pomažu u datim momentima i civilnim institucijama kada to zatreba. Danas vidimo da je globalno strateško okruženje obilježeno iznimno dinamičnim političkim, društvenim, gospodarskim promjenama na koje svi moramo biti spremni i reagirati. Spuštanjem hrvatske zastave u Afganistanu u subotu je službeno obilježen završetak sudjelovanja 12. hrvatskog kontingenta iz misije potpore miru Resolute Support. Kada netko bude analizirao naš doprinos očuvanju i izgradnji mjera u tom ratom napaćenoj zemlji, onda sam uvjeren kako će biti zapisano da je RH i hrvatska vojska dala nemjerljiv doprinos. Hrvatski vojnici su ovom misijom još jednom dokazali kako su dostojni nasljednici hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata. S obzirom na značaj i vrijednost hrvatske vojske odnosno Oružanih snaga, zanima me status izrade novog dugoročnog plana razvoja hrvatske vojske? Koje su njegove temeljne odrednice? Kada će biti izrađen i kada taj dokument možemo očekivati ovdje u Hrvatskom saboru?
Poštovani ministar obrane, Mario Banožić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče Sabora, poštovani saborski zastupniče, zahvaljujem se na interesu koji iskazujete za resor obrane. Spomenuli ste prvo višenamjenske borbene avione o kojima je mnogo bilo riječi posljednjih dana u medijima, načelno ovaj proces je započeo puno, puno prije samim formiranjem međuresornoga povjerenstva koje je složio nekoliko zahtjeva za inicijalnim ponudama i poslao prema 7 zemalja ... [[Govornik se ne razumije.]] držali da bi avioni mogli biti dobri na korist RH. Konkretno, riječ je o novim avionima koji dolaze iz Amerike, F-16, novim avionima koji dolaze iz Švedske Grippen, isto tako polovnim avionima koji su europske proizvodnje ... [[Govornik se ne razumije.]] Italija odnosno Rafal Francuska. I u trećem djelu, polovni avioni F-16 koji su dolazili iz Norveške, Grčke i Izraela. 9.9. međuresorno povjerenstvo je sukladno određenom rasporedu zatraženih ponuda, 4 zemlje su dostavile te ponude, konkretno Amerika i Švedska, odnosno Francuska odnosno Izrael dok Norveška nije mogla zadovoljiti kriterije a Italija i Grčka nisu mogle ispuniti zadane rokove. Samim tim, međuresorno povjerenstvo ušlo je u jedan proces validacije i evaluacije koji će kroz 3 mj. završiti kompletnu priču o principu best and final offer gdje bi se jednostavno pokušalo utvrditi najbolja cijena i najbolji uvjeti pod kojima bi bilo predloženo Vladi za koju zemlju odnosno dobavljača se izjasniti i isto tako, Vlada donijeti odluku pod kojim uvjetima. Svjesni smo toga da avioni trebaju biti čim prije ovdje međutim ovo je jedan proces koji treba biti na korist svima nama za jasnije i kvalitetnije donošenje ... [[Govornik se ne razumije.]] Također, pitanje koje je bilo upućeno na vojno sveučilište, priča koja je započeta još davno prije, koja je definirana Strategijom pitanja nacionalne sigurnosti. Naime, Vojno učilište koje je u ovom trenutku je u razvoju, koje razvija kadrove u Hrvatskoj vojsci, iduće godine slavi 30 godina. Naime, u tih 30 godina mijenjalo je razne oblike, odnosno pokušalo se pratiti što je potrebno HV-u u njenoj obuci i razvoju, ali isto tako, pratiti se ono što se događa oko nas po pitanju sigurnosti, po pitanju obrazovanja, dočasnika, časnika. Vojno sveučilište je priča znači, koja bi pratila sve postojeće pozitivne propise, formiranja sveučilišta, ali isto tako, posebnosti Ministarstva obrane odnosno svih onih zahtjeva koji taj resor traži. Nastavilo bi se dalje razvijati iz Vojnoga učilišta, znači ne bi bilo nekakvih novih financijskih zahvata u proračunu jer su ta sredstava tako i tako osigurana. Znači riječ je o jednoj transformaciji kojom bi zadržali postojeća 3 smjera, vojno upravljanje, vojno inženjerstvo, vojno pomorstvo. To su 3 smjera u kojima razvijamo kvalitetno kadrove u suradnji sa zagrebačkim i splitskim sveučilištem, a u ovom slučaju je to bilo riječ o jedinstvenom sveučilištu i ova 3 smjera koja su već akreditirana kod postojećih sveučilišta, sada bi ponovno prošla proces akreditacije uz pomoć vlastitih kadrova iz, koji su sada trenutno zaposleni u MORH-u odnosno OSRH odnosno Vojnom učilištu, isto tako, ljudi koji će biti aktivirani kao vanjski suradnici. Ovo su samo dva od projekta koja vidimo da neće se moći završiti preko noći, koji će zahtijevati nekoliko godina rada i razvoja, traženja raznih izvora sredstava, pa je tako će oni biti definirani također, u dugoročnom planu razvoja koji bi se trebao donijeti početkom iduće godine ovdje kroz saborsku proceduru na način da će pratiti 10 godina razvoja, s time da će razlika biti bitna u odnosu na prijašnje dugoročan plan razvoja što će on u sebi jasno sadržavati izvore financiranja u odnosu na [[Upadica: Hvala.]] [[Govornik se ne razumije.]] provedbe. Hvala.
Poštovani zastupnik Josip Đakić.
Isključite se. Dobro. Oke. Hvala lijepo. Hvala g. ministre na vašem konkretnom odgovoru sa tendencijom na bitne stvari koje će biti u narednom periodu. Taj dokument sigurno će se sastojati se od onih stvari koje ste nabrojali, a one će služiti u zaštiti suvereniteta teritorijalne cjelovitosti RH, obranu RH i saveznika, što uključuje zaštitu zračnog prostora RH, zaštitu akvatorija, pod nadležnošću RH, obavještajnu djelatnost, protokolarne zadaće, potpore zemalja domaćina savezničkim snagama, traganje i spašavanje, odvraćanje potencijalnog agresora te obranu RH uključujući pozivanje na čl. 5 Sjeveroatlantskog ugovora obranu članica NATO saveza. Vjerujem da ćete snažno, kao i do sada, što ste naznačili, voditi MORH koje, kao što sam rekao, jedan od glavnih stupova obrane RH. Hvala vam lijepo.
Hvala poštovane zastupnice i zastupnici. Poštovani predsjedniče Vlade, poštovani ministri. Aktualno prijepodne je time završeno. Hvala svima koji ste sudjelovali u aktualnom prijepodnevu, ono je završeno - Prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o šumama, prvo čitanje, P.Z. broj 8 Predlagatelj je Vlada RH temeljem Članka 85. Ustava RH i Članka 172. Poslovnika Hrvatskog sabora. Prigodom rasprave o ovoj točki dnevnog reda primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli Odbor za zakonodavstvo, Odbor za poljoprivredu, Odbor za zaštitu okoliša i prirode te Odbor za lokalnu i područnu (regionalnu) samoupravu. Želi li predstavnica predlagatelja dati dodatno obrazloženje? Da, poštovana ministrica poljoprivrede Marija Vučković. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođe zastupnice i gospodo zastupnici Zakonom o šumama uređuje se način korištenja, gospodarenja, upravljanja i raspolaganja šumama i šumskim zemljištem u RH. Sredstva za financiranje ovakvog održivog gospodarenja, upravljanja, korištenja, raspolaganja šumama i šumskim zemljištima u RH između ostalih izvora osiguravaju se i naknadama za općekorisne funkcije šuma. Naknada za općekorisne funkcije šuma prihod je i namjenski izvor sredstava koji se koristi za očuvanje ekološke, ekonomske i socijalne funkcije hrvatskih šuma, za njihovo unapređenje, očuvanja osobito tamo gdje su one najugroženije kakva su područja recimo hrvatskog krša. Pravne i fizičke osobe koji su obveznice ove plaćanja naknada za općekorisne funkcije šuma jesu oni čiji godišnji prihod odnosno primitak ako se radi o fizičkim osobama iznosi više od 3 milijuna kuna. Prema ukupnom broju tako registriranih poslovnih subjekata koji uključuju pravne i fizičke osobe, a koji su obveznici plaćanja naknade njih je otprilike 5,5% u Hrvatskoj odnosno nešto više od 20.000 u odnosu na 350.000 registriranih pravnih i fizičkih osoba koje obavljaju gospodarsku djelatnost. Naknada po kojoj se utvrđuje obveza u postotku iznosi 0,0265% od ukupnog prihoda odnosno primitka, a struktura po kojoj se isplaćuje odnosno struktura svrhe ove naknade jest 39% za razminiranje, 20% za vatrogasnu djelatnost, 37% za gospodarenje državnim šumama, 12% za gospodarenje privatnim šumama i 1% za znanstveno istraživačku djelatnost. Epidemija korona virusa bila je i jest snažan udar na hrvatsko gospodarstvo. Vlada RH u više navrata donesla je različite pakete mjere kojim je nastojala ojačati otpornost hrvatskog gospodarstva na ovakve udare, prije svega čuvajući zaposlenost i likvidnost, ali i pomažući i u drugim ciljevima hrvatskom gospodarstvu. Između ostalih da bi se ublažile posljedice epidemije korona virusa donesen je i akcijski plan za rasterećenje gospodarstva od neporeznih i parafiskalnih davanja, te je takvim planom predviđena i izmjena Zakona o šumama i to s dvi mjere. Jedna mjera koja se odnosi na smanjenje stope po kojoj se plaća naknada za opće korisne funkcije šuma i druga mjera kojom se povećava utvrđena granica ostvarivanja godišnjih prihoda odnosno primitaka za obveznike ovako utvrđene naknade. Prva mjera odnosi se na smanjenje stope po kojoj se plaća naknada za opće korisne funkcije šuma s 0,0265% na 0,024% odnosno za 10%, te se prema prošle godine ostvarenom ukupnom prihodu, namjenskom prihodu ostvarenom iz ove naknade od 206 milijuna kuna utvrđuje i projicira rasterećenje hrvatskog gospodarstva u iznosu od 19 milijuna kuna. Druga mjera predviđa povećanje granice ostvarenih prihoda odnosno primitaka za utvrđivanje obveznika ove naknade s 3 milijuna kuna na 7,5 milijuna kuna, te se predviđa ušteda za hrvatsko gospodarstvo od 14 milijuna kuna. Na ovaj način provodi se akcijski plan rasterećenja gospodarstva, te se izmjenama zakona i šumama, Zakona o šumama predviđa ukupno smanjenje opterećenja hrvatskog gospodarstva za 33 milijuna kuna. Vjerujem da nitko ne dvoji kako treba pomoći ne samo pogođenim sektorima nego svima koji se bave poslovnom aktivnošću, te se nadam da će naši zastupnici podržati ovakve izmjene koje pomažu hrvatskim poduzetnicima da kroz izazovno vrijeme rasterete svoje poslovanje, te svojom poslovnom aktivnošću pridonesu boljitku sviju nas. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa. Ostanite gđo. ministar ovdje, imamo nekoliko replika, prva je poštovane zastupnice Zmajić, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS, poštovani kolege i kolegice, poštovana ministrice. Ovim izmjenama Zakona o šumama i preložnim mjerama pruža se velika pomoć gospodarstvu, ali mene zanima iz čega će se osigurati nova financijska sredstva za očuvanje opće korisnih funkcija šuma jer sada naknadu koja je namjenska plaća oko 5,5% poslovnih subjekata, a ovim izmjenama zakona plaćalo bi oko 2,7%?
Odgovor poštovane ministrice.
Hvala lijepo uvažena zastupnice na postavljenom pitanju. Dakle, kao što sam rekla, opće korisne funkcije šuma jesu one koje se odnose na očuvanje ekoloških, ekonomskih i socijalnih nemjerljivih vrijednosti Hrvatskih šuma koje čine gotovo 45% hrvatskog teritorija. U okviru Fonda za oporavak Ministarstvo poljoprivrede je prijavilo različite programe i projekte koji se odnose upravo na ispunjavanje ciljeva Zelenog plana kojeg je komisija objavila kao komunikaciju u studenom 2019.g. i koja se dalje razrađuje između ostalog i kroz dvije strategije, strategiju „bioraznolikosti“ i strategiju od „od polja do stola“ . Ono što smo mi prijavili i mislimo da je potpuno u skladu sa smjernicama Fonda za korištenje i Fonda za oporavak jesu programi i projekti koji se odnose na razminiranje u vrijednosti od 3 milijarde kuna, programi koji se odnose na gospodarenje državnim [[Upadica: Hvala]] šumama u vrijednosti od 362 milijuna kuna, privatne šume 112 [[Upadica: Hvala]] Zelena Dalmacija bez požara 75.
Slijedeća replika poštovane zastupnice Vesne Vučimilović, izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče sabora. Poštovana ministrice, moje pitanje je na tragu ovoga što je postavila i kolegica, mene konkretno zanima, znači ovaj dio koji se odnosi na razminiravanje jer svjedočili smo prošli tjedan ovdje i protestu na Markovom trgu pirotehničara, sad ste odgovorili da ste aplicirali, ali kada se ta sredstva mogu očekivati? Znači, znamo svi da taj postupak ipak neko vrijeme traje. Ova naknada se, tu ta nekakva dinamika, uplata, da li će tu doći do poremećaja i kada ta sredstva možemo očekivati? Zahvaljujem.
Poštovana ministrica Vučković.
Ne očekujemo da će ova ušteda od 33 milijuna kuna poremetiti postotak razminiranja koji se ne financira samo iz naknade za opće korisne funkcije šuma nego iz mnogih drugih programa i projekata. Između ostalog mi imamo razminiranje poljoprivrednog zemljišta iz operacije 5.2.1. programa ruralnog razvoja. Nismo još aplicirali pošto nismo, pošto smo svi, još svi na razini u EU smjernica prikupljanja projektnih ideja i prijedloga, al kao što sam rekla Ministarstvo poljoprivrede u okviru prikupljanja prijedloga ovo dalo kao ovaj prijedlog koji iznosi otprilike 3 milijarde kuna, dalo nadležnom resornom, resornom ministarstvu.
Slijedeća replika je poštovane, o, izvolite nisam.
Samo kratko, dakle Fond za oporavak će se iskoristiti brzo, predviđeno vrijeme korištenja je 3 g. i to u prvo vrijeme 70%, posljednje godine 30% iz pričuva.
Hvala lijepo. Slijedeća replika je poštovane zastupnice Romane Nikolić.
Hvala potpredsjedniče Sabora, poštovana ministrice. Kao nova mjera za pomoć gospodarstvu uslijed pandemije korona virusa, predlažete normativno uređenje odredbi Zakona o šumama u djelu koji se odnosi na naknadu za korištenje OKFŠ-a i to kroz dvije mjere, na povećanje granice za utvrđivanje obveza nastanka plaćanja naknade i smanjenje stope za obračun naknade međutim kojim instrumentima, kojim poticajima kao i kako i kada nastojite održati funkcionalnost šuma ako se smanji stopa za obračun naknade OKFŠ-a, konkretno održivost vatrogasne djelatnosti i djelatnost za razminiranje budući da je iz Europskoga zelenoga plana, Green deal, proizlazi nužnost za poboljšanjem kvalitete i kvantitete postojećih šumskih površina te potreba za povećanima ulaganjima uopće korisne funkcije šuma što je suprotno od onoga što će uslijediti kao posljedica ovih izmjena zakona? Ja se ispričavam ali ova maska me ubija. Hvala.
Poštovana ministrica Vučković.
Evo, ja se nadam da sam vas dobro razumjela, kao što sam rekla, Ministarstvo poljoprivrede planira značajna sredstva iz Fonda za oporavak upotrijebiti upravo za one funkcije koje se financiraju iz OKFŠ-a međutim pored toga Ministarstvo poljoprivrede i Hrvatske šume rade na velikom vrijednom hrvatskom projektu Natura Vita vrijednom 350 milijuna kuna, Ministarstvo poljoprivrede već programira naravno nacionalni strateški plan za korištenje budućih redovnih sredstava višegodišnjih financijskih okvira te planira značajno veća sredstva utrošiti na dosadašnje operacije iz mjera 4 i mjera 8 programa ruralnog razvoja a koje se odnose na konverziju degradiranih šuma na unapređenje uvjeta radi drvoprerađivačke i na unaprjeđenje šumske infrastrukture. Prilično, sa priličnom sigurnošću, uvjerena sam da ovo rasterećenje gospodarstva je puno značajnije za same gospodarstvenike nego što će nanijeti štetu OKFŠ-a a prijave koje smo podnijeli su višestruko veće.
Hvala. Slijedeća replika je poštovanog zastupnika Mire Bulja.
Hvala lijepo. Bilokoje mjere koje se donose a da pomažu našemu gospodarstvu, u biti bespotrebne naknade koje imamo u ovome slučaju se ona smanjuje je teret za gospodarstvo međutim kad govorimo o šumama, onda moramo govoriti kao ... [[Govornik se ne razumije.]] puno širi zakon, o zaštiti a prije svega gospodarskom korištenju šuma, naravno, rekao sam na početku, podržavam smanjenje naknada i povećanje primitka ovih koji će biti, znači više će gospodarstvenika, fizičkih i pravnih osoba biti uključeno međutim kad će se napokon zaustaviti izvoz napih gospodarskih vrlo bitnih a to su šume, gospodarskog resursa, da se na domaćem tržištu stvara dodatna vrijednost a ne da iseljavaju ljudi zajedno sa našim balvanima u Italiju. O tome ću više govoriti u ime kluba ali evo vas pitam šta poduzimate po tome pitanju da se pokrene domaća drvoprerađivačka industrija?
Hvala. Poštovana ministrica Vučković.
Hvala lijepa, poštovani zastupniče Bulj. U prvih 6 mj. 2020. g. kao što svi znamo stopa pada BDP-a iznosila je otprilike 15,1% međutim stopa pada koja se odnosila na djelatnost poljoprivrede, ribarstva i šumarstva iznosila je 2,9% pri tome, poljoprivreda gotovo nije pala, ribarstvo je nešto raslo, a najveće posljedice u ovih 2,9% imalo je šumarstvo no priznat ćemo svi, prilično smo se dobro zahvaljujući prije svega hrvatskim poljoprivrednicima, ribarima i šumarima, prilično smo se svi dobro održali. Dakle, također želim reći da je pad u sektoru drvo-prerađivačke i industrije namještaja iznosio u prvih 6 mj. 15 otprilike posto, međutim, u prvih 5, oprostite, međutim u 6. mj. taj pad se smanjio na 10% pri čemu je takvo smanjenje uzrokovalo i bilo uvjetovano rastom u proizvodnji namještaja, dakle one djelatnosti koje stvara najvišu dodanu vrijednost ... [[Govornik se ne razumije.]] za preko 30%. Hvala.
Hvala vam lijepa. Time smo završili sa replikama, kolega Bauk je dignuo povredu Poslovnika, čime je povrijeđen Poslovnik?
G. potpredsjedniče, povrijeđen je čl. 293. a Poslovnika jer je navedeno da u ime kluba HSLS-a i Reformista govore g. Klasić i g. Hrebak a oni imaju pravo na jednu osobu u dvorani. Pa kako se mi ne možemo razmjenjivat kod replika, ne mogu se ni oni razmjenjivat kod rasprave u ime kluba pa bi molio da se ti ispravi. Zahvaljujem.
Mogu, možete si i vi dijeliti vrijeme ali ne možete biti prisutni, ne možete prisutni biti. Bez brige. Možete si i vi isto dijeliti vrijeme na dva, dakle nije povrijeđen Poslovnik. A malo ste i pogriješili u članku ali nećemo sad o sitnicama. Žele li izvjestitelji odbora uzeti riječ? Ne. Onda ću otvoriti raspravu s time da samo želim unaprijed reći, svi klubovi su se praktički javili za raspravu i izuzetno veliki broj saborskih zastupnika, predviđam da će ona trajati barem do 8 sati, tako da znate otprilike si rasporediti vrijeme. Pa ćemo krenuti po redu, prvi će govoriti u ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite.
