Cijenjene gospođe i gospodo zastupnici, otvaram 20. sjednicu Hrvatskoga sabora. Sve vas srdačno pozdravljam, posebno pozdravljam predsjednicu Vlade Republike HRvatske gospođu Jadranku Kosor, potpredsjednike i nazočne članove Vlade Republike HRvatske. Ovom sjednicom započinje redovito zasjedanje Hrvatskoga sabora koje prema odredbama Ustava Republike Hrvatske i Poslovnika Hrvatskoga sabora započinje 15. rujna i završava 15. prosinca. Pozivam vas da na početku zasjedanja odamo počast domovini, izvođenjem himne LIjepa naša domovino. -Izvođenje himne "Lijepa naša domovino". Već 11. godinu za redom 22. rujna obilježava se nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama. Mnoge udruge i organizacije na svoj način obilježavaju taj dan skrećući tako pozornost na ovaj gorući problem današnjega društva a s ciljem podizanja razine svijesti i informiranja građana o proširenosti nasilja. Apeliram na uvažene zastupnike i zastupnice da ne samo danas nego i u svom svakodnevnom političkom radu promiću ideju nulte stope tolerancije nasilja nad ženama. Zapisnik 18. i 19. sjednice Hrvatskoga sabora primili ste na sjednici. Ima li primjedbi na zapisnike? Ako nema, utvrđujem da smo usvojili zapisnike 18.i 19. sjednice Hrvatskoga sabora u predloženom tekstu. Gospođe i gospodo zastupnice i zastupnici prelazimo na utvrđivanje dnevnog reda sjednice. Uz poziv za sjednicu primili ste i prijedlog dnevnog reda. Na sjednici vam je podijeljen i konačni prijedlog dnevnog reda. Naglašavam da su točke koje nismo raspravili na 18. sjednici Hrvatskoga sabora tiskane debljim slovima. U konačni prijedlog dnevnog reda uvrstio sam 9. novih točaka pod rednim brojevima od 11. do 15., 20., 29., 35., i 36. To su 1. Konačni prijedlog zakona o državnom sudbenom vijeću, to je drugo čitanje, P.Z.E. br. 576. Drugo, KOnačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, također drugo čitanje P.Z.E. broj 577. 3. KOnačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu, drugo čitanje, P.Z.E. br. 582. 4. KOnačni prijedlog Ovršnog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. br. 584. 5. KOnačni prijedlog zakona o javnim ovršiteljima, drugo čitanje, P.Z.E. br. 581. 6. Prijedlog Ustavnog zakona za provedbu Ustava Republike Hrvatske, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 619. 7. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o hrvatskoj poljoprivrednoj komori, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 618. 8. Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2010. godine. 9. Izvješće o radu Državnih odvjetništava u 2009. godini. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. U konačnom prijedlogu dnevnog reda pod točkom 1, 3, 4, te od 8 do 10 zatim 16 i 17, te od 19 do 34 navedeni su zakoni koji se predlažu donošenje hitnog postupka. To su: Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 596, točka 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenost, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 598, točka 3. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma o pravnom položaju organizacije Sjevernoatlantskog ugovora, nacionalnih predstavnika i međunarodnog osoblja, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. točka 4. Dakle, ovo su sve hitni postupci da ne čitam dalje. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznim i dobrovoljnim mirovinskim fondovima, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. broj 599, točka 8. Prijedlog Zakona o prestanku rada Agencije za promicanje izvoza, ulaganja, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 608, točka 9. Prijedlog Zakona o potvrđivanju protokola kojem se mijenja i dopunjuje Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva, (Sporazum TRIPS), s KOnačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 610, točka 10. Prijedlog zakona o dopunama Stečajnog zakona, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 595, točka 16. Prijedlog zakona o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekršajem, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 595, točka 17. Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o uredu za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. broj 612, točka 19. Prijedlog Ustavnog zakona za provođenje Ustava Republike Hrvatske, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 619, točka 20. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o radnom vremenu, obveznim odmorima mobilnih radnika i uređajima za bilježenje u cestovnom prijevozu, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. broj 603, točka 21. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o jamstvima Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt Modernizacije i infrastrukture Luke Šibenik, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 613, točka 22. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Fondu za regionalni razvoj Republike Hrvatske s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 610, točka 23. Prijedlog zakona o prestanku važenja Zakona o Fondu za razvoj, zapošljavanje, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 601, točka 24. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o šumama s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 602, točka 25. Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 604, točka 26. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 606, točka 27. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 609, točka 28. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskom poljoprivrednoj komori, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 618, točka 29. Prijedlog zakona o dopuni Zakona o zaštiti i spašavanju, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 607, točka 30. Prijedlog Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Malte o borbi protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 611, točka 31. Prijedlog Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskoga sabora, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 615, točka 32. Prijedloga zakona o izmjeni i dopuni Zakona o energiji, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 616, točka 33. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Sultanata Omana o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja i sprečavanju izbjegavanja plaćanja poreza na dohodak, s Konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 617, točka 34. Ovo sve naglašavam da su ovi prijedlozi da su to zakoni po hitnom postupku. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Predlažem u ime Vlade da skinemo hitni postupak sa izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju da ide u redovitu proceduru.
... [[Govornik nije uključen.]] ne ide nego u redovitu proceduru. Uredu. Hvala. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja ovih zakona? Ako nema, da. prvo gospodin Hrelja. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, u ime Kluba HNS i HSU protivimo se hitnom postupku kod prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti obzirom da je ono u uskoj vezi sa ovim zakonom koji je gospođa premijerka predložila da ide u redovnu proceduru. Tako smo raspravljali i na odborima i mislim da bi bilo primjereno da se i ovaj zakon uputi u redovnu proceduru. Hvala lijepa.
Gospođa predsjednica Vlade, izvolite.
Vlada prihvaća prijedlog zastupnika Hrelje. Hvala.
Znači i ovaj ide u redoviti postupak. Dobro. Gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Pa prije svega gospodine predsjedniče protestiram ovakvim ponašanjem hrvatske Vlade. Hrvatska Vlada je izludila naciju Prijedlogom Zakona o mirovinskom osiguranju po hitnom postupku. Potjerali smo u penziju 20, 30 tisuća ljudi ... /Govornik isključen./ ... koji će biti na teret državnom proračunu, a to se je moglo elegantno učiniti i pred nekoliko mjeseci, a ne poigravati se sa sudbinom ... /Govornik isključen./ ... Jednako tako tražimo da se ukine hitni postupak za točku 23. odnosno 24. to su zakoni o prestanku važenja Zakona o Fondu za regionalni razvoj Republike Hrvatske, odnosno prestanku važenja Zakona o Fondu za razvoj i zapošljavanje. Ja ne znam da li država sada kod ovog prvog zakonskog prijedloga napušta politiku i ove male kakve takve decentralizacije, odnosno kod Fonda za razvoj i zapošljavanje nit im se previše… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Iznenađuje takvoj inicijativi jer smo samo u zadnjih godinu dana izgubili 90 tisuća ljudi, zaposlenih. Ja se slažem da imamo…
Nije u pitanju obrazloženje nego samo prijedlog da nešto ne ide po hitnom postupku. Molim vas držite se toga. … [[Upadica se ne razumije.]] Imate prijedlog za točku 24.
Tako je, da se to skine i protestiram glede ove prakse …/Govornik isključen./…
Naglašavam da se točka 8, 17, 19 i 21 Konačno prijedloga dnevnog reda usklađuju sa propisima Europske unije te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovih zakona ne glasujemo. Da ih ne bi čitao, to je točka 8, točka 17, točka 19 i točka 21. Molim uključimo se radi provjere kvoruma. 111, dakle možemo pristupiti glasovanju. Ova prva točka o mirovinskom osiguranju je prihvaćena da ide u prvo čitanje. Drugo, isto tako prigovor gospodina zastupnika Hrelje, Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju, također je prihvaćeno da ide u prvo čitanje. Treće, ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma o pravnom položaju organizacije Sjevernoatlantskog ugovora nacionalnih predstavnika i međunarodnog osoblja? Nema. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu da ovo ide po hitnom postupku ova točka. Ako se slažete, možemo oko ovih točaka dizanjem ruku, ići će brže malo. Prema tome tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenje zakona, točke dnevnog reda u vezi Sjevernoatlantskog ugovora itd. Tko je za? Hvala. Ima li protiv? Nema. Suzdržan? Nema. Utvrđujem da je prijedlog jednoglasno prihvaćen. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o prestanku rada Agencije za promicanje izvoza i ulaganja, točka 9? Nema. Molim tko je za ovaj prijedlog za hitni postupak? Hvala. Protiv? Molim da se izbroji. Suzdržan? Nema. Ovaj prijedlog je prihvaćen sa 99 glasova za i 24 protiv, ništa suzdržani. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju protokola kojim se mijenja i dopunjuje Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (Sporazum Trips),točka 10? Ima li tko primjedbu? Nema. Tko je za molim da digne ruku da ide u hitni postupak. Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog o potvrđivanju protokola ide u hitni postupak jednoglasno sa 124 glasa. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopunama Stečajnog zakona, sa konačnim prijedlogom zakona, točka 16? Nema. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 123 glasa. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Ustavnog zakona o provedbi Ustava Republike Hrvatske, sa konačnim prijedlogom zakona, točka 20? Nema. Tko je za prijedlog da ovaj zakon ide po hitnom postupku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prihvaćen prijedlog jednoglasno sa 124 glasa. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o jamstvu iz među Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj za projekt Modernizacija infrastrukture luke Šibenik, točka 22? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 124 glasa. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o prestanku važenja Zakona o Fondu za regionalni razvoj Republike Hrvatske, točka 23, osim gospodina Damira Kajina? Dakle, imamo prigovor da ide u redovitu proceduru gospodin Damir Kajin. Vlada? Izvolite.
Gospodine predsjedniče, Vlada ne prihvaća prijedlog zastupnika Kajina.
Dakle, imamo prijedlog gospodina zastupnika Kajina da ide u redovitu proceduru. Vlada se s time ne slaže. Molim tko je za primjenu hitnog postupka? Molim vas tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Ovaj zakon ide po hitnom postupku na temelju većine glasova, 71 glas za, 53 protiv, ništa suzdržani. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o prestanku važenja Zakona o fondu za razvoj i zapošljavanje. Točka 24. Tu je primjedbu iznio gospodin Damir Kajin. Izvolite gospodin Hrelja?
Gospodine predsjedniče, uopće nemam namjeru utjecati na namjere Vlade. Ja samo radi mjera opreza želim reći da se radi o jedinstvenom slučaju pripajanja financijske institucije upravnoj instituciji i da bi tu trebalo vis a vis vjerovnika, vis a vis mogućeg zastupanja pristupiti veoma oprezno. Prema tome, samo iz tog razloga predlažem redovni postupak. Nikakvih drugih motiva nemam. Hvala.
Hvala lijepa. Imamo primjedbu gospodina Damira Kajina i gospodina Silvana Hrelje da ne ide u ovaj Prijedlog zakona u hitni postupak. Molim Vlada. Gospođo predsjednice Vlade.
Vlada ne prihvaća prijedlog.
Dakle, Vlada se ne slaže nego da ide u hitni postupak. Molim tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona? Protiv? Hvala. Suzdržan? Rezultat? Ovaj prijedlog je prihvaćen većinom glasova, 71 glas za i 53 glasa protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o šumama, točka 25.? Nema. Tko je za prijedlog da ide po hitnom postupku molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Hvala. Rezultat? Prijedlog o hitnosti je prihvaćen, 107 glasova za, 17 protiv, ništa suzdržanih. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o državnoj izmjeri i katastru nekretnina, točka 26.? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka molim da digne ruku? Protiv? Suzdržan? Prijedlog o hitnosti je prihvaćen jednoglasno sa 124 glasa. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu, točka 27.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog da ide po hitnom postupku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog za hitnost je prihvaćen jednoglasno sa 124 glasa. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o osnivanju Hrvatskog centra za poljoprivredu, hranu i selo, točka 28.? Ako nema, molim tko je za ovaj prijedlog hitnosti postupka? Hvala. Protiv? Suzdržan? Ovaj prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 124 glasa. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj poljoprivrednoj komori sa Konačnim prijedlogom zakona. To je P.Z. br. 618 točka 29.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku? Protiv? Suzdržan? Prijedlog hitnosti je prihvaćen jednoglasno sa 123 glasa. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o dopuni Zakona o zaštiti i spašavanju, točka 30.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog hitnosti molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Hvala. Prijedlog za hitnost je prihvaćen jednoglasno sa 122 glasa. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Malte u borbi protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima organiziranog kriminala i međunarodnog terorizma, točka 31.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog hitnosti je prihvaćen jednoglasno sa 122 glasa. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o ovlasti Vlade Republike Hrvatske da uredbama uređuje pojedina pitanja iz djelokruga Hrvatskog sabora, točka 32.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog? Molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog o hitnosti za donošenje ovoga zakona je prihvaćen većinom glasova, 71 glas za, 51 protiv. Ima li tko od zastupnica i zastupnika … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o energiji, točka 33.? Nema. Tko je za prijedlog hitnosti? Molim za ovaj prijedlog. Hvala. Protiv? Suzdržan? Prijedlog o hitnosti postupka je prihvaćen većinom glasova, 116 glasova za, i 8 protiv. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Republike Hrvatske i Sultanata … [[Ne razumije se.]] izbjegavanje dvostrukog oporezivanja i sprječavanja izbjegavanja poreza na dohodak, točka 34.? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka, molim da digne ruku? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Ovaj prijedlog hitnosti je prihvaćen jednoglasno sa 123 glasa. Pisanih prigovora na dnevni red koji sam predložio za sjednicu nije bilo, te taj dnevni red sukladno članku 203., stavak 4. Poslovnika smatra se usvojenim. Sukladno članku 203. stavak 5. Poslovnika prigovor se sada može podnijeti samo na one točke koje nije sadržavao prijedlog dnevnog reda upućen u pozivu za sjednicu, o točkama 20., 29. izjasnili su se prigodom glasovanja o hitnosti. Ima li tko od zastupnika prigovor na točku od 11. do 15. i 35. i 36. konačnog prijedloga dnevnog reda, koji nije sadržavao prijedlog dnevnog reda, koji ste dobili uz poziv za ovu sjednicu? To su Konačni prijedlog Zakona o sudbenom vijeću, P.Z. broj 576., Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudovima, P.Z.E. broj 577, i ovaj prvi je E. tako je. Treće Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Državnom odvjetništvu, drugo čitanje, P.Z.E. broj 582., Konačni prijedlog Ovršnog zakona, drugo čitanje, P.Z.E. broj 584., Konačni prijedlog Zakona o javnim ovršiteljima, drugo čitanje, P.Z.E. broj 581, Prijedlog polugodišnjeg izvještaja o izvršenju državnog proračuna Republike Hrvatske za prvo polugodište 2010. godine, Izvješće o radu državnih odvjetništava u 2009. godini, podnositelj Državno odvjetništvo Republike Hrvatske. O podnesenim prigovorima. Ima li prigovora na ove točke dnevnog reda? Nema. Ako nema prigovora utvrđujem da je dnevni red utvrđen. Sukladno članku 205. stavak 2. Poslovnika ja bih sada trebao objaviti utvrđeni dnevni red. Predlažem, ako se slažete, da ga ne čitam u cijelosti nego mi dopustite da objavim da je utvrđen dnevni red onako kako sam ga predložio u Konačnom prijedlogu dnevnog reda, uz one izmjene o hitnosti postupka koje smo glasovali, odnosno koje je Vlada prihvatila. Gospođe i gospodo zastupnici, sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika, predložit ću dopunu dnevnog reda 20. sjednice sa 7 novih točaka. Prvo, prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Saveza Republike Njemačke, o izmjeni ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Saveza Republike Njemačke o financijskoj suradnji. To je bilo 2002. godine, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 620. Drugo, prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o Pučkom otvorenom učilištima, sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. broj 621. Treće, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zakladi Hrvatska za djecu, prvo čitanje, P.Z. broj 622. Četvrto, izvješće o poslovanju trgovačkih društava od posebnog državnog interesa za 2009. godinu. Peto, prijedlog odluke o imenovanju člana Vijeća za građanski nadzor, sigurnosno-obavještajnih agencija iz reda diplomiranih pravnika, predlagatelj Odbor za unutarnju politiku i nacionalnu sigurnost. Šesto, izvješće o radu Vijeća za elektroničke medije i Agencije za elektroničke medije, i Agencije za elektroničke medije u razdoblju od 1. siječnja 2009. do 31. prosinca 2009., predlagatelj Vijeće za elektroničke medije. I sedmo, prijedlog odluke o razrješenju člana Programskog vijeća Hrvatske radiotelevizije, predlagatelj Odbor za informiranje, informatizaciju i medije. Prijedlog dopune vam je dostavljen na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se prije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite radi provjere kvoruma. Imamo. Dobro. Ima li tko od zastupnika primjedbu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju ugovora između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Saveza Republike Njemačke. To je P.Z. 620, točka 1. Ako nema, onda idemo na glasovanje. Molim uključimo se i glasujmo o prijedlogu da ovaj zakon ide po hitnom postupku. Možemo i ručno glasovati. Tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Ima li protiv? Suzdržanih? Nema. Jednoglasno je prihvaćen hitnost sa 112 glasova. Idemo dalje. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o pučkim otvorenim učilištima, točka 2., P.Z. 621.? Ako nema, molim tko je da ovo ide po hitnom postupku, da digne ruku. Hvala. Protiv? Većinom glasova za, 111 protiv 1. Ima li tko od zastupnica i zastupnica primjedbe na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 20. sjednice od točke 3. do 7.? Ako nema onda su te točke prihvaćene u dnevni red pa bi ja sad morao pročitati, vi ćete mi dozvoliti da ne čitam. Dakle, sve ove točke koje smo od točke 3., 4., 5. i 6., 7. prijedloga za proširenje dnevnog reda. Na taj način smo dame i gospodo to apsolvirali i najavljujem da će se nastavak biti 06.10. sa točkom dnevnog reda Prijedlog Ustavnog zakona o za provedbu Ustava Republike Hrvatske, sa konačnim prijedlogom zakona, to bi bio hitni postupak, P.Z.br. 619. Dakle, u srijedu 6-oga u 9,30 sati nastavak, a ja vam svima skupa želim da ugodno provedete ove dane do nastavka sjednice. Hvala lijepo.
Gospođe i gospodo zastupnici otvaram sjednicu. Prije početka sjednice dajem riječ predstavniku Kluba SDP-a Nenadu Staziću. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče i hvala vam što ste mi omogućili da prije početka današnjega rada u ime Kluba SDP-a ovdje pred Hrvatskim saborom iznesem jedan vrlo ozbiljan zahtjev. Naime, Klub SDP-a je jučer sa čuđenjem i nevjericom primio vijest da je Mađarski premijer Viktor Orban demantirao nedavne izjave predsjednice Hrvatske Vlade gospođe Jadranke Kosor. Naime, gospođa Kosor je nakon sjednice Saborskog Istražnog povjerenstva za INA-u izjavila sljedeće, citiram: "Smatram da je od svega tamo izgovorenog važnije što sam danas u telefonskom razgovoru s Mađarskim premijerom Orbanom nastavila pregovore o reviziji Dioničkog ugovora između INA-E i MOL-a i uskoro ćemo se i sastati na tu temu". Mađarski premijer Orban putem svog glasnogovornika Bertalana Havasija kaže međutim, da se takvi razgovori nisu vodili niti tijekom ljetošnjeg posjeta Hrvatske premijerke Budimpešti ni nakon toga putem telefona. Imamo jednu vrlo neugodnu situaciju za državu da premijer susjedne zemlje optužuje predsjednicu Hrvatske vlade da je govorila neistinu. Mi smo očekivali da će momentalno reagirati Ministarstvo vanjskih poslova, da će uputiti ozbiljnu diplomatsku notu Vladi Republike Mađarske i zatražiti objašnjenje i ispriku. Naime, Mađarski premijer je ovim svojim demantijem optužio premijerku da ne govori istinu ili jednostavnije rečeno posve nediplomatski da laže. To nije samo uvreda premijerki, to je uvreda cijeloj Republici Hrvatskoj, svim njezinim građanima, i mislim da mi kao Hrvatski sabor koji mora štititi interese Republike Hrvatske, preko takve uvrede ne možemo prijeći. MI moramo zatražiti da se sazna istina o tome, ako je točno ono što govori premijerka Kosor onda imamo ovdje jedan neugodan diplomatski spor na pomolu. A ako je istina ono što govori premijer Orban onda sada po ne znam koji puta se pokazuje da premijerka Kosor naciji ne govori istinu. Prvo je demantirala susret sa Polančecom, uoči njegova svjedočenja Povjerenstvu.
Hvala lijepa. Kolega STazić dopustio sam vam krajnje neuobičajeno da iznesete jedan prijedlog, a vi ste sada prešli u nešto posve drugo što nije uobičajeno.
Iznosim zahtjev Kluba SDP-a a to je da premijerka KOsor danas dođe u sabornicu da objasni, možda ima neko logično objašnjenje, voljeli bismo ga čuti, da vidimo kako je do ovoga došlo ukoliko je ona spriječena da dođe ministar vanjskih poslova i da objasni ovu novonastalu situaciju. Hvala.
Hvala lijepo. Sada bih za trenutak prekinuli raspravu o ovoj točci dnevnog reda i prešli na dopunu dnevnog reda glasovanjem. Prije toga danas je skupina od 58 zastupnika SDP-a, HNS-a, IDS-a, zastupnik Dragutin Lesar i zastupnik Daniel Srb, dakle 58 zastupnika su uputili Prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja predsjednici Vlade Republike Hrvatske gospođi Jadranki Kosor, prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja se jednostavno u skladu sa člankom 113. stavak 3. Poslovnika uvrštava u dnevni red bez odlučivanja, tako da ću ja slijedom toga odmah utvrditi da je u dnevni red Sabora uvršten prijedlog za pokretanje pitanja povjerenja predsjednici Vlade gospođi Jadranki Kosor i taj prijedlog odmah proslijediti Vladi koja je dužna očitovati se o prijedlogu najkasnije u roku od 8 dana od dana uvrštavanja dakle od današnjega dana ovoga prijedloga u dnevni red. Ne može se raspravljati ni glasovati o povjerenju prije nego protekne 7 dana od dana dostave prijedloga Saboru, dakle od današnjeg dana, ali se u roku od 30 dana mora od dostave prijedloga Saboru mora raspravljati i glasovati o povjerenju. U pogledu ostalih prijedloga za dopunu dnevnog reda, sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika, predložit ću dopunu dnevnog reda 20. sjednice sa 14 novih točaka. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, drugo čitanje, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju o zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, drugo čitanje. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravosudnoj akademiji s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o suradnji na području obrane, hitni postupak. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznoj upravi s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog Zakona o područjima i sjedištima Državnih odvjetništava, prvo čitanje. Prijedlog Zakona o registru vijeća, koordinaciji vijeća i predstavnika nacionalnih manjina, prvo čitanje. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o RACVIAC-u-Centru za sigurnosnu suradnju s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak. Prijedlog Zakona o potvrđivanju ugovora o prestanku Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o osnivanju regionalnog središta za pomoć u verifikaciji i provedbi kontrole naoružanja, hitni postupak. Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2010. godine. Izvješće o pojavama diskriminacije za 2009. godinu, podnositelja Pučkog pravobranitelja. Dopuna o radu Programskog vijeća HRT-a i provedbi programskih načela i obveza utvrđenih Zakonom o HRT-u, programima HRT-a i HTV-a u razdoblju od 14. listopada 2008. do 24. veljače 2010. godine i Izvješća ravnateljstva HRT-a o poslovanju HRT-a u 2009. godini. (Godišnje izvješće HRT-a za 2009. godinu). Predlagatelj Programsko vijeće HRT-a i Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2009. godinu. Prijedlog dopune podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Rezultat. Nazočno 96, imamo kvorum. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Pravosudnoj akademiji, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak? Nema primjedbi. Idemo na glasovanje. Molim uključimo se. Ili želite li da ručno glasujemo? Ručno, dobro. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno, sa 101 glasom za i ovaj konačni prijedlog zakona uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Republike Srbije o suradnji na području obrane? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Utvrđujem da je sa 101 glasom za i 2 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj zakonski prijedlog. Ima li tko primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o poreznoj upravi? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Suzdržan? 101 za, 2 suzdržana i ovaj konačni prijedlog zakona ide u proceduru po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o Centru za sigurnosnu suradnju? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Suzdržan? Sa 102 glasa za i 2 suzdržana i ovaj zakon je uvršten u dnevni red po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni Zakona o postupanju i uvjetima gradnje radi poticanja ulaganja? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Suzdržan? Jednoglasno sa 104 glasa za ovaj konačni prijedlog zakona uvršten je u dnevni red po hitnom postupku. Ima li primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o prestanku Sporazuma između Vlada Republike Hrvatske i Vlade Savezne Republike Njemačke o osnivanju regionalnog središta za pomoć u verifikaciji i provedbi kontrole naoružanja? Nema. Dajem na glasovanje ovaj. Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je jednoglasno sa 104 glasa za u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj zakonski prijedlog. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 20. sjednice? To su točke 1 i 2, 6 i 7 te od 11 do 14 točke predložene dopune. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, drugo čitanje, Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o posredovanju pri zapošljavanju i pravima za vrijeme nezaposlenosti, drugo čitanje, Prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, prvo čitanje, Prijedlog zakona o Registru Vijeća koordinacije i Vijeća predstavnika nacionalnih manjina, prvo čitanje, Izvješće o korištenju pretpristupnih programa pomoći Europske unije za razdoblje od 1. siječnja do 30. lipnja 2010. godine, Izvješće o pojavama diskriminacije za 2009. godinu, podnositelj pučki pravobranitelj, Dopuna izvješća o radu Programskog vijeća HRT-a i provedbi programskih načela i obveza, predlagatelj Programsko vijeće HRT-a i Godišnje izvješće o radu Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja za 2009. godinu. Nema prigovora, nema primjedbi. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Sada bi prekinuli raspravu o ovoj točci dnevnog reda, budući da ima dosta prijavljenih, pa ćemo je nastaviti, nadam se, u srijedu. A sada bi prešli na glasovanje i proširenje dnevnog reda, dopunu dnevnog reda, pa vas molim da se uključite da vidimo kako stojimo sa kvorumom. Rezultat? 92 nazočno. Možemo dakle odlučivati o svim točkama osim o jednoj, ako se ne dobijemo u međuvremenu više zastupnika se prijavi. Pa ćemo dame i gospodo preći na dopunu dnevnog reda 20. sjednice sa 5 novih točaka. 1. Konačni prijedlog Zakona o humanitarnoj pomoći, to je drugo čitanje, P.Z. broj 525. 2. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu, sa konačnim prijedlogom zakona, to je također hitni postupak. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, ono je bilo drugo čitanje. Dakle ovo je hitni postupak, P.Z. broj 631. Predlagatelj Klub zastupnika SDP-a. 3. Prijedlog Zakona o izmjeni i dopunama Zakona o privatnoj zaštiti sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. broj 632. 4. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o patentu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. broj 633. 5. Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2009. godinu i ostvarenje proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije za 2009. godinu, predlagatelj Hrvatska energetska regulatorna agencija. Prijedlog dopune podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se prijedlog Zakona o izmjeni i dopuni Zakona o privatnoj zaštiti sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z. broj 632, točka 3. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o patentu sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z.E. broj 633, točka 4. usklađuje sa propisima Europske unije te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Molim da vidimo sada ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka, kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu, P.Z. broj 631., točka 2., predlagatelj Kluba zastupnika SDP-a. Gospodin Andrija Hebrang, u ime Kluba zastupnika HDZ-a. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Mi se protivimo hitnom postupku kod prijedloga Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o športu, jer smatramo da je tematika takva da ne zahtijeva hitnu proceduru, nego da ide u dva čitanja.
Hvala lijepa. Ima li tko još primjedbi? Ako nema, molim uključimo se i glasujmo o hitnom postupku, za koji se usprotivio Klub zastupnika HDZ-a. Izvolite. Glasujmo o hitnosti za ovu točku dnevnog reda. Rezultat? Prijedlog nije prihvaćen, za 36, jedan suzdržan i 74 protiv. Dakle ne ide po hitnom postupku, nego u redovnu proceduru. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 20. sjednice, tj. točke od 1. do 5.? Prijedlog Zakona o humanitarnoj pomoći, Izvješće o radu Hrvatske energetske regulatorne agencije i ostvarenje proračuna Hrvatske energetske regulatorne agencije. Ima li? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Sada bih prvo predložio da utvrdimo kvorum. Do sada 86. Imamo kvorum. Prvo bih predložio dopunu dnevnog reda 20. sjednice sa 9 novih točaka: 1.Konačni prijedlog zakona o javnim ovršiteljima, treće čitanje, P.Z. br. 581, 2.Konačni prijedlog Ovršnog zakona, treće čitanje, P.Z. br. 584, 3.Konačni prijedlog zakona o područjima i sjedištima sudova, drugo čitanje, P.Z. br. 600, 4.Prijedlog zakona o zadrugama, prvo čitanje, 5.Prijedlog zakona o provedbi Uredbe EZ-a br. 3686/2008. Europskog parlamenta i Vijeća o izvozu i uvozu opasnih kemikalija, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, 6.Prijedlog zakona o potvrđivanju Ugovora o izmjenama i dopunama br. 1.Ugovora o jamstvu od 1. veljače 2005. između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, 7.Prijedlog zakona o ekološkoj proizvodnji i označavanju ekoloških proizvoda, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 637, 8.Prijedlog izmjene Deklaracije o temeljnim načelima pregovora za punopravno članstvo Republike Hrvatske u Europskoj uniji i 9.Izvješće o radu Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi privatizacije INA Industrije nafte d.d. te svih ugovora i dodataka ugovora između Vlade Republike Hrvatske i strateškog partnera MOL Hungarian oil and gas plc. predlagatelj Istražno povjerenstvo. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se Prijedlog zakona o provedbi Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izvozu i uvozu opasnih kemikalija, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 638 i Prijedlog zakona o ekološkoj proizvodnji i označavanju ekoloških proizvoda, s konačnim prijedlogom zakona, P.Z. br. 637 usklađuje s propisima Europske unije te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja zakona ne glasujemo. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o izmjenama i dopunama br. 1 Ugovora o jamstvu od 1. veljače 2005. između Republike Hrvatske i Europske banke za obnovu i razvoj? Prijedlog zakona broj 636. Nema. Hoćemo glasovati ručno ili? Ručno. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog zakona? Hvala. Protiv? Suzdržan? Utvrđujem da je po hitnom postupku sa 104 glasa za jednoglasno ovaj zakon uvršten u proceduru. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 20. sjednice, Konačni prijedlog zakona o javnim ovršiteljima, Konačni prijedlog Ovršnog zakona, Konačni prijedlog zakona o područjima i sjedištima sudova, Prijedlog zakona o zadrugama, Prijedlog izmjene o Deklaraciji o temeljnim načelima pregovora za punopravno članstvo RH u Europskoj uniji, Izvješće o radu Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u vezi privatizacije INA-e itd. Nema? Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Dobar dan dame i gospodo, zastupnice i zastupnici. Pozdravljam vas sve skupa, posebice predsjednicu Vlade Republike Hrvatske, potpredsjednike, ministre i ministrice i predlažem da prvo uvrstimo nekoliko novih točaka u dnevni red, nije nekoliko nego 14. Dakle, 82 su nazočna. Možemo početi sa sjednicom. Dakle, predložit ću dopunu dnevnog reda 20. sjednice sa 14. novih točaka. Prvo, Konačni prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o pravu na pristup informacijama, to je drugo čitanje, P.Z.E. br. 570. Drugo, prijedlog Zakona o potvrđivanju singapurskog ugovora o pravu žiga sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z. br. 638. Treće, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama sa konačnim prijedlogom zakona, to je također hitni postupak, P.Z.E. br. 639. Četvrto, prijedlog Zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju između Republike Hrvatske i Europske investicijske banke za projekt sufinanciranja EU-a, IPA, ISPA 2007. do 2011. sa konačnim prijedlogom zakona, hitni je postupak, P.Z. br. 640. Peto, Izvješće o stanju i upravljanju robnih zaliha za 2009. godinu sa financijskim pokazateljima. Šesto, prijedlog Državnog proračuna RH za 2011. godinu i prijedlog projekcija za 2012. i 2013. godinu. Prijedlozi financijskih planova izvan proračunskih korisnika za 2009. godinu i prijedlog projekcija za 2012. i 2013. godinu – a) Hrvatskih voda, b) Hrvatskih cesta, c) Državne agencije za osiguranje štetnih uloga i sanaciju banaka, d) Hrvatskog fonda za privatizaciju i e) Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost. Prijedlog Državnog proračuna i financijskih planova izvanproračunskih korisnika za 2011. godinu i projekcije za 2012. i 2013. godinu konsolidirano. Sedmo, konačni prijedlog Zakona o izvršenju Državnog proračuna Republike Hrvatske za 2011. godinu, drugo čitanje, P.Z.br. 643. Osmo, prijedlog Zakona o odgodi usklađivanja mirovina u razdoblju od 1. siječnja do 31. prosinca 2011. godine sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 644. Deveto, prijedlog Zakona o izmjeni Zakona o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 645. Deseto, prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obeštećenju radnika profesionalno izloženih azbestu sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 646. Jedanaesto, prijedlog Zakona o izmjenama Zakona o obveznom zdravstvenom nadzoru radnika profesionalno izloženih azbestu sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 647. Dvanaesto, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 648. Trinaesto, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 649. Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 649. I četrnaesto, prijedlog Zakona o prestanku važenja Zakona o zdravstvenom osiguranju, zaštite zdravlja na radu sa konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 650. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljeno vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam, da se prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sigurnosti prometa na cestama sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 639., točka 3. usklađuje sa propisima EU te sukladno članku 161. Poslovnika primjeni hitnog postupka o donošenju ovog zakona ne glasujemo. Molim uključite se radi provjere kvoruma. Molim uključimo se samo radi kontrole kvoruma. Rezultat? 106. Dakle, možemo dalje nastaviti. Pitam, ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju singapurskog ugovora o pravu žiga, P.Z. br. 638., točka 2.? Ako nema primjedbi molim možemo glasovati dizanjem ruku jer će ići brže. Pa predlažem da se ova točka po hitnom postupku uvrsti u dnevni red. Tko je za taj prijedlog? Hvala. Protiv? Suzdržan? Nema suzdržanih. Ovaj prijedlog je prihvaćen sa 125, dakle jednoglasno, glasova. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju Ugovora o financiranju RH i Europske investicijske banke za projekt sufinanciranja EU, IPA, ISPA 2007. do 2011., P.Z. br. 640., točka 4.? Ako nema, molim tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Ima li netko protiv? Prijedlog o hitnosti je prihvaćen jednoglasno sa 127 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjeni zakona o uvjetima za stjecanje prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu P.Z. br. 645. točka 9? Ako nema, tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? I ovaj Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 129 glasova. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama zakona o obeštećenju radnika profesionalno izloženih azbestu, P.Z. broj 646. točka 10.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Ovaj Prijedlog je prihvaćen također jednoglasno sa 130 glasova. Ima li tko zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama zakona o obveznom zdravstvenom nadzoru radnika profesionalno izloženim azbestu, p.z. br. 647. točka 11.? Ako nema, molim tko je za primjenu hitnog postupka? Hvala. Protiv? Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 130 glasova. Ima li tko od zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zdravstvenoj zaštiti, p.z. br. 648. točka 12.? Ako nema, molim tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Hvala. Ovaj Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 131 glasom. Ima li tko od zastupnika ili zastupnica primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju p.z. br. 649. točka 13.? Ako nema, molim tko je za ovaj prijedlog? Hvala. Protiv? Hvala i ovaj Prijedlog je prihvaćen jednoglasno sa 131. glasom. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o prestanku važenja Zakona o zdravstvenom osiguranju, zaštite zdravlja na radu p.z. br. 650. točka 14.? Nema. Tko je za ovaj prijedlog molim? Hvala. Protiv? Hvala, jednoglasno sa 131 glasom, zahvaljujem na jednoglasnosti kod usvajanja točaka dnevnog reda. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka na dnevni red 20. sjednice to su točke 1., 5., 6. i 7. predložene dopune. Ima? Zastupnik Damir Kajin, izvolite.
Imam, za ovu treću točku za ovaj Zakon o sigurnosti prometa na cestama, ja ne vidim zašto bi to trebalo biti klasificirano kao Europski zakon. Jedino što je u tom zakonu europsko to su kazne, ali upravo zbog tih drakonskih kazni kojim se predlaže ne imanje osjećaja za gospodarski trenutak u kojem se nalaze Hrvatske obitelji zbog činjenice da se represijom ništa ne rješava, pa samim time ni u prometu, predlažem da to ide u neku redovnu proceduru. A ono zbog čega sam se zapravo javio, to je ova točka 6. Prijedlog državnog proračuna Republike Hrvatske za 2011. ... [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] 13 itd., taj Proračun bio je na stranicama Vlade tijekom jučerašnjega dana, danas su o njemu raspravljali već odbori, sada ga uvrštavamo u dnevni red. Smatram čak da je i Poslovnička procedura ovdje povrijeđena, međutim, nikada se nije dogodilo da u 11. mjesecu se raspravlja o samome proračunu, zbog čega se gospodo toliko panično plašite i zbog čega ta jedna hitnoća, brzina, osim ako ne prepuštate priliku gospodinu Bajiću da neke poslove odradi tamo do 12. mjeseca. Mislim da je to osnovni razlog zašto se ovaj proračuna šalje sada u dnevni red, s jedne strane. I s druge strane zašto se bojite da neki inače izabrani zastupnici ne polože zastupničku prisegu i sjednu u ove...
To nema veze sa dnevnim redom. Molim vas.
Ima ogromnih poslova da složi sve one tepihe u svom ministarstvu, ali se to nije nikada dešavalo. Da li se igdje u jednoj Europskoj zemlji ikada... [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] , imao priliku pročitati odredbe, stavke pozicije proračuna... [[Govornik se isključio, ne čuje se.]]
Ma dajte molim vas, što imate u vezi sa dnevnim redom?
Pa da se skine sa dnevnog reda.
Ma ne tiče se dnevnog reda, dnevnoga reda se može tumačiti da li će biti kiša ili neće, popodne, isto možete povezati. Molim vas, izglasali smo hitnost postupka kod predloženih točaka dnevnog reda, ovdje točku 1., 5., 6. i 7. imate li nekih primjedbi? Ako nema, utvrđujem da je dnevni red uključujući ove 4 točke dnevnog reda prihvaćen skupa sa ostalim točkama dnevnog reda koje molim da ne čitam jer sam ih sve pročitao, da ne čitam ponovno. Molim da se uključimo radi kontrole kvoruma. Molim da oni koji se nisu uključili pa da prekontroliraju. … [[Upadica se ne razumije.]] 81, ali 73 se uključilo. Prema tome, dajte molim vas. … [[Upadica se ne razumije.]] Znači, predlažete ručno? Hvala lijepa. Evo, prema ovom gore izvješću ima 82 zastupnica i zastupnika pa možemo odlučivati kao što je predloženo dizanjem ruku. Dakle, gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 204., stavku 2. Poslovnika predložit ću dopuno dnevnog reda 20. sjednice sa 7 novih točaka. Prvo, Konačni prijedlog Zakona o HRT-u, drugo čitanje, P.Z.E. br. 586. Drugo, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o vodama, s konačnim prijedlogom zakona, to je hitni postupak, P.Z. br. 641. Treće, prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva sa konačnim prijedlogom zakona, također hitni postupak, P.Z. br. 642. I četvrto, prijedlog Zakona o elektroničkom novcu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 651. Peto, prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova Upravnog odbora Hrvatske zaklade za znanost. Šesto, Statut Agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Predlagatelj Agencija za zaštitu tržišnog natjecanja. Sedmo, prijedlog Zakona o fiskalnoj odgovornosti, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z. br. 659. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se prijedlog Zakona o elektroničkom novcu sa konačnim prijedlogom zakona, P.Z.E. br. 651, točka 4., usklađuje sa propisima EU sukladno članku 161. Poslovnika u primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Molim ovako, ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama Zakona o vodama, točka 2., P.Z.br. 641.? Gospodin Josip Leko, izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Naime, Zakon o vodama i Zakon o financiranju vodnog gospodarstva predviđaju preoblikovanje Hrvatskih voda. To je vrlo značajno pitanje, a ne radi se o europskom zakonu. Dakle, vrlo značajno pitanje, ne za ovu generaciju Hrvata i građana Hrvatske nego za buduće generacije i ja mislim da je naša odgovornost da tu materiju možemo konzumirati kroz 2 čitanja, dobiti stručna objašnjenja, informirati se kod stručne javnosti i onda o tome odlučivati. To je materija koja zaslužuje našu posebnu pažnju. I molim vas da uzmete to u obzir.
Hvala. Imamo dakle prijedlog da ovaj prijedlog zakona ide u redovitu proceduru što predlaže zastupnik Josip Leko. Pretpostavljam da Vlada ostaje kod stajališta da se raspravi po hitnom postupku? Molim, odlučit ćemo. Evo, tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona? Molim brojimo jer smo rekli da ćemo dizanjem ruku odlučivati. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Rezultat je da je ovaj prijedlog da se raspravi po hitnom postupku 61 za, 22 protiv. Prema tome, ostaje u hitnom postupku. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o financiranju vodnog gospodarstva, P.Z.br. 642, točka 3.? Izvolite, gospodin Josip Leko.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora ja sam i govorio o oba zakona o Hrvatskim vodama i o financiranju Hrvatskih voda jer su oni, da tako kažem, jedna cjelina, organska cjelina. Još jedanput vas molim, ovo nisu zakoni kojima se usklađuje hrvatsko zakonodavstvo sa zakonodavstvom zemalja EU. Ovdje mi odlučujemo sami o našoj budućnosti. Vode su resurs koje moramo čuvati svim sredstvima bez diplomacije. Prema tome, molim vas da uzmete u obzir da se radi o materiji preoblikovanja Hrvatskih voda u dioničko društvo i promjeni načina financiranja zaštite voda, vodotoka itd. To zaslužuje da se zastupnici konzultiraju sa javnošću, stručnom javnošću i sa svojim građanima. Molim vas da uzmete to u obzir i da to provedemo u 2 čitanja, lijepo molim.
Hvala lijepa. Čuli ste gospodina zastupnika Josipa Leku koji se protivi donošenju ovog zakona po hitnom postupku. Sad ćemo odlučiti. Tko je za prijedlog da se ovaj zakon donese po hitnom postupku, molim da digne ruku. Hvala. Protiv? Hvala. Suzdržan? Dakle, prihvaćen je prijedlog Vlade da se ovaj zakon donese po hitnom postupku 61 za, 23 protiv. Hvala lijepa. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o fiskalnoj odgovornosti, to je P.Z. br. 659 točka 7.? Gospodin Damir Kajin, pa gospođa Zgrebec. Izvolite.
Može taj Zakon jasno doći na dnevni red ali neka se ovdje kondicije primjenjuju samo za ovu ekipu koja je na vlasti, znači neka taj Zakon bude na snazi za 2011. godinu kada bi se trebali dogoditi redovni izbori. Nemojte se vi odmah buniti gospodo iz HDZ-a ne može jedna Vlada nakon što je spržila zemlju kao što sam rekao jutros, drugo je vezati ruke i za 2011. Taj prijedlog zapravo to govori, mi vam određujete okvire a vi te okvire morate poštovati. Što ako 2011. godine bude pozitivan rasta bruto-društvenog proizvoda, zašto ne bi trebao taj proračun isto takav kakav će tada biti rasti u odnosu na ovu 2010. godinu odnosno ove vaše planske veličine za 2011. odnosno 2012. godinu. Sve to gospodo vrijedi i za lokalnu samoupravu, imaju neka Vijeća, neke gradonačelnike, načelnike, župane pa im onda prepustimo na dispoziciju da barem malo autonomnosti uživaju. I konačno, samo još jednu rečenicu, gospodine predsjedniče. Kada će doći na dnevni red ovaj Zakon, trebao bi doći tijekom današnjeg dana, danas smo ga dobili, vjerojatno ga nismo ni uspjeli svi pročitati, pa vas molim neka dođe na dnevni red u nekom primjerenom roku, a ne večeras, ili sutra ujutro, ajde sutra ujutro još daj-daj.
Hvala lijepa. Ovdje se govori o tome ima li primjedbe na hitnog postupka, vi imate primjedbu na hitnog postupka? Isto tako gospođa Dragica Zgrebec. Izvolite.
Ja imam primjedbu na hitni postupak u ime Kluba SDP-a, smatramo da je moguće taj zakon donijeti u normalnoj proceduri, samim time što su člankom 12. utvrđeno da će Vlada donijeti uredbu u roku od četiri mjeseca koja se odnosi na izjavu o fiskalnoj odgovornosti, dakle, ono gdje čelnici ministarstava, odnosno lokalne i regionalne samouprave trebaju takvu izjavu dati i samim time što se ne primjenjuje na proračun 2011. nego samo na projekcije za sljedeće tri godine, odnosno za proračune koji će slijediti. Smatramo da je moguće ovaj Zakon raspraviti u dva čitanja.
Hvala. Imate također vi primjedbu na hitnost postupka donošenja ovog Zakona, jer je sada o tome riječ. Dakle dame i gospodo, gospodin Damir Kajin i gospođa Dragica Zgrebec imaju primjedbu da se ovaj Zakon ne donese po hitnom postupku nego da ide u redovitu proceduru dakle, pretpostavljam da Vlada ostaje kod svojeg stajališta. Prema tome glasujemo o tome da li ide po hitnom postupku. Tko je za da se ovaj zakon donese po hitnom postupku, molim da digne ruku. Hvala. Ima li protiv? Hvala. Suzdržani u pogledu hitnosti? Hvala. Molim rezultat. Dakle, ovaj će se Zakon raspraviti po hitnom postupku za što je glasovalo 61 zastupnik, 24 protiv, ništa suzdržanih. Hvala lijepa. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 20. sjednice, to su točke pod rednim brojem 1., 5. i 6. predložene dopune. Konačni prijedlog zakona o Hrvatskoj radioteleviziji, Prijedlog odluke o imenovanju predsjednika i članova upravnog odbora Hrvatske naknade za znanost i Statut agencije za zaštitu tržišnog natjecanja. Ako nema gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Obavještavam vas da na temelju članka 223. Poslovnika predložit ću, a uz suglasnost nekih klubova, da se točke dnevnog reda Konačni prijedlog zakona o izmjenama Zakona o obeštećenju radnika profesionalno izloženih azbestu, 4. točka ovdje u pročišćenom dnevnom redu, 5. Konačni prijedlog zakona o izmjenama o obveznom zdravstvenom nadzoru radnika profesionalno izloženih azbestu i 9. Konačni prijedlog zakona o izmjeni Zakona o uvjetima stjecanja prava na starosnu mirovinu radnika profesionalno izloženih azbestu raspravlja zajedno, objedinjeno. Dakle te tri, 4., 5. i 9. Onda 6., 7. i 8. dakle Zakona o zdravstvenoj zaštiti, o obveznom zdravstvenom osiguranju i zdravstvenom osiguranju zaštite zdravlja na radu, objedinjeno raspravi kao druga točka. Dakle 3+3 pod dvije. Dakle i to ćemo započeti budući da su se i klubovi oko toga složili u 15 sati s time da počinjemo ova prva pod 4., 5. i 9. … [[Upadica se ne razumije.]] Tko to može predvidjeti koliko će nešto trajati. Sutra počinjemo s proračunom u 10 sati, a što dalje ja ne znam. Dakle glasovanje o proračunu u 10 sati. A ovo počinjemo danas u 15 sati kako sam rekao. Ima li tu primjedbi budući da su se klubovi oko toga složili? Nema. Hvala, u 15 sati počinje 4., 5. i 9. objedinjeno. Hvala i u slast, prijatno.
Gospodine predsjedniče, u ime kluba Hrvatske demokratske zajednice protivimo se hitnosti, jer taj zakon kao i sljedeća četiri duboko zadiru u proračun koji je tek donešen. Prema tome, smatramo da treba raspraviti u normalnoj proceduri.
Hvala. Dajem na glasovanje prijedlog Kluba zastupnika SDP-a s kojim se gospodin Andrija Hebrang predlaže da ide u redovitu proceduru. Dakle, dajem na glasovanje tko je za hitnost postupka kod donošenja ovoga zakona? Hvala. Nije dobio potrebnu većinu. Molim? A protiv? Moramo i protiv. Rezultat? Možda bi bilo bolje da glasujemo elektronski pa da ne moramo iščekivati protiv. Za 32, 71 protiv. Dakle, nije ušao u hitnost, nije uvršten za hitni postupak. Molim drugu. Ima li tko osim gospodina Hebranga, tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o posebnom porezu na kamate, P.Z.E. br. 653. točka 2.? Nema. Molim? Molim uključimo se. Evo glasujemo o hitnosti postupka kojem se protivi Klub zastupnika HDZ-a. Tko je za neka bude za, dakle glasujemo o hitnosti. Molim vas! Zašto? Zato što tri puta nećemo dizati ruku, nego sad ćemo sve riješiti. Dakle, izvolite se izjasniti. Rezultat? Nije uvršten po hitnom postupku. 26 za, 5 suzdržanih i 69 protiv. Treće. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o doprinosima. P.Z. br. 654. točka 3. Predlagatelj: Klub zastupnika SDP. Gospodin Hebrang je u ime kluba predložio da ide u redovnu proceduru. Molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka za treću točku dnevnog reda. Ovaj prijedlog za hitnost nije dobio većinu. Dobio je 29 za, 1 suzdržan i 70 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na hitnost postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o porezu na dodatnu vrijednost. P.Z.E. 655. točka 4. Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a uz protivljenje gospodina Hebranga. Molim uključimo se. Ima li, nema više prijedloga. Uključimo se i glasujmo o hitnosti za ovaj prijedlog. Rezultat? Ovaj prijedlog za hitnost nije dobio potrebnu većinu, 28 za, ništa suzdržani i 71 protiv. Ima li tko od zastupnika primjedbu na hitnost postupka kod donošenja Zakona o rokovima plaćanja obveza, P.Z. br. 656 točka 5. Predlagatelj: Klub zastupnika SDP-a. U ime kluba je gospodin Hebrang predložio da ide u redovitu proceduru. Molimo izjasnimo se glasovanjem. Tko je za hitnost postupka? Ni ovaj prijedlog nije dobio potporu za hitnost, 27 za, jedan suzdržan i 71 protiv. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbe na primjenu na hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije, kojim se mijenja sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije za višegodišnji operativni program promet za pomoć zajednice iz instrumenata pretpristupne pomoći u sklopu komponente regionalni razvoj u Hrvatskoj, P.Z. br. 657, točka 6.? Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovoga zakona? Molim uključimo se i glasujmo. Ovaj prijedlog za hitnost je dobio potporu 97 za, jedan suzdržan i dva protiv. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije kojim se mijenja sporazum o financiranju između Vlade Republike Hrvatske i Europske Komisije za višegodišnji operativni program zaštita okoliša, za pomoć zajednice iz instrumenata pretpristupne pomoći, u sklopu komponente regionalni razvoj u Hrvatskoj, P.Z. 658, točka 7.? Nema. Ako nema onda glasujmo o prijedlog za hitnost. Izvolite. Uključimo se i glasujmo. Ovaj prijedlog je dobio potporu 98 za, ništa suzdržanih, ništa protiv, znači jednoglasno. Ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o potvrđivanju sporazuma između stranaka Sjevernoatlantskog ugovora o suradnji vezano uz atomske podatke, s tajnim tehničkim dodatkom sporazuma između stranaka sjevernoatlantskog ugovora o suradnji vezano uz atomske podatke i povjerljive sigurnosne dodatke o sporazumu između stranaka sjevernoatlantskog ugovora o suradnji vezano uz atomske podatke, vrlo je ovako čitljiva i jasna ova rečenica, P.Z. br. 662, točka 10.? Ima? Nema. Glasujmo o hitnosti. Uključimo se i glasujmo molim. Rezultat? I ovaj prijedlog je dobio potporu većinom glasova 94 glasa za, jedan suzdržan, ništa protiv. Dame i gospodo, ima li tko od zastupnica ili zastupnika primjedbe na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 20. sjednice, to su točke 9., te točke od 11. do 15. koje sam predložio? Nema. Ako nema, onda gospođe i gospodo zastupnici, dopunu dnevnog reda smo utvrdili. Hvala lijepa. Sada ćemo dame i gospodo odlučiti o dopuni dnevnog reda. Sukladno članku 204. stavku 2. Poslovnika predložit ću dopunu dnevnog reda 20. sjednice sa 6 novih točaka. 1. Konačni prijedlog zakona o pronalaženju, obilježavanju i održavanju grobova žrtava komunističkih zločina nakon drugog svjetskog rata, drugo čitanje, P.Z. broj 396 2. Konačni prijedlog zakona o financiranju političkih aktivnosti i izborne promidžbe, drugo čitanje, P.Z. broj 544 3. Konačni prijedlog zakona o područjima i sjedištima državnih odvjetništava, drugo čitanje, P.Z. broj 626 4. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivima za prijevoz, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 663 5. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 664 6. Prijedlog odluke o sudjelovanju pripadnika Oružanih snaga Republike Hrvatske u Mirovnoj operaciji Europske unije "EU NAVFOR Somalija-Atlanta". Dakle, ovo je 6 predloženih točaka. Ovaj prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe. Članak 205. Poslovnika određuje da se prvo odlučuje o prijedlogu i da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. I naglašavam da Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o biogorivima za prijevoz, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 663 točka 4., usklađuje se sa propisima EU te sukladno članku 161. POslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na hitnog postupka kod donošenja zakona o izmjenama i dopunama Zakona o eksplozivnim tvarima, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. broj 664 točka 5.? Ako nema molim uključimo se i glasujmo o hitnosti postupka za ovu točku dnevnog reda. Uključimo se. Rezultat? Ovaj prijedlog o hitnosti prihvaćen je većinom glasova 99 glasova za, 2 suzdržana i 1 protiv. Hvala. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 20. sjednice, to su točke pod 1., 2., 3. i 6. predložene dopune? Ako nema gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala.
Zahvaljujem, molim da se utvrdi kvorum. 78, predlažem da na trenutak prekinemo raspravu i da izvršimo dopunu dnevnog reda, s obzirom da se neki javljaju da nemaju ključiće ovdje, predlažem da glasamo ručno, ako se slažete? Slažemo se. Dakle, gospođe i gospodo zastupnici sukladno članku 204. stavak 2. Poslovnika predložiti ću dopunu dnevnog reda 20. sjednice sa 7 novih točaka. 1. Konačni prijedlog zakona o postupku oduzimanja imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom i prekrđajem, drugo čitanje P.Z.E. br. 595. 1. Konačni prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakona o zakladi "Hrvatska za djecu", drugo čitanje, P.Z. br. 622. 1. Prijedlog zakona o izmjenama dopunama Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 665, predlagatelji zastupnica Ana Lovrin, Ivo Grbić, Nevenka Marinović i Branko Kutija. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama zakon ao deviznom poslovanju s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 666. 1. Prijedlog zakona o Državnom uredu za reviziju, prvo čitanje, P.Z.E. br. 667. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o primaljstvu, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 668. 1. Prijedlog strategije reforme pravosuđa za razdoblje od 2011. do 2015. godine. Prijedlog dopune dnevnog reda podijeljen vam je na klupe, članak 205. poslovnika uređuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o primaljstvu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. broj 668 točka 6. usklađuje se s propisima Europske unije, te sukladno članku 161. poslovnika primijeni hitni postupak po donošenju ovog Zakona ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o područjima županija, gradova i općina u Republici Hrvatskoj, s Konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. BR. 665, predlagatelji Ana Lovrin, Ivo Grbić, Nevenka Marinović, Branko Kutija? Nema. Idemo na glasovanje. Tko je za to da taj zakon ide po hitnom postupku, neka digne ruku? Molim da se izbroji. Protiv? Suzdržani? Hvala. Konstatiram 77 za i 2 protiv. Zakon je usvojen. Hitni postupak je usvojen. Ima li tko od zastupnika primjedbi na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama zakona o deviznom poslovanju, P.Z. br. 666, točka 4. Nema. Tko je za primjenu hitnog postupka kod donošenja ovog Zakona, neka digne ruku. Hvala. Protiv? Suzdržani? Potvrđujem da je većinom glasova 78 za i 1 suzdržan i 1 protiv u dnevni red po hitnom postupku uvršten ovaj zakonski prijedlog. Ima li tko od zastupnica i zastupnika primjedbi na uvrštavanje preostalih točaka dnevnog reda od 20. sjednice, to su točke 1., 2., 5. i 7. predložene dopune? Nema. Gospođe i gospodo zastupnici dopuna dnevnog reda je utvrđena. Hvala lijepa.
Gospođe i gospodo zastupnici, predložit ću dopunu dnevnog reda, i ići ćemo na glasovanje o raspravljenim točkama. Molim uključimo se da utvrdimo kvorum. Nazočno 86, vjerojatno i više, ali ima dovoljno za sada. Dakle predložit ću dopunu dnevnog reda 20. sjednice sa 7 novih točaka. Prvo, Konačni prijedlog Zakona o upravljanju državnom imovinom, drugo čitanje, P.Z. br. 597. Drugo, Prijedlog Zakona o uslugama, prvo čitanje, P.Z.E. br. 669. Treće, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z. br. 670. Četvrto, Prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o Državnom odvjetništvu s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, prvo i drugo čitanje, P.Z.E. br. 671. Peto, Prijedlog Zakona o zakupu i prodaji poslovnoga prostora, prvo čitanje, P.Z. br. 672. Šesto, Prijedlog Odluke o imenovanju sudaca porotnika Vrhovnog suda Republike Hrvatske, Predlagatelj Odbor za pravosuđe. I sedmo, Prijedlog Odluke o popisu pravnih osoba od posebnog državnog interesa. Članak 205. Poslovnika određuje da se najprije odlučuje o prijedlogu da se pojedini zakon donese po hitnom postupku. Naglašavam da se prijedlog Zakona o izmjenama i dopuni Zakona o Državnom odvjetništvu, s konačnim prijedlogom zakona, hitni postupak, P.Z.E. br. 671, točka 4. usklađuje sa propisima Europske unije, te sukladno članku 161. Poslovnika o primjeni hitnog postupka kod donošenja ovog zakona ne glasujemo. Ima li tko od zastupnika primjedbu na primjenu hitnog postupka kod donošenja Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o izborima zastupnika u Hrvatski sabor? Nema. Uključimo se. Idemo na glasovanje. Molim glasujmo. Rezultat? Utvrđujem da je sa 94 glasa za, i 5 suzdržanih u dnevni red ovaj zakon uvršten po hitnom postupku. Ima li tko od zastupnika i zastupnica primjedbu na uvrštavanje preostalih točaka u dnevni red 20. sjednice? Konačni prijedlog Zakona o upravljanju državnom imovinom, Prijedlog Zakona o uslugama, Prijedlog Zakona o zakupu i prodaji poslovnog prostora, Prijedlog Odluke o imenovanju sudaca porotnika Vrhovnog suda, i Prijedlog Odluke o popisu pravnih osoba od posebnog državnog interesa. Nema. Gospođe i gospodo zastupnici, dopuna dnevnog reda je utvrđena.
Gospođe i gospodo zastupnici, počinjemo sa postavljanjem pitanja Vladi, odnosno pojedinom članu Vlade u skladu sa odredbama Poslovnika 180. do 184. Aktuelno prijepodne održava se na početku svake sjednice prije prelaska na 1. točku dnevnog reda. Prvi na redu je postavljanje pitanja je zastupnica gospođa Zdenka Čuhnil. Izvolite.
Uvaženi predsjedniče Sabora, uvažena predsjednice Vlade, uvaženi ministri, moje pitanje je upućeno ministru Mlakaru. U lipnju smo promijenili ustavni Zakon o pravima nacionalnih manjina, sa stupanjem na snagu u srpnju, gdje su koordinacije Vijeća nacionalnih manjina dobile osobnost, pravnu osobnost, međutim stječu ih upisom u registar koordinacija Vijeća nacionalnih manjina. Pitam ministra kada će biti ustrojen registar koordinacija Vijeća nacionalnih manjina, odnosno da li se radi na zakonu kojim će se riješiti ne samo rad i domena rada koordinacija, već svakako i financiranje kada već nije primijenjena analogija članka 28. ustavnog zakona, da shodno razini Vijeća nacionalnih manjina tako se i financiraju.
Hvala. Gospodin ministar Mlakar. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovane zastupnice i zastupnici, uvažena gospođo Čuhnil. Točno je što ste konstatirali da je Vlada zadužena prirediti Zakon o registru Vijeća nacionalnih manjina, i predstavnika nacionalnih manjina u onim jedinicama gdje nije bio potreban broj postignut da bi se formiralo vijeće. Zakon je izrađen, upućen je u proceduru Vlade, na mišljenja ministarstvima i bit će pripremljen za prvo čitanje za ovo zasjedanje Sabora. On ne rješava pitanje financiranja koordinacija, jer mislimo da to nije predmet koji bi se trebao urediti Zakonom o registru, ali registar će biti ustanovljen evo čim taj zakon stupi na snagu, pripremljen je i bit će na ovom zasjedanju Sabora podnesen u prvo čitanje.
Hvala. Gospođa Čuhnil.
Hvala lijepa ministre, ali registar Vijeća nacionalnih manjina je ustrojen bez zakona, što znači da se i registar koordinacije mogao isto tako ustrojiti, a ustavni Zakon o pravima nacionalnih manjina govori o zakonu kojim će se urediti rad i financiranje koordinacija. Prema tome, ja sam pitala upravo šta je sa tim zakonom, a svakako da pozdravljamo i Zakon o registru ukoliko rješava kompletno pitanje i vijeća i predstavnika od razine općina ili gradova, do razine normalno koordinacija. Hvala lijepa.
Hvala. Pitanje će postaviti gospođa zastupnica Vesna Buterin. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskoga sabora, poštovana predsjednice Vlade Republike Hrvatske sa ministricom i ministrima, kolegice i kolege zastupnici. Pitanje upućujem potpredsjedniku Vlade Republike Hrvatske i ministru financija gospodinu Ivanu Šukeru. Izvješća o obavljenoj financijskoj reviziji grada Rijeke koji podnosi Državni ured za reviziju godinama ukazuju na nenamjensko trošenje proračunskih sredstava. Kako je prema tim istim navedenim izvješćima u periodu od 2005. godine pa zaključno sa 2009. godinom, u gradu Rijeci 148 milijuna 500 tisuća kuna potrošne nenamjenski. Dakle, dio prihoda od komunalne naknade, od spomeničke rente, naknade za koncesije itd., nije utrošeno za zakonom propisane namjene već za tekuće proračunske potrebe ali ne onako kako to određuje Zakon već prema samovolji gradonačelnika Rijeke. Iz godine u godinu Državni ured za reviziju nalaže trošenje strogo namjenskih prihoda u skladu sa zakonskim odredbama ali u Rijeci za koju neki kažu da je najtransparentniji grad u Republici Hrvatskoj toga se naravno ne pridržavaju. Pri tome, sam gradonačelnik na sjednicama gradskog vijeća izjavljuje da je trošio i da će dalje trošiti proračunska sredstva nenamjenski i to ne kako zakon nalaže nego onako kako on kaže. Na ovakve i slične izjave mi smo u Rijeci već odavno navikli međutim, što je u tom slučaju sa odgovornošću gradonačelnika, smije li on zanemariti Državnu reviziju, zakonske odredbe i trošiti proračunska sredstva na ovakav netransparentan i neodgovoran način. Hvala lijepa.