Hvala lijepa. Kolegice i kolege, poštovana ministrice sa svojom suradnicom. U ovome zakonu, u ovim izmjenama zakona, u biti predlaže se Zakon o šumama, smanjenje tereta, naknada našim poduzetnicima, našem gospodarstvu i smatram da je to pravi put. Međutim, samo izmjene ove kao što sam rekao nisu dovoljne što se tiče samog gospodarenja, što se tiče ovoga prijedloga naravno nitko neće da neće podržati tribala bi još i smanjiti davanja i tribala bi povećati ovaj iznose. Po meni, ja bi ovdje govorio o šumama kao resursu, već kad govorimo o ovome zakonu jer je ovdje ministrica, nije nam česta bila prigoda u prošlom mandatu vidjeti ministra poljoprivrede bile su teške ovaj teme i značajne za RH poglavito po pitanju samodostatnosti tako da sam prečesto bio i oštar kad sam govorio o samodostatnosti i premijeru i ministru i prethodnicim, tada su mi davali svakakva imena i da su to moje bile tlapnje, evo ova korona kriza je rekla da tribamo puno ozbiljnije pristupiti poglavito ovome pitanju sad govorimo o ovome dijelu zakona o, o izmjenama Zakona o šumama, a inače o šumama i gospodarenje o šumama jedan resurs uz vode naš Jadran, našu zemlju poljoprivrednu imamo bogatstvo sunca, imamo vjetar sve to mi loše, strašno loše eksploatiramo, poglavito šume, zbog čega šume. Nikako mi nije jasno kako propadaju pilane i mini pilane u Gorskom kotaru npr., može li mi netko objasniti il ministrica ili netko kako mogu propasti dok u isto vrijeme izvozimo taj balvan dobre kvalitete, naše drvo, sirovinu u Italiju, imamo ljude, imamo tradiciju i ti ljudi odlaze u Italiju raditi dodatnu vrijednost u Italiji s našim drvetom, naš čovjek ode tamo s obitelji i to nam se vraća kao dodatna vrijednost u RH, a dobit imaju isključivo samo znači Talijani. Znači, prazni nam se područje i korištenje resursa šumskih je jedno od ključnih pitanja koje moramo zaštiti kao nacionalni resurs, triba Ustavom zaštititi, Ustavom, isto kao što imamo pitke vode koje tribamo Ustavom zaštiti. Isto tako da bi bili samodostatni moramo zaštiti naš i održivi, održivi razvoj, isključivi gospodarski pojas koji je Vlada uvažena ministrice uvijek odbija. Mi da bi zaštiti vi ste spomenuli našega ribara, našeg šumara, našeg poljoprivrednika, a u biti mi ništa nismo zaštitili. Ova izmjena o kojoj govorimo, naravno da će svi prihvatiti. Ja bi volio da je još manji teret osobno, ali ne mogu prihvatiti da mi loše gospodarimo našim šumama. Da naši drvoprerađivači ne mogu zadovoljiti određene kvote da moraju u pilanama doli iz moje Dalmacije, iz moga Sinja, inače i najveći poduzetnik u gradu Sinju je ostala jedna pila koja zapošljava ljude, on da bi došli do kvota, tj. s područja Cetinske krajine, da bi došli do kvota da bi proizvodili proizvode koji su čak i izvozni ne mogu dobiti kvote onda moraju otpuštati ljude, razumijete, oni moraju otpuštati ljude a izvozni je proizvod dok tko zna na koji način se izvoze sirovine tj. naše šume, naš gotovi proizvod. Smatram da bi vi, imate prigodu, ja ću vas podržati isto ono što sam vam predložio i sad sam opet uputio u proceduru što se tiče poljoprivrednoga zemljišta olakšajte podjelu poljoprivrednoga zemljišta našim seljacima. Tako i zaštite naše šume ali olakšajte našim drvoprerađivačima da mogu koristiti šume kao dodatnu vrijednost gdje se stvara nova radna mjesta, opstanak ljudi il u slavonski hrast ili na području Gorskog kotara njihova šuma il na mome području odakle ja dolazim ta šuma da se koristi. Nego u nas je uvijek velik pritisak na domaće proizvođače, a to je ključ ti nesretni, te štetočine koje su nažalost u ministarstvima to su uvozni lobiji. Isto tako na našemu kršu, provjerite zbog čega, na koji način, to sam vam govorio se na šumskom području kao više ne mogu se držati stoka, šta će se držati doli u kršu nego stoka, pa imaju ljudi problema javljaju mi sa držanjem stoke poglavito goveda na krškom području od strane Hrvatskih šuma jer im Hrvatske šume kao brane da drže stoku. Naravno ovdje je sve, pošto ste vi ministrica poljoprivrede što sam rekao u početku u ime kluba da ono što iđe u smanjenju i poticanju, u smanjenju naknada troškova i isisavanja iz džepa para gospodarstvenica i našim građanima da naravno da ćemo podržati, ali naši resursi se ne koriste u RH poglavito naše šume. Ja bih vas molio jedan komentar, da li vi smatrate da taj nacionalni resurs u našim pilanama pa i mini pilanama koje bi mogle biti održive nažalost nisu održive i konkurentne, dok naš sirovina odlazi u Italiju i treće zemlje gdje je proizvod konkurentan. I meni je nezamislivo da imamo prazan Gorski kotar, a non stop se pila i odvoze kamioni balvane put Italije, tko zna di gone. Znači, ne smijemo dozvoliti da naš nacionalni resurs koji bi triba biti za opstanak ljudi u Gorskom kotaru od rente koja bi se tribala ulagati u lokalnu samoupravu od tih šuma da iđe sve u centralne blagajne i da u biti decentralizirate novac onako kako želite tj. po nekakvim …/nerazumljivo/… što je danas rekao premijer, mi smo dalmatinskim doli dali, u Dalmaciju dali smo u Splitsko-dalmatinsku županiju 60 miliona kuna gospodarstvenicima. Šta ste dali? Pa koliko ste izmuzli iz Dalmacije od turizma …/nerazumljivo/… nemoj nam više davat, nemoj nam uzimati, evo, decentralizirat ćemo tako je najlakše. Ukinite to i nacrtne županije, mislim to je toliko sramotna izjava prema Dalmaciji, tolka sramotna, tako i prema Gorskom kotaru isto ka da Gorski kotar mora njihovi gradonačelnici i načelnici gdje se eksploatacijsko polje šumskoga dobra moraju prositi da bi održavali komunalne ceste pristupne il nakon sniga, nakon toga što kamioni unište njihovu ovaj infrastrukturu prometnu oni moraju prositi novac, ja sam drža i tiskovnu, bio sam s tim ljudima, ljudi moraju prositi novac od države da im dade da mogu obnoviti ceste što im kamionu sataru koji izvoze naše balvane s njihovih područja. Znači to djeluje mi sve nesređeno da u Hrvatskim šumama nije ih uopće briga kako to funkcionira. Tako da bi se trebalo posvetiti tim nacionalnim resursima kao što su šume, ponavljam a imamo i drugih i očekujem da će u ovome mandatu zastupnice i zastupnici biti puno svjesniji odgovornosti nego u proteklom mandatu kada se samo prebrojavala većina i kada je produžena ruka bio Hrvatski sabor hrvatskoj Vladi. Mi moramo biti svjesni da je Hrvatski sabor imenovao hrvatsku Vladu kao i na prijedlog predsjednika Vlade i ministricu i da smo mi oni koji imamo obavezu bili oporba ili bili u većini štititi taj nacionalni resurs. Opet ponavljam Gorski Kotar je prazan. Zbog čega? Zbog čega od te šume ne mogu živjeti, od te sirovine ne mogu živjeti ti ljudi? Zbog čega krš se koči, tj. koči? Daju se poticaji na stoku samo jesu li vidjeli krave ili nisu e sada je to drugo pitanje. Uglavnom ministrica je ispunila obavezu da je sve isplaćeno. Kome je isplaćeno? Poticaji nikada više poticaji, nikada se više nije uvozilo i to baš na krškim područjima. Tako da ministrice područje šuma u Hrvatskoj mora biti područje puno života, puno proizvodnje, dječjega plaća u rodilištima, a ne samo motornih pila bez ljudi. Još malo ste otvorili strancima ovim Zakonom o strancima bez kvota … još dolaziti pilati nam stranci. Čak nećemo imati niti naše domaće ljude koji će pilati jer jeftina radna snaga će vršiti i taj dio fizičkih poslova. Resurs koji imamo primjer u Gorskom Kotaru mora biti resurs opstanka ljudi na tome području, a ne pogodovanje uvozno-izvoznome lobiju i njihovom zarađivanju kroz nekakve kvote i otvaranje firma kao domaće jer u biti one uopće ne egzistiraju, nego izvoze, imaju ogromne dobiti. Znači i lokalne samouprave se mogu potpomoći na tome području. Ne moraju biti ovisne o centralnoj državi i taj resurs šuma pošto je sada ova izmjena zakona mala ali očekujem da ćemo uskoro imati Zakon o šumama koji će biti razvojan za opstanak naših ljudi na ovim područjima. Hvala.
Hvala. Sljedeći će u ime Domovinskog pokreta govoriti poštovana zastupnica Vesna Vučemilović. Izvolite.
Zahvaljujem poštovani potpredsjedniče Sabora. Poštovana ministrice, uvažene kolegice i kolege zastupnici. Svako smanjivanje poreznog, neporeznog opterećenja naših građana i poduzetnika svi mi toplo pozdravljamo. To nije upitno. Stoga ću se ja u svom izlaganju u biti osvrnuti na parafiskalne namete, neporezna davanja od kojih je naknada za korištenje opće korisnih funkcija šuma tek jedan od preko 400 parafiskalnih nameta koje naši poduzetnici i građani plaćaju. Samo da vas podsjetim. Puno me puta ljudi pitaju što su to parafiskalni nameti. Znači, to su, parafiskalni nameti odnosno neporezna davanja objedinjavanja različita davanja koja nisu porezi, nisu prihodi državnog proračuna pa su zato parafiskalni. I u ime tih takvih nameta naši građani i poduzetnici plaćaju milijarde svake godine. Prema dostupnim podacima 2018. godine je uplaćeno gotovo 9 milijardi kuna temeljem tih i takvih parafiskalnih nameta. Ako pogledamo financijske iznose onda neslavno 1. i 2. mjesto nose HRT-e pristojba i naknada za obnovljive izvore energije. O toj naknadi sam već govorila u ovom Visokom domu o apsurdnim situacijama te koliko je ova naknada nepotrebna čak i sa aspekta investitora tako da se neću ponavljati. A HRT-e pristojba je u biti jedan relikt jugokomunističkog nasljeđa koja se plaća ne zato što vi konzumirate uslugu tj. gledate neki od 4 programa, već zato što posjedujete televizor. Naravno, ona bi se trebala onda sukladno tome koristiti u određene svrhe. Ali što i kako se financira temeljem te HRT-e pristojbe neću trošiti riječi jer je ovih 10 minuta ipak premalo. Znači naknada za korištenje općekorisnih funkcija šuma je među 10 najvećih neporeznih davanja koja plaćaju naši poduzetnici. Opet neslavno 1. mjesto drži naknada za poticanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije i milijarde se slijevaju temeljem upravo te naknade. Gdje i kako završavaju to ćemo vidjeti po završetku afere Krš Pađene i potencijalnih drugih afera koje su vezane za vjetroelektrane, a koje očigledno postaju nepresušan izvor medijskih natpisa zbog premijskog modela i prelijevanja novaca naših građana i poduzetnika u privatne džepove. Ja ću vam navesti samo neke od najčudnijih parafiskalnih nameta. Dakle, naknada za provjeru potpunosti dokumentacije u postupku izmjene rješenja o registraciji sredstava za zaštitu bilja, pa onda naknada za ovlaštenje pravnih osoba za ispunjavanje propisanih uvjeta za proizvodnju predmeta opće uporabe. Znači za bilo kakvu proizvodnju. I moj favorit je jedna od najnepotrebnijih u ovo naše digitalno doma naknada za troškove ispisa rezultata i slanje poštom. Sjajno. Naši poduzetnici već godinama ukazuju na probleme koji su vezani znači za te parafiskalne namete i oni smatraju kako je visina definitivno neprimjerena. Oni su mišljenja da za te uplaćene iznose ne dobivaju nikakvu uslugu, pravo ili dobro tako brojni ističu da oni plaćaju članarinu Hrvatskoj gospodarskoj komori a nikada nisu koristili ni jednu njihovu uslugu. Isto tako oni nemaju nikakav utjecaju slučaju kada dolazi do povećanja parafiskalnih nameta, a ovrhe zbog HRT-e pristojbe su toliko česte što najbolje govori o načinu naplate ovih nameta. Uz tehnički pregled vozila, mi plaćamo naknadu za uporabu javnih cesta, u svakoj litri motornoga goriva plaćamo opet naknadu od 80,00 lipa za ceste, 20,00 lipa za autoceste i 20,00 lipa za željeznicu, naravno uz sve to plaćamo još i vožnju autocestom kroz cestarine. Sve u svemu, ni jedna cesta kojom se mi vozimo znači nije besplatna. Osim toga svi mi iz Slavonije plaćamo željeznice u svakoj litri motornog goriva, a nemamo ni jednu izravnu liniju za Zagreb. Hrvatske željeznice izravnom linijom nazivaju liniju gdje imate dva presjedanja i mijenjate nekoliko prijevoznih sredstava. Prema Slavoniji nema niskopodnih vlakova, a na nekim dionicama vlakovi voze 60, pa čak i 20 kilometara na sat. O zapuštenom stanju i izgledu zgrade Glavnog željezničkog kolodvora u Osijeku, reći ću samo da stranac koji nekim čudom zaluta u vlak pa dođe u Osijek, vjerojatno misli da je izašao iz vremeplova kojega je bacio u nekakvu davnu prošlost, a ne iz vlaka. Lista besmislenih nameta je preduga i prepuna apsurdnih situacija, stoga pozdravljamo smanjenje jednog od preko 400-to nameta koji guše naše gospodarstvo i građane, te im svakodnevno stavljaju omču oko vrata kroz ovršne postupke, naravno ostaje pitanje koje je neizbježno, pa zar nam je trebao koronavirus da krenemo smanjivati parafiskalne namete, znači ova Vlada je imala tri i pol godine u kojoj su makroekonomske prilike bile izuzetno povoljne. Osim što je napravljen akcijski plan, nije napravljeno ništa pretjerano značajno, nešto malo je moramo to reći, ali poduzetnici i građani to baš i nisu previše osjetili. Stalno se postavlja pitanje a zašto je ta članarina u Hrvatskoj gospodarskoj komori obavezna, zašto ona nije na dobrovoljnoj osnovi kao što je to u većini zemalja koje mi često ističemo kao primjer. Isto tako tijekom rasprave vezano za Zakon o strancima, dosta se govorilo o digitalnim nomadima, pa se onda isticala Estonija kao jako dobar primjer države koja je to riješila na dobar način, i ja se uistinu slažem da je Estonija država koja može biti pozitivan primjer u brojnim segmentima, pa evo sad ću ga i ja navesti. Znači Estonija ima elektroničko glasovanje na izborima, kod nas je to pak sigurnosno pitanje broj jedan koje nitko pa ni famozni APIS ne može riješiti, Estonija je provela sustavnu digitalizaciju javne uprave, Estonija ima Agenciju, Razvojnu agenciju Enterprise Estonia koja se brine, sad pazite, znači o rastu izvoza, razvoju turizma, brendiranju zemlje i privlačenju stranih investicija. Vrijedni ljudi ti Estonci, pogledajte koliko posla u samo jednoj Agenciji. U Hrvatskoj to radi na desetke različitih institucija od ministarstava, agencija i udruženja. I što je najgore oni to nažalost rade loše jer nas investitori obilaze u širokom luku, a postojeći, poput tvrtke Meggle iz Osijeka, zatvaraju proizvodne pogone i nastavljaju proizvodnju u Kragujevcu i Bihaću. Većina navodi kako je upravo skupa i neučinkovita država jedan od razloga zašto oni odlaze. Taj Enterprise Estonia ima godišnji budžet od 81 milijun EUR-a, to vam je približno 607 milijuna kuna. Zbrojite sad samo godišnji budžet Hrvatske gospodarske komore i Hrvatske turističke zajednice pa ćete vjerojatno dobiti brojku koja značajno premašuje budžet te Enterprise Estonia koja je zadužena za cijeli niz onih aktivnosti. Možda baš zato Hrvatsku zovu uhljebistan, a naši poduzetnici vape za rasterećenjem od poreza i parafiskalnih nameta. Estonija je ušla u Europsku uniju 2004. godine, i tada je ona značajno zaostajala za Republikom Hrvatskom i to u svim područjima. Danas je ona 27.-ma zemlja po konkurentnosti u svijetu, a Hrvatska gleda u leđa, ne samo Estoniji nego brojnim državama članicama Europske unije, i isto tako državama koje nisu članice Europske unije. Kad govorimo o digitalizaciji, Hrvatska ima niz Agencija koje se time bave, Središnji državni ured za razvoj digitalnog društva, sektore u Komori, niz ureda po drugim Ministarstvima i tako dalje, sve to dovodi do nekoordiniranosti investicija, negativnoj selekciji kadrova, angažiranju uvijek istih IT kompanija i nedostatku strategije koje u konačnici dovode do poražavajućih rezultata. Sve dok je tako, digitalizacija javne uprave će biti nemoguća misija, kako za ovu, pa tako i za sve naredne Vlade. Na kraju ću još jednom naglasiti kako u Klubu Domovinskog pokreta se nadamo da je ovo početak temeljite reforme i smanjenja, te ukidanja neporeznih davanja odnosno parafiskalnih nameta. Hvala lijepa.
Hvala. Sljedeći je Klub zastupnika je onaj HSLS i Reformista u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Darko Klasić. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani podpredsjedniče Sabora, uvažene kolegice i kolege, poštovana ministrice. Evo vidim da se svi dosadašnji Klubovi zastupnika u izlaganjima slažu sa poticanjem mjera koje omogućuju rasterećenje i gospodarstva i potiču zapošljavanje u Republici Hrvatskoj, pa tako i mi ćemo podržati ove mjere. Provođenjem ovih predloženih mjera očekujemo pozitivan učinak na poslovanje gospodarskih subjekata i očuvanje djelatnosti. Kroz provedbu ovih mjera očekuje se i rasterećenje poslovnih subjekata u visini oko 19 milijuna kuna kao što smo čuli, a ukida se naknada za opće korisnu funkciju šuma za male i srednje poduzetnike do 7,5 milijuna kuna prihoda, onima velikima taj se namet smanjuje umjereno. To je mjera koju svakako treba pohvaliti u poticanju poduzetništva i gospodarske aktivnosti. Ono što ovaj Zakon treba obuhvatiti i regulirati, a nije, je raspodjela naknade za opće korisnu funkciju šuma, to smo čuli i iz replika gđi. ministrici, izvučen je ozbiljno da se kroz dopune odredbi zakona sredstva prikupljena na ime naknade mogu u slučaju određenih posebnih okolnosti koristiti i u druge prijeko potrebne svrhe, to je u ovom slučaju utjecaj covid-19 kao što smo čuli na gospodarsku djelatnost u RH. Sredstva za naknadu za opće korisnu funkciju šuma predviđene su isključivo za pomaganje i gospodarenje šuma koje nisu dohodovne, npr. u obalnom … [[Govornik se ne razumije]] iz tih sredstava se zapravo održavaju oni putevi za prilaz vatrogasnih vozila i za čišćenje šuma što nam je iznimno bitno u sezoni požara na Jadranu. Bojim se da bi na taj način moglo doći do umanjenja tih sredstava i neodržavanja tih puteva, što može prouzročiti dugoročne posljedice. Time zapravo štitimo naše prirodno bogatstvo. Zato je ova raspodjela upitna jer ovakvim načinom nećemo ostvariti cilj postojanja naknade za opće, opću korisnu funkciju šuma. Zemlja kao mi koja se diči da je pod šumom 49,3% kopnene površine države ili 2 milijuna 759 tisuća hektara šume gdje same šume sa normalnim gospodarenjem ostvaruju 2% prirodnog prirasta kvalitetne drvene građe tj. prevedeno šume same po sebi samo uz racionalno gospodarenje i nadzor sječe mogu ostvarit prihod od 2% godišnje. Evo vidim da se kolegica osvrnula na Estoniju, mi imamo tu isto jednu zapravo suprotnost, unatoč tome što same šume mogu ostvariti 2% prirodnog prirasta godišnje i 2% prihoda, naše šumarstvo i drvna industrija uz potporu države ostvari svega 1,37% BDP-a dok za usporedbu finsko šumarstvo prihoduje 4% BDP-a nacionalnih prihoda iako je njihova drvena građa znatno ne kvalitetnija, kod njih se radi naime o crnogorici i brezi dok mi gospodarimo sa, sa kvalitetnijim hrastom. Svjedoci smo i zadnjih godina velike sječe šuma od Like do Slavonije kao što se vidi iz godišnjeg izvještaja Hrvatskih šuma gdje je povećana sječa tj. iskorištenost drvene zalihe je u 10.g. porasla skoro za 50%. Onda neću spominjat zapravo i problem koncesija koje ima, je upitno kako se gospodari, kolko se zapravo drvene građe posjeklo u odnosu na stvarno stanje i velika hrvatska industrija namještaja uglavnom je ugašena u zadnjih 2 desetljeća, te se proizvodnja namještaja danas u Hrvatskoj svedena uglavnom na obrt ili male i srednje tvrtke. Gospodarenje našom posječenom drvenom masom baziralo se uglavnom na prodaji, izvozu osnovne i drvene i sirove građe poput afričkih država koje u bescjenje prodaju svoja prirodna bogatstva, a uvoze gotove proizvode. Hrvatske šume kao javno poduzeće za gospodarenje šuma i šumskim zemljištem u RH dobile su povjerenje svih nas građana da gospodare našim prirodnim bogatstvom u najboljem interesu građana Hrvatske i to njima trebamo omogućiti kvalitetnijim reguliranim zakonom. U svakom slučaju ovaj zakon u dogledno vrijeme zahtjeva sveobuhvatnu reviziju i izradu nove strategije razvoja šumarstva i drvne industrije u cjelini. Kako su u ovom prijedlogu izmjene zakona promijene napravljene isključivo u smjeru rasterećenja poduzetništva, smatramo to pozitivnim iskorakom u pravom smjeru, ali i predlažemo hitnu reviziju cijelog zakona. Mi ćemo zato ovaj zakon podržati, nadam se i svi ovi ostali, al mislim da se na ovom zakonu treba ozbiljno još poraditi jel ima niz stvari koje nisu dobro regulirane. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub biti će onaj zeleno-lijevog bloka u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Sandra Benčić, izvolite.
Poštovani, hvala vam. Ovim prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o šumama rekla bi da se na jednoj više kozmetičkoj razini rasterećuje dio fizičkih i pravnih osoba koje su do sada plaćale ovaj parafiskalni namet, naknadu za korištenje opće korisnih funkcija šuma jer će poduzetnicima zapravo na razini čitave Hrvatske ostati 33 milijuna kuna, možemo se složiti da to sigurno nije suma koja će spasiti gospodarstvo u korona krizi, ali možemo reć da vjerojatno će u jednom dijelu rasteretiti gospodarstvo. Međutim, predlagač sam navodi da će posljedice donošenja ovog propisa biti između ostalog smanjenje aktivnosti u onim djelatnostima koje su nam krucijalne, a to su djelatnosti razminiranja, vatrogasna djelatnost i djelatnost gospodarenja šumama. Između ostalog za očekivati je mogućnost smanjenja drugih aktivnosti koje su vrlo značajne sa stanovišta zaštite prirode i okoliša, dakle to sam predlagač navodi, kao što su primjerice podizanje novih šuma, sanacija i obnova šuma, očuvanje bioraznolikosti. Inače, to su sve također i naše obaveze koje proizlaze iz Europskog zelenog plana. Predlagač nadalje navodi da će se sredstva nadoknaditi iz drugih izvora pri čemu naznačava potrebu da se mora potruditi da nađe te druge izvore. Danas smo čuli od ministrice da su ti drugi izvori Europski fondovi. Međutim, mi moramo reći ovdje jasno da sredstva iz Europskih fondova bilo da se radi o fondu za oporavak, bilo da se radi o novoj financijskoj perspektivi, nećemo vidjeti u najoptimističnijem slučaju prije početka 2022. jer mi još nismo napravili plan oporavka. Završni plan moramo predati do 4 mjeseca naredne godine, a sada u sredini 10 mjeseca moramo predati Draft Vog tog plana. Dakle dok se on odobri, komisija ima nekoliko mjeseci da ga odobri i dok se onda isprogramira način na koji će se trošiti ta sredstva dok se raspišu natječaji, jako sam optimistična kad kažem početak 2022. Zašto ovo navodim? Zato što tražimo da se u proračunu za 2021.g. jasno vidi kako će se onda proračunskim sredstvima nadoknaditi manjak za vatrogastvo i za razminiranje. Ako ne nadoknadimo to iz proračuna u 2021.g. imat ćemo katastrofičnu situaciju u sektoru razminiranja gdje već sada su ljudi prošli tjedan protestirali ovdje pred saborom, ne dobivaju plaće, smanjena su im davanja, imali smo i prije situacije kada im plaće nisu bile isplaćivane na vrijeme mi si ne možemo dozvoliti da jedna tako važna grupa radnika dođe u krizu i da ih zapravo izgubimo. Isto tako, ono što smo također željeli naglasiti je da nam je potrebna transformacija načina upravljanja i Hrvatskim šumama i gospodarenja šumama općenito, zato ne podržavamo u principu ovakve točkaste izmjene zakona jer nama treba zapravo kompletan zaokret. Tu konkretno mislim na to da se uz Hrvatske šume vežu brojne koruptivne afere bilo da su veze za članove uprave Hrvatskih šuma, da smo imali prijave za prekomjernu sječu, da imamo sumnje na nezakonit izvoz trupaca, krađu drvne građe koju prijavljuju građani itd. te isto tako odnos Hrvatskih šuma prema domaćoj šumarskoj industriji, drvno-prerađivačkom sektoru koji nam sveukupno govori da se tu ne radi dobar posao i da trebamo uspostaviti drugačiji nadzor nad radom Hrvatskih šuma koji će u sebi integrirati i komponentu građanskog i stručnog nadzora. Također ono što smo željeli zapravo pitati u vezi i sa Hrvatskim šumama i gospodarenju šumama, što je konkretno poduzeto i što je napravljeno u Hrvatskim šumama po službenom utvrđenom manjku drvne građe u državnim šumama na Medvednici gdje je u proteklih 10 g. utvrđen manjak od preko 300 000 m3 odnosno neka vrijednost koja se procjenjuje na 100 milijuna kuna? Ovo su podaci koje iznosi kontinuirano u javnosti veteranska udruga dakle udruga branitelja Vidra i njihov Zeleni odred. Oni se isto tako pitaju zašto se još nije postupilo prema nezakonitim radnjama Hrvatskih šuma koje su utvrđene od strane zaposlenika Ministarstva poljoprivrede još 2014. a kada se spominjao manjak od 400 milijuna kuna, sa jasno navedenim podružnicama gdje su ti manjci navedeni. Iz svih ovih navedenih razloga, smatramo da je potrebno da se svi ovdje organiziramo i kao zastupnici ali i da Vlada RH pristane na to da u sklopu implementacije nove nacionalne razvoje strategije ali i plana oporavka, definiramo novi okvir gospodarenja šumama, da unutar njega definiramo ulogu Hrvatskih šuma u gospodarenju šumama ali isto njihovu ulogu u jačanju cirkularne ekonomije i otpornosti domaćeg drvno-prerađivačkog sektora gdje je posebno važno pitanje pitanje preraspodjele dobiti Hrvatskih šuma jer naime Hrvatske šume, nekih 60% dobiti koje ostvare na godišnjoj razini, uplaćuje u državni proračun. Smatramo da bi se namjena tih sredstava trebala unaprijed odrediti i da bi unaprijed trebali ići upravo na ove djelatnosti koje će zapravo doć u rizik sa ovim smanjenjem parafiskalnog nameta. Isto tako, mislimo da je vrijeme da država zapravo riješi pitanje odnosa Hrvatskih šuma sa drvno-prerađivačkim sektorom na način da se zaista garantira ljudima način na koji će dolaziti do drvne građe i posebice njegova predvidivost, koliko količina, u kojem periodu. Ljudi ne mogu koji imaju posebno oni koji imaju srednje i velike tvrtke, ne mogu planirati na 3 mj., na 6 mj. pa niti na godinu dana, dakle potrebna je predvidivost na duži rok da bi zapravo svoju gospodarsku djelatnost mogli planirat i da bi oni radili ono što svi mi od njih očekujemo s jedne strane a to je budu konkurentni na međunarodnom tržištu, ne mogu biti konkurentni na međunarodnom tržištu ako ne znaju da li imaju pristup resursima i po kojoj cijeni. S druge strane kažem, svjesni smo toga da se zapravo neobrađena drvna građana izvozi i da na tome gubimo milijune kuna godišnje. Sve to je zapravo trebalo riješiti kroz ovaj Zakon o šumama gdje smo trebali definirati te nove ciljeve i isto tako to onda uskladiti sa nacionalnom razvojnom strategijom i planom oporavka koji ste već najavili da će se koristiti za financiranje nekih od ovih djelatnosti. Hvala.