Hvala. Potpredsjednik Vlade gospodin Ivan Šuker.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora, dame i gospodo zastupnici. Pa Zakonom o proračunu je jasno definirano tko je odgovoran za izvršenje državnog proračuna, kako prihodovne tako i rashodovne strane, također Zakonom o proračunu je definirano da se namjenska sredstva ili sredstva po posebnim namjenama mogu isključivo koristiti za tu namjenu. Međutim, ono što je isto bitno što moram spomenuti da ovaj Visoki dom prilikom usvajanja godišnjeg izvješća Hrvatskog sabora, Državne revizije, je to objedinjeno izvješće između ostalog sadrži i skraćena izvješća o poslovanju jedinica lokalne samouprave, obično ovaj Visoki dom donosi određene zaključke kojih bi se trebale pridržavati određene državne institucije. NO, očigledno je da za neke Zakoni nisu zakoni. Jer kada treba držati lekcije kako bi to trebao netko drugi raditi, kada treba slati poruke koga bi to trebali u ovoj državi zatvarati onda smo vrlo glasni. Međutim, kada treba uzeti metlu i pomesti ispred vlastitih vrata, onda te metle naprosto nema. Međutim, ono koje su ovlasti Vlade i Ministarstva financija, mi možemo poslati tamo proračunski nadzor, konstatirati ovo što je već samo jedanput konstatirala Državna revizija, ali s obzirom da se radi o prekršajima koji se čine sustavno već nekoliko godina, mislim da i Državna revizija prilikom nalaza, zapravo kontrole trebala bi upozoriti i poslati upozorenja određenim institucijama jer je isto tako evidentno da i naplata proračunskih prihoda, onaj dio koji se odnosi na grad Rijeku, baš nije ažurna niti onakva kakva bi trebala biti. S druge strane ja ću ovdje javno reći da nakon nekoliko upita i dopisa i od moje strane i strane Ministarstva financija da nam se dostave ugovori o koncesijama mi taj odgovor nismo dobili, iako je gradonačelnik tvrdio da je on to poslao, da nije nešto dobio, postoje dokumenti koji su uredno prošli svu proceduru. Ali ponavljam, držati lekcije nekome drugome, izmišljati krivice i optuživati je lako kada vam nema tko odgovoriti. Međutim, kada treba uzeti metlu, pomesti pred vlastitim vratima onda nema nigdje nikoga. Međutim, isto tako bih htio reći da je Ministarstvo financija imalo jedno izvješće pred Saborskim Vijećem za korupciju i točno se zna kakva je bila ocjena tog Vijeća i njenog predsjednika dok su bile prisutne kamere i dok se naprosto nije moglo suprotstaviti argumentima, međutim, čim se ugase kamere onda je priča jedno te isto. Međutim, svi oni koji tako glasno prigovaraju kako bi Vlada trebala i što bi Vlada trebala raditi, trebali bi prvo ispraviti greške u svom dvorištu, pomesti ispred svojih vrata, a sve državne institucije bez obzira što su na lokalnoj razini bi se trebali pozabaviti određenim stvarima, jer gledajte, ako se ne slažemo, ja ću istaći primjer, možda se nekima neće svidjeti ali kolega Mršić je prilikom rebalansa proračuna uputio jedan zaključak da moramo s obzirom na novonastalu situaciju promijeniti određene zakonske propise, mi smo se usuglasili da bi to trebalo napraviti. To je nešto kako bi neke stvari, ako želimo nešto promijeniti trebalo raditi, jer zakon je za sve jednak i zakon se mora primjenjivati. Prema tome, ne može netko reći meni se ne sviđaju neke stvari, ja ću to raditi tako bez obzira što ću kršiti zakone, tim više što sredstva osobito od prodaje stanova nad kojima postoji stanarsko pravo su itekako definirano zašto se ta sredstva koriste i pitanje koliko ljudi koji imaju određenih problema, našli su se na marginama društva, u Rijeci očekuju da se iz tih sredstava kupe stanovi koje bi možda oni mogli dobiti. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Vesna Buterin, izvolite.
Hvala lijepa gospodine ministre, zadovoljna sam vašim odgovorom, iako mislim da to neće spriječiti samovolju gradonačelnika Rijeke. Ako znamo da Rijeku tresu afere od tržnica pa do političkih otkaza, nakon kojih se iz gradskog proračuna plaćaju skupa obeštećenja, tada se itekako imamo razloga pitati gdje su i kako su utrošeni proračunski novci ali i kakvu to poruku šalje zapravo gospodin gradonačelnik koji izjavljuje da je trošio i da će i dalje trošiti nenamjenski proračunska sredstva. Ja bih rekla ovdje još jednu stvar, a to je da su zakoni Republike Hrvatske obvezujući za sve građane Republike Hrvatske, a zapravo u ovom slučaju gradonačelnik bi trebao biti prvi koji će svojim primjerom to i pokazati. Hvala.
Hvala. Postavit će pitanje gospođa zastupnica Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, gospođe i gospodo ministri. Pitanje ću postaviti ministru gospodarstva, rada i poduzetništva, gospodinu Popijaču. Na otoku Ugljanu, u mjestu Kukljica na prekrasnoj Zelenoj punti prostire se turističko naselje na 76 tisuća kvadratnih metara. Početkom 90-tih godina kada je to naselje bilo dioničko društvo, u većinskom vlasništvu malih dioničara, zaposlenika, imalo je kapacitet 1000 ležajeva, i zapošljavalo 86 stalnih i 40 sezonskih radnika, dakle 126 radnih mjesta u malom otočnom mjestu. 2001. godine Coning turizam kupuje dionice Varaždinskog ..., dionice radnika, malih dioničara i postaje većinski vlasnik. Možda je slučajnost, a možda i nije da je ta firma u vlasništvu tadašnjeg HNS-ovog ministra u koalicijskoj vladi, a ni to da je baš u to vrijeme na vlasti u Kukljici HNS. Bivši mali dioničari, sada samo zaposlenici ponadali su se vjerojatno i obećanjima koja su im dana da bi prodali, da će se to naselje modernizirati sada od strane moćnoga vlasnika. No, od toga ništa u devet godina od 2001. do danas kapacitet toga naselja pao je najmanje od polovicu. Naselje je devastirano. Od ondašnjih 126 radnika danas ih je ostalo 10. Gospodine ministre, ima li ministarstvo ili Vlada ikakav način, može li poduzeti ikakvu mjeru da se natjeraju takvi, nekada se to nazivalo torbari koji su jeftino pokupili dionice od radnika ne uloživši niti kune, upropastili uspješna poduzeća, poglavito je značajno za otoke? Ima li načina da oni financijski ili porezno odgovaraju, da se sankcioniraju, da se prisile da tako pridobivene poduzetničke nekretnine stave u funkciju? Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Popijač. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine predsjedniče, uvažena gospođo zastupnice. Dakle, vi ste već u samom pitanju izrekli jedan set nevjerojatnih podataka. Dakle, na jednom od najvećih i najdragocjenijih lokacija, ja bih rekao i čitavog Jadrana, a ne moramo govoriti samog otoka Ugljena, ovdje sam pokušao potražiti na Google-u, dakle to je jedan poluotok koji zatvara naselje Kukljicu koje je točno nasuprot Marine Sukošan. Dakle, lokacija koja danas definitivno vrijedi zlato. Na toj lokaciji od 76 tisuća kvadrata, 1970. godine je izgrađeno 90 bungalova sa 500 ležajeva da bi se '85. godine nadogradilo sa 20 apartmanskih zgrada sa 500 ležajeva. Kao što ste rekli '98. godine varaždinski PIF stječe 30% vlasništva, a 2001. godine kompanija Coning turizam otkupljuje dionice od malih dioničara i tako postaje većinski vlasnik. Nakon tog vremena nastupa agonija i te tvrtke, ali i čitavog mjesta. Danas imamo situaciju da je ostalo svega 500 ležajeva, vjerojatno onih koji se nisu raspali u onim bungalovima koji su još za upotrebu, ali nažalost te ležajeve čak se i u ovakvom u kakvom su stanju ne iznajmljuju u turističku svrhu nego se iznajmljuje za smještaj radnika obližnjeg brodogradilišta. To je zaista jedan očiti primjer gdje iz tko zna kakvih razloga gospodarstvenik koji se u javnosti i slovi kao jedan od najuspješnijih a koji sa političke scene šalje poruke, dakle i ovoj Vladi da zna kako bi preporodio hrvatsko gospodarstvo na ovom primjeru na 76 tisuća kvadrata najatraktivnijeg područja u ovoj županiji sasvim sigurno jedno od najatraktivnijih u Hrvatskoj pokazuje na koji način misli i može gospodariti i da li zna ili da li je spreman to zaista pokazati svojim primjerom. Sasvim sigurno mi ovog momenta nemamo način da penaliziramo i loše gospodarstvenika osim ako ne poštuju obveze prema državi i radnicima. No međutim, vrijedi razmisliti i vrijedi pronaći načina na koji način jednostavno ako ih ne možemo motivirati ako sami ne vide da čine štetu i lokalnoj zajednici, rekli ste da od 120 zaposlenika danas je ostalo 10, da čine čitavom hrvatskom gospodarstvu štetu, da jednostavno pronalazimo mehanizme da to dalje ne mogu raditi. Jer danas postoji veliki interes stranih ulagača, naravno i domaćin ulagača u domaću industriju. No međutim, vrlo rijetko se može pronaći na hrvatskom Jadranu ovakve lokacije 76 tisuća kvadrata koje su potpuno spremne za izgradnju modernih turističkih kapaciteta. Što je razlog? Razlog je jednostavan, dakle ne ulaže, uložio sam ništa, ne ulažem ništa, ali zarađujem, jer naravno cijena te lokacije je već danas stostruko veća nego što je bila tada kada je preuzeta. Hvala vam na pitanju i svakako ćemo u hrvatskoj Vladi razmisliti na koji način da ovo u budućnosti više nije moguće. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Ana Lovrin. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine ministre. Izuzetno sam zadovoljna odgovorom. Žao mi je što trenutno nema učinkovitijih mjera ali svakako me raduje da ćete razmisliti o mjerama, jer ovo nije usamljen slučaj poduzetništva ovoga poduzetnika ali i drugih kako ste rekli koji pršti od savjeta aktualnoj Vladi kako pokrenuti gospodarstvo, ali očito taj recept ne zna primijeniti u svom vlastitom dvorištu, ne zna pokrenuti svoje jeftino stečene poduzetničke nekretnine, već očito čeka da poraste cijena zemljištu i ništa ne radivši da zaradi. A tada aktualni ministar Čačić koji je obećavao 300 tisuća novih radnih mjesta izgubio je i u svom dvorištu radna mjesta pa je njegovih 120 zaposlenika ostalo bez posla. Hvala
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Uvažena predsjednice Vlade, ministrice i ministri, poštovane kolege zastupnice i zastupnici. Pa evo i ovo pred mene pitanje je već smo naučili na jednu licemjernu i nedosljednu politiku koju je vodila koalicijska vlada, pa i izjave koje oni daju. Posljednja među njima je izjava gospodina Zorana Milanovića da se u ovoj državi ne zna tko pije, a tko plaća. Pa gospođo točno zna se tko će platiti i tko plaća. Pitanje ću postaviti predsjednici Vlade. Gospođo predsjednice u što bi se danas uložili 5 milijardi kuna koje je iz proračuna trebala isplatiti Vlada i to na račun tužbi koje su podnijele u ime sindikata oštećeni radnici kojima je ukinuti su kolektivni ugovori, izmijenjen je Zakon o radu, toliko o tome o socijalnoj osjetljivosti tadašnje koalicijske Vlade. 2000. odmah da bi pokazali svoju domoljubnost i svoju državotvornost otpustili su 10 tisuća djelatnika policije i vojske, ukinuli su prava braniteljima, rodiljne naknade, nisu isplaćivali božićnice i naravno uz pomoć sindikata podignute su tužbe koje su iznosile 5 milijardi kuna. Gospođo predsjednice, što bi to danas značilo u što bi ste to uložili?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora. Gospođo zastupnice i gospodo zastupnici. Svaka vlada naravno ima svoje prioritete, svaka vlada predstavlja svoj program Hrvatskome saboru i na temelju toga programa koji Hrvatski sabor prihvati ili ne prihvati, donosi odluke i radi. Prioriteti za Vladu koju ja vodim danas su vrlo poznati, dakle provedba programa gospodarskog oporavka koja ide dobro. Samo jedna mjera do sada nije provedena, a to je ona vezana za izmjene Zakona o radu, ali isto tako borba protiv korupcije, to sam i predstavila ovdje pred Hrvatskim saborom kao jedan od temelja rada naše Vlade i zato smo sasvim sigurno među ostalim i dobili vašu potporu, ali isto tako i završetak pregovora i ulazak u Europsku uniju. Kao što znate, mi smo kao Vlada uspjeli odblokirati pregovore, nastaviti pregovore. Danas imamo konačno sva poglavlja otvorena, većinu zatvorenih i mi smo sigurni da ćemo većinu poglavlja zatvoriti do kraja ove godine, možda još dva početkom sljedeće godine i da ćemo do kraja mađarskoga predsjedanja potpisati pristupni ugovor i završiti posao što se Hrvatske tiče za ulazak u Europsku uniju. Savladavamo polako i sve poteškoće i vezano za privatizaciju brodogradilišta, ali i druge gospodarske koje nisu jednostavne niti lake. Dakle, svaka Vlada donosi odluku što su joj prioriteti. Kao što znate, ova Vlada, naša Vlada nije išla lomiti preko koljena neke probleme koji su bili na stolu vezano i za plaće i za mirovine, odnosno za smanjivanje rashoda državnoga proračuna. Ja sam danas sigurnija više nego ikada da smo jako dobro napravili kad nismo smanjili plaće i mirovine kroz rebalans državnoga proračuna, iako su nas mnogi u to gurali i to upravo oni koji su govorili da će Vlada koja bi došla, njihove vlade, makar ja mislim da je svaka vlada hrvatska Vlada i svaka vlada mora voditi računa o interesima svih građana, da će to vratiti. Dakle, mi smo odlučili ne smanjivati dodatno jer smo plaće kao što znate državnim i javnim službama smanjili prošle godine, ali svakako ne smanjivati mirovine, tako zadržati standard građana i tako ne urušavati daljnju potrošnju. Mislim da je to dodatno opet na taj način bila potpora gospodarstvu. Nismo isto tako raskidali jednostrano kolektivne ugovore sa državnim i javnim službama, kao što ste rekli da jednostrano raskidanje tih ugovora u nekim vremenima donijelo je samo tužbe i to tužbe koje su u pravilu svi dobili. Prema tome, radi se o golemom novcu. Svakako i vezano za prava branitelja koje smo mi poslije morali vraćati. Ali ja bih rekla nešto što mislim da je ključno u ovim vremenima. Nema više smisla vraćati se stalno u prošlost. Mi se moramo koncentrirati na ovo što je danas, na ovo što je ovaj trenutak, raditi najbolje što znamo, raditi na tragu pa evo i povelje koju smo neki dan mogli vidjeti, koju predlaže Nacionalno vijeće za konkurentnost gdje su i predstavnici i Vlade i sindikata, akademske zajednice itd., dakle kako planirati našu budućnost 20-tak godina unaprijed. Ja mislim da je sad trenutak da svi oni koji zaista dobro Hrvatskoj da daju potporu Vladi oko reformskih projekata. Prvi ispit možda će biti evo izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju, dakle ne reforma mirovinskoga sustava, jedna izmjena jednoga zakona koji može pomoći, odnosno koja može pomoći da sustav održavamo, ali i mnoge druge promjene. Drugi test će naravno biti donošenje Zakona o fiskalnoj odgovornosti kojim ćemo vezati Vladu za tri godine unaprijed, vezano upravo za to što i sam naziv govori, fiskalna odgovornost. Mi smo donijeli, doduše nisu za to glasovali svi zastupnici u Hrvatskom saboru što mi je jako žao, ali smo donijeli, mislim da je to bila hrabra odluka, odluku o tome da se rashodi državnog proračuna u sljedećim godinama ne mogu povećavati što ne znači da se ne mogu smanjivati. Prema tome, evo i na tragu vašeg pitanja mislim da nema previše smisla okretati se u prošlost. Okrenimo se u sadašnjost i okrenimo se, to je možda i najbolje, što će najbolje svi razumjeti, u budućnost koja je u konačnici budućnost naše djece. Završno, oko smanjivanja prava rodiljnih naknada i ostaloga u tom sustavu koji ste spominjali. Mi smo ulagali u obitelj, mi smo ulagali u pronatalitetnu politiku. Rezultati su već konačno vidljivi, 5000 više djece je gotovo rođeno prošle godine u odnosu na 2003. Prema tome isplati se ulagati, a to je ulaganje ne u socijalu, to je ulaganje u budućnost u gospodarstvu i to je sasvim sigurno jedan od strateških naših ciljeva. Prema tome, gospođo zastupnice, u puno bi se projekata naravno u gospodarstvo, svakako evo i u izgradnju studentskih domova, ulaganje u znanost i obrazovanje, moglo tih 5 milijardi uložiti, ali to je sada zaista daleka prošlost. Radimo danas za dobrobit Hrvatske.
Hvala. Gospođa Đurđica Sumrak.
Hvala vam, gospođo predsjednice. Zadovoljna sam sa vašim odgovorom. I činjenica je da se ne treba vraćati u prošlost, međutim evo i budućnost i sadašnjost govore upravo o načelniku jedne Općine Zlatar koji je 39 milijuna kuna napravio duga pa sad dva mjeseca tete u vrtiću ne primaju plaću. Pa onda imamo privremeni proračun Grada Zagreba, Zagreb je blago rečeno u blokadi, pa neću sad dalje nabrajati, ali sve će to platiti gospodo ova Vlada iz proračuna i hrvatski narod. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin zastupnik Milorad Pupovac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, gospođo ministrice i ministri. Imam pitanje za ministra kulture, gospodina Božu Biškupića. Gospodine ministre, kao što nam je poznato, Nikola Tesla je jedno od najvećih imena hrvatske znanosti i izumiteljstva, jedno od velikih imena svjetske znanosti i izumiteljstva modernog vremena. Nikola Tesla je do '91. godine, do 9., 10. mjeseca u Gospiću imao spomenik, rad velikog hrvatskog kipara Kršinića i imao je trg. Danas, nakon što je spomenik miniran i nakon što je trg, ime sa trga uklonjeno spomenik koji smo 2006. godine u sklopu programa obilježavanja 150 godina od rođenja Nikole Tesle, kad je Vlada obnovila memorijalni centar i rodnu kuću Nikole Tesle i kad smo imali veliku svečanost povodom toga tada je u sklopu toga programa obnovljen temeljem replike koja postoji ispred Mašinskog fakulteta u Beogradu Kršiničevog spomenika i taj spomenik sa namjerom da se vrati tamo gdje je bio. Dakle, od 2006. pa do danas ta namjera se nije realizirala. Mi razumijemo da je bilo onih '91. godine koji su mislili da je Tesla isto što i Martić. Ali ne možemo vjerovati da ih ima i danas. Mi možemo misliti da je bilo onih '91. koji su vjerovali da je važnije što je Tesla Srbin porijeklom nego što je veliki Hrvatski i svjetski znanstvenik. Ali da ih ima i danas koji misle da ima važnijih od Tesle koji su potekli iz toga kraja i kako ti važniji trebaju biti prije Tesle to ne možemo razumjeti. Ali jednu stvar želim ovdje sa ove govornice reći urbi et orbi. Ako netko ne želi Teslu, na primjer u Gospiću u redu. Ali neka se to kaže, pa ćemo onda potražiti mjesto za spomenik Tesli na drugom mjestu. Sigurno u Lici i u Hrvatskoj ima mnogih mjesta koji bi se ponosili time da imaju Kršenićev spomenik u slavu Nikole Tesle. Ja vas molim kao nadležnog ministra, jer smo o tome u posljednjih pet godina ne pet puta nego mnogo više razgovarali, da nam konačno date odgovor da li se spomenik Nikoli Tesli želi u Gospiću ili ne želi. Ako ne želi, onda da pokrenemo inicijativu da ga se postavi tamo gdje ga ljudi žele, da može biti ono što jeste, a to je ponos Hrvatske i ponos nas Srba iz Hrvatske jer je on u posljednjih više od sto godina svojom izrekom ponosim se svojim srpskim rodom i Hrvatskom domovinom htijući ili ne htijući definirao jedan tip politike koji mi vjerujemo, koji se zalažemo i koji je doprinio Hrvatskoj na način na koji mi mislimo da je to najbolje moguće. Eto iz toga razloga vas molim da se ovo više ne rasteže i da dobijemo odgovor u što je moguće kraćem roku. Zahvaljujem.
Hvala. Međutim, dobro prijeđe vrijeme za postavljanje pitanja, pa vas ipak molim da o tome vodimo računa. Gospodin Biškupić. Ministar Biškupić, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, točno je da je u povodu 150 obljetnice rođenja, ali i na naš prijedlog obilježavanja godine od strane UNESCO-a Nikole Tesle, jednog od zbilja najvećih svjetskih znanstvenika i naravno hrvatskih, da je hrvatska Vlada pristupila uređenju memorijalnog kompleksa u prvom infrastrukture i deminiranje jer to je područje bilo još uvijek tamo djelomice minirano. Da je nakon toga uređen memorijalni kompleks i muzej u rodnoj kući, da je uređena gospodarska zgrada, da je uređena crkvica i postavljen spomenik profesora na Zagrebačkoj akademiji Mile Blaževića ispred memorijalnog centra. Spomenik velikog hrvatskog autora Frana Kršenića, stradao u vrijeme, za vrijeme Domovinskog rata. Na tom, na trgu gdje je on bio, na tom mjestu je izgrađena jedna fontana. Kao što ste vi spomenuli uspjeli smo napraviti odljev, ne nije replika nego je odljev od istog tog spomenika. Prema tome, sad postoji svega tri: jedan je na Nijagari, jedan je u Beogradu i taj jedan je momentalno u Zagrebu u ljevaonici. I mi smo cijelu ovu aktivnost vodili i obnove memorijalnog centra i sve ono što je bilo vezano uz Teslu zajedno sa gradom Gospićem, u sve je bio involvirani grad Gospić. I nakon toga dogovorili smo, vidjeli smo s gradonačelnikom da se spomenik postavi, da će oni odrediti mjesto gdje će se spomenik postaviti. Ja sam i nedavno razgovarao sa gradonačelnikom o tome. On mi je rekao da još unutar grada, to je u nadležnosti grada gdje će oni postaviti spomenik, da još nije riješen taj prostor, da su imali nekoliko prijedloga, da su imali neke dogovore, pa da je od tog prostora strana koja im je obećala prostor odustala ali da će se to svakako od strane grada riješiti. Bilo bi dobro, bilo bi dobro da je ovo vaše pitanje i poticajno, jer riječ je u prvom redu o velikom svjetskom znanstveniku. Ali s druge strane jednom od najvećih hrvatskih kipara 20 stoljeća Frana Kršenića koji je izradio taj spomenik.
Hvala. Gospodin Pupovac, izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre. Mi ne smatramo da je dobro da grad određuje gdje će biti spomenik, ukoliko to ne radi u dogovoru sa Vladom i onima koji su sudjelovali u definiranju programa obilježavanja 150 godišnjice rođenja Nikole Tesle. Zahvaljujući takvom razumijevanju stvari prošlo je pet godina. Nitko ne jamči da neće proći još pet godina i nitko ne jamči da spomenik Tesli neće završiti na mjestu na kojem mi nećemo smatrati da je dostojno tog imena i te veličine kako autora, kipara Frana Kršenića tako Nikole Tesle kao znanstvenika i izumitelja.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragan Kovačeviće će postaviti pitanje.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, ministri. Imao bih pitanje za ministra Dražena Bošnjakovića. Gospodine ministre, prije nekoliko mjeseci hrvatski su mediji izvijestili da su američki istražitelji neosporno dokazali da su pojedini hrvatski dužnosnici iz bivše SDP-ove, Račanove Vlade obuhvaćeni u međunarodnoj korupcijskoj mreži. Dakle, vezano za nabavu vatrogasnih vozila iz 2003. godine od tvrtke Daimler i da se spominje mito u milijunskim iznosima. Moje pitanje glasi kako napreduje istraga u slučaju Daimler i kada će hrvatska javnost konačno saznati tko su akteri ove afere i koji su to od SDP-ovih ljudi tražili i primili milijunski mito. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin ministar Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, ovdje nije sporno, dakle da li je netko primio mito nego tko je primio mito. Doista je Daimler priznao da je korumpirao određeni broj dužnosnika i u Sjedinjenim Američkim Državama sklopio je nagodbu gdje je platio jedan veliki novčani iznos. U toj nagodbi, jasno rečeno je sve ovo što ste i vi rekli. Ja ono što mogu ovdje podijeli sa vama je da se istraga intenzivno vodi, da je istraga iznimno složena. Jer očito oni koji su primili su jako dobro sakrili tragove koji vode do njih i ovdje se istraga ne vodi samo putem naših državnih tijela nego se obavlja i putem, dakle međunarodne pravne pomoći gdje trebamo pomoć i tijela drugih država. Ono što mogu reći hrvatska Vlada je stvorila snažne mehanizme i alate koje Državno odvjetništvo, USKOK i policija u ovakvim procesima mogu koristiti. Duboko sam uvjeren da oni, jer ponavljam nije sporno da li je netko primio, nego tko je primio, da oni koji su primili da neće izbjeći ruci pravde.
Hvala. Gospodin Dragan Kovačević.
Hvala lijepa gospodine ministre. Zadovoljan sam vašim odgovorom. Evo i puna potpora uvođenju svih ovih instrumenata, mehanizama za obračun s korupcijom. Vjerujem da je predmet složen, ipak se radi o korupcijskoj mreži, i svi se skupa nadamo da ćemo uskoro saznati aktere ove afere. Hvala lijepa.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice. Svoje pitanje upućujem isto tako gospodinu ministru Draženu Bošnjakoviću. Naime, nedavno se u Rijeci zbio nemio događaj kada je u okviru izložbe život u nastajanju, slovenski umjetnik je rezao i uništavao hrvatsku zastavu, simbol hrvatske državnosti. Ne mogu se miješati naravno u mišljenje umjetničke kritike, nisam dovoljno stručan, ali nije ni gradonačelnik Rijeke koji je kasnije pravdao taj čin. A molim vas, da li možete odgovoriti koje su mjere poduzeti … [[Ne razumije se.]] , budući se radi o blaćenju hrvatske države, branitelja i cijelog naroda. Hvala lijepa.
Gospodin ministar Dražen Bošnjaković.
Hvala lijepo. Uvaženi zastupniče, ovdje također činjenice mislim da nisu sporne, jer nesporno je da je došlo do paleža hrvatske zastave, i naravno da smo na hrvatsku zastavu svi osjetljivi jer naši branitelji su zapravo ginuli za tu hrvatsku zastavu, naši branitelji su ostajali bez zdravlja i sasvim sigurno da smo na ovakve činove itekako osjetljivi. Ali ovdje je nedvojbeno podnijeta kaznena prijava, kaznena prijava je došla u nadležno državno odvjetništvo i nadležno Državno odvjetništvo ocjenjuje da li ima elemenata i za podizanje optužnog akta. I vi i ja možemo imati o tome svoje mišljenje, međutim jedino nadležno tijelo u Republici Hrvatskoj za podizanje optužnog akta, a kasnije zapravo i za vođenje postupka i sankcioniranje Državno odvjetništvo i sud. Vjerujem da ovaj postupak će vrlo brzo biti okončan, da će postupak dakle biti prezentiran javnosti i očekujem brza rješenja.
Hvala. Gospodin Stjepan Milinković. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine ministre. Nadležna državna tijela dakle rade svoj posao, ali ne mogu se nekako oteti dojmu da u toj Rijeci se može svašta učiniti, a da ne kažem izgovoriti i vrijeđati, a prvak u toj disciplini je jedan naš kolega sa lijeve strane kojem ne bih ni želio spominjati ni ime, koji je poznat po tome da je svojevremeno nasrnuo gotovo na predsjednika Sabora, a prije kratkog vremena je vrijeđao predsjednicu Vlade i dobro je danas to govori nešto o njemu. Ali dobro je danas kad nosimo ovaj bedž stop nasilju nad ženama to spomenuti, jer će zasigurno danas, sa lijeve strane biti puno onih koji će govoriti glede prava žena. Ali nikoga nisam čuo da je spomenuo, nitko da je spomenuo bilo kakvu uputio kritiku glede tog istupa, pa i čak ispred Odbora za ravnopravnost spolova. A ja vam tvrdim da bi moje stare mudre bakice na selu rekle Slavek, Slavek, sram vas budi. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Ja mislim da se možemo malo suzdržati, možemo aluzije, ali nemojmo izravno znate. To nije. Gospođa Mirela Holy će postaviti pitanje.
Hvala predsjedniče. Poštovana predsjednice Vlade, nedavno ste se sreli s EU povjerenicom za pravosuđe Vivian Reding. Ona je tom prilikom opravdana prigovorila Hrvatskoj da borba protiv korupcije zapinje, jer još uvijek nema ni jedne osuđujuće presude za korupciju kada su u pitanju visoki dužnosnici. Upozorila je da to može biti problem u zatvaranju poglavlja 23. pravosuđe. Kako ste vi reagirali na tu kritiku? Neprimjereno. Rekli ste da brojevi dva i tri, zbrojeni daju pet, a to pak znači čistu peticu Hrvatskoj za borbu protiv korupcije. To je strašno omalovažavanje ozbiljnih primjedbi EU, i sigurno je nanijelo štetu Hrvatskoj. Ovim neozbiljnim komentarom htjeli ste valjda pokazati da znate računati, zato vas pitam možete li izračunati kolika je ukupna šteta koju je pretrpjela Hrvatska zbog blagodatne korupcijske klime koju je osigurala stranka i Vlada kojoj ste vi posljednjih godinu dana na čelu, a 7 godina prije toga bili ste zamjenica i desna ruka Ive Sanadera.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice, ne mogu vjerovati da ste toliko neinformirani kao zastupnica u Hrvatskom saboru, pa da niste do kraja pročitali čak ni ono što je gospođa Reding izjavila, i kakva je bila to igra, kad već spominjete brojeve, kakva je to bila igra nas dvije oko brojeva. Da odmah to razjasnimo. Gospođa Reding je rekla da je 23 sretan broj i da onda ona zato vjeruje da ćemo mi uspješno obaviti sve svoje zadaće i da ćemo uspješno zatvoriti poglavlje 23. Nakon toga sam se ja naravno isto tako poigrala pa sam rekla da se slažem i da su dva i tri naravno pet itd. Prema tome, gospođa Reding nije uputila kritike na ovaj način na koji vi to želite prezentirati, gospođa Reding je dakako dala potporu Vladi u svemu što Vlada čini u borbi protiv korupcije, nakon skupa nas dvije smo imale sastanak gdje smo razmijenili mišljenja o tome što Hrvatska radi. Ja osobno sam dobila potporu kao predsjednica Vlade. Žao mi je da vas to ne veseli, a moralo bi, jer se radi o interesima Hrvatske. Nacionalni interes Hrvatske je naime da zatvorimo poglavlje 23 i zaključimo pregovore i vi biste kao zastupnica trebali davati i meni i Vladi punu potporu u tome, a ne insinuirati i iznositi neistine, u Hrvatskome saboru naravno pogotovo. Što se tiče vašeg pitanja o tome da je gospođa Reding tražila osuđujuće presude pa pitate mene. Pa to biste isto morali znati gospođo zastupnice da u Hrvatskoj, a ja ću vas poučiti, postoji trodioba vlasti. Dakle izvršna to je Vlada, zakonodavna to je Hrvatski sabor i naravno postoje sudovi, znači postoji i taj treći stup vlasti. Vi biste isto tako trebali znati da Vlada ni na koji način, ne samo da ne može, to tako govori Ustav, znači li on vama nešto ili ne, to je drugo pitanje, ne može i ne smije utjecati na sudove, na suce u procesu donošenja presuda. Prema tome, što Vlada radi u borbi protiv korupcije. Ono što je njena zadaća. Stvara neprekidno političko ozračje koje je povoljno za borbu protiv korupcije i poziva stalno i vas da se uključite, da se uključite da ne budete nervozni kad se borba protiv korupcije dotakne nekog vašeg člana. Dakle da dapače, da kažete da dobro je, idemo otvoriti sve, idemo raščistiti sve, idemo naravno osigurati da policija neometano radi svoj posao, a ne to da upravo iz redova vaše stranke, ministra unutarnjih poslova nazivaju koje kakvim imenima zato što profesionalno radi svoj posao. Idemo otvoriti prostor za rad neovisnog državnog odvjetništva, mi smo to učinili dodatno u promjenama Ustava, to je predložila Vlada Republike Hrvatske i ono iznimno važno bez čega se ne može što radi Vlada, osigurava dovoljno sredstava da se cijeli taj posao neometano može obaviti, to je naš posao i mi ga dosljedno obavljamo. I dalje završno, gospođo zastupnice, onako kako sam rekla i gospođi ..., do kraja bez ostatka, bez obzira na prijetnje koje dolaze sa mnogih strana, bez obzira na ucjene, bez obzira na par rekla bih katkada i reket idemo do kraja vidjeti tko je što napravio svakako od afere Deimler do bilo koje druge afere, idemo vidjeti, a u konačnici vi morate znati, vjerojatno znate svatko je nevin dok mu se pravomoćnom sudskom presudom to ne dokaže, to kaže naš Ustav i to moramo poštivati svi. Prema tome, ja mislim zaključno na našu konstataciju o šteti, šteti Hrvatskoj nadasve oni koji se svim silama trude da poglavlje 23. ne zatvorimo i da u borbi protiv korupcije nemamo rezultata. Vlada je u tom poslu i u toj borbi na suprotnoj strani i mi idemo do kraja i kao što sam rekla bez ostatka svakako sviđalo se to vama ili ne.
Gospođa zastupnica MIrela Holy.
Naravno da nisam zadovoljna s odgovorom jer niste dali konkretnu brojku koju sam ja tražila od vas, a čini mi se da vama nije jasno da bi se zatvorilo poglavlje 23. pravosuđe biti će prije toga potrebno zatvoriti pola vaše Vlade.
Gospođo zastupnice, po tko zna koji put ističem ovdje da mi nismo ni sud, ni tužiteljstvo ili USKOK, da li će se netko zatvoriti ili neće to mi ne odlučujemo, odlučuju institucije Republike Hrvatske koji po zakonima i Ustavu moraju raditi. I zato govoriti o tome koga treba uhititi zatvoriti i td., ma uvijek mi smeta kada se to adresira samo u jednom pravcu, kada bi vi bili malo samokritičniji onda bi našli možda samo neke primjedbe jako blizu sebe. Ali to nećete. Pa nemojte, jer i u tom slučaju ne trebate biti ni sudac ni tužitelj ni istražitelj. Ja vas molim da se suzdržimo od ovakvih izjava, vrijeđanja i etiketiranja jer Sabor nije sudnica. Gospodin Silvano Hrelja će postaviti sljedeće pitanje.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani svi nazočni, svoje zastupničko pitanje postavljam ministru gospodarstva gospodinu Đuri Popijaču.
Pardon, molim vas, nisam vidio da je, za povredu Poslovnika. Gospodin Frano Matušić.
Gospodine predsjedniče, ja sam ipak očekivao da ćete vi ipak izreći opomenu, povrijeđen je članak 214. jer gospođa Holy vrijeđa zapravo cijeli Sabor kao instituciju, jer nekada je sigurno partija sudila i tužila ali to više u demokratskim državama ne postoji, Hrvatska je demokratska država i danas vaša partija ne može ni suditi, ni tužiti, ni procesuirati i to više jednom shvatite. Naučite barem, pročitajte Ustav i naučite kako je Hrvatska danas organizirana i da sud partije više ne vrijedi i gospodine predsjedniče očekujemo opomenu za ovakav istup.
Ovlast je predsjedavajućeg da procjeni kada treba dati opomenu, ja nerado primjenjujem taj institut, međutim, molim vas, pozivanje na članak 214. je na mjestu jer kaže da svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru. Opće ponašanje u Saboru je da se ne govori o tome da Vlada treba ići ili pola Vlade u zatvor. Molim vas. Ja ću se ovaj put suzdržati da dam opomenu, međutim, ja vas molim da se pridržavamo svi, sve se može reći i kritike i primjedbe itd., na jedan demokratski i korektan način, ne treba posezati za ovakvim kvalifikacijama. Ja vas molim da se od toga suzdržite jer ako netko želi dobivati tako poene, ja mislim da su tako poeni vrlo tanki i znače uglavnom nedostatak argumenata. Gospodin zastupnik Silvano Hrelja, ispričavam se što sam vam prekinuo, izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče, kako rekoh svoje pitanje postavljam ministru gospodarstva gospodinu Đuri Popijaču. Gospodine ministre, osjećate li se odgovornim što je vašom najavom promjene Mirovinskog zakona i povećanja kažnjavanja prijevremenih mirovina u mirovinu otišlo ili će otići 20 tisuća radnika koji to baš nisu još namjeravali učiniti. Time su se smanjili prihodi proračuna za barem 250 milijuna kuna, povećali mirovinski rashodi za najmanje 500 milijuna kuna na razini godine i na bivšim radnim mjestima tih radnika nema novog zapošljavanja. Dakle, osjećate li se odgovornim za ovu paniku i štetu do koje nije moralo doći jer ovdje se zaista ne radi o elementarnoj nepogodi ili se možda ili možda je ovo sve ipak smišljena strategija da se poslodavci što jeftinije riješe viška radnika.
Hvala. Gospodin ministar Đuro Popijač, izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. Do ovog momenta je u prijevremenu mirovinu ove godine otišlo, odnosno dobilo rješenje nešto malo više od 12 tisuća građana i građanki, dok je tokom prošle godine kada se nije govorilo i kada se konzumirao Zakon na način kao što se konzumira negdje nešto manje ispod 19 tisuća. Dakle, mogli ste me i prozvati osjećam li se krivim u kontekstu prošlog pitanja, ali dobro. Postavili ste pitanje da li se osjećam odgovornim. Ja se osjećam odgovornim u toj mjeri ukoliko mi nećemo učiniti ništa da pokušamo mirovinski sustav učiniti čim prije i čim kvalitetnije održivim. Danas za postojeće umirovljenike, a podsjećam da je prošlim rebalansom je zaštićen status umirovljenika i standard umirovljenika za razliku od prijedloga koji su naravno dolazili sa vaše strane da se režu rashodi, a hrvatska Vlada to nije dozvolila. A isto tako iako svjesni nepopularnog poteza, a to vi upravo potičete, vi nagovarate ljude da odlaze u mirovinu, vi ih potičete i vi stvarate tu paniku. Jer ovo nije penalizacija. Dakle, postojeći odnosi oni koji rade i oni koji odlaze ranije u mirovinu su duboko nepravedni prema onima koji duže rade. Tako je ispravno govoriti i tako je ispravno tumačiti. Dakle, nije normalno da onaj koji duže radi i duže uplaćuje u mirovinski sustav, ali o tome ćemo imati prilike govoriti kada dođe Zakon o mirovinskom na red, nije normalno da prima manju mirovinu u svom čitavom mirovinskom stažu od onoga koji kraće rade i kraće uplaćuje u mirovinski sustav. Dakle, ako hoćete korektno i odgovorno pristupiti problemu mirovinskog sustava za kojega smo svjesni u kolikim je dubokim problemima. On nije u nijednom momentu bio ugrožen do sada što se tiče isplate mirovina ili bilo čega, ali sasvim sigurno za današnje umirovljenika i za buduće generacije umirovljenika, ali i za današnje radnike koji uplaćuju u taj mirovinski sustav mi moramo činiti ove korake da bi taj sustav bio održiv i da bi on u dugim sljedećim godinama jednostavno mogao i biti financiran. Zato naravno ja se ne osjećam odgovornim. Ja bih se osjećao odgovornim da ništa ne činim. A kada činim i kada pokušavam rješavati probleme za to se ne osjećam odgovornim. Hvala lijepo.
Gospodine ministre, nisam zadovoljan vašim odgovorom, ali mogu reći da vaš osjećaj odgovornosti mi je prihvatljiv. Međutim, problem je u nečem drugom. Ja stojim iza onoga što ste vi rekli, a vi radite suprotno. Dakle, neshvatljivo je da se od svih problema i anomalija u mirovinskom sustavu rješava problem koji ustvari ne postoji. Kao što je neshvatljivo da se predlaže kazniti već kažnjene, odnosno one koji u sustavu mirovinskog osiguranja unose najviše mirovinskog staža i uplate doprinosa. Želi im se uzeti jedna petina mirovine zbog toga što im fali 5 godina života, pa makar imali 43 godine radnog staža. Prosječni radni staž prijevremenih mirovina je 38 godina staža. Najviši od svih kategorija umirovljenika i jedino su oni kažnjeni. Hvala.
Hvala. Gospodin zastupnik Daniel Srb. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani gospodine predsjedniče. Bio bih slobodan uputiti pitanje predsjednici Vlade gospođi Kosor. Nedavno je europski poznati diplomat i bivši visoki predstavnik u Bosni i Hercegovini Christian Schwarz-Schilling izjavo kako u Beogradu još uvijek misle da je velika Srbija moguća. Nažalost, od toga programa se nije odustalo, na njemu se i dalje radi, pa je moje pitanje, da li je Vlada ocijenila opasnosti koje postoje po Hrvatsku te utvrdila koje političke opcije u Hrvatskoj su spremne raditi na ostvarivanju ovih planova? Hvala lijepo.
Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Gospodine zastupniče, pa dozvolite samo malo stvaranje jednoga okvira vezano za odgovor na vaše pitanje. Dakle, da konstatiram nekoliko činjenica. Hrvatska je danas na pragu završetka pregovora za ulazak u Europsku uniju, Hrvatska je danas ponosna članica NATO saveza. Dakle, NATO savez svakako nije samo vojni savez, on je puno širi i gospodarski ali tu činjenicu molim vas da uzmete u obzir. Mi smo da bismo ostvarili ulazak u NATO koji smo označili kao jedan od strateških vanjskopolitičkih ali i unutarnjopolitičkih ciljeva, učinili mnogo napora i to je činjenica od koje treba i u ovom odgovoru krenuti dalje. Mi smo kao što rekoh na pragu završetka pregovora za ulazak u Europsku uniju, to je također naš strateških rekla bih i povijesnih cilj. Mi se zapravo vraćamo kući kada postanemo 28 članica Europske unije, mi ćemo se zaista vratiti tamo gdje pripadamo, dakle za stol europskih država i naroda. To je civilizacijski krug kojem mi pripadamo. Mi se s druge strane i sada govorim o stajalištu Vlade i vladajuće koalicije, mi se istovremeno zauzimamo to je poznata činjenica i na tom tragu radimo, da kroz evo završetak pregovora, a pogotovo kada budemo članica Europske unije, snažimo naše susjede i jugoistok Europe također na njihovom euroatlantskom putu. Zašto? Zato što smatramo da je to u najboljem interesu svih naših susjeda, u najboljem interesu ovoga dijela Europe i ako hoćete ovoga dijela svijeta i zato što mislimo da je to u konačnici trajna sigurnost, odnosno da to jamči trajnu sigurnost i stabilnost i prosperitet svih država i naroda u ovom dijelu Europe. Prema tome, jedan od kao što ste čuli kao što znate glavnih ciljeva Vlade jest završiti pregovore, ubrzavati pregovore, završiti u sljedećoj godini, potpisati pristupni ugovor i onda naravno iz te pozicije realizirati sve svoje projekte i gospodarske i ostale kao članica Europske unije. Svakako da smo mi duboko svjesni i prošlosti kroz koju smo prošli. Činjenica je da je HRvatska bila žrtva agresije i to nesmiljene agresije i da mnoge posljedice osjećamo i danas u gospodarstvo, u ljudskim žrtvama, onima koje tražimo neću niti govoriti. Ali je Hrvatska isto tako i mislim da govorim ne samo sada kao članica i kao predsjednica Vlade, nego da govorimo puno šire, dakle znajući kako je opredjeljenje hrvatskoga Parlamenta, okrenuti isključivo prema budućnosti. Prema tome, mi smo izmijenili Ustav mi smo i u Ustavu se jasno opredijelili u kojoj će to asocijaciji Republika Hrvatska biti. To je, kao što kaže i Ustav i sva naša nastojanja, Europska unija, mi kao 28. članica i kao članica NATO saveza. Hvala lijepa.
Hvala. Gospodin Daniel Srb, izvolite.
Zahvaljujem na odgovoru. Ono što kod mene izaziva zabrinutost je činjenica da se u jednom dijelu Hrvatske slobodno nosi oružje koje je nelegalno, neregistrirano pa tako predsjednik Lovačkog društva "Jelen" iz Mirkovaca kaže: mi nismo još lovačke dozvole konvalidirali jer za to nemamo novaca. S druge strane, u drugim dijelovima Hrvatske vrlo se strogo provodi Zakon o oružju. Osim toga, nažalost financira se novcima poreznim obveznika i ovakve publikacije koje izdaje jedan od koalicijskih partnera sadašnje Vlade. A uz to, uz činjenicu da Vlada nažalost nema novaca za adekvatnu nagradu hrvatskim vaterpolistima, ima novaca za kupovinu stanova koji će se dodijeliti desetoricu oficira JNA koji su vodili napad na Vukovar.
Hvala. Gospodin zastupnik Gordan Maras će postaviti pitanje.
Hvala lijepo. Moje pitanje ide premijerki Kosor. Gospođo Kosor, na povjerenstvu za INA-u gospoda Polančec i Šuker izjavljuju kontradiktorne stvari. Šuker kaže kako je Polančec sve što je radio vezano za INA-u radio na svoju ruku, a Polančec kaže kako se o svim pa i najsitnijim detaljima odlučuje na sjednicama predsjedništva HDZ-a. Bili ste sudionica tih sastanaka vezanih za INA-u, a i našli ste se na tajnom sastanku sa Polančecom prije otprilike mjesec dana. Očito je da vezano uz INA-u jedan od vaših najbližih suradnika, Polančec ili Šuker, laže. Pitam vas koji i da li ste vi čitali ugovore o INA-i za razliku od ministra Šukera prije glasanja o njima?
Gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče Sabora. Gospodine zastupniče. Nije pravedno, postavili ste mi nekoliko pitanja, ja imam ograničeno vrijeme, ali nastojat ću odgovoriti na ono što mislim da je suština vašega pitanja. Oko svjedočenja, ja nisam bila i nisam članica povjerenstva kao što znate. Imate članove povjerenstva iz svoje stranke pa vjerujem da su vam dostupni fonogrami. Koliko sam ja mogla čuti, vidjeti i naravno čuti u konzultacijama, nije točno ovo što vi govorite da su svjedoci, dakle oni koji su bili pozvani na svjedočenje, govorili različito. Govorili su možda na jedan drugačiji nastup. Činjenica da je jednom od svjedoka bilo iz vaše stranke, člana povjerenstva, vaše stranke upućeno pitanje kako se osjeća, potpredsjedniku Vlade nitko nije uputio takvo pitanje i nikoga nije zanimalo kako se on osjeća kao potpredsjednik Vlade koji svjedoči na povjerenstvu. Prema tome, ali o činjenicama ću govoriti, nisu govorili kontradiktorno, govorili su isto, slično, koliko ja imam informacije iz onoga što sam vidjela, ali najbolje je pročitati fonogram sa sjednice povjerenstva. To je najbolje i moj prijedlog, pustimo da povjerenstvo završi svoj rad. Tamo nitko nije bio optužen koliko ja znam nešto o radu povjerenstva, tamo su ljudi došli svjedočiti. Vaše pitanje oko mog susreta sa Damirom Polančecom. Pitanje je naravno vrlo tendenciozno, ali ja ću na njega odgovoriti samo argumentima i to onima koji su poznati hrvatskoj javnosti. Ne radi se o INA-i jer se radilo o tajnom sastanku. Ja sam vrlo jasno rekla i u svojoj izjavi da sam obavijestila sve one koji su o tom sastanku trebali nešto znati, vrlo precizno danas pred Hrvatski sabor i prije sastanka Državno odvjetništvo i nakon sastanka Državnog odvjetništvo. Ja mislim da sam apsolutno imala pravo na takvu vrstu sastanka. Na tom sastanku, o detaljima sam naravno isto tako rekla sve što je trebalo reći onima odnosno tamo gdje je trebalo reći i ne vidim u tome apsolutno ništa sporno. I činjenica jest i sada je mogu ponoviti pred Hrvatskim saborom da sam i tada rekla i gospodinu Polančecu, kao što govorim svima samo govorite istinu, to je najbolji način da razriješimo sva pitanja. I u tom trenutku, kao što znate, moga sastanka sa Damirom Polančecom on prema Ustavu Republike Hrvatske u ovoj fazi niti je bio osuđen za bilo koje djelo. Prema tome, prema Ustavu Republike Hrvatske nije bio u tom trenutku apsolutno nizašto odgovoran. Ali kad već postavljate to pitanje naravno onda ja mogu odgovoriti protupitanjem. Kako to da za vas nije to sporno, a nisu sporni drugi sastanci u drugim procesima. Ovdje se naravno ne radi o procesu, ali kad se drugi visoki državni dužnosnici sastaju sa bilo kim tko je na bilo koji način uključen u neki proces, tko je osuđen za kazneno djelo onda vam to nije problematično, a ovo vam se čini problematičnim naprosto zbog toga što želite nanijeti štetu Hrvatskoj demokratskoj zajednici i Vladi Republike Hrvatske. Prema tome zaključno, što se tiče Povjerenstva za INA-u, ono će sasvim sigurno donijeti zaključke na tragu svjedočenja. I za mene kao predsjednicu Vlade svakako ostaje ključno pitanje, odnosno ključna konstatacija da je ključ za upravljačka i vlasnička prava bio u odlukama Vlade 2003. godine i vi to znate. A što se tiče odluka Vlade poslije toga, svatko tko predlaže, tako je bilo i u Vladi koju je vodio gospodin Račan, tako je i sada, onaj član Vlade koji predlaže određenu točku naravno najupućeniji je u nju. On predlaže, a Vlada sa punim povjerenjem i članovi Vlade, kad dobiju detalje o onome što je točka dnevnog reda, dakako glasaju za ili glasaju protiv. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospodin Gordan Maras, izvolite.
Djelomično sam zadovoljan odgovorom. Prvo zato što mi niste rekli tko laže, to je bilo prvo pitanje. A drugo pitanje, zadovoljan sam jer ste sad priznali da ni vi niste pročitali te dokumente nego ste samo dignuli ruku. Stvar je vrlo jednostavna u ovom slučaju. Polančec je očito poslušao ono što ste mu savjetovali na tajnom sastanku, a to je da govori istinu. A istina je očita i glasi: Polančec nije sam donosio danas mnoge očito sporne odluke, Polančec nije odlučivao sa Sanaderom u četiri oka… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Sudjelovali ste svi vi, na Predsjedništvu HDZ-a pa tako i vi gospođo Kosor, kao zamjenica predsjednika Ive Sanadera. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Nabrojao vas je čak i po redoslijedu kako ste sjedili na tim sjednicama.
… [[Govornik naknadno uključen.]] državni odvjetnik ili kao predstavnik USKOK-a.
Polančec je govorio istinu…
To će istražiti povjerenstvo, molim vas zaključite.
I zbog toga jer je govorio istinu izbacili ste ga iz HDZ-a.
Ponovo se upuštamo u raspravljanje, u optuživanje, u dokazivanje. Nije Sabor sudnica. Molim vas. Postavit će pitanje gospođa Ljubica Lukačić. Izvolite.
Hvala vam lijepa gospodine predsjedniče, poštovana predsjednice Vlade, poštovani gospodo ministri. Evo ja ću svoje pitanje uputiti ministru zdravstva i socijalne skrbi gospodinu Darku Milinoviću. Gospodine ministre, znamo da mnogi bolesnici, da se u liječenju mnogih teških bolesnika koriste vrlo skupi lijekovi. Recite molim vas, da li će rebalans proračuna vezan za tako skupe lijekove negativno utjecati na dostupnost tih lijekova tako teškim bolesnicima. Hvala.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Naravno da takve dezinformacije idu iz nekoliko krugova. Najprije oni koji su neinformirani, oni koji se ne žele informirati i oni koji su informirani i znaju da nije tako ali bi htjeli prikazati sve uspjehe ove Vlade kao neuspjeh. Tome govori i činjenica da smo u posljednjih dvije godine povećali fond skupih lijekova, financijska sredstva za financijske lijekove, za posebno skupe lijekove sa 200 na 450 milijuna kuna. Dakle 125%. Da smo u zadnjih 6 mjeseci uveli 15 novih lijekova za liječenje zloćudnih bolesti, reumatoidnog artritisa, multiple skleroze i hepatitisa B i slično. Da smo u zadnjih godinu dana uveli 47 novih lijekova na listu HZZO-a što nismo u posljednjih šest godina i to sve govori o većoj dostupnosti tih lijekova onima koji ih trebaju, a i činjenica da smo administraciju smanjili do reforme zdravstvenog sustava trebali ste čekati šest mjeseci za odobrenje. Danas niti jedan dan. Htio bih iskoristiti jer sam dobio i nebrojeno poruka na pitanje saborskog zastupnika Pupovca, pa radi Hrvata u Gospiću evo iskoristit ću ovu priliku prema možda je kršenje Poslovnika, da su Hrvati grada Gospića jednako ponosni na Nikolu Teslu kao i Srbi grada Gospića gospodine Pupovac. I da je tome tako govori da smo ličkom veleučilištu dali ime slavnog građanina grada Gospića Nikola Tesla i da su udruge iz Domovinskog rata od mene tražili da javno na otvaranju memorijalnog centra osudim teroristički čin rušenja spomenika Nikoli Tesli. Nikola Tesla i spomenik će dobiti zasluženo mjesto u gradu Gospiću, ali ne kao Srbin, nego kao veliki građanin Smiljana, veliki građanin Gospića, veliki građanin Ličko-senjske županije, veliki građanin svijeta. Mi u Ličko-senjskoj županiji takvim ljudima podižemo spomenike ne zato što je Srbin, ne zato što je Hrvat nego što je veliki građanin. A evo vama sam odgovorio na to pitanje. Hvala lijepo.
Hvala vam lijepa gospodine ministre i na ovom drugom odgovoru. Ali ja posebno zahvaljujem, posebno sam zadovoljna vašim odgovorom na moje pitanje. Vjerujem da će i pacijenti biti izuzetno zadovoljni, a posebno evo zahvaljujem i zbog određene skupine osoba sa invaliditetom. To su oboljeli od multiple skleroze, jer je i za njih onaj tako skupi Interferon uvršten na listu lijekova što je njima svakako olakšalo daljnje liječenje. Hvala lijepa.
Hvala lijepa. Iz dosadašnjeg postavljanja pitanja svjedoci smo da se u nekoliko navrata neki zastupnice i zastupnici postavili po nekoliko pitanja, ne samo jedno, a članak 180. kaže, četvrti stavak: "Zastupnik može postaviti jedno pitanje. Ono mora biti kratko i jasno formulirano i u pravilu takvo da se na njega može odgovoriti odmah i bez pripreme." Nemojte pod firmom jednog pitanja postaviti pet pitanja. Molim vas lijepo. To onda, onda prekoračimo i onaj koji odgovara mora odgovarati na pet pitanja jer mu je postavljeno toliko. Prema tome, držimo se. Ja ću morati nakon što se postavi jedno pitanje, ako se dalje nastavlja postavljati pitanje onda prekinuti. Molim vas lijepo nećemo nikad završiti. Mi smo do sad od 40 prešli samo 11. Molim vas! Na redu je zastupnica Nadica Jelaš.
Hvala lijepa predsjedniče. Predsjednice Vlade, pitanje je za vas. Prilikom prezentacije programa gospodarskog oporavka u travnju ove godine nadahnuto ste izjavili da ste uzjahali tog konja, da ste ga čvrsto uhvatili za uzde i da ga znate, odnosno da možete usmjeriti u jednom pravom smjeru. Šest mjeseci kasnije vidimo da je program gospodarskog oporavka trojanski konj, šupalj jer hrvatsko gospodarstvo ne da se ne oporavlja već je i dalje u padu, nastavlja se srozavati i na ljestvici globalne konkurentnosti, a najdramatičnija kumulativna posljedica jednog takvog stanja je to što hrvatski radnici dnevno gube radna mjesta i ostaju bez egzistencije. Kad vas je vaš šef Ivo Sanader postavio za svoju nasljednicu bilo je 240000 nezaposlenih. Danas ih je 50000 više. A ova jesen na žalost bojimo je se donijet će još novu eksploziju nezaposlenosti. Pitam vas kakve još neugodnosti krije taj vaš konj i koliko će još hrvatskih radnika ostati bez posla?
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče, gospođo zastupnice. Moram opet reći da sam jako iznenađena kako ste neinformirani. Je li gospođa Holy nije imala temeljne podatke, pa nemate ni vi. Dakle, kažete da sam ja ono o konju rekla na prezentaciji programa gospodarskog oporavka. Nisam gospođo zastupnice, ne, nisam. To sam rekla jednom drugom prilikom i to u Istri to sigurno gospodin Kajin može pojasniti. U Istri na jednom potpuno drugom događaju, tako da evo molim vas da kad čitate novine onda pažljivije naprosto se podsjetite onim što je činjenica. A o konju naravno sasvim figurativno. Dakle, nije bila prezentacija, nije to bilo na prezentaciji u Vladi Republike Hrvatske. Program gospodarskog oporavka Vlada Republike Hrvatske sprovodi gospođo zastupnice i ja očekujem vašu potporu. Mi smo kroz program odradili niz mjera koje su sasvim životne. Dakle, one nisu na papiru. One su životne. Ja ću vam spomenuti neke. Spomenut ću vam činjenicu da smo prva Vlada koja je smanjila neporezna davanja. Dakle, smanjili smo neporezna davanja. Vidim čuđenje na vašem licu, vidim da niste informirani o tome. Ja ću i vama gospođo zastupnice poslati jedan pregled svega što smo odradili podebeli kao što sam nedavno poslala i predsjedniku Republike Hrvatske gospodinu Josipoviću, pročitajte molim vas, vidjet ćete koje smo mjere donijeli. Od naravno mjera kojima smo apsolutno uspjeli postići ono što se zove suzbijanje nelikvidnosti u državnim poduzećima. Ne znam gospođo zastupnice znate li npr. da je HEP prošle godine dugovao oko milijardu 700, 800 milijuna, sada ne duguje ništa. Ne znam znate li da je upravo ova Vlada uspjela u svojim nastojanjima vezanim za uplaćivanja duga INA-e. Ne znam znate li da smo od 1. srpnja npr. krenuli sa novim sustavom vezanim za plavi dizel, i da imamo sjajne rezultate. To je svakako i ušteda u proračunu, ali isto tako i borba protiv korupcije, vrlo snažna. Imamo niz mjera, evo oko spajanja, vidim da su na tajnom sastanku zastupnici Maras i Vinković i Bernardić, budući da gospodin zastupnik ima optužnicu, pa onda spominjem se činjenice da mi se spočitavalo da se sastajem na tajnim sastancima, a radi se, pa se pitam hoćete li i sada učiniti nešto po tom pitanju, ali ovo je samo digresija. Dakle niz mjera koje smo odradili, vjerujem da vas to veseli, primjerice samo u sustavu kartičnoga poslovanja, da smo vezano za plavi dizel uveli reda. Vi ste, sad kad se moramo, ja sam rekla nedavno da se nećemo vraćati u prošlost, ali podsjećam vas također na činjenicu, kad je HDZ preuzeo vođenje države, bilo je 325 tisuća nezaposlenih. U jednom trenutku 400 tisuća nezaposlenih u Republici Hrvatskoj, a nije se radilo o globalnoj krizi, nije bilo globalne krize i nije bilo globalne recesije. Što se tiče spominjanja gospodina Sanadera, i činjenice da je u njegovo vrijeme bilo manje nezaposlenih, to je vaše pravo da evo slavite prethodnika, to je naravno vaše pravo kao saborske zastupnice, ali ja govorim o činjenicama i vezano za konkurentnost. Jedna od tema koja se spominje u tom dokumentu o konkurentnosti jest borba protiv korupcije, u tome definitivno imamo rezultata, ali i nemijenjanje radnoga zakonodavstva, a vi ste bili ti, SDP je bio taj koji se protivio i skupljao potpise za referendum, koji se protivio minimalnoj izmjeni Zakona o radu, a to nam spočitavaju upravo na toj ljestvici vezano uz konkurentnost da ne mijenjamo radno zakonodavstvo. Prema tome, činjenice na stol, idemo razgovarati dokle ste došli u borbu protiv korupcije, u borbu za gospodarski oporavak i završetak pregovora.
Hvala. Gospođa Nadica Jelaš. Izvolite.
Predsjednice Vlade, situacija je takva da ne trpi više nikakva opravdanja, ni krizu, jer kriza je definitivno naša. Činjenica je da svaki dan vašega vladanja bez posla ostaju desetci radnika, da ste uništili preko 50 tisuća radnih mjesta a niste otvorili nova radna mjesta. Otvarate samo afere. Predsjednice Vlade, ovoga trenutka na burzi rada u Hrvatskoj je stotinu tisuća mladih ljudi. Svaki četvrti od njih s diplomom. Kakvu ste im to skrojili budućnost?
Hvala. Imamo jednu povredu Poslovnika, gospodin zastupnik Zoran Vinković. Izvolite.
Pa ja mislim da bi vi trebali opomenuti po članku 214. našu predsjednicu Vlade, jer u Hrvatskoj je čovjek nevin dok mu sud ne utvrdi da je kriv, a mi se bar javno sastajemo u sabornici.
Molim vas lijepo, nastavljamo sa postavljanjem pitanja. I molim vas, dosad smo 13 od 40. Budimo koncizni u pitanjima i koncizni u odgovorima. Na redu je gospođa zastupnica Mirjana Ferić-Vac. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice Vlade, dame i gospodo ministri i ministrice, državni tajniče, kolegice i kolege. Ja postavljam pitanje gospođi premijerki Kosor, i to upravo danas na današnji dan, Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama, koji je direktni povod mojem pitanju, a i događaji koji su uslijedili u posljednjih nekoliko mjeseci u vezi s ovim danom. Nasilje nad ženom koje je završilo dvostrukim ubojstvom i jednim samoubojstvom nedavno u Benkovcu očito je po svim navodima uslijedilo jer su službe zadužene za postupak u slučaju upozorenja na moguće krivično djelo zakazale. Kada su u ovom Visokom domu tražili solidarnost žena pri izglasavanju povjerenja vama osobno, upozorila sam vas i tada da vam ta vrsta solidarnosti nije bila važna kada se radilo o mogućim slučajevima prostituiranja maloljetnica u domu za mladež u Osijeku. Ponovno mediji ukazuju na slična događanja nad maloljetnim ženama, događanja koja su nasilje. Gospođo Kosor, u svim ovim slučajevima u pitanju je funkcioniranje institucija sustava. Pa vas ipak pitam, što konkretno, konkretno činite kako bi se česta floskula nulta stopa nasilju u ovom slučaju prema ženama, neovisno koje dobi, zaista učinkovito i sustavno provodila? Hvala.
Hvala. Gospođa predsjednica Vlade Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Gospođo zastupnice, hvala svakako na ovom pitanju. Osobito je važno što ga postavljate upravo na današnji dan, Nacionalni dan borbe protiv nasilja nad ženama. Moram reći da je Hrvatska među rijetkim zemljama koje uz međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama, obilježava i svoj nacionalni dan, i evo podsjećam da je to bio i moj prijedlog tada kao ministrice i potpredsjednice Vlade. Napravljeno je dosta, radi se dosta, slažem se s vama, nikada dovoljno i u slučaju koji spominjete kao što znate Ministarstvo unutarnjih poslova je vrlo promptno reagiralo i označilo ljude koji u svom poslu nisu taj posao obavili do kraja, onako kako su trebali. Ono što, na čemu, budući da mene pitate i inzistiram kao predsjednice Vlade da sve institucije rade svoj posao, naravno bez … [[Ne razumije se.]] , što znači i centri za socijalnu skrb, ali isto tako Ministarstvo unutarnjih poslova, dakle policija i svi drugi, lokalna zajednica. Često zaboravljamo lokalnu zajednicu koja, gdje se često puta događa da ljudi misle da je to nečiji drugi problem, da je to isključivo državni problem, a nasilje u obitelji je naravno problem sviju nas. Ja vas svakako neću podsjećati jer vi to gospođo zastupnice dobro znate da smo donijeli i programe, da smo donijeli, što mislim jedan od najvažnijih dokumenata a to je protokol o postupanju u slučaju nasilja u obitelji, gdje je vrlo jasno konstatirano koja institucija u kojem trenutku treba što raditi. Dakle odvojiti nasilnika od žrtve, i onda tako redom, s obzirom na činjenicu da mnoge žene žrtve nasilja imaju djecu, dakle i postupanje škole, postupanje centara za socijalnu skrb itd. Slažem se oko toga pitanja da se borimo protiv nasilja nad ženama moramo zaista ako oko nečega moramo biti zajedno, moramo oko toga, ali to znači suzbijanje nasilja na svakoj razini. Svaka neodmjerena izjava prema bilo kojoj ženi pogotovo u javno političkom životu zapravo otvara put ka nasilju, jer se tolerira u društvu kao dopušteno ponašanje, a onda u konačnici vrlo često žene stradaju. Ja podsjećam da je Vlada u tom smislu i donijela odluke kojima sufinancira nevladine udruge odnosno sklonište za žene žrtve nasilja da smo upravo u vrijeme dok sam ja bila ministrica obitelji u ovom slučaju da smo inicirali sklapanje sporazuma o sufinanciranju tih najvećih skloništa, država odnosno Ministarstvo Vlada svakako lokalna zajednica. I na tome treba uznastojati i svakako pozivam sve prije svega zastupnike u Hrvatskom parlamentu da se u toj borbi nasilja nad ženama pridruže iskreno. MI smo imali kampanju ako se sjećate, Vlada je to provela u borbi protiv nasilja nad ženama i ja ću zaključno reći nitko u Hrvatskoj ne može biti ni uvaženi liječnik, ni uvaženi saborski zastupnik, ni uvaženi odvjetnik, ni uvaženi bilo tko ako doma tuče svoju ženu, to mora biti temeljna poruka toga se moramo dosljedno pridržavati i nasilnike iz naših redova, da tako kažem, apsolutno izolirati, osuditi i obilježiti. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa Mirjana Ferić VAc.
Hvala lijepo gospođo predsjednice, ispričali ste ono što je dio priča, ali ja sam vas konkretno pitala, od ovih malih dijela, vi dobro znate da postoji diskrepancija između Prekršajnog zakona, Zakona o kaznenom postupku koji nije dovoljno konkretan, nije dovoljan preciziran i ne štiti žene i ne mogu se procesuirati oni koji su nasilnici nad ženama. Vi znate isto tako dobro kada smo imali kampanju koja se trebala zvati nasilje nad ženama i u obiteljima da smo je mi preimenovali u ovom našem Saboru kao samo borbu protiv nasilja u obitelji, a to nije dovoljno. Stoga ja vas zaista pitam, sustavno a ne gaseći vatru amo i tamo, sustavno od prvih dana obrazovanja do kasnijeg sustavnog rješenja ovog pitanja. Hvala lijepo. Ali vas molim da to pismeno pribavite.
Hvala. Na redu je poštovani zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, pitanje želim postaviti premijerki i ja ću se isto kada vidim da gotovo većina zastupnika HDZ-a i većina ministara nosi ovaj bedž "Stop nasilju nad ženama" zadržati upravo na ženama. Za koji sat zastupnici će raspravljati o Zakonu o mirovinskom osiguranju, najava izmjene tog Zakona dovela je do toga da je sigurno od 1. 6. ili 7. ili od današnjeg dana zatražilo 20 tisuća ljudi prijevremeno umirovljenje. Nakon ovog opernikanskog obrata da Zakon ide u drugo čitanje, što pozdravljam, ja pozivam građane da se suzdrže od odlaska na mirovinsko to osiguranje, da ne podnose zahtjeve za prijevremeno umirovljenje jer možda u konačnici ništa neće biti od tog Zakona. Međutim, bit zakona se ogleda u tome da će žene morati raditi do 65 godine, odnosno da onaj koji ima 40 godina radnog staža a nema 65 godina života će biti kažnjen. Za mene je to bešćutno. Jasno gospođo premijerka svi mi znamo za odluku Ustavnog suda pa sam čak mišljenja da bi Ustav u tom dijelu kada govorimo o ženama trebao promijeniti. Međutim, ja postavljam pitanje koji je vaš stav da žene rade, pa i preko 40 godina rada do 65 godine. Jasno problem u ovoj zemlji je banalan, samo u zadnjoj godini rušilo se 90 tisuća radnih mjesta, nelikvidnost je porasla za 8 milijardi kuna, javni dug države za 6 milijardi kuna, znam da se mirovinski sustav raspada, da smo u ozbiljnim problemima, ali molim vas odgovorite mi koja je vaša pozicija oko tog Zakona i što mislite da žene rade do 65 godine života?
Hvala gospođa predsjednica Vlade, Jadranka Kosor.
Hvala lijepa gospodine zastupniče. Žao mi je da niste takva pitanja postavljali u vrijeme kada ste vi participirali u vlasti i kada ste donosili odluke da preko noći 60 tisuća žena koje su koristile trogodišnji dopust moraju otići na posao, bez ikakve logistike, bez ikakvog rješenja o tome gdje će njihova djeca biti, tko će njihovu djecu čuvati i žao mi je da se niste suprotstavili dok ste bili na vlasti da se doslovce prepolove rodiljne naknade i da naravno mnoge žene nemaju nikakvu perspektivu o tome što će sutra napraviti i noće li moći kupiti pelene ili mlijeko svojoj djeci ili ne. Moja Vlada, odnosno Vlada u kojoj sam ja, participirala je donijela odluku o delimitiranju rodiljnih naknada za zaposlene žene, izjednačili smo zaposlene i nezaposlene, tako da po prvi puta i domaćice imaju, gospodine zastupniče, rodiljne naknade, isto tako smo učinili sa obrtnicama, vratili taj trogodišnji dopust koji ste vi drastično srezali, bešćutno kao danas govorite, meni bešćutno i naravno učinili puno toga da se populacijska politika doslovce uruši. NO, da se vratim konkretno vašem pitanju. Zakon o mirovinskom osiguranju će se mijenjati, vi ste rekli da od toga izgleda neće biti ništa zbog toga što smo mi danas odlučili da Zakon ide u redovitu proceduru, prevarili ste se. Vidim da ste se iznenadili, da ste morali preformulirati pitanje koje ste postavili meni jer ste ga koncipirali za to da Zakon ide u hitnu proceduru, sada ste ga na brzinu preformulirali što je naravno dobro jer se morate prilagođavati. Dakle, ići će u redovitu proceduru, ona neće trajati predugo, jer kao što je rekao i ministar gospodarstva mi moramo nešto promijeniti. Gospodine zastupniče ne može se ništa mijenjati tako da se, dakle ne može se mijenjati a da se apsolutno ništa ne mijenja. Ovo što vi tražite od Vlade neprekidno da se nešto radi, ali zapravo tražite od Vlade da stojimo u mjestu, dapače kada se govori o mirovinskom osiguranju da idemo unatrag. Naravno da se to neće dogoditi. Mi više ne možemo, ne možemo pratiti sustav u kojem imamo 1,29 zaposlenih naprema 1 umirovljeniku. Gospodine zastupniče to je neodrživo dugoročno. 20 milijardi skupimo od doprinosa, a evo ove godine 16, 17 milijardi ćemo morati osigurati iz proračuna. Mirovina će biti tako da ne bude zabune, ići će redovite kao što su unatoč krize mirovine išle i do sada, redovito dapače mi ćemo pronaći sredstva i za isplatu duga pred kraj ove godine, dakle ona rata koja nam dolazi. Ne radi se o kopernikanskom obratu, radi se o činjenici da sam i ja razgovarala sa predstavnicima sindikata, da smo mi u Vladi ne samo slušali nego smo i čuli, da smo se oko ovoga dogovorili, dakle da idemo jednim ublaženim tempom, ali odluku o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju moramo donijeti. I to je činjenica, to je za dobrobit sustava i to je za dobrobit ovih umirovljenika o kojima vi govorite. Ali tražite s jedne strane da mirovine rastu, a s druge strane zapravo tražite da se sustav do kraja i u potpunosti uruši. I podsjećam vas kada pitate o ženama, vi ste bili u vlasti kada je Vlada donijela odluku o izjednačavanju dobi za odlazak u mirovinu, a to ste zaboravili, i mi smo donijeli i jedan Zakon o ravnopravnosti spolova i drugi Zakon o ravnopravnosti spolova i Ustavni sud je na temelju toga donio odluke. To što za vas možda Ustavni sud ne znači ništa, to je druga priča i odluke Ustavnoga suda, to je druga priča, to naravno nije dobro za nekoga tko je zastupnik u Hrvatskom saboru pogotovo tako dugo, ali to je naravno vaša stvar i vašeg političkog odabira. Na kraju ovakav model kakav mi predlažemo imaju gotovo sve europske zemlje. Zaključno, kada pitate o ženama i kada pitate mene, spremna sam poslušati i možda u zakon unijeti na tragu prijedloga, na tragu primjedaba i na tragu strahova i neke modifikacije tih odredbi ali da sa zakonom moramo ići to je činjenica. Mi ćemo o ovome zakonu i dalje razgovarati prije svega sa predstavnicima sindikata, ali i sa umirovljeničkim udrugama. Dakle, gospodine zastupniče pridružite se jer Zakon o mirovinskom osiguranju je dio programa gospodarskog oporavka, pridružite nam se, pridružite se Vladi i neka IDS da snažnu potporu provedbi programa gospodarskog oporavka.
Hvala. Gospodin Damir Kajin. Izvolite.
Prvo IDS daje valjda podrške jer misli odnos umirovljenik-radnik je 2,1 ili 2,1, radnika naprema jednom umirovljeniku. U Hrvatskoj je taj omjer 1:1,22. IDS je bio u vlasti godinu i pol dana. Naša krivnja, o.k. prihvaćam nije bitno. Međutim, isto tako mi možemo izmijeniti Ustav i vratiti položaj žena tamo gdje je bio to jučer. E sada kada govorimo o tome što je bešćutno, znate što je za mene gospođo premijerka bešćutno? To što je od 1.7. kada ste preuzeli vođenje Vlade 2009. do 1.7.2010. ova zemlja ostala bez 90 tisuća radnih mjesta. A od tih 90 tisuća radnih mjesta, 50 tisuća se odnosi na žene. Prema tome, nemojmo se imputirati, da ne govorimo o svemu ostalom. Nema većeg socijalnog pitanja, ja vas uvjeravam od ovog mirovinskog pitanja. Da netko radi 40 godina i da ne može ići u punu mirovinu, a da ne govorimo sada o ženama koje će doći u situaciju da će morati raditi do 65 godine. Mi ovim prijedlogom zakona "čistimo" balast ... kapitalistima i zapravo ... /Govornik isključen./ ...
Hvala. Gospođa zastupnica Suzana Bilić Vardić će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče Hrvatskoga sabora. Poštovana gospođo predsjednice Vlada Republike Hrvatske s članovima i članovima hrvatske Vlade, kolegice i kolege. Pitanje upućujem ministru pravosuđa gospodinu Draženu Bošnjakoviću. Gospodine ministre, zamolbom za pomoć pred institucijama hrvatske države obratio mi se moj novogradišćanin gospodin Rade Aleksić direktor i vlasnik većinskoga udjela u Hrvatskom radiju Radio postaji Nova Gradiška, kojemu je grad Nova Gradiška na čelu sa gradonačelnikom iz redova Socijaldemokratske partije povrijedio i nelegalno i protuzakonito uskratio pravo vlasništva i pravo na rad. Naime, struktura vlasništva u ovome radiju ima 56% udjela većinski vlasnik, 25,20% ima grad Nova Gradiška, a 21,8% bivši zaposlenici. Na poticaj grada Nove Gradiške, 9. srpnja ove godine održana je skupština na kojoj su suprotno odredbama Zakona o trgovačkim društvima glasovima nazočnih bez obzira na vlasničke udjele, protuzakonitim odlukama je većinski vlasnik izvlašten i s dijelom zaposlenika izbačen iz prostorija radija. Ne dopuštaju mu rad, smijenili su glavnog urednika, promijenili su programsku shemu i na tuđoj opremi obavljaju djelatnost. Međutim, to nije dosta jer socijaldemokrati u gradu Novoj Gradiški ne poštuju niti odluke pravosudnih organa i ustraju na ovom nedopustivom stanju. Ne znam ministre koliki je ovo doprinos socijaldemokrata razvoju demokracije i poštivanju pravne države, ali sigurna sam da je ovo još jedna potvrda neskrivene želje Socijaldemokratske partije za ovladavanjem medijskim prostorom i na lokalnoj razini u kojoj ne biraju sredstva. Budući da znam da se vlasnik i direktor Hrvatskoga radija Radio postaje NOva Gradiška obraćao institucijama Hrvatske države, moje pitanje glasi gospodine ministre, je li ministarstvo upoznato s ovim slučajem i što je do sada poduzeto ili će se učiniti kako bi se pozitivni zakonski propisi poštovali i provodili i na Hrvatskom radiju Radio postaji Nova Gradiška?
Hvala. Gospodin ministar Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Uvažena zastupnike iz vašeg pitanja proizlazi da se ovdje radi zapravo o povredi prava vlasništva, udjela u trgovačkom društvu. Pravo vlasništva je pravo koje je posebno zaštićeno i našim Ustavom, a naravno cijelim nizom zakona je regulirana zaštita prava vlasništva i Zakonom o vlasničko-pravnim odnosima i Zakonom o trgovačkim društvima i cijelim nizom zakona. Teško mi je ulaziti u ovaj konkretan predmet koji ste vi u vašem pitanju naveli, ali nema nikakve dvojbe ukoliko je nekome nasilno oduzeto pravno vlasništva ili nekakvom odlukom Skupštine trgovačkog društva, taj ima cijeli niz pravnih instrumenata i pravnih lijekova putem kojih može zatražiti zaštitu. Ako se radi o nezakonitoj odluci Skupštine trgovačkog društva pred nadležnim Trgovačkim sudom moguće je pokrenuti postupak da se takva odluka utvrdi ništetnom. Ako je povrijeđen i posjed pred nadležnim općinskim sudom moguće je pokrenuti dakle postupak za zaštitu od smetanja posjeda, za povrat posjeda. Postoje privremene mjere kojima je to moguće što prije ostvariti. Dakle, onaj tko smatram da mu je povrijeđeno pravo ima cijeli niz instrumenata koje naš pravni sustav predviđa. Što se tiče konkretnog predmeta moram priznat da nisam upoznat. Vidjet ću da li je tako nešto došlo u Ministarstvo pravosuđa u obliku predstavke jer mi možemo postupak kao Ministarstvo pravosuđa jedino po predstavkama građana. To je jedini oblik. Odluke donose sudovi, sudovi su kod nas neovisni. Ja ću pogledati i ovo vaše pitanje na koncu mogu i tretirati kao predstavku pa ćemo vidjeti o čemu se ovdje radi. Hvala lijepo.
Hvala. Gospođa Suzana Bilić Vardić, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Svojim odgovorom ste me uvjerili koliko je druga strana grad Nova Gradiška povrijedio zakona. Međutim, gospodine ministre, i kao građanka i kao zastupnica vjerujem u institucije Hrvatske države i zalažem se da se njihovim djelovanjem ostvari Ustavom zajamčeno pravo da smo pred zakonom svi jednaki i da zakon za sve jednako vrijedi. Ali mislim da je slučaj hrvatskog radija, radio postaje Nova Gradiška još jedan primjer kako socijal-demokratska vlast nelegalno, protuzakonito postupa držeći se kako im nitko ništa ne može što me čak i ne čudi posebno jer postoji još jedna parlamentarna stranka koja javno kaže da ne priznaje zakone Hrvatske države, a kako su socijaldemokrati s tom strankom i u Novoj Gradišci u koaliciji na vlasti pa što su dulje očito je da postaje ih sve teže razlikovati.
Gospodin zastupnik Vedran Rožić će postaviti pitanje.
Hvala, gospodine predsjedniče. Gospođo premijerko, gospodo ministri. Moje pitanje upućujem ministru gospodinu Davorinu Mlakaru. Trenutno na političkoj sceni oporba prigovara Vladi zbog navodnih kršenja radničkih prava vezano za Zakon o radu, a istovremeno na lokalnoj razini gdje obnašaju vlast već godinu dana vrše šikaniranje radnika, oduzimaju im osnovna radnička prava, daju otkaze po stranačkoj podobnosti. Takav je slučaj i u gradu Trogiru gdje vlast obnaša koalicija SDP-HNS-HSU. Stoga upućujem vama pitanje što je Ministarstvo uprave poduzelo nakon obavljenog inspekcijskog nadzora nad nezakonitim odlukama SDP-ovog gradonačelnika Damira Rige. Naime, u prosincu 2009. godine uručio je otkaze 11-orici djelatnika, čak i nekima koji su bili na bolovanju, uz obrazloženje da do otpuštanja dolazi zbog teške financijske situacije u kojoj se našao grad Trogir, da bi u isto vrijeme povećao plaće od 12 do 50% i zaposlio 22 nova djelatnika i to većinom bez radnog iskustva.
Hvala. Gospodin ministar Davorin Mlakar.
Poštovani zastupniče, točno ste rekli, krajem 2009. i početkom 2010. godine u Ministarstvo uprave je došlo više predstavnika službenika i namještenika koji su bili zaposleni u upravnim tijelima Grada Trogira pa smo stoga na temelju svih tih predstavki 16. i 17. ožujka 2010. godine proveli upravni i inspekcijski nadzor u upravnim tijelima Grada Trogira i utvrdili smo sljedeće: da se nisu odgovorni za rad upravnih tijela i službi držali Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj samoupravi jer su taj zakon prekršili na nekoliko načina. Jedan od njih je da su smanjivali broj zaposlenih i stavljali ih kao neraspoređene službenike koji su inače imali prilike rasporedit na postojeća radna mjesta, da su im skratili rokove koji su zakonom propisani da moraju biti na raspolaganju, da su uskratili nekima dio i godišnjeg odmora i da su neka rješenja o prestanku rada u tim upravnim službama donijele osobe koje nisu bile ovlaštene donositi takve dokumente. Na temelju svega toga mi smo o inspekcijskom nadzoru što nam nalaže zakon sastavili zapisnik, naložili gradonačelniku da te nezakonitosti utvrđene ispravi. On se na temelju opet istog zakona očitovao prigovorom ministarstvu. Mi smo inzistirali da te ispravke izvrši jer u protivnom ostaje konstatacija, što je bilo već rečeno u početku, da je on prekršio nekoliko odredbi Zakona o službenicima i namještenicima u lokalnoj i područnoj samoupravi. Vi znate da je njegova odgovornost, s obzirom na Zakon o neposrednom izboru, takva da može odgovarati jedino za sada prema postojećim odredbama na izborima, odnosno da postoji mehanizam pokretanja referenduma kojima se može opozvat gradonačelnik. Ali s obzirom da mi te ovlasti nemamo to nismo ni napisali nego smo tražili da se ove nezakonite radnje isprave i jedino što ostaje zaposlenicima koji su da tako kažem na nezakonit način ostali bez posla, da pokrenu redovni postupak pred sudovima da bi dokazali pravo na radni odnos. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospodin zastupnik Vedran Rožić, izvolite.
Donekle sam zadovoljan odgovorom, ali očito je znači da se ponavlja scenarij iz 2000. godine. Znači da će ti radnici biti po sudovima nekoliko godina i da će sudovi normalno presuditi u korist radnika, ali opet će biti oštećeni oni osobno, a isto tako bit će oštećen proračun i Republike Hrvatske i lokalne samouprave.
Hvala. Gospođa zastupnica Dubravka Šuica, izvolite.
Hvala, gospodine predsjedniče. Gospođo predsjednice, gospodo ministri. Pitanje upućujem ministru uprave, gospodinu Mlakaru. Cijela hrvatska javnost je upoznata s financijskom aferom Šipan koja već tri mjeseca potresa Dubrovnik, a u koju su umiješani i visoko pozicionirani članovi Dubrovačke Hrvatske narodne stranke i Socijaldemokratske partije, a koji obnašaju vlast u Gradu Dubrovniku posljednju godinu dana. Naime, HNS-ov načelnik je bez odluke Gradskog vijeća Dubrovnika naložio isplatu gradskog novca na račun privatne tvrtke u suvlasništvu koalicijskog partnera a u vezi kupoprodaje nekretnine na otoku Šipanu. Znate da je gradonačelnik Dubrovnika izjavio pred javnošću putem medija, dao mu je nalog za isplatu novca, podmetnuo koalicijski partner, pa su cijeli slučaj preuzeli nadležni organi, a predsjednica dubrovačkog SDP-a i predsjednica Gradskog vijeća grada Dubrovnika u čijoj nadležnosti je svaka financijska transakcija iznad milijun kuna pokazala je veliku upornost u zaštiti nezakonitih radnji gradonačelnika i nije učinila ništa u zaustavljanju nezakonitog rada i postupanja na štetu građana Dubrovnika. Naprotiv, pokušala je opravdati nezakonite radnje gradske uprave koju čine SDP-ovci i HNS-ovci. Budući da je klub vijećnika HDZ-a i HSS-a uputio zahtjev Državnoj reviziji i Ministarstvu uprave da se izvrši nadzor i revizija nad radom gradske uprave u Dubrovniku, a budući da još odgovor nismo dobili moje pitanje ministru uprave što se do sada napravilo da se zaustavi nezakonito postupanje i prekoračenje ovlasti članova SDP-a i HNS-a koji obnašaju vlast u Dubrovniku i jesu li poduzete mjere da se nezakonito isplaćeni novac vrati u proračun grada Dubrovnika i koje su sankcije predviđene osim sljedećih izbora.
Hvala. Gospodin ministar Davorin Mlakar.
Poštovana zastupnice, na žalost za razliku od prethodnog pitanja za grad Trogir ne mogu reći da smo bili u inspekcijskom i upravnom nadzoru u gradu Dubrovniku. Ali Ministarstvo uprave planira tamo baš zbog zahtjeva koje smo primili izvršiti inspekcijski nadzor u relativno kratkom roku. Ono što je bitno reći za probleme u gradu Dubrovniku nije samo raspolaganje nekretninama, nego su i prigovori na nešto slično što smo imali u Trogiru na radni odnos, zapošljavanje ljudi u upravnim odjelima i službama i isto tako na davanje otkaza, odnosno na stavljanje ljudi na raspolaganje. Zbog toga, zbog tih prigovora koje dobivamo iz grada Dubrovnika izvršit ćemo inspekcijski nadzor i ono što smo u odgovoru kada nas se pitalo rekli za ovo raspolaganje upozorit ćemo ponovo. Ovlasti svakog gradonačelnika koje mi možemo utvrđivati i trebamo utvrđivati su da može raspolagati nekretninama koje su u vlasništvu grada do iznosa od milijun kuna. Preko tog iznosa raspolagati, bilo otuđiti ili kupovati nekretnine ne može se a da se za to ne dobije suglasnost predstavničkog tijela, odnosno Gradskog vijeća grada Dubrovnika. Ukoliko se u konkretnom slučaju na Šipanu radilo o nekretnini koja je bila preko ovog iznosa od milijun kuna o tome je odluku trebalo donijeti predstavničko tijelo nije mogao samostalno o tome odlučivati gradonačelnik, a detaljan odgovor sa svim što ćemo utvrditi u postupku donošenja odluka i gradonačelnika i predstavničkog tijela grada Dubrovnika izvijestit ćemo vas po obavljenom inspekcijskom nadzoru.
Hvala. Gospođa Šuica, izvolite.
Hvala gospodine ministre. Očito ćete u predstojećem razdoblju imati puno posla u Dubrovniku, jer dodatno zabrinjava mogućnost, situacija da afera Šipad nije jedina, da je u još puno slučajeva prekršeno pravo gradskog vijeća, a u posljednje vrijeme također stavljena hipoteka na gradsko zemljište bez suglasnosti gradskog vijeća. Dakle, očekujemo vaše brzo postupanje. Hvala lijepo.
Hvala. Na redu je gospođa zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Ja svoje pitanje upućujem predsjednici hrvatske Vlade. Gospođo Kosor, neke zemlje iz okruženja našeg primjerice Crna Gora nezaustavljivo rastu na globalnoj ljestvici konkurencije. Sve je bliža Sloveniji koja je najuspješnija od bivših republika. Gdje je Hrvatska? Hrvatska nezaustavljivo ide dalje, ali na žalost prema dnu. I ove godine gori smo čak i od Kazahstana. Možete li nam reći gospođo Kosor, koje je mjesto Hrvatska zauzela ove godine na ljestvici konkurentnosti i koliko je pala u posljednjih nekoliko godina. Hvala.
Hvala. Gospođa premijerka Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospođo zastupnice, ne mogu vjerovati da vi tvrdite da Hrvatska nezaustavljivo ide prema dnu i da završetak pregovora za ulazak u Europsku uniju držite odlaskom prema dnu. To je zanimljiva činjenica i zanimljiva konstatacija o kojoj ćemo itekako voditi računa. Prema stajalištu Vlade i mišljenju Vlade i vladajuće koalicije Hrvatska završavajući pregovore za ulazak u Europsku uniju što je svakako i u kontekstu snaženja hrvatskoga gospodarstva ostvaruje strateški i nacionalni cilj i nikako to ne bih nazvala klizanje prema dnu. Što se tiče konkretnoga pitanja koje ste postavili, pa vi dobro znate što su ključne prepreke toga što bi nas moglo povući više i da brže idemo gore i da budemo konkurentna zemlja u tom smislu. To je provedba u potpunosti Programa gospodarskoga oporavka Vlade Republike Hrvatske za koju smo dobili potporu Svjetske banke, MMF-a, Hrvatske narodne banke, gospodina guvernera Rohatinskoga, savjetničkog tima ekonomskoga Predsjednika Republike Hrvatske ali i svih vodećih ekonomista u Hrvatskoj. A što to znači provedba programa? To znači provedba dosljedno svih onih točaka koje smo naznačili, primjerice Zakona o radu. Jer tu među primjedbama zašto nismo konkurentniji jest i nemogućnost mijenjanja radnoga zakonodavstva. Malo prije sam to rekla. Vi ste bili ti gospođo zastupnice koji ne date mijenjati zakon, ove odredbe vezane za produžetak ugovora. Dakle, vi ste ti koji se definitivno opirete provedbi programa gospodarskoga oporavka, vi ste ti koji se protivite provedbi programa koji predviđa recimo i onu minimalnu mjeru oko uštede državnoga proračuna na primjer spajanja, odnosno ukidanja određenih agencija ili ureda. Mi smo podsjećam vas predložili da se samo administrativno na primjer spoje dvije ergele i da na taj način uštedimo do 30% proračunskoga novca. Vi to ne date. Vi ste izveli na ulice grada Đakova građane i krivo ih informirali o tome što Vlada radi, jer vi ne date da se smanje troškovi države za te dvije ergele. Vi ne date da mi uštedimo u državnom proračunu. Vi tražite da trošimo naravno još više i niste htjeli objasniti građanima Đakova i građanima Republike Hrvatske da nitko ne vodi ni konje, ni ergelu i dapače da je Vlada tamo u jahaonice uložila 20 milijuna kuna i da će uložiti još. Vi ne date spajati bolnice i da na taj način štedimo proračunski novac. Za vas iz SDP-a, vi ste to javno rekli i vaš kolega zastupnik da bi se u jednom slučaju uštedilo pišljivih 20 milijuna kuna. Gospođo zastupnice, 20 milijuna kuna je ogroman novac, novac kao planina. Svaka lipa proračunskog novca je novac kao planina. Ali dozvoljavate da se kao što je gospođa zastupnica Buterin rekla, da se 148 milijuna kuna u Rijeci odakle dolazite nenamjenski troši. Molim vas, saberimo se i radimo za program gospodarskog oporavka. Gospođo zastupnice, dobro … [[Ne razumije se.]]
Hvala. Gospođa zastupnica Romana Jerković. Izvolite.
Gospođo Kosor, ja sam sigurna da ni sama ne vjerujete u ovo što govorite, a kamoli da vam vjeruje hrvatska javnost. Na svu sreću građani Republike Hrvatske još ne pate od kolektivne amnezije kao što vi izgleda vjerujete u to. Govorite o ključnim preprekama. Ja mislim da su ključne prepreke upravo u tome što u posljednje vrijeme mi o vašem radu uglavnom čitamo iz crne kronike, iz izvješća državnog odvjetništva, USKOK-a i policije, a uglavnom ne zanima vas ono što sam vas pitala. Vas ne zabrinjava činjenica da je Hrvatska 2008. godine bila na 61. mjestu, 2009. na 72., a ove godine smo gori čak i od Kazahstana, i od Crne Gore. Mislim da ste stvorili najtežu krizu, a to je kriza upravljanja državom. I konačno, nije ni čudo da vam građani Republike Hrvatske u 80% slučajeva … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]] i da smatraju da niste sposobni voditi … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]] mladih … [[Govornica nije uključena, ne razumije se.]]
Hvala lijepa. Povreda Poslovnika, gospodin Matušić.
Gospodine predsjedniče, na žalost moram konstatirati da je ponovno povrijeđen članak 214. u kojem se vrijeđa predsjednicu Vlade, jer potpuno je neprimjereno i netočno govoriti da se o njenom radu čita iz crnih kronika. O radu SDP-ovaca se čita iz crnih kronika, a to su bili svjedoci, od Daimlera, od Rijeke, riječkih tržnica, tu, to da, ali o radu predsjednice Kosor se sasvim sigurno ne čita iz crnih kronika i doista je nepotrebno da saborski zastupnik, u ovom slučaju saborska zastupnica vrijeđa predsjednicu Vlade na ovakav način.
Hvala lijepa. Svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru. To je politički stav. To jest vrijeđanje, to jest ponižavanje, ali je to politički stav, prema tome, to je granično da li se može prihvatiti ovako nešto ili ne. Ma granično je, molim vas lijepo govoriti o tome, kritizirati da, vrijeđati ne. Ma molim vas lijepo, što mi to želimo, hoćemo li mi svaku riječ ovdje mjeriti, pa onda prisiljavati predsjedavajuće da poduzme ove ili one mjere. Ja smatram i to stalno govorim, vrijeđanje bilo koga ne, ali da se iznosi politički stav da. Molim lijepo. Ja mislim da je politički stav. Nisam zaslužio taj pljesak, bolje bi bilo kad se i vama nešto kaže kritično da isto tako zaplješćete. Molim vas lijepo, pozivam vas na pitanja koja neće nikoga vrijeđati, ali koja može politički kvalificirati. Molim lijepo. Gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje upućujem cijenjenom ministru financija gospodinu Ivanu Šukeru. Prema propisima koji reguliraju pitanje i ustrojstvo rada Vlade i ministarstava, državni tajnici u Vladi Republike Hrvatske, odnosno u ministarstvima, odgovaraju Vladi i ministrima. Po tome svakako i svi državni tajnici u Ministarstvu financija na neki način su podređeni vama. U slučaju gospodina Mladena Barišića koji je ne samo državni tajnik u vašemu ministarstvu, već i ravnatelj carinske uprave, iz ovoga što sad vidimo kao postupak protiv gospođe Jurak iz … [[Ne razumije se.]] ali iz svjedočanstava brojnih ljudi koji su u tome sudjelovali, jasno je da je od travnja 2007. godine gospodin Barišić, koji više nije rizničar HDZ-a, ali jest još uvijek državni tajnik i ravnatelj carinske uprave u Vladi, u carinskoj upravi organizirao različite sastanke sa čelnim ljudima državnih tvrtki u vlasništvu dakle Republike Hrvatske, kojima je prema nekim saznanjima sudionika koji su svjedočili, dakle nije to moj navod, nego navod ljudi koji su čelni ljudi državnih tvrtki.
… [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]]
Nikoga ja ne sudim, ja samo pitam ministra financija. Gospodine Šuker da li ste znali što radi vaš podređeni državni tajnik u Ministarstvu financija gospodin Barišić? Hvala lijepo.
Potpredsjednik gospodin Ivan Šuker. Izvolite.
Gospodine Beus vi u svom tradicionalnom stilu, koji njegujete već dugi, dugi niz godina volite optuživati, suditi i presuđivati. To je vaša politička retorika. Međutim vrlo interesantno da kad ste vi u pitanju, i kad vam se postavi takvo neko pitanje onda ste imali neki dan na sjednici gradskog vijeća jednu poprilično ovako vulgaran ispad u odnosu na predsjednicu gradskog vijeća. Dakle vi meni ovdje postavljate pitanje za nešto za što gospodin Barišić nije službeno optužen. Kad gospodin Barišić bude službeno optužen ili kad bude, ako bude, onda će se sve znati. Prema tome, vi ovdje radite nešto što trebaju raditi pravosudna tijela ove države. Ja znam da vi imate takve navike, da volite ljude optuživati, da volite ljudima podmetati, i da ljudima volite suditi. Da volite biti veliki demokrat pred hrvatskom javnošću, ali kad ste vi u pitanju onda i zapošljavanje narkodilera pravomoćno osuđenoga u Sloveniji u prostor gdje se trebaju odgajati mala djeca je nešto što je sasvim normalno. Nešto što je sasvim normalno. Možete se smijati koliko god hoćete, vi ste kao dogradonačelnik bili nadležni za tu instituciju, a vaša supruga je bila članica nadzornog odbora.
Kao što vidite gospodine predsjedniče ministar financija nije uopće odgovorio moje pitanje, jer on ne zna što bi odgovorio. Naime nisam ja osudio gospodina BArišića, nego vaša partija. Vi ste ga smijenili s mjesta glavnog rizničara. Prema tome, nemojte meni imputirati ono što ste odradili vi. Očito je da vi ne možete odgovoriti ni sa da, ni sa ne, jer se čuvate, jer ako biste rekli da ste znali što je on radio onda biste bili njegov sudionik u tom poslu, odnosno suučesnik. Ako biste rekli da ne, onda bi se vratili.
Ma dajte molim vas ne otvarajte ovdje istragu, raspravu. Pa što je ovo? Doista se ne može ovako raditi u ovom Saboru. Ma, molim vas lijepo, što se vas tiče što je neka stranka smijenila nekoga tko je blagajnik u stranci.
Kako nas se ne tiče kada je to državni tajnik.
Pa to će riješiti državni organi, a vi niti ste organ, niti ste USKOK, niti ste istražni organ.
Gospodine predsjedniče niste ni vi USKOK, niti sud, dozvolite... [[Govornik se isključio, ne čuje se.]]
Molim vas lijepo nemam i nemojte se ovdje vladati kao državni odvjetnik, ni kao sudac. Izvolite gospodine Hebrang, što ste trebali?
Gospodine predsjedniče, u ime Kluba tražim stanku od 10 minuta zbog članka 214. koji je višestruko ovdje povrijeđen.
Hvala lijepa, određujem stanku od 10 minuta, nastavljamo u 12 i 25. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici, nastavljamo sa sjednicom i prije nego dam riječ predsjedniku Kluba zastupnika gospodinu Hebrangu želim reći nekoliko riječi. Cijelo vrijeme se trudim upozoravam prije početka zastupničkih pitanja već na nekoliko sjednica da se pokušamo ponašati korektno i da ne treba vrijeđati, a da se može iznijeti politički stav. Ovdje su iznesene teške kvalifikacije, govorilo se o tome da pola Vlade treba ići u zatvor, govorile su se i druge kvalifikacije ovdje i da čitamo o Vladi samo u crnim kronikama i slično. To su teške uvrede. Dame i gospodo zastupnici, pokušao sam da na tolerantan način se vodi ova sjednica i da svatko može postaviti i kvalificirati svoje političko pitanje, a ne pitanje osobnih uvreda, pogotovo prema predsjednici Vlade i ministrima u Vladi. Ja to više tolerirati neću. Ja sam pokušao. Vi zlouporabljujete moja da tako kažem jedno pokušaj da tolerantno završimo ovo zastupničko prijepodne. Ja ću za svaku uvredu koja se ovdje bude iznosila odgovarajućim mjerama intervenirati. I zato vas molim niti sam tražio aplauz niti ste mi ga trebali dati, ali isto tako želim ako već aplaudirate što se aplaudira normalno u Saboru, onda aplaudirajte i onome kada se radi o nekim drugim kvalifikacijama i nekim drugim konkretnim stvarima koje se zapravo upućuju prema drugoj strani ove sabornice. Ja vas molim nemojte me dovoditi u situaciju da moram tako intervenirati, da ću na svaku uvredu ovdje reagirati u skladu sa Poslovnikom. A sada dajem riječ predsjedniku Kluba zastupnika HDZ-a gospodinu Hebrangu. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, gospodo ministri, kolegice i kolege. Meni je ovo u 20 godina najtužniji dan u Saboru. morao sam prekinuti tradiciju da se ne traži u ime kluba stanka dok je Aktualno prijepodne, jer Aktualno prijepodne je zamišljeno da zastupnici postavljaju pitanja Vladi. U Poslovniku ne piše da zastupnici vrijeđaju Vladu, u Poslovniku ne piše da u Aktualnom prijepodnevu zastupnici mogu ići ispod razine civilizacijskog ponašanja i pravne države. A danas ste učinili sljedeće, citiram gospođu Holy "Treba zatvoriti pola Vlade". Gospođo Holy, pa niste valjda nasjeli na pamflete po medijima, vi koja morate pratiti istinu, pa niste valjda doista uvjereni u to što ste rekli? Ako jeste uvjereni, onda je situacija još tragičnija. Jer onda se ovu sabornicu pretvorili u sudnicu, vratili ste ovu sabornicu 20 godina unatrag, u vremena kada se za ovom govornicom izricala presuda, kada su se uništavale sudbine, kada se ukidala svaka sloboda i svako društveno normalno ponašanje. Ako ste u to uvjereni danas ste vratili ovaj Sabor 20 godina unatrag. Ja se nadam da niste i da vam je to izletjelo, nekontrolirano. Gospodin Maras, "Vršite pritisak na pravosuđe". Da li vam je to uloga i namjera ili opet nepoznavanje činjenica? Svojim govorom ste danas kritizirali USKOK, kritizirali Državno odvjetništvo jer oni nisu pozatvarali koje je trebalo. Pa zar ćete vi političkim pritiskom u pravnoj državi utjecati danas na one koji možda rade najodgovorniji posao u svojoj karijeri. Citiram dalje, gospođa Romana Jerković "O vašem radu ...", govori premijerki i Vladi "...čitam u crnim kronikama". Ma nemojte! Ja mislim da se o tom radu danas čita u crvenim kronikama, jer ova je Vlada na čelu sa premijerkom Kosor napravila veliki iskorak u pravnoj državi, jer je na početku svog mandata rekla, "Nema nedodirljivih", otvorila je vrata i USKOK-u i Državnom odvjetništvu, a vi zatvarate ta vrata lažima i insinuacijama i uvredama. Da li vam je namjera vrijeđati ili vam je namjera zaustaviti ono što je Vlada počela, a što hrvatskom društvu treba? A to je borba protiv kriminala i korupcije. Okrećete to poput bumeranga, hoćete sada toj Vlada koja je otvorila vrata korupciji, koja ne štiti niti svoje stranačke članove ako ste to učinili, želite sada zatvoriti ta vrata. Ali zašto? Zato jer se bojite da će zahvatiti i vas. Zahvatiti će svakoga bez obzira kojoj stranci pripadao i nemojte to kočiti. Ovim uvredama, ovim klevetama i lažima kočite najvažniji projekt, ne zbog Europe, nego zbog Hrvatske. I zato vas molim, ostavite otvorena vrata koja su postupci premijerke Kosor i njezine Vlade učinili i vratite Hrvatsku na onu civilizacijsku razinu koja je u ovoj sabornici vrijedila i onda kada smo govorili pod tuđinima i kada smo govorili u nedemokratskom sustavu. Ovakve uvrede se ni onda nisu kao što vidite prema analima koje su pisani tih godina događale. I zato vas molim vratimo se ostatku rasprave u civilizacijske razine u okvire pravne države. A vas gospodine predsjedniče molim, primijenite članak 214. koji kaže da se zastupniku izriče opomena, ako citiram: "Svojim ponašanjem odstupa od općih pravila ponašanja u Saboru", a opća pravila u ovom Saboru su pristojnost, uvažavanje drugoga i poštivanje osumnjičenika dok ne bude optužen. Hvala. ... [[Pljesak.]]
Hvala lijepa. Možemo nastaviti sa. ... [[Upadica se ne razumije.]] Niste vi tražili stanku nego je tražio gospodin Andrija Hebrang. ... [[Upadica se ne razumije.]] Ali ne mogu vam ne dati riječ kao predsjedniku kluba. Izvolite.
Gospodine predsjedniče, mi smo tražili stanku, ali ste vi istog trena kada ste dali klubu HDZ-a otišli. Prema tome, možete nam onda slijedom toga dati sada priliku da govorim u ime kluba ili da odradimo stanku od 5 minuta radi konzultacije o temi ili ćemo govoriti trenutno. O.k. Hvala. Dakle, onda ovaj zahtjev za molbu za stankom smatrajte nevažećom. Meni je tužno čuti da je zastupniku Hebrangu ovo najtužniji dan u povijesti Hrvatskog sabora jer ovo zacijelo nije najtužniji dan u povijesti Hrvatskog sabora. Ovdje je bilo puno tužnijih dana '90., '91. godine i ja znam da vi to znate i da to vjerujete i da tako mislite. Bilo je teških dana, a ovo je jedan običan dan u radu Sabora i jedno aktualno prijepodne koje ste iskoristili da bi nam ovdje održali politički govor, filipiku na štetu oporbe i laude u korist Vlade. To ste učinili. E pa sad dopustite nama da na to reagiramo u što je moguće smirenijem tonu. Dakle, kolegica Holy je rekla, citirat ću: "Ne znam kako vama nije jasno, da bi se zatvorilo poglavlje 23. bit će prije toga potrebno zatvoriti pola vaše Vlade." To je rekla, točka, kraj citata. Vi ste citirali drukčije. E sada, mogu se osvrnuti i na to. To je grubo, ali je isto tako u demokracijama i u slobodnim državama igra riječi. Naravno da je to svakome jasno, pa i predsjedavajućem, pa i svakom političaru, pa i svakom novinaru da nitko ovdje nije trpao Vladu u zatvor niti mislim da je polovici Vlade mjesto u zatvoru niti ikome iz Vlade. Ali je ovo, dame i gospodo, reakcija na jednu notornu činjenicu da je bivši potpredsjednik Vlade i član najužeg vodstva HDZ-a bio u zatvoru i da je protiv njega podneseno nekoliko teških kaznenih prijava. Bio je u pritvoru, hvala vam što ste me ispravili, i prijetnja je da bude u zatvoru. Ako vas to vrijeđa evo ja mogu u ime stranke reći da smo tu malo pretjerali. Sve drugo gospodo i ono što su rekli drugi zastupnici i ono što su rekli kolege i kolegice koje ste citirali je normalan politički diskurs. A ja vas molim također da ne insinuirate, da ne nabacujete optužbe što radite cijelo vrijeme. Navest ću vam nekoliko primjera, to ste koristili cijelo vrijeme protiv članova SDP-a, protiv gradonačelnika iz redova SDP-a protiv kojeg su podnesene policijske kaznene prijave da bi kasnije bile odbačene, protiv načelnika malih općina za nekakvu trgovinu državnim zemljištem da bi se na kraju na tom istom terenu, na tom istom otoku odvijala jedna privatna investicija o kojoj je premijerka razgovarala u Moskvi sa vodećim ruskim političarima. A kaznena prijava kojom se politiziralo godinama protiv tog istog malog načelnika s jednog malog hrvatskog otoka bila odbačena. Vidite kako to boli, vidite kako je to pogrešno. Prema tome, ako ne vidite plast u svome oku ne tražite iglu u tuđem. Hvala.
Imamo ispravak, gospodin Ivan Jarnjak potpredsjednik.
Uvaženi zastupniče, vi ste kazali bilo je tužno '90. i '91. u ovom Saboru. bilo je ponosno i časno sjediti '90. i '91. u ovom Saboru, ali je tužno nakon 20 godina čuti ovakve uvrede i klevete u ovom Saboru. Hvala lijepa. [[Pljesak.]]
Ispravak, gospodin Frano Matušić.
Pa moram ispravit kolegu Milanovića, netočno je rekao ovdje pred hrvatskom javnosti da je optužnica za načelnika općine odnosno kaznena prijava da je odbačena. Ne, ona nije ni podignuta iz razloga zato što nije nastala šteta za Hrvatsku državu jer se Hrvatska država uknjižila na zemljište koje je načelnik općine prodavao. Dakle, to je danas državno zemljište i to je činjenica. A vaš načelnik je pokušao prodat državnu zemlju premda ga je Državno odvjetništvo upozoravalo. I samo zato što nije nastupila šteta za Republiku Hrvatsku jer se država Hrvatska uknjižila na tu zemlju, odmah nije podignuta kaznena prijava. Samo iz tog razloga. Inače da je nastupila šteta za Hrvatsku državu naravno da bi bila podignuta kaznena prijava jer to podliježe Kaznenom zakonu. Prema tome, to je istina i to su činjenice.
Hvala. Tko je od vas nešto tražio? … [[Upadica se ne razumije.]] Hvala lijepa. Gospodin Koračević, izvolite, jel to u ime… molim? [[Upadica: U ime kluba ja sam tražio također.]] Izvolite. … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Izvolite, gospodin Koračević.
Kolegice i kolege. Stvari su ovdje potpuno jasne, jasne su od jutra, jasne su od prvog pitanja i znalo se u kom pravcu današnji aktivni sat ide i nije uopće čudno da je došlo do ove situacije do koje je došlo. Uopće nije čudno. Sjetimo se pitanja, počevši pod prvog, drugog, trećeg i nadalje. I potpuno se slažem i podržavam predsjednika Sabora kad govori da ne treba vrijeđati, a da bi se izrekao politički stav, međutim očito da ta granica je prilično subjektivna i očito da ta granica u nekom trenutku peče, zaboli. I posljedica ove stanke koje smo imali bilo je pitanje našeg kolege Beusa iz kluba Hrvatske narodne stranke - Hrvatske stranke umirovljenika ministru Šukeru, a pitanje je bilo usmjereno vrlo konkretno i jasno, da li kao odgovorna osoba na čelu ministarstva zna što rade njegovi državni tajnici. Uz argumentaciju koja je bila i koja nije nikakva optužba nego spominjanje izjave svjedoka u sudskom procesu. A ja mislim da izjave svjedoka koje su prenesene u medijima da ih možemo spominjati, da to nije nikako u pitanju pravosuđe. Kao odgovor ministra uslijedilo je što, imputiranje, spominjanje nekoga tko je osuđen u Sloveniji kao diler, da je zaposlen negdje što ne odgovara činjenici, što ne odgovara istini. Prema tome, kad govorimo o korektnosti… … [[Upadica se ne razumije.]] Kad govorimo, ministre dozvolite mi da završim, znam da to nije baš jednostavno, ali ja vas molim da mi omogućite to. Prema tome, kad govorimo o korektnosti, kad govorimo o međusobnom uvažavanju, kad želimo precizirati tu granicu između vrijeđanja i iznošenja političkog stava onda mislim da ta pravila vrijede i za jednu i za drugu stranu. I za jednu i za drugu stranu. Pogotovo, ponavljam, za predstavnike Vlade jer predstavnike Vlade bira Hrvatski sabor. Zastupnici u Hrvatskom saboru biraju predstavnike Vlade. … /Govornici govore u glas, ne razumije se. Ja želim, mislim da nema potrebe da ulazimo sad u verbalno nadmudrivanje, ali imamo potrebe se prisjetiti odgovora kojega je zastupnik Beus dobio na svoje pitanje. Potpuno podržavam stav predsjednika Sabora i mi u klubu Hrvatske narodne stranke potpuno podržavamo i stav, jedan od izrečenih stavova i predsjednika kluba Hrvatske demokratske zajednice kad je spominjao civilizacijsko ponašanje i vrijeđanje. Ali želimo podvući potrebu da pravila vrijede i za jedne i za druge i da taj nivo odgovornosti moramo iskazati, moramo dati a posebno u odgovorima, posebno izbjegavati odgovore onakve kakve smo čuli od potpredsjednika Vlade gospodina Šukera. Mislim da je to za osuditi i mislim da mi u klubu Hrvatske narodne stranke, Stranke umirovljenika mislimo da je to nešto zbog čega treba javno progovoriti, pa čak izreći opomenu. Hvala.
Tražim da se ovdje ne vrši nikakva istraga, nikakve istražne radnje jer mi nismo za to kvalificirani. I zato kad se postavlja pitanje po članku 180. treba postaviti jezgrovito i jasno pitanje, a ne kvalificirati i početi se vladati kao da smo USKOK ili Državno odvjetništvo ili sud. To cijelo vrijeme govorim od kad ovdje sjedim na ovom mjestu. Molim vas lijepo o tomu se radi. I ne diskvalificirati i kvalificirati i vrijeđati bilo koga. Nisam rekao ne vrijeđati ovoga ili onoga, nego bilo koga ne vrijeđati. Gospodine Maras vi ste imali povredu Poslovnika.
Hvala lijepo. Vjerujem da ste nenamjerno propustili mi dati da ispravim netočan navod gospodina Hebranga, pa vas pozivam da mi to date mogućnost.
Ne namjerno, jer nisam. Ja sam pitao ima li tu tko, netko onda ste šutili.
Ne nisam ja šutio. Vidim da vam je kolega Bukarica signalizirao da sam se ja javio. Ali dobro. Gospodin Hebrang je netočno rekao da sam ja u svom pitanju pritiskao pravosuđe, DORH, USKOK itd. Ja u svom istupanju niti jednom riječju nisam spomenuo niti DORH, niti pravosuđe. Ja sam spomenuo ono što je svima u Hrvatskoj jasno. Ili Polančec ili ministar Šuker ne govore istinu i to je bilo moje pitanje gospođi Kosor, a nakon toga sam rekao da nije istina da je Polančec radio sam nego se odlučivalo na sjednici Predsjedništva HDZ-a. I to je bilo sve. Tu nije bilo nikakvog pritiska nego samo gole činjenice. Hvala lijepo.
Molim vas! Vi ste tražili povredu Poslovnika, a sad ste ispravljali netočni, kao netočni navod. Dame i gospodo, pozivam vas još jedanput, pozivam sviju da se suzdrže od vrijeđanja i suzdrže i glumljenja ovdje istražnih radnji i kvalifikacija, ako želite da mi kao Hrvatski sabor najviše predstavničko i zakonodavno tijelo normalno radimo. Molim vas! Dobili smo 40 pitanja, došli smo do 20. I na redu je gospođa Nevenka Marinović da postavi pitanje.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, poštovana predsjednice Vlade Republike Hrvatske, poštovani ministri u Vladi Republike Hrvatske. Evo ja ću svoje pitanje postaviti predsjednici Vlade. Poštovana predsjednice, znamo da ste Programom gospodarskog oporavka uvažavajući krovne strateške dokumente Republike Hrvatske i u njima istaknute prioritete predložili kako prepoznajući snage i iskorištavajući prilike vratiti gospodarstvo na putanju održivog razvoja i to mnogim mjerama i aktivnostima bilo kratkoročnog, bilo dugoročnog karaktera. Budući da dolazim iz Županije zadarske koja bilježi dobar rezultat u turizmu za prvih osam mjeseci ove godine ostvaruje 2% više u dolascima i čak 10% više u noćenjima nego lani uz porast domaćih gostiju za 1%, a turizam je složit ćete se značajan segment gospodarstva. Zanima me poštovana predsjednice hrvatske Vlade koliko ste zadovoljni općenito provedbom mjera gospodarskog oporavka i koliko tome doprinosi rekordna turistička sezona. Hvala.
Hvala. Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Pa evo, oko provedbe Programa gospodarskog oporavka već sam i danas dosta govorila. Reći ću još sada samo toliko da je Vlada odlučna taj program provesti do kraja. Kao što znate, u programu su neke kratkoročne mjere. Njih treba provesti do kraja ove godine, ali postoje srednjoročne i dugoročne. I ako budemo imali potporu naravno i Parlamenta budući da to znači izmjena mnogih zakona. Evo primjerice Zakona o mirovinskom osiguranju onda ćemo biti uspješni u provedbi toga programa. I ponovit ću ono što sam isto tako već danas naznačila da sve relevantne institucije od Svjetske banke, MMF-a do Hrvatske narodne banke govore da će naravno biti ključno hoće li Vlada taj program provesti. Ako bude i dalje nesmiljenih otpora sa svih strana onda možda se može dogoditi da se jedan dio ne provede. Ali što se tiče Vlade mi smo odlučni kažem do kraja provesti taj program i bez ostatka i on sasvim sigurno polako ali sigurno daje rezultate. Spomenut ću evo drvoprerađivačku industriju gdje imamo zabilježene rezultate s obzirom i na naše programe A, B i C za potporu gospodarstvu, odnosno kad govorim o programu C za potporu tvrtkama koje su osobito ugrožene, a njihovi problemi ne proizlaze iz same krize. Što se tiče turizma vi znate da ja vrlo često govorim da o tome kako je turizam zaista osobito važna gospodarska grana mi još imamo tu puno prostora povezivanja naravno i poljoprivrede, ekološke proizvodnje sa turističkom ponudom. Ali što se tiče ovogodišnjih rezultata mislim da možemo biti zadovoljni prema ovim prvim pokazateljima za prvih osam mjeseci. Znači 6% više noćenja, a 3% više dolazaka. O tome smo puno govorili i ministar turizma i ja. Mi smo i zajedno puno destinacija obišli. Moram reći da smo zaista na vrijeme reagirali. Tu pohvalu o tome da smo napravili nužne i važne mjere smo dobili i od tajnika Svjetske turističke organizacije nedavno u Dubrovniku. Mi smo primjerice evo od odluka Vlade koje su vezane donijeli i odluke o povećanju sredstava za promidžbu. Ove godine je to bilo 30 milijuna kuna, pojačali smo internetsku promidžbu, ali isto tako donijeli nove odluke Vlade Republike Hrvatske o olakšavanju viznog režima. I to je svakako dalo rezultate. Kad govorimo o susjedima spomenut ću i odluku, odnosno odlučnost Vlade koju je tu vladajuća većina svakako poduprla i u Saboru, oko donošenja odluke o arbitražnom sporazumu sa Slovenijom. Stavljam ga u kontekst turizma i turističke sezone. Već prošle godine je ta odluka naznake da smo se dogovorili je izazvala doslovce eksploziju dolazaka slovenskih turista, ove godine svakako, budući da smo arbitražni sporazum i potpisali i ratificirali. Dakle političke odluke i na ovoj razini donose i stvarne rezultate u turističkoj sezoni. Evo imam i zadnje podatke iz …/Ne razumje se./… Znači 25% više sredstava, odnosno 25% veći učinak, što mislim da je dobar rezultat. U konačnici o tome kakva je s ovog financijskog stajališta, proračunskog stajališta bila ovogodišnja sezona, mi ćemo znati nakon izvješća Hrvatske narodne banke, na kraju same sezone. Najavljujem vam gospođo zastupnice da ćemo vrlo brzo donijeti mjere za sljedeću turističku sezonu. Sve jadranske županije imale su rast, evo Splitsko-dalmatinska sa 13%, Dubrovačko-neretvanska sa 11, Zadarska iz koje dolazite 10%, Šibensko-kninska 10%, dakle značajni rezultati u odnosu na prošlu godinu. I budući da ćemo kažem uskoro donijeti nove mjere, vjerujemo da će i sljedeća sezona, već za koju se pripremamo biti dobra, ali napominjem da ovogodišnja sezona nije završila, tu želim zaista iskazati poštovanje i zahvalnost svima koji rade u turizmu, dakle zaista svima, od sobarica, kuharica, kuhara, ali isto tako uprava velikih turističkih kompleksa, hotela itd., na njihovom doprinosu, i spominjem da sezona još nije gotova, da još jedanput svi zajedno upru do kraja, kako bi rezultati za 2010. bili još bolji. Hvala vam lijepa.
Hvala. Gospođa Nevenka Marinović. Izvolite.
Hvala. Zadovoljna sam vašim odgovorom. A evo u Zadarskoj županiji Slovenci bilježe ipak najveći broj, najbrojniji su nam gosti, potvrđujem ovo što ste rekli. Jer evo vi ste poštovana predsjednice hrvatske Vlade, i kao predsjednica povjerenstva za pripremu turističke sezone upoznati da su dobri rezultati u turizmu posljedica rada mnogih u turizmu, i onih koji su radili na unapređenju turističkog proizvoda, na marketinškoj infrastrukturi, na komunikacijskoj taktici, na prodaji, promidžbi, udruženom oglašavanju, sajmovima, prezentacijama, i u 2009. i 2010. godini, subvencijama, avio prijevoza i mnogim, mnogim ljudima koji rade u ovom sektoru. A rezultati, kako u turizmu, tako i u gospodarstvu u cjelini potvrđuju da su za uspješnu transformaciju gospodarstva, znači nužne značajne promjene ponašanja svih subjekata, kako državnog, javnog, privatnog sektora, ali i svakog pojedinca. Hvala.
Hvala. Gospođa Ingrid Antičević Marinović će postaviti pitanje.
Hvala predsjedniče. Svoje pitanje upućujem gospođi predsjednici Vlade Jadranki Kosor. Ivan Mravak, bivši prvi čovjek HEP-a je progovorio. Kaže kako je HEP po nalogu Ive Sanadera blagajniku HDZ-a Mladenu Barišiću morao davati veće iznose novca u gotovini, za potrebe vaše stranke. Mravak je izjavio da se po pitanju isplate više puta nalazio s Barišićem u njegovom uredu, ali i u prostorima HDZ-a, a Barišić je po novac dolazio i u HEP. Tako proizlazi da je taj car carine carinio više državna poduzeća u korist HDZ-a, nego carinio robu za korist državnog proračuna. Moje pitanje vrlo jednostavno, zbog čega gospođo predsjednice Vlade, taj isti Barišić jeste još uvijek šef carinske uprave?
Molim vas prije gospođo predsjednice, prije nego odgovorite. Vi se gospođo Ingrid Antičević Marinović bavite istragom. Jeste, vi tamo navodite šta je tko rekao, pa je li to Sabor. Vi postavite pitanje i gotovo, a ne što je tko rekao, šta je tko bio itd. Pa molim vas lijepo, pa dajte shvatite da ovdje nije istražna porota, nego da je Sabor i postavite lijepo pitanje na koje ćete dobiti odgovor. Izvolite predsjednice.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče Hrvatskoga Sabora. Gospođo zastupnice, ovo što ste sročili u svojem pitanju jest naprosto … [[Ne razumije se.]] po tome što novine pišu i što mediji govore. Zašto to kažem? Zbog toga što mislim da biste vi kao nekada davno ministrica pravosuđa trebali znati da svi zajedno moramo osiguravati neovisnost i potpunu slobodu u istražnim tijelima. Dakle, neovisnost, odnosno punu potporu da policija radi svoj posao, da DORH radi svoj posao, da USKOK radi svoj posao, i da na temelju toga što je netko negdje rekao, što je netko nešto napisao, ne možemo donositi odluke, a kamoli suditi u pojedinačnim slučajevima, a kamoli odlučivati ovdje o ljudskim sudbinama. Prema tome gospođo zastupnice, ja vas pozivam da date potporu državnom odvjetništvu, da date potporu USKOK-u ovim što činite ta potpora je apsolutno nevidljiva, i da date potporu svima nama u Vladi Republike Hrvatske koji želimo da se sve što je na stolu do sada otvoreno da se istraži i da svakako da želim da poštujete Ustav Republike Hrvatske koji jasno kaže svatko je nevin, a to biste kao nekad davno ministrica pravosuđa trebali znati je nevin dok mu se pravomoćnom sudskom presudom to ne utvrdi. A da bi se pravomoćnom sudskom presudom u svakom pojedinačnom slučaju moglo presuditi morate prestati pritiskati to isto pravosuđe i svakako pritiskati bilo kakvu odluku, bilo kojeg suca i bilo kojeg istražnog tijela u Republici Hrvatskoj. Prema tome, ako svi zauzmemo isto stajalište, ako svi budemo jednako odlučni u borbi protiv korupcije i jednako odlučni u borbi za pravnu državu imat ćemo rezultate, jer za mene je nezamislivo ovo što je maloprije rekao gospodin Milanović, da je konstatacija njegove zastupnice Holy o tome da treba zatvoriti pola Vlade igra riječi. Gospodine zastupniče to nije igra riječi, to je kvalifikacija i to je apsolutno nedopustivo u demokratskim državama kakva je Republika Hrvatska.
Hvala. Gospođa Ingrid Antičević Marinović.
Vi gospođo predsjednice vi o svemu znate i tako meni govorite o davnim vremenima, vi znate sve o tome još kada je zemlja bila plamteća kugla, samo ne znate ništa što se događa za vrijeme vašeg mandata. Govorite također da netko ovdje pritišće pravosuđe... [[Govornik se isključio, ne čuje se.]] koji su procurili u javnost. Vi se često pozivate na te novinske članke, a ovdje sada drugome negirate da to isto čini, pa i onda kada proizlazi iz samog HDZ-a. Govorite da ne treba čovjeku suditi, pa ne sudimo čovjeku, iako ste vi Polančecu presudili prije suda, ali sada je jasno, zašto vi ne smjenjuje Mladena Barišića jer se bojite da ne progovori, jer se bojite da on ima izborni mandat, i to vam je istina.
Dajte molim vas, pustimo sustav da radi svaki svoj posao. Sustav, a ne kvalificirati unaprijed i presuđivati unaprijed. Već kao da je sve to dokazano i treba ići u zatvor. Molim vas lijepo, nemojmo to raditi, pustimo Sabor neka radi svoj posao, a ne da svaki kvalificira i svaki presuđuje, ma dajte molim vas, prekinimo s time jedanput, nećemo nikada završiti ovu sjednicu. Gospodin Anton Mance će postaviti sljedeće pitanje.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovana premijerko sa ministrima i suradnicima. Ja bih postavio jedno pitanje s obzirom da je ovdje već spomenuto za gradonačelnika Rijeke da ne poštuje ono što Revizija piše, što ima u svojim nalazima, ja bih postavio jedno također od tih brojnih afera o kojoj se govori posljednje vrijeme, a odnosi se na samog gradonačelnika, odnosno pitanje postavljam gospodinu ministru pravosuđa Bošnjakoviću. Što se događa sa istragom protiv gradonačelnika Rijeke Vojka Obersnela podignutim u svezi poslovanja Tržnica Rijeka u vlasništvu njegovog stranačkog kolege i prijatelja koji je oštetio gradski proračun a i time izravno građane Rijeke za 80 tisuća kuna.
Hvala. Ministar Bošnjaković izvolite.
Gospodine predsjedniče, uvaženi zastupniče. Doista, ja bih samo mogao u kontinuitetu ovo što je predsjednica Vlade rekla i na koncu što ste vi rekli, pustimo državnim tijelima da vode postupke i da spoznaju sve relevantne činjenice, jer preuranjeno je donositi zaključke da je netko pogodovao da je netko ovo. Istraga je u tijeku, to je jedan vrlo složeni predmet, kao što znate Državno odvjetništvo je čak napravilo i određene kadrovske promjene u Državnom odvjetništvu u Rijeci kako bi zapravo došlo do što kvalitetnijeg postupka. Ono doista ima svoj tijek i javnost će biti izvještena onda kada bude bilo dovoljno relevantnih činjenica da se javnosti predoči i da se eventualno ako činjenice pokažu da ima elemenata i pokrenu postupci.
Gospodin Anton Mance.
Pa evo, s obzirom da je gradonačelnik Rijeke predsjednik Udruge gradova Hrvatske, neki dan je dao izjavu Novom listu i spominje kako je ovo Ministarstvo i Vlada oštećuje lokalne samouprave, mislim da mogu komentirati da je svaki gradonačelnik itekako važan u donošenju proračuna, da na svojoj prihodovnoj strani skupi onaj novac koji je moguće, da ne daje profitabilne firme kao što je ova sa 23 zaposlena i 5 milijuna dobiti pa će lakše riješiti svoje probleme. Neće mu onda biti kriv ministar Šuker nego će proračun biti kvalitetniji i neće se davati ono što je profitabilno nekome vam da bi mogao ostvarivati dobit, a ići to na štetu grada Rijeke. Hvala.
Na redu je gospodin zastupnik Ivan Čehok.
Gospodine predsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, ministri. Svoje pitanje upućujem gospodinu Popijaču. Opće je poznato da u ovoj gospodarskoj krizi su naročito pogođeni izvoznici, izvozna industrija, posebice tekstilna industrija, s obzirom na činjenicu da je pad potražnje na Američkom, Britanskom tržištu i ostalim tržištima i da se suočavaju s konkurencijom proizvoda dalekoga istoka, Vlada je svake godine omogućavala preko različitih programa subvencije i bespovratne poticaje za tekstilne i kožarce, pa me zanima kao gradonačelnika Varaždina, kraja, ne samo u Varaždinu nego i cijelom sjeverozapadu Hrvatske koji je najizvozniji i u kojem je smješteno najviše tekstilnih industrijskih subjekata, zanima me misli li Vlada i na koji način ove godine pomoći kad bi ti poticaji mogli ići, na koji način i mogu li onda tekstilna i kožarska industrija se nadati da će i ove godine Vlada subvencijama i poticajima na neki način sve ove negativne trendove koji se događaju za tekstilnu izvoznu industriju kožarsku ipak malo ublažiti.