Hvala lijepa. Slijedeći je Klub suverenista u ime kojeg će govoriti poštivani zastupnik Hrvoje Zekanović. Nema ga, gubi pravo na govor pa će slijedeće govoriti u ime Kluba zastupnika SDP-a, poštovana zastupnica Martina Grman Kizivat, izvolite.
Zahvaljujem potpredsjedniče, uvaženi ministrice, uvažena pomoćnice ministrice. Početkom godine u prošlom sazivu Sabora, prilikom donošenja Zakona o šumama u raspravama smo ukazivali na pojedine loše odredbe donesenog zakona te nam je drago da ste neke stvari uvidjeli i predlažete da se poslovi obračuna i naplate naknade za korištenje OKFŠ-a vrate pod okrilje Ministarstva poljoprivrede jer taj model suradnje sa FINA-om nije saživio, nije razvijen niti operabilan te da se tako uštede sredstva u državnom proračunu te stvore preduvjeti da se usvoji podzakonski akt temeljem kojeg će se tehnički normirati način obračuna naknade ili elektronička komunikacija s obveznicima radi administrativnog rasterećenja gospodarstva. To niste prihvatili samo zato što je to bio prijedlog SDP-a i nastavili ste suludu politiku vođenja države po kojoj svi prijedlozi SDP-a automatski odbijaju se ne razmišljajući o tome da li su prijedlozi dobri ili ne. U prošloj raspravi pokušali smo senzibilizirati i javnost i saborske zastupnike o ogromnoj važnosti naših šuma i šumskih zemljišta nadajući se da će vladajući ukazati barem malo zdravog razuma te najprije donijeti kvalitetnu strategiju razvoja šumarstva, lovstva i drvne industrije koja bi bila izglasana konsenzusom a nakon toga i dobar zakon koji bi nam svima pomagao da provedemo tu strategiju. To se nažalost nije dogodilo već se i dalje ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o šumama gura populizam a koristi biti neće. dapače, sredstva prikupljena naknadom za OKFŠ-a, strogo su namjenska sredstva iz kojih se financira između ostalog sanja šuma tamo gdje nikada šuma nije bila, sadnja šuma nakon požara, razminiranje šuma, zaštita šuma, vatrogasne djelatnosti i sl. Temeljem odluke Ministarstva zdravstva o proglašenju epidemije bolesti COVID 19 uzrokovane virusom SARS COV 2, o 11. ožujka 2020. g. a u svrhu sprječavanja utjecaja COVID 19 bolesti na gospodarstvo RH, bilo je potrebno provesti određene mjere kojima će se umanjiti negativan utjecaj navedene ugroze na hrvatsko gospodarstvo. U nedostatku drugih rješenja posegnuli ste kroz dopune odredbi Zakona o šumama za sredstvima OKFŠ-a propisujući da se ova strogo namjenska sredstva koriste i u druge prijeko potrebne svrhe te tako omogućili da se ta strogo namjenska sredstva troše kako tko želi po ustaljenom HDZ-ovom principu. Na to smo upozoravali i kod donošenja Zakona o šumama po kojem svi korisnici, osim vatrogasnih zajednica moraju napravit program potrošnje tih sredstava koji mora biti odobren. Sredstva se isplaćuju tek nakon što se utvrdi da su potrošena u skladu sa programom. Vatrogasne zajednice to ne moraju zahvaljujući lobiranju uvaženog predsjednika Vatrogasne zajednice Hrvatske i onda se troši kako tko želi. Zato i zaostajemo u povlačenju novaca iz eu fondova jer za nas je transparentnost nepoznanica i potpuno je nepoželjna u našem okruženju. I sada konačno dolazimo do vrhunca populizma, prva mjera vezuje se uz smanjenje stope po kojoj se obračunava predmetna naknada na način da se ista umanji za nešto manje od ogromnih 10%. Tih ogromnih 10% iznosi 0,0025%, ako to preračunamo u kune dolazimo do podatka da poslovni subjekt koji ima prihod od milijun kuna treba platiti cijelih 25 kuna manje. Zakonom o šumama vi ste propisali da poslovni subjekti koji imaju prihode ispod 3 milijuna kuna neće biti obveznici plaćanja. Sada ovim prijedlogom izmjena i dopuna Zakona o šumama predlažete da se oslobode svi obveznici plaćanja koji imaju prihod manji od 7,5 milijuna kuna. Ovom mjerom poslovni subjekt koji ima prihod 7,5 milijuna kuna umjesto 1.987,50 kuna platit će 1.800 kuna godišnje što je 187,50 kuna manje. Pa zar vi mislite da 187,50 kuna godišnje će spasiti nekoga tko ima prihod od 7,5 milijuna kuna? Sredstva prikupljena naknadom za OKFŠ su strogo namjenska sredstva iz kojih se financira kao što sam rekla sadnja šuma tamo gdje nikad nije bilo, sadnje šume nakon požara, razminiranje šuma, zaštita šuma, vatrogasne djelatnosti i sl. Ovo je čista populistička mjera gdje se pokušava pridobiti političke poene umjesto da se ljudima objasni o čemu se radi. Za nekoga tko ima prihod od milijun kuna nije teško izdvojiti 265 kuna godišnje ako on može otići na izlet u šumu sa svojom djecom ili unucima, napit se vode iz izvora koji je financiran iz ovih sredstava znajući da upravo zahvaljujući ovim sredstvima nema mira tamo gdje se oni igraju. Pogotovo sad u vrijeme pandemije kada se poziva ljude da što više borave na otvorenom kako bi se virus što manje širio kroz populaciju. Zanima nas odakle ćete namaknuti razliku sredstava? Imamo sreće što ove godine nije bilo više požara pa je ostalo nešto sredstva, pa zar ih moramo potrošiti i to ne transparentno kako tko želi? Kao što smo i ranije ukazali, smanjenje od ovih 10% ne odnosi se na poslovne subjekte do 7,5 milijuna kuna, odnosi se na banke, na INA-u koja i onako nije naša, zahvaljujući HDZ-u je mađarska, za razne strane korporacije, teleoperatere koji imaju ogromne prihode i izvlače dobit iz zemlje. Njima tih 10% možda nešto i znači. Navodite kako iz Europskog zelenog plana tzv. Green Deala proizlazi nužnost za poboljšanjem kvalitete i kvantitete postojećih šumskih površina te potreba za povećanjem ulaganja u OKFŠ i da se suprotno od onoga što će uslijediti kao posljedica izmjena zakona te predlažete između ostalog kroz Strateški plan za poljoprivredu osigurati odgovarajuće poticaje ili potpore za šumoposjednike u smislu očuvanja bioraznolikosti i održivog gospodarenja šumama čime će se nadomjestiti i povećati financiranje OKFŠ-a. To ste već trebali napraviti. Za poslovne subjekte od 7,5 milijuna kuna godišnje prihoda iznos od 1.987,50 kuna nije nikakav veliki novac, a za one sa manjim godišnjim prihodima još je i manji te predlažemo da se u duhu Europskog zelenog plana razmotri da se stopa od 0,0265% ostavi ili čak poveća, uz to da se građanima objasni zašto se taj novac koristi te obvezna transparentnost trošenja tih sredstava, uključujući i vatrogasne postrojbe. Sigurni smo da bi to kod građana izazvalo odobrenje. I upravo sada u vrijeme ove pandemije trenutak je za dodatna ulaganja u šume i okoliš i zato još jednom, prestanite svojim politikama pogodovati bankama i krupnom kapitalu. Hvala.
Sljedeći klub zastupnika je onaj HSS-a i HSU-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Željko Lenart. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice, kolegice i kolege. Danas je na stolu izmjena Zakona o šumama koja je toliko minimalna i minorna da možda bolje da o njoj i ne pričamo. No međutim, kada je ovdje takva kakva je, barem će nekome nešto malo se pripomoći u funkcioniranju, iako se ovo može svrstati u toliko male mjere kao što su mikro i nano, tako da ne znam kome će ovo nažalost pomoći. Ljudi koji su bili oslobođeni do 3 milijuna kuna uplaćivati ovu naknadu prilikom ovoga kada pomažemo nekim subjektima, oni neće dobiti nikakvu pomoć. Oni koji su imali 3 milijuna prihoda do sada su plaćali 795 kuna, oni koji imaju 7,5 milijuna kuna do sada su plaćali 1.987 kuna, njihovo smanjenje će biti 187 kuna što jasno vam je na prihod od 7,5 milijuna kuna razinu veličine tvrtke da tih 187 kuna neće nikoga spasiti niti će puno pripomoći u spašavanju radnih mjesta i poslovanja tvrtke. No kad idemo dalje s računicom dolazimo do onih sa 10 miliona koji će na ovaj način uštedjeti 250 kuna, pa oni sa 50 miliona prihoda koji će uštedjeti 1.325 kuna, ali dolazimo i do onih od milijardu, milijardu kuna prihoda ne znam baš koliko puno tvrtki ima u RH, pokušavali smo naći taj podatak no međutim nažalost nismo mogli doći do njega, ali smo recimo došli do podatka da je Zagrebačka banka u 2018. godini imala 4,2 milijarde kuna prihoda pa znači oni će u ovom slučaju uštedjeti 100.000 kuna. Imam opet osjećaj da oni kojima najmanje treba će dobiti najviše, a oni koji se bore za par radnih mjesta u svojoj tvrtci će dobiti skoro ništa ili ništa. No, bolje i ovakav zakon nego onaj prije i zbog toga će ga Klub HSS-a i HSU-a podržati ovakvoga kakav je. No, ja bih se osvrnuo na jednu drugu stvar u Hrvatskim šumama, a to je da u ovoj godini je na aukcijama prodano 2 miliona i 344 tisuće kubnih metara trupaca. Nažalost naš porazni rezultat i brojka je da se sve 0,67% od tih 2 miliona i 344 tisuće kubnih metara trupaca finalizira. Pa zar RH ne bi trebala uložiti značajnija sredstva u razvoj finalizacije drvene mase koju prodajemo bud zašto na europskom tržištu koja završava i u sječki, koju spaljuju neke naša susjedne zemlje i s time smanjuju svoju kvotu CO2 umjesto da to mi radimo. Podsjetimo se da je drvo i obnovljivi izvor energije, ali isto tako Vlada u svojoj velikoj osjetljivosti nije se sjetila hrvatskog naroda tj. onih koji su najviše ugroženi koji se griju na drvnu masu koji sami rade drva u šumi da je cijena drveta u šumi na panju, znači drvo koje treba srušiti prevelika i da je dovedena do te razine da je danas praktički jeftinije se grijati na plin nego na drvnu masu. Pa ja očekujem evo i od Vlade RH, ali i od Ministarstva poljoprivrede da naprave još jednu izmjenu u kojoj će ovim ljudima značajno smanjiti cijenu drveta. Ljudi koji u šumi sami rade drvo su oni koji imaju recimo najmanje koji žele uložiti svoj rad da bi se jeftinije grijali, da bi prezimili zimu i mislim da i oni zaslužuju da im se pomogne u ova teška vremena kada mnogi od njih ostaju i bez posla, kada imaju smanjene plaće zbog pandemije i kada gledaju na svaku lipu kako bi preživjeli. Ono što je druga katastrofa u Hrvatskim šumama, a to je da je javna tajna da u Hrvatskim šumama curi na sve strane, da ako ste pilanar, a trebate više trupaca da to morate platiti ispod stola, da se nažalost sa trupcima trguje na sve moguće načine, pa i sjetimo se primjera ove godine u Podravini kada se kamion sa drvnom sječkom prevrnuo, a onda gle čuda iz tih prikolica su ispali trupci. Ja taj podatak znam već 2 godine da se na taj način trguje sa trupcima, samo nažalost ne možete vi to dokazati i ne možete stati tome na kraj. Tako da pored ovih 2 miliona i 344 tisuće kubnih metara koji su se trgovali postoji još određeni broj kubnih metara koje nismo nikada nigdje vidjeli, a protržili su se na crno. Zato mislim da na krivi način pokušavamo umanjiti efekte pandemije na gospodarstvo pogotovo u ovom drvnom sektoru, smatram da trebamo ulagati u finalizaciju i na taj način poboljšati situaciju, ali i da moramo ograničiti ili smanjiti ili na neki način čak i zabraniti izvoz trupaca iz Hrvatskih šuma u druge zemlje koje na tome ostvaruju značajnu financijsku dobit. Smatram da u Hrvatskoj ima dovoljno znanja, dovoljno kreativnosti, dovoljno dobrih dizajnera koji mogu osmisliti kvalitetan finalni proizvod koji onda može pokrenuti rast hrvatskog BDP-a, a normalno otvoriti i puno radnih mjesta. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Slijedeći Klub zastupnika je onaj IP-a, Pametnog i GLAS-a u ime kojeg će govoriti poštovana zastupnica Dalija Orešković. Izvolite.
Uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice iz obrazloženja predlagatelja proizlazi da je smisao predloženih izmjena Zakona o šumama rasterećenje gospodarstva u cilju lakšeg prevladavanja negativnih posljedica izazvanih smanjenjem gospodarskih aktivnosti zbog pojave pandemije korona virusa. Predložene izmjene s jedne strane smanjuju stopu po kojoj se obračunava naknada za općekorisne funkcije šuma, a s druge strane se poveća granica ukupnog prihoda koja predstavlja kriterij po kojem se određuje tko je uopće dužan ovu naknadu plaćati. Predlagatelj procjenjuje da će učinak predloženih izmjena zakona smanjiti broj gospodarskih subjekata koji su dužni plaćati naknadu za općekorisne funkcije šuma sa postojećih 20.000 približno na 10.000 te da će se time gospodarstvo rasteretiti za približno 33 miliona kuna. Mi pozdravljamo rasterećenje gospodarskih subjekata. No, izneseni prijedlog smatramo nedostatnim. Umjesto predloženih izmjena pozivamo Vladu Republike Hrvatske kao predlagatelja da napravi daljnji iskorak, pa da do drugog čitanja predloži izmjene zakona kojim će se ovaj parafiskalni namet u potpunosti ukinuti. U prilog ovakvom prijedlogu Kluba Stranke s imenom i prezimenom, Pametno i Glas govori čitav niz razloga. Neki od njih nameću se i iz samog obrazloženja predlagatelja. Naime, predlagatelj konstatira kako aktualni Zakon o šumama propisuje da poslove obračuna naplate naknade obavlja financijska agencija u ime Ministarstva poljoprivrede, pa tako nadalje predlagatelj ističe kako će se smanjenjem broja obveznika plaćanja naknade značajno smanjiti i opseg administrativne obrade a da ionako model suradnje s financijskom agencijom još uvijek nije razvijen i operabilan. Iz navedenog predlagatelj zakona smatra kako povodom smanjenja broja obveznika plaćanja naknade više niti ne postoji potreba da poslove obračuna i naplate naknade u ime Ministarstva poljoprivrede obavlja financijska agencija, već to sada može obavljati i samo ministarstvo što će se odraziti i na uštedu sredstava u državnom proračunu. E pa lijepo je vidjeti makar i na ovako malom primjeru da Vlada razmišlja o uštedama na rashodovnoj strani proračuna, pogotovo kada se ušteda odnosi na ukidanje plaćanja nepotrebne administracije. No u ime Kluba Stranke s imenom i prezimenom, Pametno i Glas predlažemo predlagatelju da do drugog čitanja uvede model po kojem će se uštedjeti i više. Predlažemo da se u potpunosti ukine obaveza da bilo koje tijelo, pa tako i Ministarstvo poljoprivrede obavlja administrativne poslove radi utvrđivanja obveznika, radi obračuna i naplate naknade za opće korisne funkcije šuma kao potpuno nepotrebnog parafiskalnog nameta. To je tek jedan u nizu nekoliko stotina ovakvih nameta koji gospodarstvenicima stvaraju nepovoljne uvjete poslovanja i time štetno djeluju i na društvo i na dobrobit građana u cjelini. Pri tome ističemo da naš klub kao i sve tri stranke koje ga čine vrednuju šume kao javno dobro od osobitog značaja i interesa za Republiku Hrvatsku te stoga ističemo da šume zaslužuju bolju i kvalitetniju skrb od one koja se provodi na temelju odredbi aktualnog Zakona o šumama. Pozvat ćemo se pri tome na podatke koje je sam predlagatelj naveo u obrazloženju Prijedloga izmjena i dopuna ovoga zakona. Naime, predlagatelj navodi da ukupan iznos prihoda koji se prikuplja na temelju ovog parafiskalnog nameta iznosi oko 190 milijuna kuna, a iz tog se prihoda između ostaloga financira vatrogasna djelatnost, gospodarenje državnim šumama, gospodarenje privatnim šumama, znanstveno istraživački rad u šumarstvu. Polazeći od važnosti ovih djelatnosti iznos prikupljene naknade ionako nije dostatan da se one obavljaju na primjeren i na zadovoljavajući način. Kao posljedica klimatskih promjena svake godine raste opasnost od izbijanja novih požara, a zbog slabog institucionalnog nadzora i koruptivnih obrazaca ponašanja u državi i društvu općenito, pa tako i u upravama Hrvatskih šuma sve je više očitih devastacija šumskog dobra. Zbog oba ova faktora ekološka uloga šume je ozbiljno ugrožena. Neovisno o obvezama koje proizlaze iz europskog zelenog plana a koje se odnose na poboljšanje kvalitete i kvantitete postojećih šumskih površina te povećavanja ukupnih ulaganja u opće korisne funkcije šuma pozivamo predlagatelja da do drugog čitanja osmisli potpuno drugačije prijedloge izmjena Zakona o šumama. Ugroženost šuma i šumskog dobra koji svakim danom sve više raste ne proizlazi iz smanjenja prihoda koji bi se ubirali s nepotrebnim parafiskalnim nametom, već iz lošeg i koruptivnog upravljanja koji je u našem slučaju pogubniji čak i od posljedica klimatskih promjena. Hrvatske šume razgranata su državna tvrtka sa velikim brojem zaposlenika. Iskustvo pokazuje da se često na upravljačka mjesta postavljaju stranački kadrovi po isteku mandata na nekoj drugoj javnoj dužnosti i to na ona koja nisu na radaru i ne podliježu pravilima o sprječavanju sukoba interesa. O razmjerima političkog utjecaja na zasnivanje radnog odnosa na nižim granama možemo samo naslućivati. Do drugog čitanja Zakona o šumama od resornog Ministarstva poljoprivrede očekujemo da provede detaljnu analizu stanja šumskog dobra u Republici Hrvatskoj te da osmisli i predloži plan kao i prateće programe za povlačenje poticaja ili potpora iz sredstava europskih fondova kojima bi se osigurala sva potrebna sredstva za obavljanje onih zadaća koje su se do sada financirale iz naknade za općekorisne funkcije šuma. Ponavljamo, riječ je o nepotrebnom parafiskalnom nametu te se zalažemo za njegovo ukidanje u potpunosti. Hvala.
Hvala lijepa. Sljedeći Klub zastupnika je onaj HDZ-a u ime kojeg će govoriti poštovani zastupnik Darko Sobota.