Hvala.
Gospodine predsjedniče, uvaženi gospodine zastupniče. Dakle i ove godine, koliko god ona teška bila, uvažavajući zadnji rebalans proračuna, Ministarstvo gospodarstva, rada i Hrvatska vlada će dodijeliti potpore tekstilnoj industriji. Natječaj po odobrenom programu za potpore koji je odobrila agencija za tržišno natjecanje je raspisan ovaj tjedan i bit će potpore dodijeljene za subvencioniranje trajnih obrtnih sredstava i za subvencioniranje početnih ulaganja. Dakle, tvrtke koje su do sada participirale u potporama, podsjetimo da 2008., 2009. preko 270 milijuna kuna bespovratnih potpora i subvencija ubrizgano u tekstilnu i kožarsku industriju. Dakle, i ove godine i po posebnom programu za tekstilno kožarsku industriju ali i po programima za malo i srednje poduzetništvo za koje se isto tako ove tvrtke mogu javljati jer većina njih ulazi u kategoriju malih i srednjih za koje već i dobar dio isplaćenih potpora u visini 320 milijuna kuna. Na sreću postoji svijetli i dobri primjeri upravo u tekstilnoj industriji i upravo na vašem području, gdje recimo jedna kompanija je ove godine tekstilni proizvođač, izvozi, raste joj izvoz i ove godine će izvesti ukupnih roba preko 100 milijuna eura. Dakle, i u ovoj krizi i u ovim teškoćama postoji način na koji se te tvrtke mogu uspješno nositi na svjetskom tržištu. A evo ponavljam, i ove godine i natječaj je raspisan biti dodijeljene bespovratne potpore i subvencije za tekstilno-kožarsku industriju.
Hvala. Gospodin Čehok izvolite.
To mije drago čuti, volio bih ako je to moguće s obzirom da je kraj 9. mjeseca da ipak ove godine u proračunu pronađemo sredstva i da se ove godine isplate ta sredstva. Sigurno je da i u ovakvim okolnostima tekstilna industrija nekako diše. Mogu pohvaliti ministra unutarnjih poslova, s obzirom da naša tekstilna industrija evo oblači MUP da je to dobro, da se tu pokazuje da tekstilna industrija u Hrvatskoj može odgovoriti potrebama MUP-a i drugih subjekata naročito državnim tvrtkama. Ali bilo bi dobro, bojim se da mi ta sredstva nećemo do kraja godine uspjeti ostvariti. Na vašu dušu.
Hvala. Gospodin Krunoslav Markovinović će postaviti pitanje. Izvolite.
Hvala gospodine predsjedniče. Pa evo svoje pitanje upućujem ministru Draženu Bošnjavkoviću. Naime, dobar dio zastupnika se sjeća da je 10. veljače 2006. Hrvatski sabor uputio Državnom odvjetništvu izvješće istražnog povjerenstva, dakle nisam pročitao u novinama nekakvo izvješće, Istražnog povjerenstva za utvrđivanje činjenica u svezi zaključenih ugovora između državnih tijela i tvrtki u vlasništvu i djelomičnom vlasništvu državnih dužnosnika. Dakle, povjerenstvo je nedvojbeno, našlo, zaključilo, a Sabor potvrdio da je tadašnji ministar Radimir Čačić itekako pogodovao svojim firmama, da su mu našli krivotvorene ugovore, dakle dvostruke ugovore različitog sadržaja, da je bilo i po 7 aneksa u pojedinim ugovorima, jasno u korist tadašnjeg ministra Čačića, da je bilo dodjeljivano čitav niz polova, kao recimo POS stanovi u Španskom, bez građevinske dozvole i čitav niz gotovo 100-njak ugovora nepravilnosti. Mene zanima, s obzirom da Državno odvjetništvo reagira i na anonimne prijave i to dosta brzo, da li je bilo što poduzeto u vezi ovog slučaja? U krajnjoj liniji neka Državno odvjetništvo odgovori da nismo u pravu. Hvala.
Hvala. Gospodin ministar Dražen Bošnjaković. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Vrlo kratko. Ja moram priznati da mi doista nije jasno da Državno odvjetništvo nije odgovorili Istražnom povjerenstvu SAboru koje je bilo osnovano. Te činjenice ću utvrditi i ukoliko odgovora nije bilo potrudit ću se da odgovor dobijete. Jer ako postoje ovakve sumnje o kojim ste rekli, nedvojbeno je državno tijelo bilo dužno postupati i ispitati svaku od tih činjenica da li postoje osnove za pokretanje bilo kakvog postupka. Hvala.
Hvala. Gospodine Krunoslav Markovinović. Izvolite.
... [[Govornik nije uključen.]] da ovo nisu ... Mi smo sve ovo što sam ja rekao dokumentirali i uredno popisali i poslali Državnom odvjetništvu prije gotovo 5 godina. Bilo je nekih naznaka, jedan od bivših zastupnika je često odlazio u Državno odvjetništvo i raspitivao se. Pa je bilo rečeno da je čovjek koji to vodi na bolovanju, da će biti itd. pa me stvarno zanima evo ukoliko budete sa gospodinom Bajićem, pitajte da li će to doći na red. Hvala.
Hvala. Pitanje postavlja gospodin zastupnik Frano Matušić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Svoje pitanje postavljam gospodinu Vukeliću. U medijima smo mogli pročitati da su neke naše kolegice i kolege zastupnici iz SDP-a o trošku poreznih obveznika ljetovali na Brijunima, neki od njih skoro 2 mjeseca. Osim što im je trošak noćenja u hotelu iznosio 7 kuna, koliko iznosi trošak boravišne pristojbe koju je obavezno platiti, mogli smo pročitati da su ih vojni gliseri vozili na kupanje na plažicu Vangicu. Kako su mediji spominjali da je riječ o kolegicama i kolegama zastupnicima iz SDP-a doista mi je bilo jako teško povjerovati da je to točno. No, ipak ako je informacija točna, raspolažete li podacima koji su to kolegice i kolege, temeljem čega su koristili vojne glisere, jesu li dosita kolege koristili navedene usluge, tko im je odobrio korištenje tih usluga? Hvala.
Gospodin ministar Branko Vukelić. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora. Pa poštovani saborski zastupniče, kratak odgovor na vaše pitanje moglo bi biti da jesu, da su se neki vozili na trošak proračuna, na trošak građana Republike Hrvatske i na plažice. Naime, kako je ta informacija izašla u medijima, ja sam zatražio i provjeru od načelnika ratnog stožera i tom provjerom utvrđeno je zaista da je bilo vožnje i na spomenuti otok Vangu, gliserom gostiju Kazališta Ulisys i to govori o jednoj neodgovornosti i prema predsjedniku države gospodinu Josipoviću koji je dao suglasnost i prema Ministarstvu oružanih snaga i Hrvatskoj vojsci, ali i prema državi, prema Vladi, prema svima onima koji se danas bore da ovu recesiju, ovu gospodarsku krizu što prije prevladaju dok neki očigledno krizu koriste i u druge svrhe. E sada zašto sam ovo sve izrekao, ja ću to u jedno malo širem obrazloženju i argumentirati. Naime, na preporuke i prijedlog i uz suglasnost predsjednika države Ministarstvo obrane je sklopilo ugovor sa Kazalištem Ulisys o korištenju najma naših brodova Hrvatske ratne mornarice i glisera za potrebe prevoženja glumaca, gledatelja i sve one opreme koja je potrebna za održavanje predstava na Malim Brijunima. Taj ugovor je praktično konzumiran i mi smo evo za tri mjeseca ove godine, dakle riječ je o 6., 7. i 8. mjesecu i poslali fakture koje iznose negdje oko 334 tisuće kuna. Dakle, točno su definirane rute i trase kuda idu i što voze brodovi Hrvatske ratne mornarice. Međutim, ova vožnja koju ste vi spomenuli kao i još neke su van tih ruta, van ugovora. I zato kada sam rekao da će ovo ići na trošak ta vožnja do Vange i još neke koje smo i za koje čekamo očitovanje i koje su bile u kasnim noćnim satima prema Puli ili negdje drugdje, nisu obuhvaćene ovim ugovorom. Dakle to nisu one trase puta koji smo ugovorili i koje fakturiramo Kazalištu Ulisys. Isto tako treba reći da mi sa ova dva broda Baržom i Krasnicom prevozimo gledatelje i glumce i da imamo u tom ugovoru spomenute i za posebne izvanredne slučajeve mogućnost vožnje gliserom od Počasne zaštitne bojne koja je na tom području, ali samo za relaciju Veliki Brijun - Mali Brijun - Veliki Brijun. Dakle, nigdje van te relacije nije gliser mogao voziti, osim ukoliko je kazalište tražilo, dobilo suglasnost, očigledno od onih koji nisu znali možda što se ni radi i o čemu se radi i što se dešava i od tuda je došlo do ovakvih vožnji za koje mi i to treba reći nemamo popis putnika, jer zahtjev je išao od Kazališta Ulisys. Kazalište Ulisys ima svoje goste, o tome zna više, dakle sve što je evidenitarano u hotelima i u onome što ste vi spomenuli vezano za ljetovanja pojedinih gostiju kazališta Ulysses. Spomenuta jesu imena i nekih saborskih zastupnika o kojima ste vi govorili. Ono što isto želim reći to je da je nakon što se provede istraga da ću inzistirati, tražiti odgovornost onih koji su dakle eventualno napravili prekršaj. Ali sigurno je jedno, da je neprihvatljivo potpuno za mene osobno, a vjerujem za sve nas zajedno, da se takova usluga… … /Govornici govore u glas./… Pruža i dalje kazalištu Ulysses iz mnogo razloga. Jedan od njih može biti i ovo korištenje i zlouporaba vozila Hrvatske ratne mornarice ili … [[Govornik se ne razumije.]] drugo je sigurno što se dovodi u pitanje…
Završite, ministre.
I odgovornost Hrvatske vojske kada vozi, prevozi putnike jer često i to treba znati, se voze putnici koji su jako dobre volje. A ne daj Bože da se nekome nešto desi u tom umjetničkom raspoloženju, odgovornost bi bila Hrvatske vojske. I reći ću na kraju moje osobno mišljenje, da je ponižavajuće za Hrvatsku vojsku da obavlja uslugu prevoženja bilo koga na kupanje ili na kazališne predstave kad za to u Hrvatskoj postoji privatnih vlasnika koji imaju svoje brodice i mogu obavljat tu uslugu. Stoga ćemo mi napraviti jedan pravilnik…
Hvala.
Koji će točno definirati koje usluge možemo pružati i to sigurno neće biti usluge one koje se na tržištu mogu normalnim, redovnim putem nabaviti. Hvala lijepo. [[Pljesak.]]
Hvala. Gospodin zastupnik Frano Matušić, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine ministre. Obzirom da vi niste rekli imena, ja ću reći ona imena koja su se spominjala u medijima, koji su išli na plažicu na Vangicu i koji su spavali za 7 kuna u hotelima. Spominjala su se imena kolegice Opačić i kolege Nenada Stazića. Ako je to točno… … [[Govornici govore u glas, ne razumije se.]] Ako je to točno, doista meni je teško dokučiti, dolazim iz umjetničkih krugova pa mi je teško dokučiti čime su to oni zadužili hrvatsku kulturu da bi uživali u ljepotama Brijuna i ljepotama plažice na Vangici. Hvala lijepo.
Hvala. To će istražit netko drugi, mi ne moramo to spominjat, jel tako. To će istražit netko drugi. Gospodin Arsen Bauk će postaviti sljedeće pitanje.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Dakle, moje pitanje je gospođi Kosor. Poštovana gospođo predsjednice Vlade, više od 700 tisuća građana svojim potpisom zatražilo je referendum. Nakon dolaska tog materijala mnogi članovi Vlade i državni službenici otkrili su svoje skrivene talente. Gospodin Mlakar je postao pričuvnik grafolog pa je gledao rukopise, gospodin Popijač je postao psiholog pa je gledao zašto su ljudi potpisivali govoreći da oni ne znaju što potpisuju. Nepoznati detektivi su gledali gdje su ljudi potpisivali i odakle su stigli papiri, nepoznati su bili knjigovežničari koji su gledali da knjige nisu uvezane. Nepoznati su bili numerolozi koji su gledali zašto nisu stranice numerirane, a dobili smo jedno lingvističko tumačenje odredbe Ustava da će Hrvatski sabor raspisati referendum pa se to na Odboru za Ustav i Poslovnik razvuklo do neslućenih granica, da se još malo stvari razvuku. Neki su i podmetnuli vama osobno jer su objavili podatke na stranicama Vlade o potpisnicima tih papira s njihovim JMBG-om iako ste cijelo vrijeme tvrdili primjerice da se Registar branitelja ne može objaviti. Da bi se raspisao referendum potrebno je imati i normalan popis birača. Sva ova skrivena kreativnost članova Vlade ispoljila se tamo gdje vam odgovara da se nešto ne napravi, a to je referendum. A što se tiče Zakona o prebivalištu koji bi napravio pošteni popis birača, ni nakon 8 mjeseci nismo ga dobili u drugo čitanje. Moje pitanje glasi, gospođo predsjednice Vlade, kada će Hrvatska imati novi popis birača, normalan i istinit i kada ćete uputiti izmjene Zakona o prebivalištu i boravištu građana u proceduru. Zahvaljujem.
Hvala. Gospođa premijerka Jadranka Kosor, izvolite.
Hvala lijepa, gospodine predsjedniče. Pa moram na početku konstatirati da ministar Mlakar je ministar uprave i željeli smo vas o tome izvijestiti, nije pričuvni grafolog kako ste htjeli imputirati, kako ste imputirali, a zapravo ste ga htjeli uvrijediti niti je ministar Popijač sociolog ili što ste već rekli. Ne, to je ministar gospodarstva i svi ministri u Vladi obnašaju svoje dužnosti, vode svoje resore. Tu provjeru koju smo mi napravili znači konkretno u dva ministarstva, Ministarstvo unutarnjih poslova i Ministarstvo uprave, je Vlada bila dužna provjeriti. Na temelju čega, to biste vi kao zastupnik isto tako morali znati, ja vjerujem da znate ali ste to namjerno preskočili. Na temelju odluke ovoga Parlamenata. Znači mi smo dobili zadaću provjeriti potpise, mi smo to učinili i mi smo svoj posao obavili. Naravno da smo konstatirali i ja ne vjerujem da vi mislite da Vlada mora šutjeti kad naiđe na nepravilnosti, da Vlada mora nepravilnosti stavljati pod tepih. Nemojte nas u to gurati. Ne, mi smo i u ovom slučaju rekli istinu i samo istinu, a ona je glasila da smo na popisima odnosno da su na popisima pronađeni ljudi odnosno osobe koje više nisu žive što znači mrtve, one koje nemaju poslovnu sposobnost i mnoge druge nepravilnosti. Međutim, isto tako smo konstatirali i činjenice i samo konstatirali da su kao organizatori prikupljanja potpisa bili, prema Zakonu o referendumu jer to zakon nalaže, bili deklarirani sindikati odnosno sindikalne središnjice, ali da smo isto tako u tim popisima našli da su potpise skupljale neke stranke, Stranka laburista, ali i Socijaldemokratska partija. I to su činjenice koje smo mi samo konstatirali. Dakle, nisam ne znam i mislim da sam dobro informirana, SDP nikada nije bio naveden kao organizator prikupljanja potpisa, ali ste ih prikupljali. Prema tome, mi smo samo konstatirali to što se od nas tražilo, mi smo to poslali Hrvatskom parlamentu. Odbor mjerodavan za daljnje postupanje, Odbor za Ustav donio je odluku kakvu je donio i mi ćemo naravno odluku Hrvatskoga sabora poštivati. Oko referenduma podsjećam na još jedan mali detalj, ali vrlo važan jer se referendum i ponavljam još jedanput, Vlada apsolutno nema ništa protiv referenduma, a kamoli da se referenduma boji. Ali mala pojedinost koju ste preskočili također je: referendum se ne može organizirati i ne može se provesti ako nema novaca, ako nema nijedne kune. Zato je Vlada predložila 170 milijuna u rebalansu, vi ste bili protiv. Dakle, ako stavite znak jednakosti onda bismo mogli donijeti zaključak tko je bio za referendum, a tko je bio protiv. Demagogija je, znate govorite, mi nismo glasali za rebalans, nismo glasali za 170 milijuna kuna za referendum, ali smo za referendum. Mi smo za referendum ako naravno to Parlament odluči, odnosno ako ispoštivat ćemo sve odluke i Parlamenta i ako naravno bude Parlament donio odluku da u konačnici neke odluke donese i Ustavni sud jer smatramo da Ustavni sud treba poštovati, da odluke Ustavnog suda treba provoditi kao i odluke drugih sudova. A što se tiče Vlade koja odgovara Parlamentu posebno odluka koju donese Hrvatski sabor i tako će biti i u ovom slučaju. Hvala vam lijepo.
Gospodin zastupnik Arsen Bauk.
Gospodine potpredsjedniče, nisam zadovoljan odgovorom premijerke jer mi nije odgovorila na pitanje o Zakonu o prebivalištu i zato molim pisani odgovor na to pitanje. Što se tiče ovoga što ste rekli, prvo proračunska pričuva iz nje se može isplatiti troškovi referenduma, pa nas nemojte učiti kako moramo glasati za rebalans. Vaša obrana članova Vlade je razumljiva, ali to što o njihovom poslu mislili ustavno-pravni stručnjaci počevši od gospodina Smedela pa dalje dovoljno je, dovoljno je već rečeno. Dakle, ja mislim da se referenduma bojite, a što se tiče popisa birača ukoliko u nekom primjerenom roku ne uputite u proceduru zakon kojim će se napraviti normalan popis birača smatrat ćemo da želite lažirati sljedeće izbore. Zahvaljujem.
Gospodin zastupnik Davorko Vidović.
Pitanje za gospođu premijerku. U Hrvatskoj živi jedan čitav grad veličine Rijeke, nezaposlenih mladih ljudi do 34 godine starosti. Ima ih 133000. Školovali su se, stekli znanja, sposobnosti, motivirani su, žele raditi ali u državi koju eto stjecajem okolnosti vi vodite za njih nema posla. Što je još gore njihov se broj u ovoj godini vašeg mandata gospođo premijer udvostručio. Umjesto da predložite mjere kako i na koji način da pomognemo tim ljudima da osiguraju svoj prvi posao, vi ste poslali u proceduru Zakon o mirovinskom osiguranju kojim se između ostaloga predviđa nagrađivanje rada onih koji su ne do, nego stariji od 65 godina. Dakle, od ljudi se traži ili se stimulira da rade duboku starost, ali se zato u penziju šalju pedesetogodišnjaci. Zbog najave povećanog trajanja smanjenja prijevremenih mirovina ljudi, a naročito još uvijek mlade žene mojih ili vaših godina spašavaju se što se spasiti dade pa masovno bježe u mirovinu. U prvih šest mjeseci ove godine u mirovinu je otišlo 30720 umirovljenika ili 11% više nego lani u istom razdoblju. Stampedo odlaska u mirovinu će se nastaviti sasvim sigurno u drugom dijelu godine još više. Dakle, mladima se onemogućuje da uđu u svijet rada. One u najboljim godinama se tjera da iziđu iz njega, a one koji su stariji od 65 godina se stimulira da ostanu. Pitanje, kako mislite razriješiti ovu po mojem sudu nakaradnu i apsurdnu politiku? Što ćemo odgovoriti mladim ljudima?
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospodine zastupniče. Najprije hvala na komplimentu za ovo da smo mi ovim mladim godinama. Hvala lijepa, odnosno mlade žene i muškarci naši godina. Zahvaljujem. Dakle, pitanja ima nekoliko koja ste mi postavili, pa vam se ispričavam što vjerojatno na neka neću stići odgovoriti jer mi vrijeme ne dozvoljava. Što se tiče mladih ljudi i zapošljavanja evo najnoviji podaci govore da ih je u ovoj godini, dakle kad se govori o zaista mladim ljudima zaposleno gotovo tisuću više nego u istom razdoblju prošle godine što je neki evo dobar podatak ali ga naravno treba staviti u opći kontekst. Što se tiče poticaja za zapošljavanje poslodavcima mladih ljudi ja vas podsjećam na odluke koje smo mi donijeli, kojima potičemo poslodavce na taj način da zapošljavaju mlade ljude, da u prvoj godini ih oslobađamo plaćanja doprinosa upravo zbog toga da ih stimuliramo da zapošljavaju veći broj mladih ljudi. Što se tiče izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju sigurno je da vi to itekako dobro razumijete da mi nešto moramo učiniti. Dakle, sasvim je sigurno da moramo učiniti. Ove izmjene zakona su na tragu već sam danas rekla, na tragu rješenja i u nekim drugim zemljama ili ako hoćete u većini zemalja što se tiče dobne granice. I svakako da sam sigurna da se slažete s činjenicom da taj odnos jedan, 29 zaposlenih naprama jedan umirovljenik jest teško održiv već danas, a pogotovo u budućnosti. Jer kad usporedite Hrvatsku samo u tom dijelu naravno ne pada mi na pamet uspoređivati u gospodarskom sa na primjer Njemačkom ili drugim zemljama i okruženja gdje su ti odnosi neusporedivo veći u Njemačkoj skoro 4% naprama jedan, ali i u zemljama, našim susjedima svakako veći od dva. Mi zaista nešto moramo napraviti. Prema tome, na tragu različitih prijedloga a pogotovo iz sindikalnih središnjica mi smo se evo odlučili da ovaj zakon ide u redovitu proceduru. Prihvatit ćemo sve konstruktivne prijedloge koji će ići za tim da nešto promijenimo kako bismo stabilizirali sustav vodeći svakako naravno računa i o specifičnim zanimanjima, ali vodeći svakako računa i o tome da žene naravno pogotovo one i koje rade drže barem tri kuta u kući i to je činjenica koju treba uzeti u obzir. Ali i s obzirom na odluke koje ste donijeli i vi dok ste bili ministar, ali i isto tako i odluke Ustavnoga suda, Zakona o ravnopravnosti spolova i mnogih drugih koje smo donijeli. Prema tome, i vaše primjedbe i prijedlozi koje ćete istaknuti u raspravi gospodine zastupniče Vlada će svakako uzeti u obzir. Hvala lijepo.
Gospodin Davorko Vidović.
Ja razumijem i cijenim najavu da će predsjednica Vlade i da će Vlada uvažiti svaki dobar prijedlog slažući se dakako i s tim da je stanje doista teško i katastrofalno u pojedinim elementima. Međutim, naglasak je na ovome što ste vi rekli učinit ćemo nešto. To nešto ne smije biti nešto. To se mora temeljiti na jasnoj koncepciji, na jasnoj viziji i tu se mora napraviti ne parcijalno ovako kako se to pokušava napraviti. Inače dolazimo onda do ovakvih apsurdnih rješenja. Dakle, ja pozivam i drago mi je što je povućen iz hitne procedure. Ja pozivam da se doista na jednoj stručnoj, ozbiljnoj podlozi napravi paket mjera kojim bismo osigurali da se udovolji i jednom i drugom zahtjevu. S jedne strane održivosti, fiskalnoj održivosti mirovinskog sustava, ali da to ne bude prepreka zapošljavanju mladih ljudi i ostajanju svijetu rada do 65 a ne nakon 65 godine kao što se to ovim prijedlogom nudi.
Hvala. Jedna obavijest. Odbor za regionalni razvoj, šumarstvo i vodno gospodarstvo zakazuje sjednicu za petak u 8 i 30 sati u dvorani Josipa Jelačića. Gospodin zastupnik Josip Đakić, izvolite.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice hrvatske Vlade, ministrice i ministri. Moje pitanje bit će upućeno ministru pravosuđa, gospodinu Draženu Bošnjakoviću, i pitanje se odnosi na rad državnog odvjetništva, kojeg kako pišu novine i portali te prekjučerašnja emisija Latinica, selektivno obrađuje predmete, a neke drži u ladicama i 10 godina. Naime, radi se o famoznoj Kutlinoj crnoj knjižici koja je dostavljena još 29. kolovoza 2000. godine, u državnom odvjetništvu po bivšoj financijskoj direktorici … [[Ne razumije se.]] Globus Holdinga Mileni … [[Ne razumije se.]] i predana zamjeniku državnog odvjetnika Draganu Novoselu, koji danas obnaša dužnost desne ruke glavnog državnog odvjetnika Mladena Bajića. Da li je državno odvjetništvu u tom desetgodišnjem razdoblju poduzelo potrebne korake u cilju provjere, vjerodostojnosti iskaza Milene … [[Ne razumije se.]] o gotovinskoj isplati 800 tisuća maraka na ime I.S., tj. Ive Sanadera, a koja sada također spominju i austrijski istražitelji, kao i ponovljeno svjedočenje Milene … [[Ne razumije se.]] u emisiji Latinica. Hvala vam lijepo.
Ministar pravosuđa Dražen Bošnjaković, izvolite.
Uvaženi zastupniče, u 10 godina se puno toga promijenilo. Kao prvo donijet je novi Zakon o kaznenom postupku koji omogućava državnom odvjetništvu i drugim tijelima puno brže i puno kvalitetnije postupanje. Ovo što kažete da postoji, postoje natpisi da se predmeti drže u ladicama, da se selektivno pristupa, ja želim reći samo to, imamo cijeli niz postupaka, od Maestra, gruntovčani, indeksa, cijeli niz postupaka koji su vrlo složeni, relativno vrlo otvoreni, i relativno brzo zatvoreni. To su postupci koji šalju vrlo snažnu poruku borbe i odlučnosti u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala. Upravo ova Vlada i predsjednica gospođa Kosor gotovo svaki dan ističe da jedan od strateških ciljeva ove Vlade bespoštedna borba protiv korupcije. Mi naravno ne radimo na konkretnim predmetima, ali osiguravamo uvjete za taj rad. Predložili smo, Sabor je donio nove zakone koji omogućavaju kvalitetnije postupanje, osigurali smo sredstva da se to sve provodi, i stoga i ovaj postupak o kojem ste rekli prije 10 godina bio je na snazi na žalost jedan drugi Zakon o kaznenom postupku koji nije omogućavao ovakvu promptnost u postupanju kao što imamo danas. I stoga očekujem i u ovom predmetu koji ste rekli, očekujem brzinu i očekujem efikasnost.
Gospodin zastupnik Josip Đakić.
Hvala lijepo. Gospodine ministre zahvaljujem se na vašem odgovoru, no ipak mislim da su svjedočanstva bila jednaka i pred 10 godina kao i danas. I da je tada konj korupcije pravovremeno obuzdan, ne bi toliko godina galopirao i crvenim i plavim prašnjavim i blatnim putevima, kao i šorovima. Hvala vam lijepa.
Gospođa zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo gospodine potpredsjedniče Hrvatskog sabora, gospođo predsjednice Vlade. Ja svoje pitanje upućujem ministru poljoprivrede gospodinu Petru Čobankoviću. Ono nije ministre vezano uz nikakve skandale i afere, već uz ljudski nemar koji na žalost ima utjecaj na egzistenciju 4 tisuće obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava. Naime ministre prošle godine je na sjednici Vlade donesena odluka o privremenom raspolaganju poljoprivrednim zemljištem u vlasništvu Republike Hrvatske i tom se odlukom dozvoljava da poljoprivrednici koji su u mirnom posjedu državnog poljoprivrednog zemljišta, a ostvarili su to jednogodišnjim ugovorom sa općinom ili gradom, mogu te površine upisati u upisnik i na njih ostvariti pravo na potporu, a to pravo ističe krajem ove godine. U tom razdoblju načelnici i gradonačelnici trebali su raspisati natječaje za državno poljoprivredno zemljište, no 100 općina i gradova to nije učinilo, a još 100 nije niti stvorilo uvjete da bi raspisalo natječaj, jer nisu donijeli programe raspolaganja poljoprivrednim zemljištem. Procjenjuje se da će zbog takvog nemara čelnika lokalne samouprave, a ostane li na snazi ova odluka Vlade od prošle godine, izvan legalnog sustava ne svojom krivnjom ostati 4 tisuće korisnika, tj. poljoprivrednih gospodarstava, i skoro 100 tisuća hektara državnog poljoprivrednog zemljišta. Zanima me ministre što ćete poduzeti kako bi poljoprivrednicima sa tzv. potvrdama omogućili da ostvare pravo na poticaj, i za ovogodišnju jesenku sjetvu, a riječ je o 100 milijuna kuna koji su im itekako važni za opstanak njihovih obitelji i njihovih obiteljskih gospodarstava. Hvala lijepo.
Gospodin ministar Petar Čobanković. Izvolite.
Hvala lijepo poštovani potpredsjedniče, poštovana gospođo zastupnice. Slažem se, ovo je jedno izuzetno aktualno pitanje, i na tome Ministarstvo poljoprivrede intenzivno radi cijelu ovu godinu. U tijekom ove godine nadležan državni tajnik gospodin Josip … [[Ne razumije se.]] koji je zadužen za taj dio problematike, kao i ravnatelj uprave za poljoprivredno zemljište gospodin Vincek, intenzivno su u komunikaciji kako sa predstavnicima jedinica lokalne samouprave, i u više navrata su obišli i regionalno održali sastanke, poglavito sa onima koji nisu donijeli programe raspolaganja. Isto tako su bili pozivani načelnici općina koji isu donijeli programe raspolaganja u ministarstvo, pozivani su i župani hrvatskih županija i od njih smo isto tražili povećanje aktivnosti vezano za rješavanje ovog dijela problema. Da, u ovoj godini negdje oko 4 tisuće poljoprivrednih gospodarstava, na osnovu potvrda ostvaruje i obrađuje poljoprivredna zemljišta, državno poljoprivredno zemljište negdje oko 93 tisuće hektara. Naravno tijekom ove godine, dobar dio ovoga zemljišta već je prošao kroz legalne rekao bih načine gospodarenja, znači bilo da je raspisan natječaj za dugogodišnji zakup ili koncesiju ili da su jedinice lokalne samouprave raspisale natječaje za prodaju, zakup ili petogodišnjim zajmom. Ono što mi tražimo od jedinica lokalne samouprave je maksimalno ubrzanje procesa. Mi znamo da u nekim jedinicama lokalne samouprave nisu riješeni imovinsko-pravni odnosi, da zemljište nije sređeno, ali za takav dio zemljišta naravno koje se ne može prodati, ne može ići u trajno otuđenje, je, postoji mogućnost raspisivanja natječaja do sređivanja imovinsko-pravnih odnosa ili natječaja do na 5 godina u zakup i mi inzistiramo na tome. MI smo isto tako održali sastanak sa predstavnicima Hrvatske poljoprivredne komore gdje smo i njih izvijestili o svim aktivnostima koje provodi Ministarstvo, ali isto tako od nje tražimo pojačanu aktivnost prema jedinicama lokalne samouprave, što znači da i oni izvrše određene pritiske na jedinice lokalne samouprave kako bi oni ubrzali problem razrješavanja i raspisivanja natječaja. Isto tako smo održali sastanak i sa Ministarstvom uprave, organizirani sastanak i sa predstavnicima Ureda državne uprave iz 5 Slavonskih županija jer praktično najveći dio toga zemljišta je u dijelu ovih slavonskih županija. Ovih dana, vjerojatno tijekom sljedećeg tjedna će se održati sastanak i sa predstavnicima Ureda državne uprave iz drugih županija poglavito sjeverozapadnih županija i gdje smo dobili suglasje da se oni uključe u pripremu rekao bih dokumentacije za raspisivanje natječaja. Znači provodimo dosta velike aktivnosti, imamo potporu i Ureda državne uprave, a isto tako smo spremni dati svekoliku pomoć jedinicama lokalne samouprave vezano za raspisivanje i rješavanje ovoga problema. Ja sam uvjeren da ćemo do konca ove godine veliki dio od ovih 93 tisuće hektara riješiti kroz legalne kanale raspolaganja, a isto tako ćemo nastaviti tijekom 2011. godine i znate da je rok za prijavu površina i promjena prijava površina za ostvarivanje poticaja do 15. 5. i vjerujem da do tog roka možemo u potpunosti razrješiti ovaj dio problema, ako svi koji su u tome lancu daju svoj maksimalni doprinos i zbog toga tražimo maksimalnu kooperativnost lokalne samouprave i na neki način vršenje pritiska prema njima. Evo, hvala lijepo.
Gospođa zastupnica Marijana Petir.
Hvala lijepo gospodine ministre na odgovoru, cijenim napore koje i vi i državni tajnik Kraljičković i gospodin Vincek ulažete da bi se ova pitanja raspolaganje državnim poljoprivrednim zemljištem riješilo jer nema razvoja poljoprivrede niti opstanka obiteljskih gospodarstava ukoliko oni ne mogu ući u posjed državnog poljoprivrednog zemljišta, i naravno upisati u upisnik i dobiti potpore. NO, evidentno je iz ovog što ste vi sami rekli da više od polovica gradova u Republici Hrvatskoj nije riješila problem na adekvatan način i teško je očekivati da će to riješiti do kraja godine, stoga vas molim da kroz novi Zakon o poljoprivrednom zemljištu koji izrađujete predložite adekvatan model kako bi doveli u okviru zakonitog ponašanja te općine i gradove koji očigledno ne mare niti za zakon a niti za poljoprivrednike. A vas molim evo ovdje je gospođa premijerka sa suradnicima da vidite mogućnost da se možda kroz odluku Vlade taj rok prolongira da doista za ovih 4 tisuće obiteljskih gospodarstava osiguramo potpore jer su oni to zaslužili. Hvala vam lijepo.
Hvala. Gospođa zastupnica Tatjana Šimac Bonačić. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Ja bih postavila pitanje gospodinu ministru zdravstva i socijalne skrbi, gospodinu MIlinoviću. Gospodine ministre u posljednje dvije godine uveli ste nove participacije, smanjili limite bolnicama, smanjili broj specijalističkih usluga, smanjili broj hospitalizacija za 100 tisuća, ukidate rodilišta, spajate bolnice suprotno logici struke, ukidate dopunsko za skoro 400 tisuća građana. Otežavate neplodnim parovima da dođu do svog potomstva, eksperimentirate sa zakonom o pušenju. Jednom riječju kvaliteta zdravstvene skrbi nikada nije bila gora. Ali vi ne vjerujete u to, vi ste i danas rekli da vaše uspjehe mi želimo okrenuti u neuspjehe. Međutim, očito imate prećih briga gradite kuću malo poveću, 700 kvadrata funkcionalnog prostora i još nekoliko 100 drugog sadržaja. Kako tumačite činjenicu da recesija očito ne pogađa sve, jer dok građani sve nedostupnije medicinske usluge plaćaju sve skuplje, dok ne znaju kako spojiti kraj s krajem, kako prehraniti sebe i obitelj vi gradite dvore.
Pitanja nije bilo.
Evo pogledajte, imate među svojim redovima doušnike, provjerite, pa su mi javili jučer da ćete to pitati, evo vidite kako znam. Evo, ja i moja supruga to sam rekao, radimo zajedno preko 50 godina, ali od 94. porezna uprava. Ukupna primanja mene i supruga, ali to je bez 15 godina, do 94. su 4 milijuna 154 tisuće, 504 kune, valjda imam pravo u 47. godini napraviti kuću, evo hvala lijepo ovima iz vaših redova što su to javili, pa sam evo dobio taj službeni podatak pa ga možete i provjeriti. Što se tiče zdravstva vidim da je vaše pitanje bilo čitali ste, pa vjerojatno nije vaše nego nečije drugo, evo pročitat ću ja vama jučerašnje dnevne novine, Višnje Gulić. Često čujemo obeshrabrujuće priče o bolnicama, teške operacije, neprijazno osoblje, loša hrana, moje iskustvo sasvim je drukčije. Operirana sam u bolnici Sestara milosrdnica u Zagrebu, operacija nije bila jednostavna i zahvaljujem doktoru koji je obavio hvala, ne samo za operaciju, nego za ljubazne riječi, spremnost da sasluša pacijenta, jednostavnost i bliskost čovjeku, davanje hrabrosti koliko nisam mogla očekivati jer sam ga prvi put vidjela u životu. Evo to je otprilike sažetak odgovora na vaše pitanje. A ne priznajete uspjeh, dakle, vi ste od onih koji je informirana da je bolja ne želite priznati uspjeh. Evo ugledni tjednih News week kaže da je Hrvatska po zdravstvu u prvoj trećini zemalja na svijetu. Koliko ste rekli da moja kuća ima kvadrata iz novina? Oko 1000. Nema. Negdje oko 300 kvadrata, stambenog prostora, a sve ostalo možete provjeriti u svim institucijama ove države koja mogu provjeriti, moja suprugina i primanja ostalih roditelja. Vidite ja živim sa roditeljima, pa pripadam takvoj stranci držim do obitelji, pa mama i tata pomažu, sestra, mi smo svi velika obitelj kao i Hrvatska demokratska zajednica, svi mi pomažu.
Vrlo je interesantno čuti gospodine ministre kakav ste čarobnjak da ste uspjeli uštedjeti 50% vaših prihoda, međutim, morate shvatiti da je narod pametniji nego što mislite i taj vas narod u sadašnjoj nemoći i bijesu kako se osjećaju upravo zbog vaših dvora dao vam je nadimak "Dr. Haus".
Gospodin zastupnik Ivo Jelušić.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Pitanje postavljam predsjednici Vlade. 12. rujna 2003. godine na 36. izvanrednoj sjednici Sabora, na kojoj je gospođa Kosor raspravljala o vanjskom dugu Hrvatske, koji je tada da se podsjetimo iznosio 19 milijardi dolara, izjavila je sljedeće, citiram: "To je dramatična gornja granica preko koje se uistinu ne bi smjelo ići. Svaki Hrvat, svako dijete, pa i tek ono rođeno duguje negdje oko 4 tisuće i 300 dolara". Tako je dakle odgovorila Jadranka Kosor 2003. godine pod kraj mandata Račanove vlade, bilo je to 12. rujna. Danas 7 godina kasnije nakon 7 godina vladavine HDZ-a neću to uporediti sa 7 gladnih biblijskih godina, tih 19 milijardi popelo se na 57 milijardi dolara ili u eurima 46 milijardi eura. Dakle, dug se utrostručio. Pitam vas gospođo premijerko, s koliko dolara je danas dužan svaki Hrvat, svako dijete pa i ono tek rođeno? Hvala lijepo.
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala lijepa. Gospodine potpredsjedniče, gospodine zastupniče, ja spadam među one političare koji se ne odriče nikada nijedne svoje riječi, a bili smo svjedoci upravo zastupnika u gradskoj skupštini vaše stranke, konkretno gospođa zastupnica Holy koja se ispričavala građanima Zagreba za sve što ste učinili u vrijeme od kada SDP vodi grad Zagreb. I trebali ste kada postavljate pitanje o dugu reći koliko je Holding sudjelovao u toj strukturi toga duga, jer biste naravno morali govoriti o strukturi duga, koliko to država, a koliko svi ostali. To naravno niste spomenuli pa vas molim, ja ću vama detaljno poslati pisano izvješće, ali vas molim da kao zastupniku u Hrvatskom saboru i donedavna jedna od glavnih ličnosti u vođenju grada Zagreba u svemu ovome što imamo u stvaranju antipoduzetničke klime oko Varšavske i svega ovoga što nam se danas događa, dakle sasvim sigurno imate odgovornost da i vi meni odgovorite ili vas pozivam na jedan razgovor da mi odgovorite i usmeno neka pitanja koja me jako zanimaju. Što se tiče udjela države nismo ga smanjivali i on je sada ispod 20%. Mi smo ga uspješno smanjivali, na tome radimo i dalje. Međutim, ja vas molim, zaista vas molim i preporučam kada govorite globalno, kada govorite s namjerom da ponizite Vladu onda govorite o svim detaljima, kada govorite o dugu, onda govorite o svemu što sam spomenula između ostalog i na koji način grad Zagreb, Holding i svi drugi pridonose ovo o čemu je vaše zastupničko pitanje. Tako da evo uz jedan opširan odgovor pisani koji će vam podastrijeti molim vas u nastojanju da uvrijedite i ponizite pronađete neku granicu od koje nećete ići dalje. Hvala vam lijepa.
Izvolite, zastupnik Ivo Jelušić.
Hvala lijepo. Naravno da mi niste odgovorili, ali ja ću vama odgovoriti na ono što ste vi pitali. Trenutno je dužan svaki građanin 12 tisuća 600 dolara, tri puta više nego prije 7 godina. Molim vas i dalje nas zadužujete. U ovih 7 godina vladavine HDZ-a Hrvatska se dnevno zaduživala u prosjeku 14,5 milijuna dolara dnevno i to svaki dan, ne samo radnim danom nego i nedjeljom i blagdanom i praznikom i svetkom i petkom. To je rezultat 7 godina vladavine HDZ-a. Što se tiče Zagreba, samo jednu rečenicu. Ne bi dug bio toliki da prije 4 godine ova Vlada HDZ-a nije potezom pera gotovo milijardu kuna i tako 4 godine, dakle 4 milijarde kuna uskratila u proračun grada Zagreba. A što se tiče stanja u gradu Zagrebu, ja sam od tada dok sam tamo bio o tome javno govorio, borio se protiv toga za razliku od vas koji ste šutjeli i niste prije godinu dana govorili o stanju u hrvatskom gospodarstvu. A kada sam vidio da svojim govorom ne mogu puno promijeniti dao sam ostavku. Izvucite poučak.
Gospodin zastupnik Mario Habek. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče svoje pitanje postavljam gospođi premijerki Jadranki Kosor. Gospođo Kosor svjedoci smo katastrofalnih poplava koje su zadesile Hrvatsku. Kako je moguće da se poplave dočekaju tako nespremno? Kako je moguće da se građanima govorilo da je sve u redu, a onda su stotine ljudi morali napustiti svoje domove usred noći? Recite tko je odgovoran za propuste koji su se dogodili?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, gospodine zastupniče. Ne znam, nisam vas vidjela da obilazite poplavljena područja, ako sam to propustila onda se ispričavam unaprijed. Ja sam sa svojim ministrima obišla, tražila u svakom trenutku izvješća nadležnih institucija. Ne znam jeli vam promaknula informacija o tome da su katastrofalne poplave bile i u susjednim državama, katastrofalne poplave u Sloveniji. Nadam se da zbog toga što je poplavljena Slovenija nećete optužiti Vladu Republike Hrvatske i HDZ. Dakle, učinjeno ja tražim izvješća o tome i to sam jučer najavila svih nadležnih institucija. O tome ćemo raspravljati sutra na užem kabinetu Vlade, izvješća sam dobila, zapravo mogla bih reći dobivam svakih 12 sati iz Hrvatskih voda, ali ćemo ih detaljno analizirati. Znači i izvješća svih ostalih mjerodavnih od vatrogasaca, Ministarstva unutarnjih poslova, svakako do Uprave za zaštitu i spašavanje. Ono što je činjenica jest isto tako da su ovo bile najstrašnije poplave evo u posljednjih 40-ak godina, da su se dogodile kako sam izvještena neke nepredviđene okolnosti, kao evo jučer odnosno prekjučer da nasip zapravo puca na tri mjesta, ali sa svim detaljima o tome je li netko nešto propustio učiniti, je li netko u tom lancu zakazao, je li se moglo više mi ćemo donijeti zaključak na temelju analize svih podataka. Ali činjenica jest da su sve službe bile na terenu, da su svi radili iz sve snage, da smo evo i jučer organizirali neke dodatne aktivnosti, ali isto tako da je u obranu od poplave bila uključena i Hrvatska vojska dakle sa svim raspoloživim resursima, sa svom raspoloživom mehanizacijom, sa čamcima kojima su se prevozili ljudi, hrana itd., itd. Ali gospodine zastupniče naravno izvješće o svemu ću vam i pisanim putem poslati, uz napomenu i podsjećanje da smo u rebalansu proračuna ove godine vezano za poplave koje su bile u prvoj polovici godine donijeli odluku da pronađemo, izdvojimo i osiguramo 300 milijuna kuna za naknadu šteta i da vi gospodine zastupniče za tih 300 milijuna naknade štete poplavljenima niste dali svoj glas. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Mario Habek, izvolite.
Gospođo Kosor, država preko Hrvatskih voda uzima od građana velik novac, ali kada taj novac treba izgraditi sustav za zaštitu od poplava tu ste jako zakazali.
Gospodin zastupnik Milivoj Škvorc. Izvolite.
Poštovani potpredsjedniče, gospođo predsjednice Vlade, članovi Vlade, kolegice i kolege. Ja ću pitanje postaviti ministru Bošnjakoviću. Grad Zlatar, neki vole reći u zadnje vrijeme grad slučaj. Vjerujte mi da Zlatarčanke i Zlatarčani ni po čemu to ne zaslužuju nego naprotiv, imaju sve pretpostavke da budu gradić primjer lijepog življenja gdje će ljudi rado dolaziti, ali po činjenici prazne blagajne koja ih je zadesila su ipak posebni. Nakon prošlih lokalnih izbora HNS-ov gradonačelnik gubi izbore. Problemi počinju, istina ide na vidjelo. Iako se moglo naslutiti da nešto nije u redu s obzirom da je Državna revizija za nekoliko zadnjih revizija dala negativno mišljenje o čemu je raspravljao i ovaj Visoki dom. Uzgred moram reći da vijećnici ondašnje oporbe nisu dobili priliku da raspravljaju o toj reviziji. Nakon snimke stanja u gradu i kod primopredaje vlasti dolazi do spoznaje da je grad zadužen otprilike visine tri proračuna izvornih prihoda. Moram reći, bez ijedne suglasnosti Ministarstva financija koje mislim da trebaju imati svi. Počinju problemi, banke pritišću, dobavljači traže novac, dolazi u opasnost funkcioniranje vrtića, plaća i svega i tu uskače Vlada sa pomoći od milijun i pol kuna i ja koristim priliku da u ime gradonačelnika koalicijske vlasti HDZ-a i HSS-a još jednom na tome zahvalim jer da tog nije bilo, bilo bi još gore nego je to današnja činjenica. Kako dalje, na koji način dalje, kako dalje odraditi vrlo je upitno. Moje pitanje glasi, ministre kakva su vaša saznanja u svezi eventualne odgovornosti za nastalo stanje u Gradu Zlataru?
Ministar Dražen Bošnjaković, izvolite.
Uvaženi zastupniče, odgovornost može utvrdit jedino sud. I vi i ja možemo o nečemu imati svoje mišljenje, međutim jedino se u sudskom postupku u kome će svim stranama biti omogućeno da iznesu dokaze, činjenice, može utvrditi tko je odgovoran i naravno u tom postupku mogu se izreći sankcije. Doista, ako je jedan grad toliko zadužen, ako je pretrpio toliku štetu da je potrebno provesti postupak i utvrditi da li su se odluke prilikom zaduživanja donosile sukladno zakonu ili zakon nije poštivan, da li je znači na taj način šteta nastupila krivnjom nekoga. Ukoliko je to tako, ja sam uvjeren da će sud utvrditi istinu i izreći pravednu presudu.
Gospodin zastupnik Milivoj Škvorc.
Zahvaljujem gospodinu ministru na odgovoru i koristim priliku s obzirom da zbilja jednu alarmantnu situaciju, da ne velim pošasti koja se dogodila u ovih par godina vladanja bivše garniture, da sada tim ljudima, gradonačelniku Kopljaru koji se izrazito trudi, ali je ovog trenutka u jednoj ja bih rekao skoro bezizlaznoj situaciji. Pa molim, koliko je to god moguće, da zajedničkim angažmanom i potpredsjednika, ministra financija i svih nas koliko je to moguće, da spasimo kako bi Zlatarčani mogli raditi, funkcionirati onako kako bi oni trebali jer nemojmo zaboraviti i protekli period u 50 godina su doživjeli određena poniženja i šikaniranja kad je i uprava iz Zlatara otišla. Mislim da svi skupa na neki način smo zaduženi da pomognemo. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Marin Jurjević.
Hvala, potpredsjedniče. Pitanje je za premijerku. Gospođo Kosor, situacija u našim škverovima je više nego alarmantna. Prijete štrajkovi, prijeti izlijevanje nezadovoljstva škverskih radnika ulicama. Jutros je bio jedan mirni prosvjed u Splitu radnika Brodosplita pred županijom. Vi ste na čelu Vlade za koju bih rekao da ne nudi nikakav izlaz u ovoj situaciji za hrvatsku brodogradnju i posebno za radnike naših škverova, iako ste nedavno izjavili citiram, kako nećete napustiti radnike naših škverova. Pa vas zato pitam zašto ste ih napustili, zašto su naša brodogradilišta dovedena u situaciju da nemaju poslova? To se posebno odnosi i na splitski škver.
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala, gospodine potpredsjedniče. Gospodine zastupniče, stojim apsolutno iza onoga što sam rekla. Ova Vlada neće napustiti škverane, ova Vlada će učiniti sve da škverani rade, da imaju budućnost i da mogu hraniti svoju djecu. Škverane su napustili svi oni koji im ne govore istinu. Škverane su napustili i svi oni koji svojim prije svega političkim manipulacijama nastoje otjerati potencijalne kupce koji nastoje otjerati one koji imaju dobre programe i koji nastoje iz čisto političkih razloga zapravo dotjerati škverane na koljena. Gospodine zastupniče kao zastupnik koji dolazite iz Splita morate ljudima reći istinu, a ta istina glasi. U Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju koji ste potpisali vi, ne vi osobno nego vaša Vlada 2001. jasno piše što se tiče brodogradilišta da još samo 4 godine se može nastaviti sa onime što se zovu potpore, a onda naravno mora početi proces koji smo započeli. Prema tome, i u vrijeme dok ste vodili državu mogli ste učiniti nešto da se taj proces pokrene. Ali nemojmo se vraćati u prošlost. Ono što je sada činjenica i splitski škver o kojem govorite ima, dakle mi smo raspisali natječaj, imamo ponuditelja. Na tragu ponude mi smo uputili Agenciji za zaštitu tržišnoga natjecanja na očitovanje. Rade se dopune, a to je dobar ponuditelj. I ja sam imala neki dan jedan jako dobar razgovor sa predstavnicima svih sindikata iz splitskoga škvera mi smo vrlo jasno i vrlo otvoreno govorili o činjenicama, a činjenica sljedeća jest plan restrukturiranja treba što je moguće prije završiti. Kad plan restrukturiranja bude gotov onda se može naručiti, dakle može se dalje naručivati. Sljedeća istina i činjenica koju morate znati koja je tamo na tom sastanku izrečena od predsjednika uprave. Dakle, osigurane su plaće i posao do kraja ove godine, odnosno do Božića. Ali ako budete tjerali ponuditelja, ako se sindikate bude obmanjivalo, da ako pritisnu na Vladu onda će Vlada naravno dati neki novac. Onda im ne govorite istinu. Istina je sljedeća. Vlada ne može. Mi smo u toj fazi i pregovora, ali da i nismo. Vlada ne može. Jedino rješenje jest završiti taj posao. Imati dobar, prihvatljiv plan restrukturiranja koji će biti prihvatljiv i Agenciji za tržišno natjecanje i Europskoj komisiji i nastaviti raditi. Ja sam primila škverane, ja ću ih primiti. Ja ću otići u brodogradilište kao što sam bila tamo. Što se tiče Splita bila sam i u drugima i rekla sam borit ćemo se za vašu budućnost. Ali ona nije u tome da se vraćamo na staro i nije u tome da živimo u iluzijama, a pogotovo da živimo u lažima. Prema tome, ja vas gospodine zastupniče kao zastupnika koji dolazi iz Splita pozivam, pomognite, dajte da se nađemo sa tim ponuditeljem, uputite se u to što on nudi. Ali se uputite i u to što je sljedeća mogućnost. I nemojte ja vas molim, ja vjerujem da vi to ne činite. Nemojte ih gurati u nešto odakle neće biti povratka. Tako i sa drugima. Evo i za Treći maj imamo dobru ponudu. Isto tako za Brodo Trogir. Prema tome, učinimo sve zajedno da se taj projekt realizira, da ljudi imaju perspektivu i da nastave raditi. Sve ovo što se vrti na političkoj sceni. Nije dobro. Ja poručujem škveranima, dakle radnicima u Splitu, brodogradilištu Split da se zaista okupimo oko zajedničkoga posla i uprava kao što sam najavljivala i sindikati i Vlada da završimo taj posao i da osiguramo ljudima da rade i da žive zaista od svoga rada, da vide perspektivu i da naravno mogu ne samo hraniti svoje obitelji, nego i planirati budućnost. Vi dobro znate da je to jedini, jedan jedini put kojim moramo ići. Svakako da nije nevažno da mi ako hoćemo završiti pregovore mi moramo zatvoriti poglavlje 8. Moramo zatvoriti poglavlje 8. Ulica ga neće zatvoriti. Dezinformiranje radnika koji će onda na cesti tražiti svoja prava neće zatvoriti poglavlje 8. i vi to dobro znate. Prema tome, ako se ljudima govori neistina u konačnici može doći u pitanje i završetak pregovora, a sigurna sam da vi to gospodine zastupniče ne želite.
Hvala. Gospodin zastupnik Marin Jurjević.
Gospođo Kosor, ja jesam s mora ali veslo nisam sisao. Ovo što vi sada radite u Dalmaciji se zove pila naopako. Matušiću smiri se! Pokušaj. Gospođo premijerko, to što vaša Vlada radi je puzajuća likvidacija hrvatske brodogradnje. Ukoliko ste vi prihvatili od Europske komisije ili bilo koga iz Europe onu prvu točku da se zabranjuje ugovaranje novih brodova, novogradnji našim škverovima onda ste im potpisali smrtnu osudu, presudu. Vi ste im onda presudili. Dvije su privatizacije propale. Ide treća. Ako se ne mogu brodovi proizvoditi logika govori proizvodit će se nešto drugo. A što se onda dešava. Onda zaista više nemamo škverova. Onda zaista više nemamo industrije u Dalmaciji i pratećih industrija koje su vezane za škverove. Zato ja to nazivam jednim udarničkim radom na likvidiranju škverova i ne tjeram ja nikoga na ulicu gospođo premijerko. To radite vi i vaša Vlada.
Gospodin zastupnik Željko Jovanović.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Evo za razliku od dijela kolegice i kolega iz HDZ-a koji su postavljali pitanja kao da su na sjednici Gradskog vijeća grada Rijeke, pa ih ja pozivam da sutra budu moji gosti na redovnoj sjednici i tamo direktno dobiju odgovore na ova pitanja koja ih muče. Ja ću pitanje postaviti predsjednici Vlade. Gospođo Kosor, na početku naravno želim naglasiti da snažno podupirem rad uskočke vertikale koji se mora očitovati o donošenju što većeg broja pravomoćnih, osuđujućih ili neosuđujućih presuda za sve osumnjičenike bez obzira o kojoj se stranci radilo. Ključan dio te uskočke vertikale je naravno USKOK. USKOK optužuje Polančeca da je kao potpredsjednik Vlade vodio kriminalnu organizaciju. U to vrijeme potpredsjednik Vlade nije bio naravno sam bili ste to i vi. Uoči svjedočenja pred Istražnim povjerenstvom u INA-i održali ste s Polančecom tajni sastanak. Najprije je vaša glasnogovornica Martina Banić to pokušala sakriti pred javnošću. Ali kad je laž postala besmislena vi ste ipak priznali da je do tog sastanka došlo. Gospođo Kosor, mi u jednoj normalnoj i uređenoj demokratskoj državi predsjednici Vlade ne sastaju se sa osobama koje se optužuju da su vođe kriminalnih organizacija. A ako se kradom i sastanu sa optuženicima za kriminal i to javnost otkrije oni bez puno razmišljanja podnesu ostavku. Hoćete li vi gospođo Kosor podnijeti ostavku?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Ne, gospodine Jovanoviću neću podnijeti ostavku, znam da biste vi to željeli zbog toga što mislite da bi onda se zaustavile sve istrage da bi nestalo političke volje za istragu u svim smjerovima, prema svima koji su se ogriješili o Hrvatske zakone, prema svima koji su krali. Ne gospodine Jovanoviću, neću dati ostavku, nastavit ću još jače, još žešće i prema Držicama, i prema Daimleru i prema svemu što naravno, tijela koja su za to zadužena naiđu. Ali vas podsjećam i upozoravam niste vi ni USKOK, niste vi ni Uskočka vertikala, niste vi ni Državno odvjetništvo. Usput budi rečeno, Državno odvjetništvo, ovo Državno odvjetništvo koje radi uporno na suzbijanju korupcije, protiv toga protiv glavnog Državnog odvjetništva ste vi digli ruku, niste bili za njega, mene danas pozivate na ostavku, želite da se sve zaustavi jer se bojite da bi moglo doći do nekih vaših vrata, ali to se neće dogoditi. Zato što je Vlada odlučna, zato što je u programu ove Vlade borba protiv korupcije do posljednjega daha. Kada me pitate za sastanak sa gospodinom Polančecom, on je kao što znate u nekim slučajevima bio optužen, u nekima je bio osumnjičen, ja sada vas pitam, vi ste se tamo sastali sa gospodinom Vinkovićem vašim zastupnikom koji je optužen za to da je potkradao državni proračun. Pitam vas što ćete vi sada napraviti gospodine Jovanoviću? Isto sa pravnog stajališta vi ste u koaliciji u Osječko-baranjskoj županiji i vi ste bili u koaliciji u vrijeme kada je vašem partneru tamo bilo presuđeno u prvom stupnju za ratni zločin, vi ste nastavili i kontakte i sve ostalo, što je onda s tim, odgovorite mi na pitanje o kakvim se tamo tajnim sastancima radilo. Ja sam se sa gospodinom Polančecom sastala kao što sam već rekla, i prije i poslije sam o tome obavijestila Državno odvjetništvo, nije bio tajan sastanak, apsolutno mislim da u tom slučaju apsolutno insinuirate i pokušavate vodu navesti na neki drugi mlin. Ne gospodine Jovanoviću, neću posustati nećete me uplašiti, ničega se ne bojim i ovaj posao ću dovesti do kraja bez obzira o kome se radilo, bez obzira što vi meni šaljete poruke da sam ja izgubljena, to je vaša kvalifikacija moga rada. Premijerka je potpuno izgubljena u svojim broševima, torbama i pokušajima da bude miss sindikata. Gospodine JOvanoviću ne, ja sam predsjednica Vlade Republike Hrvatske koja će potpisati pristupni ugovor za ulazak Republike Hrvatske u Europsku uniju, ja sam predsjednica Vlade koja će se boriti za gospodarski oporavak i protiv svakog oblika korupcije i kriminala, pa radilo se to i onom kriminalu koji dolazi do vrata SDP-a ili bilo koje druge stranke, budite uvjereni u to. Hvala lijepo.
Ja sam vam najveći saveznik u toj borbi protiv kriminala i korupcije bez obzira o kojoj stranci se radilo, koliko je vama stalo do Hrvatske javnosti govori i ovo što ste sada rekli. DA, to nije bio tajni sastanak, govori činjenica da su o sastanku obaviješteni svi koji su trebali biti obaviješteni, gdje je u toj priči gospođo Kosor javnost, pitanje na koje još u vijek nemamo odgovor. To vam obično pokazuje koliko vi uvažavate građane Hrvatske. Polančec je svojim iskazom razotkrio kako se odlučivalo u HDZ-u i u vašoj Vladi. Svi ste sve znali i svi ste po Ustavu jednako odgovorni. Ta Polančecova istina zbog koje ste ga izbrisali iz stranke potvrđuje da je vrh HDZ-a naglašavam u smislu političke odgovornosti kriminalna organizacija. IZ društvenih moralnih...
Što je da je vrh HDZ-a kriminalna organizacija? Dosta. Oduzimam vam riječ gospodine Jovanoviću, ovo je uvreda, kleveta, klevetnička objeda, izustiti za ovom govornicom da je Hrvatska demokratska zajednica zločinačka organizacija, kriminalna organizacija, to je uvreda, to je kleveta, najmanje što vam mogu izreći je opomena. Jer vi ste uvrijedili 220 tisuća članova Hrvatske demokratske zajednice, vi ste uvrijedili cijelu Hrvatsku javnost, nazivati Hrvatsku demokratsku zajednicu kriminalnom organizacijom. Vrh HDZ-a je li? Žalosno i tužno gospodine Jovanoviću i one insinuacije koje ste iznijeli da bi vrh HDZ-a trebao sjediti u zatvoru, pročitali smo vas već odavno smo vas pročitali. Dobro se razumijemo. Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić.
Hvala gospodine predsjedniče, nadam se da će se prestati napadati s one strane samo nas a ne čistiti redove u svom dvorištu. Ali postavit ću malo drugačije pitanje našoj predsjednici Vlade. Pitanje koje je drugačije, ali ne manje važno nego zabrinjavajuće za budućnost Hrvatske. Ova školska godina počela je 6. rujna u znaku 1200 učenika manje upisanih u 1. razred, 40 razreda. Učenici upisani ove godine u 1. razred rodili su se 2003. godine, jesmo li se mi svi upitali zašto, što se to dogodilo 2003. godine kada je socijal-demokratska Vlada koja često ističe upravo ovu visoku socijalnu notu bila na vlasti i što je to učinila da je sve manji broj djece se rodio 2003. Zašto baš te godine koji upisuju prvi razred. Pitam to vas gospođo predsjednice jer ste bili zastupnica u Hrvatskom saboru, i resorna ministrica poslije 2003. i nadam se i vjerujem da znate taj odgovor i neću se čuditi kao kolegica Antičević zašto pitam to vas i zašto vi to znate što se događalo prije u onoj vlasti. Evo pa vas molim da mi odgovorite koje su to mjere i što učinile upravo da imamo sve manje i manje djece, odnosno što se to učinilo hrvatskim roditeljima, hrvatskoj obitelji da jednostavno nije bio natalitet takav kakav je npr. 2005. godine kada je 2 tisuće djece više rođeno u odnosu na 2003. godinu.
Predsjednica Vlade, gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče. Gospođo zastupnice, pa nije baš jednostavno odgovarati na ovo pitanje u ovom trenutku zaista kad se atmosfera u nekim trenutcima vraća u vremenima puno prije 20 godina, koja je sasvim sigurno u jednom demokratskom društvu i demokratskoj državi nećemo dozvoliti. Mi smo demokratsko društvo, društvo države u kojoj postoji trodioba vlasti i mi se moramo snažno zajedno oduprijeti svim pokušajima da se sudi prije suda, svim pokušajima diskriminacije, diskvalifikacije, a pogotovo stranke koja vodi ovu državu. I u tom smislu evo želim reći da ćemo mi poduzeti određene korake. Ali sad da odgovorim na vaše pitanje. Kao što smo poduzeli i u ovom slučaju gospođo zastupnice, i u slučaju naravno urušavanja onoga što nam je najvažnije i najvrednije a to je demografska slika Hrvatske, jer sve mjere koje ste spomenuli, koje je donosila tada, ja nemam nikakve namjere zaista se vraćati u tu prošlost, ali isto tako mislim da povijesne činjenice ne treba zaboravljati. Dakle činjenica jest da danas imamo, s obzirom na smanjen broj upisa u prve razrede, reflekse mjera koje su se donosile od 2000., odnosno od 2001., 2002., vezano za populacijsku politiku, i koji su iz godine u godinu rezultirali time da se sve manje djece rađalo. Zašto? Zato što su ljudi postali nesigurni, zato što se ni na šta više nije moglo računati, ja vas, već sam danas rekla odlukom Vlade tadašnji je 60 tisuća žena, majki, koje su imale pravo na trogodišnji dopust se u roku mjesec dana i nešto manje moralo vratiti na posao. Nitko ih nije pitao imaju li nekoga tko će čuvati, to su sve bile majke troje i više djece, smanjeni su rodiljni itd. To je sve bio dakle trenutak od 2004., koji smo mi smatrali da treba promijeniti dakle, uveli smo i sustav delimitiranih rodiljnih naknada, rodiljne naknade kao što sam već rekla danas i za nezaposlene majke, za domaćice, ali isto tako i promijenili sustav doplatka za djecu, dakle uveli pronatalitetni dodatak za svako treće i četvrto dijete, uz redoviti doplatak i taj dodatak, uveli i niz drugih mjera za koje sada nemam vremena za elaboraciju, povećali za 60 tisuća broj djece koja su počela dobivati doplatak. Ali ono što je najvažnije što smo činili i što sad pokazuje rezultate, znači 5 tisuća djece više rođeno prošle godine nego 2003., pokazuje da smo osigurali sustav i pokazali smo da je taj sustav stabilan. Ja ću spomenuti činjenicu koja mislim da je jako važna koju svi u hrvatskoj javnosti na žalost preskaču, a bilo bi suprotno da je drugačije. Dakle 4 milijarde kuna za doplatak i za rodiljne naknade u prošloj godini, kad smo imali tri rebalansa, kad smo smanjili proračun za 7 i pol milijardi i u ovoj godini kad smo zaista u teškim prilikama 4 milijarde prošle godine i 4 milijarde ove godine za doplatak i rodiljne naknade nismo dirnuli ni lipe. Dapače ove godine zbog toga što hvala Bogu evo rezultati za 2010. pokazuju da se rađa još više djece. Mi smo u rebalansu sada nedavno osigurali dodatnih 100 milijuna kuna za rodiljne naknade. Vladajuća koalicija je za to glasala, oporba za to nije glasala, i to isto treba reći i ne treba se bojati istine. Dakle nisu glasali oni koji zaista smatraju da je populacijska politika, što bi rekli zagorci, gospodin potpredsjednik Jarnjak niš koristi, ali mi mislimo da je to važno, mi mislimo da je to prvorazredno nacionalno strateško pitanje, gospodarsko pitanje i da danas ulažemo zaista u budućnost Hrvatske, za 20 godina to će biti ljudi koji će raditi i koji će voditi ovu zemlju. Prema tome gospođo zastupnice svakako da rezultate spektakularne kod donošenja bilo koje mjere, pogotovo populacijskoj politici ne može se očekivati za godinu dvije, ali ako građani i građanke Republike Hrvatske budu sigurni da svaka Vlada dosljedno poštuje te mjere provodi ih, a ne kod promjene vlasti sreže i dovede ljude na koljena, onda ćemo zaista imati rezultate, to govore uostalom najvažniji, najcjenjeniji demografi Republike Hrvatske, ali isto tako Ujedinjenih naroda. Hvala.