… ministrice, drage kolegice i kolege saborski zastupnici. U samom svom obraćanju svima nama ovdje danas o ovom Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o šumama gospođa ministrica je zapravo dala osudim se reći kompletna obrazloženja potreba ovoga Prijedloga zakona o izmjenama Zakona jer kao nova mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije korona virusa predlaže se normativno uređenje odredbi Zakona o šumama ponovno u dijelu koje se odnosi na naknadu za korištenje općekorisnih funkcija šuma i to kroz dvije mjere direktno usredotočene na ovo neporezno davanje. Rečeno je u nekoliko navrata kao prva mjera vezuje se uz smanjenje stope po kojoj se obračunava predmetna naknada na način da se isto umanji za nešto manje od 10% i to sa sadašnjih 0,0265 ma ovu predloženu stopu za obračun u visini 0,024 od ukupnog prihoda ili ukupnih primitaka. Čuli smo razne zapravo komentare, ali svi se slažemo da i ta stopa od 10% je vrlo značajno kad govorimo o jednom rješenju a ono nije malo, u konačnici radi se o 19 milijuna kuna. Druga mjera vezuje se uz oslobođenje plaćanja naknade za pravne i fizičke osobe koje su obveznici plaćanja poreza na dobit te fizičke osobe, obveznike plaćanja poreza na dohodak koje imaju prihod manji od 7,5 milijuna kuna, povećanjem granice ukupnog godišnjeg prihoda i primitaka s dosadašnjih 3 milijuna kuna na novo predloženih 7,5 milijuna kuna, smanjio bi se broj obveznika plaćanja naknade za oko 50% u odnosu na njihov trenutni broj. Dakle, s današnjeg nešto više od oko 20 000 obveznika na otprilike 10 500. Navedenom izmjenom, ukupni prihodi iz naknade za OKFŠ bili bi prosječno smanjeni za oko dodatnih 14 milijuna kuna. Ovdje predloženim mjerama očekuje se pozitivan učinak na poslovanje gospodarskih subjekata te njihovom provedbom doprinos očuvanju gospodarske djelatnosti i likvidnosti a u konačnici očuvanju radnih mjesta gdje će zapravo poduzetništvo dodatno se rasteretiti u davanjima u visini od oko 33 milijuna kuna. Podosta je bilo govora zapravo i o onim usudim se reći, o nekim određenim „negativnim“ efektima posebice na one stavke koje su obuhvaćene zapravo ovom naknadom, svi smo mi osjetljivi kad govorimo o razminiravanju, kad govorimo o vatrogastvu, a sigurno i mi koji živimo u tim krajevima gdje ima šuma, na gospodarenje državnim šumama ali i gospodarenje privatnim šumama. Siguran sam da će i Vlada a posebice i resorno ministarstvo na čelu sa ministricom naći adekvatna rješenja upravo kod pristupnih sredstava u EU-u, što je bilo puno puta evo i danas za govornicom po pitanju ovog prijedloga zakona o izmjenama zakona i rečeno. Dakako da ću i napomenuti malo prije izrečeno pozitivnu zapravo jednu situaciju a to je aktualni Zakon o šumama također propisuje da poslove obračuna i naplate naknade obavlja FINA u ime Ministarstva poljoprivrede, kako će se smanjenjem broja obveznika plaćanja naknade značajno smanjiti i opseg administrativne obrade te da model suradnje sa FINA-om još uvijek nije razvijen i operabilan, ne postoji više potreba da postoji obračun i naplata naknade u ime Ministarstva poljoprivrede obavlja FINA što ga pozdravljamo u ime kluba i to rješenje da ministarstvo zapravo obavlja ovaj posao sam. Slijedom zapravo svega navedenog, a kako bi se isto moglo i ostvariti, pozdravljamo ovaj prijedlog zakona o izmjenama Zakona o šumama i vjerujem da će zapravo naići na jedan veliki zapravo odaziv odnosno jedno veliko odobravanje uopće u hrvatskoj javnosti posebice kad govorimo u segmentu gospodarstva. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa, prelazimo na pojedinačnu raspravu i prva će govoriti poštovana zastupnica Katarina Peović, izvolite.
Dobar dan svima. Evo rasprava o zakonu, o prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o šumama, lijepo se nastavlja na aktualni sat i ono što smo na aktualnom satu iz kluba zeleno-lijevog bloka pokušali naglasiti i uputiti a to je da je svaka porezna reforma koja se donosi u ovoj zemlji donešena u 4 valovima, sad ide peti val porezne reforme uključujući ovaj zakon koji slijedi tu logiku, donesena bez ikakvih procjena učinaka smanjenja poreza i parafiskalnih nameta na našu privredu, bez ikakvih ozbiljnih analiza, znači dosadašnjih poreznih rasterećenja ali i analiza rasterećenja koja se ponovo donose, sve imaju sličnu logiku a to je logika da se uz floskule koje se šire u javnom prostoru o stvaranju pozitivne klime poduzetnicima, može učiniti kolegice i kolege, apsolutno sve, jel'. Ovo neće biti najdramatičniji primjer smanjivanja parafiskalnog nameta, nedostajat će u državnoj blagajni samo 33 milijuna kuna ali je stvarno paradigmatski i stvarno je primjer na kojem možemo vidjeti kako se porezne reforme kod nas rade, kako one funkcioniraju, na koji način one se donose i koliko su one same u sebi potpuno prazne, besmislene i bez ikakvih pozitivnih učinaka na privredu. Nismo došli do ovih rezultata negativnih koje imamo a to je da smo na ljestvici pokazatelja siromaštva na najvišem mjestu samo tako. Došli smo politikama koje se hvataju za te floskule u medijima, u javnom prostoru o tzv. potrebama da se rasterete poduzetnici i da im se stvori da divna klima u kojima će ta posebno zaštićena vrsta puno bolje funkcionirati. Pa ovdje kolegice i kolege se predlaže kao što smo čuli, smanjenje stope po kojoj se obračunava naknada za OKFŠ za 10% i oslobođenje od plaćanja od plaćanje naknada za pravne i fizičke osobe koje su obveznici plaćanja naknade za OKFŠ a čiji prihod je manji od 7,5 milijuna kuna ostvarenih prihoda odnosno primitaka. To znači da se smanjuje broj privrednih subjekata obuhvaćenih ovom naknadom koji su bili obuhvaćeni s prihodom viših od 3 milijuna kuna, model koji je aktivan u svim ovim dosadašnjim poreznim reformama je upravo taj da se smanjuje broj poreznih obveznika koji ulaze u definiciju malih i srednjih poduzetnika i da se njih rasterećuje, bez kažem, ikakvih projekcija. Ukupno očekivani manjak je dakle samo 33 milijuna kuna. Nema projekcija kako će to minimalno rasterećenje, čuli smo o kojim je to ciframa par stotina kuna riječ pomoći poduzetnicima i nema projekcija posljedica i to je ono što je dramatičnije na djelatnosti poput razminiranja, vatrogastva i drugih općekorisnih funkcija šuma. Podsjetit ću vas da u opisu ovoga zakona već stoji da će doći do smanjenja razminiranja uslijed ove mjere, a prošli tjedan smo imali prosvjed pirotehničara koji zbog vrlo nelogičnih planova razminiranja dolaze u situaciju da su desetkovani. Znači 70 pirotehničara, njih ima 500-tinjak to je velika znači stopa je dobilo već otkaz, a stotinjak već je na listi da dobije otkaz. Znači u trenutku u kojem mi nismo razminirali cijelu zemlju i u istinu postoje novci za razminiranje ali su vrlo loše raspoređeni, mi ćemo se dovesti u situaciju na što pirotehničari su nas upozoravali prošli tjedan da će se najprije otkazati dakle njima ugovori o radu da će oni dobiti otkaze, a da će se onda ponovo tražiti pirotehničare jer zemlja nije razminirana i uistinu će biti potrebno da je se razminira. Ali nema u ovom trenutku potrebnih sredstava za razminiranje. Ova mjera će direktno utjecati na još gori status pirotehničara u Hrvatskoj. Zakonom znači nemamo nikakve procjene učinaka ovog propisa na te djelatnosti. Smanjuje se znači samo da bi se naizgled čak poduzetnicima išlo u ruku i to retorički jer je jasno da tako skromna sredstva neće nikome pomoći, a istovremeno znači neke sasvim konkretne mjere koje bi pomogle drvnoj industriji nisu donesene.
Hvala lijepa. Imamo jednu repliku. Možete ostati ovdje. Poštovana zastupnica Vučemilović. Izvolite.
Poštovana zastupnice Peović ja vas moram nadopuniti. Dakle, parafiskalne namete plaćaju i poduzetnici i građani. To nisu nameti koje plaćaju samo poduzetnici. Ovo je samo jedan od 400 različitih parafiskalnih nameta, preko 400. I ako je 2018. gotovo 9 milijardi kuna prikupljeno temeljem parafiskalnih nameta tu vam je omjer bio oko 5 milijardi poduzetnici, oko 4 milijarde građanstvo. Znači, vi imate danas u novinama primjer jedne bake koja ima mirovinu manju od tisuću kuna i plaća HRT-e pristojbu 80 kuna mjesečno. Tražila je da joj se smanji. HRT-e joj nije dozvolio da plaća umanjenu pristojbu od 50 kuna. Tako da još jednom ću ponoviti, ovo je jedan od preko 400 nameta i svako smanjenje parafiskalnih nameta u ovoj državi treba toplo pozdraviti. Hvala.
Poštovana zastupnica Peović.
Ma sasvim je jasno da ne možemo u istu kategoriju stavljati umirovljenike i poduzetnike i nisam bez razloga spomenula poduzetnike. Naime u obrazloženju uvođenja ove promjene Prijedloga zakona o izmjenama Zakona o šumama se navodi da se ova mjera poduzima zbog umanjivanja utjecaja COVID-19 na hrvatsko gospodarstvo i predlaže se smanjenje stope zbog toga da se tako da kažem popularno omogući poduzetnicima da prodišu. Volimo koristiti taj izraz, pa ovdje ga možemo ponovo koristiti. Znači naravno da nitko ne govori o tome da se umirovljenicima da ne bi bilo dobro da se umirovljenicima dignu mirovine i da se smanje porezi na siromašne. Ali ovdje nije to slučaj. Istovremeno mi ne smanjujemo PDV-e koji je regresivni porez, koji jednako pogađa sve odnosno više pogađa siromašne. To bi recimo bila prava mjera.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Mire Bulja. Izvolite.
Hvala lijepo. Ministrice, rekao sam u ime Kluba stav o ovoj maloj izmjeni zakona. Ali evo jedan od nameta se smanjuje. Međutim, činjenica je da kada govorimo o strateškim resursima svakako su šume. Mi moramo od šuma znači imati prije sve demografski opstanak ljudi na tim područjima gdje imamo šume. Do sada smo imali ljudske potencijale. Ja ću uvijek spomenuti Gorski Kotar gdje imamo pilane koje su prazne, imamo ljudske potencijale, imamo šume. Zbog čega i kako u ovome trenutku imamo ljude tj. naše sirovine, balvane, trupce koji se izvoze u Italiju primjera za njima odlaze naši ljudi, stvara se dodatna vrijednost u Italiji, a ostaje prazan Gorski Kotar i Hrvatska? Koja je tu logika? Koja je tu logika? Taj naš nacionalni resurs isto kao pitke vode, isto kao što je energetski potencijali, sunce, vjetar mora služiti da ostanu ljudi na tim područjima, a ne npr. kada imamo vjetroelektrane koje su dobre, ali one bi trebale služiti da imamo obnovljive izvore, da imamo bolje mogućnosti življenja poglavito u nerazvijenim područjima, a ne da nas pljačkaju kroz obnovljive izvore, kroz mjere da nam se pljačka te ljude, da se plaća 5 puta skuplja struja. Kome? Zašto? Zašto Pađene? Zašto podjela poljoprivrednog zemljišta, pa i šumskog zemljišta stočarima dobivaju potpore ljudi koji je doslovno, ministrice jednom sam rekao ne znaju koliko krava … [[ne razumije se]] koliko krava ima sisa. Ne znaju i zbog toga taj naš nacionalni resurs koji imamo moramo ga koristiti primjer u Gorskom Kotaru slavonski hrast nebitno, a imamo potencijal da ljudi ostanu na tome području. Moja prethodnica je spomenula ovdje centar za razminiranje, prošle godine, prošle godine sam vašoj Vladi ministrice, ministru unutarnjih poslova uvjeravao ga da se ne gasi Hrvatski centar za razminiranje, da će dovest do ove situacije koje je dovedeno, niti pišu projekte, niti ostvaruju sredstva iz Europskih fondova, a ljudi koji bi morali razminirati, 3 milijona čini mi se metara kvadratnih naših površina, uglavnom to su šume, šume, naš resurs, to nije napravljeno i šta sad imamo? Imamo problem da naš strateški resurs služi samo uvozno izvoznim lobijima. Ništa drugo, uvozni lobi. A ja očekujem pošto san u Klubu MOST-a i u prošlom mandatu bio da ćemo napokon zaštititi naše nacionalne resurse, vi ste ministrica poljoprivrede i šumarstva, da ćemo zaštiti našega i šumara, ljude koji se bave drvo prerađivačkom industrijom, da ćemo zaštiti našega ribara da ćemo proglasiti IGP. U proteklom mandatu, prošlom sazivu, dva puta smo glasali, ni HDZ, ni SDP nisu prihvatili proglašenje IGP-a. To je naše pravo. Pravo našeg ribara da lovi ribu, a ne obrnuto da naš ribar nema pravo loviti ribu, a talijanski može šta oće. I naravno da će naši ljudi odlazit u Irsku tamo lovit ribu il da će iz Slavonije naš čovjek ić u Irsku saditi kumpire, samo što tamo slabije rađa, a vidite kako je tamo uspješnija Irska. Kako? U nas u Slavoniji kad baciš kumpir on rađa. Kako je moguće nikad više poticaja, kako je moguće ministrice poljoprivrede, a nikad veći uvoz, 3 milijarde kuna uvozima, a od šume, naše šume uz ovaj minorni zakon koji sad spominjemo, minorni kojega treba prihvatiti, ali je minoran, mi apsolutno nemamo ništa od toga. Kako? To je meni neshvatljivo. Pa da mi ne možemo zajedno kolegice i kolege saborski zastupnici misto da slušamo te poslušnike koje smo mi imenovali u vladi da mi ne moremo zajedno zaštititi naše vode, naše šume, naše more. To je naše pravo. Naše poljoprivredno zemljište, 800 000 hektara neobrađenog poljoprivrednoga zemljišta, 800 000 hektara. Župan piše ovome, onaj piše ovome, svak svakoga drži za, neću reći za šta i plešu kozaračko kolo. Lokalna samouprava, župan i vlast i najgore ispada što je seljak, sve u interesu njihovog privatnog džepa. Nacionalni resurs je na nama odgovornost ovdje u saboru ne na njima [[Upadica: Hvala lijepa]] njih nije briga.
Imamo, ostanite kolega Bulj ovdje, u žaru rasprave ovaj imamo ipak jednu repliku poštovanog zastupnika Miletića, izvolite.
Kolega Bulj, pričali ste o nužnosti zaštite građana, ljudi Gorskog kotara. Ja sam neki dan bio, pa cijelo popodne do navečer sa ljudima u Prezidu u Čabru uskoro nećemo imati koga štititi jer neće bit ljudi u Gorskom kotaru. Napisao sam da nam Slovenija hrani djecu, pa neki to nisu možda shvatili kako treba, Slovenija nudi djeci koja žive u Prezidu i stipendije, autobuse, 5 linija dnevno, godišnju kartu od 900 kuna kojom onda djeca mogu ići na, u srednju školu u Ljubljanu na studiranje, a mi smo jednostavno evo zaboravili na ljude Gorskog kotara, na ljude u Prezidu, na ljude koji tamo očekuju našu pomoć, pa nadam se evo da ministrica isto ovo čuje i da ćemo učiniti sve što možemo da se vrati industrija u Gorski kotar, konkretno pričamo naravno o drvetu budući [[Upadica: Hvala]] da je to sve uništeno.
Hvala. Poštovani zastupnik Bulj, nije baš u vezi s temom, ali eto izvolite.
Hvala lijepo. Kolega Miletiću, bio sam u Gorskom kotaru prije 2.g., imao sam tiskovnu konferenciju sa gradonačelnicima s toga područja. Ljudi, toliko je centralizirana država da oni od tih svojih resursa koje imaju apsolutno nemaju ništa, nemaju za mogućnost, siromašne su općine, gradovi, lokalne samouprave, da jednostavno ne mogu obnoviti infrastrukturu prometnu, asfalt, one rupe zakrpit koje im ovi kamioni di se izvoze balvani rade da moraju prosit od vlade, prosit. Znači, od svih tih šuma moralo bi bit dovoljno novca i za obrazovanje i za liječnike i za zdravstvo i da, i da imaju besplatan prijevoz učenici i sve šta je ono potrebno. A ovako vlada ne želi to, ona ne želi da taj novac ostaje od tog šumskog resursa Gorskog kotara da ostaje u Gorskom kotaru jel kako, oni žele ovisne gradonačelnike i načelnike da kleče pred njima, tada sam imao i tiskovnu s tim ljudima i nekako smo se izborili, pa su dobili ti gradovi po 10 milijona kuna za obnovu infrastrukture. Hvala.
Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Marijane Petir, izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] ministrice. Šume i šumska zemljišta dobra su od interesa za RH, to je definirano i Ustavom RH i Zakonom o šumama. Potrebu za zaštitom šuma davno su prepoznali i naši šumari, pa sa poviješću dugom 255.g. potrebno gospodarenje šumama itekako se u Hrvatskoj možemo pohvaliti ne samo na nacionalnoj već i na europskoj i na svjetskoj razini. S druge strane posljedice koje je prouzročila pandemija covid-19 i utjecaj na sveukupnu ekonomiju i gospodarstvo kod nas, ali i u globalnim razmjerima svakim danom izaziva dodatne posljedice i zahtjeve i gospodarstvenicima naravno treba žurno pomoći, smanjiti davanja koja imaju kako bi im se olakšalo poslovanje. S tim ciljem je i predloženo ovo smanjenje stope za obračun naknade za opće korisne funkcije šuma za nešto manje od 10% i oslobađanja od plaćanja naknade za pravne i fizičke osobe sa prihodom manjim od 7,5 milijuna kuna. To će rezultirati rasterećenjem gospodarstvenika, ali i smanjenjem ukupno prikupljenih sredstava naknade za opće korisne funkcije šuma u iznosu od 33 milijuna kuna. Ta sredstva svakako je potrebno nadomjestiti iz drugih izvora jer se u stvari zove naknade za opće korisne funkcije šuma financira gospodarenje u zaštitnim šumama i šumskim zemljištima, izrada i odobrenje šumsko-gospodarskih planova javnih šumoposjednika, troškovi gospodarenja gospodarskim šumama javnih i malih šumoposjednika, razminiranje šuma i šumskog zemljišta, vatrogasna djelatnost i znanstveni i stručni radovi iz područja šumarstva. Do trenutka dok je sa šumama sve u redu, dok nam se ne dogode ledolomi, izumiranje šuma, šumski požari, poplave ili dok nema potrebe za razminiranjem šumskih površina čini mi se da šumu uzimamo zdravo za gotovo. Kada se pojave problemi koji posredno ili neposredno utječu na gospodarstvo, propadanje drvne mase ili izumiranje šumskih vrsta ili koji utječu na nas osobno kao što je onečišćenje zraka, kvaliteta vode za piće, UV zračenje tada počnemo razmišljati o ulozi i značaju šuma. Sve ovo je vezano i uz multifunkcijsku ulogu šuma koja ima direktan utjecaj na zadržavanje stanovništva na ruralnim područjima i stvaranje radnih mjesta u industrijama baziranim na šumama. Mi smo ovu ulogu šume na žalost podcijenili. Jednostavnim rječnikom rečeno šume će nam vratiti onoliko koliko u njih uložimo i koliko o njima brinemo. I sam zakonodavac je u uvodnom dijelu ovog zakonskog prijedloga upozorio kako će smanjenje sredstava koje će uslijediti nakon provedbe zakona zahtijevati ulaganje dodatnih napora i osiguravanje sredstava kako bi se zadržala postojeća razina očuvanja općekorisnih funkcija šuma najavivši programiranje mjera za šumoposjednike u smislu očuvanja bioraznolikosti i održivog gospodarenja šumama kroz nacionalni i strateški plan za poljoprivredu u okviru zajedničke poljoprivredne politike. Dok se pripremamo za programiranje novog programskog razdoblja dobro bi bilo napraviti analizu učinkovitosti provedenih mjera i u skladu sa uočenim nedostacima trenutnog programiranja na stručnoj razini na široj raspravi razmotriti prioritete i aktivnosti koje se planiraju za novo programsko razdoblje. Razmotrimo gdje programiranje u budućnosti možemo unaprijediti, koje nove mjere ili operacije možemo uvesti kako bismo unaprijedili zaštitu i očuvanje hrvatskih šuma i kao država članica uspjeli odgovoriti na izazove koji nas očekuju vezano uz europski zeleni plan. Tu posebno želim naglasiti da je važno potaknuti potražnju za drvom proizvedenim na održiv način što je u skladu sa zelenom javnom nabavom koju podupire Europska unija. Drvo mora postati važan segment ruralnog razvoja Hrvatske, a tome u prilog ide i činjenica da je drvnoprerađivački sektor u proteklom desetljeću predstavljao važnu industrijsku sastavnicu sa izvozom od oko 1,2 milijardi eura te je sa šumarstvom zapošljavao preko 50 tisuća radnika uglavnom u ruralnim područjima. Hvala lijepo.
Hvala. Imamo jednu repliku, poštovanog zastupnika Šarića. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana uvažena kolegice Marijana Petir, vi ste u svom izlaganju rekli važnost i ulogu drvne industrije u Hrvatskoj, pa dopustite mi da kao čovjek koji živim u Vukovarsko-srijemskoj županiji i koja svojim područjem pokriva najveći dio ovog spačvanskog bazena kojim se mi u Hrvatskoj vrlo često volimo podičiti da kažem samo nekoliko riječi u ovom vremenu koliko imam o tom. Hrvatska država je odnosno Hrvatske šume su šumski doprinos povisili sa 3,5% na 10% što pripada jedinici lokalne samouprave to je jedan značajan pomak. Ali činjenica da u drvnoj industriji se mogu napraviti puno veći pomaci, ja vjerujem da će to tako biti i na tragu politike koja se vodi danas u hrvatskoj Vladi. Imamo od-ličnih primjera u Gradu Otoku imamo odličnog investitora gospodina Darka Pervana tvrtka Bjelin koji zapošljava 180 ljudi sa najnižom plaćom od 5.500 kuna. Dakle imamo odličnih primjera dobre drvne industrije u Hrvatskoj.
Hvala lijepo. Uvažena zastupnica Petir.
Hvala gospodine zastupniče Šarić na ovoj intervenciji. U svakom slučaju slažem se s vama da je potrebno snažnije podržati drvnoprerađivački sektor jer je on doista izvozno orijentiran i ova kriza je i tu ostavila svoje posljedice, tako da je važno kroz mjere koje ćemo poduzimati i programirati za sredstva iz europskih fondova također snažnije poduprijeti taj sektor jer je to sektor koji zapošljava u ruralnim područjima. Ako se želimo boriti protiv loših demografskih trendova onda moramo stanovništvu koje živi u ruralnoj sredini osigurati zapošljivost. To nije nužno samo poljoprivreda. To mogu biti i druge aktivnosti. A kao što sam rekla oko 50 tisuća ljudi zaposleno je u šumarstvu što je značajan broj i to ne bi trebalo podcjenjivati. Također ono što mislim da je važno istaknuti jest poticanje većeg korištenja drva u svim sektorima jer se pokazalo da je drvo kao prirodni materijal doista pogodno i dobro je za zdravlje i za ambijent ako ga se ugrađuje, a isto tako važno je i za zapošljivost.
Hvala. Sljedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Tomislava Tomaševića. Izvolite.
Zahvaljujem na riječi. Mislim ovaj zakon je ovako jedan kozmetički zakon navodnog rasterećenja od parafiskalnih nameta koje su svi do sada skoro spomenuli da je banalan skoro s obzirom na ove uštede koje su sada od nekoliko kuna za poslovne subjekte. Znači sve skupa nije banalno koliko će se smanjiti prihodi zapravo u proračunu više od 30 milijuna kuna, ali za ove subjekte je to banalno, pa već je i rečeno da za one subjekte poslovne koji imaju prihode od 7 i pol milijuna kuna platit će po ovim 187 kuna manje ako su oslobođeni u ovoj drugoj mjeri ili će platiti 25 kuna manje ako su zbog ove recimo za neko poduzeće koje ima milijun kuna prihoda po ovoj smanjenoj stopi će platiti 25 kuna manje. Tako da mislim da uopće o tome da sad razgovaramo mislim da bi bilo banalno. Međutim ono o čemu bih htio razgovarati jest uopće o šumskom sektoru, na koji način mi upravljamo našim prirodnim resursima, a onda bi se posebice htio osvrnuti na ono što su i neki kolege do sada se više fokusirali u raspravi, a to su Hrvatske šume kao državno poduzeće koje je zapravo alfa i omega u upravljanju šumskim resursima u Hrvatskoj, a koje smatram da zapravo ne radi dobro taj posao. I iz te perspektive bi volio da mijenjamo onda ovaj zakon i iz perspektive kako uopće održivo upravljati Hrvatskim šumama, hrvatskim šumama u smislu ne poduzeća nego šumskim resursom kao obnovljivim prirodnim resursom, dugoročno i iz perspektive ekološke, ekonomske i socijalne komponente. Reći ću da je vizija Hrvatskih šuma osigurati održivo integralno gospodarenje državnim šumama na čitavom području na ekološki osjetljiv, ekonomski učinkovit i socijalno odgovoran način. Ja mislim da niti jedno, niti drugo, niti treće od ove vizije Hrvatske šume trenutno ne ispunjavaju, koliko je to odgovornost resornog ministarstva koje imenuje tamo uprave, resorni ministri jer znamo kako se upravlja u hrvatskim javnim poduzećima da su zapravo uglavnom stranački kadrovira, tako se postavlja i predsjednike uprava, nadzorni odbori su isto tako gotovo u potpunosti stranački postavljeni i onda javna poduzeća su često bankomati za vladajuću stranku koja god ona bila. A konkretno ako govorimo o Hrvatskim šumama tu imamo 90% ukupnog prihoda, a to je opet vezano i za opće korisne funkcije šuma i ono što ide direktno preko parafiskalnih nameta u proračun, a kolko toga zapravo Hrvatske šume ostvare preko komercijalnih prihoda, pa koliko onda i od dobiti od tih svojih prihoda na kraju uplate u proračun. Znači trenutno 90% ukupnog prihoda Hrvatskih šuma je od prodaje drveta. I tu isto tako možemo govoriti o tome koja je uloga Hrvatskih šuma za razvijanje gospodarstva, prvenstveno drvne industrije, koja je uloga Hrvatskih šuma u ovoj socijalnoj komponenti iz perspektive prodaje drva za ogrjev, a podsjetit ću vas koliko puta je povećala se cijena drva za ogrjev, šta to znači za naše građane. S druge strane isto tako možemo pričati i o ekološkoj funkciji Hrvatskih šuma iz perspektive nedovoljnog prirasta, iz perspektive devastacije, iz perspektive bolesti koje smo imali i doduše i nekih prirodnih nepogoda koje će se nažalost samo povećati u budućnosti kako će klimatske promjene ići. Ja ću vas podsjetiti i o ovoj isto strani koruptivnoj budući da znamo da je predsjednik uprave Hrvatskih šuma uhićen prije samo nekoliko mjeseci zbog sumnji, vidjet ćemo šta će pokazati se dalje u istrazi na pogodovanje vezano za šumsko zemljište, vezano za projekte vjetroelektrana, ali u svakom slučaju ono što se trebamo zapitati je koja uloga javnih poduzeća je kao što su Hrvatske šume jer ona, njihova uloga nije po meni da ostvaruju dobit, pa makar ta dobit završila u proračunu, njihova uloga je da ostvaruju neki javni interes. Sad koji je to javni interes iza ove socijalne, ekološke i ekonomske komponente, ja bi volio da o tome raspravljamo i da po tom javnom interesu evaluiramo uprave javnih poduzeća poput Hrvatskih šuma i da isto tako onda proširimo i promijenimo nadzor nad upravljanjem javnim poduzećem poput Hrvatskih šuma na način da tamo budu, u nadzornom odboru ne budu samo stranački kadrovirani ljudi, ne bude samo isključivo politika nego da budu i predstavnici korisnika, fizičkih korisnika, ali i predstavnici industrije odnosno poslovnih korisnika, predstavnici radnika, predstavnici neovisne struke i da onda počnemo ne samo radit ovakve kozmetičke izmjene zakona nego cijelu reformu i Hrvatskih šuma kao poduzeća i cijelog ovog sektora. Hvala lijepo.
Hvala. Možete ostati kolega Tomašević, imamo dvije replike, prva je poštovanog zastupnika Šarića, izvolite.
Poštovani potpredsjedniče. Uvaženi kolega Tomašević, ja mislim da Hrvatske šume, nisam šumar, ali šumari koji slušaju odnosno ljudi iz struke neće se sa mnom složiti u ovom smislu da dobro ne gospodarimo Hrvatskim šumama. U tom ekonomskom smislu može to bit i bolje sigurno složit ću se i ja i kao čovjek koji živi na tom prostoru bio bi zadovoljniji i sretniji da imamo više koristi od toga, ali ne stoji sigurno ova činjenica koju ste rekli da se dobro ekonomski ne gospodari. Bar vam, moram se složit s vama da je bilo primjera kada su Hrvatske šume vodili oni koji nisu šumari i to je bilo u vrijeme SDP-a kada je predsjednik uprave Hrvatskih šuma bio informatičar g. Pavelić, slažem se s tim. U vrijeme HDZ-ovih, pa i sadašnjim uprava, ja koliko znam, a poznam te ljude, sve su to inženjeri šumarstva, dakle ljudi iz struke. I još moram jednu stvar demantirat vas, šumama se u smislu ekologije itekako dobro gospodari. Cijeli Spačvanski bazen, 42 000 hektara su u Naturi 2000 [[Upadica: Hvala]] Evo, toliko … [[Govornik se ne razumije]]
Poštovani zastupnik Tomašević.
Pa ja mogu potvrdit kao što ste rekli da je predsjednik uprave Krunoslav Jakupčić dip. ing. šumarstva i on je predsjednik uprave od 20. studenog 2017.g., HDZ-ov kadar, to mogu potvrdit, a isto tako mislim da stoji ono što sam reko, da je uhićen pod sumnjom da je pogodovao za šumsko zemljište za jedan projekt vjetroelektrana, vidjet ćemo šta će istraga pokazati, al to nije ni prvi ni zadnji kolko ja znam uhićeni član uprave Hrvatskih šuma u zadnjih 15-tak godina. I ono što mislim da stoji, a time sam se inače i bavio, kako funkcioniraju javna poduzeća, mislim da nije sporno da je predstavnik u skupštini je predstavnik resornog ministarstva, mislim da bi trebala uprava biti birana na javnom natječaju, da to ne bi trebali isključivo biti stranački kadrovi, a gotovo u pravilu jesu. Ali ono što svakako mislim da bi doprinjelo boljem nadzoru da li javna poduzeća ostvaruju javni interes, pa i u ovom ekonomskom smislu i ekološkom i socijalnom kad govorimo o Hrvatskim šumama [[Upadica: Hvala]] to bi bilo da u nadzornom odboru nemamo samo stranački postavljene ljude … [[Govornik se ne razumije]]
Slijedeća replika je poštovane zastupnice Petir, izvolite.
Uvaženi kolega Tomaševiću, kao što znate EU kroz svoje programe koje donosi, a koje su okrenuti prema ublažavanju klimatskih promjena, većem korištenju obnovljivih izvora energije, također je na neki način dala signal da je jako važno poštivati i aspekte zelene javne nabave, u tom smislu bi bilo poželjno u stvari drvo kao resurs na jedan pametniji i bolji način koristiti i kroz javne nabave pa ako smijem tako i reći možda čak i favorizirati ga jer Hrvatska doista se ima s čim pohvaliti kad govorimo o šumskim resursima i kad govorimo o sirovini. Preko 45% površine Hrvatske pokriveno šumama, od toga 95% prirodnih šuma, mislim da to doista nema nitko u Europi pa me zanima vaš stav oko tog segmenta kad govorimo o zelenoj javnoj nabavi kako što bolje drvo plasirati i na taj način možda i otvoriti još dodatno neka radna mjesta.
Poštovani zastupnik Tomašević.
Pa ja se mogu složiti, mislim da zelenu javnu nabavku kao instrument Hrvatska treba u svim segmentima pa tako i u šumarskom sektoru koristiti ako hoćete da tako se izrazim za ekonomski pa čak do neke mjere i protekcionizam. To je ekološki protekcionizam ali je isto tako i ekonomski. Kao što to imamo u poljoprivredi ja na vidim razloga zašto to ne bi imali u šumarstvu. Znači mislim da trebamo koristiti instrumente zelene javne nabave da favoriziramo kao što ste vi rekli domaću drvnu industriju, a ne da naša drvna građa odlazi u Italiju za namještaj koji onda, znači prodajemo jeftini resurs, a uvozimo onda skupi složeni proizvod. A kada govorimo o novim izvorima energije tu isto tako mislim da Hrvatske šume nisu odradile svoj posao jer hrpa sječke bi onda završavala u nekim drugim državama, koristila se tamo kao obnovljivi izvor energije i onda bi se prikazivalo to kao smanjenje klimatskih emisija tih zemalja. Znači, tu mislim da itekako u različitim vladama nismo dobro radili svoj posao i da Hrvatske šume itekako mogu i moraju bolje.
Hvala lijepa. Slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovane zastupnice Rade Borić. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege, Zakon o šumama posljednjih je godina svojevrsni rekorder u broju izmjena, dopuna i dorada tj. kad god se ukaže prilika da se u njega ugradi neki detalj koji će možda doprinijeti lakšem i bržem i pustošenju i rasprodaji naših šuma pa onda posljedično, a evo čuli smo ovdje i nezakonitom djelovanju ili evo bar su sada otvoreni postupci, a postojali su i ranije ili čak prikrivanju prenamjene strogo namjenskih sredstava. Zakon o šumama mijenjan je 2017., 2018., 2019. u ovoj godini ovo je bilježimo ovo je druga promjena, istina svi su ovdje rekli ovo je mala mikro promjena, kozmetička promjena, ja bih rekla ovo je mali HDZ-ovski PR budući da se za vrijeme pandemije eto pomoglo svima, moglo bi se nešto pomoći fizičkim privatnim licima pa postoje tu neki kriteriji, neka ograničenja, ali ono što su i mnogi primijetili što će se dogoditi sa tim deficitom od 33 milijuna koje nećemo imati u našemu proračunu u stvari gdje će se on prenamijeniti i što će se s njim dogoditi jer u tekstu prijedloga navodi se da ovim predloženim mjerama očekuje se pozitivan učinak na poslovanje gospodarskih subjekata te njihovom provedbom je doprinos očuvanju gospodarske djelatnosti, likvidnosti poslovanja i očuvanju radnih mjesta. No, ne navodi se ni jedan podatak o raspodijeli tih je li prikupljenih ili umanjenih sada sredstava koja će se dogoditi. I sami znamo da se radi ovdje pa već možemo govoriti da jedan dio od fizičkih i pravnih lica će biti zakinut i oštećen jer govorimo samo o 12% privatni zemljoposjednici će biti zastupljeni s 12% sredstava, a ako znamo da je odnos privatnog i državnog vlasništva šuma u odnosu 20 prema 80 onda upravo tu već imamo bar neku diskriminaciju jednih u odnosu na druge. Ono što su ovdje neki pokazali zabrinutost je upravo ta, već znamo tko će biti direktno zakinut kako možemo znati iz kojih će se sredstava onda povesti briga o tome što će se događati sa vatrogastvom, što će se događati s miniranjem, kolegica Petir je rekla istraživanjima da možda znamo bolje gospodariti šumama. Dakle, što će se dogoditi s onim što se iz tog parafiskalnog, fiskalnog nameta prije plaćalo, ali ono što ostaje ključno je upravo budući da je tendencija da se biološka osnovna šuma više ne naplaćuje iz Fonda za općekorisne funkcije šuma već iz sredstava na koji će način Ministarstvo poljoprivrede rasporediti sredstava za gospodarenje privatnim šumoposjednicima to bismo trebali čuti. Dakle, prvo ćemo ukinuti naknade za korištenje općekorisnih funkcija, a naknadno će se rješavati prava privatnih šumoposjednika. Također, Hrvatske šume svake godine primaju sve veća sredstava za biološku obnovu šuma iz Fonda EU, a budući da su Hrvatske šume početkom pandemije ta strogo namjenska sredstva svojevoljno preraspodijelila u druge namjene tko će preuzeti na sebe odgovornost i o ukupnom manjku sredstava za obnovu šuma izvijestiti EU. EU je izvijestila već ovdje spomenuta Veteranska udruga Vidra koja ima svoj forum zeleni odred i koja je do sada skupila preko 1.000 stranica dokumenata i ljudi iz Hrvatskih šuma tzv. insajdera koji govore o svim nepravilnostima u Hrvatskim šumama. Kad govorimo o tome evo vam samo jedan primjer, dakle ne izvršavanje propisa obnove npr. gospodarske jedinice Sljeme Medvedgradske šume Šumarije Zagreb gdje izvršenje programa biološke obnove šuma je samo 26% iz 10-to godišnjeg propisa od 2008. do '17. godine, 26%. Dakle, u hrvatskoj javnosti svi znamo kako zvuči ta sva retorika oko tzv. fiskalnih, parafiskalnih nameta nitko se upravo ne postavlja to pitanje što će se dogoditi sa sredstvima koja su stvarno izuzetno malena, evo ovdje smo čuli jedna pretplata televizijska u Hrvatskoj iznosi više no što su i naše obaveze prema ekološkim [[Upadica Reiner: Hvala.]] ok, hvala vam lijepo bit će prilike drugi put.
Ne, ostanite ovdje imamo dvije replike. Prva je poštovane zastupnice Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala vam lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvažena kolega Borić. Dakle, tema je da dio novaca neće biti. Na razini godine dana je 190 milijuna kuna, točno znamo postotak kako se kome dijeli. Bilo bi zgodno vidjeti kada ide ovakva jedna izmjena zakona kroz proteklih pet ili deset godina, što je s tim sredstvima napravljeno koje su bile svake godine uprihođene? Šta je rezultat tih sredstava? Šta se je napravila poboljšica? Prema tome, mi ovdje naravno kada je riječ o ovom zakonu imamo jedan dio manjkavosti. Mi zaključujemo bit će 33 milijuna manje da bi bilo potpuno korektna, na razini godine dana 190 milijuna, što je za 190 milijuna proteklih pet godina svake godine je bilo 150 milijuna napravljeno i to je nešto što zasigurno bi bilo dobro da za drugo čitanje predlagač upotpuni i da imamo priliku o tome raspravljati.
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Borić.
Da, vrlo zanimljivo, možda bismo mogli dobiti odgovore, ovdje je neki od kolege iz HDZ-a govorio o tome tko su stručni ljudi. Ja evo u ovom trenutku znam da u Hrvatskim šumama također nije šumar gospodin Filipović iz HDZ-a i moj dragi kolega iz Zagrebačke skupštine, ali također i ministrica poljoprivrede koja je automatski predsjednica Skupštine Hrvatskih šuma, a skupština ima samo jednog člana. Dakle, mi imamo ljude koji bi nam mogli možda malo detaljnije dogovoriti što sa svim tim dubiozama i možda negdje da pokrenemo malo i ovdje možda i neku raspravu što nam se to događa s tim kontinuiranim pustošenjem naših šuma. Svi ste ovdje govorili, pogledajte na stranicama kada ljudi snimaju kamione sa prekrasnim, zdravim hrvatskim trupcima koji po cijeni 1/3 od stranjskih izlaze iz Hrvatske, a onda nam se vraćaju u dizajnu talijanskih stolica, umjesto da sami podržimo recimo ne samo drvnu industriju nego i svoj dizajn.
Hvala. Sljedeća replika je poštovanog zastupnika Stjepan Šašlina.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana ministrice, saborska zastupnice. Želim reagirati na ove česte primjedbe da se sa Hrvatskim šumama upravlja centralistički odnosno da je na neki način previše centralizirano. Želim ukazati na jednostavnu potrebu odnosno opravdanost često puta takvog gospodarenja jer kroz konkretne primjere. Mi smo evo prije mjesec negdje imali jedan strašan vjetrolom na području Baranje odnosno podunavskih šuma i s obzirom da se uglavnom radi o mekim listačama, znači europsko-američkim topolama, upravo je neophodno bilo reagiranje naših centralno iz upravo odnosno direkt iz šuma da se uključe sve šumarije sa područja i Slavonije i da se taj drvni etat, s obzirom da se radi o nekoliko desetaka tisuća kubika koji prevazilazi čak petogodišnji etat šumarije koja gospodari na tom području, jedino na taj način je moguće spasiti tu drvnu masu od propadanja, jedino na taj način je moguće pravovremeno i pravovaljano reagirati. … /Govornici govore u isto vrijeme./ …
Hvala. Odgovor poštovane zastupnice Borić.
Oprostite nisam sigurna da sam vas dobro čula, nažalost pod maskama smo. Čula sam kriminalno ili kriminalističko i centralno i centralističko [[Upadica: Ne, niste dobro čuli.]] sve u redu, odgovorit ću što sam čula, a mislim da ste govorili o upravljanju. Ono što je jako važno ako je nešto pod imenom Hrvatskih šuma i ako je država tu u 80%-tnom vlasništvu nečega što bi upravo kao što je kolega trebao reći, trebao biti javni interes, onda se ne može dogoditi da u tih tisuću stranica koje zeleni odred ima, ima gomilu štetnih ugovora gdje same Hrvatske šuma stvaraju dampinške cijene koje su ne samo napravile pustošenje nego i ono što bi trebao biti ekonomski višak vrijednosti i to smo izgubili. Pa nemojmo se zavaravati kako se upravlja Hrvatskim šumama.
Hvala lijepa. Sljedeća pojedinačna rasprava biti će poštovanog zastupnika Josipa Borića.
Hvala lijepo. Uvaženi potpredsjedniče, kolegice i kolege. Evo želim nešto reći o ovom prvom čitanju o Zakonu o šumama. Mislim da se o njemu u nekih 6 članaka možda i ne može puno govoriti, s obzirom da je vrlo jasan što Vlada RH želi, a to je dio jedne šire priče koja je naslonjena i na vrijeme koje se odradilo u proteklom mandatu prve tri godine, ali ova četvrta godina i akcijski plan koji se naslonio na pandemiju koronavirusa koji je predvidio da će Vlada RH kroz nekih pedesetak mjera negdje smanjiti parafiskalne namete i neporezna davanja u visini do 530 milijuna kuna. I tome se već pristupilo u ovoj godini, znači imamo već odrađeno nekih sedam mjera, sedam parafiskalnih nameta koji su smanjili opterećenje gospodarstvu za gotovo 190 milijuna kuna. Jedna od ovih mjera u tih 50 je i ova priča o čuvenom OKFŠ-u o kojem se dosta često u Saboru razgovara i svakako ima svoja razmišljanja. Oporba na svoj način, vladajući uvijek na svoj način i mislim da je zakon vrlo jasan u dijelu kada govori što oni žele tj. što Vlada želi kroz ovaj zakon. Prije svega, jasno je da u RH od ovih 280.000 pravnih osoba i 83.000 fizičkih osoba od kojih 20-ak tisuća je obveznik plaćanja ovakve naknade, najprije želi smanjiti ukupnu vrijednost naknade sadašnjih 0,0265% na 0,024% sa raspodjelom kome to ide, znači 30% razminiranju, 20% vatrogasnom djelovanju i ostatak gospodarenju državnim i privatnim šumama u odnosu 37 i 12%, plus onaj 1% za znanstveno istraživački rad. Mislim da je to vrlo jasno i slijedi politiku Vlade da želimo smanjiti opterećenje gospodarstva. Drugo što želimo istovremeno i smanjiti broj obveznika koji će se s ovim zakonom i povećanjem onog ukupnog prihoda sa 3 na 7,5 milijuna kuna smanjiti sa 20 000 o kojima smo govorili na svega 10 500 i to je ono što je zadatak ovog zakona, da odtereti gospodarstvenike u djelu za koji se smatra da ih opterećuje. Netko podcjenjuje tih 33 milijuna kuna ali u cijeloj jednoj priči koja se slijedi već pune 4 g., odterećenje znači kroz mnoge zakone koji su se donosili u ovom Saboru, do sada je to iznosilo preko 750 milijuna kuna smanjenja ukupnih parafiskalnih nameta i neporeznih davanja koji se na razini godine negdje procjenjuju na gotovo preko 8 milijardi kuna. Tako da skinuti 33 milijuna nije baš beznačajno iako mnogi smatraju da te novce ne treba dirati. Čuli smo jedan klub što me opet čudi, klub SDP-a koji se zalaže za povećanje parafiskalnog nameta tj. ovog čuvenog OKFŠ-a a onda slijedimo njihovu politiku u predizbornoj kampanji, njihova dva predstavnika na jednoj tiskovnoj konferenciji i kažu kad dođemo na vlast, mi ćemo to smanjiti za 40%, upravo tu naknadu. Mi smanjujemo, SDP kaže mi smo za povećanje. Znači gospodo, mislim da je možda vrijeme nakon što ste rekli da ne treba ni turističke sezone, da možda malo te svoje redove posložite jer zaista izgleda loše, da kad smo u oporbi i smanjujemo i kad smo u oporbi i povećavamo, tako da mislim da ova priča itekako ide u korist hrvatskih gospodarstvenika i ona nije zadnja mjera koja će se desiti do kraja godine, imamo sigurno još zakona koji će ići za time da se ukupno opterećenje kroz parafiskalne namete i neporezna davanja, smanji do onog očekivanog udjela od 532 milijuna kuna. I to ćemo moći sigurno prikazati kako se to kaže, i slovom i brojkom jer postoji slijed, postoji slijed prethodne 4 g. i kontinuitet jedne slične, iste Vlade ajmo tako reći sa premijerom A. Plenkovićem koji ima nastaviti znači priču oko tog akcijskog plana ali i utjecaja same ove pandemije na ukupno stanje znači gospodarstva u RH, zbog toga ću podržati ovaj zakon jer zasigurno na korist hrvatskim gospodarstvenicima.
Imamo jednu repliku poštovane zastupnice Nikolić, izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Pa ja bi samo razjasnila zašto smo mi za povećanje granice za utvrđivanje obveze nastanka plaćanja, jer pogoduje malim odnosno mikro obiteljskim poduzećima koje oslobađa naknade i omogućava im preživljavanje, iz tog razloga za povećanje. Hvala.
Poštovani zastupnik Borić.