Gospođa zastupnica Ivanka Roksandić. Izvolite.
Hvala gospođo predsjednice. Pa evo upravo što ste vi rekli, stabilnost sustava je vrlo bitna. Moram se prisjetiti događaja kada je majka s četvero djece došla nakon ovog ukidanja produženog porodiljnog dopusta, k meni u županiju, bila sam pročelnica, i pitala me što ću ja sada, moram ići raditi. Evo tako je radila SDP-ova vlast, nije ih bilo briga kud će roditelji s djecom, a nije ih ni danas briga, ja to moram reći. Žao mi je što je otišao kolega Jelušić potaknuo me, nema ni kolege Šprema, pa evo u gradu Zagrebu ne brinu danas o povećanju nataliteta. Sve veći broj je neupisane djece u dječje vrtiće, roditelji moraju mirnim prosvjedom ukazivati na to da treba otvarati dječje vrtiće, a to im je upravo bio posao. Žao mi je što nema kolege, jer su oni direktno odgovorni za to.
Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Svoje pitanje upućujem predsjednici Vlade i počinjem ga jednim citatom nas četvorica poduzetnika skupili smo svaki po 150 tisuća kuna. To nije bio mito za šefove HEP-a, nego smo tih 600 tisuća kuna dali za stranku, za HDZ, izjavio je predsjednik nadzornog odbora zagrebačke tvrtke … [[Ne razumije se.]] Ljubo Bušić. Izjavu je pred USKOK-om taj Bušić dao u nazočnosti svoga odvjetnika. Taj novac uplaćen je HDZ-u tijekom 2007. i 2008. godine kako bi tvrtka … [[Ne razumije se.]] dobila namješten posao na radovima u termoelektrani Sisak. Gospođo Kosor, predsjednica ste stranke i vi to morate znati. Pitam vas koliko ste novaca ukupno skupili na ovakav način i kada ga mislite vratiti u državni proračun?
Predsjednica Vlade gospođa Jadranka Kosor. Izvolite.
Gospodine potpredsjedniče, molim vas zastupniče Staziću nisam znala da ste vi istražitelj USKOK-a. jer samo bi istražitelj USKOK-a morao znati za ovu vrstu iskaza, pa nisam znala. Danas ću se baš raspitati jel istražujete u slobodno vrijeme USKOK-u, dakle nisam znala to, ali nisam znala niti to da bilo kakav podatak u vrijeme dok istraga traje i dok se radi o potpuno zaštićenom postupku ima na uvid nitko drugi nego zastupnik Nenad Stazić. Dakle, kada to utvrdimo onda ćemo moći razgovarati. Gospodine Staziću nije dobro da citirate ono što ... po novinama ili što negdje čujete. To naravno nije dobro i nije dobro prije svega zbog toga što na taj način želite suzbiti borbu protiv korupcije. Vi želite da na taj način vi a prepričavamo različite priče ali da se sustavno ne borimo protiv korupcije, a to znači da to rade ona tijela i one institucije koje su za to zadužene, a vi niste za to zaduženi. Parlament naravno ima veliku ulogu u tome jer donosi zakone koje smo mi predlagali gospodine zastupniče i vezano za uskočku vertikalu i vezano za izmjene Kaznenoga zakona i Zakona o kaznenom postupku, to je predlagala Vlada HDZ-a. Prema tome, kada budemo imali rezultate i napokon naravno ako netko na temelju toga bude optužen i naravno ako netko na temelju toga bude presuđen gospodine Staziću onda ćemo moći dalje razgovarati. A način na koji želite diskvalificirati stranku koju ja vodim je naravno već viđen. Vi želite da se sudi, ne ovdje, želite da se sudi HDZ-u i to od kako vas ima na Iblerovom trgu, a to se neće dogoditi. Ali ja vas zato pozivam gospodine zastupniče prije ovih pitanja, dakle ovo su insinuacije o čemu vi govorite, jer ste to negdje pročitali, ali činjenica o kojoj je govorio ministar obrane je činjenica da ste se vozili brodom Hrvatske ratne mornarice na kupanje i da zato niste imali pravo. Recite na koji ćete način nadoknaditi tu vožnju, obrazložiti javnosti kako je to moguće u uređenoj državi jer mi možemo očekivati da jednog dana kada biste došli na vlast da bi ste na kavu išli na Petru Krešimiru IV u Split a to ne bi bilo prilično. Hvala lijepa.
Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Rečenica koju sam citirao je javno objavljena. Nije ju demantirao ni USKOK, ni taj Ljubo Bušić, ni njegov odvjetnik, čak ju nije demantirao nitko iz HDZ-a. Parlament nadzire Vladu i dužnost je parlamenta voditi računa o svemu što sazna, pa tako i ovom saznanju da su ljudi uplatili 600 tisuća kuna u blagajnu HDZ-a. Što se tiče posjeta Vangi, zahtjev da se obiđe Vanga upućen je Predsjedniku Republike Hrvatske koji je to odobrio. Na Vangu ne možete doći tako da iznajmite privatni čamac u Fažani pa da se dovezete na Vangu, niti na Vangu možete doplivati, može vas dovesti jedino Hrvatska vojska i to jedino tada ako vam Predsjednik Republike Hrvatske odobri posjet i razgledavanje Vange. Ova vaša briga za proračunska sredstva je dirljiva, prema tome, moje pitanje kada ovih 600 tisuća kuna mislite vratiti u državni proračun je sasvim opravdano.
Gospodin zastupnik Boris Klemenić. Izvolite.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Sabora, gospođo predsjednice Vlade, uvaženi ministri. Svoje pitanje postavljam potpredsjedniku Vlade i ministru regionalnog razvoja. Prije 10-ak dana mogli smo čitati u novinama da Osnovna škola u Općini Klinča Selo nikada neće biti izgrađena bez obzira što postoji pravovaljana građevinska dozvola. Ja iskreno u taj novinski tekst ne vjerujem, što mi potvrđuje i sadašnji portal koji sam prije nekoliko minuta pročitao a radi se o izjavi ministra Vukelića kada je odgovarao na jedno pitanje o načinu prijevoza upravo ovom brodicom, pa je rekao da je bilo neozbiljno prema Predsjedniku Josipoviću i neodgovorno. Već sada možete čitati na portalima da je gospodin Vukelić izjavio da je neozbiljni Josipović odobrio vožnju SDP-ovaca. Prema tome, ne možemo u sve vjerovati. No međutim, postavljam pitanje potpredsjedniku Vlade i ministru u Vladi Republike Hrvatske zadužen za regionalni razvoj. U kom roku osnovnoškolci Osnovne škole Klinča Selo i njihovi roditelj mogu očekivati ili natječaj pa na koncu i izgradnju osnovne škole u Općini Klinča Selo? Hvala lijepo.
Hvala lijepo. Gospodine potpredsjedniče Sabora, uvaženi zastupniče. Pa nažalost, mnogo puta se pokušava da li u medijima da li u javnosti govoriti neistinu i dovoditi ljude ja bih rekao u zabludu, pa tako je bilo i puno riječi ako se sjećate i o školi u Sv. Nedjelji da neće biti izgrađena, a evo prije nekih tjedan dana predsjednica Vlade je tamo, započelo se sa radovima u školi u Rakitju. Prema tome, mislim da smo i na taj način mnoge demantirali. I u ovom slučaju uvaženi zastupniče možete biti sigurni radovi će vrlo brzo početi, tj. prvo ćemo morati raspisati natječaj. Zašto natječaj nije do sada bio raspisan? Razlog je jednostavan, jer je kompletna dokumentacija morala ići na recenziju i trebali smo dobiti pozitivnu recenziju u tom dijelu. Uvjeravam vas da u najkraćem roku u roku od tjedan dana najduže će natječaj biti raspisan, a sukladno tome kada se izaberu i rukovoditelji i oni koji će izvoditi bit će započeti radovi na toj Osnovnoj školi u Klinča Selu. Hvala lijepo.
Gospodin zastupnik Boris Klemenić.
Hvala lijepa. Uvaženi gospodine ministra mislim da je ovo najbolja vijest za sve one koji pohađaju osnovnu školu i za njihove roditelje, te vam se unaprijed zahvaljujem. Hvala lijepo.
I gospodin zastupnik Ante Kulušić, izvolite.
Gospodine potpredsjedniče. Gospođo predsjednice Vlade. Ždrijeb mi nije bio sklon pa me dopalo zadnjega, ali moje pitanje neće biti niti o Daimleru niti o tržnicama niti o Riječkoj banci ni o Viktoru Lencu ni o vlakovima nagibnim, ima toga još, nego o vojarnama. I pitanje ću postaviti potpredsjedniku Vlade, Ivanu Šukeru. Gospodine potpredsjedniče, javnosti je poznata namjera Vlade Republike Hrvatske da neperspektivnu vojnu imovinu oživi civilnim i ekonomskim aktiviranim inicijativama. Riječ je uglavnom o nekretninama koje su ostale u vlasništvu države te nisu ništa manje atraktivne ako su urede i dobiju konkretnu novu funkciju koja će ih konačno izdvojiti iz kategorije mrtvog kapitala. Također je poznato da država prenosi u vlasništvo grada vojarne koje su prostornim planovima predviđene za gospodarske zone i društvene djelatnosti. Primjerice, u gradu Šibeniku trenutno se potražuje veliki broj vojarni gdje sve nisu prostorno planskom dokumentacijom uređena za onu namjenu koju bi oni htjeli napraviti. Molim vas gospodine potpredsjedniče, da li mi možete reći što će Vlada RH učiniti u takvim slučajevima?
Potpredsjednik, ministar Ivan Šuker.
Hvala lijepa. Pa nakon ovakvih rasprava vrlo teško je govoriti o jednoj ovakvoj životnoj temi no dežurni … [[Govornik se ne razumije.]] su se očigledno vratili u nekakva vremena za koja smo mislili da smo prošli. Svi koji imaju namjeru biti suci, istražitelji, mogli su završiti te fakultete i javit se na natječaj i radit danas u USKOK-u itd., a neki nažalost nisu uspjeli niti doći do diplome jel nam danas ovdje drže lekciju. Isto tako kao što nam neki drže lekciju kad je Vlada konačno ove nekretnine koje danas zjape prazne, a nekretnine koje zjape prazne, koje nemaju gospodarsku uporabu su ustvari najskuplje, a istovremeno i najjeftinije nekretnine. Dakle, dok Vlada nije napravila sustavan program onda su nas napadali zašto ne radimo. Sad kad je Vlada napravila sustavni program kao jedan od prvih koraka ka gospodarskom oporavku, danas nas potiču da ćemo nešto jeftino kupiti. To valjda iz vlastitog iskustva jer u prethodnim godinama su poprilično toga jeftino kupili što danas propada. Dakle cilj ove Vlade je vrlo kvalitetne nekretnine, uz naravno suglasnost sa Ministarstvom obrane koje te nekretnine proglasi vojno neperspektivnima, osposobiti ih da se one pretvore u nekakvu ili gospodarsku zonu. Većina tih nekretnina na našoj jadranskoj obali može biti vrlo, vrlo interesantna turistička destinacija. I ako budemo na takav način radili onda možemo govoriti o tome da stvaramo preduvjete za otvaranje novih radnih mjesta, a onda jedinice lokalne samouprave trebaju napraviti korak da one dadžbine koje se plaćaju prema jedinicama lokalne samouprave smanje na minimum jer zapošljavanjem ljudi sutra kroz komunalnu naknadu itd. dobit će biti višestruko veća od ove jednokratne dobiti. Dakle namjera Vlade je da ide u tome smjeru, međutim taj korak može biti uspješan i može biti efikasan jedino ako ga podrže i prihvate jedinice lokalne samouprave. I mislim da Vlada prije svega, i to je vrlo bitno istaći, vodi politiku ne tko je na čelu kojega grada, koja politička opcija nego tko ima kvalitetan program. Jer nemojmo zaboraviti da u Rijeci je jedna od vojarni koja je bila možda i na najboljem položaju, data za novi riječki kampus i to apsolutno pobija sve ono što naši politički protivnici govore. Jer da se držimo onako kako se oni ponašaju vjerojatno taj projekt nikad ne bi bio gotov, ali zahvaljujući ovoj Vladi i riječki studenti, a i niz drugih gospodarstvenika u Hrvatskoj će dobiti kvalitetne nekretnine za gospodarske aktivnosti.
Gospodin Ante Kulušić, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine potpredsjedniče. Drago mi je što hrvatska Vlada želi te vojarne stavit u službu gospodarstva jer na taj način se podiže gospodarski oporavak. Dok Vlada vodi računa o imovini vojske dotle se drugi vozaju na imovini vojske. Hvala lijepo.
Hvala lijepa. Nema više pitanja, završili smo. Sukladno odredbi članka 189. Poslovnika obavještavam vas da Vlada nije dostavila u proporcionalnom roku odgovor na zastupničko pitanje zastupnice Mirele Holy te sukladno navedenoj poslovničkoj odredbi molim Vladu da odgovor dostavi u roku od 8 dana. Dame i gospodo zastupnice i zastupnici, aktualno prijepodne je završeno, a nastavak sjednice je u 15,45 sati i idemo na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, sa konačnim prijedlogom zakona. Dakle u 15,45, za sat vremena.
Dame i gospodo zastupnice i zastupnici, nastavljamo sa radom i prelazimo na najavljenu prvu točku dnevnog reda 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju, prvo čitanje, P.Z. br. 596. Predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Prijedlog akta primili ste poštom. Kod donošenja ovog zakona primjenjuju se odredbe Poslovnika koje se odnose na prvo čitanje zakona. Raspravu su proveli: Odbor za zakonodavstvo, Odbor za rad i socijalno partnerstvo. Izvješća ste primili na sjednici. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog zakona? Da. Ministar gospodarstva, gospodin Đuro Popijač. Izvolite.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Uvažene gospođe zastupnice, gospodo zastupnici. Dozvolite mi u nekoliko riječi samo par uvodnih napomena jer evo tokom proteklih tjedana, mjeseci dovoljno je već toga izrečeno vezano za ovaj zakon ali dozvolite mi ipak nekoliko konkretnih činjenica. Dakle, Programom gospodarskog oporavka u području desetom sustav socijalne sigurnosti predviđena je kratkoročna mjera. Dakle, postupno usklađivanje dobi za odlazak u prijevremenu mirovinu, te izmjene pravila za odlazak u prijevremenu mirovinu s financijskim penaliziranjem prijevremenog umirovljenja. Također, prema odluci i rješenju Ustavnog suda od 18. travnja 2007. godine odredbe članka 30., 31., 66. i 78. stavka drugog Zakona o mirovinskom osiguranju koji imaju različite uvjete dobi za muškarce i žene prestaju važiti 31. prosinca 2018. godine. Dakle, sadašnje stanje mirovinskog sustava u pogledu broja osiguranika, broja korisnika mirovina, njihove dobi, odnosno dobi kada započinju koristiti mirovinu, te prava iz mirovinskog osiguranja je takvo da je mirovinski sustav teško održiv osobito na dulji rok. Nekoliko pokazatelja. Odnos broja osiguranika i broja umirovljenika je svega 1,29:1. Sa 40 godina staža ima svega 11,65% umirovljenika. Od toga u prijevremenoj mirovini sa 40 godina staža je svega 5526 što je svega 6% od svih prijevremenih mirovina ili 0,46 od svih umirovljenika. 5876 žena ima navršeni staž od 35 godina i više. 6,3% od svih u prijevremenim mirovinama. Sa stažom od 35 do 39 godina ima 23,81. Dakle, tek 35% umirovljenika ima više od 35 godina staža. Prosječne godine staža svih umirovljenika su 32 godine, 3 mjeseca i 28 dana. Muškarci 34 godine, žene 30 godina. U starosnoj mirovini je samo 51,42% umirovljenika, u prijevremenoj mirovini je 93574 umirovljenika. Možda ovih dana i koji više ili 7,88% svih umirovljenika odnosno 15,33 u odnosu na broj umirovljenika u starosnoj mirovini. Kao što je i vama svima poznato u ovoj godini će planirani rashodi za mirovinski sustav premašiti 35 milijardi kuna. Što se mijenja? Kao prvo valja naglasiti da se ne radi naravno o mirovinskoj reformi, nego samo o izmjeni nekoliko članaka Zakona o mirovinskom osiguranju. Mirovinska reforma je bila provedena 1. siječnja 1999. godine kada se mirovinski sustav stvarno reformirao. Uveden je i drugi i treći stup mirovinskog osiguranja, naravno sa implementacijom tri godine kasnije. Ukinuta je mogućnost odlaska u mirovinu samo na temelju 40 i 35 godina staža. Dakle, da ponovim. Tom mirovinskom reformom je ukinuta mogućnost odlaska u mirovinu samo na temelju staža, dakle 40 za muškarce i 35 godina za žene. Produžene su godine života kao uvjet za mirovinu osiguranicima za 5 godina. Dakle, tada je počelo pomicanje godina života za uvjet, uvjet za punu mirovinu od 60 do 65 godine. Prema tome, ovdje se ne radi o mirovinskoj reformi nego o tri promjene zakona. Dakle, kratkoročna mjera kao što je to i navedeno programom gospodarskog oporavka i uz još nekoliko tehničkih izmjena od kojih je jedna i izjednačavanje dobi za muškarce i žene uvjetovano odlukom Ustavnog suda. Dakle, od onoga što je bitno imamo tri promjene. Izjednačava se dob muškaraca i žena za odlazak u mirovinu što je učinjeno temeljem obveze iz odluke Ustavnog suda Republike Hrvatske. Ustavni sud utvrdio je da iz ustavnih odredbi proizlazi zahtjev za poštivanje rodne jednakosti u uređivanju, odnosno ostvarivanju istovjetnih prava, pa odredbe iz Zakona o mirovinskom osiguranju koje određuju različitu dob za žene i muškarce odstupaju od najviših vrednota i temeljnih jamstava ustavnog poretka Republike Hrvatske. To je citat iz odluke Ustavnog suda. Dob će se izjednačiti kroz prijelazno razdoblje od deset godina, dakle do 1. siječnja 2020. godine po postojećem prijedlogu. Dakle, ponavljam ovo nije odluka da žene idu u punu starosnu mirovinu od sutra ili od dana početka primjene ovog zakona sa 65 godina, nego postupno povećavajući svake godine po šest mjeseci jer to prijelazno razdoblje traje za sada deset godina. Mora se ovdje napomenuti da najveći dio europskih zemalja ima upravo ovakvo rješenje. Dakle, jednaku dob za žene i muškarce i to upravo po 65 godina imaju evo abecednim redom Belgija, Cipar, Danska, Finska, Italija, Njemačka, Luxembourg, Monako, Nizozemska, Portugal, Španjolska, Švedska. Irska ima 66 godina. Island i Norveška po 67 godina. Drugo, mijenja se polazni faktor za prijevremenu mirovinu, tj. smanjuju se prijevremene mirovine na način kao što je to bilo do 1. siječnja 2008. godine. Mijenja se dakle od 0,15% po mjesecu umanjenje na 0,34% po mjesecu, odnosno 1,8 po godini od sadašnjih 1,8% po godini na novih 4,08% po godini odnosno do dosadašnjih 9% za 5 godina na 20,4% za 5 godina po novom prijedlogu. Napominjemo da se ne radi ni o kakvom penaliziranju, nego o nužnom usklađivanju, jer ako netko ide pet godina ranije u mirovinu, znači da će pet godina naravno statistički dulje primati mirovinu, a možda dao Bog i duže, zbog čega njegova mirovina nipošto ne može biti ista, kao da će raditi pet godina duže, a mirovinu primati pet godina kraće. Dakle, po sadašnjim propisima osoba koja ide pet godina ranije u mirovinu platiti će manje doprinosa, a dobiti će ukupno više novca tijekom cijelog razdoblja primanja mirovine. Obrnuto, ako ostane raditi još pet godina platiti će znatno više doprinosa, a dobit će ukupno manje novca od mirovine. Danas se mnogo govorilo o velikom priljevu. Taj priljev je osjetno porastao prijevremenog umirovljenja, naravno od početka primjene ovih demotivirajućih uvjeta za ostanak duže u radnom odnosu. Dakle prošle godine je bilo 18 tisuća 775 podnijetih zahtjeva, do danas je u 2010. godini odobreno otprilike po zadnjim podacima mirovinskog, Zavoda za mirovinsko osiguranje oko 12 i po tisuća. I znamo da broj korisnika prijevremenih mirovina ima stalan trend uvećanja. Pred 10 godina bilo ih je oko 25 tisuća, da bi 30.6.2010. godine bilo oko 94 tisuće. Naravno treba spomenuti još jednu promjenu. Istovremeno će se u jednakom postotku povećati mirovine za one osobe koje će ostati raditi dulje. Ovo nije izmišljotina Hrvatske, ovo se primjenjuje u mnogo zemalja Europske unije, tj. nakon uvjeta za starosnu mirovinu muškarci nakon 65. godine, a žene sukladno onim godinama koje su u prijelaznom razdoblju predviđa dakle za starosnu mirovinu. To znači 0,34% povećanja za svaki mjesec duljeg rada, ili 20,4% za pet godina. Ono što treba isto tako reći, s obzirom da se često spominje godine staža, mi već danas imamo ugrađen koeficijent u obračunu o visini mirovine godine staža, dakle već danas naravno u sustavu onaj tko prima, tko je radio duže dobiva veću mirovinu i to je u skalama čini mi se, ako se radi o pet godina dužem radu, da mirovina raste za više od 20-ak posto. To je otprilike evo sukus, naravno svima je to vama poznato, ali evo bilo je vjerojatno nužno još jednom i zbog javnosti, ali i onih koji možda nisu u detalje upućeni sa nekim činjenicama ovo reći. Želim reći isto tako da je Vlada Republike Hrvatske formirala međuresornu radnu skupinu koja će naravno raditi na sveobuhvatnom, sveobuhvatnoj analizi postojećeg sustava čitavog mirovinskog osiguranja, dakle ne samo po ovom zakonu, nego svima onima koji su na snazi, a koji određuju visine ili sve druge ili bilo koje druge čimbenike vezano za umirovljene … [[Ne razumije se.]] i sasvim jasnim i preciznim ciljem da donesemo rješenja pored ovih kratkoročnih kako bi za dugi niz godina imali stabilan, uravnotežen i održiv mirovinski sustav, i naravno koji će isto tako doprinijeti poboljšanju u odnosima na tržištu rada. Za to sad nema ni potrebe ni puno vremena da detaljno elaboriram, ako će biti potrebe naravno tu smo na raspolaganju ja i moj suradnici da dajemo dodatna pojašnjenja. Hvala lijepa.
Hvala. Imamo dva ispravka. Prvo gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, ispravljam dva netočna navoda. Prvo nije točno da puni staž, odnosno staž više od 40 godina ima samo 11,6% umirovljenika, potpuno su izuzeti oni umirovljenici koji su otišli u razmjernu mirovinu, a njih ima više od 120 tisuća, a jedan dio njih ima više od 40 godina staža, jer inače ne bi po zakonodavstvu drugih zemalja, dakle Njemačke, Italije, Francuske, mogli otići u mirovinu. Prema tome, siguran sam da ovo nije točan podatak. I drugo, ne možemo govoriti o stažu preko 40 godina, jer u prethodnom zakonodavstvu bio puni staž za žene 35 godina. Prema tome usuđujem se reći da više od jedna trećina umirovljenika ima puni staž osiguranja prema bivšim ili sadašnjim propisima. I drugo, bilo je pred 10 godina 6 tisuća prijevremenih umirovljenja, ali samo novih umirovljenika, prijevremenog umirovljenja je bilo i ranije do 1. siječnja 1999., međutim pod drugim okolnostima. Prijevremeno umirovljenje nije institut koji je nastao 1999., nego ga ranije imamo već u zakonodavstvu.
Hvala. Ispravak gospodin zastupnik Dragutin Lesar.
Moram gospodine ministre ispraviti vaš navod da postojeći model, sustav putem koeficijenta, onima koji dulje rade omogućava veću mirovinu. To nije točno i to ću vam dokazati iz dvije činjenice. 2009. nakon završetka prijelaznog razdoblja čuvene reforme iz '99., svi koji su odlazili sa pet godina više staža u mirovinu, u prosjeku su primali 360 kuna manju početnu mirovinu, i da bi ispravili nepravdu te prevarantske mirovinske reforme iz '99. ovaj Sabor je morao donijeti posebni Zakon o dodatku na mirovinu novim umirovljenicima da bi ispravili lažnu formulu koeficijenta i obmanu koja je tad uvedena u zakon 1999. Dakle niste u pravu. Koeficijent kažnjava one koji dulje rade.
Hvala. Žele li izvjestitelji radnih tijela, u međuvremenu i Odbor za ravnopravnost spolova poslao svoje izvješće. Da li žele predstavnici radnih tijela uzeti? Da. Gospođa Gordana Sobol, predsjednica Odbora za ravnopravnost spolova. Izvolite.
Poštovani gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Odbor za ravnopravnost spolova je na svojoj 38. sjednici održanoj danas, raspravljao o Prijedlogu Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. Istina jutros pod, kao konačni prijedlog, ali je prihvaćeno da danas ide, dakle da idu u dva čitanja. U uvodnom izlaganju predstavnik predlagatelja je ukratko izložio najvažnije razloge prijedloga izmjena postojećeg zakona. Naime odlukom Ustavnog suda pojedine odredbe navedenog zakona proglašene su neustavnima. Radi se o nejednakim uvjetima za ostvarivanje prava na starosnu, prijevremenu mirovinu, te obiteljsku mirovinu za muškarce i žene. Dobna granica za stjecanje prava na prijevremenu starosnu mirovinu i starosnu mirovinu bi se za žene postupno povećavala i oni bi se, uvjeti bi se izjednačili u 2020. godini. Prema predlagatelju važniji razlozi prijedloga izmjena su i neodrživost sadašnjeg mirovinskog sustava sa nepovoljnim omjerom osiguranika i umirovljenika te provedba programa gospodarskog oporavka. Prijedlogom zakona destimuliralo bi se osiguranike na odlazak u prijevremenu mirovinu a također bi se stimuliralo osiguranike na što dulji rad istim ... za svaki mjesec duljeg ostanka u osiguranju. U raspravi koja je uslijedila članice Odbora izrazile su nezadovoljstvo što se pri utvrđivanju uvjeta za ostvarivanje prava ne uzima dovoljno u obzir radni staž osiguranika već su presudne godine života. Nadalje ukazano je da poslodavci prvenstveno otpuštaju starije radnike pa odlazak u prijevremenu mirovinu nije slobodan izbor radnika za što bi ga se dodatno penaliziralo. Prijelazno razdoblje od 10 godina za izjednačavanje dobne granice za stjecanje prava za muškarce i žene smatraju prekratkim, te se traži mogućnost da se prijelazno razdoblje produlji na 20 godina što bi značilo maksimalno produljivanje za tri mjeseca godišnje. Pojedini članovi Odbora izrazili su mišljenje da je potrebno sagledati tešku situaciju u mirovinskom sustavu kao ukupnu financijsku situaciju u državi. Članice Odbora zatražile su od predstavnika predlagatelja objašnjenje raspolaže li se statističkim podacima o osiguranicima i analizom koji su posljednje vrijeme ostvarili prijevremenu mirovinu kao i koji se financijski efekti i u kojem vremenskom razdoblju očekuju od predloženih izmjena. Predstavnik predlagatelja je dao dodatno obrazloženje kazavši da prijelazno razdoblje kod izjednačavanja prava za muškarce i žene može biti i kraće i duže od predloženog. Postoje projekcije učinaka predloženih mjera do 2040. koje pokazuje da će one kratkoročno dovesti do više prijevremenih umirovljenja ali će dugoročno pozitivno utjecati na financijsku stabilnost mirovinskog sustava. Mirovinski sustav osigurava radnike u tri rizika starosti, smrti i invalidnosti i radni staž prema predlagatelju nije rizik već samo kriterij koji utječe na visinu mirovina. Predsjednica Odbora Gordana Sobol sukladno članku 51. Poslovnika Hrvatskoga sabora, iznijela je izdvojeno mišljenje kojim se oštro protivi donošenje ovakvog Prijedloga zakona jer on dodatno diskriminira žene koje su po svim pokazateljima u nepovoljnijem položaju na tržištu rada. Upravo je Zakonom o ravnopravnosti spolova utvrđena mogućnost da se privremenim uvođenjem posebnih mjera otklanjaju postojeće nejednakosti radi postizanje stvarne ravnopravnosti žena i muškaraca. Nakon provedene rasprave članovi i članice Odbora su većinom glasova 7 za i 5 protiv predložili Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju.
Hvala. U ime Odbora za rad i socijalno partnerstvo, predsjednik Odbora gospodin Boris Kunst. Izvolite.
Poštovani predsjedniče, ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici, kolege sindikalisti. Odbor za rad i socijalno partnerstvo Hrvatskoga sabora je na svojoj 44. sjednici koju smo održali 21. rujna 2010. godine raspravljao o Prijedlogu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju s Konačnim prijedlogom zakona. Uvodnom izlaganju ministar gospodarstva, rada i poduzetništva obrazložio je osnovne izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju kao što je to sada učinio pa nema potrebe da to ponavljam nego čisto da se osvrnem na raspravu koja je bila sveobuhvatna i u kojoj su iznijete sljedeće primjedbe i prijedlozi na ovaj Zakon. Sadašnji sustav mirovinskog osiguranja je neodrživ. Omjer aktivnih osiguranika i umirovljenika je 1,29:1. U mirovinskom sustavu se u zadnjih 10 godina višestruko povećao broj prijevremenih starosnih mirovina, nadalje gotovo 25% umirovljenika su korisnici invalidskih mirovina. U raspravi je više puta naglašeno da predloženo smanjivanje prijevremene mirovine nije penaliziranje, već nužno usklađivanje jer oni koji idu 5 godina ranije u mirovinu znači da će i 5 godina dulje primati tu mirovinu. U raspravi su iznijela oprečna stajališta u pogledu izjednačavanja dobi za žene i muškarce za ostvarivanje prava na starosnu i prijevremenu starosnu mirovinu. Naime, dio članova Odbora smatra da predloženo vrijeme od 10 godina treba produljiti na 20 godina budući da žene u Republici Hrvatskoj još uvijek ne ostvaruju punu jednakost odnosno ravnopravnost a niti društvo nije osiguralo u dovoljnoj mjeri prateće servise, primjerice nedovoljan je broj vrtića, domova za starije i nemoćne itd., to je sve ono o čemu smo govorili da žene dodatno brine. Nadalje, dio članova Odbora smatra da je ovaj Zakon od iznimne važnosti te je nužno otvoriti javnu raspravu, uključiti sve zainteresirane strane, sagledati sve aspekte sustava, te kroz redovitu proceduru odnosno u dva čitanja izvršiti izmjene i dopune Zakona o mirovinskom osiguranju i predložiti njegovo stupanje na snagu početkom iduće godine. Pri tome, je naglašeno da bi radni staž i uplate po osnovi mirovinskog osiguranja trebali biti prevladavajući faktor za određivanja izračuna visine mirovine. Istaknuto je također da je nužno vrednovati mirovinski staž jer prosječan mirovinski staž je kod prijevremenih starosnih mirovina duži nego kod starosnih mirovina. Nadalje, povećanje broja korisnika prijevremenih starosnih mirovina u velikom dijelu uzrokovano je stanjem na tržištu rada, budući da se veliki broj poslodavaca rješavao viška zaposlenih. Iznijeto je mišljenje da će predloženo smanjenje prijevremene starosne mirovine generirati povećanje invalidskih mirovina. Dio članova Odbora smatra da se trebaju preispitati mirovine stečene pod posebnim uvjetima tzv. povlaštene mirovine pri čemu bi se odluka Ustavnog suda trebala primijeniti i na zastupnice u Hrvatskom saboru pri ostvarivanju prava na starosnu i prijevremenu starosnu mirovinu. Članovi Odbora suglasni su da bez promjene odnosa između broja zaposlenih i broja umirovljenika nije moguće osigurati povoljniji položaj umirovljenika. Nakon provedene rasprave Odbor je većinom glasova odlučio predložiti Hrvatskom saboru da donese Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju.
Hvala. Otvaram raspravu. U ime Kluba HNS HSU-a gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, poštovani gospodine ministre, tajniče, suradnici iz Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje, kolegice i kolege. Na početku svog izlaganja usuđujem se reći da je ipak premijerka danas napravila puno hrabriji potez nego što je to najavila u ljetnim mjesecima kada je najavila izmjene i dopune ovog zakona. Mislim da je danas povlačenjem hitnog postupka ili upućivanjem ovog zakona u redovnu proceduru, dakle u dva čitanja napravljen veliki korak za Hrvatsku u smislu reteriranja Vlade, u smislu otvaranja pregovora sa socijalnim partnerom u smislu uspostavljanja dijaloga među socijalnim partnerima u Gospodarsko-socijalnom vijeću i na kraju krajeva omogućavanje jedne šire javne rasprave, argumentirane javne rasprave. Mislim da je to dobar potez i mi ga pozdravljamo u klubu HNS-a i HSU-a. Ono što bi bilo doista nedopustivo je da je ovaj zakon guran u hitni postupak, a još jučer navečer su se održavali pregovori sa sindikatima. To se još nikada nije dogodilo u Hrvatskoj, uvijek se nešto ispregovaralo i onda se taj prijedlog poslao da li u hitni postupak ili u redovni postupak u HRvatski sabor. Nikada nije bio prijedlog već u Saboru, a da se o njemu još pregovara. Raduje me isto informacija koju naravno ministar ovdje nije rekao, ali je posjedujemo i mi i kolege iz sindikata koji su na galeriji, da su mogući pomaci u definicijama pojedinih članaka, odnosno da se pojedini instituti ovdje namjeravaju ublažiti i to smo dužni javnosti reći da nije definitivno sve toliko crno, odnosno da će biti prostora za još daljnji dijalog, za još daljnje pregovore i poboljšanja eventualno ovog prijedloga. Iako u dijelu ja nikada ne bih išao osobno u ovakve eksperimente. Ono što je bitno isto tako reći i kod te tvrdnje ostaje definitivno, nešto o tome je u ispravku netočnog navoda pokušao reći i kolega Lesar, dakle ocjena da danas ako se radi duže je i mirovina veća je uvjetna, dakle ne u svim slučajevima. I to je tako nakon 1. studenog 2007. godine kada je donijet Zakon o dodatku na mirovine koji je u primjeni i od tada možemo reći da što duže radiš zajedno sa dodatkom, mirovina ti je veća. A to nije slučaj kod prijevremenih mirovina. Nije slučaj, matematički vrlo dokazivo. Struktura prijevremene starosne mirovine, odnosno prijevremenih starosnih umirovljenika govore na podacima 2009. godine. Ima ih ukupno 9 tisuća 278 u 2009. godini, sa prosječnom mirovinom od 2 tisuće 424 kn, unijeli su u sustav 35 godina i 6 mjeseci prosječnog staža i prosječna dob umirovljenja je 58 godina i 5 mjeseci. Za razliku od kategorije starosnih mirovina kojih ima 11 tisuća 64 koji su unijeli u sustav 27 godina staža i umirovljeni su prosječno u 64 godini. Dakle, starosne mirovine su u sustav unijele prosječno 8 godina staža manje, nego što su to unijele prijevremene mirovine. Da ne govorimo o 11 tisuća 801 invalidske mirovine u prošloj godini koje su unijele u sustav svega prosječno 23 godine staža po osobi, odnosno godina umirovljenja je 51 godina starosti. Ja želim vjerovati da su sve invalidske mirovine ispravne, želim vjerovati da je tu sve čisto, ali jedno je sigurno, broj invalidskih mirovina u HRvatskoj znatno odstupa od europskog prosjeka. Europski prosjek je negdje na granici 10%. Ajmo reći da bi za nas bio tolerantan i do 15%, međutim mi imamo 27% invalidskih mirovina, umirovljenih po Zakonu o mirovinskom osiguranju, 27%. Negdje oko 260 tisuća invalidskih mirovina. Dakle, radi se o podacima koji nisu podaci bilo gdje izvučeni, to su službeni podaci Zavoda za mirovinsko osiguranje. Ovo je bilten iz veljače 2010. godine, ne znam da li ima neki kasnije, ali su to najsvježiji podaci. I kada govorimo već o trendovima, naravno da je trend prijevremenog umirovljenja povećan prošle godine, jer je nastupila i HRvatsku zahvatila globalna ekonomska kriza, gdje su ljudi ostajali za posla, a Zavod za zapošljavanje nije mogao primiti nikoga koji je i htio tražiti posao zbog odredbi Zakona o posredovanju pri zapošljavanju, koji kaže da ne možeš biti na Zavodu za zapošljavanje i primati naknadu ako imaš jedan od uvjeta za mirovinu. Dakle, svi oni su jednostavno prošle godine morali završiti u prijevremenu mirovinu. To se naravno želi i to pozdravljamo ove godine ispraviti. I naravno da se ove godine ne zbog ljudi samih, trend nastavio samom najavom i potpisivanje sporazuma sa Svjetskom bankom gdje se reklo da se mora jače penalizirati prijevremeno umirovljenje. To je potpisao ministar Šuker, s time se išlo u izradu zakona i naravno da se među svim onima koji imaju pravo za prijevremenu mirovinu stvorila panika, jer ih čeka veća penalizacija ako u mirovinu idu sljedeću godinu. A oprostite gospodo, mi ne možemo građanima zabraniti konzumiranje njihovog prava. Odlazak u prijevremenu mirovinu je njihova osobna odluka. I ako nekome stavite ispred njega, druge godine će biti veća penalizacija, naravno da svatko zna izračunati da li će sljedeće godine imati svoju mirovinu 30 eura manju ili 30 eura veću, da ne govorim o većim razlikama. Ono što definitivno ne štima u sustavu, jutros sam se probudio i išao računati po ovim tabelama. Prosječna vrijednost godine staža u starosnoj mirovini iznosi 78 kn po godini staža. Prosječna vrijednost invalidske mirovine iznosi 78 kuna po godini staža, a prosječna vrijednost prijevremene mirovine koja u sustav donosi najviše staža iznosi 68 kuna, dakle 10 kuna manje. To je sada, bez nove penalizacije. Dakle, to je po sadašnjem sustavu sa ovim vrijednostima koje su unutra. Dakle, što dalje reći, ovo je bilo ovako za uvod. Ja želim se sad malo osvrnut o prijedlogu zakona i reći sljedeće. Mi nismo ovdje samo da kritiziramo, naše je da primijetimo što tu treba popraviti još i time i obrazlažemo potrebu i dobru odluku da se ide u dva čitanja jer se onda može bitno zakon popraviti jer ima stvari koje ionako treba popravljati. Npr. potrebno je paralelno predložiti promjene i izmjene drugih propisa, npr. Zakona o obveznom zdravstvenom osiguranju jer po njegovim odredbama na teret poslodavca pada naknada umjesto plaće za vrijeme cijele spriječenosti za rad zbog bolesti radnika starijeg od 65 godina, a ne samo za prvih 42 dana kad se radi o radniku mlađem od 65 godina. To jednostavno moramo promijeniti jer inače se ova odredba kojom se namjerava omogućiti rad i dulje od 65 godina će za poslodavce biti, odnosno bit će za radnike demotivirajuća. Naravno da se slažemo da sredstva prikupljena doprinosom za mirovinsko osiguranje nisu dostatna za isplatu mirovina postojećih umirovljenika, ali ne samo zbog odnosa broja aktivnih osiguranika prema broju umirovljenika već posebno zbog činjenice, uvjereni smo preko 90% privatnih poslodavaca prijavljuju radnike na najnižu osnovicu za uplatu doprinosa, a razliku radnicima isplaćuju na ruke. Potrebno je maksimalno pojačati financijsku kontrolu u svezi toga, a ako je potrebno i izvršiti odgovarajuće izmjene odgovarajućih propisa. Zakon o mirovinskom osiguranju je do sada u 11 godina noveliran čak 10 puta. Česte izmjene bilo kojeg zakona, a posebno jednog tako važnog temeljnog zakona ne bi smjele biti tako česte te bi prije izmjene trebalo ih razmotriti i pažljivo analizirati cijeli zakon, predložiti potrebne druge izmjene kao npr. da se mirovinski staž ne računa samo do dana utvrđivanja opće nesposobnosti za rad od strane ovlaštenog vještaka već da se do dana prestanka radnog odnosa iz tih razloga, a prestaje pravomoćnošću rješenja jer je do tog dana osiguranik platio i doprinos. To je samo jedan mali detalj s kojim se može poboljšat ovaj zakon. Dakle, člankom 13. Prijedloga zakona o mirovinskom osiguranju predviđa se povećanje smanjenja prijevremene starosne mirovine, odnosno izmjena polaznog faktora četvrtog u 11 godina pa bi ukupno smanjenje trebalo opet iznositi 20,4% kao što je bilo i prije zadnje izmjene. Ja sam izuzetno ponosan što smo to 2007. godine ublažili jer mislim da smo radili u korist Hrvatske države, socijalne pravde i stojim i dan danas kod toga i ovaj faktor ne treba mijenjati. Obrazloženje smanjenja prijevremene starosne mirovine je da ti umirovljenici duže vremensko razdoblje koriste mirovinu od onih koji su ostvarili starosnu mirovinu. Matematički stručnjaci putem odgovarajućih principa aktuarske matematike mogu izračunati koliko zbog tih razloga treba smanjivati iznos mirovine pa je potrebno to prethodno učiniti, a ne sistemom doktor Rukavina određivati za jedno razdoblje jedno pa dvostruko više pa zatim opet toliko niže pa opet toliko više. To je naprosto pravno nedopustivo te se već zbog same te činjenice može postaviti pitanje stručnosti predlagača izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju. U svakom slučaju, nakon što se na znanstveno utvrđenim metodama utvrdi koliko treba iznositi polazni faktor u odgovarajući članak trebalo bi ugraditi novim stavkom da se smanjenje neće primjenjivati u slučaju osiguranika koji ima navršeni mirovinski staž od 40 godina. Jedno od načela mirovinskog osiguranja koje se u pravilu primjenjuje, osim kada dolazi do izražaja načelo solidarnosti, a to je kod minimalne mirovine odnosno najniže mirovine ili invalidske ukoliko je rizik nastao iz profesionalnih razloga je načelo međuovisnosti prava o radnom doprinosu osiguranika. Moramo to čuvati kao zjenicu oka jer mi imamo sustav mirovinskog osiguranja. To je bitna razlika od imati mirovinski sustav. Mirovinski sustav može biti čista socijala, ali sustav mirovinskog osiguranja mora jamčiti da onaj tko je više uplaćivao i iz njega dobije više, upražnjavajući načelo uzajamnosti i solidarnosti. Zatim da vam kad uplaćujete životnu policu netko ovo učini. A šta je uplata doprinosa koja je iz moje bruto plaće nego moja imovina koja se uplaćuje u sustav mirovinskog osiguranja. Gdje je tu molim vas razlika? Naravno da razlike nema i o tome treba voditi računa i ne može se vezivati visina mirovine samo uz godine života. To je gospodo opasno ako idemo tim putem. Za sada zahvaljujem. Čut ćemo se u pojedinačnoj raspravi, onda opet na kraju vezano uz završnu riječ kluba. Hvala vam lijepa.
Hvala. Ispravak, gospodin Dragutin Lesar.
Vrlo kratko, dva navoda kolege Hrelje koji nisu točni. Povlačenje hitnog postupka ovog zakona jutros nije jamstvo široke javne rasprave jer prema našem poslovniku taj se zakon u drugom čitanju može pojaviti već idući tjedan tako da o tom potom. Nadam se da kolege na galeriji to znaju. A drugo, naprosto nije točno da se nikad nije desilo da Sabor o nečemu raspravlja a da su pregovori tek jučer završili. U svibnju, a gospodin Bebić može tome svjedočiti, u svibnju 1995. Sabor je već raspravljao o tadašnjem prijedlogu Zakona o radu, a sindikati su sa Vladom na drugoj strani Markovog trga još vodili pregovore.
Hvala. U ime kluba HDZ-a gospodin zastupnik Branko Bačić. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodine državni tajniče sa suradnicom, poštovane kolegice i kolege zastupnici. Klub Hrvatske demokratske zajednice svakako pozdravlja i podržava donošenje Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju. No isto tako odmah u svom uvodu želim reći da itekako pozdravljamo jutrošnju odluku predsjednice Vlade i Vlade da se zakon umjesto u hitnu uputi u redovnu proceduru i na taj način Vlada jasno šalje poruku da socijalni dijalog nije samo retorička figura, nego da Vlada uistinu socijalni dijalog živi i provodi u svom radu uvažavajući svakako ostale socijalne partnere u prvom redu sindikate, pa evo koristim prigodu pozdraviti i predstavnike sindikata koji su u ovoj raspravi. Donošenje izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju u prvom redu je jedna od nužnijih mjera koji doprinose sređivanju javnih financija u Hrvatskoj. Mi u HDZ-u niti jednog trenutka nismo rekli da izmjena ovog zakona znači ili predstavlja reformu hrvatskog mirovinskog sustava, ali u svakom slučaju ova izmjena zakona doprinosi sigurnosti, stabilizaciji javnih financija i time ne kažemo da mirovinska reforma i jači zahvati u mirovinskom sustavu nisu i dalje izazov hrvatske Vlade i na čemu hrvatska Vlada treba jasno i dalje raditi. Ono što je bitno također za reći u samome uvodu to je da su izmjene ovog zakona u stvari na tragu provedbe Programa gospodarskog oporavka kojega je pripremila hrvatska Vlada. Naime, u okviru mjera poboljšanja socijalnog sustava upravo je navedena ovakva mjera i izmjena zakona, jer mirovinski sustav u koji sa ovim prijedlogom zakona i zadiremo jest dio ukupnog sustava socijalne sigurnosti u hrvatskome društvu. Prema tome, ova mjera nije ad hoc, ona nije stihijski donešena niti predložena od strane Vlade. Ona čini dakle jedan dio sveukupnog, sveobuhvatnog programa mjera hrvatske Vlade koje idu ka gospodarskom oporavku Republike Hrvatske. Ona je upravo u tom programu jedna od kratkoročnih mjera. Dakle, ona mjera koja se donosi u kratkoročnom razdoblju, tj. do kraja 2010. godine ali po svojoj snazi, po svojem utjecaju ova mjera svakako jest jedna od dugoročnijih mjera koja ide u prilog i gospodarskom oporavku i ono što sam malo prije rekao smanjivanju javne potrošnje i stabilizaciji hrvatskih financija. Također je vrlo važno reći da je nužno krenuti u ovakvu izmjenu zakona zbog upravo povijesno nezapamćenog disbalansa između osiguranika i umirovljenika. Dakle, ako je 1910. godine na tri zaposlenika dolazio jedan umirovljenik onda u ovom trenutku prema podacima koja su nam data u obrazloženju zakona 1,29 a prema podacima od 31. kolovoza ove godine kaže da na jednog umirovljenika ima 1,13 osiguranika. Dakle, na milijun i 537000 osiguranika u Republici Hrvatskoj ima milijun i 110 jedna tisuća umirovljenika. Ako bi se ovakav trend nastavio i to je vrlo važno reći vrlo brzo bi se došlo u situaciju da praktično na jednog osiguranika u Republici Hrvatskoj ima dakle jedan umirovljenik. Ja mislim dakle da mi koji smo odgovorni za stanje u hrvatskome društvu ne možemo dopustiti situaciju u kojoj bi se takva mogućnost kažem vrlo brzo mogla dogoditi i na taj način jasno da moramo ovakvim zakonom njegovati kulturu rada na uštrb kulture nerada. Ja mislim da to i na tom tragu i jest donošenje ovakvoga zakona, odnosno predlaganje ovakvog zakona. Mnogi podaci koji su, koje nam je ministarstvo odnosno Vlada dostavila u obrazloženju govori o strukturi mirovinskog sustava u Republici Hrvatskoj. Dat je podatak malo prije, uvaženi kolega Hrelja ispravljao govoreći da nije točan podatak da je svega 11,8% hrvatskih umirovljenika umirovljeno sa ukupno 40 radnoga staža. On govori o drugim podacima. To su podaci Vlade, oni podaci koje ja iznosim a vjerujem da je onda i točan podatak da je svega 51% hrvatskih umirovljenika umirovljeno sa 65 godina života. I još jedna posebnost hrvatskog mirovinskog sustava je i činjenica da u Hrvatskoj ima 250000 invalida, od toga 200000 invalida rada. Gotovo svaki peti hrvatski umirovljenik je u invalidskoj mirovini. To je negdje oko 20%. Prema nekim podacima kaže se da je europski prosjek negdje oko 7 do 8% od ukupnog broja europskih umirovljenika čine umirovljenici koji koriste invalidsku mirovinu. I još jedan podatak kojega smo također čuli jutros na aktualnom prijepodnevu, a to je da godišnji rast umirovljenika u Republici Hrvatskoj je između 30 do 35000. Zašto ovo sve iznosim? Iz prvog razloga da pokažem, dakle da ovakav sustav i raspored umirovljenika unutar mirovinskog sustava u Republici Hrvatskoj čini neodrživim i državni proračun i čini neodrživim javne financije u Republici Hrvatskoj. Naime, ako se a to je podatak točan godišnje za financiranje cjelokupnog, odnosno financiranje svih prava u sustavu mirovinskog osiguranja u Hrvatskoj izdvaja oko 35 milijardi kuna onda se pri tome u naplatu doprinosa iz mirovinskog osiguranja ubere ili naplati bolje kazano negdje oko 18, 19 milijuna kuna a negdje oko 16 do 17 milijardi kuna se izdvaja iz državnog proračuna. Ako znamo da smo i ovim rebalansom proračuna utvrdili da je deficit državnog proračuna iznosi 14 milijardi kuna, onda čak ni takav deficit nije dovoljan da izvrši potpuno financiranje mirovinskog sustava u Hrvatskoj nego je na 14 milijardi deficita potrebno još osigurati tri milijarde da bi u cijelosti mogao se financirati mirovinski sustav u Republici Hrvatskoj. Također je vrlo interesantan podatak da bi mirovinski sustav u Hrvatskoj bio potpuno održiv umjesto ovog omjera kojega sam malo prije spomenuo da na 1,3 hrvatska zaposlenika dolazi jedan umirovljenik. Dakle, da bi taj sustav bio održiv u potpunosti, da bi se sredstva naplaćena od doprinosa od mirovinskog osiguranja u cijelosti pokrivali troškove za mirovinski sustav u ovom trenutku bi u Republici Hrvatskoj trebalo zaposliti milijun novih zaposlenika. Ako znamo da je broj nezaposlenih u Hrvatskoj oko 300 tisuća, dakle kad bismo cijeli korpus nezaposlenih osoba u Hrvatskoj zaposlili, još uvijek bi za normalno funkcioniranje mirovinskog sustava trebalo negdje oko 9, 10 milijardi kuna godišnje. Dakle čini mi se da iz ovih podataka možemo konstatirati da uistinu ovakvo stanje koje je uređeno Zakonom o mirovinskom osiguranju ne može na, u jednom dugoročnom razdoblju učiniti normalnim, održivim hrvatske javne financije i da je nužno krenuti u jedan od tih zahvata. Pa evo u tom smislu je i izmjena Zakona dala dvije suštinske izmjene. Ima još tu jasno i drugih izmjena, ali nužno je, važno je u ovom trenutku spomenuti one dvije suštinske izmjene. Prva se suštinska izmjena odnosi na izjednačavanje dobne granice za odlazak u mirovinu žena i muškaraca, o čemu je maloprije u svojoj uvodnoj riječi govorio gospodin ministar, govoreći i o Zakonu o ravnopravnosti spolova, govoreći i o odluci, presudi Ustavnog suda, a s druge strane druga bitna suštinska izmjena odnosi se na dodatnu penalizaciju prijevremenog odlaska u mirovinu. Ono što dakle moram reći to je da ta, te dvije bitne suštinske izmjene su u prvom redu na tragu onoga što sam u svom uvodu govorio, a to je dakle da se učini koliko je moguće više održivim hrvatski mirovinski sustav, jasno u prvom redu u dijelu koji se odnosi na financije, ali isto tako taj problem u održivosti hrvatskog mirovinskog sustava nije posebnost Hrvatske, i s tim problemom se samo ne suočava Hrvatska, i ovakav zakon koji danas predlaže Vlada i koji je u hrvatskom Parlamentu je vjerojatno u sličnim izvedbama, u sličnim prijedlozima i u vrlo velikoj većini europskih država. Ja ispred sebe imam jedan tekst kojega je usvojila Europska Komisija 7. srpnja i u kojemu je, u čijem je naslovu piše sadašnji mirovinski sustav u Europi je neodrživ. Naime u sljedećih 50 godina broj umirovljenika u Europskoj uniji udvostručit će se u odnosu na one koji financiraju njihove mirovine. Iz toga bi zemlje članice, to je preporuka Europske Komisije trebale produljiti radni vijek i pomaknuti ulazak u mirovinu kako preporuča dakle Europska Komisija. Također je predstavljena zelena knjiga, kojom Komisija otvara javnu raspravu o reformi mirovinskog sustava i ta javna rasprava bit će za zemlje članice otvorena 15. studenog. Dakle ja sam u svom uvodu i rekao da ova izmjena zakona ne predstavlja mirovinu reformu, da ona i dalje ostaje izazov hrvatskoj Vladi, ali na onom prvom dijelu kojega Europska Komisija predlaže svim zemljama članicama, praktično na tragu jest i ovaj prijedlog samoga zakona. Inače kada govorimo o izjednačavanju dobne granice za odlazak u mirovinu, želim posebno naglasiti da među 27 članica Europske unije njih 16 članica država već u ovom trenutku ima izjednačenu dobnu granicu za odlazak u mirovinu i muškarcima i ženama, i ona je 65 godina. Neke države, odnosno ostale države koje to nemaju su upravo u sličnoj proceduri donošenja zakona kao što je Hrvatska, a neke zemlje, skandinavske zemlje, zatim Danska, Španjolska i Njemačka idu za tim da čak i tu dobnu granicu od 65 godina dodatno povećaju na 66, 67 itd., itd., ne odmah, nego u određenim vremenskim periodima. Dakle iz svega ovoga što je rečeno, po nama u klubu Hrvatske demokratske zajednice jasno je dakle da je nužno krenuti u ovakvu izmjenu zakona, i jasno i dobro je da je zakon u redovnoj proceduri, jer će se i u razgovoru sa sindikatima i sa umirovljenicima još dodatno raspravljati o ovom zakonu, ali ono s čime ću zaključiti dakle četiri su bitna razloga. Prvi je provedba programa gospodarskog oporavka, s obzirom na krizu i recesiju kroz koju Hrvatska prolazi, ovaj mi se zakon čini nužnim. Drugi to je, ovakva izmjena zakona doprinosi pravednijoj uspostavi generacijske solidarnosti, jer će jasno, ako se zakon usvoji u ovakvom tekstu kako je predložen sve više participirati izdvajanja iz mirovinskog doprinosa za, umjetso državnog proračuna. Treći bitan razlog, ovakva izmjena zakona i zakona ako bude usvojen doprinosi uspostavi kvalitetnije održivosti mirovinskog sustava, to sam maloprije nekoliko puta spomenuo. I doprinosi, četvrti razlog, doprinosi smanjenju javne potrošnje, odnosno manjoj participaciji rashoda državnog proračuna u ukupnom GDP-u, odnosno bruto društvenom proizvodu u Republici Hrvatskoj. Zato jasno iz svih ovih razloga koje sam naveo klub Hrvatske demokratske zajednice pozdravlja najprije odluku da se ide u redovnu proceduru i podržava donošenje zakona. Hvala.
Hvala. Imamo jedan ispravak. Gospođa zastupnica, potpredsjednica Željka Antunović. Izvolite.
Hvala lijepo. Netočan je navod da će predložene mjere u ovom zakonu stabilizirati, financijski stabilizirati mirovinski fond, odnosno fond mirovinske solidarnosti. Isto je tako netočno da će predložene mjere doprinijeti gospodarskom oporavku Hrvatske. Naime, vaši bi navodi bili točni kad bi taj oporavak i stabilizaciju financijskog sustava očekivali dugoročno i za 20 godina, ali mi očekujemo mjere koje će momentalno imati pozitivne učinke, ove mjere na to stanje nemaju pozitivne učinke. Naprotiv način na koji je Vlada ušla sa ovim zakonom u proceduru, i predložila ove mjere, prouzročit će dodatne probleme u sustavu generacijske solidarnosti, jer ćemo mimo svih očekivanja dobiti 15 tisuća više novih umirovljenika u ovoj godini, a izgubiti 15 tisuća zaposlenih koji su se zbog očekivanih pogoršanja odlučili na umirovljenje.
Hvala. U ime kluba IDS-a gospodin zastupnik Damir Kajin. Izvolite.