Legitimno je kolegice da se borite za politike ali kažem, u oporbi ste predlagali 40%-tno smanjenje, ono nije toliko sada, sada predlažete da to bude više ili jednako. Tako da ta politika zaista nema svoju liniju i svakog dana se čudimo zaista, ja znam da ste vi u unutarstranačkom procesu ali to baš ne izgleda dobro prema vani jer ipak ako si u oporbi predlagao nešto, a Vlada predlaže da barem smanjimo u ovom djelu gotovo 10%, da je to korektno podržati jer doprinosi gospodarstvu. Vi smatrate da treba povećati. Mi ćemo se s time kažem baviti na svoj način i pokazat ćemo i kroz izmjene ovog zakona da smo spremni pomoći hrvatskom gospodarstvu. Hvala.
Još imamo jednu repliku poštovanog zastupnika Sanadera, izvolite.
Hvala g. potpredsjedniče, pozdravljam ministricu i državnu tajnicu. Uvaženi g. Boriću, vi ste lijepo govorili o ovom OKFŠ-u i to ste lijepo objasnili i sigurno, vrlo je važna namjena kako se troši OKFŠ a ja ... [[Govornik se ne razumije.]] moji vatrogasci, ovdje je jedna zastupnica je konstatirala da se vozila koja se ... [[Govornik se ne razumije.]] iz OKFŠ-a dijele po babi i po stričevima pa bi samo htio reći i njoj ali evo i vaš komentar, znači OKFŠ koji se dobije i koje ministarstvo potpiše ugovor sa Hrvatskog vatrogasnom zajednicom se raspodjeljuje preko vatrogasnih zajednica županija i vatrogasne zajednica županija donose odluku kojim se društvima njihovo područje odnosno javni vatrogasnim postrojbama dodjeljuju vozila, znači da je to laž na koju ja moram ovdje demantirati evo jer vatrogasci me upozoravaju na to.
Poštovani zastupnik Borić.
Hvala lijepo. Pa kolega Sanader, jasna je nama cijela ta priča, kažem, uglavnom se pokušava negativno gledati na svaki potez Vlade, to smo svjedočili jutros na aktualnom satu, to svjedočimo u gotovo svakoj raspravi pa i ovoj koja ima smisla i zaista ide u tom djelu da pomogne ajmo reći gospodarstvenicima onoliko koliko se to može a da se ne našteti opet svemu ostalome što je potrebno održavati sa jednom takvom naknadom pa tako i priča o vatrogastvu. Znamo u županijama, ja dolazim iz jedne županije u kojoj je SDP na vlasti, na koji način su se podijelila neka vozila itd., ali nije to priča za ovaj zakon, ja kažem, podržavam jer ide u korist gospodarstvenicima, trenutno je takvo stanje i mislim da svatko od nas treba dati napor da im se što više olakša njihovo poslovanje. Možda jest beznačajno nekome 1000 ili 700 ili 800 kn, a onda na drugoj strani kažemo kako je puno 5 ili 7 kuna. Tako da tu politiku razumijemo ali u biti mi imamo svoju liniju i mislim da ćemo do kraja ispuniti ono što smo rekli kroz akcijski plan. Hvala.
Hvala lijepa, slijedeća pojedinačna rasprava bit će poštovanog zastupnika Mišela Jakšića, izvolite.
Hvala. Poštovani potpredsjedniče, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici, dakle sama ova izmjena Zakona o hrvatskim šumama je kad gledamo samo iz kuta da se smanjuju parafiskalni nameti nešto protiv čega definitivno ne možeš u samom startu biti jer svaka kuna koja ostaje našem poduzetnicima, jako, jako puno znači i trebala bi značiti. Bilo bi sjajno da možemo danas reći da ćemo ukidati sve parafiskalne namete i na taj način rasterećivat naše gospodarstvo no ono što osobno mogu reći i ono kako to osobno vidimo je da uslijed ove korona pandemije, uslijed svega onoga što se dogodilo našem gospodarstvu, uslijed svega onoga što se događalo našoj drvnoj industriji, da od svih onih sastanaka koji su sa granskim udrugama odrađeni, na kojima se razgovaralo, išlo se u smjeru nečega light, nečega kozmetičkoga, samo da se može reći eto, mi smo vam pomogli. Nisam osobno protiv ovoga, ali ono što sam uspio čuti sa terena, bilo je sastanaka na kojima se apeliralo da se u ovim kriznim vremenima kad je velikim proizvođačima ostajalo poprilično sirovine koju nisu povlačili, da se ta ista sirovina raspoređuje možda na naše manje pilanare i manje pilane, al se od toga jednostavno odustalo i pribjeglo se tome da se ide kao na javne licitacije jer ih u krizi neće biti i neće to biti nikakav drama. U 2020. godini Hrvatske šume su imale 37 licitacija na kojima je prodano 54.000 kubika drvne građe od toga je vjerojatno 90% završilo u inozemstvu čak štoviše postoje neke naznake da veliku većinu toga su pokupovali stranci, dakle apsolutno smo zaobišli naše domaće male i srednje pilane, a nismo vjerojatno imali nikakve adekvatne razloge za to. Ono što bi u svim tim izmjenama zakona o hrvatskim šumama trebalo jedanput i postati tema, trebalo se jedanput početi o tome razgovarati koja je naša strategija sa našim šumama jer uvijek se volimo hvaliti kad radimo nekakve filmiće ili promocije Hrvatske i naših prirodnih ljepota i našeg turizma i naših gospodarskog potencijala kakvu imamo predivnu zemlju, more, vode, šume. Jer iz svega onoga što se događa 30 godina u Hrvatskim šumama usudio bih se reći da jednostavno nismo napravili dovoljno. Danas smo svi ponavljali koliko su hrvatske šume važne i trebale bi biti važne u hrvatskim ruralnim područjima osim što se šume sijeku tu i tam se podsade u svim tim ruralnim krajevima počevši od Gorskog kotara, a ja to osobno vidim i u nekim mjestima iz okolice Koprivnice koje su uvijek bile prepoznate po svojim šumama, ne vidim da se tam netko doseljava čak štoviše imamo demografski egzodus. Isto tako da se vratimo prije '90.-te vidjeli bi koliko smo tada imali drvne industrije, koliko je tada ljudi radilo u drvnoj industriji, ne samo u Hrvatskim šumama, a koliko radi danas. I zato ona mantra koju često provlačimo da izvozimo sirovinu da bi nam netko drugi uvozio dizajnerski namještaj nažalost u ovih 30 godina se pokazuje kao točna. Druga stvar je koju sam već spomenu da bih volio da jedanput donesemo odluku da lije poanta Hrvatskih šuma da stvaraju ekstra dobit, da se iz toga onda isplaćuju bonusi, da bilo je toga i u doba SDP-ove vlade nažalost ili je poanta Hrvatskih šuma da razvijaju i hrvatski šumski fond ali i da razvijaju naše ruralne krajeve sa svojim politikama i da isto tako budu asistencija našim malim i srednjim poduzećima koja se bave drvom, a ne samo velikima kao što se nažalost dobiva danas da bi netko mogao reći ostvarili smo mega dobit i sad ću si ja isplatiti bonus bez obzira iz koje on stranke dolazio. I treća stvar je koju ću sad apsolutno reći iz kuta krajeva iz kojih ja dolazim, mijenjaju se stranke, mijenjaju se uprave, mijenjaju se koalicije, mi u Hrvatskim šumama kad pričamo o upravljačkim strukturama imamo već 20, 30 godina maltene istu strukturu ljudi. Neću sad mjeriti koliko iz koje stranke ili koje nezavisne liste ili koje opcije. I svatko tko je spreman ovdje reći da ne postoje ozbiljne sumnje da se često događaju korupcijski procesi u Hrvatskim šumama da sjedi ovdje u saboru ili obnaša dužnost na lokalnoj politici da mu nikad nitko nije poslao anonimku i rekao gle s tim trupcima se radi to i to sada ću ovdje odgovorno reći da laže. Jer velika većina direktora u Hrvatskim šumama kad bismo danas stavili na vagu njihovu imovinu koju imaju i njihova primanja koja su imala u svojem redovnom poslovanju u Hrvatskim šumama bilo bi više nego jasno da to jedno s drugim niti drži vodu niti pije vodu niti ima smisla. I opet ću ponoviti to ne može biti krivica samo jedne vlade i jedne vlasti, jednostavno bi si možda trebali pa i u ovim kriznim vremenima uzeti ovo kao priliku i priznati si da imamo jednu okoštalu strukturu koju ako želimo dobro ovoj zemlji, našim prirodnim ljepotama bi trebali raščistiti. Hvala vam lijepa.
Hvala vama. Imamo 2 replike. Poštovane kolegice i kolege, ja sam, ovo mi je vatreno krštenje, preuzeo sam predsjedavanje od akademika Reinera, pa evo poštovana gospođo ministrice, poštovana gospođo državna tajnice, uvažene kolegice i kolege želim vam svima uspješan rad i nadamo se da ćemo sukladno Poslovniku privesti sjednicu kraju. Dakle, imamo 2 replike, prvo se javio poštovani kolega Tomašević. Izvolite.
Hvala vam predsjedavajući tj. potpredsjedniče sabora i kolega zastupniče, ma htio sam replicirati pošto se nadovezati na ono što sam govorio i u pojedinačnoj raspravi da apsolutno me isto tako nitko ne može uvjeriti da Hrvatskim šumama kao i u nekim drugim javnim il većini javnih poduzeća ima toliko stranačkog kadroviranja da možemo govoriti i o neefikasnosti i nažalost o korupciji. Da u javnim nabavama ima svega i da isto tako se mogu složiti s vama da ja ne vidim niti za jedno javno poduzeće pa tako ni za Hrvatske šume da je njihova glavni cilj mora biti kako bi evaluiramo javna poduzeća dobit, koja onda ide, pa makar ide i u proračun. Znači mi smo imali 100-tinjak milijuna kuna prihoda, dobiti Hrvatski šuma koje završe u proračunu, a s druge strane imamo cijenu primjerice drva za ogrjev što je veliki socijalni problem, kakvu imamo. Znači, mislim da trebamo gledati šire društvene funkcije, javne interese javnih poduzeća pa tako i Hrvatskih šuma. Pa evo htio sam samo tu reći da se slažem s vama.
Hvala vam lijepa, vrijeme. Odgovor.
Ja se s vama apsolutno slažem i to je dio koji sam i pratio pozorno u vašoj raspravi, da, i zato sam i sam rekao moramo donijeti strategiju da li želimo da Hrvatske šume stvaraju ekstra dobit da bi si netko isplaćivao bonus i dobro živio ili želimo voditi računa o tome da Hrvatske šume razvijaju naše ruralne krajeve jer to isto drvo raste. Što se tiče navedenoga oko javnih nabava i svega onoga što se često spominje, što često vidimo u medijima mogao bih isto osobno ispričati jako puno toga, al nije sad ni vrijeme ni mjesto.
Hvala lijepo. Imamo još jednu repliku poštovani zastupnik Šarić. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče nećemo zapjevati, mala šala.
Oprostite nisam čuo.
Pitao sam hoćemo li zapjevati?
Molim?
Pitao sam hoćemo li zapjevati?
Ako Bog da na kraju.
Ako Bog da, ma samo da se kratko osvrnem evo jedna malo ležernija atmosfera s novim potpredsjednikom na ovo što je kolega Mišel rekao, svu korupciju treba istražiti tu se svi mi slažemo, tu nema dileme, današnje uprave, prijašnjih svih ostalih. Imate zanimljivost da sebi predsjednik uprave kada poduzeće ne funkcionira baš najbolje isplati enormni bonus gospodin Pavelić i moram vam nešto reći ovo kad govorite o gospodarenju. Ako možemo govoriti uistinu o jednom uzornom načinu gospodarenja našim resursom, to su hrvatske šume. Dobna granica za sječu tih naših bogatih hrastova je danas 140 godina bila je 120 godina i čim se taj hrast posiječe odmah se posadi novi. Dakle, ne stoji vam tvrdnja da se dobro ne gospodari odnosno da se tu i tamo nešto posadi. Hvala.
Vrijeme. Hvala lijepo kolega Šariću. Odgovor.
Dakle, oko korupcije se apsolutno slažemo i ja sam u svojoj raspravi rekao da se nažalost takva isplata bonusa dogodila i u doba SDP-a tj. realizirana je protiv SDP-a i ja poslije vremena SDP-a. Ali ja osobno se s time apsolutno ne slažem i nemam to problema priznati niti reći. A kada pričamo o samom šumskom vijeku, nisam šumar idem slučajno trčati u jednu šumu blizu Koprivnice gdje je područje Hrvatskih šuma, išao sam tamo i ko malo dijete i mogu reći da koliko se to promijenilo izmijenilo i ono što vidim danas, a što pamtim u odnosu od prije 20, 25 godina meni ne ostavlja dojam da je transparentno i kak treba vođenje hrvatskog šumskog fonda. Ali zato sam u svojoj raspravi i pozvao mislim da bi bilo vrijeme da otvorimo tu raspravu i da sami zajedno sa strukom velimo koja strategija u kojem smjeru idemo.
Hvala lijepa. Slijedi sljedeća pojedinačna rasprava poštovani gospodin Damir Habijan.
Hvala lijepa. Poštovani potpredsjedniče, poštovani državni tajniče, poštovane kolegice i kolege saborski zastupnici. Evo pred nama je Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o šumama o kojem je zapravo ovdje dosta bilo riječi i ispred klubova i u ovim pojedinačnim raspravama. Ja bih rekao da svaka mjera koja ide prema rasterećenju gospodarstva, prema smanjenju obveze plaćanja tzv. parafiskalnih nameta je dobra i smatram da ju treba podržati. Konkretno, već smo čuli, ali evo možemo ponoviti, ovim izmjenama prvo smanjuje se stopa po kojoj se obračunava naknada za korištenje OKFŠ-a s postojećih 0,0265% na 0,024% od ukupnog prihoda odnosno primitaka fizičkih osoba. Također obuhvat ove naknade smanjuje se za gotovo 50% te će se istom zbog promjene vrijednosnog praga broj obveznika plaćanja navedene naknade smanjiti s 20.000 na 10.500. Ukupno gledajući poduzetništvo će se dodatno rasteretiti za 33 milijuna kuna. Naravno navedeni iznos umanjenja bit će potrebno namaknuti iz drugih izvora sredstava kako bi se osigurala ista razina aktivnosti u djelatnostima vezanim uz razminiravanje, vatrogasnu djelatnost i gospodarenje šumama. Obzirom da je pred nama prijedlog zakona u prvom čitanju, ja bih volio iskoristiti ovu priliku i spomenuti određenu problematiku koja je u posljednje vrijeme kulminirala, a evo postoji mogućnost da se obuhvati u izmjenama odnosno da se riješi u izmjenama ovog zakona. Naime, sredinom kolovoza ove godine Hrvatsku je možemo reći šokirala vijest o pogibiji mladog motociklista u Jelenju nedaleko od Rijeke. Naime, vozeći se motociklom naletio je na čelično uže koje je bilo postavljeno između stabala te je tom prigodom od zadobivenim teških tjelesnih ozljeda preminuo. Nažalost, navedeni događaj nije jedini primjer stradavanja u šumama na području RH. U posljednje vrijeme na području Varaždinske županije, konkretno na lokaciji Čeevo, Kalnik, Marof te mnogo okolice odnosno ostalih područja oko navedenih, posjetitelji šuma zadobili su ozljede uzrokovane različitim zamkama, ako mogu tako reći pod navodnicima postavljenim na šumskim putevima i stazama od zabijenih čavala u daske, užadi, šiljaka i žice. Početkom ljeta ove godine jedan trkač naletio je također na jednu takvu zamku u šumu na području Čeva i ozlijedio stopalo, također postoji nekoliko izjava planinara i trkača kako su se susreli sa zamkama na šumskim putevima. Ne treba posebno naglašavati kako navedena pojava predstavlja sve veću ugrozu za sve posjetitelje šuma na području Hrvatske, bez obzira da li je riječ o planinarima, trkačima, motociklistima ili obiteljima s malom djecom. Postojeći zakon definira šumoposjednika kao svaku pravnu ili fizičku osobu koja kao vlasnik ili posjednik gospodari šumom ili šumskim zemljištem. Nadalje, odredbom čl. 22. postojećeg zakona propisano je kako „šumoposjednik nije dužan poduzimati posebne mjere opreza prema posjetiteljima šuma niti se može smatrati odgovornim za bilo kakve štete ili ozljede koje pretrpe takve osobe, osim ako su bile nanesene namjerno ili grubom nepažnjom prilikom obavljanja redovite djelatnosti gospodarenja šumom“. Istodobno Zakon o vlasništvu i drugim stvarnim pravima jasno propisuje kako vlasništvo obvezuje odnosno kako se vlasnik ne smije služiti svojim pravom s jedinim ciljem da drugome šteti. Drugim riječima, bilo bi dobro da se postojeći zakon u pogledu obveza šumoposjednika kao vlasnika odnosno posjednika šuma, ali i šumskih zemljišta izmijeni odnosno dopuni na način da se regulira obveza šumoposjednika, bilo da je on javni ili privatni, da vodi brigu o svojoj šumi odnosno provodi nadzor radi otklanjanja ovakvih događaja u budućnosti. Naravno, postavlja se pitanje provedbe navedene odredbe, ali eto mišljenja sam da se moramo uključiti u rješavanje ovog gorućeg problema na području šuma, pogotovo imajući u vidu sve veći broj posjetitelja. Isto tako bilo bi dobro razmisliti o označavanju šuma, šumskih puteva na kojima je dopušten provoz motociklima i kvadovima obzirom na njihov sve veći broj u šumama, a sve u svrhu izbjegavanja ovakvih nesretnih događaja koje sam ranije spomenuo. Stoga evo predlažem, ovdje je državni tajnik, da razmile za drugo čitanje na neki način da se ovaj tekst zakona promijeni u tom smislu. Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Ostanite, imamo jednu repliku, poštovana zastupnica Mrak Taritaš. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče HS-a. Uvaženi kolega. Otvorili ste jednu temu koja je izuzetno zanimljiva. Dakle, kada je riječ o šumama možete to vidjeti i kroz prostorne planove i kroz druge dokumente, mi imamo šume različitih namjena, no netko tko ide u šumu voziti se na biciklu ili šetati tom šumom baš i ne zna koja je namjena te šume, da li može ili ne. Stoga ideja da se šume označuju, ideja da i tu i šumarski inspektori imaju nešto za raditi je zasigurno dobra ideja. Kada raspravljamo o nekoj izmjeni zakona, mi uvijek raspravljamo ono što je tema te izmjene. Ali apsolutno kada imamo nešto u dva čitanja, a ovdje se predlagač odlučio za dva čitanja, dobro je da se otvore i neke druge teme. Možda ne za ovu izmjenu zakona, ali možda i za neku drugu izmjenu zakona mi uvijek reagiramo iza, kad se nekom nešto desi onda postanemo svjesni toga da trebamo nešto reagirati. Bilo bi dobro da zaista ponekad reagiramo i naprijed i predvidimo određene situacije [[Upadica: Hvala lijepo]] Hvala lijepo.
Odgovor na repliku, izvolite.
Hvala lijepa. Zahvaljujem kolegici. Evo, mislim da ste se ovoga zapravo većim dijelom i složili s ovim što sam rekao. Ja se slažem, reko sam, dakle ovo je zakon koji je u prvom čitanju, on ide dakle u drugo čitanje, imamo prostora da vidimo, dakle da ove stvari koje sam spomenuo, probamo dakle moguće riješiti u drugom, u drugom ovoga čitanju. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa poštovani zastupniče Habijan. Slijedi pojedinačna rasprava, poštovana zastupnica Anka Mrak-Taritaš, izvolite.
… [[Govornik nije uključen]] uvaženi državni tajniče, kolegice i kolege. Evo, ja vam čestitam na prvom vođenju ove sjednice, to ovo još malo i onda ćete moći do onih kasnih večernjih sati kad treba do ponoći, do jedan, do dva, to samo ovi najizdržljiviji mogu izdržat, a obzirom na vaše prethodno iskustvo ja u to ne sumnjam. Ali ajdemo se vratiti, shvatite ovo dobronamjerno, dakle nije bila nikakva druga ideja. Vratimo se temi, dakle mi imamo izmjenu Zakona o šumama. Čim je riječ o šumama i kad imate temu šuma i temu parafiskalnih nameta logično je niz naših rasprava i uopće da otvaramo tu temu i stoga ne treba ni čuditi da su se skoro svi klubovi javili, a i u pojedinačnoj raspravi, na zaista ima više nego dovoljno. Šume su vrijednost RH. Kad je riječ o šumama, 47% teritorija RH je ili pod šumama ili pod šumskim zemljištem. Stoga zaista imamo posebnu osjetljivost na taj resur, resurs. Taj resurs nam zaista daje i neke privilegije i kad uopće o šumama govorimo sa aspekta zaštite prirode odnosno zaštite okoliša i sa aspekta klimatskih promjena moramo zaista vodit računa o svemu tome. Ja često znam reć, ovaj put ću ponoviti. Kad usporedite karte RH, ja sam to radila u nekom drugom svojstvu, s 15. veljače '68., tada je neusporedivo manje prostora bilo pod šumama nego što je to danas. Zašto? Zato što je bilo puno više obradivog zemljišta i onda kako se je manje obrađivalo, što apsolutno … [[Govornik se ne razumije]] i privodilo se je nekakvim drugim namjenama, tako se i neko što je bilo obradivo zemljište pretvaralo u šumu i šumsko zemljište. Mi cijenimo, ja osobno cijenim svaki napor u kojem želimo smanjiti parafiskalne namete. Naravno da se tu uvijek postavlja pitanje ako negdje smanjite kako ćete to negdje drugdje namiriti. I zaista je i pitanje za sve ovo što je bilo iz toga kako to treba namiriti. No, dobro bi bilo zaista do drugog čitanja da malo vidimo u posljednjih 5.g. koliko je sredstava bilo, šta smo s tim sredstvima napravili, koji smo iskorak dalje radili. Ja uvijek nastojim ispričati neke priče jer tu smo, onda možemo i doći do zanimljivosti. U jednom trenutku kad smo uveli i za procjene utjecaja na okoliš i procjenu utjecaja na prirodu onda smo uveli jedan termin koji je bio nespretnica, zapravo nespretno prevođenje, doprirodnog. Pa kako se nešto može vratiti prirodi? To je tema koju otvarate i sa šumama, dakle priroda sama prepoznaje neke stvari, ali o prirodi, a pogotovo kad je riječ o šumama, treba voditi računa. Treba voditi računa pogotovo u blizini gradova gdje šume postaju dio nečeg što su dnevni boravci ili korištenje gradova. Naravno, meni je tu najbliži primjer i taj primjer uvijek rado navodim, to je primjer Medvednice. Medvednica je u principu postala u jednom trenutku dnevni boravak građana Grada Zagreba koji na Medvednicu odnosno na Sljeme idu, šeću, djeca se voze na biciklima, ona postaju u korištenju svih građana i naravno da je posebna naša osjetljivost kad vidimo nebrigu o šumama. O šumama trebate vodit računa. Stoga zaista čim imamo i neku malu izmjenu zakona, mi kad je riječ o šumama uvijek reagiramo drugačije. Ja moram priznati, naime postoji jedna odredba u ovom zakonu koja mene posebno brine, a brine me ona odredba koja kaže da nakon što požar pohara pojedinu šumu da onda slijedećih 10.g. se ona ne može privesti namjeni koja se zove namjena građevinsko područje. Ta odredba u zakonu sigurna sam da nije dobra jer uvijek gledamo neke loše namjere. Korona virus koji je tu prisutan kod nas i zapravo bio pokretač predlagača da i za dio šuma smanji nešto što zovemo kolokvijalno parafiskalni namet. Ja bih voljela da je to smanjenje i znatno veće, voljela bih da zaista olakšamo život gospodarstvenicima, a voljela bih da se neka, neka druga sredstva i neke druge namjene da zaista vodimo računa o šumama, da vodimo računa o održavanju šuma, da vodimo računa o gospodarenju šuma. Sutra ćemo imati jednu zanimljivu temu, to je novi park prirode koji će biti i imamo već velike površine pod parkovima prirode gdje je poseban i drugačiji način gospodarenja šumama i sigurno i ova tema otvara [[Upadica: Vrijeme]] tu temu gospodarenja šumama. Hvala lijepa.
Hvala vam lijepa. Ostanite malo poštovana gđo. Mrak-Taritaš. Imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Tomašević, izvolite.
Hvala predsjedavajući. Kolegice Mrak-Taritaš, htio sam samo replicirat na ono što ste govorili kako u zadnje vrijeme nam se povećava površina pod šumama statistički i zato što se smanjuje zapravo obradive površine poljoprivredno i htio sam to potvrditi i reć nešto što mislim da možda nije toliko poznato, a posebice što dolazi možda kao iznenađenje od nekoga kojoj pripada nekoj zelenoj političkoj opciji. A to je da su pašnjaci, biološku raznolikost imaju veću od šuma, a kamoli od šumskog zemljišta. Znači mi ubijanjem, ubijanjem, nestankom stočarstva, u zadnje vrijeme i nestankom pašnjaka koji onda zaraste i pretvaraju se u šumsko zemljište pa tako onda i statistički se počinju voditi zapravo, smanjujemo biološku raznolikost, tako da naravno da trebamo očuvati šume i naravno da trebamo čuvati šume i naravno da trebamo ekološki upravljati šumama ali sam htio isto tako se nadovezati na ovo što ste govorili da zapravo to što smanjujemo pašnjake, isto tako nije dobro jer se onda oni pretvaraju u tako zarašćenu šikaru ... [[Govornik se ne razumije.]]
Hvala lijepa, odgovor na repliku gđa. Mrak Taritaš.
Hvala lijepo. Dakle, čim je rasprava ili o šumama ili o poljoprivrednom zemljištu, ono ode i uvijek malo i šire i dobro je da ode šire. Dakle, ja sam namjerno rekla da taj jedan proces pošumljavanja je bio djelomično kontroliran ali velikim djelom je bio nekontroliran. U trenutku kad vi jednu obradivu površinu prestanete obrađivat, ona prvo krene u šikaru, onda iz šikare krene ovim našim krajevima bazga, u nekim drugim krajevima nešto drugo i to je i proces koji vi kad ne kontrolirate, ne završi svaki put dobro. Naravno kad ste spomenuli pašnjake, pogotovo one visinske pašnjake koje imamo mi u parkovima prirode je zapravo smisao da imate, to je u principu ona stoka sitnog zuba da sad ne odem predaleko, oni trebaju da tim pašnjacima pasti jer je to vrijednosti i to je ta bioraznolikost, to što imamo to povećanje šuma, ako to ne kontroliramo do kraja, nije svaki put dobro, u ovom trenutku je dobro [[Upadica Škoro: Hvala.]] ali o tome trebamo voditi računa i to sam nekako pri kraju rasprave htjela i naglasiti. Hvala lijepo.
Hvala. Hvala vam, i naglasili ste. Za riječ se javio poštovani zastupnik Miro Bulj, izvolite, gospodine.
Hvala lijepo predsjedavajući, tražio bi stanku u ime kluba MOST-a 10 min jer želimo još jednom ukazati glasno na značajno gospodarenja jednim od ključnih resora hrvatske države a to su hrvatske šume jer u ovome trenutku ako raspravljamo o izmjeni zakona, smatram da je ovaj minoran zakon bez obzira što se ukidaju određene naknade je minoran prema onome koje štete se rade u gospodarenju otpada hrvatskim šumama. Smatram da bi Ministarstvo poljoprivrede napokon moralo zaštititi hrvatske šume kao prije svega obnovljivi izvor energije, drugo kao jedan od ključnih sastojaka za razvoj određenih dijelova RH kao što je G. kotar, kao što je Slavonija, Spačva i dr. kvalitetna drva koja služe isključivo i samo za izvoz u nekakvim kvotama preko Hrvatskih šuma koje su svrha, koje tvrtke Hrvatskih šuma, koje su svrha sama sebi a ne razvoju gospodarstvu poglavito ponavljam, u područjima kao što je G. kotar gdje imamo pilane, gdje smo imali ljude, obučene, opremljene, ljude sa znanjima oko proizvodnje drveta, danas nemamo ništa, imamo samo kamione koje odvoze naše drvo vani, npr. Italiju i vraća nam se dodana vrijednost koji proizvode naši ljudi sa tih područja. Pa di je tu zdrava pamet? Tako je i sa upravljanjem sa hrvatskim vodama, našim pitkim vodana, tako je sa isključivim gospodarskim pojasom, sa našim morem i našim ribarima koji nisu zaštićeni, u Hrvatskoj imaju prednost talijanske ribarske flote, tako nam je sa poljoprivrednim zemljištem i mislim da ove minorne izmjene u ovo vrijeme poslijepodne ne donose ništa. Hvala lijepo.
Vrijeme, hvala vama, poštovani g. Bulj. S obzirom na vaše iscrpno elaboriranje, vrlo elokventno i činjenicu da prvi puta vodim sjednicu, odobrit ću vam stanku od 5 min, dakle nastavit ćemo u 17 sati i 25 minuta, ima li još netko tko se javlja za stanku? Ne, ako nema, nastavljamo u 17 sati i 25 minuta, hvala lijepa. STANKA U 17,20 SATI [[NASTAVAK NAKON STANKE U 17:25 SATI]] Poštovane kolegice i kolege zastupnici. Jedino što vam mogu garantirati je da sam japanski točan, pa evo rekao sam 17:25, nastavit ćemo sa pojedinačnim raspravama. Sljedeća na redu je poštovana zastupnica Romana Nikolić. Izvolite.
Hvala potpredsjedniče Sabora. Poštovane kolegice i kolege. Dobar dan ministrice još jedanput. Naknada za korištenja OKFŠ se plaća u visini od 0,0265% od ukupnoga prihoda ili ukupnih primitaka te se evidentira kao namjenski prihod državnoga proračuna odnosno prihod za posebne namjene čija je korištenje namjena utvrđena Zakonom o šumama, razminiravanje 30%, vatrogasna djelatnost 20%, gospodarenje državnim šumama 37%, gospodarenje privatnim šumama 12%, znanstveno-istraživački rad u šumarstvu 1%. U posljednjih pet godina prosječno se godišnje za ime naknade za OKFŠ prikupi sredstava u iznosu od 190,7 milijuna kuna. Navedenom izmjenom ukupni prihodi iz naknade za OKFŠ bili bi prosječno smanjeni za oko dodatnih 14 milijuna kuna slijedom čega je uz umanjenju gospodarsku aktivnost i posljedično umanjenje dinamike prikupljenih sredstava na ime naknade za OKFŠ za očekivati blago smanjenje aktivnosti u djelatnostima vezanim uz razminiranje, vatrogasnu djelatnost i gospodarenje šumama. Za očekivati je da će doći do smanjenja drugih aktivnosti koje su vrlo značajne za stanovišta zaštite prirode i okoliša tzv. ekološka uloga šume, kao npr. podizanje novih šuma, sanacija, obnova šuma oštećenim biotskim i abiotskim čimbenicima, očuvanje bioraznolikosti i slično, a iz čega proizlazi i smanjenje negativnih utjecaja klimatskih promjena. Mi moramo imati obvezu prema svojoj djeci da u ova teška vremena razmišljamo i ulažemo u budućnost djece. Naknada OKFŠ-a nam omogućava kontrolom klimatskim promjena, oslobađanje nedostupnih područja i ulaganje u zaštiti i obnovu prirodnih bogatstava RH. Iz Europskog zelenog plana Greendeal proizlazi nužnost za poboljšanjem kvalitete i kvantitete postojećih šumarskih površina te potreba za povećanim ulaganjima u OKFŠ, a što je suprotno od onoga što će uslijediti kao posljedica izmjena zakona koje ova Vlada predlaže. Smanjenje stope za obračun naknade za one s većim prihodom od 7,5 milijuna kuna može donijeti puno gori efekat za hrvatsko gospodarstvo jer razlika ide velikim kompanijama koje većinom nisu u hrvatskom vlasništvu i koje će taj novac iznijeti van iz zemlje dok bi razminiranje, vatrogasna djelatnost i gospodarenje šumama sasvim sigurno doprinijelo razvoju hrvatskog gospodarstva jer se novac troši u RH, pomoglo bi pri ublažavanju klimatskih promjena i otvorilo nove mogućnosti gospodarenja. Potrebno je uložiti dodatne napore i osigurati druge izvore sredstava da bi šumoposjednici mogli zadržati postojeću razinu očuvanja OKFŠ-a npr. kroz Nacionalni strateški plan za poljoprivredu u okviru zajedničke poljoprivredne politike EU, osigurati odgovarajuće poticaje ili potpore za šumoposjednike u smislu očuvanja bioraznolikosti i održivog gospodarenja šumama čime će se nadomjestiti i povećati financiranje OKFŠ-a kao što je predviđeno odredbama Europskog zelenog plana. Iz svega navedenog smatram da je izmjena Zakona o šumama populistička mjera i da nije dobra jer ima dalekosežne negativne posljedice. Samo za primjer je Sindikat pirotehničara najavljuje otpuštanje 100 pirotehničara uz postojeće mjere, a smanjenjem izdvajanja otpuštanja će biti značajno i više, a razminiranih površina manje, što svakako nije dobro za gospodarstvo pa sve do turizma jer minirana zemlja nije sigurna zemlja, a ni atraktivna zemlja. Također svjedoci smo negativnih klimatskih promjena, potresa, bujica i pijavica i sve to zahtijeva otrežnjenje i ulaganje u podizanje novih šuma, sanacije u obnovi šuma oštećenih biotskim i abiotskim čimbenicima, očuvanje bioraznolikosti i slično, a iz čega proizlazi i smanjenje negativnih utjecaja klimatskih promjena jer nije pet do dvanaest nego je dvanaest i pet. Kada se izračuna na prihod od 7 milijuna kuna mjera bi donijela smanjenje od 175 kuna što sigurno ne utječe na poslovanje, ali će značajno utjecati na djelatnost vezano uz razminiranje, vatrogasnu djelatnost, gospodarenje šumama i znanstveno-istraživači rad. Stoga smatram da je izmjena zakona ishitrena od strane Vlade sa željom da se prikaže kako se vodi briga za poduzetnike, a ne razmišljajući dugoročno, ne razmišljajući o negativnim posljedicama za građane i općenito za RH, direktno štetno utječe od znanosti do gospodarstva. Izmjena nije do kraja razrađena jer se navodi da se trebaju osmisliti novi poticaji od kud, kako, kada i kao takva ne može biti prihvatljiva. Hvala vam.
Hvala vam. Nema replika. Sljedeća pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Sniša Jenkač.
Poštovani potpredsjedniče, poštovana ministrice, državna tajnice, državni tajniče, kolegice i kolege zastupnice, zastupnici. Pa evo pred nama je Zakon o šumama, pogotovo tema je opće korisne funkcije šuma iliti OKFŠ. Znači definitivno ovdje se radi o jednom parafiskalnom nametu i interes naše države, interes poduzetništva, interes Vlade RH u svakom slučaju je smanjenje parafiskalnih nameta i ovo je upravo jedan od takvih zakona koji smanjuje parafiskalne namete. Interesantno je slušati neke rasprave kolegica i kolega saborskih zastupnika koji s jedne strane traže smanjenje parafiskalnih nameta, a s druge strane evo osuđuju ovo smanjenje parafiskalnih nameta. Dapače, mogu pozdraviti ovakvo smanjenje parafiskalnih nameta kao član Odbora za poljoprivredu i u svakom slučaju možemo reći da on utječe najviše na one male i srednje poduzetnike. Upravo ovo povećanje sa 3 milijuna na 7 milijuna naknada tj. onih koji imaju prihode do 7 milijuna kuna na njih će to najviše utjecati i za njih je u svakom slučaju u ovim teškim trenucima vrlo važno da se takva smanjenja i dogode. Ono što u svakom slučaju treba naglasiti da mi u programu ruralnog razvoja na mjeri 43 imamo mogućnost kao lokalne samouprave ili kao poduzetnici, kao vlasnici šuma privatni šumoposjednici imamo mogućnost da se javimo na mjeru 43 koja govori o ulaganju u šumsku infrastrukturu gdje upravo možemo nadoknaditi možda ovaj dio ulaganje OKFŠ u uređenje šumskih puteva, u čišćenje šumskih površina itd., tako da skrećem pažnju i upravo na tu mjera koja još uvijek je na snazi i koja će vjerujem i u budućem programskom razdoblju biti na snazi da sve jedinice lokalne samouprave koje to imaju mogućnosti i koje imaju takve šumske puteve ili vlasnici velikih šumskih imanja, šumoposjednici koriste takve mjere. Ono o čemu se mogu složiti sa nekim kolegama iz oporbe u svakom slučaju i tu apeliram da i ta tema bi možda trebala biti posebna tema koja bi se u svakom slučaju trebala obrađivati, a to je prekomjerno iskorištavanje šumskih površina, pogotovo to mogu govoriti kao tajnik privatne udruge šumoposjednika i mogu reći da smo imali velikih problema upravo sa prekomjernim iskorištavanjem šumskih površine koje čine privatni šumoposjednici tj. otkupljivači privatnih šuma koji potpuno ili do krajnjih granica iskoriste i unište šumsku površinu, iza sebe ostave pustoš. Mislim da bi tu trebalo skrenuti se pozornost možda u slijedećem čitanju, da bi o tome trebalo progovoriti jer ako pogledamo šume koje ostaju iza tih koji kupe šume i pitanje da li podignu sve doznake i dali legaliziraju svoju sječu onda to na kraju krajeva izgleda užasno. I definitivno ovo je dobar zakon on je na temu parafiskalnog smanjenja, ali u, možda u slijedećem čitanju trebamo skrenuti pozornost na iskorištavanje šumskih površina i na smanjenje iliti na zakonski okvir na koji način ćemo ograničiti beskrupulozno iskorištavanje šumskih površina. Ono što je jedno vrijeme bilo na snazi, a to se kasnije ukinulo to je da je policija zaustavljala i tražila doznake od onih koji ruše šume, sada sa podizanjem one kvote na 3.500 kuna vrijednosti robe koju vi rušite u šumi, znači šumskog drva kojeg rušite jednostavno tih malih možemo reći i neki šumokradice iskorištavaju tu situaciju i definitivno čine puno nereda na našim privatnim šumoposjedima. Ova mjera je dobra mjera i ovu mjeru treba podržati, dapače čude me i neke rasprave evo kolegica i kolega da ovu mjeru treba ukinuti. Znači idemo potpuno iz krajnosti u krajnost i definitivno u svakom slučaju mjera mora postojati ona je dobra za male i srednje poduzetnike, a u svakom slučaju iz te naknade općekorisne funkcije šuma financiraju se sve one [[Upadica: Vrijeme.]] sve one aktivnosti koje su vrlo važne za pošumljavanje i za sve aktivnosti koje se provode na polju šuma.
Hvala vam lijepa, hvala lijepa. Nemamo replika, hvala lijepa. Slijedi pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Goran Ivanović u pučanstvu i među biračima poznat kao Lac, izvolite.
Hvala lijepo uvaženi potpredsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena ministrice, državni tajniče, državna tajnice, saborske zastupnice i zastupnici evo dozvolite da nekoliko rečenica kažem i kao član Odbora za poljoprivredu koji je evo prije tjedan dana raspravljao o ovoj izmjeni zakona. Ja bi rekao da praktički sve ove teme koje su se dotakle ovdje u saboru, svi vi koji ste uzeli učešće u pojedinačnoj raspravi u ime klubova otprilike smo raspravili i mi na Odboru za poljoprivredu i rekao bi da je naravno šumarski sektor vrlo interesantna priča pa budimo iskreni evo toliko vas se javilo za pojedinačnu raspravu, a u biti kad se pogleda i iz nekog vašeg izlaganja radi se o minornoj jednoj promjeni gdje nešto mijenjamo što donosi uštedu od 33 miliona kuna odnosno rasteretit će gospodarstvo za 33 miliona kuna. To je dobro, to mislim da ide u prilog onome o čemu govorimo pogotovo kako je nastala korona kriza ne samo na razini države, budimo iskreni lokalne samouprave puno čine za poticanje gospodarstva kako općine, gradovi tako i županije. Dolazim iz županije koja na svom prostoru ima preko 100.000 hektara pod šumama, dolazim iz županije u kojoj imamo puno drvoprerađivača koji ovog trenutka možda traže i veće izmjene kada je u pitanju Zakon o gospodarenju šumama. To je dobro, to je tema koja se treba otvoriti, to je tema zasigurno o kojoj se treba raspravljati. Ono što zasigurno ide u prilog činjenici, reformi koju provodi Vlada Andreja Plenkovića je i ova. Sutra ćemo raspravljati o reformi lokalne i područne samouprave, prema tome jedan niz reformi koji čeka Hrvatsku se polako otvara i zasigurno ovo što čini Ministarstvo poljoprivrede na čelu sa ministricom je u tom smislu itekako dobro. Šuma nije samo drvna masa, to je vrlo bitno za naglasiti, šuma je stanište, šuma je sve ono što potiče u biti zdrav život, mi imamo sreću da u Hrvatskoj kad je u pitanju kopneni dio Hrvatske 49% našeg teritorija je pod šumama, preko 2,8 miliona hektara je šuma na području naše RH, a preko 300 miliona kubika otprilike je drvna masa kojom mi raspolažemo. To je ogromno bogatstvo, to je ogroman resurs kojim se naravno treba na pravi način i upravljati i znati upravljati. Ono što možda jedna od tema koju nitko nije spomenuo ovdje, a vrlo je bitno vezana za Slavoniju, Baranju i Srijem, to je veliki povrat šumskih posjeda koji su bivši grofovi imali u nasljeđu, a Slavonija, Baranja i Srijem su izuzetno bogati kad je u pitanju i Pejačević i Norman i Prandau, Jankovići, to su bile tisuće i tisuće hektara koje su se vratile njima jel tako po zakonu što im je moralo biti vraćeno. Jedan dobar dio šuma koje su oni nasljedili su isječene, posječene i oni su u biti naravno naplatili samo drvnu masu, a nisu ništa od toga finalizirali. Moj kraj, valpovački kraj, Valpovština je poznata jel tako i po tvornici drvne mase, to je bila tvornica u Belišću koja je osnovana 1884.g. upravo zbog velikog bogatstva šuma. Stoga smatram da ovo što ćemo izglasati i u ovim promjenama zakona ovo smanjenje je u tom smislu dobro što otvara širu ovu perspektivu kad je u pitanju ono što su šume, a šume su zasigurno jedno od najvećih bogatstava RH, stoga dajem podršku naravno ministrici u nastavku ovih reformi, ne samo kad je u pitanju šumarski sektor nego poljoprivreda općenito. Mislim da je korona kriza pokazala svima nama da moramo postati samodostatni, to je ono što nas može očuvati u najvećim krizama. Hvala lijepo.
Hvala vama. Imamo jednu repliku, poštovani zastupnik Šašlin, izvolite.
Poštovani g. potpredsjedniče sabora, gđo. ministrice. Htio sam se samo osvrnuti kratko na diskusiju prethodnog odnosno kolege zastupnika koji je govorio o problemu sigurnosti kretanja građana kroz šumu odnosno nekim nesretnim slučajevima koji su se događali ovaj u šumi i doista smatram da je to pitanje potrebno dodatno odnosno puno preciznije regulirati jer šuma nije samo šuma, šuma je i lovište, šuma je i vodeno stanište odnosno ribolovno područje i često puta na istim površinama nalazimo ljude koji imaju različite potrebe, različite interese, a jednostavno taj, to njihovo kretanje i zadržavanje u šumi nije dovoljno regulirano, nije precizirano kad i u koje vrijeme i pod kojim uvjetima tko može se nalaziti u šumi. To često puta i šumo posjednicima stvara probleme jer jednostavno nalaze se ljudi koji u to vrijeme kažem ne bi trebali biti tamo, da ne govorim o nesretnim slučajevima u lovu itd. jel, tako da mislim da do idućeg čitanja bi možda [[Upadica: Vrijeme]] bilo dobro i to detaljnije precizirati.
Hvala lijepa. Odgovor na repliku, poštovani zastupnik Ivanović.
Pa evo mogu samo reći da se apsolutno slažem sa zastupnikom Šašlinom kada je u pitanju ovaj cijeli kompleks. Znači ne radi se samo o jednom segmentu nego o sveukupnom obuhvatu naravno da je lovstvo jedna od bitnih karika kada su u pitanju šume ne samo u smislu lovljenja nego i zaštite divljači koja boravi na tom prostoru. Stoga evo smatram da se načela jedna tema koja će zasigurno u nekim vremenima ispred nas doći do rezultata koje svi očekujemo i da će upravljanje u biti sa šumama biti postavljeno na onaj način koji odgovora i ljudima koji se isključivo bave preradom drveta, ali naravno i svim ljubiteljima prirode. Hvala lijepo.
Hvala. Ostala nam je još jedna pojedinačna rasprava, poštovani zastupnik Erik Fabijanić.