Poštovani gospodine predsjedniče, gospodo zastupnici. Pa vidite one svojedobne predložene izmjene Zakona o radu su mila majka prema ovome zakonu. Tamo se radi, govorim o onim povučenim izmjenama o limitiranju kolektivnih ugovora, znači nečim što egzistira u pravilu samo u privilegiranim javnim sustavima, i pretvorenim tim poduzećima, ali vidite ovaj mirovinski zakon tangira usuđujem se kazati doslovce sve. Na one izmjene Zakona o radu sindikati su logično ustalili jer se između ostalih i njih same dovodi u pitanje zašto, sindikati u Hrvatsko uglavnom djeluju u javnom sektoru, znači u državnoj upravi, u zdravstvu, HRT-u, vodama itd., u velikim privatnim poduzećima, dok na žalost van toga uglavnom ne postoje, i to nije dobro ali je tome tako. I sada što smo kada imamo onaj zakon da kompariram sa ovim, kada su i sami sindikati koji su gore na galeriji shvatili da su sami ugroženi, prirodno su reagirali, nekako u samoobrani i u 15 dana prikupili onih 800 ili 700 tisuća potpisa. NO ponavljam, e sada onaj zakon o radu je bio mila majka prema ovome o kojemu mi sada raspravljamo, znači o ovom zakonu o mirovinskom osiguranju i ja se usuđujem doslovce kazati da je ovaj Zakon zapravo zlo i protiv ovog Zakona, ne znam, bez obzira na sva obrazloženja, koja slušamo valja doista dignuti cijelu državu. Ja znam da slična, možda čak i radikalnija rješenja predlažu neke druge zemlje koje su gospodarski daleko snažnije od Hrvatske, uzmimo primjer samo jedne Francuske, ima takvih još zemalja u Europskoj uniji, čak bih ja rekao, pa neka prođe ovo produljenje radnog staža ali ako je netko stekao 40 godina rada taj mora ići pod punim uvjetima, pod punim pravima u mirovinu i to je zapravo bit. 40 godina rada mora za našeg zakonodavca biti svetinja i tih 40 godina nitko ne bi smio dovoditi u pitanje. Znači pustiti ljude da rade ako netko želi raditi i preko 40 godina, ali onaj tko ima 40 godina staža taj netko neka ide u mirovinu pa i sa 55 godina ako ima beneficirani staž, na primjer rudari ili neka ide u tu penziju sa 58 godina, apsolutno svejedno jer je on svoje dao. Isto tako princip za žene 65 godina. Danas smo bili na odboru i mislim da jedan predstavnik, vanjski član čini mi se rekao, zamislite da žene rade do 65 godina u trećoj smjeni, da li mogu zamisliti, ja sam protiv tog rješenja jasno, jasno da mogu zamisliti i ovakve situacije jer mnoge žene iz Istre u svojoj 70-toj, 71-oj, 2. ili 3. rade i u Italiji gdje je gora situacija nego možda za strojem u jednom Cimosu. Pa između ostalog predlažu stimuliranje glede rađanja djece ili odgoja djece, itd., što naš Ustavni sud normalno ne spominje. Jasno je kada govorimo o tom mirovinskom osiguranju da problem postoji, gdje leži problem, a on će biti još zasigurno veći. U prvoj godini znači ove nazovimo vlasti nakon Ive Sanadera, broj osiguranika sa milijun 604 tisuće pada na milijun 530 tisuća, ili za 74 tisuće 615. E sada ide zima, sezona je za nama, ja se bojim da ćemo mi na dan 1. 7. 2011. imati pad od još barem 50 pa možda i 90 tisuća radnih mjesta. Pa samo ovaj nepotrebni Zakon o mirovinskom osiguranju koji je izazvao paniku kod naših građana, u mirovinu, mogu se usuditi kazati otjerao je dodatnih 20 tisuća ljudi koji o tome pred nekoliko mjeseci uopće nisu razmišljali i to je sigurno problem. S druge strane trudili se mi ili ne trudili, zapravo ova vlast trudila se ona ili ne trudila, da dođe neki kapital, da se otvara radna mjesta to se zasigurno još neko vrijeme neće dogoditi. Oni koji se u ovoj državi uzdaju da će oni koji su perjanice pretvorbe i privatizacije, ratni profiteri pa sjedili na Pantovčaku ili na Markovom trgu dignuti Hrvatsku tu gospodarsku, gospodarstvo ti su naprosto naivni. Pa samo u zadnjih godinu dana nelikvidnost u ovoj zemlji povećana je za 8 milijardi kuna, a čini mi se da je javni dug države povećao se za nekih 5 milijardi kuna. Bruto-društveni proizvod uporno pada i 2010. biti će brat bratu 8% manji nego 2008. godine. I ako osim Istre koja ima koliko toliko ove velike stabilne sustave gdje se još nešto drži, jedan Uljanik, jedan turizam, imamo čak nešto novih hotela koje je financirao Hypo i to treba priznati jer drugi nisu bili spremni ništa financirati, mislim na ove druge velike sustave poput Cimosa, Uljanika, Adrisa, Kamena, TPS-a, znači još će se nekako živjeti, kao ovdje u Zagrebu, ali svugdje drugdje u ovoj zemlji kada je riječ o gospodarstvu, već sada je a biti će pakao. S druge strane vidimo da se ovaj Zakon mijenjao deset puta. Ja tvrdim nemojmo sada ovaj zakon mijenjati 11. puta jer je ovo najgora izmjena. Bilo kako bilo od 2003. pravila su se širila kod mirovinskog osiguranja, i za 3. siječanjske Vlade i pod Sanaderom, pa ispada čak bih se usudio kazati, da je on bio veći sindikalac od onih koji vole za sebe danas reći da su prvi sindikalci u zemlji. Na strani 2. ovog Zakonskog prijedloga doslovce se kaže da od 1. siječnja 2008. radi ostvarivanja prava na obiteljsku mirovinu Zakonom su uređeni uvjeti pod kojima se smatra da je, znači tu govori o tim povećanjima prava ali ima previše pa neću čitati. S druge strane, što se uporno u ovoj zemlji dešava, radna mjesta nam opadaju, eto sada čitam i INA šalje kući 1500 ljudi, doduše sa otpremninama od 20, 200 do 300 tisuća kuna, zastupnici ih nemaju, sa željeznice ljudi koji idu u prijevremenu mirovinu dobivaju otpremnine i preko 200 tisuća kuna i broj korisnika mirovina sa milijun 148 tisuća 290 na dan, 31. 12. 2008. raste na milijun 172 tisuće ili dolazimo do tog famoznog omjera jedan radnik naprema 1,29 penzionera ili umirovljenika, u Istri je taj omjer 1:2,1, kao i u Italiji ali i taj omjer je naprosto katastrofa. Evo kako je bilo gospodo kada već dobacujete u onoj truloj "Titovoj Jugoslaviji" 88. godine omjer radnika je bio 2 milijuna 32 tisuće naprema 585 tisuća umirovljenika. Omjer 1:3,47. Znači u onoj truloj Jugoslaviji vidiš Matušiću prosječna mirovine '88. iznosila je 75,3% prosječne plaće, znači iznosi 41,26%. E sada prosječnu. ... [[Upadica se ne razumije.]] Nisam ja prodao ništa. ... [[Upadica se ne razumije.]] Nije 52 kn ako te baš zanima, 52 kn su prodali u Općini Vodnjan u isto vrijeme kada je Vlada prodavala po 15 kn i kada je trećesiječanska vlast prodala Anitu iz Vrsara za 140 milijuna kuna sa svim hotelima itd. A tvoja vlada je prodavala kvadrat za 15 kn. Ne nego je bila, čija Tuđmanova, Matešina, Tuđmanova. I ako te baš zanima HYPO koja je u Hrvatskoj 4. ili 5. banka sa aktivom od 40 milijardi kuna u Istri je negdje 7. ili 8. banka po veličini. I ako te baš zanima ova država je u zadnjih 10 godina ova Vlada uzela najmanje 10 milijardi kuna zajmova pri HYPO banci a Županija istarska od kada je Jakovčić od 2001. nula kuna. I to će oni koji su u tome sudjelovali reći i već su govorili i odvjetništvu i USKOK-u. I Crveni vrh se tamo isfinancirao i još nešto. Po osnovu toga je i država od PDV-a dobila ne znam koliko par stotina milijuna eura. Ali sada je to manje bitno da se vratim ja na ovaj mirovinski sustav iako nas je to malo odvelo u stranu. Prosječna mirovina ili prosječni radnik mirovinu u ovoj zemlji ostvaruje sa 29 godina staža. prosječni branitelj je u mirovini sa 19 godina, prosječni branitelj HVO-a sa 8 godina 5 mjeseci, dužnosnici sa 36 godina itd. Ja se slažem da se nešto treba učiniti i sa dužnosničkim mirovinama od predsjednika države, vlade, ministara, sudaca ustavnog suda, zastupnika i tako već dalje kako to ide tako da se različito vrednuje staž ovdje proveden u Saboru ili Vladi, ali isto tako onaj tko ima 3, 4 ili 5 mandata, a nema godine neka odmah ide u penziju jer pravi zastupnik svima osim sirotinji se zamjerio i svima drugima osim sebe je pomogao. A da ne govorim što će biti ako se to počne dirati sa onih 186 tisuća drugih koji su u sustavu privilegiranih mirovina. I neka isto tako shvati javnost, pa i gospoda na galeriji da biti u Parlamentu pogotovo u opoziciji nije isto kao biti i na vlasti. Neću reći da je svaki sindikalni lider u boljoj poziciji od zastupnika, ali ima onih koji jesu u boljoj poziciji od zastupnika. Drugo, o čemu sam danas i na odboru govorio, udio mirovina u Republici Hrvatskoj u bruto društvenom proizvodu ove zemlje je 10,5%. To je isto ili manje no što je udio mirovina u talijanskom bruto proizvodu za njihove umirovljenike ili u Njemačkoj ili u Francuskoj itd. ali je problem što taj udio raste. Dobro je da ovaj zakon ide bar u dva čitanja. Ja predlažem da se povuče, odbaci, da neka ide ako treba u tri čitanja. Nemojmo jednostavno silovati odnose u društvu. Ako treba neka se provede referendum oko toga zakona, a ako ne budite uvjereni da će se taj zakon mijenjati u trenutku kada dođe do promjene vlasti. E sada si čovjek postavlja pitanje, kome jedan ovakav zakon odgovara? Pa imamo sada sigurno od 1.7. na ovamo 20 tisuća novih umirovljenika. Znači, tome pridodajte još 30 tisuća sezonskih radnika, to je 50 tisuća ljudi na nekoj skrbi koji su ostali bez posla nakon sezone. Kome to odgovara ovakav jedan zakon? Samo poslodavcima, ali kojim poslodavcima. Ma ne onoj buraniji onim sitnim obrtnicima, trgovcima itd. nego odgovara onim velikima koji su kroz pretvorbu, privatizaciju osigurali sebe, druge, postali karijatide ovoga društva i na taj način država "omogućava" im da se riješe balasta kojega u radnicima. Jasno da ja ne mislim da su radnici balast, ali nažalost ovako to ispada. I za kraj kada već govorim o ovim malima trgovcima i obrtnicima itd. mislim da bi trebalo i njima tim malim obrtnicima itd. omogućiti da dođu do prostora u kom rade, radnik je dobi društveni stan, poljoprivrednik dobija zemlju, branitelji dobijaju stanovi, tajkuni tvornice, hotele, stranci banke, netko će reći jeftino zemljište, THT itd. onima kojima je nacionalizirana imovina se vraća, povratnici sada dobijaju kuće. Oni jedini i ovi zaštićeni najmoprimci u ovoj državi ne mogu doći do ničega. Za kraj, razumljivo da sam protiv ovog zakona, taj zakon treba povući, ne proslijediti ga u drugo čitanje i izboriti se u najmanju ruku za više radnih mjesta prije nego idemo u ovakve izmjene.
Imamo ispravak netočnog navoda, prva je zastupnica Neda Klarić. Izvolite.
Hvala lijepo gospodine predsjedniče. Evo ispravit ću dva netočna navoda gospodina Kajina. Prvi navod koji kaže da je ovaj zakon zlo i drugi kojim kaže da je potrebno zakon povući. Dakle, nipošto ni jedan ni drugi navod nisu točni. Upravo se radi o zakonu koji će imati pozitivne učinke na financijski stabilitet, na financijsku stabilnost mirovinskog osiguranja na temelju generacijske solidarnosti. A svakako je danas i predsjednica Vlade dala potporu i upućuje što smo i prihvatili redovnu proceduru u donošenju izmjena i dopuna zakona. Hvala lijepa.
Hvala. Ispravak gospodin Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa ja ispravljam isto navod što je navela kolegica Klarić da je ovaj zakon zlo. Pa ne ovaj zakon je potreba, ovaj zakon je odgovornost prema generacijama koje dolaze da se sustav ne uruši, da pridonese gospodarskom oporavku, pravednijoj generacijskoj solidarnosti i svim tim drugim momentima. A druga stvar, vi pozivate isto tako nakon toga protiv ovog zakona treba dići cijelu državu na ustanak. Vi ste još u tim vremenima i to potvrđuje onu moju tezu da ste vi još u šumi, a treba za napredak izići iz šume. U našoj zemlji ima 6 milijuna 30 tisuća mobitela. Moderne su tehnologije, treba učiti, treba izići iz šume. Vi tugujete za onom državom, za onom državom što je bila. Pa ja vam predlažem da vi napravite jedan simpozij tamo kraj Sutjeske hladne vode pa onda ako i ostanete tamo u šumi kod Durmitora nama neće biti žao. Hvala.
Ispravak, gospodin zastupnik Davor Huška.
Hvala, gospodine predsjedniče. Pa ispravit ću opet nepravilno korišten pojam koji je izrekao kolega Kajin, privilegiranih mirovina. Opet se tu misli i na hrvatske branitelje odnosno na hrvatske vojne invalide Domovinskog rata. Nije pošteno i korektno da na takav način i tim nazivamo prozivate dečke koji su stradali u ratu. Pokušajte otići na izložbu, ako se usudite, koju organiziraju HVIDRA-e diljem Hrvatske gdje se vidi na fotografijama kako ti dečki poslije Domovinskog rata izgledaju. I na kraju, ako toliko patite za Jugoslavijom pa ima takvih tvorevina i danas u svijetu. To je Sjeverna Koreja, Kuba, vjerujem da bi vas rado primili u svoje zemlje. Hvala.
Hvala. U ime kluba SDP-a gospođa zastupnica i potpredsjednica Željka Antunović. Izvolite.
Hvala lijepo, gospodine predsjedniče. Gospodo predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Počet ću upravo sa ovim zadnjim ispravcima. Naime, lijepo ste rekli da je nužno nešto učiniti u sustavu mirovinskog osiguranja u Hrvatskoj ispravljajući navodno netočne navode prethodnog govornika. Točno je da je nužno nešto učiniti, ali potpuno je netočno da ovaj zakon garantira i udovoljava zahtjevima promjena koje mirovinski sustav, odnosno sustav mirovinskog osiguranja traži. Rješenja koja predlaže ovaj zakon, mjere koje predlaže ovaj zakon, efekti koji bi se postigli provođenjem ovakvih mjera bili bi upravo suprotni. Ne bi niti u jednom segmentu udovoljili onome oko čega se svi slažemo. U mirovinski sustav treba ući, treba vidjeti kakve korekcije učiniti. Do jutros je Vlada inzistirala da se ovaj i ovakav loš zakon donese po hitnom postupku odbijajući bilo kakvu raspravu, otvorenu raspravu, sučeljavanje argumenata, ne politizaciju. Mi smo to tražili. Radi se o ozbiljnom problemu, radi se o dugoročnom sustavu, o sustavu koji jednostavno ne trpi stalne izmjene. Danas smo tko zna iz kojih razloga, vjerojatno zbog političkih pritisaka ili straha od političkih negativnih efekata dobili suglasnost Vlade da ipak raspravljamo u dva čitanja, da možemo ipak dobiti priliku negdje nešto reći o ovom prijedlogu pa i o širim mjerama koje mislimo da je nužno poduzeti. Danas u govoru kolege Bačića koji je govorio u ime kluba HDZ-a koji inače čini Vladu, odnosno koji predstavlja i Vladu u Republici Hrvatskoj, stranke koja predstavlja Vladu, čuli smo kako se to radi u Europskoj uniji. Europska komisija odnosno Europska unija otvara, poslušajte dobro, ja ću samo ponoviti ono što je kolega Bačić rekao, javnu raspravu o potrebama promjena u mirovinskom sustavu jer zbog demografskih razloga i nekih drugih razloga sustavi postaju neodrživi i dolazi u pitanje njihova dugoročna održivost. Gospodine Bačiću, nema ovdje ministra da se obratim njemu, ali vi ste vrlo bliski toj Vladi i vrlo ste bliski predsjednici te Vlade koja ima ključan utjecaj na način kako Vlada funkcionira. Tu poruku, ja vas molim, tu o javnoj raspravi prenesite predsjednici Vlade, ministru gospodarstva nadležnom za ovo područje, prenesite čitavoj Vladi, a bome i u svom klubu, većinskom klubu jer vi sve možete izglasati svojim glasovima. Raspravite malo o toj metodi, javna rasprava i to široka javna rasprava koja po mišljenjima nas u SDP-u ne smije ostati zabarikadirana u krugu socijalnih partnera. Ona mora biti puno šira jer se tiče budućnosti generacija onih koji jesu članovi sindikata ili spadaju u grupu poslodavaca, ali i onih koji su izvan tih skupina. Pa eto ima i oporba nešto ovdje reći, iza SDP-a stoji 800 tisuća građana koji očekuju da i mi sudjelujemo u raspravi i to argumentima u raspravi o tome kako poboljšati mirovinski sustav, sustav mirovinskog osiguranja, ne samo da bi bio održiv zbog interesa i rejtinga Vlade nego da bi naša djeca za 20, 30 godina mogla mirno računati na to da će primati mirovinu. Predložene izmjene utemeljene su, kako Vlada obrazlaže, na činjenici da mirovinsko osiguranje na temelju generacijske solidarnosti karakteriziraju negativni trendovi. Sve je manje zaposlenih, sve više umirovljenika, pad bruto društvenog proizvoda i slični negativni trendovi. Ali isto tako, na ocjeni Vlade je da su troškovi ovakvog mirovinskog sustava previsoki i da ih treba smanjiti i usporiti rast. U samom obrazloženju nema nikakvih izračuna, nikakvih projekcija koje bi se mogle uzeti u obzir kao argumenti u prilog ove druge teze, da je sustav neodrživ i da su troškovi previsoki. Čuli smo isto tako da su predstavnici Vlade na raspravama po odborima rekli da postoje projekcije dugoročnih efekata, izračuni dugoročnih efekata. Ja doista ovdje u ime čitavog kluba postavljam pitanje zbog čega se ti izračuni skrivaju od zastupnika, kako misle gospoda u Vladi da ćemo mi dići ruku za ili protiv nekog prijedloga koji dolazi ako od nas skrivaju izračune i činjenice koje su bitni elementi za donošenje odluka o ovakvom zakonu i ovakvim mjerama koje zakon predlaže. Isto tako, zaboravlja Vlada da je za negativne trendove, sve ove pobrojene, u najvećoj mjeri odgovorna, da ne kažem kriva, upravo ta Vlada. Zamislite koliko bi bilo više radnih mjesta da je novac koji je isisan na lopovluke i korupcijske afere ostao u gospodarstvu, koliko bi bilo više zaposlenih, više poreza i doprinosa, a koliko bi bili problemi isplate mirovina manji. Koliko bi tek gospodarstvo bilo jače, bruto društveni proizvod viši, a razvoj brži da je Vlada kroz protekla dva mandata pojeftinila državu a ne samo dizala njene troškove, povećala učinkovitost države i državne birokracije i otvorila prostor investitorima, reformirala porezni sustav, a ne pribjegavala onom svom lošem običaju da stalno uvodi i dokida interventne poreze i različite navode danas imamo porez, sutra ga ukidamo. Koliko bi bilo više zaposlenih, a manje umirovljenika da su okončane one investicije koje smo nedavno vidjeli pobrojeni u dnevnom tisku o kojima danas, koje nisu završene zbog nebrige države, zbog toga što se nije bila u stanju boriti sa birokracijom i birokratskim preprekama. Koliko bi dragi kolege i kolegice danas lakše raspravljali o potrebnim prilagodbama mirovinskog sustava da se kroz protekla dva mandata postepeno povećavalo izdvajanje za drugi mirovinski stup, te da su se na bolji način riješile mirovine osiguranika iz prijelaznog razdoblja nakon uvođenja drugog stupa. Koliko bi lakše raspravljali o ovoj temi da je Vlada predlagala mjere koje bi uredile odnose na tržištu rada i učinila nešto da zaštiti radnike od nesavjesnih poslodavaca, a znamo da takvih ima. Od svega toga na žalost nije bilo ništa ili nedovoljno. Dobili smo samo prijedlog izmjena zakona koji pogoršava položaj žena u pravu na stjecanje mirovina i položaj svih budućih umirovljenika koji odlaze u prijevremenu mirovinu. To je još jedan primjer kako ova Vlada više vodi računa o svom opstanku na vlasti, nego o stabilnosti mirovinskog sustava. 2007. o tome je također danas bilo riječi uoči izbora smanjili ste mjesečno umanjenje za odlazak u prijevremenu mirovinu, a sad stvari ponovo vraćate na staro. Nemojte se ljutiti što ću se glasno zapitati možemo li sljedeće godine, izborne godine pred izbore ponovo očekivati promjenu iz vaših redova? Rad do ostvarenja pune mirovine treba stimulirati. Tu se u postavkama slažem. Međutim, ne slažemo se sa onim kako se to predlaže u ovom zakonu. Stimulirati treba rad do ostvarenja uvjeta za mirovinu, a nikako preko toga. Stimulirati ljude da rade do 70-te godine života preko uvjeta za punu mirovinu predstavlja nepotrebni trošak, nepravedno i neutemeljenu mjeru. Strašno je što se u prijedlogu zakona navodi da će se tom mjerom stimulirati duže ostajanje u svijetu rada. Gospodo iz Vlade, kolegice i kolege, za taj efekat treba poduzeti neke druge mjere vezane uz sam rad i tržište rada. Izjednačavanje uvjeta za umirovljenje za muškarce i žene Vlada obrazlaže izvršavanjem odluke Ustavnog suda. Međutim, Ustavni sud nije naložio da se zakon mijenja po hitnom postupku kao što ste to prvotno htjeli učiniti bez rasprave, bez analize posljedica, bez izračuna koji pokazuju kakve će to efekte imati. Ovakvo rješenje za žene buduće umirovljenice znači definitivno pogoršanje njihovog položaja. Istovremeno živimo u društvu koje priznaje da su žene diskriminirane za to smo se izborili. Izjednačuje nas se ovim prijedlogom na pogrešnom mjestu ili još bolje rečeno na pogrešan način. Mi žene SDP-a i sve one koje su tijekom godina uložile, aktivno uložile velike napore da korak po korak dostižemo ravnopravnost. Želimo eliminirati sve nejednakosti. To za nas znači u budućnosti i ovo izjednačavanje uvjeta za ostvarenje mirovine. Izjednačavanje tog radnog staža odnosno životne dobi. Međutim, ne mislimo da je ovakvo rješenje preko koljena ili rješenje o kojem se već u kuloarima govori, koje govori hajde povećat ćemo, sad još da trgujemo za koju godinu taj prijelazni rok pa ćemo smiriti javnost da je to dobro rješenje. Mi zahtijevamo široku raspravu i dogovor oko mjera pozitivne diskriminacije na koju žene baš zbog ustavne ravnopravnosti imaju pravo. Ako moramo izjednačiti ovo da vidimo koje su to druge mjere koje će u ovom razdoblju u sljedećih 20 ili 30 godina omogućiti da žene ne budu samo na papiru ravnopravne, nego da i u stvarnom životu, u svakodnevnom životu imaju pozitivne mjere diskriminacije i ravnopravnost. Otvaranjem rasprave o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju ovdje u Saboru na žalost, samo tu otvaramo raspravu ovog trenutka stavljamo se pred važnu odluku. Važna je jer mjere koje predviđa ovaj zakon imaju direktan dugoročni utjecaj na čitav mirovinski sustav. I još više ili za nas u SDP-u najvažnije imaju utjecaj na kvalitetu života ljudi i socijalnu sigurnost u starosti i nemoći. Kad govorimo o dva čitanja i o nekakvom kompromisu kojem je Vlada pribjegla ne prihvaćamo samo dva čitanja, nego doista tražimo široku raspravu, raspravu o tome što je moguće učiniti da godine staža postanu važniji faktor kod ostvarivanja pune mirovine. Očekujemo otvaranje rasprave o stanju ne samo u prvom nego i u drugom i trećem stupu. Znate li vi kolegice i kolege da Vlada stimulira one koji štede u trećem stupu, a želi povećano kažnjavati sirotinju koja nema za izdvajanje u treći stup jer je to privilegija onih koji zarađuju toliko da mogu izdvajati i štediti. Znate li to i mislite li vi da je to pravedno? Ima naravno i ta mjera neka opravdanja, ali nije moralna i svakako nije pravedna. Očekujemo i želimo da se otvori rasprava o privilegiranim mirovinama. Želimo da sad kad smo se odlučili da ćemo popravljati ono što nije dobro u mirovinskom sustavu da to radimo sistematično, ozbiljno, odgovorno i sa argumentima. Jer mirovinski sustav ne trpi stalne izmjene i promjene. To je loša praksa koja dovodi u pitanje jednakost osiguranika i pravednost čitavog sustava. Kolegice i kolege, česte izmjene ako tako nastavimo imat će za posljedicu i narušavanje temeljnih postavki sustava jer ono što je za jednog umirovljenika pred 10 godina bilo povoljno danas je postalo nepovoljno. Mirovinska reforma iz '99. godine dopunila je sustav, ostavila je neke pozitivne tekovine. Međutim, promjena uvjeta na tržištu, gospodarstvu, tržištu rada traži isto tako da mi učinimo maksimalne napore i prilagodimo čitav sustav tim promjenama. U razdobljima rasta, bruto društveni proizvod, rasta društvenog proizvoda prikupljeni novac trebalo je ulagati u jačanje tog mirovinskog sustava, to niste učinili, propustili ste to učiniti, i mi ovog trenutka ne samo da apeliramo, nego zahtijevamo da se promjene koje će se morati dogoditi dogode na principu široke javne rasprave, čvrstih argumenata, dugoročno kvalitetnih i održivih rješenja, ne želimo da ponovo moramo dizati ruku ili odbijati dići ruku za nešto što je samo površni pristup, nešto što će osigurati da drži vodu do sljedećih izbora. Hvala lijepo.
Hvala. Obavještavam da je u 17 sati i 15 minuta prošla vrijeme za prijavu rasprave od 10 minuta. Sada imamo nekoliko ispravaka. Prvo gospodin Branko Bačić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. … [[Govornik nije uključen, ne razumije se.]] volio da mogu replicirati na dio izlaganja, ali evo kako je govorila u ime kluba to ne mogu. Prvi netočan navod je da Vlada skriva i izvrće činjenice i izračune koji se odnose na financijski dio mirovinskog sustava. Nije točno. Vlada vrlo transparentno iznosi javnosti sve podatke i činjenice, a veliki dio smo toga danas čuli i u raspravi. I drugi netočan je navod da sam rekao i da je iz mog izlaganja utvrđeno da Vlada ne ide u reforme, i da je ovo reforma ovaj prijedlog zakona. Ja sam jasno rekao dakle da je ovo tek izmjena zakona, a da pred Vladom još stoji izazov oko cjelovite reforme mirovinskog osiguranja. I nije točno da ovakav slijed događanja nije u Europi. U Europi je također na isti način u prvom koraku države članice najprije povećavao dobnu granicu i izjednačavaju dobnu granicu za … [[Ne razumije se.]] mirovinu i za muškarce i za žene, i naveo sam da je to u velikom dijelu europskih država, a da u drugom koraku najavljuju reformu mirovinskog sustava čija se javna rasprava oko provođenja te reforme počinje sa 15. studenim.
Hvala. Ispravak gosopdin zastupnik Frano Matušić.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Netočan je navod da je Vlada kriva i odgovorna zašto su zaustavljene investicije pojedine u Hrvatskoj. Ako ćete analizirati popis tih investicija, kolegice Antunović onda ćete među njima naći recimo Varšavsku, … [[Ne razumije se.]] nemjerljiv doprinos SDP-a i njegovog ponašanja u Gradu Zagrebu ili Rokvul gdje je nemjerljiv doprinos IDS-a itd., da dalje ne nabrajam, dakle Vlada nema s time nikakve veze. Vlada doprinosi boljoj poduzetničkoj klimi, a vi doprinosite negativnoj poduzetničkoj klimi u Republici Hrvatskoj. To vi radite.
Ispravak, gospodin Stjepan Milinković.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče. Pa kolege su ispravili ovaj, dijelom ovaj navod da Vlada skriva. Kolega Bačić je ispravio podatke. Niti govora, pa nitko ništa ne skriva, sve je jasno i transparentno i na stranicama Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje. Sve jasno stoji. Kolega Hrelja je navodio mnoge podatke, da je našao iz biltena i to je sve vrlo, vrlo jasno. Dakle nema nikakvog skrivanja. A druga stvar navodile ste koliko bi bilo ovoga ili onoga da se nije učinilo to ili to. A ja postavljam pitanje koliko bi bilo tek novci da nismo morali vraćati onaj novac pravomoćnim sudskim presudama koje su došle u nasljeđe slijedom vaših odluka. Koliko bi bilo da nismo morali ispravljati one nepravde glede rodiljnih naknada, prava hrvatskih ratnih vojnih invalida i branitelja, koliko bi svega. A posebno me dojmio ovaj momenat kada kažete kako su žene dolazile u neravnopravan položaj. Pa ja želim vas samo podsjetiti da u vrijeme Vlade 2003. donesena strategija, ja vas molim dokumentirat ću vam to gdje kaže se točno da se želi, evo to na ovoj, na tematskoj sjednici je vrlo jasno bila argumentirano bivšem ministru socijalne skrbi gospodinu Vidoviću, gdje su bile projekcije dakle u tom smjeru da se izjednačuje životna dob žena i muškaraca. Molim vas lijepo.
Ispravak, gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Pa ja ispravljam netočni navod zastupnice Antunović gdje je rekla da izjednačavanje umirovljenja žena i muškaraca je, da se radi na pogrešan način i da je bilo volje da bi se trebala provesti široka rasprava. Pa da je tu iskrenosti bilo u ovome izlaganju gospođe Antunović, ja bih ju podsjetio da je bilo prilike za provesti široku raspravu upravo prije 14. lipnja 2003. godine, kada je Vlada u kojoj ste vi bili potpredsjednica Vlade donijela strategiju razvitka mirovinskog sustava u kojoj je jasno rekla, ne do 2020., nego do 2018. godine se moraju izjednačiti godine života na 65 godina muškaraca i žena s time, a poslije 2018. na 67 godina. Pa znači mislim da je tad trebalo provesti ovu raspravu, pa ne bi sad o tome razgovarali.
Hvala. U ime kluba HSS-a, gospodin zastupnik Stanko Grčić. Izvolite.
Poštovani predsjedniče Hrvatskog sabora, uvaženi ministre sa suradnicima, kolegice i kolege zastupnici. Zakon o mirovinskom osiguranju do sada je prošao kroz mnoge izmjene i dopune i samo po sebi govori da su reforme u području mirovinskog osiguranja iznimno osjetljive, iznimno teške i izazivaju iznimne burne reakcije u široj javnosti. I ovaj prijedlog Zakona o mirovinskom osiguranju donosi određene promjene u sustavu mirovinskog osiguranja koje su već izazvale burne reakcije kako građana, tako i stručne javnosti. I stoga smatramo da je dobro što je danas predsjednica Vlade, odnosno Vlada prihvatila da ovaj prijedlog zakona ide u drugo čitanje, i vjerujem da će Vlada pronaći zajedno i sa socijalnim partnerima određeno kompromisno rješenje na zadovoljstvo svih. Naime u ovom uvodnom obrazloženju ovog prijedloga zakona predlagatelj ističe da polazeći od aktualne gospodarske financijske situacije Vlada Republike Hrvatske u svibnju 2010. godine predstavila program gospodarskog oporavka, u kojem ističe da će se obaviti pripreme za uvođenje promjena u sustav mirovinskog osiguranja. Dok se prva mjera provodi ili je u jednom svom dijelu već i provedena, u sklopu druge mjere predviđeno je postupno usklađivanje zakonske dobi za odlazak u starosnu mirovinu i prijevremenu starosnu mirovinu za žene i izmjene pravila za odlazak u prijevremenu starosnu mirovinu, odnosno umanjenje iznosa prijevremene starosne mirovine. Predloženim Zakonom uredilo bi se postupno povećanje dobne granice žene za stjecanje prava na prijevremenu starosnu mirovinu i starosnu mirovinu i povećanje mirovinskog staža za prijevremenu starosnu mirovinu te izjednačavanje dobne granice za roditelje za stjecanje prava za obiteljsku mirovinu. Predlaže se povećanje dobne granice za 6 mjeseci u svakoj kalendarskoj godini u razdoblju od 2011. do 2019. godine. Uvjeti za stjecanje prava na prijevremenu starosnu mirovinu i starosnu mirovinu za muškarce i žene izjednačili bi se 2020. godine. Time bi se otklonila nejednakost u ostvarivanju i stjecanju tih prava muškaraca i žena koja je utvrđena i odlukom Ustavnog suda Republike Hrvatske, odnosno zakon o mirovinskom osiguranju uskladio bi se sa spomenutom odlukom Ustavnog suda. Upravo je ova promjena izazvala brojne reakcije javnosti, naime, postavilo se pitanje je li pravedno da žene rade do 65 godina života obzirom na vrlo čestu gotovo uvriježenu situaciju da ženama radno vrijeme i počinje često puta tek kada dođu s posla kući, kada moraju obaviti sve one kućne poslove kako bi njihovo domaćinstvo moglo normalno funkcionirati. Postavilo se pitanje je li opravdano da žene rade do 65 godina života, obzirom da su radnice koje svoj radni vijek provedu na fizičkim radnim mjestima izložene svakodnevnim naporima koji ih iscrpljuju i narušavaju njihovo zdravlje, ovdje valja istaći i vrlo teški uvjeti rada kao što su to neke djelatnosti a ja ću posebno istaknuti primjer tekstilne industrije, žene na selu koje se također bave poljoprivrednom proizvodnjom i niz drugih djelatnosti koje zahtijevaju posebne uvjete. Također je prisutna burna reakcija mladih ljudi koji ne mogu pronaći posao pitajući se kada će oni uopće dobiti priliku da steknu uvjete za bilo kakvu a kamoli starosnu mirovinu. S druge strane tu je odluka Ustavnog suda prema Ustavu Republike Hrvatske svi su pred zakonom jednaki, a jednakost i ravnopravnost spolova između ostalog najveće su vrednote ustavnog poretka Republike Hrvatske i temelj su za tumačenje Ustava. Temeljem ovih vrednota je pokrenut postupak pred Ustavnim sudom jer se za ostvarivanje istovjetnih prava propisuje različita starosna dob samo zbog toga što su adresati tog prava različitog spola. Ustavni sud je ocijenio da ne postoje ustavno pravni prihvatljivi razlozi zbog kojih bi Ustavni sud mogao procijeniti suglasnim sustavom različito zakonsko uređenje starosne dobi za stjecanje prava na starosnu odnosno prijevremenu starosnu mirovinu te ostala prava koja proizlaze iz mirovinskog osiguranja. A također se za njihovo stjecanje primjenjuju različita pravila ovisno o spolu adresata koji ostvaruju istovjetna prava. Ustavni sud pri tome uvažava složenost problema vezanih uz izjednačavanje starosne dobi žena i muškaraca u sustavu mirovinskog osiguranja te pokazuje da provedba potrebnih mjera zahtjeva duže vremensko razdoblje. Za podrobnije rješenje Ustavni sud uzima i primjer iz Velike Britanije u kojoj se pravo na mirovinu stjecalo slično kao i u Hrvatskoj, te Velika Britanija također izjednačila starosnu dob žena i muškaraca za stjecanje prava na mirovinu, smatrajući da u modernom društvu nema mjesta niti razloga koji bi opravdavali ovlaštenu starosnu dob za mirovinu. Također Ustavni sud u svojoj odluci iznosi i niz drugih podataka koji ukazuju na opravdanost odluke o izjednačavanju starosne dobi žena i muškaraca za stjecanje prava na mirovinu kojih je u ovom trenutku možda najinteresantnije navođenje strategije razvitka Republike Hrvatske u 21. stoljeću, strategije razvitka mirovinskog sustava i sustava socijalne skrbi još od 4. lipnja 2003. godine u kojoj je pitanje ujednačavanje dobi za umirovljenje žena i muškaraca jasno istaknuto i objašnjeno. Smatramo da je potrebno osvrnuti se na promjenu u mirovinskom sustavu koju donosi izmjena članka 12. Zakona o mirovinskom osiguranju tom se izmjenom utvrđuje da su obvezno osigurane osobe koje obavljaju poljoprivrednu djelatnost kao jedino i glavno zanimanje, a upisane su u upisnik poljoprivrednih gospodarstava u smislu nositelja ili člana poljoprivrednog gospodarstva. Naime, kako predlagatelj navodi u obrazloženju Zakonom o poljoprivredi iz 2009. godine definirani su neki pojmovi odnosno kategorije kao što su poljoprivredno gospodarstvo, obiteljsko poljoprivredno gospodarstva, poljoprivrednik ili nositelj obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva kao punoljetna osoba koja radi stalno ili povremeno na gospodarstvu i odgovorna je za njegovo poslovanje. Člankom 23. istog Zakona uveden je i registar obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava koji sadržava i podatke o nositeljima i članovima tih gospodarstva. Člancima 10 i 13. zakona o mirovinskom osiguranju uređena je obveza na mirovinsko osiguranje zaposlenih u pravnim osobama a time zaposlenim u trgovačkim društvima i drugim pravnim osobama poljoprivredne djelatnosti, dok je člankom 11. Zakona o mirovinskom osiguranju uređena obveza za mirovinsko osiguranje u slučaju obrta kao samostalne djelatnosti poljoprivrede i šumarstva. Stupanjem na snagu zakona o poljoprivredi nastala je potreba za novim definiranjem poljoprivrednika iz obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva kao osiguranika u mirovinskom osiguranju. Slijedom toga predlaže se izmjena članka 12. stavka 1. Zakona prema kojem bi osigurani poljoprivrednici kojima je poljoprivreda jedino ili glavno zanimanje i koji su kao takvi upisani u registar poljoprivrednih gospodarstava. Tako bi se upisom u taj registar ili brisanjem iz njega uspostavljalo svojstvo osiguranika prema članku 12. Zakona o mirovinskom osiguranju. Time bi se kao i drugim djelatnostima mirovinskim osiguranjem prema ovom Zakonu obuhvaćalo osobe koje se poljoprivrednom djelatnošću stvarno i bave. Predlagatelj ocjenjuje da će se ovom mjerom povećati sadašnji broj osoba obuhvaćeni obaveznim mirovinskim osiguranjem u tome svojstvu. MI u Klubu Hrvatske seljačke stranke vjerujemo da će predlagatelj uzeti u obzir i prijedloge i primjedbe date kroz raspravu u prvom čitanju i da će sigurno voditi računa o određenim elementima kao što su već istaknuti radna sposobnost, vrsta djelatnosti ili bolje rečeno uvjeti rada. DA će voditi računa o godinama radnog staža jer imamoi primjera da u nekim djelatnostima žene počinju već raditi od 16 godina, a što im Zakon o radu jasno to omogućuje, i jasno mogli bi doći u situaciju ako ne bismo uočili neke te specifičnosti i ovakav usvojili prijedlog bez izuzetaka da bi neke žene sa navršenih 65 godina života imale 50-tak godina radnog staža. Što recimo sa navršene 64 godine ili 48 godina staža ne bi mogla ići u punu mirovinu ali sa 65 godina života i 15 godina radnog staža u mirovinu bi mogla ići, što mislim da također treba voditi računa. Odnosno evo mi vjerujemo da će se uzeti u obzir i niz drugih ovih specifičnih elemenata koji bi u velikoj mjeri vjerujemo poboljšali prijedlog ovog zakona. Također vjerujemo i u pronalaženje kompromisnih rješenja između predlagača i socijalnih partnera koji i dalje vode razgovore i vjerujem da će svi u interesu umirovljenika ali i u interesu održivosti i uspješnog funkcioniranja mirovinskog sustava pronaći adekvatna rješenja. Hvala vam lijepo.
Hvala lijepa. I u ime kluba SDSS-a gospodin zastupnik Mile Horvat. Izvolite.
Gospodine predsjedniče Hrvatskog sabora, gospodine ministre sa kolegama. Ja ću u ime Samostalne demokratske srpske stranke pokušati reći naše viđenje ovog problema za koji mislimo da nije ni malo mali, da je problem koji se mora rješavati vrlo oprezno uz pojačanu raspravu i pojačanu komunikaciju svih zainteresiranih subjekata i korisnika ovog zakonskog teksta. Isto tako vjerojatno ovo ima određene sociološke dimenzije, ima vjerojatno i neodređene političke implikacije kada se donosi upravo danas. Dakle, mi u klubu SDSS-a izuzetno uvažavamo napor ministarstva da se dade doprinos ovim tekstom, dakle ovim izmjenama i dopunama ne reformom nego izmjenama i dopunama mirovinskog sistema, da se dade doprinos gospodarskog oporavku o kome toliko pričamo i do kog nam je naravno svima stalo. Potpuno nam je jasno da se ovaj tekst donosio u jednoj situaciji kada imamo određene matematičke pokazatelje da je za puno izvršenje potreba iz domena mirovinskog osiguranja potrebno godišnje 30 milijardi kn, a da je naš kapacitet na godišnjem nivou priliva sredstava nekih 20 milijardi kn. I postavlja se onda pitanje, odakle namaći ovu realnu razliku od 15 milijardi kn da bi se sve potrebe iz ovih obaveza izvršavale. Potpuno nam je jasno da ste bili limitirani i određenom limitirajućom presudom Ustavnog suda na koju se ovdje svi pozivamo, kada govorimo o onoj osjetljivoj temi 65 godina staža za žene. Isto tako mislimo da još uvijek postoje posljedice koje se protežu u ovih proteklih 20 godina onih famoznih nerealnih otkaza, nerealnih umirovljenja pa čak i po nekakvom nacionalnom osnovu '90.-ih godina. Isto tako smo potpuno svjesni a vjerujem i vi da postoje određene posljedice i umirovljenja mladih ljudi u punoj fizičkoj i radnoj snazi. Prema tome, ako uzmemo to sve u obzir onda nam je jasno da niste imali lak zadatak pri kreiranju ovog zakonskog teksta, odnosno jednostavno niste mogli napraviti stanje da svi budu zadovoljni da istovremeno i kasa odnosno proračun ovog fonda bude puno. No, bez obzira na to ja ću ukazati na nekoliko stvari i instituta koji se ugrađuju ili koji se mijenjaju u odnosu na prethodnih zakonskih desetak tekstova, a mi imamo određeno stajalište o tim institutima. Prije svega mislimo da je glavna premisa cijele ove rasprave su dvije osnovne stvari. Kako produljiti radni vijek odnosno životni vijek svima do prvog umirovljenja i druga premisao je kako izjednačiti žene i muškarce u toj činjenici u činjenici da i jedni i drugi idu sa 65 godina u mirovinu. Tu se otvara polemika, polemika je bila javna. Da li je ona bilja dovoljna? Da li nju treba ponoviti? Mislim da jeste, mislim da je preosjetljivo pitanje da bi se završilo sa ovom raspravom i o tome treba razgovarati. O prvoj stvari dakle produljiti radni vijek i potrebu za punjenjem fondova od aktivnih radnika, mi možemo shvatiti i shvaćamo. Isto tako i potrebu da se saniraju posljedice anomalija sistema prethodne posljedice o kojima sam govorio potpuno shvaćamo. Ali ne možemo nikako prihvatiti tezu da su radno produktivni ljudi radnici od 65 godina životne dobi. Ako su oni bili građevinari radili su u građevinskom sektoru, ako su bili vozači, ako su bili u krajnjem slučaju da pojednostavim ako su bili ugostiteljski radnici pa žena koja je bila ugostitelj do 65 godine mora stajati na nogama da bi revno izvršavala svoj posao, ne možemo prihvatiti činjenicu da je to radni kapacitet koji je jači od kapaciteta mladih ljudi i mislimo da takva jedna vrsta usporedbe i davanja nade da će ta kategorija ljudi u 65 godini spasiti financijske rupe koje imamo i nedostatke sredstava koje imamo u Mirovinskom fondu mislimo da je to nerealno očekivanje. Druga stvar jeste namjera da se izjednače muškarci i žene u dužini radnog staža, odnosno životne dobi pri ostvarivanju prvog umirovljenja. Ovdje imamo odluku Ustavnog suda na koju se svi pozivamo i smatramo da je ona ograničavajući faktor, o njoj ću nešto kasnije reći. Prije svega mislim da je ovo pitanje veoma osjetljivo. Ja neću komentirati odliku ali ne mogu da ne postavim sebi jedno pitanje da li smo pitali žene da li one žele da budu izjednačene potpuno s muškarcima u ovom pravu. Ja razgovarajući da mojom okolinom stekao sam utisak da tu vrstu izjednačenog prava, te žene s kojima sam ja razgovarao nisu tražile. Jesmo li pri svemu tome uzeli u obzir ono što je najbitnije, biološko biće te žene sa svim onim stvarima koje godine i biološki mehanizam i biološki sat kod žena donose u 65. godini, jesmo li razgovarali o vrstama poslova kojima se žene bave? Kolega je rekao da počinju sa 16 godina, neki sa 14 godina počinju raditi posao i pitanje kakav posao rade. Osim toga neki podaci govore da žene ukupno rade 1,5 radni vijek duže od muškarca, a ova druga polovina kada se dođe kući i kada se brine o porodici, o odgoju djece itd. je često puta puno teži složeniji posao od onoga koji imaju dok rade u plaćenom radnom vremenu. Ukratko, naše je stanovište da žene ne bi trebale raditi do 65. godine života i mislimo da na toj kategoriji 65 godina života žene ne trebaju ispravljati neke greške i anomalije koje su se dešavale u sistemu do sada. Na neki način smatramo da je to neka vrsta krajnje dehumanizacije našega društva pred svim ovim što se dešava i što se zove taj nekakav neoliberalni kapitalizam koji je već pokazao svoje pravo lice. Zaključno, ova odluka Ustavnog suda na koju se svi pozivamo nije tako rigidna koliko nam se tumači. Ja ovdje imam zahvaljujući kolegici Čuhnil, ako ona dozvoli da to tako kažem, imam ovdje odluku Ustavnog suda. Ja bih molio da se pročita i proanalizira članak, komentar na članak 14. Ustava gdje se kaže da, gdje je izraženo pravno stajalište da članak 14. Ustava ne zabranjuje zakonodavcu da prava i obveze pojedinih istovrsnih i sličnih skupina uređuje različito, ako se time ispravljaju postojeće nejednakosti među tim skupinama ili zato postoje drugi opravdani, na Ustavu utemeljeni razlozi. Dakle, to je jedna stvar o kojoj treba razmišljati. Ja sugeriram predlagatelju da pozabavi ovakvim jednim tumačenjem ove odluke Ustavnog suda pa možda nađemo nekakvo kompromisno rješenje oko te famozne kategorije 64 godine života, nađemo određene benefite da se ta teška kategorija na neki način amortizira i ublaži. Sljedeće jest članak 13. Mislimo da je pomalo neracionalno da se mirovine nakon 65 godina dodatno stimuliraju sa 0,34%. O tom su govorili moji prethodnici, dosta toga je rečeno. Nerealno je očekivati da mladi ljudi se zaposle recimo u uvjetno rečeno lakšim poslovima, upravi, administraciji itd., ako će netko u toj upravi i nakon 65 godina imati želje da sjedi i da radi do nekakvih konačnih svojih godina itd. Prema tome, to je jedna čudna situacija da upravo stimuliramo da netko ne ide u mirovinu, a ovdje govorimo o zapošljavanju mladih ljudi, otvaranju nekih radnih mjesta. Kako će se mladi pravnik zaposlit u pravosuđu ukoliko će svi suci raditi preko 65 godina jer rade u toplom i rade relativno miran posao za razliku od nekih u građevini na otvorenom itd. Prema tome, to su sve stvari za razgovor koje ne treba generalizirati. Sljedeće jeste, ono što bih htio reći jest i kategorija tzv. prijevremenih mirovina. Ovdje imamo po našoj procjeni dvije pojave. Prvo je očita pojava da očito određena grupacija žena je procijenila da im je atraktivnije ići u prijevremenu mirovinu nego zarađivati određen nivo plaće. Dakle, ono što će oni dobiti kod kuće vjerojatno se bojeći nekakvih socijalnih dešavanja u budućnosti je njih opredijelilo, što je njihovo pravo, da idu u prijevremenu mirovinu. I ne vidim razloga zašto bi, ako je to dosad tako bilo, zašto bi oni sad bili kažnjeni za svoje odluke koje su se donosile u određenom ambijentu kad se još nije ni očekivalo da će biti ovakvog zakonskog rješenja. Druga stvar je vezano za prijevremene mirovine na koju bih ja upozorio jeste pojava tzv. otpremnina. Dakle, stječe se dojam da su poslodavci određen teret krize prebacivali sa svojim tvrtki, dakle ukupno sa gospodarstva na teret države na način da su stimulirali prijevremene odlaske iz tvrtki, iz firmi sa vrlo visokim otpremninama pa su ljudi izračunali da će po postojećim zakonima, odredbama koje su bile u tom trenutku kad su prihvaćale takvu opciju, sa tom kategorijom novca preživjeti do prvog uvjeta za mirovinu. I masa ljudi je otišla na taj način iz gospodarstva. Sad su oni na Zavodu za zapošljavanje, prema tome oni su ponovno na teretu države i doći ćemo u situaciju da ti ljudi koji su sebi našli matematiku da rasterete poslodavca i čekaju u nekakvih 3, 4 godine mirovinu, neće moći taj uvjet ostvariti jer jednostavno nema modela za njihovo umirovljenje po ovom modelu kao što je ovdje predloženo. Prema tome, mislimo da ovdje treba napraviti jednu dobru analizu i napraviti određene izuzetke za takve kategorije jer nisam uvjeren da nije bilo određeno i strateško opredjeljenje da firme daju ljudima stimulativni dio sredstava kako bi odlazili iz tvrtki, prijavili se na biro za zapošljavanje i čekali prijevremenu mirovinu. I zaključno, mislimo da članak 3. o kojem je kolega iz HSS-a govorio, vezano za nositelje OPG-a, dakle propisano je obvezno osiguranje i za nositelje i za članove poljoprivrednog gospodarstva. Ja bih ovdje predložio da bude za članove poljoprivrednog gospodarstva dobrovoljno, dakle nekakav dobrovoljni odabir da li žele da se osiguraju ili ne jer često imamo situaciju da su članovi OPG-a članovi samo zbog toga da se ispuni ona forma da bi svatko mogao dobiti određenu količinu zemljišta, a ne suštine da budu i efektivno članovi toga OPG-a. Prema tome, treba isto tako uzeti u obzir i koliko to poskupljuje, samo poslovanje OPG-a u današnjoj situaciji kad seljak vrlo teško izlazi na kraj, da obavežemo i njega i njegovih četvero, petero članova da svi budu obavezno mirovinski osigurani. Prema tome, sve je to nešto o čemu treba razmišljati i zato nam je izuzetno drago i pozdravljamo odluku i premijerke i Vlade da se ovaj zakonski prijedlog raspravlja i u drugom čitanju, da se otvori nova pozicija za razgovore sa svim zainteresiranim partnerima, sa socijalnim pregovaračima i da se ova vrlo osjetljiva tema uredi na što kvalitetniji način, da budemo na neki način svi zadovoljni, a da istovremeno sistem funkcionira. Hvala vam.
Hvala. Prelazimo na pojedinačnu raspravu. Prvi je gospodin zastupnik Davor Huška. Izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Gospodine ministre sa suradnicima, kolegice i kolege. Evo već je puno rečeno o ovim izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju no nekoliko mojih razmišljanja i u biti podataka koje smo dobili u materijalu koji je pripremilo ministarstvo kao podlogu za prijedlog izmjena ovih zakona. Osnovni razlozi za izmjene zakona jasno su vidljivi upravo iz tog materijala jer broj osiguranika u 2008. godini postupno opada tako da je 31. prosinca 2008. godine evidentirano milijun 604 tisuće osiguranika, a već godinu dana nakon toga milijun 530 tisuća što je za 4,6% manje nego u prethodnoj godini. Broj korisnika mirovina, obrnuto upravo od broja osiguranika raste tako da se povećao sa milijun 148 tisuća 31.12.2008. na milijun 172 tisuće nakon godinu dana, 2,1% više nego u prethodnoj godini. To upravo dovodi i rezultira i deficitom u financiranju mirovinskog sustava na razini godine pa tako već ove godine planiramo deficit od 17 milijardi kuna za financiranje mirovina, a podsjećam da je ukupan deficit državnog proračuna planiran za 2010. godinu 13 milijardi kuna. Znači, daleko manje nego što je deficit samo za financiranje mirovina. Upravo zbog ovoga pa i svih ostalih trenutaka u aktualnoj gospodarskoj i financijskoj situaciji Vlada je donijela u svibnju ove godine i predstavila Program gospodarskog oporavka u koji se između ostalog dotiče i problema financiranja mirovina, pa je tako između ostalog navedeno da će se izvršiti revizija sustava mirovina stečenih pod posebnim uvjetima, njihovo smanjivanje, te priprema za postupno ukidanje pojedinih kategorija. I drugo bitno da će se obaviti priprema za uvođenje promjena u sustavu mirovinskog osiguranja. Izvršenje jednog dijela ove prve mjere ostvareno je donošenjem Zakona o smanjenju mirovina određenih, odnosno ostvarenih prema posebnim propisima u mirovinskom osiguranju. Znamo da mirovine veće od 3 i pol tisuće kuna od 1. srpnja ove godine smanjuju se za 10%, a potom će se nastaviti aktivnosti na izvršavanju obveza u sklopu te predviđene mjere. U sklopu druge navedene mjere u mirovinskom osiguranju koji se provodi na temelju Zakona o mirovinskom osiguranju predviđeno je pod jedan: postupno usklađivanje zakonske dobi za odlazak u starosnu mirovinu i prijevremenu starosnu mirovinu za žene. I pod dva: izmjene pravila za odlazak u prijevremenu starosnu mirovinu, odnosno smanjenje iznosa prijevremene starosne mirovine. Sve ono što smo čuli uvodno i od ministra i u izlaganju znači predstavnika klubova. Uz to što pokušavamo uštediti na ovaj način određena sredstva, izdatke u državnom proračunu za mirovine treba razmišljati naravno i o drugom načinu kako povećati prihode, odnosno kako i o većem punjenju fonda za isplatu mirovina, a to je moguće naravno ili većim plaćama i zapošljavanjem ili zapošljavanjem što mislim da nam je jedna prilika u narednim godinama koju treba iskoristiti. Treba nastaviti provoditi i cijeli niz programa na prvom mjestu Ministarstva gospodarstva kao i ostalih ministarstava kojima je cilj novo zapošljavanje, povećanje broja zaposlenih. Pa zbog čega? Upravo zbog toga što veći broj zaposlenih izdvaja više u Fond za mirovinsko osiguranje i ovaj deficit se na takav način smanjuje. Napravio sam jedan primjer što bi to značilo povećanje broja zaposlenih za 10000, 50000, 100000. Izračun na bazi bruto plaće 7500 kuna, a podsjećam da je prosječna bruto plaća u Republici Hrvatskoj za 2009. godinu bila 7711 kuna. Znači nešto manje od prosječne plaće sa koeficijentom osobnog odbitka jedan i prosjekom 15% uplata u drugi stup. Pa tako kaže ovaj izračun na 10000 novo zaposlenih da bi godišnje u prvi stup bilo uplata više za gotovo 150 milijuna kuna plus dvadesetak milijuna kuna u drugi stup. Na 50000 novo zaposlenih u doglednom vremenu donosi 750 milijuna kuna uplata u prvi stup na razini godine a oko 110 milijuna kuna uplata u drugi stup. I ono naravno najzanimljivije i što bi vjerujem u jednom kraćem roku trebao biti i cilj 100000 novozaposlenih, novih radnih mjesta donosi milijardu i 485 kuna godišnje uplata u prvi stup i oko 220 milijuna kuna uplata u drugi stup. Što znači na 100000 zaposlenih tijekom godine došlo bi u sustav mirovinskog osiguranja 100000 novih radnih mjesta 1,7 milijarda kuna u državni proračun. Mislim da to treba postaviti kao jedan visoki cilj i u doglednom vremenu upravo težiti kroz sve mjere Ministarstva gospodarstva, ostalih resornih ministarstava na povećanju broja zaposlenih što automatski donosi značajna sredstva u državni proračun za financiranje deficita koji postoji u mirovinskom sustavu. Na kraju držim da je dobro što je premijerka u ime Vlade danas predložila, uputila prijedlog da ovaj zakon ide u dva čitanja. Dobijamo svi skupa na vremenu i socijalni partneri, na prvom mjestu sindikati i Vlada i mi ovdje u sabornici da kroz dvije rasprave ponudimo možda neke nove prijedloge, neka nova rješenja koje vjerujem da će Vlada i Ministarstvo gospodarstva zasigurno i prihvatiti. Očigledno je na kraju da kažem i da se svi slažemo da treba reforma mirovinskog sustava. Mislim da je ovo upravo početak jedne kvalitetne reforme mirovinskog sustava što bi u konačnici trebalo smanjiti izdatke za mirovinu u državnom proračunu, povećati broj zaposlenih, povećati prihode za financiranje budućih umirovljenika. Zahvaljujem.
Hvala. Gospodin zastupnik Boris Kunst. Izvolite.
Hvala lijepa poštovani predsjedniče. Pa ja ću pokušati maksimalno skratiti svoju raspravu obzirom da ovaj prijedlog zakona ide u drugo čitanje, pa će sigurno još biti prilike o tome tekstu zakona razgovarati. No, obzirom da je danas nekoliko puta ovdje isticano da treba široku raspravu provesti vezanu uz ove izmjene i dopune zakona ja mislim da ne treba i da prije svega želim naglasiti da se ne radi o mirovinskoj reformi koja je bila provedena '98. kada se provela jedna široka rasprava. Mislim da ova rasprava koju Vlada vodi sa socijalnim partnerima, znači sa svim relevantnim socijalnim partnerima vezano uz ovo je sigurno dovoljna i ne treba brkati obzirom da se u javnosti često govorilo i govori da je ovo mirovinska reforma. Ne, ovo je izmjena i dopuna Zakona o mirovinskom osiguranju. Normalno, taj Zakon o mirovinskom osiguranju i njegove izmjene i dopune proizlaze iz programa gospodarskog oporavka Hrvatske i one kao takve normalno treba prihvatiti i na jedan duži rok imaju sigurno pozitivan efekat. No, koje su suštinske izmjene obzirom da je ovdje već bilo o tome dosta riječi. Jasno da se izjednači dob muškaraca i žena za odlazak u mirovinu. Prijedlog je 65 godina i prijelazno razdoblje od 10 godina. Gdje se sad tu nalazi uporište? Pa prije svega to postaje pravilo u Europi i većina europskih zemalja je izjednačila dob ili je u postupku tog izjednačavanja. Hrvatska bi negdje do 1. siječnja 2020. ako se drugačije ne dogovori i ne postigne dogovor sa socijalnim partnerima izjednačila dob žena i muškaraca za odlazak znači u starosnu prijevremenu mirovinu. Uz to europsko pravilo koje sam spomenuo je tu i odluka Ustavnog suda koja je donijeta po pokrenutom postupku za ocjenu suglasnosti s Ustavom članka 30. i 31. da podsjetim Zakona o mirovinskom osiguranju, gdje normalno Ustavni sud obvezuje Hrvatsku da poštuje radnu jednakost u ostvarivanju prava na mirovinsko osiguranje. Ustavni sud nije imao ni dileme kada je donosio takvu odluku, jer iz nje, on se je normalno vodio ovdje zakonima koji su već regularni i legalno se primjenjuju u Republici Hrvatsko, a to je Zakon o ravnopravnosti spolova koji je 2009. godine donijet, zatim ovdje je Ustavni sud vodio računa i o nacionalnoj politici za promicanje ravnopravnosti spolova koja se provodi od 2006. godine do ove godine i normalno uzeo je u obzir i onu strategiju razvitka mirovinskog sustava koja je donijeta 2003. godine. Ja ću još napomenuti također da je i Europski sud za ljudska prava ispitivao povrede članka 14. konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, vezano za različitu dob i potvrdio opravdanim izjednačavanja dobi za mirovinu za žene i muškarce. To je znači ovaj prvi dio. Drugi dio koji se mijenja je polazni faktor za prijevremenu mirovinu, sa sadašnjih 0,15 na 0,34%. I kad govorimo o tom polaznom faktoru on nije pao s Marsa, ovih 0,34 nego je to, to je aktorskim računima pravednosti izračunato. I tako da upravo to povećanje sa 9% na 20,4% za pet godina ranijeg umirovljenja znači ovim usklađivanjem u prosjeku primanja mirovine, onih koji idu pet godina ranije u mirovinu s onima koji idu u redovnu starosnu mirovinu. Osim toga važno je tu naglasiti da će se normalno i povećati mirovine onima koji će ostati dulje raditi od svoje starosne mirovine, upravo za ovu vrijednost koju sam ovdje spomenuo da će kako je neki zovu penalizirati raniji odlazak u prijevremenu, odnosno odlazak u prijevremenu mirovinu. I sad koji je cilj ovih mjera? Pa cilj ovih mjera je da upravo osiguranik ostane što dulje u radnom odnosu, da plaća doprinose i na taj način smanjuje trošak mirovina, jer logično da manji troškovi mirovinskog sustava imat će i pozitivan učinak na ukupno gospodarstvo. Vjerujem da nije posebno potrebno ovdje naglašavati kakvo je stanje mirovinskog sustava. To nam je svima jasno da je ono teško, da je na granici izdržljivosti, i da su upravo te promjene zbog toga nužnost koju treba normalno u Hrvatskoj prihvatiti. Broj umirovljenika, čisto radi statistike da se podsjetimo, je sa 31. kolovozom ove godine milijun 191 tisuća 137 umirovljenih, a broj osiguranika je milijun 536 tisuća 944, i to je upravo taj omjer 1,29 naprama jedan, i logično da takav omjer je neodrživ, on razara mirovinski sustav i logično je da ovakve nužne, ovakve izmjene su nužne. U zadnje vrijeme isto tako vodile su se razne polemike oko toga što bi trebao biti osnovni uvjet za odlazak u mirovinu, da li radni staž ili godine starosti. Mirovinski sustavi većine zemalja koje su u okruženju Hrvatske, kao i članice Europske unije temelji se na tome, na godinama života. I to im je kao osnovni uvjet za mirovinu, znači mislim da bi Hrvatska mogla tu imati jednu, napraviti jednu dobru kombinaciju između godina života i radnog staža. No na taj uvjet sigurno utječu i sljedeće činjenice. Svjetska zdravstvena organizacija koja je u Hrvatskoj i koja svake godine procjenjuje trajanje života, za ovu godinu, znači za, za prošlu godinu pardon, za 2009. godinu je izašla sa podatkom da trajanje života u prosjeku iznosi 76,3 godine u Hrvatskoj, za žene 79,6 godina, za muškarce 72,9 godina, što je normalno nešto niži prosjek očekivanog trajanja života nego u Europskoj uniji za nekih cirka 3 godine, ali taj životni vijek je u stalnom porastu. Podsjetit ću vas da '91. godine je trajanje života iznosilo u Hrvatskoj 71 godinu, a eto ove godine, odnosno prošle godine 2009. iznosi 76,3 godine. Znači životni vijek se iz godine u godinu produljuje, i logično je i time da treba voditi računa da se na neki način i produljuje radni vijek. Tako da godine života kao osnovni uvjet za odlazak u mirovinu imaju svoje uporište tako i za Europu, i europske države, pa eto i u tom dijelu za Hrvatsku. Par riječi oko prijevremene starosne mirovine. Taj institut moram reći da su napustile mnoge europske države, pa čak i nove države bivše Jugoslavije, jedino od tih država ima Hrvatska i Bosna i Hercegovina taj institut prijevremene mirovine. Od europskih država s kojima Republika Hrvatska ima ugovore o socijalnom osiguranju samo Austrija, Belgija, Luksemburg, Njemačka i Bosna i Hercegovina koju sam već spomenuo su zadržali institut prijevremene starosne mirovine, dok sve ostale europske države su napustile taj institut ili su na ga jedan drugi način uredile. Recimo skandinavske zemlje su te prijevremene mirovine vezale uz određen stupanj invalidnosti. Znači na neki drugi način se to određuje. Što se tiče smanjenja mirovine za one koji odlaze u prijevremenu starosnu mirovinu, u državama koje sada imaju taj institut o kojima sam maloprije govorio, smanjenje visine mirovina kreće se od 0,35% po mjesecu, do 0,42%, osim opet ću tu naglasiti Bosnu i Hercegovinu koja ima 1% za muškarce i 0,5% za žene na godišnjoj razini. Ali svima je to zajedničko, a to je da se radi o trajnom umanjenju mirovine za one koji odlaze u prijevremenu mirovinu. Kada pogledamo tko su nam najčešći korisnici prijevremene mirovine, tj. iz kojih djelatnosti najviše radnika odlazi u tu prijevremenu mirovinu, tada imamo jedan interesantan podatak, logično bi bilo očekivati da to budu neke industrijske grane, ja se ispričavam moram završiti, ipak sam malo produljio, ali evo samo da završim sa ovim. Interesantno je da u Hrvatskoj u tu prijevremenu mirovinu najviše odlaze iz djelatnosti financija i osiguranja. Recimo zadnjih 5 godina otišlo je od ukupno 39 tisuća 973 osiguranika 11 tisuća i 17 osoba iz te djelatnosti što čini negdje cirka od 30% od svih ukupnih. S time ću završiti jer vrijeme, hvala.
Imamo ispravke. Prvo gospodin Silvano Hrelja.
Gospodine predsjedniče ispravljam netočni navod kolege Kunsta, 1998. godine nije bilo široke javne rasprave, suprotno nego što je gospodin Kunst rekao. 1998. je obećana sindikatima javna rasprava na jesen, a Zakon je donijet u zadnjem roku proljetnog zasjedanja, dakle u srpnju mjesecu, dakle izostala je potpuno javna rasprava. Drugo, ne postoji aktorska matematika, postoji aktuarska matematika, postoje aktuarske tablice i postoje aktuari koji to izračunavaju, vjerujem da je lapsus. I treća tvrdnja da godine života imaju svoje uporište za odlazak u mirovinu je djelomično točna. Nigdje u svijetu samo godine ne mogu biti uvjet za odlazak u mirovinu. Zahvaljujem.
Ispravak gospođa Romana Jerković. Izvolite.
Hvala. Kolega Kunst je rekao većina Europskih zemalja je izjednačila starosnu dob ili je u procesu izjednačavanja, nije točno kolega Kunst. Imam pred sobom tablicu koja je dio izvješća Europske komisije i u kojoj lijepo stoji da starosnu dob nisu izjednačile ni Austrija, ni Belgija, ni Češka, ni Švicarska, ni Italija, ni Velika Britanija, ni Lihtenštajn, ni Rusija, ni Poljska, ni Slovenija, ni Mađarska itd., od 41 zemlje samo 17. To ne da nije većina, to nije ni pola. Hvala.
Hvala. Gospođa zastupnica Gordana Sobol.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, kolegice i kolege, gospodo iz Vlade. Ja ću isto početi od dokumenata Vijeća Europe na koje se kada je u pitanju ovaj Zakon pozivamo, i danas na ovoj sjednici, na ovim raspravama i ministar je spominjao u svom uvodnom obrazloženju. Prema dokumentu Vijeća Europe iz 98. godine, dobna jednakost znači jednaku prisutnost, moć i sudjelovanje oba spola u svim područjima javnog i privatnog života. Rodna jednakost suprotna je rodnoj nejednakosti te stremi poticanju punog sudjelovanja žena i muškaraca u društvu. Direktiva, jedno direktiva europske ekonomske zajednice također omogućava različitu dob umirovljenja žena i muškaraca ovisno o situaciji u pojedinoj zemlji. Naime, pozitivna diskriminacija žena instrument je za ostvarivanje ravnopravnosti u situacijama kada jednaka pravila posebno pogađaju žene kao ranjiviju skupinu. Vjerujem da ćete se složiti sa konstatacijom da sve razlike, sve nejednakosti, sve podređenosti, potlačenosti proizlaze iz društvene prakse. Diskriminacijski društvenih stavova i stereotipa o tzv. fiksiranim ulogama žena i muškaraca. U tom smislu izjednačavanje uvjeta za ostvarivanje prava na mirovinu između žena i muškaraca bilo bi opravdano kada bi se stekli svi uvjeti, sva neravnopravnost žena u javnom i privatnom životu. I ja dijelim mišljenje onih koji kažu da bi bilo sasvim u redu da žene i muškarci koji su radili pod istim ili sličnim uvjetima ostvaruju ista ili slična prava iz mirovinskog osiguranja. Ali na žalost poštovana gospodo mi živimo u Hrvatskoj, a u Hrvatskoj kada je u pitanju tržište rada, kada su u pitanju uvjeti, i postupanja na tržištu rada, ništa u radu muškaraca ili žena u Hrvatskoj nije slično niti isto. Stoga ću ponoviti ono što sam jutros izrekla na Odboru za ravnopravnost spolova kada sam kazala da ustvari ovaj Prijedlog izmjena zakona o mirovinskom osiguranju u odnosu na žene on ustvari potencira diskriminiranost jer iako se temelji na odluci Ustavnog suda iz 2007. godine koja bi vjerojatno nekakvom idealnom svijetu imala nekakvog smisla jer smo svi mi jednaki pred zakonom, ona ustvari ni u kom slučaju ne korespondira sa Hrvatskom realnošću u kojoj su žene još uvijek u neravnopravnom i diskriminiranom položaju. A posebno ovdje želim istaknuti da se u cijelosti zanemaruju odredbe Zakona o ravnopravnosti spolova. Taj Zakon ja vas podsjećam kolegice i kolege prvi je donešen u srpnju 2003. a drugi novi, izmijenjeni, poboljšani, nadopunjeni 2009. godine. Taj Zakon u jednom svom članku određuje važnost posebne diskriminacije ili posebnih mjera, u odnosu na jačanje položaja žena i njihove ravnopravnosti jer je iz niza pokazatelja,a svi dobivamo izvješće od strane pravobraniteljice ali iz svih relevantnih istraživanja koja se rade i sa razine državnih institucija i sa razine nevladinih udruga, iz niza pokazatelja iz sfere rada i zaposlenosti ali svih ostalih društvenih sfera jasno je da se žene u Hrvatskoj nalaze u nejednako pravnom položaju i da je za to nužno posebnim mjerama njihov položaj barem pokušati poboljšati i u tom smislu stoji taj članak u Zakonu o ravnopravnosti spolova. Držim da je upravo dosadašnja odredba o starosnoj mirovini za žene potpadala pod takvu posebnu mjeru jer je uvažavala nezgodnu činjenicu da žene rade dvostruki posao. Onaj formalni kao zaposlenice i onaj "prekovremeni" za koji nema plaće, koji se podrazumijeva i koji im oduzima ostatak radnog dana. Dvostruki teret obiteljskih i profesionalnih obveza kojeg nosimo bez dostatne pomoći društvene zajednice očito nije uračunat u tu našu formulu ravnopravnosti. Po nekim istraživanjima žene prosječno rade prekovremeno kućanske poslove i odrađuju obiteljske obveze najmanje tri sata svakog radnog dana,a šest sati vikendom i blagdanima. Tržišna cijena takvog neplaćenog rada u kući poznata je ali se na žalost ne uračunava. A mreža financijski dostupnih socijalnih servisa koji bi olakšala položaj zaposlenih obitelji nedostatna je ipak svakim danom sve slabija. Kada govorimo o položajima na tržištu rada, prilikom zapošljavanja rijetke su sretnice koje potencijalni poslodavac nije pitao o njihovim roditeljskim odnosno obiteljskim obvezama ili nakanama da tako nazovem, o njihovom obiteljskom statusu, o broju djece, o dobi djece, o namjerama da eventualno imaju još djece. Naravno svi ćete mi reći to nije zakonito, to je točno, nije zakonito ali je uobičajeno i mi nikako ne nalazimo načina da tako nešto izsankcioniramo. Istraživanje koje je proveo Institut društvenih znanosti temeljem ankete provedene među nezaposlenim, poslodavcima potvrđuje da je dobna i spolna diskriminacija na tržištu rada najprisutnija. I zadnje izvješće pravobraniteljice koje smo imali ove godine na dnevnom redu pokazuju da žene u Hrvatskoj rade slabo plaćene poslove, da su više nezaposlene, da su prve na listi za otpuštanje kada imaju posao, da u konačnici imaju i manje mirovine. One žene starije dobi ajde da to kažemo i potrošene žene na određenim poslovima posebno one sa nižim obrazovanjem bit će vrlo lako otpuštene, a prema novim odredbama ostvarivat će pravo na mizernu prijevremenu mirovinu. Kolegice i kolege i danas prosječna mirovina za žene je za 540 kn manja nego prosječna mirovina za muškarce. A prosječna prijevremena mirovina za žene je za 356 kn manja danas nego što je to za muškarce. Ukoliko dakle ne ostvare tu prijevremenu mirovinu jedino što im može koristiti to je odlazak na Zavod za zapošljavanje, ali naravno i tu će biti ograničenja. Danas sam pitala na Odboru za ravnopravnost spolova predstavnika predlagatelja, da li su bilo što učinili ili misle učiniti ili kako misle riješiti tu pojavu da se poslodavci naravno u nekakvoj teškoj financijskoj situaciji rješavaju radnika i da se rješavaju prvo onih starijih radnika, a naročito su na udaru žene koje su starije od 55 godina. Na to mi odgovore nemamo niti ćemo ih imati. I onda ćemo naravno umjesto da novce preusmjeravamo na otvaranje novih radnih mjesta, na ta mjesta koja su činile te žene ili ti radnici neće biti novo zapošljavanje nego će se novci preusmjeravati na Zavod za zapošljavanje da bi im se isplaćivale kakve takve naknade. Pozivate se u prijedlogu izmjena ovoga zakona na odluku Ustavnog suda i tamo se navodi stajalište Europskog suda za ljudska prava u nekim takvim sličnim pritužbama u kojem se između ostalog kaže da promjena godina potrebnih za ostvarenja prava na mirovinu mora radi svoje prirode biti postupna te da je citiram "Teško pa i nemoguće točno odrediti neki trenutak kada je nepravednost prema muškarcima zbog različite dobi za umirovljenje prevagnula nad potrebom da se ispravi nepovoljan položaj žena". Ovo stajalište smatram izuzetno bitnim i hoću reći da mi je žao da predlagatelj nije u ovom smislu tumačio ove odredbe. Naime, obzirom na nepovoljan položaj žena na tržištu rada u Hrvatskoj smatram da se nikako ne može smatrati upravo sada povoljnim trenutkom da se izjednačavaju starosne i prijevremene starosne odredbe u pravu stjecanja mirovine pa bilo to u tom nekakvom postupnom razdoblju od 10 ili koju godinu više. Pa onda isto tako postavljam pitanje svima nama, zašto se ne bi s obzirom na nepobitnu lošiju poziciju žena ipak dozvolilo kao tzv. postupno razdoblje ali ne ono mirovinsko već prije svega ono koje nam je potrebno za izjednačavanje položaja žena s obzirom na brojne relevantne faktore kao što su rad, kao što je zapošljavanje, kao što je potplaćenost, kao što je siromaštvo, kao što je politička podzastupljenost i neravnopravnost u odlučivanju itd. Mislim da sam nabrojila sasvim dovoljno. I zašto ne bismo prije svega i mi ovdje koji sjedimo radili na provođenju Zakona o ravnopravnosti spolova, a u prijedlogu izmjena zakona pozvali se na odredbe Zakona o ravnopravnosti spolova i u prijedlogu izmjena ovoga zakona predvidjeli odgode izvršenja u odnosu na žene. Kako pitam se tako nešto predlagatelju nije palo na pamet. Dakle onda kada je u pitanju da se izjednačimo u godinama kada odlazimo u mirovinu e tada ćemo se pozivati na odluke Ustavnog suda i pozivati se na ravnopravnost spolova, a kada treba omogućiti da se puna ravnopravnost ostvari na svim područjima, pa i na tržištu rada gdje postoji najveća diskriminacija žena, e onda na tu ravnopravnost svi skupa zaboravljate. Protivim se i bit ću protiv donošenja ovakvog prijedloga zakona.
Hvala. Imamo repliku, gospodin zastupnik Dragutin Lesar. Izvolite.
Kolegice Sobol vi ste kao i ja očito dobro puno argumenata pripremili danas u svojoj raspravi i iznijeli protiv ovakve izmjene zakona i vjerojatno kao i ja pripremali amandmane. I onda je došla predsjednica Vlade pa je rekla nije hitna nego redovna procedura, a ja sam očekivao kako je ministar gospodarstva i konkurentnosti bio na redu i obrazlagao prijedlog zakona da će nas kao saborske zastupnike osloboditi rasprave o prijedlogu zakona koji više ne vrijedi i da će nas obavijestiti da su sa sindikatima dogovorili da prijelazno razdoblje neće biti 10 nego 20 godina do 2030. da će se penalizacija vezati uz godine staža, tako da će muškarci sa 36 godina staža osiguranje imati 0,36 po mjesecu, a nakon 40 i više 0,15. Žene sa 31 godinom staža 0,34, a nakon 35 staža 0,15. da će se onaj čuveni dodatak na mirovinu ugraditi u mirovinski sustav, a ne biti dio posebnog zakona. E sada ministar gospodarstva hrvatskom Parlamentu to nije rekao i najavio vladine amandmane u tom smjeru zbog čega? Jel to navlakuša ili Vlada priprema još poboljšanja u zakonu pa će recimo odustati od cijelog koncepta zakona ili povući iz procedure. Ali nemojte dozvoljavati da cijelo popodne raspravljamo o zakonu koji je već passe. Zašto radite od nas budale? Morate pisati amandmane na vladin prijedlog zakona koji moraju doći u Sabor jer su se tako dogovorili i šutite o tome o tome ne želite niko reći. Gdje je sada ministar da nam veli jeli istina da su ti dogovori postignuti i da se Vlada tog dogovora sa sindikatima drži? Raspravljamo o tom prijedlogu, a ne o ovom. Osobito radikalne promjene ... ali su bitne promjene. Državni tajniče molimo odgovor, jel dogovor sa sindikatima postignut ili ne?
Amandmani će se podnositi kada drugo čitanje bude. Jeste vi tražili ili niste. Gospodin Kunst također replika.
Pa kolegice Sobol ovo sve što ste rekli da nije ovo pravi trenutak za izjednačavanje godina života muškaraca i žena bi bilo uvjerljivo sa vaše strane da ste imali isti stav tada kada se 2003. godine donosila Strategija razvitka mirovinskog sustava, kada je ta vlada donosila. I kada je ovo što sam već ponovio da ne ponavljam to 10 puta, kada vam u toj strategiji koju ste vi usvojili 4. lipnja 2003. godine na Vladi gdje ste rekli da do 2018. godine treba izjednačiti visinu godina života na 65 godina za muškarce i žene. I onda ste rekli da nakon 2018. godine mogla bi se povisiti dob za odlazak u mirovinu za oba spola, to citiram, na više od 65 godina života, npr. 67 ili 68 godina života. Znači, bilo bi to dobro da ste tada upravo to govorili i da ste rekli e nije, a 2003. ja mislim da isto nije bio trenutak. Vjerujte, ja mislim da je bio isto loš trenutak da bi išli na takvo izjednačavanje. Ovo je velim do 2018., a ovo je do 2020. ako nije nešto drugo. Hvala.
Hvala. Odgovor, gospođa Sobol. Izvolite.
Gospodine Kunst, a to je moj odgovor i svim ostalim zastupnicima koji uporno govore o strategiji. Pa već biste trebali znati kao saborski zastupnik da zakoni koji se donose u ovom Saboru će biti iznad jedne strategija koja sam ja već rekla da je donesena, i sami ste rekli u lipnju 2003., ali je već u srpnju 2003. donesen Zakon o ravnopravnosti spolova koji je predvidio privremene mjere koje ste vi, ova Vlada odnosno ovaj Sabor, mi svi zajedno potvrdili 2009. godine i o čemu sada pričamo? … [[Upadica se ne razumije.]] O čemu pričamo sada? Ma dajte kolega Kunst molim vas. Kažem, dovoljno dugo sjedite u ovim klupama da biste morali znati, a osim toga da ste pročitali sve što se tiče i mišljenja oko te odluke Ustavnog suda onda biste vidjeli da postoje mišljenja javno iznesena, najvećih ustavnih stručnjaka koji smatraju da Ustavni sud, a ja ću to sad ovdje izreći, nije mogao i ne bi smio jednu strategiju stavljati iznad nekog zakona koji je ovaj Sabor donio 2009. odnosno 2003., odnosno 2009. godine. I ja ću i dalje se zalagati za to da je licemjerno u krajnjoj liniji, licemjerno izjednačavati nas žene i muškarce u godinama odlaska u mirovinu, a u isto vrijeme smatrati da je potpuno normalno da žene i dalje nose najveći teret obiteljskih obveza, da su diskriminirane na tržištu rada kod zapošljavanja, kod napredovanja, u plaćama, u mirovinama. Recite mi da to nije licemjerno.
Hvala. Gospođa zastupnica Ingrid Antičević-Marinović. Izvolite.
Hvala, poštovani gospodine predsjedniče. Nema predsjednice Vlade, nema gospodina ministra. Očito to nije zakon i prijedlog zakona kojim bi se oni ponosili, da bi ga predstavili javnosti. Moramo donositi teške odluke kaže premijerke, u tome smo odlučni kaže ona. I tako ipak kad nije prošlo, pod pritiskom javnosti, pod pritiskom sindikata i oporbe ovo ipak, ovakav zakonski prijedlog ne ide u hitnu proceduru nego u prvo čitanje. Ali mi ovdje, ja osobno i kao što ste čuli iz govora gospođe zastupnice Željke Antunović, govoreći u ime kluba SDP-a protivimo se ovakvom zakonu jer ovo je nepravedan zakon i ovakav zakon ne može biti donesen jer to nije zakon za hrvatske građane, to je zakon protiv hrvatskih građana. Zbog čega i koji je to kontinuitet? Zato kažem nema zaista mjesta nikakvom čuđenju jer to je za HDZ bussiness as usual, kao obično. Naime, na ovim prostorima dolaskom najprimitivnijih verzija priučenih kapitalista odavno se odustalo od zaštite istinskih radničkih prava, poštene naknade za obavljeni rad i učinkovito kažnjavanje onih koji se ne drže pravila igre. Ovdje često čujemo kako je to u našem okruženju, kako je to u zemljama zapadne Europe. Da li ima tamo u zemlji zapadne Europe poslodavca koji ne plati svoga radnika? Jel ima takav slučaj? Kod nas je to poplava koja je započela '90.-tih godina kada smo željeli to suzbiti donoseći Kazneni zakon o kažnjavanju i inkriminaciji upravo da takvo ponašanje kao izuzetne društvene opasnosti bude kažnjivo. HDZ je protiv toga, HDZ je do dana današnjega protiv toga. A iz toga upravo i iz rada dakle gdje mu se ne plaća plaća, gdje mu se ne plaćaju osiguranja radniku, proizlazi onda kasnije i ono najosjetljivije razdoblje kada već onemoćao, istrošen dođe u mirovinu. Naime, radnička prava ionako su već odavno fikcija i ona koja su na papiru, a sada je borba HDZ-a da i ta formalna prava obezvrijedi i da ih ukine. Zato i ovo izjašnjavanje ljudi na referendumu, dobro su vladajući shvatili, dobro je HDZ shvatio da to nije samo borba za očuvanje postignuća u Zakonu o radu nego su to zorno prikazali građani da je to borba i otpor protiv vladajuće garniture pod kojima su oni dodatno, naglo u biti osiromašili, gdje nisu sposobni dakle uz puste najave o provođenju reformi, da svi tobože reformski zahvati u biti razbijali su se njima o leđa i da je to bilo pogoršanje njihove situacije. Kaže često vladajući i osobno premijerka, pa moramo osigurati plaće, moramo osigurati mirovine. Isto kao što govore poslodavci mi dajemo radniku plaću. Nitko to radniku ništa ne daje i nitko umirovljeniku ništa ne daje nego mu je to oteto. Radnik je to sve zaradio, umirovljenici su to sve zaradili i takav novac je trebao biti da tako kažem na lageru, a ne da se zadužujemo ne sada više po Europi nego po mnogim kontinentima svaki mjesec, da bi ono što je zarađeno u Hrvatskoj bilo isplaćeno. To je pogubnost, to je tako poraz, dakle to nije poraz samo ekonomske politike koju vladajući provode, to je poraz uopće temeljnih moralnih načela i pravednosti jednog društva. A ako Hrvatska ne bude socijalna država, ako ne bude zemlja u kojoj su zaštićena radnička prava, Hrvatske jednostavno neće biti. Pa jel to vladajućima jasno? To je naš primarni nacionalni strateški interes o kojem se ne vodi računa i ta borba koja je ovdje počela ona se vodi i u drugim zemljama. Globalizirao se kapital, mora se globalizirati i rad. Zato ovo nije borba samo hrvatskog radnika i hrvatskog umirovljenika unutar Hrvatske. Danas sutra pristupit ćemo Europi, to je naša primarna zadaća, da internacionaliziramo i prije svega europeiziramo ovaj problem radništva i da se radništvo globalizira kako bi se moglo oduprijeti ovakvom načinu vođenja nacionalne politike i nacionalnih politika. Time će sigurno naši izgledi za boljitak biti izvjesniji. Ali ono što je evidentno to očito hrvatskoj vlasti nije jasno. Ona jednostavno misli da su hrvatsko radništvo i hrvatski umirovljenici već toliko traumatizirani da su u apatičnom stanju, nesposobni da se pobune. Međutim to nije tako i eto imaju i svoje zorne i dobre primjere u Europi, evo sada u Francuskoj. Mi točno znamo što se dogodilo. Ovdje smo danas čuli iz usta ministra Popijača kako jednostavno nije održiva situacija, koliko ima umirovljenika u odnosu na broj zaposlenih, odnosno obrnuto. Pa tko je stvorio taj problem? Tko je potjerao radnike u naponu stvaralačke moči od 30 godina, od 40 godina, od 50 godina. Samo zato da bi tajkuni dobili tvornice, ne da bi pokrenuli proizvodnju nego da bi se dočepali najvrednijih nekretnina. I to se i dan danas radi. Dakle, sami ste stvorili naciju u penziji, u mirovini. I sada se tomu čudite. Ali inače to je specijalitet HDZ-a, da stvori problem i dođe i iščuđava se tom istom problemu kao da je on pao s Marsa. A oni su sami tvorci, realizatori tog proizvoda odnosno tog problema. I oni koji su stvorili problem, koji ga ne priznaju da je njihovo djelo, odnosno njihovo maslo nego da je od nekud došao oni ne mogu, ne mogu riješiti te probleme. Poznat je podatak da od milijun 170000 umirovljenika svega 100000 umirovljenika je sa punim stažom. Ali to nisu krivi ljudi. Pa oni su htjeli raditi. Zar mislite da su ove mirovine postojeće velike? Pa ljudi jedva žive. Bilo najavljeno da će im se čak i smanjiti isto od samih vladajućih a onda se one neće, jer oni su prvi, vi ste prvi sindikalisti pa se u obrani tih tobože velikih plaća i mirovina. Pa trebate raditi da se one povećaju! I što ovaj konkretno zakonski prijedlog o čemu on govori? On govori o daljnjem obezvređivanju rada. Nije važno raditi. Možete se zaposliti i u pedesetoj godini, jer kad vidite kako se obračunava radni staž onda ćete vidjeti da radni staž se ne vrednuje, da je i dalje dakle važna, važno vladajućoj garnituri samo kapital. To je velika zaštita kapitala. Vidjeli smo da svi naši zakonski prijedlozi koji dolaze od strane SDP-a, oni su bili oformljeni u vidu mnogih zakonskih prijedloga, a bili su odbijeni. A gospođa premijerka stalno govori dajte predložite nešto. Dakle, zaštititi radnika kakav užas za ovu Vladu, kakva gnjavaža. I to je ono što je nepravedno. Ali to je vizija. To HDZ ne može iz samog sebe izaći jer on je zaštitnik kapitala, njemu je kapital zlatno tele kojem se klanja, a radnik mu je tu i tamo da bude sretno, dakle da dobije takve mrvice jer ono kažem što je i stipulirano u zakonima uopće se ne provodi niti ima ikakve naznake da bi se te stvari mogle poboljšati. Najnovija nepravda je upravo prema ženama učinjena. Dakle, kad sve vidimo današnju situaciju kako živi hrvatski radnik onda pomislite da nema jadnijeg bića. Kako živi hrvatski umirovljenik? Također pomislite da nema jadnijeg bića, ali ima. To je hrvatska radnica i hrvatska umirovljenica. Kako je moguće pod teškim fizičkih uvjetima od 16 godine primjerice se zaposliti. Dakle, gotovo imati pola stoljeća godina radnog vijeka, 49 godina u nenormalnim uvjetima. Koliko se vodi računa o zaštiti na radu? Nisu svi imali mogućnosti, a još manje će u budućnosti imati da se visoko školuju, da se zapošljavaju tamo u srednjim dvadeset i petim godinama, već sredine 25, 26 godini. Neki su primoreni da se zaposle već od 16 godine a takvih će biti sve više. Zar mislite da je moguće jednoj tekstilnoj radnici odraditi 49 godina da bi mogla dobiti onu mizernu tobože punu mirovinu. I pozivate se na odluku Ustavnog suda. A što je učinjeno da bi se takva ravnopravnost postigla? Što je hrvatska Vlada učinila da bi se izjednačio život muškaraca i žena onako i u onom privatnom životu. Kada smo predlagali obvezni porodiljni dopust za muškarce to je bilo odbijeno. Dakle, vi samo mehanički. To je jedno mehaničko prepisivanje. Ali naravno, trebalo bi priupitati možda i muške članove Ustavnog suda kad su donosili ovu odluku koja nije na tragu o tome detaljno govorila kolegica Sobol i nije točno da je to tako samo mehaničko prepisivanje od Europskog suda jer ono je vrlo elastično, govori o konkretnim prilikama, o konkretnoj zemlji, tko je tom sucu tog dana ispeglao hlače i košulju.
Imamo ispravke najprije gospođa Đurđica Sumrak. Izvolite.
Hvala vam gospodine predsjedniče. Evo ja ću ispraviti nekoliko netočnih navoda koje je kolegica Ingrid rekla, između ostalog to da je ova Vlada zaštitnik kapitala, zatim da je nemoralna, da misli da je radništvo nevažno u ovom društvu, da je zakon protiv hrvatskih građana. E pa kolegice Ingrid, drago mi je da ovdje i gospodin Linić, pa ću ja pročitati jednu njegovu izjavu iz lipnja 2001. godine u kojoj kaže Vlada će ustrajati na izmjenama Zakona o radu bez obzira što o tome mislili mali šefovi sindikata. A 24. svibnja 2001. godine to je njegova izjava kaže prevelika radnička prava ometaju razvoj malog i srednjeg poduzetništva, radna snaga je nedovoljno fleksibilna i otežana zbog visokih zaštita. Zato treba mijenjati Zakon o radu. Pa su oni nepoštivajući niti sindikate, a evo tu su i predstavnici gore ukinuli ste kolektivne ugovore, zatim ste lijepo izmijenili Zakon o radu. Upravo zbog ovoga danas govorite drugačije. Zašto? Skupljate političke bodove. Ma molim vas, ova Vlada je u rebalansu proračuna ostavila 170 milijuna kuna za mogući referendum kao što su referendum.
Hvala. Gospođa Ivanka Roksandić, također ispravak.
Hvala gospodine predsjedniče, pa kolegice Antičević kao uobičajeno umjesto o Mirovinskom zakonu vi napad na HDZ da uništavamo radnička prava. Kolegica je pokušala već neke stvari ispraviti, a ja ću vas podsjetiti na 2003. godinu kada niste bili toliko socijalno osjetljivi i ne možete reći da HDZ uništava radnička prava. Upravo ova Vlada, podsjetit ću vas da ste smanjili otpremnine radnicima, pa su ljudi s 25 godina staža dobili 14000 kuna manju otpremninu kad su odlazili, da ste im skratili otkazne rokove za 50%, da ste skratili trajanje neplaćenog porodiljskog dopusta. Danas smo čuli i u aktualnom prijepodnevu skratili ste i radno vrijeme rodilja poslije obaveznog porodiljnog dopusta. Dakle, sve je to bilo tada na korist radnicima. Ne, to je bilo itekako na veliku štetu radnicima. Teško je ispraviti sve ono što ste uništili kad ste 2003. morali potpisati sa MMF-om dogovor.
Hvala. Ispravak gospođa zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa gospodine predsjedniče. Evo ja vas molim, evo kao da gospođa Antičević nije bila ministrica, kada su provedene itekakve čistke što se tiče radništva, kada je poslano u stečaj na stotine poduzeća u Hrvatskoj i tek u tom trenutku dogodilo se ovo što se dogodilo da je bio veliki priliv u mirovinu ljudi. To ste vi gospođo Antičević sa svojom Vladom napravili i nemojte se dodvoravati na ovaj način hrvatskom narodu kako vi brinete o radništvu u Hrvatskoj, vi ste prvi koji apsolutno ne poštujete radnička prava jer ste to pokazali u svom mandatu. Poslali ste vojsku, tu su pred i policiju pred Saborom mjesecima bili pod šatorima i protestirali. Sve je to bilo nedavno. I nemojte se dodvoravati, narod hrvatski je vas pročitao davno, a što se tiče brige o svemu prepustite to nekima drugima koji se itekako znaju brinuti o ljudima koji danas na žalost, teško im je jer je recesijsko vrijeme. Rado se pozivate i na druge zemlje, a ja ću vam reći kakva je to Njemačka, to nitko nije rekao danas, kakva je to Njemačka.
Javite se drugi put.
Uredila, da žena koja je u mirovini, bračni drug koji radi, žena ima 5% manju mirovinu ako je suprug u radnom odnosu, to nećete reći. I to je razvijena demokratska zemlja koja ima veći kapital nego Hrvatska. Prema tome, dosta je vašeg dodvoravanja, a o pravičnosti nemojte govoriti i o pravdi, to vaša odvjetništva kuća vašeg supruga je pokazala nedavno.
Hvala. Gospodin Arsen Bauk je tražio povredu Poslovnika.
Gospodine predsjedniče, uvažena zastupnica Šolić je višekratno povrijedila članak 209. Poslovnika, prvo nije rekla šta ispravlja. Pretpostavljam da je ispravljala kontekst, ja sam pažljivo slušao, drugo prekoračila je puno više vrijeme nego što je Vlada prekoračila vrijeme na ispravljanju ovih nepravdi. Zahvaljujem.
Gospođa zastupnica Božica ŠOlić je ispravila u skladu sa općim tendencijom ispravaka netočnih navoda u ovom Saboru, ni više ni manje. … [[Upadica se ne razumije.]] Ne, ne, u skladu je sa, eto tako da, neka se priča. I gospodin Ivo Grbić. Izvolite, ispravak.
Ispravio bih netočan navod kolegice Antičević koja je kazala da se radni staž ne vrednuje. Naprotiv upravo se staž, radni staž vrednuje jer osobe iste dobi koje idu, koje bi išle u penziju, ako imaju istu plaću, a jedna ima 40 godina, druga 43 ili 45, ona će dobiti više nego ona osoba koja ima manje godina staža. Prema tome, to je netočno da se staž ne vrednuje.
Hvala. I imamo jednu repliku, gospodin Silvano Hrelja. Izvolite.
Uvažena kolegice Marinović, ja se nadam da sam dobro shvatio vašu diskusiju i čini mi se da ste vi strast za vladanjem u Hrvatskoj i interes kapitala podveli pod znak jednakosti. Ako je to točno onda bih vas molio na vaše mišljenje da li je to u korelaciji sa najavama iz INA-e gdje će tisuću 500 radnika biti proglašeno tehnološkim viškom, i tisuću ljudi završiti u prijevremenu mirovinu. I da li po vašem mišljenju je to pokušaj da se izbriše pamćenje jednog poduzeća kako bi se lakše stvarao ekstra profit.
Hvala. Odgovor, gospođa Ingrid Antičević Marinović.
Kolega Hrelja, u biti vi pitate ali odgovor se nameće sam od sebe. Ne zato što bi se on nametao sam od sebe, što je to normalno, je nenormalno, ali to je toliko evidentno. To je ono što se počelo događati 90-ih godina, i što se sada nastavlja događati. Samo još bržim tempom. U tome je najveći problem. I tu odgovora vladajući nemaju. Vladajući znaju sve dobro što se dogodilo od 2000. do 2003. godine. 90-tih godina nemaju pojma što se događalo, a događa se u biti njihov nastavak od 2003., nastavak je te politike, samo puno … [[Ne razumije se.]] i puno opasnije. Znamo isto i to, pa evo sada se govori, dakle ne samo radnici što će ostati, mi ćemo ostati bez najvrednijeg resursa, to su nekretnine. Pa sjećate se kako je grmio onaj koji je otišao, kojem sada HDZ-ovci koji su se ovdje klanjali do nebesa, ustajali kao da božanstvo ulazi, a sada mu ne žele ni spomenuti ime, koji je govorio, koji se kleo, koji donosi zakone, predlaže zakone o pravu prvokupa, o zaštiti zemljišta. Dakle sad se prodaje državni teritorij, zemljište. U najvećemu, to su milijuni i milijuni i milijuni kvadrata, prodaje se. A gdje je to, dakle gdje je vaša ta nacionalna svijest. Dakle pokazalo se dakle kad god HDZ govori o domoljublju onda je to najsumnjivije, pa bi trebalo pitati s koliko se nula piše to njihovo domoljublje.
Ali ljudi moji, došli smo i do nekretnina, a nisu zec, neće nigdje pobjeći ostat će u Hrvatskoj. Eh, gospođa Dragica Zgrebec izvolite. Ostat će u Hrvatskoj, neće uteći.
Gospodine predsjedniče, kolegice i kolege. S obzirom da je skinuta hitnost sa ovog zakona, ja ću o ovom prvom čitanju nekoliko rečenica načelno zapravo samo reći. U obrazloženju u poglavlju posljedice koje će nastati donošenjem ovog zakona, kaže se da će se izvršiti odluka Ustavnog suda Republike Hrvatske o postupnom izjednačavanju žena i muškaraca pri ostvarivanju prava na starosnu i prijevremenu starosnu mirovinu, zatim da će se stimulirati osiguranici da što duže ostaju u svijetu rada, da će se povećati postotak smanjenja prijevremene starosne mirovine za buduće korisnike, da će se uskladiti Zakon o mirovinskom osiguranju s u međuvremenu donošenim propisima, i na kraju da navedene mjere imat će također pozitivne učinke na financijsku stabilnost postojećeg mirovinskog osiguranja na temelju generacijske solidarnosti. I ako idemo sada analizirati točku po točku ovakvih posljedica, zapravo vidjet ćemo da će se malo toga ostvariti. Odluka Ustavnog suda donesena je 18. travnja 2007. godine, prije 3 i pol godine, 3 i pol godine nismo činili ništa, a sada smo htjeli odjedanput od srpnja ne znam koliko je Vlada to pripremala, ali uglavnom u srpnju, krajem srpnja je donesen ovaj prijedlog zakona na Vladi, očito da se puno o njemu nije raspravljalo jer na njega ima jako puno primjedaba. Hoće li se smanjiti odlazak? Pa u ovoj godini sigurno ne, jer od najave ovog Zakona u svega dva i pol mjeseca 18 tisuća ljudi je podnijelo zahtjev da ode u prijevremenu mirovinu bojeći se upravo odredaba ovakvog Zakona. Na žalost, situacija je danas takva da tih 18 tisuća radnih mjesta koja će se osloboditi neće doći u najvećem broju neće doći do novog zapošljavanja. I ono na kraju da će navedene mjere imati pozitivne učinke na financijsku stabilnost postojećeg mirovinskog sustava, to sam sigurna da ne će biti. Zašto sam sigurna da neće biti? Upravo stoga što problem mirovinskog sustava kod nas se ne može riješiti restrikcijama u mirovinskom sustavu u odlasku u mirovinu, u povećanju radnog staža nego samo gospodarskim rastom i otvaranjem novih radnih mjesta. Da je to točno potkrijepit ću sa statistikom koja je stigla to su podaci mirovinskog zavoda za 2009. godinu. Imali smo milijun i 530 tisuća 233 osiguranika, što je 4,6% manje nego što je bilo 2008. godine. Istovremeno imali smo milijun i 173 tisuće 814 umirovljenika što je 2,2% više nego 2008. godine. Sjetismo se da je samo u prva dva mjeseca ove godine, upravo zbog toga što su izostale antirecesijske mjere imali veliki odliv iz svijeta rada, gotovo 20 tisuća ljudi je izgubilo radno mjesto u prva tri mjeseca ove godine. To znači da ovu godinu ćemo završiti sa još manjim brojem ljudi koji rade i plaćaju doprinose a imat ćemo ne srazmjer u odlasku u mirovinu. Ovdje se pokušalo kroz ispravke netočnog navoda govoriti kada se odlazilo najviše u mirovinu. Ja ću pročitati vrlo kratko tri rečenice iz ovog Izvješća, kaže se: "Nakon usporavanja u razdoblju 2000. – 2004. godina posljednjih 5 godina povećao se priljev novih umirovljenika koji zbog gospodarske krize i povećane nezaposlenosti bio najizraženiji u drugom polovici 2009. godine. U 2009. mirovinu je ostvarilo ukupno 56 tisuća 970 umirovljenika, 28 tisuća 649 starosnih i prijevremenih starosnih, 13 tisuća 199 invalidskih, i 15 tisuća 182 obiteljske što je povećanje za 4, 75% u odnosu na prethodnu godinu". Dakle, već tih nekoliko podataka zapravo govori ako mi nećemo imati mjere koje će povećavati gospodarski rast, kojima će se otvarati nova radna mjesta. Povećavati plaće i na temelju toga zapravo povećavati priliv u mirovinski fond mi nikada nećemo riješiti problem mirovina. S obzirom da u zadnje dvije godine, ove godine će možda biti to još izraženije, nama mirovinski doprinos negdje pokriva cirka 20 milijardi kuna, jednu godinu nešto više, drugu godinu nešto manje, za ukupne mirovine treba izdvojiti negdje od 33 do 35 milijardi kuna. Dakle, ako nećemo rješavati taj problem onda nikakva reforma, nikakve restrikcije u mirovinskom osiguranju neće riješiti taj problem. To je uočeno već 1999. godine, odnosno 98. su donešeni zakoni kada smo rekli da moramo rješavati sustav generacijske solidarnosti i uvoditi 2. i 3. stup. 2002. godine uvedene su doprinosi za 2. stup dakle ono što je osobna štednja obveznika mirovinskog osiguranja, u visini od 5% i 8 godina nismo činili ništa. Uskoro će u mirovinu ljudi koji su ušli što dobrovoljno, što obvezno u 2. mirovinski stup, njihove mirovine će biti još niže nego što su ovi ljudi koji odlaze po tzv. generacijskoj solidarnosti. To je neodrživo stanje, da smo imali takav zastoj u mirovinskoj reformi, da smo sada u situaciji kada ovako ... reagiramo i interveniramo u zakon samo donosimo još veće probleme u samom mirovinskom osiguranju, odnosno mirovinskom sustavu i dolazi do toga da iz godine u godinu imamo različite uvjete po kojima ljudi odlaze u mirovinu. Reći ću 98. godine ovaj koeficijent s kojima se umanjuju mirovine bio je 0,3%, 2002. 0,34% sve do 2007. 2007. godine zbog potrebe koalicije i nekoliko glasova u parlamentu to se smanjilo na 0,15, sada se vraćamo na 0,34. i onda ne raspravljamo o tome što treba stimulirati. Treba li stimulirati godine života pa nakon 65 godine davati bonuse za one koji rade iznad 65 godina ili ćemo stimulirati da ljudi što dulje rade i što dulje uplaćuju u mirovinski fond. Za mene ovdje nema dileme. Vjerojatno treba stimulirati ljude da počnu ranije raditi, odmah nakon školovanja, ali zato im treba omogućiti da postoje radna mjesta na kojima će se oni zaposliti i da rade što dulje, a ne da recimo s obzirom na minimalni mirovinski staž od 15 godina može početi raditi sa 50 godina, i radi do 70 godina i 5 godina će biti stimuliran, a ako će raditi do 60 godine života, imati 40 godina radnog staža biti će kažnjen za onih 5 godina što je manje odradio. Dakle, zapravo je potrebno daleko više raspravljati o tome, pogotovo kada se radi o izjednačavanju godina života za odlazak u mirovinu žena i muškaraca, uvažiti ovo tranzicijsko vrijeme, uvažiti vrijeme kada su žene radile u 3 smjene, a ne muškarci, jer u tri smjene se radilo u tekstilnoj industriji u pogonima, a tamo su u 90 i više posto slučajeva radile žene. Čak imate izdvojeno mišljenje jedne od ustavnih sutkinja koja kaže da ipak treba razumijevati što je ravnopravnost spolova i rodna jednakost što se tiče našeg Ustava i da je ovdje moguće uvažiti tzv. pozitivnu diskriminaciju kada se radi o godinama života kada žene odlaze u mirovinu odnosno kada muškarci odlaze u mirovinu. Dakle, puno je pitanja na koji nismo dobili adekvatan odgovor kroz ovaj prijedlog zakona. Hvala.
Hvala. Na redu je gospodin zastupnik Davorko Vidović. Izvolite.
Kolegice i kolege ja unatoč trudu nisam uspio saznati zapravo što bi Vlada htjela, zašto je krenula uopće u predlaganje izmjena Zakona o mirovinskom osiguranju o kojemu se govori već nekoliko mjeseci pa se čak govorilo i o nekakvoj reformi ili kvazi reformi tog sustava i onda se pojavila pred nama sa jednim prijedlogom zakona u kojemu su te 3 ili 4 izmjene koje kao što sam i ja čuo kao i kolega Lesar više ne drže vodu, jer su svi ti instituti koji se mijenjaju već u dogovoru sa sindikatima bitno promijenjeni, tako da doista može ispasti da ovdje razgovaramo o nečemu što je navlakuša ili što nema zapravo nikakve veze s onim što će se stvarno napraviti. Ali to dodatno tjera na postavljanje pitanje i na sumnju stvarnih motiva predlaganja jednog ovakvog zakona. Naime, ono što je ministar javno deklarirao kao motiv ili razlog za donošenje ovih izmjena jest navodno obećanje da će se u mjerama koje je Vlada donijela za gospodarski oporavak nešto, a to nešto smo danas čuli od premijerke taj pojam nešto, morati napraviti sa tim mirovinskim sustavom. Ajde vidite ... što se da napraviti pa nešto napravite. Ali to nešto ne može i ne smije biti bilo što. A ovo što je dato ovdje kao prijedlog upravo jest bilo što. Strah koji je zavladao među ljudima zbog očiglednih pogoršanja njihovoga socijalnog položaja i to kako sada ili u kratkoročnoj budućnosti tako još više i u nekakvoj daljnjoj budućnosti je sasvim opravdano. Ne samo zbog toga što se ovdje predlaže nego i kako se predlaže. Naime, predlagati rješenja od kojih će se onda odustati, predlagati hitni postupak pa se od toga odustati govori o potpunoj konfuziji i kaosu u glavama predlagatelja i da oni zapravo ne znaju što hoće i što žele postići ovim. Ako je cilj konsolidacija državnih financija koji se ovdje navode kao jedno od mogućih ishoda koji se ovdje žele, niti jedno od ovih prijedloga i rješenja naprosto nema nikakve veze s tim. Ovdje se govori o rješenjima koje bi trebala svoje financijske učinke imati za 10, 15, 20 ne znam ili 126 godina. 2003. godine kao što je ovdje u nekoliko navrata kao alibi poslužilo je u sklopu novoformiranog Ureda za nacionalnu strategiju hrvatskoj Vladi predočen dokument kojega je napravila grupa stručnjaka neki od koautora sjede i danas ovdje u dvorani, grupa stručnjaka bez ikakvog uplitanja ili bilo kakvog upliva političara u definiranje tih strategija. Strategije su napravljene za 21 područje jer je najgora situacija bezkoncepcijska situacija u kojoj se glavinja i u kojoj se radi bilo što po principu push pull kad te netko pritisne ti nešto dodaj ili oduzmi. Da li je to bio dobar koncept izrade tih strategija, angažiranjem tisuću 600 stručnjaka koliko se sjećam? To je drugo pitanje. Da li je uopće dobro imati 21 strategiju? I to je pitanje o tome smo mi onda raspravljali. Dakle, dobili smo jedan dokument kojega je struka izradila koji je postavio, pazite sada, postavio viziju i načela novoga mirovinskog sustava za jedno dugoročnije razdoblje. Ta je strategija temeljena na izračunima na proračunima projekcijama onoga što bi se moglo događati i kada je riječ o demografiji, kada je riječ o ekonomskim kretanjima, globalnim nekakvim procesima itd. koliko je to bilo moguće i koliko je razvidno. Unutar te strategije spominju se različite mogućnosti uvijek u kondicionalu, pa između ostaloga se pretpostavlja da će se životni vijek ljudi produžiti se na ne znam 90 ili 100 godina čak itd. i predlažu se moguća rješenja za takve situacije. Da raščistimo jednom za svagda da je Vlada Ivice Račana u kojoj sam i ja bio član, htjela izjednačiti dob umirovljenja muškaraca i žena ona bi to učinila u zakonu. Vlade donose i pripremaju zakone. Ona to nije učinila. Vlada kojoj sam bio član je odlučila recimo u to vrijeme riješiti ozbiljan problem umirovljeničkog duga i riješila ga je. Nakon što su ga stvorile HDZ-ove vlade '90.-ih godina i što su nakon 2003. godine stale sve moguće reforme, moj upit čemu sada sve ovo? Zapravo gdje stupiti da li se vi vraćate na tu strategiju iz 2003. godine? Ako se na nju vraćate na koja to njena načela da, a na koja ne? Naime, prvo načelo na kojemu je sazdana ta strategija kaže da "Mirovinski sustav mora osigurati gospodarskom i socijalnom razvitku Republike Hrvatske primjerenu razinu socijalne sigurnosti stanovništva za slučaj starosti, invalidnosti i smrti člana obitelji". To je prvo načelo. Negdje kao 8. načelo se također kaže da mirovinski sustav mora biti održiv i da mora doprinositi gospodarskom razvoju. Na ostvarivanju takvih načela ili takvih ciljeva se doista može štošta raditi, ali sedam godina je bilo sedam godina kvarenja mirovinskog sustava. 11 puta je u 10 godina mijenjan ili 11 godina, od '99. Zakon o mirovinskom osiguranju. Sedam godina sedam puta. U tih sedam godina i sedam puta je bilo sedam uneređivanja cijeloga sustava mirovinskog osiguranja. Najbolji primjer, 2007. godine donosite rješenje da se penaliziranje mirovina prijevremenog umirovljenja smanji da biste dvije godine nakon toga išli sa ponovnim tim rješenjem, dakle 0,34% umjesto 0,15% držeći da su se valjda okolnosti promijenile, da se nešto dramatično u tom smislu dogodilo što nije bilo znano prije desetak godina, što naprosto nije točno. Omjer osiguranika i omjer umirovljenika je bolno pitanje koje je nastalo kao proizvod one kataklizme kada je Hrvatska bila branjena i stvarana '90.-tih godina, kada je pljačkaška politika dovela do toga da su ljudi potjerani u mirovinu i da smo omjer 3:1 iz '90.-te, u korist zaposlenika doveli sada na gotovo 1:1. Da ne ulazim u meritum ovih vaših prijedloga jer su kolege o tome dosta govorile, želim samo reći, ovo sa ženama neću spominjati jer to nije 25 dionica +1 26%, to nije ta vrsta matematike, to je vrsta računa. Ovdje osim financijskih razloga postoje nekakvi socijalni i društveni razlozi koji govore o tome da se nisu izmijenile okolnosti u kojima žene doista rade društveno mjerljiv, koristan rad ne samo kroz kućanske poslove nego i kroz brigu za obitelj, za djecu, za starije koji će dovesti ne do uštede nego ako ih se natjera da rade pet godina duže da ćemo imat toliko manje starateljica, toliko manje njegovateljica, odgajateljica itd. To ima svoju cijenu koja će se iskazati i kao financijska veličina. I ono o čemu sam nešto posebno govorio, tu je i gospodin iz Zavoda za mirovinsko osiguranje kojega cijenim. Pretpostavljao da on nije kumovao rješenju da se nakon 65 godine stimulira ostanak na poslu. Nama je cilj da se radi do 65. godine, a ne nakon 65. godine. Dakle, to doista nije prijedlog koji bi na bilo koji način korespondirao sa bilo kojom vrijednošću ili načelom kojega ovdje zagovaramo. Rad može biti blagodat, može biti blagoslov, on može imati oslobađajući, samoostvarujući karakter, ali izvorno čak pojam rada u grčkom asholia znači nesloboda. Ruski je rab ja mislim, asocira na robovstvo i na neslobodu. Rad u kapitalističkim uvjetima jest tlaka i teret i borba za egzistenciju. Vrijeme mi je isteklo, ispričavam se.
Hvala. Imamo nekoliko ispravaka. Prvo gospodin Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Vidovišć, ovo nije navlakuša i ne mogu prihvatiti vašu kvalifikaciju da je ovo navlakuša jer mi raspravljamo o jednoj prvobitnoj, ozbiljnoj i opasnoj namjeri Vlade. Prema tome o tom raspravljamo, to je jedini dostupni dokument. Ja isto mogu špekulirat na temelju informacija i polu informacija što se Vlada sa sindikatima dogovorila ili nije dogovorila, ali ovo je jedini dokument o kojem raspravljamo. Imamo pravo i obavezu vrlo strastveno, vrlo žučno ako treba, vrlo argumentirano raspravljati o nečem što imamo na stolu. Nadamo se da ćemo i s ovom raspravom doprinijeti da se ovaj dio promijeni. I drugo, molim vas nemojte koristiti termin da se 2007. uneredio zakon. Ispravile su se neke nepravde i dovedeni su korisnici prijevremene mirovine i najniže mirovine u puno povoljniji socijalni položaj. Zahvaljujem.
Hvala. Ispravak, gospodin Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Pa evo gospodine predsjedniče, kolega Vidović netočno iznosi po ne znam koji puta da je Vlada SDP-a riješila problem duga umirovljenicima. Kao prvo, dug je nastao u ratno vrijeme kad smo svi dobivali plaću jedva za preživljavanje, to je jedno. Ali shvaćam kolegu jer je toliko puta ponovio tu neistinu da je i sam počeo vjerovat u nju. Hvala.
Hvala. Gospodin Stjepan Milinković, izvolite.
Zahvaljujem, gospodine predsjedniče. Pa evo kolege Hrelja i Markovinović su ispravili dva netočna navoda, a ja ću se osvrnuti na ovaj da se radi o potpunoj konfuziji kod predlagatelja. Nije točno, ne radi se o konfuziji nego se radi o odgovornosti da se konsolidira mirovinski sustav. Ali meni se čini kolega Vidović, da se kod vas radi o konfuziji jer vi na neki način polemizirate sam sa sobom. Da li je bila potrebita strategija ili nije bila potrebita. Ja ovo doživljavam kao određenu ispovijed vas ovdje prema, poglavito prema ženama jer ono što ste vi učinili prema ženama medicinskim sestrama, smanjili im plaće, rodiljne naknade i sva ostala prava, a mi kao kršćani mi vam opraštamo, ali vam nećemo dozvoliti da više griješite. Hvala lijepa.
Ispravak, gospođa Suzana Bilić Vardić. Izvolite.
Hvala lijepa. Ispravljam netočni navod kolege Vidovića koji je u jednom trenutku rekao da ove izmjene otvaraju sumnju u namjere Vlade kod donošenja ovoga zakona. Kolega Vidoviću, ne sumnjate valjda da je u Republici Hrvatskoj u ovom trenutku milijun 187 tisuća 509 umirovljenika na milijun 532 tisuće 633 radnika, ne sumnjate u podatak da je 17,5 milijardi deficit mirovinskog fonda koji se podmiruje iz državnoga proračuna. I kad već govorite o sumnji, podsjećate me na 2002. godinu kad ste bili točno kako ste rekli ministar rada i socijalne skrbi u Vladi Ivice Račana i kad ste uveli drugi mirovinski stup u koji sam ja po tadašnjem zakonu, ne imajući 40 godina, morala ući. Ali kako da vjerujemo i danas vama kad kao ministar niste imali vjere u drugi mirovinski stup, pa iako sa visokom plaćom i u ono vrijeme, a i kasnije niste dali povjerenje tome mirovinskome stupu i danas pričate netočno. Ovdje nema sumnje, podržavam sve dogovore koje Vlada radi sa sindikatima na poboljšanju ovoga prijedloga.
Imamo i jednu repliku, gospođa potpredsjednica Željka Antunović. Izvolite.
Kolega Davorko Vidović je sam sebi postavio jedno pitanje koje sam si i ja puno puta postavljala, koji su stvarni razlozi, koji su stvarni motivi zbog kojih je Vlada išla u ovakve izrazito parcijalne zahvate u jednom izrazito složenom i problemima vremenitom sustavu. Svašta se kalkulira. Spominjao je i ovdje danas u Saboru kolega Vidoviću o tome da li je to zbog nekakvih ovakvih i onakvih interesa krupnog kapitala, pa se spominjalo INA proglašava višak, pa otpremnine itd. Ako je u pitanju interes takvih ljudi onda je to upravo da bi ti koji štite interese kapitala riješili se svojih viškova bez da žrtvuju dio svojih profita i isplate otpremninu. Jer je Vlada stvarajući priču oko toga kako će se pogoršati uvjeti za odlazak u mirovinu navela izrazito veliki broj ljudi koji bi inače bili proglašeni viškovima i možda u tim nekim firmama dobili otpremninu prijavili se sami za tu mirovinu, a u tom slučaju otpremnine nema. Možda je i to bila motivacija iako evo to samo glasno raspravljam. Ne usudim se vjerovati da bi to doista mogao biti pravi motiv Vlade. Bilo je riječi, jedna tako riječ navlakuša koja možda malo grubo zvuči. I ja isto mislim da je to gruba riječ kolega Vidoviću, ali doista je neobjašnjivo o čemu mi danas raspravljamo kad se jasno zna i opet su poslane kao baloni poruke da će Vlada u stvari odustati od svih ovih rješenja koje je ovdje navela. A jedno od ključnih rješenja je i datum primjene tih zakona 1.10. Odite na saborske telefone pa ćete vidjeti da neprestano zvone. I sad zovu građani i pitaju dobro hoćete li vi donijeti ili nećete donijeti taj zakon.
Hvala. Odgovor gospodin Vidović.
... [[Govornik naknadno uključen.]] o primjeru tobožnje uzela majka navodno dijete pa ga stavila ovako iznad prozora. Vidiš kako te mama voli, pa te neće baciti. Mi smo se ovo ljeto naslušali toliko tih priča o oštrim mjerama štednje. Mjesecima su ljudi bili plašeni da će im se uzimati mirovina, da će im se plaće uzimati, da će im se. I onda su se kao deus eh mahina pojavljuje spasonosna Vlada koja kaže šta je vama ljudi. Ništa od toga. Mi smo ti koji brinemo, koji smo socijalni i zamislite psihološki efekat onih koji su već mislili da će bez toga ostati koliko moraju biti zahvalni onima što ih nisu bacili kroz prozor. Tako isto i u ovom slučaju. Prvo se, pa to je praksa koju vidimo godinama kolegice. Godinama oni to rade. Prvo se najave oštre mjere, oštri rezovi. Onda se ili odustane u toku rasprave kada se pošalju baloni pa kad se vidi da to ne ide ili se jednostavno povuče zakon. Ja mislim da sam prošle godine izbrojio nekih 17 ili 18 zakona koji su bili donešeni pa povučeni kada je javnost reagirala. To je ta filozofija i politika push, push. Ako me pritisne ja se povlačim. Ako ide ide, ako ne ide, ne ide. To je filozofija ove Vlade i to je ono čega se ja plašim jer se tako ne može voditi ozbiljno i odgovorno država i rješavati ozbiljni problemi. Ne može se tobožnjim ispravljanjem nekih problema stvarati nove i zapravo produbljivati i postojeće.
Na redu je gospodin zastupnik Slavko Linić. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine predsjedniče, predstavnici Vlade, kolegice i kolege. Iako ocjenjujem da elaboracija ovog zakona, podaci koji su nam dostavljeni da bi potkrijepili zašto donosimo zakon nisu dobri, ne govore dovoljno i da su trebali biti daleko ozbiljniji jer je očito Zakon o izmjenama Zakona o mirovinskom osiguranju itekako važna stvar da bi ti papiri, te brojke ipak nama značilo nešto lakše odlučivanje. Ali kako je danas ipak osnovna tema što je rukovodilo Vladu, onda bih ja htio reći da to zaista je nemoguće utvrditi. U ovom materijalu jasno se veli što su bile vladine mjere za gospodarski oporavak i veli se da je vladine mjere su bile: revizija sustava mirovina stečenih pod posebnim uvjetima djelomično realizirana. I drugo: Vlada će obaviti pripreme za uvođenje promjena u mirovinskom osiguranju. Vlada će pripremiti određene mjere. Izvinite, mi nismo dobili mjere. Mi nismo otvorili raspravu o tim pripremama. Mi nismo otvorili razgovore što je to što bi trebalo promijeniti, jer to bi otprilike bile vladine pripreme. Ne, mi smo dobili zakon. Zakon sigurno nisu pripreme za promjenu. Znači, nešto drugo je uzrokovalo a ne vladine mjere za gospodarski oporavak da danas raspravljamo o tome. I to je nešto što kod nas izaziva nedoumicu, nepovjerenje o namjerama Vlade. A sad idemo čitati te skromne brojke koje ste nam podastrli kao elaboraciju da bi raspravljali o ovom zakonu. Onda velite da je samo problem u posljednje dvije godine rasta broja umirovljenika i odnos broja umirovljenika i broja zaposlenih problem i da zbog toga mijenjamo zakon. E sad vas ja vas pitam da li je moguće da 1,37 umirovljena radnika što je bilo prije dvije godine ili danas jedno cijelo i dvadeset i dva umirovljenika, radnika na umirovljenika je toliki problem koji je eskalirao u dvije godine. Pa izvinite, to je neozbiljno napisano. Jer evidentno je da bi prije tri godine sa 1,37 radnika na umirovljenika nismo mogli održati mirovinsko osiguranje. Nismo mogli. To je činjenica. Prema tome, to je problem s kojim se nosimo cijeli period tranzicije od devedesetih godina kad je od 650000 broj umirovljenika skočio na 900000. To su problemi, ali znači ne nastalo u zadnje dvije ili tri godine i ne može biti razlog da zbog toga raspravljamo. U zadnje tri godine je očito taj broj još lošije nego pred tri godine. Ali probajmo se pitati uz 80 ili 90000 nezaposlenih više na Zavodu što bi bilo da nisu ovi ljudi ušli u mirovinski sustav. Koliko bismo onda imali na Zavodu za zapošljavanje prijavljenih? Koliko? 100000 ljudi. I jednostavno su ljudi bili prisiljeni ići u prijevremenu mirovinu. Prema tome, probajmo se pitati a što je problem. Je, čut ćemo od naših kolega problem je svjetska kriza. Pa nije istina. Problem je što hrvatska Vlada nije imala mjere kako reagirati na hrvatsku gospodarsku krizu, kako reagirati na očuvanje radnih mjesta, kako aktivnim mjerama pomoći gospodarstvo da jača svoj izvoz. Da to su problemi. Kako u biti investicije u cestogradnji zamijeniti sa investicijama u energiji, jer nam treba i struje i plina, i nafte, i derivata nafte, kako tu reagirati na otvaranje novih investicija, novih radnih mjesta. Kako modernizacijom željeznice, sigurnim prugama, potpuno novim i vučnim i ja bih rekao vozilima, vagonima, u biti otvoriti investicije i radna mjesta. Da, nije bilo odgovora i to je onda rješenje, 3 godine bez mjera u gospodarstvu, imamo podatak da nam bježi 20-ak tisuća ljudi u prijevremenu mirovinu, a 80 do 90 tisuća je registrirano na zavod. Da to su problemi koji nisu nastali iz mirovinskog sustava, nego iz nečinjenja hrvatske Vlade, pa naročito i u periodu od ljeta prošle godine do eto današnjih dana. Nemamo tih mjera, nemamo tog gospodarskog zamaha, i nemamo tog poticaja hrvatskom gospodarstvu. Ali što je još tragičnija brojka, znači mi ocjenjujemo nema 15 milijardi kuna. Nema 15 milijardi kuna, jer nam toliko otprilike nedostaje iz godine u godinu za ovakve debalanse u mirovinskom osiguranju. Ali prisjetimo se, imali smo mi ponude od SDP-a promjene, smanjimo namete za zdravstvene doprinose na plaću, i dajmo mirovinski sustav. Istina mi smo ono vrijeme ocjenjivali da bi trebalo ići u drugi stup, ali ako se ovoliki promašaj, ovoliki nedostatci sredstava u generacijskom stupu onda pokušajmo shvatiti da tu moramo izvesti neke promjene. Je, ali to je problem. Ako skidamo zdravstvenom stupu, gdje naći novce za zdravstvo. A što mi velimo? Pa nađite ga u oporezivanju bogatih, onih koji više moraju participirati za osiguranje zdravstvenih sredstava kroz ja bih rekao novi sustav poreza na imovinu koji će biti pravedniji i koji će tražiti doprinos onih koji lakše žive u Republici Hrvatskoj. I onda dolazi ono najgore, zašto ocjenjujem da Vlada nije socijalna. Po ovim podacima na trećoj stranici, molim vas lijepo, veli se oni koji idu u prijevremenu mirovinu ti jednostavno imaju prosječnu mirovinu negdje oko tisuću 937 kuna. E onda se sad pitamo je li to dovoljan novac da bi netko mogao od te mirovine proživjeti. Ne to su čisti podaci. Nije dovoljan novac. Svjesni smo da najveći dio ljudi odlazi u prijevremenu mirovinu i ispod 2 tisuće je prosjek njihovog primanja. Znači mi u biti nakon rada stvaramo siromahe. I sad što je naš potez zato što fali novac u mirovinskom sustavu. Ne tako novim doprinosima taj naš disbalans riješiti, osigurati dodatne novce, nego je naš ovdje današnji prijedlog povećajmo opet stope penalizacije za one koji idu ranije. Učinimo te ljude još siromašnijim. Da, to je poruka ovog zakona. Isto tako, žene za koje smo uvjereni, koje su radile u tri smjene, koje su odradile ja bih rekao i radni staž i obiteljski staž, neće čekati 65 godina, i one će ići u ranije mirovine. Koji je njihov prosjek kad smo čuli da je prosjek njihov čak po 300 kuna manji od muškaraca. Da li nas to sekira. Da li ocjenjujemo da jedna Vlada može predložiti zakon u kojem ona smatra da za nered u mirovinskom sustavu, probleme mirovinskog sustava mi svaljujemo na one koji su živjeli od rada i koji neće moći živjeti od svoje mirovine. I samo se prihvatimo tumačenja ovih brojaka. A koliko je ta mirovina i koliko ćemo ju još više penalizirati i stvarati još veću ja bih rekao masu ljudi iz rada koji neće moći preživjeti od ovakve mirovine. A samo zato što nismo svjesni gdje smo stvorili probleme, zato što ne znamo godišnji društveno brutoproizvod povećati, što ne znamo stvoriti investicije, što ne znamo otvoriti radna mjesta, što jednostavno ne znamo na koji način broj radnika povećati jer je očito jedno od rješenja. I naravno drugo rješenje kako drugim porezima riješiti zdravstveni sustav, a dio zdravstvenih doprinosa preseliti u mirovinski … [[Ne razumije se.]] Da, rješenja smo dvije godine nudili, dvije godine ismijavani, a sad bi trebali dignuti ruku za stvaranje novih siromaha. Nikako.
Hvala. Gospodin Goran Beus Richembergh. Izvolite.
Zahvaljujem gospodine potpredsjedniče. Prijedlog kojega je Vlada danas na neki način retarirala pred pritiscima javnosti, opozicije, sindikata u prvo čitanje, zapravo je jedan od mogućih načina kako u krizi reagirati na negativne trendove u društvu. Naravno puteva i mogućnosti mnogo je više, i kada Vlada dođe u situaciju da vodi jednu nekonzistentnu, strateški nedefiniranu politiku, kada joj curi na sve strane, kada se raspada proračunska politika, kada dakle više ne može izdržati teret svih onih obećanja, sinekura, i svega onoga što je izobećavala, i udijelila u međuvremenu, onda se dođe u ovakvu poziciju u kojoj kad se još to garnira oštrom gospodarskom krizom, zvali je mi svjetskom ili hrvatskom svejedno, počinje vrijeme u kojemu posve normalno i opozicija i sindikati i javnost pokušavaju ukazati da je car gol. I onda se Vlada čudom čudi kad sa svih strana, ne samo stižu napadi, nego kad svaka interesna skupina se ukopa što je moguće više da očuva svoje ranije stečene pozicije. To se ne događa vladama koje znaju što hoće, koje imaju strateški jasne ciljeve, koji imaju definirano razrađenu razvojnu politiku, koje drže u rukama poluge razvoja, znaju njima upravljati i koje imaju kontrolu postupka. To se takvim vladama ne događa. Takve vlade bilo kakvi napadi iz opozicije, od sindikata od javnosti, ne dodiruju, jer su uspješne. MI smo se doveli u poziciju da smo stvorili društvo u kojemu rad nije vrhunaravna vrijednost, nije jedna od najvažnijih vrijednosti kojima učimo sebe i svoju djecu, mi smo doveli sebe u poziciju da smo mi društvo u kojem se raditi ne isplati, što dulje radite, to ćete manje imati, tako otprilike izgleda ta poruka koju mi svjesno ili nesvjesno kao politički establishment i kao društvo šaljemo mlađima od sebe, a to je ključna stvar, jesmo li u stanju izgraditi, definirati ekonomski model u kojemu će časno biti raditi i u kojemu će se isplatiti raditi. U kojemu se neće podsmjehivati nitko nikome zato što radi, u kojemu neće odlazak u prijevremenu mirovinu biti jad i nevolja zato jer izlaza nema ili zapravo linija manjeg otpora. Ali kada vi godinama vodite politiku što bi se na starom hrvatskom reklo "halbe trinken, halbe Scharatz geben", pa onda uzimate malo za sebe i svoje pa malo dadete jednoj, pa drugoj, trećoj socijalnoj, pa onda jednoj, drugoj, trećoj interesnoj skupini, uglavnom onima koji su navezani interesno na vas kao političku elitu, dođemo do toga da 7 godina raste balon od sapunice koji je sada raspukao se i pokazao da u njemu nije bilo kisika za disanje. Možemo se sada mi oko sve ove 4 promjene glodati koliko god hoćemo, mi rješenje ekonomsko održivo naći nećemo jer ono se ne nalazi u mirovinskom sustavu. Jasno je kao dan da je on dospio u krizu, jasno je kao dan da reforma iz 99. u svoje modifikacije nije mogla do kraja odgovoriti na izazove i probleme jer je nije pratio gospodarski razvoj države. A kako će je i pratiti kada je socijalna politika dozvolila da tisuće i tisuće ljudi iz pretvorbe i privatizacije završe u mirovini, da tisuće i tisuće branitelja u najjačoj i najvišoj životnoj fazi i snazi ode u mirovinu i da se ljude dovodi do toga da bježe u mirovinu jer vide to kao jedini spas od prijetećeg penaliziranja koje se ovdje upisuje. Zašto? Jer imaju konkretno iskustvo, znaju da je tako postojalo prije 2007. i nije teško izračunati, matematika je tu jasna i glasna i kaže, da recimo muškarac koji ode u prijevremenu mirovinu sa 20,4% penalne visine će imati razliku od 708 kuna u odnosu koji bi otišao po postojećem zakonu, žena će imati 649 kuna manje, prema kriterijima za odlazak u prijevremenu mirovinu. I naravno svi računaju, u vrijeme kada 100 kuna izgleda veliko kako kuća bolje je otići, bolje je pobjeći. I što smo napravili? Nismo samo poremetili ovaj odnos koji je sada i očajan, odnos onih koji rade i koji su u mirovini, nego smo zapravo intelektualni kapital stvaran 20 ili 30 godina potpuno imobilizirali i poslali u mirovinu, to su ljudi s iskustvom, sa znanjem, to su ljudi koji već imaju zaposlenje. A gospodarska kriza ne dozvoljava novo zapošljavanje. Dakle, sve je u tome kakvu gospodarsku politiku vodi Vlada, i ako ona misli da će penalizacija ovako oglašena unaprijed i to na način koji straši ljude doprinijeti gospodarskom oporavku to je krajnje naivno a možda čak i bezobrazno. Jer efekti su upravo suprotni. Tko može vjerovati u dobre namjere Vlade ako su efekti ovakvi. Dobro je da je Vlada odustala zašto jer je priznala dvije vrlo važne stvari, da joj se mjesecima govori da je to loše, a da ona nije htjela čuti i da sada konačno želi čuti što drugi imaju reći, a drugo je da li će čuti. I drugo, da ono što je bio jedan od važnijih primjedbi da nije otvorila socijalni dijalog sada konačno mora završiti. Očito je da je Vlada slaba i nesposobna, sada se boji svačije sjenke, svačija prijetnja i visok glas sada drmaju Vladu, ne gospodina Šeksa, nego Vladu Republike Hrvatske. Ali takvo je vrijeme, jasno je kao dan, nakon sedam godina takve politike nismo mogli drugdje ni završiti, ja se nadam da će Vlada kao predlagatelj ovoga Zakona shvatiti da nema spasa ako na ovoj sklizavici zabijete samo jedan čavao u potplatu svoje cipele, gotovo je, Vlada klizi i što prije budu izbori to će biti bolje.