Poštovani predsjedavajući, cijenjeni saborski zastupnici i zastupnice, dakako. Htio bih se zahvaliti kako dolazim iz područja u kojemu pripada i Gorski kotar, svim saborskim zastupnicima koji su ga spomenuli. Gorski kotar u sebi sadrži preko 80% šumskog područja. To je područje koje ima svoje velike probleme koji nisu od jučer kao i još neki drugi krajevi Hrvatske, ali te su goranske šume između ostale, između ostalog poharali i ledolom i jedan parazit koji se zove potkornjak. I činjenica je da i u spašavanju i u sanaciji tih šuma svako je dao svoj doprinos u onoj mjeri u kojoj je mogao dati. Ja znam da danas nisu tema Hrvatske šume, ali o tome kako one funkcioniraju dovoljno da pogledate omjer šumara i drvosječu u odnosu na omjer administrativnog osoblja. Zašto je tome tako? Spomenuto je gašenje pilana po čitavoj Hrvatskoj. Je gasili su u Hrvatskoj, ali su se i otvarale u okolici Zagreba. Jer centralizaciju upravljanje Hrvatskim šumama je došlo početkom '90.-tih godina, dakle kad imamo jednu pravnu osobu koja upravlja svim šumama u RH, pa isto tako što si dalje od vatre to ti je hladnije, a što si bliže vatri lakše se ugriješ. Da, možemo reći da je, da su ove izmjene i dopune Zakona o šumama dekorativne, šminkerske, povod, povod za, za retoričku poslije komunikaciju po kojoj govorimo da smanjujemo ili ukidamo parafiskalne, parafiskalne namete s time da daleko od toga da to ne pomaže. Ove mjere koje su predložene dobre su jer su bolje od onoga što imamo sada. S tog stanovišta nema razloga da dignemo ruku za takve stvari. Ali mi još uvijek imamo dramu koja je vezana za goranske općine, koje je jedan kolega prije mene spomenuo, koji kaže, lokalne nerazvrstane ceste koje su u ingerenciji JLS-a de facto uništavaju teški kamioni Hrvatskih šuma, a prihod koji se dobiva od šumskog doprinosa je nikakav zericu je u prošlim razdobljima povećan, ali premalo. Stoga kad već idemo u izmjene i dopune Zakona o šumama, ja bih onda, evo ga, pozvao Vladu RH da doda još jedan članak u mijenjanju, a to je čl. 96, tako da šumski doprinos u potpomognutim područjima kao što je Gorski kotar ne bude 10%, nego da bude 20%, a za ostala područja, umjesto 5%, da bude 10%. A sad ću vam reći još jednu stvar, gdje se uvijek govorilo, da li lijevi, da li desni, koja vlada, ona vlada. Ja ću vam reći da ovo, ovaj prijedlog je formuliran 2013. g., potpisan u deklaraciji o ... [[Govornik se ne razumije.]] gorskih kotara, koji su potpisali HDZ-ovi načelnici, SDP-ovi načelnici i drugi načelnici, bilo da su nezavisni, bilo da pripadaju drugim strankama, i između ostaloga, to je jednoglasno, ama baš jednoglasno usvojeno te iste godine, 2013., od strane županijske skupštine. Dakako da Vlada Zorana Milanovića to nije napravila, Oreškovićeva Vlada to nije napravila, prva Plenkovićeva Vlada nije napravila, ali evo, ova nova Vlada ima priliku da to napravi pa ju to pozivam da napravi do idućeg čitanja. Hvala.
Hvala vam lijepa. Ovime smo, nemamo replika, hvala vam. Ovime smo zaključili pojedinačne rasprave. Slijede završne rasprave u ime kluba zastupnika. Prva će govoriti poštovana zastupnica Ružica Vukovac u ime Kluba zastupnika Domovinskog pokreta. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče HS-a, poštovane ministrice sa suradnicima, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Dakle, unutar završnog izlaganja Kluba zastupnika Domovinskog pokreta smatramo nužnim napomenuti nekoliko važnih odrednica. Obzirom da smo se našli u nezavidnoj situaciji uslijed novonastale krize uzrokovane virusom, pohvaljujemo trud Ministarstva poljoprivrede za pronalaskom mjera kojima će se umanjiti negativan utjecaj navedene javnozdravstvene ugroze na hrvatsko gospodarstvo. Slažemo se kako je jedan od načina za provedbu tih mjera da se u ovakvim kriznim situacijama koje se nisu mogle predvidjeti i na koje se nije moglo utjecati, a koje narušavaju gospodarsku aktivnost ili uzrokuju znatnu gospodarsku štetu, umanje poreze odnosno porezna i neporezna opterećenja na gospodarske subjekte radi očuvanja gospodarske djelatnosti, likvidnosti poslovanja i očuvanja radnih mjesta i to kroz mjere omogućavanja proširenja namjene korištenja namjenskih proračunskih sredstava pa sve do odgoda plaćanja ili obustava plaćanja predmetnih obveza, uključivo i umanjenje stopa za njihov obračun, kao i ostalih javnih davanja. Doista se nadamo kako će navedene mjere polučiti rezultate jer je uistinu veliki broj poslovnih subjekata došao u nenadane poteškoće, što zbog nametnutih mjera, što zbog postavljenih ograničenja, što zbog nemogućnosti normalnog poslovanja i pristupa tržištu. U Klubu zastupnika Domovinskog pokreta i dalje smatramo kako se problemu pandemije moglo pristupiti drugačije, pažljivije odvagnuti posljedice lockdowna i sve mjere donositi u suradnji sa samim poduzetnicima, gospodarstvenicima, pa i samim poljoprivrednicima koji su pretrpjeli ili još uvijek trpe štetu. U okviru prve skupine mjera za pomoć gospodarstvu uslijed epidemije koronavirusa zbog, kroz dopune odredbi Zakona o šumama, predlagatelj sugerira da se sredstva prikupljena na ime naknade za općekorisne funkcije šuma u skladu s odredbama Zakona o šumama mogu, u slučaju određenih posebnih okolnosti koristiti i u druge prijeko potrebne svrhe sa ciljem sprječavanja odnosno ublažavanja utjecaja Covida-19 bolesti uzrokovane virusom na gospodarsku djelatnost u RH. Ostaje sporno i nedovoljno definirano koje su to moguće druge, prijeko potrebne svrhe. Bilo bi logično vezati odredbom predloženog zakona da su to svrhe koje ne izlaze izvan okvira poslovanja Ministarstva poljoprivrede. Unutar prijedloga izmjena zakona, navodi se kako je potrebno uložiti dodatne naporne i osigurati druge izvore sredstava da bi šumoposjednici mogli zadržati postojeću razinu očuvanja općekorisnih funkcija šuma. Ovdje je doista nužno napomenuti kako nam se često javljaju građani koji nam dojavljuju da je unutar sječe stabala koje obavljaju Hrvatske šume, svakodnevna pojava da se ostavlja u samoj šumi nakon sječe debla, sve osim samog debla, dakle odnosno trupca. Dakle, sve one grane koje se mogu iskoristiti kao, primjer, recimo za drvnu masu za potrebe izrade peleta za ogrjev, one se ostavljaju da trunu ili se zakapaju u tlo. Nadam se da će predlagatelj zakona i o ovim okolnostima dobro razmisliti jer se sječom drvne mase sječe nacionalno bogatstvo svih građana RH. Dakle, bogatstvo od kojeg smo trebali svi imati koristi, no korist ima samo jedna grupacija i to minorna grupacija ljudi u ovoj zemlji o kojoj su moje kolege već prethodno iznosile podatke. Ostaje mi jedno pitanje koje nisam dobila odgovor, dakle, ovaj zakon je predviđen planom zakonodavnih aktivnosti kao zakon koji će se dorađivati tijekom 2020., međutim, da li je proveden postupak e-Savjetovanja? Ako jeste, temeljem Poslovnika Sabora RH, mi smo rezultate postupka e-Savjetovanja trebali dobiti, ako nije, voljela bih čuti zašto nije. I za kraj bih htjela se nadovezati sa nekoliko problema s kojima sam se susretala na terenu kao načelnica. Dakle, kada govorimo o sječi šuma, tada uz tu sječu šuma idu i devastirani poljski putevi, dakle, sredstva za takve puteve mora osigurati, za uređenje i kasniju sanaciju puteva mora osigurati općina, odnosno jedinica lokalne samouprave, što je jako veliki problem. S druge strane, nemate model kako natjerati one koji sijeku šumu, da poprave te iste poljske puteve. S druge strane, imamo i one socijalno ugrožene građane kojima je često jedini izvor prihoda upravo ilegalna sječa šuma. Evo, iskoristila sam priliku pa sam i o tome obavijestila ovdje prisutne. Hvala vam lijepa.
Hvala lijepa poštovanoj zastupnici Vukovac. U ime Kluba zastupnika Stranke s imenom i prezimenom, Pametnog i GLAS-a, završno će govoriti poštovana zastupnica g. Dalija Orešković, izvolite.
Hvala uvaženi predsjedavatelju, kolege zastupnici i zastupnice. Ovo je bila rasprava o smanjenju jednog parafiskalnog nameta, a tijekom te rasprave dotaknuli smo se i čitavog niza drugih povezanih tema. Pozdravljam i podržavamo zastupnike i klubove zastupnika koji su ukazali da osim ovog postoji i nekoliko stotina drugih nepotrebnih parafiskalnih nameta koji više služe financiranju koruptivnih struktura i uhljebljenih kadrova nego obavljanju onih djelatnosti zbog kojih se navodno sam taj namet ubire. No postoji tema o kojoj ipak nismo dovoljno govorili tijekom ove rasprave, stoga ću je u završnom izlaganju u ime kluba još jednom dodatno istaknuti, a radi se o učinkovitosti upravljanja prikupljenim sredstvima. Ova rasprava je pokazala da ne znamo kuda odlaze sredstva koja se prikupljaju na temelju naknade za OKFŠ i za što se točno ova sredstva troše. Ne samo to, već se tijekom rasprave nismo zapitali niti kako je uopće moguće da sustav po kojem bi se trebala obračunavati i naplaćivati ta naknada putem FINA-e još uvijek nije razvijen, nije u primjeni. Sada kada se povodom izmjena Zakona o šumama smanjuje broj obveznika plaćanja ove naknade, predlagatelj je zaključio da mu taj sustav naplate putem FINA-e više niti ne treba. Pa evo ja bih otišla korak dalje pa utvrdila da nam zapravo ne treba niti taj namet sam po sebi. Meni je ovo samo još jedan od dodatnih argumenata u niz zbog kojih tvrdim da ga je potrebno ukinuti u cjelini jer očito je da se od tog iznosa koji se putem ovog nameta ubire u većoj mjeri financiraju oni djelatnici koji čine sam sustav, dakle sustav javne uprave i njegove administracije, a ne one djelatnosti koje bi štitile šume kao naše javno dobro. O tome smo imali prilike čuti i u završnim izlaganjima drugih klubova. Dakle, potpuno ukidanje, a ne smanjenje ovog nameta ujedno je dobar povod da se provede jedna kvalitetna i detaljna analiza čitavog sustava, strukture i broja zaposlenih u Hrvatskim šumama te uvođenje novih oblika nadzora i kontrole njihova rada, prije svega unutarnja i preventivna. Ne treba posebno podsjećati na aferu Vjetroelektrane i na činjenicu da se u okviru kaznenih djela trgovine utjecajem, zlouporabe položaja i ovlasti, davanja mita kompromitirala je sama Uprava Hrvatskih šuma. Stoga predlažemo da se do drugog čitanja Vlada pozabavi ovim problemima te da pred HS izađe sa puno ambicioznijim prijedlozima izmjena Zakona o šumama koja će proizlaziti eto iz jedne namjere racionalizacije čitavog sustava i učinkovitosti upravljanja kao što sam rekla uvođenja novih oblika unutarnjeg nadzora i kontrole pogotovo u sustavu prevencije. Jednom kada se sredstva otuđe, jednom kada se i same šume opustoše, vrlo je teško naknaditi štetu. Hvala.
Hvala i vama poštovana zastupnice Orešković. U ime Kluba zastupnika Mosta nezavisnih lista završnu riječ ima poštovani zastupnik Ante KUjundžić. Izvolite gospodine Kujundžić.
Hvala potpredsjedniče. Poštovane kolegice i kolege. Evo vamo lijevo nema nitko, poštovana ministrice sa suradnicima. Zapravo pred nama se nalazi Zakon o izmjenama Zakona o šumama, a evo nakon svega onoga što je cijeli dan izrečeno o njemu sve prednosti i nedostatke, ja bih se zadržao na onome što je zapravo za nas u Mostu meritum. Pozdravljamo ovakvo jedno rasterećenje pa kolikogod ono bilo. Znači u čl. 65. definiraju se nekakve naknade za OKFŠ što bi ovim prijedlogom trebalo rasteretiti gospodarske subjekte smanjenjem nameta za ukupno gledajuć 33 milijuna kuna, što je stvarno dobar početak promjena. Dakle, smanjenje stope za obračun naknade te povećanje granice za utvrđivanje obveza nastanka plaćanja obveza je nešto što pozdravljamo i slijedom izrečenoga normalno Most nezavisnih lista kao zagovornik jednog oblika reformi i rasterećenja fiskalnih i parafiskalnih nameta nećemo tražiti dlaku u jajetu i dobit ćete naše zeleno svjetlo za ovaj prijedlog. Ono o na čemu ćemo inzistirati jest zaštita svakog pedlja ove zemlje te tražiti vrlo jasnu, transparentu i objektivnu provedbu kako ovog prijedloga, naravno tako i svih ostalih zakonskih provedbi. U jutrošnjem briljantnom usudio bih se reći balkanskom nastupu našeg premijera koji je zapravo potvrdio ministrice onu kako ne postoje glupa pitanja već samo postoje glupi odgovori, ovaj zakon daje odgovor da ima dobre volje, a kada ima dobre volje onda se može napraviti i ovako mali koračić k boljemu, a unatoč tome što našoj Hrvatskoj treba sprint u reformama, drago mi je da smo i evo ovako lagano zakoracali i vjerujem da ste i vi toga svjesni. Hvala vam.
Hvala vama, nemamo replika. Evo nakon ovog šarmantnog izlaganja poštovanog zastupnika Kujundžića još će nam se u ime predlagatelja obratiti poštovana ministrica Marija Vučković završno. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani potpredsjedniče HS-a. Najprije želim zahvaliti svim saborskim zastupnicima i zastupnicama na dostavljenim komentarima, primjedbama kako onima koje smatram dobrodošlima koji će nam pomoći u daljnjem radu, tako i nekima s kojima se ne slažem pa ću dodatno i obrazložiti. Najprije što se tiče primjedbi koje se odnose na potrebu efikasnijeg korištenja naših najvrjednijih resursa, a to su i poljoprivredna zemljišta, i šume, i hrvatsko more za ribarstvo i akvakulturu. Želim reći da je Zakon o poljoprivrednom zemljištu isto tako u procesu određenih sadržanih izmjena te će u četvrtom tromjesečju ove godine biti predložen Vladi RH. Što se tiče sadržajnih izmjena Zakona o šumama, one nisu predmet ovih izmjena zakona, ovog zakona o izmjenama, ovo je jednostavno oruđe u provedbi akcijskog plana za rasterećenje gospodarstva od parafiskalnih i neporeznih davanja koje Vlada RH usvojila i kao svoju redovitu aktivnost jer to radi već nekoliko godina, a i tijekom borbe protiv gospodarskih posljedica epidemije Covid-10, pa ću podsjetiti da je takav plan ove godine koji se provodi u cijelosti vrijedan 752 miliona kuna i u tih 752 miliona kuna je i ova mala poluga Ministarstva poljoprivrede. Zašto 5%, zašto 10% ili kako je SDP predlagao 40% u svojoj kampanji s čim se čini mi se danas njihovi zastupnici ne slažu, pa mi kao odgovorna Vlada donosimo prijedlog onih izmjena ove naknade za općekorisne funkcije šuma koje nam s jedne strane osiguravaju cilj, rasterećenje gospodarstva, a s druge strane nastavljaju osiguravati temelju funkciju koju takva naknada ima, a to je osiguranje ekonomske, ekološke i socijalne funkcije zaštite našeg vrijednog šumskog resursa. Što se tiče raspodjele naknada, raspodjele ove naknade strukture ne znam što u njoj nije jasno, ona je javna, ona je utemeljena ne samo našim propisom nego i nekim drugim propisima kao što sam rekla 30% razminiranje, 20% vatrogastvo, 37% gospodarenje državnim šumama, 12% privatnim šumama i 1% znanstveno-istraživački radovi. Netko je spomenuo da smo u jeku pandemije Covid-19 omogućili nenamjensko trošenje ovih namjenskih prihoda, pa ću reći da, mi smo izmijenili Zakon o šumama kao jednu od mjera namijenjenih podršci hrvatskom gospodarstvu i to na način da smo predvidjeli promjenu koja govori, neutrošena sredstva prethodnih godina mogu se u iznimnim okolnostima, pa smo naveli koje su to točno okolnosti, potrošiti nenamjenski samo kao sredstva potpore hrvatskom gospodarstvu. Slijedom takve izmjene mi smo žurno objavili program pomoći malim hrvatskim poljoprivrednicima vrijedan 53 milijuna kuna za one koji zapošljavaju najmanje 1, a najviše 9 pri čemu je 23 milijuna kuna financirano iz ušteda koje smo tom prigodom prošli, a 30 milijuna kuna iz prihoda prikupljenih prethodnih godina, a ne utrošenih OKFŠ. Zašto su prikupljena prethodnih godina, a neutrošena ostala? Zato što smo ih prikupili naknadno, naime prije 4 godine prikupljeni prihodi za OKFŠ-a je bio oko 160 milijuna kuna, a tada smo imali 206.000 obveznika, danas imamo 20, a prikupili smo recimo prošle godine 206 milijuna kuna te smo i određenim unapređenjem našeg poslovanja, otklanjanjem revizorskih primjedbi koji se odnosili na dotad ne prikupljene prihode, otklonili revizorske prihode, prikupili naknadno ta sredstva, podnijeli određene postupke i omogućili i dovoljan prihod onima koja je namijenjena funkcija, a isto tako evo i pomoć hrvatskom malom poljoprivrednom gospodarstvu uslijed posljedica pandemije Covid-19. Također želim reći da je ovo ministarstvo pokrenulo nakon više od 10 godina nacionalnu inventuru šuma, trogodišnji projekt koji će se, trogodišnji projekt koji će biti vrijedan 15 milijuna kuna od kojih smo 3 miliona i 200 tisuća kuna dobili isto tako iz drugih sredstava, a ne iz državnog proračuna. Također je više puta rečeno kako ćemo nadoknaditi ovih 33 milijuna kuna, naravno i boljem efikasnijim financijskim upravljanjem i prikupljanjem prihoda, a isto tako našim angažmanom u okviru zajedničke poljoprivredne politike u okviru Fonda za oporavak i naravno racionalnim korištenjem sredstava državnog proračuna, aktivnostima poput strateških i tehničkih izmjena programa ruralnog razvoja koji su nam nedavno evo omogućili da natječaj vrijedan 30 miliona kuna za uređenje šumske infrastrukture podignemo na 100 miliona kuna, pa to je malo više od 2 puta više od ove uštede za hrvatsko gospodarstvo. Niz je drugih takvih aktivnosti. Što se tiče Parka Medvednica, riječ je o park šumi koja se upravlja, kojom se upravlja, kojom upravlja njezina javna ustanova ako dobro govorim, također za takvo što, za ono što se spominjalo danas u Hrvatskom saboru, ako postoje indicije to se ne prijavljujem Ministarstvu poljoprivrede nego šumarskoj inspekciji Državnog inspektorata. Na kraju želim isto tako reći, ovdje spomenuto, da raspodjela drvne kvote ide previše, evo ako mogu reći u strane ruke, pa ću reći da je u 2019. godini na licitacijama od 345 kupaca drvne sirovine u Hrvatskoj njih 26 su bile strane osobe. Može li gospodarenje biti efikasnije? Vjerojatno može, naša strategija razvoja drvoprerađivačke industrije, industrije namještaja vrijedi od 2017., 2020. godine mi smo pokrenuli novu pa se nadamo da ćemo odgovarajuće valorizirati učinke ove i za iduće trogodišnje razdoblje naći još konkretnije mjere. Pitali smo se na koji način nadoknaditi tih 33 miliona kuna, spomenula sam što smo prijavili kao projektnu ideju što ne znači da će sve biti prihvaćeno, ali prilično sam uvjerena da značajan dio hoće u okviru Fonda za oporavak. Što se tiče programa ruralnog razvoja, pored dosad korištenih konverzija degradiranih šuma, očuvanja brojnosti zdravlja vrsta, izrade šumskih gospodarskih planova i sl. mi smo, mi programiramo ulaganja u održivo integralno gospodarenje šumama, ulaganja u zelena radna mjesta, nove šumarke poljoprivredne sustave odnosno agrošumarstvo, inovacije, razvoj, istraživanje u šumarstvu, certificiranje proizvoda šuma, upravljanje rizicima i socioekonomsko jačanje ruralnih područja, potpore za ograničenja gospodarenja šuma. Dakle, sve su to nove mjere koje programira ovo Ministarstvo poljoprivrede u okviru budućeg nacionalnog strateškog plana. Spomenuli smo razminiranje, jako važno, ovdje se referirajući se na ova 33 milijuna kuna u okviru kojih bi razminiranje trebalo 30% istaknuta je važnost i problemi ovog sustava, pa ću reć da je u okviru mjere 5 programa ruralnog razvoja tijekom posljednjih godina razminirano 6000 kvadratnih kilometara poljoprivrednog zemljišta, a u, iz isplata iz OKFŠ-a 1500 hektara šumskog zemljišta. Također mi smo pokrenuli i dobili EU sredstva u 85%-tnom iznosu, projekt Naturavita kojom se razminira područje, to je projekt razminiranja, obnove i zaštite šuma i šumskog zemljišta u zaštićenim područjima pri čemu se 597 hektara iz tog projekta vrijednog 370 milijuna kuna odnosi na Kopački rit, a 1937 hektara na Regionalni park Mura-Drava. Također, pošto je mnogo puta rečeno da drvna industrija dovoljno ne doprinosi, dovoljno ne doprinosi razvoju hrvatskog gospodarstva s obzirom na vrijednost sredstava koje koristi, kao što sam rekla, svi možemo bit efikasniji, radimo na tome, međutim želim reći da u ovoj radno intenzivnoj djelatnosti je zaposleno 25143 radnika, da ona predstavlja 7% hrvatskog izvoza, da ona predstavlja 7% prihoda ukupne prerađivačke industrije u Hrvatskoj, da se ona brzo oporavlja, to ne znači da je trajno, još je prekratko, ne znamo koji nas izazovi očekuju, da se ona brzo oporavlja, pri čemu je rast proizvodnje namještaja u ovih posljednjih nekoliko mjeseci, kao što sam u uvodnom govoru rekla, utjecao na smanjivanje pada u industriji rastući 32,5%, dakle više od 30%. Mi smo dodatno zajedno s HBOR -om oformili i kreditni fond za one koji osjećaju drvoprerađivačkoj industriji posljedice ove pandemije sufinancirajući kamatnu stopu i police osiguranja osiguravajući nastavak izvoza ove visoko izvozne radno intenzivne i vrijedne industrije za RH. Kao što sam rekla, ovdje je riječ o provođenju akcijskog plana, a što se tiče sveobuhvatnih daljnjih radnji na svakom zakonu koji je značajan za Hrvatsku, a tako i na Zakon o šumama, donošenju nove strategije koju pokrećemo i za drvoprerađivačku industriju i za Hrvatske šume, te nacionalnog programa inventure koji će vrijediti 3.g., svi prijedlozi i komentari bit će vrlo ozbiljno razmatrani. Hvala vam na svemu.
Hvala vam lijepa. Zakasnili ste s replikom kažu kolege, žao mi je, hvala vam lijepo gđo. ministrice, vama i vašim suradnicima. Poštovane kolegice i kolege, ovime zaključujem raspravu, glasovat ćemo kada se steknu uvjeti, molim vas samo još trenutak pozornosti. Zahvaljujem i predsjedništvu sabora na ukazanom mi povjerenju, nadam se da sam ga opravdao. Ovime smo završili današnju, današnji dio zasjedanja, nastavit ćemo sjednicu sutra u 9 sati i 30 minuta prvom točkom Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 16. Želim na kraju pohvaliti sve vas koji ste ostali do kraja i onima koji poručuju da nema dovoljno mjesta u sabornici, moram priznat dakle da nas s ove pozicije ima više nego dovoljno. Želim vam ugodan ostatak dana. Hvala lijepa. SJEDNICA PREKINUTA U 18,10 SATI