Hvala. Tri ispravka i jedna replika. Prvi ispravak gospođa zastupnica Đurđica Sumrak.
Hvala vam gospodine predsjedavajući, potpredsjedniče Sabora. Na niz izrečenih navoda, gospodin BEus, ali u vašem stilu naravno ono zadnje što bih ja htjela reći a to je da je Vlada slaba i nesposobna, da se raspukla kao balon jer nema kisika za disanje, da je socijalno neosjetljiva i da daje svima, malo socijali, malo interesnim grupama. Baš mi je drago što ste to rekli, ali zato što ću vas podsjetiti pod broj 1. da je ova Vlada jako socijalno osjetljiva jako osluškuje što govori narod i što govore sindikati, za razliku, da se ne vraćam u one četiri godine kada nitko ništa nije slušao nego su bahato sve fino otfikarili i krenuli dalje, pa smo mi platili 5 milijardi kuna. Što se tiče vašeg poštenja i vaših divnih, to je ... sa 39 milijuna kuna, dakle bilo je na televiziji, dakle nitko nije ... ne tih 39 milijuna kuna nego tetu u vrtiću koja ne prima plaću zbog toga, pa što se onda niste javili i što onda niste o tome govorili. A da je Vlada neodlučna, ma gledajte najneodlučniji je gospodin Zoran Milanović koji je 5 dana kalkulirao da li da pristupi sindikatima ili ne, a onda je ugledao muzu Dimitrija Popovića i potpisao i rekao da, da treba, treba mi ćemo podržati sindikate.
... [[Govornici govore u isti glas ne razumije se.]] Gospodin Markovinović. ... [[Upadica se ne razumije.]] Saloma, nosi glavu na pladnju sv. Ivana. ... [[Upadica se ne razumije.]] Kruno izvolite.
Pa evo moram kolegu ispraviti da balon nije zadnjih 7 godina nego je balon puknuo krajem 2003. godine kada se ustanovilo da upravo šačica zaposlenih u inženjering firmama vašeg partijskog šefa dobila ogromne poslove, sam sebi je dodijelio, ogromne poslove svojoj firmi da je umjesto pazite da je tadašnja Vlada umjesto zapošljavanja proizvodila stečajeve. Konačno potpredsjednika Vlade su nazvali Slavko Stečajko, novinari ne mi. Pa prema tome gospodo draga koliko ste zaposlili i koji je balon bio i mislim da postanete svjesni cijelo vrijeme uvjeravate se u nešto i vjerujete u te neistine. Pa dajete pročitajte podatke pa će vam biti lakše.
Hvala. I gospođa zastupnica Božica Šolić.
Hvala lijepa gospodine potpredsjedniče. Evo kolega Beus ja ću ga citirati što je on rekao u svojoj raspravi "Kada Vlada dolazi u situaciju kada se raspada proračunska politika, na sve strane curi da se to ne događa ozbiljnoj Vladi". Vidite kolega Beus to vama ne drži vodu, da je to točno i da je to tako onda ova Vlada sigurno ne bi uspjela isplatiti redovito mirovine, ne bi uspjela isplatiti redovito plaće, ne bi uspjela isplatiti rodiljne naknade. A što se tiče o klizanju vidite, vi niste bili tada u mandatu kada se vaša politička stranka koja je bila onda u vlasti 2003. strmoglavo otklizala, ma svi šostari u Hrvatskoj nisu joj mogli staviti čavle u cipele koliko ste brzo otklizali. To vam je istina. I nemojte se radovati da ćete vi opet biti za kormilom Hrvatske države, ma što god vi poduzimali i što god vi poduzimali u Saboru.
Replika, gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Beus vi ste u svom izlaganju spominjali socijalnu politiku, ali vam moram skrenuti pažnju da je mirovinski sustav je dominantno sustav mirovinskog osiguranja, iako vrlo treba respektirati određene socijalne institute koji su po osnovi solidarnosti i uzajamnosti ugrađeni u mirovinski sustav. Međutim, moram reći da je to prvenstveno kategorija najniže mirovine. Ona se nije penalizirala do 2002. od 2002. do 2007. penalizirala se upravo u ovakvu kakvu je predloženo, a penalizacija ili kažnjavanje je smanjeno 2007. godine. Ne trebam vam puno govoriti o tome, jer smo puno danas razgovarali ali to recite vi koliko utječe ova penalizacija na institut najniže mirovine, a pogotovo ako se radi o onom poželjnom radnom stažu od 40 godina.
Izvolite.
Kolega Hrelja zahvaljujem na ovoj prilici da se kaže još koji podatak više. Koliko znadem oko 150 tisuća ljudi koristi u toj kategoriji najnižu mirovinu s prosječnom mirovinom svega tisuću 334 kn. a penalizacija ne samo da ih dovodi na rub dostojanstva, ona ih debelo spušta ispod ruba siromaštva. Jer tisuću 845 kn izračunata je granica siromaštva. Makar volio bih vidjeti onoga u ovome Hrvatskom saboru tko će potvrditi da može živjeti od tisuću 845 kn. A što se tiče svega onoga što čusmo vezano za muze, umjetnike, kolega Hrelja politika ove Vlade dovela je do toga da je ona više neodrživa. I svi oni koji pokušavaju na bilo koji način prikazati da car na sebi ima jako mnogo odjeće, morat će se vrlo, vrlo skoro suočiti sa činjenicom da je on gol i da nikada nije bio ogoljeniji nego sada.
Gospodin zastupnik Silvano Hrelja. Izvolite.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, cijenjene kolegice i kolege još nije tako kasno i nadam se da nas pažnja dosta služi. Ja ću neke stvari konstatirati ali neke ću ponoviti da vidimo gdje je suština problema. Prvo mogu konstatirati da procesi koje je Hrvatska prolazila kroz zadnjih 20 godina jesu neizbježne pošasti i posljedice rata, je privatizacija, je globalizacija, je sada i recesija. Sve to skupa uzrokuje stihiju na tržištu rada i nijedan mirovinski sustav na svijetu to ne može izdržati. Ako bi krenuli od tih postavki, onda bi mogli puno bolje razgovarati. Međutim, ovdje nisu samo nastale slučajne i nenamjerne štete. U cijelom ovom procesu i ma i lutanja, da li ćemo imati socijalne slučajeve, da li ćemo zadržavati i nadograđivati sustav mirovinskog osiguranja, da li ćemo pogodovati određenim strukturama ili ćemo drugima manje pogodovati, a naročito je rašireno prelijevanje iz šupljeg u prazno, odnosno uzmi onom koji je najviše radio i daj onom drugom koji je malo manje radio da bi svi bili zadovoljni. Ali je to ozbiljno ugrožavanje sustava mirovinskog osiguranja i mi u ovom trenutku imamo problem sljedeće prirode. Pokušat ću najjednostavnijim riječima reći. U isti koš, u istu vreću, pod isti kriterij stavili smo tri kategorije koje je nemoguće definirati jednim kriterijem. U isti koš smo stavili one koji odlaze u prijevremenu zbog toga što su izgubili radno mjesto i što su nezaposlivi na tržištu rada. U isti koš stavljamo i one kojima nedostaju i godine staža i godine života za odlazak u mirovinu, dakle one poželjne od 40 godina, ali u isti koš nažalost stavljamo i one kojima nedostaju samo godine života, a imaju 42, 41, 43 godine staža. U tom je problem. Pa valjda jesmo toliko, jesmo li toliko ozbiljni, jesmo li toliko sposobni da na temelju izračuna, na temelju aktuarske matematike, na temelju nečega što bi morali projektirat da je poželjno u ovom društvu možemo diferencirati ove tri kategorije iz jedne skupine umirovljenika. To je puno bolje nego razgovarati kao danas na ovoj plenarnoj sjednici o tome da su neke zemlje ukinule prijevremenu mirovinu. Ne, treba filigranski odrediti te razlike i priznati onom koji ima više staža i više doprinosa da ima i veći opseg prava. Naravno nakon svega onoga što se dio tih sredstava završio u preraspodjeli prema onima koji nisu imali sreću da rade na dobro plaćenom radnom mjestu i da im poslodavac redovno uplaćuje doprinose. Dao bih i svoj doprinos jednoj nezaobilaznoj temi ravnopravnosti muškaraca i žena. Ako pogledate na stranici 33 biltena Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje i usporedite jer tu ćete jedino naći podatke o prošloj godini za prijevremene mirovine i nije za prijevremene umirovljenike jer imaju puno staža, nije tako mali prosjek o kome je govorio kolega Linić, ali nije ni dovoljan za neki bajni život. Ali vidjet ćete nešto drugo što je puno interesantnije i što će moju kolegicu, gospođu Gordanu Sobol, vjerojatno interesirati. A to je da u starosnoj mirovini razlika u stažu između žena i muškaraca je 12%, a razlika u visini mirovine je 27%. U prijevremenoj mirovini je razlika u stažu između muškaraca i žena, odnosno žene imaju manje staža 13%, ali imaju mirovinu manju 27%. I u invalidskoj mirovini razlika u stažu je svega 8%, ali je razlika u mirovinama 22%. To je rezultat dugogodišnje uplate doprinosa. To znači da su žene u kontinuitetu bile slabije plaćene za svoj rad, bez obzira na utrošak kalorija ili moždanih vijuga, ali su ovo neoborivi dokazi o potplaćenosti žena i sad želimo tu agoniju, tu potplaćenost produžiti. Što jeftiniji rad, što duže na tržištu rada. Mislim da to nije fer prema ženama, mislim da je tu puno toga rečeno o našim svjetonazorima, o našim običajima i da njih treba u ovu priču ugraditi i ako već moramo onda prelazno razdoblje za zaista izjednačavanje mora biti najmanje 20 godina. Ono što je isto tako bitno reći, a bilo je i raspravljano o prvotnoj namjeri Vlade, mišljenja sam da je pravno nedopustivo da osiguranici koji pravo iz mirovinskog osiguranja ostvaruju u istoj kalendarskoj godini ostvaruju to po dva različita režima, posebno kada je to za njih nepovoljnije. Izmjene Zakona o mirovinskom osiguranju ni u kom slučaju ne smiju se premnijevati od 1.10. ni neće, ali ne smiju ni od 1.11. kako je netko to govorio kao drugo rješenje. Ovaj prijedlog za 1.10. je bio iznesen putem javnih sredstava informiranja i prouzročio je veliku štetu i osiguranicima i društvu u cjelini jer je prema iznesenim informacijama doveo do vala podnošenja zahtjeva za prijevremene starosne mirovne. Za to bi netko trebao i odgovarati jer ako smo pravna država to pravno tehnički nije moguće, čak i da na sjednici Sabora kad bi bila izglasana danas izmjena zakona onda bi nemoguće je da stupi na snagu 1. listopada. Dakle, mi guranjem odnosno upisivanjem u zakon da će on stupiti na snagu 1. listopada ili 1. studenog činimo jednu grešku jer osiguranike koji u istoj kalendarskoj godini ostvaruju pravo, jedno pravo stavljamo u različit pravni položaj. Nije problem kad povećavamo obim prava, sjećam se da smo to radili i u travnju 2004. godine, sjećam se da smo to radili i u srpnju 2007. godine, ali se svaki put povećavala se razina prava ili svih umirovljenika ili pojedine strukture umirovljenika. Ovdje imamo prijedlog umanjenja prava i nije korektno da netko zbog toga što će imati taj uvjet negdje u 11. mjesecu u istoj kalendarskoj godini prođe daleko lošije nego onaj koji je taj uvjet imao u 1. mjesecu. Mislim da je to u okviru kalendarske godine stavljanje osiguranika odnosno budućih umirovljenika u nejednak pravni položaj i mislim da je to štetno po pojedinca, a ovdje se radi o osobnim pravnima građana. I mislim da je normalno da takav zakon stupi na snagu sa 1. siječnja, kakav god bude, kako god se socijalni partneri budu dogovorili, kako god mi ovdje budemo glasali i usvojili ga s ovom ili s onom većinom, ali je korektno da on stupi na snagu od 1. siječnja sljedeće godine, dakle početkom sljedeće kalendarske godine.
Hvala. Replika, gospodin zastupnik Goran Beus Richembergh.
Kolega Hrelja, s pravom ste ukazali na to da kad se govori o mirovinskom sustavu ne smijemo govoriti o socijali jer zapravo radi se o sredstvima koja se raspodjeljuju na temelju minuloga rada nečega što je zarađeno. Po toj logici dakle bilo bi posve očekivati da predlagatelj ovoga zakona jest svjestan činjenice da kriterij visine uplate i broja godina jer to jest Zakon o mirovinskom osiguranju mora biti prvi i osnovni. Ali kako komentirate to da ako netko sa 62 godine koji je počeo raditi sa 20, ima 42 godine staža njega će se kazniti u visini 12, 24% a netko tko je počeo kasnije raditi dosegao je 65 godinu starosti sa istim godinama radnog staža neće biti, dakle uopće na nikakav način penaliziran, odnosno i čak s manjim stažom jer kod njih je za starosnu mirovinu kod onih koji dosegnu 65 godinu starosti taj kriterij puno labaviji. S druge strane, koju poruku mi šaljemo ljudima ako kažemo nije uopće važno koliko ste vi godina radili, uplaćivali u Mirovinski fond jer će netko drugi odlučiti kolika će vam biti mirovina. Prema tome, nismo li mi ljude natjerali da razmišljaju. Zar nije bolje ići na crno tržište, odnosno zar nije bolje ići prijaviti se na minimalac i dogovorit se sa svojim poslodavcem da mi razliku dade u kešu. Jer šta će meni taj novac uplaćen u Mirovinski fond kad mi ga ionako isplatiti neće. Pa bolje da ga koristim sada i da u tom smislu sam sebi možda plaćam nekakav oblik štednje ili treći stup. Je li to ono što država želi? Pa to bi bilo suludo, jer reže granu na kojoj sjedi.
Odgovor na repliku, gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Beus, baš mi je drago što ste mi replicirali, jer bi bilo prava šteta da ovo ostane nedorečeno. Naime, jedna od temeljnih karakteristika mirovinskog sustava, odnosno pardon ispričavam se sustava mirovinskog osiguranja je jednakost korisnika mirovine pred zakonom, odnosno i jednakost da ostvaruju prava iz tog sustava pod jednakim uvjetima. Naravno da su meni osobno poznata iskustva iz Njemačke gdje da bi se postiglo to načelo jednakosti u mirovinskom sustavu se studentima priznaje staž osiguranja naravno bez uplate doprinosa za vrijeme trajanja obveznog studija. Naravno da se vojnicima priznaje staž koji su proveli u vojsci upravo iz istih razloga da bi se ljudi startno stavili u jednake pozicije i da bi otprilike 40 godina staža, mirovinskog staža na kraju u izračunu davalo podjednake iznose po godini staža iznose mirovine, naravno za isti posao, za istu razinu uplate doprinosa. Kod nas je to prava lutrija. Vi ne možete reći ako ste više uplaćivali, a nemate sreće da imate godine starosti možete imati 42 godine to će vam biti umanjeno sada za pet godina 9%, a po prijedlogu 20,4% i dolazimo do pozicije nejednakosti ljudi koji imaju podjednaki radni staž i koji su radili na podjednakim uvjetima samo zbog pozicije što nemaju jednake uvjete po godinama života. Dakle, neodrživ je ovaj sustav sa jednim uvjetom, a to je godina starosti.
Hvala. Gospodin zastupnik Dragutin Lesar.
Poštovani gospodine potpredsjedniče, kolegice i kolege. Mi ovdje raspravljamo ili o zakonu koji je navlakuša ili su dogovori i pregovori sa sindikatima u tom smjeru išli. Ponavljam, neozbiljno i neodgovorno je od Vlade da Sabor dovodi u situaciju da raspravljamo cijelo popodne i cijelo večer o zakonu koji neće takvog oblika biti u daljnjoj proceduri. Ali glavni argument predlagatelja je da godine života u velikom broju država i svijeta postaju jedini kriterij za ostvarivanje prava na mirovinu. Naravno, pa to i jeste cilj neoliberalnog kapitalizma koji uz pomoć statistike dokazujući da ljudi što više žive sad oni nastavljaju i moraju što dulje raditi, jer kakav je to, mislim da ljudi, čovjek bude živ a ne radi. Čini mi se da se knjižica zove Enciklika pokojnog svetog Oca Vojtile "Laborem exercens" koji tumači socijalni nauk Katoličke crkve da rad postoji radi čovjeka, a ne čovjek radi rada. Nije se čovjek rodio zato da radi, nego rad postoji zato da čovjek radom ostvaruje egzistenciju. Ovaj koncept kojega zagovarate znači da je čovjek nastao od Boga stvoren samo zato da radi, da na ovom svijetu živimo samo zato da radimo i dok god živimo i dišemo moramo raditi 65, 66, 67, pa će onda statistika objaviti da u prosjeku živimo 80 godina pa ćemo onda reći moramo raditi do 70-te, pa su izračunali da žene žive dulje od muškaraca, pa sad i njima radni vijek moramo produžiti. To je jako sukladno socijalnom nauku Katoličke crkve. Hrvatska ima socijalno osiguranje. Riječ osiguranje samo po sebi podrazumijeva neki ugovorni odnos i preuzete obaveze. I onda se u današnjoj raspravi spominje Skandinavija i države iz Skandinavije kao eto i oni takvo nešto grade. Ali onda morate reći da u skandinavskim državama vlada model kojega je hrvatska Vlada u svojem gospodarskom programu spasa prevela kao flexi sigurnost, flexi security, flexi sigurnost, flexi security pa je pola prevedeno na hrvatski a pola ostavljeno na engleskom, promjenjivo ali sigurno. I da ako želite Skandinaviju koristiti kao uzor bez uvođenja tog modela promjenjivo ali sigurno radite štetu, a on je ipak nešto malo ozbiljniji i model flexi security nije za izlazak iz krize nego preventiva da se u krizu ne uđe. Ponašanje se ovim zakonom prije današnje rasprave školski primjer stvaranja panike i prouzrokovanje velike štete mirovinskom sustavu. Sami svjedočite po službenim podacima koliko je ljudi unazad dva, tri mjeseca podnijelo zahtjev za prijevremenu mirovinu. Neki se čude zašto je najveći broj njih koji u prijevremenu mirovinu iz financijskog idu, prijevremenu mirovinu iz financijskog i bogatog sektora, a ne iz industrije. Pa zato što su tamo otpremnine strašno velike, stimulativne. Radnica iz tekstilne industrije neće dobiti 300 hiljada otpremnine da bi pobjegla u prijevremenu mirovinu. Drugi je argument odnos koji plaćaju i koji koriste mirovinu je jedan naprama jedno cijelo tri. Ali zašto je to tako? Što se to desilo unazad 15 godina da smo došli u tu situaciju? Broj zaposlenih u odnosu na 90-te i danas varira negdje na 100 tisuća. Ne više. Nećete priznati da svi dosadašnji modeli i stvaranje povlaštenih kategorija umirovljenika su doveli do toga. Kolega Hrelja je rekao 260 tisuća korisnika invalidskih mirovina, 27% od ukupnog broja, 180 tisuća povlaštenih korisnika mirovina različitim zakonima, kojih ranije nije bilo. Tjeranjem u invalidske i prijevremene mirovine u firmama koje su se 90-ih poklanjanje, ali … [[Ne razumije se.]] I što ponudite kao rješenje? Ceh će platiti oni koji najduže rade. Treći argumenat je odluka Ustavnog suda. E sad ja čuvare Ustava Hrvatske pitam a kako to da su protuustavnim proglasili samo članak 30. i 31. Zakona o općem mirovinskom sustavu, ali nisu vidjeli da diskriminaciju žena pod navodnike, po njihovom tumačenju provode i druge zakoni u povlaštenim mirovinama, pa se nisu sjetili proglasiti protuustavnim i onu odredbu zakona po kojem članice Vlade i saborske zastupnice također imaju nejednake uvjete za odlazak u mirovinu u odnosu na muškarce. Što je to sa čuvarima hrvatskog Ustava da to nisu primijetili, da Hrvatska osim općeg mirovinskog zakona ima još nekoliko posebnih zakona o mirovinskom pravu, u kojima također postoji nejednakost, i to nisu proglasili neustavnim. Zato što po tom istom zakonu i sutkinje Ustavnog suda ostvaruju pravo, pa se nisu htjele miješati u to, i nisu dirale, proglašavali protuustavnim druge zakone. Ili ako već Vlada toliko poštuje odluku Ustavnog suda, zašto nije išla tragom odredbe Zakona o radu da radni odnos po sili zakona prestaje nakon 65 godina života i 15 godina staža, i Zakon o radu ne pravi razliku između muškaraca i žena, i samo u mirovinski propis unijela da je redovna puna mirovina 40 godina staža. Prije toga je prijevremena, a nakon toga je poslijevremena. Ove ćemo penalizirati, ove ćemo nagrađivati, i evo jednakost, sukladno Zakonu o radu kojega već imamo, koji nije protuustavan, 65, 15 za muške i žene, ne od jučer. Francuzi istu raspravu vode kao i mi, o mirovinskoj reformi, ali vidite u toj Francuskoj su se sjetili da iz općih propisa treba izuzeti one koji su počeli raditi prije 18. godine starosti. Sad vi odgonetnite zašto. Ali ih izuzimaju iz toga. Pa onda rade popis teških poslova i za žene i za muškarce, koji će također biti izuzeti iz toga. Sad vi odgonetnite zašto, kad se već Europom služite kao primjerom. Četvrto, suluda tvrdnja, da godine života jamče i veći staž, duži staž. Pa kolega Hrelja je rekao da oni koji su u prošloj godini išli u starosnu, punu mirovinu, su u prosjeku imali 27 godina staža i 64 godine starosti, je li tako kolega Hrelja. Pa kako sad to, 64 godine starosti, dakle skoro 65 po uvjetom, a samo 27 godina staža. Starci, a samo sa 27 godina staža u prosjeku. … [[Upadica se ne razumije.]] Dobro oprostite tko se osjećao prozvanim, nisam znao da i ovdje ima takvih. Oprostite molim vas. Ja sam mislio da svi idu u mirovinu. Penalizacija kao pojam. Kažnjavanje. Da li je Vlada predložila po hitnom postupku penalizaciju poslodavaca koji ne plaćaju mirovinski doprinos. Uostalom hoćete li mu otkriti tajnu koliko u ovom trenutku Hrvatski zavod za mirovinsko osiguranje potražuje nenaplaćenog doprinosa? Ili penalizirati njih ili ih dodjeljujete zahvalnice i državne nagrade. I budimo načisto realni. Ako obećavate reformu, kao što je jučer sa sindikatima dogovoreno, cjelovitog mirovinskog sustava, onda na prvoj točci programa reforme i zakona mora biti samo jedna stvar. Iz mirovinskog sustava, redovnog mirovinskog sustava morate izbaciti sve što nije posljedica staža osiguranja i plaćenog doprinosa. Samo to može biti u mirovinskom sustavu, a država ako želi nekoga nagrađivati onda to daje državni dodatak, vojni, invalidski, lijevi, desni, crni, zeleni, žuti ,kakvi god hoćete, direktno iz državnog proračuna. I završit ću sljedećim, vi ćete ovaj zakon izglasati uz manje korekcije koliko čujem. Nepravdu i među ženama ćete napraviti, jer one kasnije počnu raditi, sa 30-ak godina i 65 godina starosti ići će u punu mirovinu, žene koje kao curice ili cure počnu raditi sa 40, 4, 5, 6 godina staža ćete kažnjavati, da li 0,15 ili 0,34 po mjesecu sasvim svejedno. I samo zbog toga i uvijek ću svoju raspravu sad završavati uostalom HDZ će izgubiti izbore.
Znaš kako je prošao onaj Katon stariji koji je to govorio.
Uostalom Kartagu treba razrušiti.
Ali na kraju je Rim bio razoren. … [[Upadica se ne razumije.]] Da, da, evo vidite. Ponovite kolegice. … [[Upadice se ne razumije.]] Ovisi kakav glagol i kakva imenica. Replika, gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Lesar, ja mislim da ste krivo adresirali na neki način vašu želju da vam netko iz Hrvatskog zavoda za mirovinsko osiguranje kaže koliko je u ovom trenutku neplaćenih doprinosa u cijeloj Hrvatskoj, to može jedino porezna uprava, jer vi znate da jedino oni to znaju, da je Hrvatski zavod ipak tehnički servis koji se bavi mirovinama, i ustvari on … [[Ne razumije se.]] , odnosno on daje samo platne naloge. Ono što je bitnije u vašoj diskusiji, što mi je privuklo pažnju, jesu vaše spominjanje otpremnina. Volio bih s vama to problematizirati jer ovdje susrećemo i često se u javnosti susreće termin poticajnih otpremnina. Koliko je to u skladu sa kolektivnim ugovorima, koliko je to u skladu sa postojećim zakonima ja ne znam, ja samo znam da je ljudima koji dobiju tu poticajnu otpremninu drago jer odjednom su dobili više novca nego su ikada vidjeli u životu, međutim, to je mjera kratkoga daha, međutim, to se jako brzo potroši i onda sva svoja očekivanja ponovno idu prema državi. Ja mislim da Hrvatska ima i da je trebala drukčije urediti jedan institut koje puno bolje rješavao slučajeve prijevremene mirovine, to je institut koji je i bivši premijer promovirao za ovom govornicom to je institut dokupa mirovine, da ne spominjem uopće firme koje se time bave ali mislim da je izvrstan socijalni proizvod i najbolji socijalni proizvod kojeg Hrvatska ima jer kompenzira osobi upravo ove štete koje nastaju kod prijevremenih mirovina na teret poslodavca koji ima povećan interes da mu otkaže.
Odgovor na repliku gospodin zastupnik Lesar.
Kolega Hrelja ja nisam krivo pitanje adresirao o potraživanju zavoda za mirovinsko osiguranje iz dva razloga, pitao sam ja to i ministra financija, pa mi nije znao odgovoriti. Ali bih vam htio reći to da ja slučajno rukovodim sustavom mirovinskog osiguranja bez obzira da li bi po službenoj dužnosti trebao ili ne trebao znati znao bi jer je to novac koji pripada sustavu i svaki tjedan bih od ministra financija tražio službene podatke koliko je dugova mojih naplatio. Onda ... Što se tiče ovog izigravanja sa tobože poticajnim otpremninama to je zaista nanijelo ogromnu štetu i radnicima i mirovinskom sustavu i ovo je sustav dokupa staža ili dokupa mirovine na žalost u Hrvatskoj odagnan, protjeran osim posebni paket nekih osiguravajućih društva koje ga vode bi bio pravedniji iz dva razloga. Zbog mirovinskog sustava, socijalne sigurnosti, ali i činjenice da bi tada taj koji isplaćuje te otpremnine ili dokupljuje staž, dobro vagnimo koliko ćemo biti to isplativije od ovoga a s obzirom na ugovore o ulaganju i preuzete obaveze u restrukturiranju koje nitko u Hrvatskoj na žalost više ne kontrolira kada bi ih trebao izvršiti. Dakle, mehanizmi su poznati, ali mi ih ne želimo ovdje više koristiti, primjenjivati niti ponuditi, a čini mi se da čak i taj dokup mirovine se oporezuje.
Čini vam se. Ili je to bila jedna neoprezna, lapsus neki da nešto u vezi starosti 44, 46 godina. Kolega Lesar, jeste li možda omaškom rekli da su starci ljudi sa 64, 65 godina.
Ja sam se za izraz staraca od 65 godina ispričao, ali nastavimo li tako u Europi vrtiće rade uz tvornice a mi ćemo morati staračke domove uz tvornice raditi. Ma kolega Jerko vi ćete prije u mirovinu, to vam je osigurano već, nemojte vi biti zabrinuti.
Hvala. Gospodin zastupnik Gordan Maras. Jesmo ovo riješili oko staraca?
Ja bih više rekao to su iskusni lisci nego starci. Što se tiče dokupa mirovine...
A lisice?
Pa može i lisice da. Lisci i lisice. Mislim da kada bi govorili o tome htio bih se odmah nadovezati, apsolutno mislim da je to pravedniji način jer osim što kompenzira radniku određeni novac koji on dobiva ovako sada kao otpremninu uz taj novac dobiva otplatu u mirovinski sustav i dobiva punu mirovinu i vjerojatno bi to bilo puno neisplativije za poslodavce nego što je to sada, ali to je isto pitanje o kome ćemo brinuti više odnosno koga želimo ovdje zaštititi. Jer cijeli ovaj sustav oko problema mirovinskog sustava, odnosno cijeli sustav je bio postavljen 90-tih kada smo imali odjednom rješavanje razno raznih problema po principu odi u mirovinu i eskalirao je 90-tih godina i sada vidim opet neke naznake takvog načina rješavanja pa i u državnim tvrtkama. Evo recimo u Hrvatskim poštama sposobni menađment rješava višak radnika isto otkupom, državna firma tjera radnike u mirovinu nudeći im određeni novac što se ljudima u tom trenutku čini ok, a ja bih rekao možda nekada pod pritiskom egzistencijalnih problema ali i osjećaj određenog viška u tvrtci ljudi prihvaćaju takav način rješavanja problema, ne samo u Hrvatskoj pošti vidjeli smo u FINA-i, vidjeli smo u Hrvatskim željeznicama, dakle opet se rješava problem brigo moja prijeđi na drugoga ali u ovom slučaju briga prelazi na "teret" državnog proračuna, samo što radnici prolaze puno gore. Motivi Vlade za prijedlog ovog Zakona su vrlo jednostavni i očiti, 15 milijardi kuna deficita u proračunu za isplatu mirovina, ali ja bih rekao da je ovo već drugi Zakon koji produbljuje problem, a ne rješava ga. Sjetimo se kriznog poreza koji je isto predložen kako bi popunio državni proračun, kako bi naplatio određeni novac od Hrvatskih građana, a onda je upravo izazvao suprotni efekt, padom potrošnje, povećao se broj nezaposlenih, manja uplata doprinosa u proračun imao je izrazito prorecesijski učinak, i što se onda desilo? Imali smo upravo suprotno, imali smo manje prihoda u proračunu ali na žalost to smo uvidjeli tek godina dana nakon što smo ga počeli primjenjivati. Druga stvar, sada pokušavamo kak ti rasteretiti državni proračun i povećanje broja umirovljenih osoba, pa se opet desilo isto, najavili smo to prije 3, 4 mjeseca i sada ćemo do kraja ove godine vjerojatno imati 40 tisuća umirovljenih više upravo zbog toga što su ljudi požurili u mirovinu kako ih ne bi zakon dokačio. Znači ja bih ovo nazvao jednim nesnalaženjem onoga koji takve stvari u Vladi koordinira, pretpostavljam da se radi o nekome tko koordinira i strateški planira gospodarske teme, odnosno proračunske teme, na kraju krajeva nesnalaženje Vlade da se ozbiljnim problemom pozabavi na ozbiljan način. Ono što bih ja sada istaknuo za naredne drugo čitanje zakona i određene korekcije u zakonu prije svega, naravno kao i svi kolege iz SDP-a zalažem se da razlika ostane između odlaska u mirovinu muškaraca i žena. Više puta i više razloga je ovdje bilo navođeno pa neću ponavljati sa svima se više manje slažem. Ali se apsolutno slažem ukoliko bude ikakvog povećanja odlaska u mirovinu da razdoblje prilagodbe bude duže. Mi ćemo vidjeti evo ima jedan primjer u Europi odnosno više je primjera u Europi, Njemačka koja je podigla za dvije godine starosnu dob za odlazak u mirovinu radi to u 10 godina. Znači mi imamo duplo brži prijedlog tempa čak i nešto više nego što to imaju određene razvijenije zemlje koje jednostavnije mogu ja bih rekao i njihovi građani se jednostavno mogu prilagoditi novonastaloj situaciji. Druga stvar, ono što je posebno bitno istaknuti, a u zakonu je navedeno kao obrazloženje i prijedlog i razlog zbog čega se to radi, zbog toga što je kao visoki udio troška mirovina u BDP-u. ja ne bih rekao da je visoki udio nego je mali BDP. Znači mi uvijek stvari postavljamo obrnuto. Rješenje ja bih rekao problema proračuna i isplata mirovina ne leži u tome da se ljudima koji su radili 40 godina oteža odlazak u mirovinu, nego upravo suprotno da se zaposle ljudi da se puni proračun na taj način i pokuša isplatiti onima koji su pošteno zaslužili svoju mirovinu cijeli njihov životni vijek koliko god on trajao. Znači nije problem 10% BDP-a nego je problem što je naš BDP mali po glavi stanovnika i što bi on trebao biti veći. I to je ono što ova Vlada ne radi i na čemu ne radi, jer smo u dvije godine izgubili 8% BDP-a, a nema naznaka da će se išta sljedećih godina popraviti. Sljedeću godinu ćemo imati stagnaciju i vrlo vjerojatno tih 8% ćemo nadoknaditi za 2, 3, 4 godina kada će druga Vlada biti na djelu, naravno nadamo se ne HDZ-ova. Ono što je još bino napomenuti problem Hrvatske kada je kompariramo sa europskim zemljama jer se dosta u prijedlogu zakona komparira situacija u Europskim zemljama, odnosno kako je to kod njih. Podatak koji je vrlo zabrinjavajući za Hrvatsku je da je tamo u Europi 50% zaposlenih otprilike nešto manje od 50% zaposlenih među osobama koje su starije od 55 godina, dok u Hrvatskoj u ukupnoj populaciji nemamo toliko zaposlenih. Znači to je otprilike onaj nerazmjer koji Hrvatska mora nadoknaditi odnosno mora se povećati broj zaposlenih. Što se tiče tajminga i zakona kada se on predlaže, apsolutno je neprimjereno i to ću reći kao saborski zastupnik da se ovakav zakon predlaže da se izjednači starosna dob odlaska u mirovinu muškaraca i žena, a da to slučajeva saborskih zastupnika i zastupnica nije. Znači mi još uvijek imamo na snazi zakon koji 5 godina omogućava saborskim zastupnicama odlazak u mirovinu ranije. Znači ako već vi u HDZ-u u većini smatrate da je to ispravno, pa zašto niste krenuli od povlaštenih mirovina, odnosno onih ljudi koji mogu otići u povlaštenu mirovinu. Toga se nismo dotakli, a upravo ti ljudi iskusniji, a ne stariji kao što je rekao kolega Šeks, imaju mogućnost i lakši život nakon što odu, imaju mogućnosti čak duže raditi jer ima zastupnika i zastupnica koji rade do sedamdesetih godina i veća primanja i na kraju krajeva i veće mirovine. Ali tu nismo išli za tim izjednačavanjem. Znači mnoge su stvari o kojima treba voditi računa u prijedlogu zakona koji će se predložiti u drugom čitanju kako bi zbilja u ovako osjetljivom trenutku izbjegli ja bih rekao ljudi koji teško rade, a teško ćete objasniti medicinskim sestrama, tetama u vrtiću, blagajnicama na kasama u trgovačkim centrima da moraju 5 godina više raditi zbog toga što je to pošteno i zbog toga što se to tako radi u Europi, a da nismo krenuli sada od ovih primjera koje sam napomenuo na neki način ljudi kojima je lakše i koji mogu raditi, a i sada rade duže nego što rade ovi koji rade u težim uvjetima. Hvala lijepo.
Hvala. Jedan ispravak, jedna replika. Ispravak gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović. Izvolite.
Pa evo gospodine potpredsjedniče. Uvaženi kolega govori netočno da će neka druga Vlada za 2, 3 godine riješiti ovaj problem. Ako je mislio na Vladu SDP-a definitivno neće. Jer poznavajući način rada nasjedajući koji nasjedaju na probne balone novinara, jedanput su za pa onda nisu za, pa mi jesmo za bolne rezove, pa nismo za bolne rezove, pa mi ćemo vam smanjiti plaće, pa ćemo povećati plaće, pa ćete onda kolega dragi problem riješiti, odnosno nećete riješiti bar što se tiče izbora.
Replika, gospodin zastupnik Silvano Hrelja.
Uvaženi kolega Maras niste me baš na neki način zadovoljili sa vašom blagom retorikom jer ove poteze Vlade vi nazivate nesnalaženje Vlade. Ja mislim da je to dosta blaga retorika, jer Bože dragi Vlada Republike Hrvatske ima na raspolaganju sve institucije sustava. Može raditi tjednima, danima izračune i potruditi se da oni budu veoma precizni. Ima na raspolaganje kolikogod joj treba stručnjaka da predlažu. Ja mislim da se radi ovdje o jednoj drugoj ambiciji, ambiciji vladanja, ambiciji kretanja poprijeko znači najkraćim mogućim putem realizacije nečega, a to se onda sukobljava sa jednim načinom vladanja po sistemu APP ako prođe, prođe ili sukobom sa naknadnom pameti koja je obično uvijek kvalitetnija nego onda prethodna. A mi bi trebali ovdje razgovarati prethodnu pamet da ona bude najpametnije, a ne naknadna pamet.
Kolega Maras.
Hvala lijepo. Apsolutno se slažem s vama. Nesnalaženje je blaga riječ, neznanje je možda adekvatnija ili ovo APP ako prođe, prođe, samo što iskreno ne mogu vjerovati da bi netko na APP varijantu išao iz zakona u zakon. To je po meni jedan ja bih rekao dilentatizam koji se dešava u godini kada je potrebno pokrenuti HRvatsku, a mi radimo upravo suprotno. Opterećujemo hrvatske građane novim porezima, a proračun ostavljamo bez dodatnih prihoda. A što se tiče vlada i vlade koja će izvući i koja će riješiti problem koje nažalost će ostaviti ova vlada, možda da je gospodin Markovinović pratio rad Vlade od 2002. do 2003. godine vidio bi kako se rade određene reforme, kako se provela reforma mirovinskog sustava, kako se uveo drugi stup, kako se Vlada odrekla 5% doprinosa iz proračuna. Sve to je mogao tada gospodin Markovinović iz Svete Nedelje učiti i gledati i kada dođe na vlast primijeniti. Nažalost nije učio niti gledao, a nažalost niti primijenio. Hvala lijepo. … [[Upadica se ne razumije.]]
Gospođa zastupnica Biserka Vranić, izvolite.
Hvala lijepo. Poslije Ustava Zakon o mirovinskom osiguranju je jedan od najvažnijih zakona svake države i bez obzira koja opcija na vlasti uvijek će to biti jedan vrući krumpir koji će biti teško izvaditi i koji će biti teško riješiti. Tako da bez obzira koja pozicija govori o ovom zakonu imati će problem danas i ubuduće. Ne treba se tome veseliti jer mi imamo situaciju da moramo ispraviti posljednjih 20 godina kada smo napravili mnoge greške u tom sustavu. Doveli smo veliki broj novih mladih penzionera koji su u mirovine otišli sa 30, 40 ili manje godina i isto tako smo sa slanjem u mirovinu rješavali i neke socijalne probleme koje smo tada imali u valovima stečaja. Tako da smo zapravo stvorili jedan ogroman broj ljudi koji su tu iz jedne prijeke socijalne potrebe. Mirovinski sustav kod nas ne rješava zapravo nikakvu egzistenciju. On na neki način gasi vatru i otežava i ovo malo gospodarstva koje mi imamo. Nikada niti jedna vlada od 1990. do sada nije zapravo pokušala rješavati taj sustav na način da riješi ono ključno, a ključno kod nas je nedostatak radnih mjesta. Omjer broja zaposlenih i broja umirovljenika je takav i on će biti sve nepovoljniji dok mi ne počnemo rješavati pitanje otvaranja novih radnih mjesta. Mi svih ovih godina radna mjesta uglavnom zatvaramo, restrukturiramo ili nešto drugo radimo s njima. Umanjujemo ionako mala radnička prava i teško je očekivati u tim uvjetima slabe proizvodnje gdje je sve manji broj radnika, da će biti sve lakše sa penzionerima. Danas se često puta govori da je to zapravo jedan dio programa gospodarskog oporavka, međutim čini mi se da u tom programu gospodarskog oporavka smo pronašli model kako da negdje uzmemo pa da prebacimo na neku drugu stranu kako bi nekako izbalansirali taj proračun. Međutim, ovim ljudima koji su danas u mirovini i onima koji će tek doći u mirovinu zaista se više nema što uzeti. Njima bi zapravo trebalo davati i nadoknađivati sve ove gubitke koje su imali kroz ove godine. A isto tako trebalo bi na neki način stavit u ravnopravan položaj sve ljude koji rade, koji zahvaljujući tom svom radu ostvaruju pravo na mirovinu. Međutim, mi to nismo radili zadnjih 20, zadnjih 10 godina i taj će se problem pojavljivati narednih 20 godina. Ako jedan zakon mijenjate u 10 godina 10 puta to znači da je problem vrlo ozbiljan, to znači da se problem ne može riješiti samo donošenjem zakona. To znači da problem moramo početi rješavati sa jedne druge strane. U Hrvatskoj se govori o tome da treba izjednačiti prava muškaraca i žena i to će nas kad-tad doći. Međutim, ako se pozivamo na neke inozemne situacije i primjere možemo reći da su zemlje koje su to učinile pripremile svoj teren da bi se upravo to moglo dogoditi. Pripremile su radna mjesta, pripremile su vrtiće, pripremile su druge institucije koje omogućavaju da ta ravnopravnost bude zaista u praksi vidljiva i da se ona može provesti. Naime, mi danas uopće ne govorimo o recimo npr. cjeloživotnom učenju ili o promjeni zanimanja. Praksa pokazuje i analize utvrđuju da jedan Amerikanac u prosjeku životnom promijeni 4 do 6 puta svoje zanimanje do mirovine, da jedan Europljanin to učini 2 do 4 puta, a jedan Hrvat to ne učini nijedanput. Naše stanovništvo je jednostavno zbog načina rada, razmišljanja inertno po tom pitanju i kad netko završi neko obrazovanje, zanimanje ili nešto nauči raditi on to radi do mirovine i to je naš osnovni problem. Jer sigurno ne možete očekivati da 30, 40 godina bude vaše radno mjesto traženo, da na njemu uvijek budete zaradili plaću, znači vi se morate prilagoditi tržištu, a pogotovo u ovo vrijeme koje dolazi, koje će biti sve brže, koje će tražiti sve, nova znanja, nove sposobnosti, nove vještine koje mi jednostavno našim načinom rada i života ne omogućavamo. Pogledajte samo analizu recimo mjera koje ima Zavod za zapošljavanje, koliko se ljudi uspije i hoće prekvalificirati ili hoće dopuniti nekako svoje znanje koje se upisuje u radnu knjižicu. To je izrazito mali broj, radi se o možda postotku 1, 2, do 5% i to pod prisilom da će izgubiti određena prava, da će imati zdravstveno osiguranje ili naknadu i onda to ljudi idu raditi. To rade uglavnom bez volje. Znači, nama bi zapravo 5 godina ili barem možda malo i duže da bismo zapravo promijenili svijest ljudi u ovoj državi, a onda bismo mogli promijeniti ovakav zakon koji se primjenjuju u europskim zemljama. Isto tako, tu ako gledamo situaciju što se tiče današnjih nezaposlenih osoba 70 do 75% ih čine žene i automatski znači mi imamo kronični nedostatak ženskih radnih mjesta i to ciljano ne rješavamo. Znači opet smo jednu skupinu građana stavili u jedan degradirajući položaj i jednostavno to ćemo povlačiti još narednih 10, 20 i više godina. Također, ako smo htjeli napraviti situaciju da idemo u nekakve, kako bih rekla, jednostavnije i lakše varijante uzeli smo evo 5 godina da se usklađujemo, svake godine ide 6 mjeseci dulje. Međutim, kad se pogledaju financijski učinci tog zakona onda se vidi da ćemo tek 2040. godine početi osjećati nekakav financijski efekt od svega toga, a mislim da do tada ova skupina ljudi koja će zapravo raditi do 65 godina će zapravo završiti znamo gdje, tamo otkud povratka nema. I mislim da to u konačnici se upravo ide na to. Jer ova situacija koja, znači mi ćemo 30 godina čekati da bi osjetili financijske efekte današnjeg zakona. Bilo tko bude ovdje bez obzira da li će to biti lijeva ili desna opcija imati će taj problem i on će se pojavljivati svake godine jer mi ključni problem ne rješavamo. Mi rješavamo nekakve, imamo nekakve vatrogasne mjere kojima pokušavamo nešto kao uskladiti sa zakonom i zakonodavstvom Europske unije. Međutim, i puno jače države tipa Francuske, Njemačke imaju upravo problem sa mirovinskim osiguranjem i vode se žestoke borbe iako nisu napravili niz ovih grešaka koje smo mi napravili zadnjih 20 godina. Vode se i kod njih žestoke borbe za ta prava gdje su svjesni da je bez obzira na duljinu ljudskog vijeka da je kvaliteta života sve lošija i raditi do 65 godina na bilo kojem radnom mjestu čak i onom najjednostavnijem je zapravo neizvedivo. Hvala lijepo.
Hvala. Jedan ispravak, jedna replika. Ispravak gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Pa evo moram ispraviti kolegicu koja je u dobroj namjeri obuhvatila 20 godina i rekla da moramo popraviti ono što je napravila posljednjih 20 godina. Kolegice nije točno, odite godinu dana prije, nađite novine iz '89. pa ćete vidjeti u novinama da je pisalo "Industrija je na koljenima", propasti kliringa, nestala je zapravo i hrvatska industrija. Bio je potreban još samo rat i mislim da i nešto privatizacije i da je to gotovo. Prema tome, problem je moram još samo to reći. Problem je u velikom broju i invalida, invalidskih mirovina koje smo zatekli prije devedesete, a problem je i taj što nismo procesuirali, odnosno svi mi koji smo tamo živjeli u to vrijeme što nismo procesuirali sve one koji su, od kog su kupili te mirovine. Jer većina tako invalidskih mirovina bila je kupljena.
Replika gospođa zastupnica Ingrid Marinović.
Govorite kolegice Biserka o 70% nezaposlenih žena. Uz to, uz takvu jednu nezaposlenost ponovo ću spomenuti i neisplatu plaće koja pogađa i muškarce i žene, o neisplaćenim prekovremenim satima, prekovremenom radu, o svim onim drugim pravima koji proizlaze iz rada. Danas se često govori o fizičkom nasilju koji na žalost nije suzbijeno nego eskalira. Govori se ponekad i o političkom nasilju i sve što treba poduzeti da bi se ono suzbilo. Ali u Hrvatskoj borba protiv ekonomskog nasilja nije saživjela ni kao pojam a kamoli da se poduzimaju mjere. I zato sva ostala druga prava, politička prava su iluzorna. Ona su mrtvo slovo na papiru, dok čovjek i dok se nad čovjekom u Hrvatskoj vrši ekonomsko nasilje, a pogotovo tome izložene su žene. Evo ovaj zorni primjer tekstilnih radnica u srcu Zagreba to smo doživjeli i u drugim gradovima koje se žele iseliti. Posla ima, ali nekomu se svidio taj krasni prostor. Obećaju se poslovi na nekom drugom radnom mjestu. To je već viđeno. Prema tome, evo odgovarajući i replicirajući vama kolegice Biserka mogu reći nešto i kolegi Markovinoviću iako to ostavljam i vama, da će uz ovakvu situaciju na žalost mi smo smislili da će na izborima biti kompetencija tko će biti bolji. Međutim, zaista kod ovakve situacije HDZ može očekivati mandat jedino onda ako u Hrvatskoj bude i formalno suspendirana demokracija.
Odgovor na repliku. Izvolite.
To je sve točno što smo naveli, ali moram napomenuti i da mi imamo Zakon o ravnopravnosti spolova. Znači, mi smo se ipak po nekim dijelovima i nekim zakonskim rješenjima prilagodili i uskladili sa Europskom unijom. Međutim, i u tom zakonu imamo isto tako odredbu o jednoj takozvanoj mogućnosti da ženama koje su u puno težoj situaciji zbog obiteljskih i drugih obaveza da im se omoguće neka veća prava. Međutim, mi sad ovim kao što je na primjer pozitivna diskriminacija mi to ovim zakonom jednostavno režemo, prešućujemo i jednostavno prelazimo preko činjenice kakovo je stanje na tržištu i pokušavamo zapravo žene staviti u još jedan teži položaj nego što su bile do sada. Zabadava nam sva borba na bilo kojem području ako ekonomsku borbu nismo realizirali na način na koji bi trebalo da budemo ekonomski ravnopravne sa svim članovima društva.
Gospodin zastupnik Nenad Stazić. Izvolite.
Kada se donosi nekakav zakon onda taj zakon ima neki svoj ratio, razlog zašto se donosi, proklamirani cilj. I ako takav zakon piše grupa više manje normalnih ljudi pa barem prosječne inteligencije onda norme toga zakona idu za tim da se ostvari proklamirani cilj. Kod ovog zakona to nije tako. Jedan od ciljeva je taj da će predloženi zakon izazvati pozitivne učinke na financijsku stabilnost postojećeg mirovinskog osiguranja na temelju generacijske solidarnosti. Ne da on neće izazvati pozitivne učinke na financijsku stabilnost. On će destabilizirati taj sustav. Ne da će ga destabilizirati. On ga već destabilizira i to čim je najavljeno. Još nije ni usvojen, evo još nije ni raspravljen, a on već destabilira sustav. Naime, ovih dana imate gužvu, gužvu na šalterima Zavoda za mirovinsko osiguranje jer ljudi hrpimice u stampedima bježe u prijevremenu mirovinu. Sad na vijestima slušam u pola 8 zahtjeva je 80% više nego prošle godine. Do kraja godine bit će ih vjerojatno 100%, možda i preko toga. Već do sad je vama najmanje 18000 ljudi zbog toga samo što ste najavili ovaj zakon bježi u mirovinu. Oni odlaze iz svijeta rada. Oni više neće uplaćivati doprinose, ali dolaze na teret mirovinskog osiguranja i proračuna. Njima ćete morati isplaćivati mirovine. Znači, sustav će se kud je nestabilan i ovako dodatno destabilizirati. Ovo je dakle jedan lijep primjer zakona koji postiže efekte upravo suprotne od onih koje želi postići i kakvi su proklamirani. Treba zakonodavne vještine i spretnosti da se postigne takav efekt. To nije lako postići. Obično zakoni to postižu taj cilj koji si zadaju, a ne upravo suprotan efekt, i stvarno treba biti vješt da se u tome uspije. Ajmo se sad pitati drugo pitanje. Kakvo dobro i kome će ovaj zakon donijeti? Ja pratim raspravu oko toga zakona i vidim da su zakonom zadovoljni jedino Vlada Republike Hrvatske i klub HDZ-a. Ja još nisam čuo ni jednog čovjeka, nigdje kojeg su novinari, stručnjaci, ili ja osobno pitao što misli o tome a da je mogao pohvaliti ovaj zakon i da je rekao da, taj zakon meni dobro dođe, on će riješiti, ili bar popraviti moju situaciju. S njim ste zadovoljni jedino vi. Takvih je zakona isto tako malo u zakonodavnoj praksi, da baš nikome, ali baš nikome taj zakon ne donosi ništa dobro. Prva grupacija na koju se taj zakon odnosi su žene, sve žene. Nema ni jedne žene u Hrvatskoj koja može biti zadovoljna ponuđenim zakonskim rješenjima. Morat će raditi 5 godina duže. Obrazloženje. A slušajte, brinemo se o ravnopravnosti spolova. Pa ljudi božji, pa žene su u ovom našem društvu diskriminirane na različite načine. Em se teže zaposle, em imaju manju plaću, a vi ste tu diskriminaciju išli rješavati baš na taj način da im produžujete radni vijek. I ni na koji drugi, ni jednu drugu diskriminaciju vi niste išli rješavati, nego tu. To će ženama jako pomoći da moraju raditi 5 godina duže. Sad će biti puno sretnije jer će osjećati da više nisu tako diskriminirane kao što su bile do sada kad su morale raditi 5 godina manje. Pa svaka vam čast. Toga se stvarno treba sjetiti. Druga grupacija koju ovaj zakon obuhvaća su oni koji danas imaju 40, 50, 55 godina, koji sa odlaskom u prijevremenu mirovinu će biti kažnjeni. Oni su po sadašnjim propisima mogli računati da će otići u nekakvu prijevremenu starosnu mirovinu, da će im umanjenje biti 9%, s tim su računali, a vi im sada kažete ne, kakvih 9%, 20,4% na 5 godina staža, za koliko se maksimalno ide u tu prijevremenu mirovinu, 20,4%. Ti ljudi dakako moraju biti ogorčeni ovakvim zakonskim prijedlogom. Svi zaposleni. Kažete da ovaj zakon će stimulirati ostanak u svijetu rada i nakon 65 godine. I hoće. Istovremeno mi danas u Hrvatskoj imamo 133 tisuće ljudi, do starosti 34 godine koji ne mogu naći posao. Završili su škole. Pa te škole nisu jeftine. Pa društvo je nešto uložilo u to njihovo školovanje, uložili su i oni sami i novac i trud. Stekli su vještine koje sad polako počinju zaboravljati jer ih nemaju gdje pokazati, jer ih nemaju gdje utrenirati, jer nemaju gdje raditi. A vi ste Vlada, koja umjesto da se brine kako zaposliti tih 133 tisuće mladih ljudi, razmišljate kako one starije od 65 godina zadržati na poslu, stimulirati da ostanu na poslu, kako ovi mladi nikad ne bi mogli dobiti njihovo mjesto, dok ne umru ovi. Dakle stvarno neobično zanimljiva logika. I ti će preko 65 godina valjda biti efikasniji na svom radnom mjestu od ovog mladoga, oni će društvu daleko više dati nego ovi mladi, oni su vaša najprječa briga. Dakle teško je pronaći primjer zakona koji toliko promaši cilj, ideju, ako tu uopće ima ikakve ideje, kao što je to ovaj zakon. Osnovni problem u Hrvatskoj nepovoljan odnos između broja zaposlenih i broja umirovljenika. '80. godine je bio jedan naprama 4, '90. jedan naprama 3, a onda je počeo padati. '90. godine kad ste došli na vlast prvi puta potjerali ste u mirovinu ogroman broj mladih radno sposobnih ljudi, neke zato što vam se nije sviđala njihova nacionalna pripadnost, druge zato što vam se nije sviđala njihova politička orijentacija. I nije vas bilo briga što time uništavate mirovinski sustav. Nije vas bilo briga. Isto ste napravili i nakon privatizacije koju ste proveli, pa i nakon rata kad su se branitelji vratili s fronte, i kad više nisu našli radno mjesto, jer dok su oni ratovali vi ste privatizirali. I dok su oni branili zemlju vi ste upropaštavali te, ti vaši tajkuni kojima ste omogućili. I šta ste vi sad mogli s tim mladim ljudima koji su se vratili s fronte, postali ste ih u mirovinu. Šta ćete s njima? Nastavilo se urušavanje ovog mirovinskog sustava. I '99. godine prije nego što ćete izgubiti izbore, da vam ne bi statistike bile loše na Zavodu za zapošljavanje, treći put ste ogroman broj ljudi poslali u mirovinu. Sad ovim zakonom u prijevremenu mirovinu šaljete još najmanje 30 tisuća ljudi, a nemate nikakvu ideju, nikakvu ideju kako zaposliti one na tržištu rada koji traže posao po onim listama, koji apliciraju svaki dan negdje i koji se nigdje ne mogu zaposliti. Rješenje mirovinskog problema treba tražiti samo u jednom u povećanom zapošljavanju, a ne u zadržavanju ljudi na postojećim radnim mjestima do njihove smrti. Ovo je potpuno promašen zakonski projekt. Hvala vam.
Hvala. Ispravak, gospodin zastupnik Krunoslav Markovinović.
Evo kao i obično kolega Stazić netočno navodi podatke. Danas smo čuli od ministra da je u prijevremenu mirovinu do sada otišlo nešto više od 11 tisuća ljudi, a lani prošle godine 18 tisuća. Međutim, kolega STazić je pročitao da je to 18 tisuća. Kolega Stazić vi uvijek baratate s nečim što pročitate, ja sam pročitao na primjer da su braća STazići pekli i dilali ćevapčiće na Brijunima, nisam povjerovao, ali ako je to točno onda ste oduzeli nezaposlenima posao jer su umjesto vas to mogli raditi neka dva nezaposlena.
Povreda Poslovnika.
Ja u članku 109. Poslovnika kao što ste vi negdje pročitali da ja dilam ćevape, ja čitam da vi kradete po samoposlugama, ne vjerujem da to piše u ovom Poslovniku ali čitam da ste vi najobičniji lopov, to čitam.
Gospodin zastupnik Jerko Rošin. Izvolite.
Hvala gospodine potpredsjedniče, predsjedavajući, kolegice i kolege, niste me najavili kao što smo se do sada imali praksu, ... zadnje na kraju, kada se zadnji ... razvesele znaju da je poslije toga gotovo. Već je puno toga rečeno, što sam ovdje napisao puno sam prekrižio, ali bih počeo od onoga kada sam ja počeo raditi, u ono davno vrijeme, prošle države, i onda je bila jedna krilatica vrlo važna, vrlo u modi, i dosta se po njoj ponašalo, "nema rada do nerada, plaće do penzije", danas govorimo zapravo i o jednom i drugom i radu, i obavezi rada i o penziji, mirovini sve o svemu po čemu ćemo živjeti poslije, sve skupa ovo je sada gore. Ozren Matijašević gleda, čestitam mu što je imao snage izdržati do kraja, vidi se da je borac i njega su drugi izdali, otišli su ča, ostao je on sam, ali vidi koliko u ovome svemu što sada razgovaramo, ima mazohizma, govorimo mnoge stvari nepotrebno, puno je toga rečeno, onda se govori ponavlja, i naravno neki tekstovi su opetovani u sabornici bez obzira o kojoj temi razgovaramo uvijek se na isto vratimo. NO, da dođem u meritum stvari svakako se slažem i drago mi je da je išlo se u drugo čitanje uvijek, mislim da je dobro prenoćiti pa nešto učiniti, bez obzira je li to posljedica govora ali dobro je da se to dogodilo da imamo vremena stati nogom na balun i promisliti kako stvari idu natrag. U promišljanju svega, u svrsi je ipak rad i kamate na taj rad odnosno renta koju iz rada izvlačimo bez obzira je li to u godinama staža ili starosti, međutim čini mi se da je svakako kvalitetnije promišljanje ono koje se odnosi na rad, jer radom smo ulagali i dobili neke rezultate. Međutim, pri tome ne mislim, odnosno mislim da je demagogija govoriti o tome kako će netko u 65 godini biti treća smjena neke proizvodnje, taj koji je treća smjena neke proizvodnje sigurno nije završio fakultet, nego je počeo raditi ranije, prema tome nema baš obvezu tako u tome biti. Inače bilo je govora nema kolege Lesara pa mi se čini besmisleno govoriti o priči o radu i o tome kako smo nastali od majmuna i je li nas rad čini majmunima i ono što govori crkva ora et labora već je promašeno, ali sada na poticaj kolege Stazića o profitima ispada zapravo iz njegovog uvjerenja da zapravo najveći profiti svega ovoga skupa izvlači Hrelja jer se povećava broj penzionera pa automatski se povećava njegovo izborno tijelo kao stranka umirovljenika po svemu skupa da u tom kontekstu i govori. U odnosima žene i muškarca u svemu ovome skupa dosta mi se čini da ima u svemu ostalome koliko god postoje zdravi temelji za takvu raspravu ima dosta demagogije svaki od nas ima svoju ženu pa prema tome svaki od nas želi da njegova žena ima dostojanstvo u životu i u radu, prema tome, čini mi se da u tome nije baš neka intencija da HDZ bude protiv žena a SDP je za žene, čini mi se da to jednostavno tako nije. Ja bih stvari pogledao sa jedne malo vedrije strane, dakle uz moje priznanje da bi uloženi rad trebao biti ... svemu ostalome kakva će se formula napraviti da se pravilno i pravedno sve skupa nagradi, čini mi se da bi jedan vedriji pogled na ovo bio podatak koji smo dobili o prosječnoj životnoj dobi koja je 2009. godine 76,3 godine, u prosjeku, a 71 je bila 91. Ova računica ne znam da li stjecajem okolnosti ili baš izvučeno matematički ali opravdava misao profesora Miroslava Radmana koji je rekao da nam se svaki dan život produžuje 6 sati i kada to izračunate onda je to za ovaj period od gotovo 20 godina, 6 godina se produžio životni vijek u ovih 20 godina Hrvatske demokracije. I Naravno da onda bez obzira što me možda netko krivo shvatio pitanje starosti i stare dobi je stvar za raspravu koliko je u kojoj dobi netko moćan raditi i biti aktivan i svjež. Ja sam mogao ići u penziju prije nekoliko godina sa punim radnim stažom, sa punim godinama, nisam nikada dobio plaću iz proračuna, svaku sam plaću zaradio i u vrijeme kada je bilo teško imati sebe na tržištu, u ono vrijeme prošle države i prema tome sa rasterećen svih ovih rasprava te vrste i imam samo jednu poruku bez obzira što kažu da će SDP osvojiti vlast, međutim, bez obzira koja će vlast biti, ja vjerujem da će to biti HDZ, ali neka HDZ-ova Vlada ubuduće zna, ... eventualne ostale da je moja namjera što dulje koristiti svoj mirovinski staž kada u njega uopće uđem. Dugo godina jedan moj barba je morao prolaziti po splitskom getu u Splitu, jer je već 30 godina primao penziju i socijalno je bilo dalo nagradu tko ga zgazi na cesti dobije premiju, toliko ih je više koštao sa svojom penzijom. Tako ću vjerojatno i ja. A u odnosu na žene ne znam da li znate da udovci uvenu, a udovice procvatu poslje. Tako ima i u tome nešto to je u nekoj biološkoj komponenti u čemu se razlikuje. A sada se svi razveselite idemo doma. Da mi nije tko replicirao ili ispravljao krivi navod.
Nad ovim se treba stvarno duboko zamisliti nad ovim što uvenu i procvatu. ... [[Upadica se ne razumije.]] To je jako ... kod dvojbene vrijednosti možda i udovci procvatu. ... [[Upadica se ne razumije.]] Nema više zainteresiranih za raspravu. Predstavnici Vlade ne izražavaju želju za dodatnim završnim osvtom. Zaključujem raspravu. Prekidam sjednicu. Nastavak sutra u 9,30 sati. Prijedlog zaključaka Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav u vezi sa raspisivanje referenduma o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o radu s Konačnim prijedlogom zakona.
Dame i gospodo zastupnici, prelazimo na odlučivanje o točkom dnevnog reda. Molim uključimo se da provjerimo kvorum. Rezultat? Prisutno je 109 zastupnica i zastupnika, možemo odlučivati. Molim dakle prelazimo na pređene točke dnevnog reda. 1. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osigurano, bilo je prvo čitanje, P.Z. broj 596, predlagatelj Vlada Republike Hrvatske. Rasprava je zaključena. Dajem na glasovanje sljedeći zaključak: "Prihvaća se Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o mirovinskom osiguranju i 2. Sve primjedbe, prijedlozi i mišljenja izneseni u raspravi dostavit će se predlagatelju radi pripreme konačnog prijedloga zakona." Molim uključimo se i glasujmo. Rezultat? Zaključak je prihvaćen većinom glasova 81 glas za, 3 suzdržana i 48 protiv. Dobro jutro, dame i gospodo zastupnice i zastupnici. Nastavljamo s radom i prelazimo na najavljenu 2. točku dnevnog reda 2. Prijedlog zaključaka Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav u vezi s raspisivanjem referenduma o Prijedlogu zakona o izmjenama Zakona o radu, s konačnim prijedlogom zakona Odbor je predložio ove zaključke na temelju članka 57. Poslovnika Hrvatskoga sabora. Prijedlog akta primili ste poštom. Vlada je dostavila mišljenje. Želi li predstavnik predlagatelja dodatno obrazložiti prijedlog? Da. Predsjednik Odbora za Ustav, Poslovnik i politički sustav i potpredsjednik Vladimir Šeks. Izvolite.